prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Mellan folkhögskolani och dåvarande träffades ett avtal, som innebar attstaden skulle svara för ej statsbidragsberättigade kostnader för folkhögskolani Göieborg. i och folkligaakademi, också den i , har vissa administrativa funktioner gemensamt.Förslag har väckts om att de två institutionerna, efler all en femårig försöksperiodför akademin gick ul , skall integreras. harbeslutat alt akademins verksamhet skall fortsätta i oförändrad form i avvaktanpå vissa kompletterande utredningar. Frågan är ännu inle avgjord. har i skrivelse framhållil altom en sammanslagning av de två institulionerna kommer till stånd måsle folkhögskolani få en ny huvudman om verksamheten där skall kunna fortsätta.Kommunstyrelsen hemställde om att folkhögskoleundervisningen i skullefå bedrivas som en självständig folkhögskola i exlernalform fr. o. m. den 1juli 1975 under namnei . har inkommit med ytterligareskrivelse i vilken den har framhållit att det från många synpunkter är önskvärtatt etl beslut fattas om all en självständig folkhögskola med Göteborgskommun som huvudman får inrällas fr. o. m. oberoende av kommer alt organiseras. Efler remiss har yttrande över skrivelsen avgelts avSÖ, universitelskanslersämbetet (UKÄ) och folkhögskoleutredningen. SÖ föreslog i sUt remissvar all den kursverksamhel i bedriver i skulle få organiseras somen självständig folkhögskola med som huvudman. UKÄ:s yttrandegällde enbart fritidsledamtbUdningen. Av yttrandet framgår bl. a. att det avkommunstyrelsen uttalade behovet av utbildade inom fritidsområdet enligt UKÄ:smening väl kan tillgodoses även utan frilidsledamlbildningen vid , varför denna speciella fråga ej bör bli avgörande förställningstagandet till 1975/76:100 Bilaga 10 473 huvudfrågan, dvs. inrätlande av ensjälvständig folkhögskola i . hade inhämtatalt integration mellan i och folkligaakademi inte var aktuell från nämnd tidpunkt. Uiredningen underströk emeUertidi sitt yttrande alt det var angeläget att den kultur- och vuxenutbildningsresurssom folkhögskolan ulgör skall finnas i storstadsområdena och att det faktum attde studerande bor utanför skolan inte behöver betyda alt folkhögskolekursenblir mindre värdefull för dem som går där. Då utredningen inte ansåg sig kunnala ställning till förhållanden som rör enskilda skolor, avstod uiredningen frånyttrande gällande den lämpliga tidpunkten atl inrätta en självständig skola iGöteborg. har i särskUd skrivelse bl.a. framhåUit all lagen (1974: 12) om anställningsskydd kan ådraga skolornalärarlönekostnader, vilka inte var aktuella då nuvarande statsbidragsbestämmelserutformades. Det gäller den rätt till lön som uppsagd lärare enhgt lagens § 12är tillförsäkrad. Organisationen, som erinrar om att statsbidrag utgår tillkommunema för ifrågavarande ändamål, förutsätter, all lönekostnader av detlaslag blir statsbidragsberättigade fr. o. m. /77. Utvecklingen inom folkhögskolan kännetecknas aven minskning av antalet studerande i kurser över 30 veckors längd. Dennaminskning som enligt () har sin huvudsakliga orsak iminskade behov av behörighelsgivande ulbildning bland unga vuxna i kombinationmed ovanligt små årskullar i åldrarna och ökande tillgång på annanbehörighelsgivande utbildning på hemorten än folkhögskoleulbildning har varitmärkbar i sökandefrekvensen /71 och i antalet antagna /73. Minskningen läsåret1974/75 uppgick tUl drygt tre procenl mot /74 ijämförelse med närmast föregående år. Antalet studerandevid vinlerkurserna var 1974 enligl statistiska centralbyrånsundersökning 9 181 och antalet deltagare i ämneskurserna 3636. Det sammanlagda antalet studerande i långa kurser var sålunda 12 817hösien 1974. Enligl SÖ:s bedömning kan en viss ylterligare minskning förutsesunder läsåren 1975/76 och 1976/77 även om bl. a. det ökade studiestödet förvuxna kommer alt främja rekryteringen. Anlalet studerande iämneskurser fortsätter alt växa snabbt. /74 ordnades ca 1 650ämneskurser med mer än 44 000 deltagare. Under /75har denna verksamhet ökat med ca 20 %.Eftersom många ämneskurser är korta, tillför dock denna omfattandeverksamhet skolformen ett litet antal elevveckor. 