prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Kommittén har - oktober 1975hållit nio sammanträden saml hafl överläggningar med myndigheler, utredningar,primär- och landstingskommunala organ samt företag, som berörs av komnUtténsarbete. Vidare har elt antal sammanträden hållits i mindre grupper förspeciella frågor. Kommittén har i samarbete med styrelsen för tekniskutveckling arrangerat tre s. k. planeringskonferenser varvid elt tiotalstatliga myndigheter samit olika primärkommunala organ medverkat. Kommittén beräknas slutför-a sitt arbete . Tillkallade erUigt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 30november och för all utarbeta förslag till forsknings- ochutvecklingsprogram inom energiområdet (se Post- och Inrikes tidn. den 5 januarioch ): Ordförande: , ., överingenjör (fr.o.m.den 1 november 1974) M. , docent, led.av (fr.o.m. ) , ., professor (fr.o.m. den 1 januari1974) NUsson, ., metallarbetare, led. av (fr.o.m. den 1januari 1974) SjöneU, P. ., direktör, led. av (fr.o.m.den 1 januari 1974) , , planeringsdirektör, led. , . W., partisekreterare (fr.o.m. den 1 januairi1974) , Inga M., statssekreterare, led. av (fr.o.m. den 1januari 1974) , ., docent (fr.o.m. ) Experter: , Bo L., professor (t.o.m. den 31 mars1975) , Bo K. F., direktör (t.o.m. ) ,, byråchef (fr.o.m. ) , Ingmair, tekn. dr(t.o.m. ) 493 Kommittéer; Industridepartementet 1:15 , , professor (fr.o.m. ) Frigren, ., departementssekreterare (fr.o.m. den9 januari H., professor (t.o.m. ) , ., teknisk direktör (t.o.m. den 31 mars1975) , L. , tekn. lic. (fr.o.m. den 9 januari1974) , ., direktör (fr.o.m. ) , . E., överingenjör (fr.o.m. den 9 januari1974) , , planeringsdirektör (fr.o.m. den 9januari 1974) , ., avdelningschef (fr.o.m. den 11 mars1974) Rundblad, ., docent (fr.o.m. ) R., docent (fr.o.m. ) Starfelt, ., professor (fr.o.m. ) StrandeU, , professor (t.o.m. ) , . V., t.f. professor (fr.o.m. den 15mars 1975) Hans B., professor (fr.o.m. den 1 mars1974) Sekreterare: , , civilingenjör (fr.o.m. den 1februari 1974) , ., förste byråingenjör (t.o.m. )Nordlöf, . N., civUingenjör (t.o.m. ) sekreterare: , Bo C, departementssekreterare(fr.o.m. ) , ., departementssekreterare (fr.o.m.den ) Direktiven för kommittén, se riksdagsberätlelse I25. Tilläggsdirektiv, se kommittéberättelse 123. Kommittén har - hållit14 sammanträden. Kommittén har avgetl rapporten (Ds I1975:1) Energiforskning Behov av prototyper och demonslralionsanläggningar.Kommittén har vidare avgett betänkandet (Ds I 1975:3)Energiforskning Förslag till Plan för Allmänna energisyslemstudier m. m. Uppdraget är därmed slutfört. Tillkallade enligl Kungl. Maj:ls bemyndigande den 29 mars1974 för utredning rörande finansiering av slöd till induslriell forskning ochutveckling (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande: , . M.,f.d. överdirektör (fr.o.m.den I7april 1974) 1:15 Skr1975/76; 103 494 Ledamöter: , ombudsman, led. avriksdagen (fr.o.m. ) , ., redaktör, led. av (fr.o.m.den 17 april 1974) , ., utredningssekreterare (fr.o.m. den 17 april1974) , ., fabrikör, led. av (fr.o.m. )PetzäU, ., direktör (fr.o.m. den 17 aprU 1974) Träff, .,direktör, led. av (fr.o.m. den 17 aprU 1974) Experter: , . G., hovrättsassessor (fr.o.m.den 17 aprU 1974) , ., professor (fr.o.m. ), . A., kansliråd (t.o.m. ) , E. G.Lennart, överingenjör (fr.o.m. ) , P. , civilekonom(fr.o.m. den 14aprU 1975) Pantzerhielm, , t.f. direktör (fr.o.m.den 1 juli 1974) Sekreterare: , ., civilekonom(fr.o.m. ) SneUman, Bo K., byrådirektör (fr.o.m. den I juli1974) Lokal: , 1 tt., 11128 , tel. växel763 1000 (ordföranden även 20 34 28) Direktiven för kommittén, se kommittéberättelse124. Kommittén har - oktober 1975hållit elva sammanträden samt haft överläggningar med myndigheter,organisationer och industriföretag. Kommitténs ordförande och sekreterare harföretagit kortare studieresor lill , och . Kommittén beräknas slutföra sitt arbete . Mineralpolitiska utredningen (11974:02) Tillkallade enligt Kungl. Maj:ls bemyndigande den 29 mars1974 för alt utreda den långsiktiga hushållrungen med nuneralresurser (se Post-och Inrikes tidn. Ordförande: , . F., landshövding (fr.o.m.den 17 april 1974) Sakkunniga: Ekeväm, , generaldirektör (fr.o.m. den17 ) Glimnér, J. , hemmansägare, led. av (fr.o.m. den17 aprU 1974) Lorenlzon, B. ., ombudsman, led. 495 Kommittéer; Industridepartementet 1:16 Neyman, ., bergsingenjör (fr.o.m. den 17 april1974) , ., predikant, led. av (fr.o.m. den 17 april1974) , ., redaktör, led. av (fr.o.m. )Ribranl, . H., kansUråd (fr.o.m. ) ,., skoldirektör, led. av (fr.o.m. ), M. , fru, led. av (fr.o.m. ) Experter: , E. E. , professor (fr.o.m. den 1december 1974) , , byrådirektör (fr.o.m. ), E. ., direktör (avliden ) , ,överingenjör (fr.o.m. ) , K. , professor(fr.o.m. ) , N. , överingenjör (fr.o.m. den 1oktober 1974) , , direktör (fr.o.m. den 15 juru 1974) Börresen, TomB., direktör (fr.o.m. ) Fernheden, Gölhe A. S., direktör(fr.o.m. ) , K. S. , professor (fr.o.m. den 1december 1974) , Bo A., tekn. lic. (fr.o.m. ) Hubner,, chefsgeolog (fr.o.m. ) Kautsky, ., fil.dr (fr.o.m. ) , , överingenjör (fr.o.m. den19 augusii 1974) , , fil. dr (fr.o.m. )Parasnis, Dallratray S., professor (fr.o.m. ) , , slalsgeolog (fr.o.m. ) , , direktör(fr.o.m. ) , ., fil. kand. (fr.o.m. den 23oktober 1974) Vinell, ., docent (fr.o.m. ) ,, överingenjör (fr.o.m. ) Wredenfors, H. E. ,direktör (fr.o.m. ) Öslensson, , kansUsekrelerare(fr.o.m. ) Sekreterare: , S. ., departementssekreterare (fr.o.m. den ) sekreterare: , , byrådirektör (fr.o.m.den 1 november 1974) , , slalsgeolog (t.o.m. den 31 december1975) HoUander, , civilekonom (fr.o.m. ) Lokal: Industridepartementet, 7, Fack, 103 10 , tel. växel 763 1000 Direktiven för uiredningen, se kommittéberättelse125. 1:16 Skr 1975/76:103 Utredrungenhar - hållit fem sammanträden. Därutöverhar hållits 29 sammanträden i olika arbetsgrupper. Utredrungensarbete beräknas pågå . 17.Varvskreditutredningen (11974:03) Maj:ls bemyndigande för all utredavarvsfinansieringsfrågor m. m. (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande:Sjönander, , direktör (fr.o.m. ) Sakkunniga:Andrén, ., direktör (fr.o.m. ) Enerolh, .,direktör (t.o.m. den 30 aprU 1975) , NUs-HugoL., verkställandedirektör (fr.o.m. ) Joge, , f.d. vice riksbankschef(fr.o.m. ) , , utredningssekreterare (fr.o.m.den ) , . A., fil. kand. (fr.o.m. den 1 juru 1974), Axel O. A., hovrättsråd (fr.o.m. ) Ödner, E. P. ,direktör (fr.o.m. ) Experter:Andrén, , avdelningsdirektör (fr.o.m. ) ,., t.f. departementssekreterare (fr.o.m. ) E., bankdirektör (fr.o.m. ) Ringblom, .,departementssekreterare (fr.o.m. ) ,, direktör (fr.o.m. ) , N. , direktör(fr.o.m. ) , ., t.f. kansUråd (t.o.m. den 3augusti 1975) Sekreterare:HeUström, , direktör (fr.o.m. ) Bitr.sekreterare: , , civilekonom (fr.o.m. ) Direktivenför uiredningen, se kommittéberättelse