1975/76:100 Bilaga 10 474 tillförde1 555 kurser om högsl åtta veckors längd /74 skolformenendast ca , vilket är av det totala antaletelevveckor. Hela denna kursmängd svarar mot en minskning med endasi sexstuderande vid var och en av de långa kurserna vilka är drygt 250 lillanlalet. Ökningen av anlalet ämneskurser kommer /77 inle alt helt uppväga minskningen av antalet elevveckorbaserade på de långa kurserna. Under de senasie åren har aUlså en omorienteringav folkhögskolans verksamhet kunnal iakttas. Uttryck härför är bl. a.ämneskursernas snabba tillväxt och alt alltfler elever med sociala, fysiska och psykiska handikapp söker sig lillskoloma. För alt utredavilken roll folkhögskolan kan och bör spela i kulturliv och ulbildningssamhäUe tillkallades en särskild utredning, folkhögskoleutredningen(U 1972: 08). Utredningen planerar enligt vad jag erfarit atl inom kortlämna sitt huvudbetänkande. enligt sina direktiv skall utvärdera en rad särskildaåtgärder inom folkhögskolan är jag inte nu beredd alt föreslå förändringar avt. Den omfattande och viktiga försöksverksamhet skolornabedriver på handikappområdet utvärderas f. n. av utredningen. Med hänsyn tillområdets angelägenhet är jag likväl beredd atl förorda althandikappverksamhelen tillförs ytterligare resurser. För höjning av lönekostnadspåläggberäknar jag . I likhet med SÖberäknar jag alt den totala ulbUdningsvolymen för nästa budgetår kommer att uppgåtill ca . Jag beräknar kostnaderna för förskott ochslulreglering samt koslnaderna för avgiftsbidragoch lönekoslnadspålägg tiU totalt ca . I innevarande årsstatsbudget beräknas under detta anslag . för försöksverksamhet medökad lärartäthet för handikappade elever. Jag anser atl denna verksamhet ärangelägen och för att möjliggöra en viss utvidgning av den beräknar jag /77 ytterligare , dvs. I statsbudgeten förinnevarande år beräknas också sammanlagt . för försöksverksamhet med kurser för bl. a. psykiskt utvecklingsstörda,svårt rörelsehindrade och hörselskadade elever. Även denna verksamhet ärbetydelsefull och bör tillföras ylterligare resurser. I avvaktan på förslagfrån folkhögskoleutredningen är jag dock inte bereddalt tUlstyrka SÖ:s förslag om alt inackorderingsbidrag och rese-koslnadsbidragskall ulgå enligl samma grunder som bidraget till lön-lagarorganisationernascenlrala kursverksamhet. För här avsedd försöksverksamhet beräknar jagytterUgare , dvs. prövar ocksåförsöksverksamheten med samordningsljänster inom vuxenutbildningen. Iavvaktan på dess för- 1975/76:100 Bilaga 10 475 slag i detla avseende beräknar jagför näsla budgetår ett oförändrat medelsbehov för detla ändamål, dvs. kommunhar i skrivelse hemställt att den av i bedrivnafolkhögskoleundervisningen i skall få bedrivas som självständigfolkhögskola i exlernalform fr. o. m. den 1juli 1975. Skrivelsen har som jag tidigare redovisat remitterats tillSÖ, universitetskanslersämbetet och folkhögskoleutredningen. SÖ har tillstyrktinrättandet av en självständig statsunderstödd folkhögskola med Göteborgskommun som huvudman. a. att uiredningeninle ansåg sig kunna ta ställning till enskilda skolor, varför utredningenavstod från alt yttra sig över lämplig lidpunkt för alt inrätta ensjälvständig folkhögskola i . Eflersom inget akut behov av denföreslagna åtgärden föreligger och folkhögskoleulredningens huvudbetänkandedärför mycket väl kan avvaktas är jag inle beredd att tUlstyrkaframställningen angående inrättande av en självständig folkhögskola iGöieborg. Under innevarandebudgeiår har för frilidsledarutbildningen vid folkhögskolorna beräknals medelunder anslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas cenlrala verksamhel m. m.Medel för ulbildning av fritidsledare bör fortsättningsvis beräknas under detlaanslag. Jag delar SÖ:s uppfattning att ytterligare områden inomfritidsledarutbildningen inle bör uppbärastöd över anslagel eller att dimensioneringen bör ökas förrän erfarenhetav det första försöksåret föreligger. Jag förordar oförändrade