I 26. Tilläggsdirektiv(anförande av statsrådet lill prolokoll vid regeringssammaniräde den7 ): Maj:ts bemyndigande tillkallade jag sex sakkunniga för atl utreda varvsfinansie- 497 Kommittéer; Industridepartementet I;17 De sakkunniga har antagit namnetvarvskreditutted-ningen. I utredningens uppdrag låg bl. a. atl förutsättningslöstsöka finna en lösning för refinansiering av varvsförelagens kundkrediter. Enutgångspunkt för utredningsuppdraget var all statens finansiella åtagandengentemot varven väntades öka påtagligt inom ramen för delexisterande statliga fartygskreditgarantisystemet. Under del år som gått sedan varvskreditutredningentillkallades har rederi- och varvsnäringarna internationellt sell hamnat i enkrisartad situation, som är djupgående. Den huvudsakliga orsaken härtill äromstäUningarna på energiområdet. Även de svenska rederi- och varvsnäringarnahar drabbats av påfrestningar. Krisen vid ärdelvis etl uttryck för detla. Utvecklingen under senare lid inom varvsnäringen gererUigl min meing ökad anledning atl ifrågasätta om den nuvarande ulformningenav del statliga finansiella slödel till varvsindustrin är ändamålsenlig. Detstatliga fartygskreditgarantisystemet innebär atl varje enskilt varv, med hjälpav på schablonmässiga grunder tilldelade årliga statliga garanlibdopp, lånarupp kapital inom och utom landet enligt villkor varvet finner ändamålsenligasaml lånar ul delta kapital till kunderna. Denna finansiering av redarnasfarlygsinköp är ofla tämligen långfristig och förenad med för redarenförmånliga räntevillkor. Säkerheterna beslår i regel av farlygsinteckningar.Dessa säkerheter ligger i sin lur helt eller delvis som säkerhet för destatsgaranlerade lån som resp. varv lar upp. Den risk för staten och resp. varvsom är förenad med varvens kundfinansiering är således avhängig av redarenskreditvärdighet och betalningsförmåga. Om varvet inte kan fullgöra sinabetalningsförpliktelser får staten överta ansvaret gentemot kreditinstitutetenför varvets statsgaranlerade upplåning. Varje varv bedriver sålunda en omfattande bankverksamhetvid sidan av den egentliga varvsproduktionen. Denna bankverksamhet möjliggörslill slörre delen av de statliga f artygskredilgarantierna. Det kan noteras altde av staten utställda fartygskredilgarantierna nu uppgår lill ca 5 200 milj.kr. och därmed med betydande marginal överskrider de åtaganden som t. ex.exportkreditnämnden har. Systemet med fartygskreditgarantier innebär atlvarven engagerar sig i en finansieringsverksamhet, vars risker för statenuppenbarar sig försl i efterhand. Mot bakgrund av erfarenheterna från bl. a.Eriksbergskrisen anser jag del vara angeläget all staten får en bättre kontrollöver och styrning av den finansieringsverksamhet som bedrivs med hjälp avstatliga fartygskredilgarantier. En onrrläggning av det statliga finansiellastödet lill varvsindustrin bör syfta till att minska de risker som är förenademed dels varvens upplåning, dels varvens kundkrediler. En bättre överblick ifråga om del statliga risklagandel och bättre möjligheter atl begränsavalutarisker bör eftersträvas. Vid sin prövning av olika alternativ lill dagens farlygskreditgaranlisyslem bör uiredningen försöka finna en lösning som inteinnebär inrättandet av elt nytt kreditinstitut. Det finns enligl min meningstarka skäl som talar mol atl inrätta etl särskilt kreditinstitut förvarvsindustrin. Vid utredningens överväganden om det nuvarande garantisystemelbör ersättas av någon annan ordning bör även prövas etl alternativ som innebäralt en nämnd med företrädare för berörda departement ochkreditmarknadsmyndigheler prövar redarnas kreditvärdighet i den ulslräckningåtaganden från dessa utgör säkerhet för varvens refinansiering med statlighjälp. 32 1975/76. 1:17 Skr1975/76:103 498 bör inle särskilt pröva frågan omvalulakurs-riskförsäkringar. Denna fråga är föremål för prövning i annatsammanhang. I direktiven lill varvskreditutredningen angavs atluiredningen skulle redovisa sina förslag . Med härföreslagna tilläggsdirektiv kommer oundvikligen utredningsarbetet attförlängas. Utredningen bör därför få förlängd lid och redovisa sinaöverväganden och förslag före utgången av . Utredningen har - oktober 1975hållit åtta sammanträden. Utredningen har avgett betänkandet (SOU1975:101) Fartygsf inansiering. Uppdraget är därmed slutfört. TUlkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 25oktober 1974 för alt samordna och stödja myndigheternas informationsinsatseroch vid behov planera och genomföra egna informationsåtgärder ienergibesparande syfte (se Post- och Inrikes tidn. och den8 ): Ordförande: , . Hj., f.d. generaldirektör(fr.o.m. ) Vice ordförande: , ., civilingenjör (fr.o.m.den 1 september 1975) , ., statssekreterare (t.o.m. den 31augusii 1975) Sakkunniga: Breitholz, . , direktör(fr.o.m. ) , T. E. , förbundsordförande(fr.o.m. ) Engersiam, ., utredningssekreterare (fr.o.m. den 1november 1974) , Per E. S., redaktör (fr.o.m. ), , småbrukare, led. av rikdagen (fr.o.m. den 1 november1974) Hebnerson, Bo I., direktör (fr.o.m. ), ., kanslichef (t.o.m. ) , .,byråchef, led. av (fr.o.m. ) , ., direktörsassislenl (fr.o.m. den 1november 1974) , KjeU O. H., metallarbetare, led. 499 Kommittéer: Industridepartementet 1:18 , J. , byrådirektör, f.d. led. av riksdagen(fr.o.m. den 1 Skantz, , ombudsman, led. av (fr.o.m.den I , Bo, överlantmälare, led. av (fr.o.m, Wångby, , ombudsman (fr.o.m. ) Experter: Äg, , generaldirektör (fr.o.m. den 1november 1974) , ., informationschef (fr.o.m. den 1 november1974) Frigren, ., departementssekreterare (fr.o.m. den 1 september1975) , ., civilingenjör (t.o.m. den 31 augusti1975) , . E., sekreterare (fr.o.m. ), J. , generaldirektör (fr.o.m. ) aif Klintberg,, direktör (fr.o.m. ) , . J., byråchef(t.o.m. ) , Torslen Hj., t.f. departementssekreterare (fr.o.m. den ) , , avdelningsdirektör (fr.o.m. den Idecember 1974) , , departementssekreterare (fr.o.m. den Inovember 1974) , ., generaldirektör (fr.o.m. den 1november 1974) Schierbeck, Per W., direktör (fr.o.m. ), ., direktör (fr.o.m. ) Strand, ,kansliråd (fr.o.m. ) Slålebrant, , överingenjör (fr.o.m.den 1 december 1974) , Per Axel, byrådirektör (fr.o.m. den 4 september1975) Huvudsekreterare: , .,departementssekreterare (fr.o.m. ) , Torslen Hj., t.f. departementssekreterare(t.o.m. ) Sekreterare: , , civilingenjör (fr.o.m.den ) sekreterare: , . G., redaktör (fr.o.m.den 1 november 1974) Lokal: Industridepartementet, 7, Fack, 103 10 , tel. växel 763 10 00 Direktiven för kommittén, se komnUltéberältelse128. Tilläggsdirektiv (anförande av statsrådet tillprolokoll vid 1:18 Skr1975/76:103 500 tiUkallade t. f. chefen förindustridepartementet, statsrådet , med slöd av Kungl. Maj:lsbemyndigande sakkunniga all svara för planeringen och biträda vid genomförandelav en energisparkampanj vintem 1974/75. De sakkunniga, som antog namnetenergisparkommittén, har överlärrmat en rapport med redogörelse försparkampanjen. Vid min anmälan tiU prop. 1975:30 om energihushåUning m.m. (bil. 1 s. 334-335) framhöll jag bl. a. nödvändigheten av alt inrikta densvenska energiförsörjningen på en mer planmässig hushållning medenergiresurserna. a. en särskild sparundersökning hade en relativtoptimistisk syn kommit fram beträffande möjligheterna alt spara energi ulan altbehöva eftersätta centrala samhällspolitiska mål. Jag förordade därför altmöjligheterna atl sänka energikonsumtionens ökningslakt borde prövas och atlsom ell av energipolitikens mål ställa upp alt begränsa ökningen avenergikonsumtionen i Sveige lill i genomsnitt t. o. m. . Enytterligare nedpressning av liUväxten borde eftersträvas under de följandeåren, så att landets totala energikonsumtion om möjUgl skulle kunnastabiliseras på en nivå omkring . Jag framhöll vidare (s. 352-355) atl en väsentligförutsättning för alt nå dessa mål är all en allmän, långsiktig strävan lillrationell energianvändning och energi sparande kommer till stånd hos allagrupper av energikonsumenier. Delta kräver i sin lur ökade insatser beträffandebl. a. information och rådgivning till konsumenterna. I första hand börinformation och rådgivning till energianvändare åUgga de organ, som på resp.område har reguljära kontakter med energianvändarna. Därutöver skulle emellertid komma att föreligga behov aven samordnad informationsverksamhet, innefattande bl. a. samordning av och stödlill myndigheternas informationsinsatser, planering och genomförande avsparkampanjer, uppföljning av och information om energisparandets utvecklingsamt initiativ med anledning därav. Med hänvisning tiU den verksamhet som redan bedrevs ienergisparkommittén framhöll jag alt kommittén var etl lämpligt organ för densamordnade och mer övergripande informationen, och anmälde alt jag avsåg atlföreslå en utvidgning och förlängning av kommitténs uppdrag. Sedan godkänt regeringens proposition i bl. a.denna del (NU 1975:30, rskr 1975:202) får jag anmäla fråga om tilläggsdirektivtill energisparkomnUttén. Rikllinjer för kommitténs fortsatta verksamhet har, somredan har framgått, redovisais i nänrnda proposition. Jag vill i dettasammanhang även erinra om vad näringsutskotlel har anförl i sill utlåtande (NU1975:3 s. 37). Jag vill därutöver framhålla följande. Kommittén bör med ulgångspunkt i erfarenheterna av densparkampanj som bedrevs /75 samordna och stödja myndigheternasinformationsinsatser och vid behov planera och genomföra egnainformationsåtgärder under i försia hand /76. Del är angelägel altkommittén därvid samråder med berörda myndigheter och branschorganisationer somplanerar för liknande verksamheter för atl konmia fram lill lämpligastearbetsfördelning, behov av gemensamma aktioner m. m. Komnuttén bör på förfråganvara myndigheterna behjälplig i fråga om uppläggning av sparinformalion, val avinformationsmedium m. m. 501 Kommittéer: Industridepartementet 1:19 Somjag redan har framhållit bör det åligga kommittén att i sparstimulerande syflesprida information liU allmänheten om bl. a. energikonsumtionens utveckling. Förall ge avsedd effekt bör sådan information vara relativt aktuell i liden,vilket i sin tur förutsätter lillgång på aktuella statistiska uppgifier. Förvissa delar av energiområdet är emellertid sådana uppgifier f. n. svåra atl få. Statistiskacentralbyrån har tidigare denna dag fåtl i uppdrag alt föreslå åtgärder förförbättring av energistatisliken. Centralbyrån skall därvid samråda med bl. Det blir en viktig uppgifl för kommittén att vid sinutvärdering av hittillsvarande verksamhet även definiera de behov som kanföreligga av utvidgad statistik och snabbare rapportering. Regeringenhar uppdragit ål kommittén alt dels bedöma och redovisa denaktuella utvecklingen i fråga om energikonsumtionen och utvecklingen , dels undersöka förutsättningarna för införande av en meraregelbunden inspektion av eldningsanläggningar, dels undersökaförutsällningarna för atl på vissa områden införa direkta restriktioner ellerförbud för vissa slag av energianvändning. Kommitténhar - hållit nio sammanträden samt haftöverläggningar med olika myndigheter, organisationer och andra som berörs avkommitténs arbete. Därutöverhar åtta sammanträden hållits med arbetsgrupperna för hushållssektorn,näringslivsseklorn och offentliga sektorn. Arbetsgrupperna har vidare hafllöpande kontakter och överläggningar med myndigheter, orgarusationer ochexperter. Kommitténhar vidare svarat för utåtriktad informationsverksamhet genom annonsering,ulomhusreklam, radio och TV-spots samt via utställningar. Vidare har foldraroch broschyrer för hushåll och näringsliv tagits fram. Kommitténhar avgetl en rapport kampanj /75. Kommitténsarbete beräknas pågå . 19.STU-kommittén (11974:06) Maj:ts bemyndigande för alt utredastyrelsens för teknisk utveckling organisation och verksamhetsformer (se Post-och Inrikes tidn. Ordförande:Holm, J. , generaldirektör (fr.o.m. ) Sakkunniga:Ahnryd, Hans G. B., informationschef (fr.o.m. ) 1:19 Skr 1975/76; 103 502 ,., frisör-mästare, led. av (fr.o.m. den 18 OUe, verkmästare, led. av (fr.o.m. den 18 ,Lau-s U., utredningssekreterare (fr.o.m. ) ,., generaldirektör (fr.o.m. ) kand., led. av (fr.o.m. den 18 PetzäU,., direktör (fr.o.m. ) ,Bo L. G., ambassadör, led. av (fr.o.m. den 18 SjöneU,P. ., direktör, led. Ström,, avdelningschef, ersättare för led. av (fr.o.m. den Experter:Båveryd, S. J. , civUingenjör (fr.o.m. ) ,, bergsingenjör (fr.o.m. ) , ., tekn.lic. (fr.o.m. ) Jarness,DagB.J., direktör (fr.o.m. den 1januari 1975) , , professor, rektor (fr.o.m. den 18 november1974) , C. , avdelningsdirektör (fr.o.m. t.o.m. den 31augusii 1975) Palmer,S. A. , departementssekreterare (t.o.m. ) , ., departementssekreterare (fr.o.m. ) , generaldirektör (fr.o.m. ) , N. ,direktör (fr.o.m. ) , C. , civilingenjör(fr.o.m. ) , , direktör (fr.o.m. den 18november 1974) Sekreterare:Brenner, , byrådirektör (fr.o.m. ) Bitr.sekreterare: , B. ., byrådirektör (fr.o.m. den 14 januari1975) 17, 111 28 , tel. växel 763 10 00 , se kommittéberättelse 129. Kommitténhar - hållit fem sammanträden samt haftöverläggningar med olika myndigheler, organisationer och andra som berörs avkomnrutléns arbete. Därutöver har tre sammanträden hållits med arbetsgmpper förstyrelsens för teknisk 503 Konunittéer; Industridepartementet 1:20 utveckling seklorpoliliska, induslripolitiska ochforskningspolitiska roll. Kommitténs arbete beräknas pågå . Tillkallade enligt regeringens bemyndigande den 6 mars1975 för alt följa företagsdemokratifrågorna inom de statliga aktiebolagen (sePost- och Inrikes tidn. Ordförande: , ., statsråd Sakkunniga: , F. , direktör , ,ordförande i , . , ordförande i Expert: , . H., fil. Sekreterare: , E. , socionom Lokal: Industridepartementet, 7, Fack,10310 , tel. växel 763 10 00 Direktiv (anförande av statsrådet till prolokollvid regeringssammanträde ): Delegationen (Fi 1969:64) för försöksverksamhet medfördjupad företagsdemokrati i de statliga aktiebolagen(företagsdemokrati-delegationen) tillsattes 1%8. Delegationensuppgift har i försia hand varit atl i samarbete med företagsledningen, deanställda och deras fackliga organisationer ta initiativet tiU och medverka vidgenomförande av sådana försök och utvecklingsprojekt som förväntas gevägledning för en fördjupad företagsdemokrati inom hela del svenskanäringslivet. Delegationen har bl. a. medverkat i fem försöksprojekt ochpublicerat etl antal rapporter, däribland en lägesrapport med vissaprincipiella ställningstaganden i förelagsdemokralifrågan. I denproposition (prop. 1969:121) som låg lill grund för bildandel framhölls bl. a.att vid sidan av de ekonomiska målsättningarna bolagets mål skulle gälla ävenstörre arbetstillfredsställelse för de anställda. Del betonades vidare attdetta var en fråga som nära hänger samman med spörsmålet om de anställdasmedinflytande. I avsikl alt stimulera och vägleda denna utveckling utgavStatsföretag ett ramprogram med riktiinjer för denföretags-demokratiska utvecklingen i statsföretagsgruppens företag. Vid sin kongress antog iSverige (LO) en . En kommitté inom () hade i ett antal rapporter framlagt 1:20 Skr 1975/76:103 504 synpunkteroch förslag rörande företagsdemokratifrågan. De storaarbetsmarknadsorganisationernas handlingsprogram bildade därmed nytt underlagför handlandet i fråga om företagsdemokratins utveckling. År1970 bildades Statsföretagens förhandlingsorganisation (SFO) av elt antalstatliga bolag. Bland SFO:s uppgifier ingår all arbeta för sådana förehållandeni medlemsföretagen att arbetstillfredsställelse och goda arbetsresultaterhålls. bar uttalat all insalser för all påskynda denföretagsdemokrati ska utvecklingsprocessen har hög angelägenhetsgrad iorganisationens verksamhet. År1973 bildades för statsägda bolag (URDEM) av SFO och deberörda fackliga organisationerna såsom etl parlssammansalt organ med uppgiflall verka för bl. a. en påskyndad utveckling inom del företagsdemokratiskaområdet inom den statliga företagssektorn. a. av vad som sålunda hade förekommit föreslogföretagsdemokratidelegationen i skrivelse lill chefen för industridepartementetden att överläggningar skulle las upp med berördaarbetsmarknadsorganisationer för all under deras gemensamma ledning skapa enpermanent organisation för de arbetsuppgifter som delegationen svarat för. Överläggningari enlighet med förslaget har senare förts mellan å ena sidan SFO och å den andraLO och Privalljänstemannakarlellen (PTK) inom TCO. Den22 slöts mellan dem ett avtal angående åtgärder som syftar lillökal inflytande för de anställda inom SFO-området. Parterna åtar sig enUgtavtalet att fullfölja redan tidigare bedrivna försöksprojekt saml medverka lillnya försök bl. a. inom något tjänslemannadomineral förelag. Vidare innefattaravtalet regler för hur projekten skall handläggas, de anställdas rätt atlarUila specialister, ekonomisk information och utbildning saml uppföljning ochredovisning. Genom avtalet synes syftet att få en mer permanent och partsnärapraktisk verksamhet ha uppnåtts på det statliga bolagsområdel. Ioch med alt partsorganisationerna nu har tagit ansvaret för den fortsattapraktiska verksamheten saknas anledning all bibehållaföre-tagsdemokratidelegationen i dess nuvarande form.