bidragsregleroch beräknar medelsbehovet tUl oförändrat belopp, dvs. budgetåret1976/77. Jag beräknarmedelsbehovet för ålgärder för atl bereda folkhögskollärare fortsattanställning under nästa läsår till oförändrat belopp, dvs. Jagräknar vidare med att den summan skall täcka det behov av medel för lönerunder uppsägningstid, som Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation tagitupp. I avvaktan påkommande förslag från folkhögskoleutredningen är jag inle nu beredd alt tiUstyrka SÖ:s förslag om förändringar av del s.k. kringpersonalbidraget och bidraget tiU pedagogisk ulrusining. (9 och10) Jag hemställer alt regeringenföreslår att lillBidrag till driften av folkhögskolor för /77 anvisa ellförslagsanslag av . Bidrag till byggnadsarbeten vid folkhögskolor 1974/75 Utgift 4375 646 Reservation 10 848 742 1975/76Anslag 6 000 000 1976/77 Förslag 6000 000 EnUgt kungörelsen(1958: 480) om statsbidrag tUl byggnadsarbeten vid folkhögskolor (ändrad senast1974: 394) kan statsbidragsberättigad 1975/76:100 Bilaga 10 476 folkhögskola få bidrag tillkoslnaderna för anskaffande av permanenta skoUokaleroch bosläder åt lärare och elever genom ny-, lill- eller ombyggnad eller genom förvärv och iordningställandeav befintlig byggnad. SlalsbidragtiU permanenta lokaler utgår med högst av ell bidragsunderlag somberäknas på olika sätt beroende på lokalernas karaktär. Till koslnaderna föruppförande av provisoriska lokaler ulgår slalsbidrag med . Slalsbidrag ulgår vidare av den beräknadekostnaden för försia uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel och med högst av beräknade kostnader förinredning av och inventarier till elevbostäder. () har, för atl få enuppfattning om folkhögskolornas önskemål på , under hösien1974 på nytt inventerat skolornas byggnadsplaner. Det redovisadeinvesteringsbehovet molsvarar ell totalt medelsbehov av ca 86,8 milj. kr.,varav medelsbehovet för s. k. rörelseskolor utgör ca 60,9 milj. kr. En fortsattprioritering av dessa skolor är enligt SÖ nödvändig. Under budgelåren1965/661975/76 har per budgeiår anvisats 5 milj. kr. för byggnadsarbeten.Sedan budgetåret 1967/68 har härutöver 1 milj. kr. anvisats för inredning ochinventarier. Med hänvisningtUl investeringsbehovet föreslår SÖ att anslaget ökas lill 10 milj. kr. perbudgeiår /771980/81. Anslagel bör för nästa budgetårföras upp med oförändrat belopp. Jag hemslälier all regeringen föreslårriksdagen att tillBidrag till byggnadsarbeten vid folkhögskolor för /77 anvisaell reservationsanslag av . Bidrag till engångsanskaffning av utrustning m. m. till folkhögskolor 1974/75 Ulgift 2205 101 Reservation 1850 502 1975/76 Anslag 2450 000 1976/77 Förslag 2500 000 Av anslaget disponeras 1 mUj. tillengångsanskaffning av dyrbarare pedagogisk utrustning m. m. Beloppetskall även kunna användas till utgifter för tekniska anordningar vid vissafolkhögskolor för alt underlätta för handikappade att della ifolkhögskolekurser. För sanering avvissa folkhögskolors ekonomi har anvisats 1 milj. kr. och lill bidrag i och Samernas folkhögskola i 450 000kr. 1975/76:100 Bilaga 10 477 () föreslår oförändrad medelsanvisning för bidrag lUl engångsanskaffning av pedagogisk utrustning och tekniska anordningarför handikappade elever, dvs. 1 milj. kr. Under arbetsåret1974/75 deltog ca 3 000 handikappade elever i skolornas vinterkurser eller ilängre eller kortare ämneskurser. Folkhögskolornasorientering mot omfattande ämneskursverksamhet och därav följande breddatelevunderlag ställer enligl SÖ stora och fortlöpande krav på förnyelse avskolornas pedagogiska ulrusining. För budgetårel1974/75 tilldelades skolorna sammanlagt . ; skolornas ansökningaruppgick emellertid liU över 1 milj. kr. Vidare har 20 skolor tiUdelats drygt 300 000 kr.för tekniska och pedagogiska stödåtgärder. Bidragen har enligt SÖ varit avutomordentlig betydelse i skolornas slrävan all integrera handikappade elever ivanlig studiemiljö. I avvaktan på förslag frånfolkhögskoleutredningen (U 1972: 08) föreslår SÖ oförändrad medelsanvisningför bidrag lill sanering av folkhögskolornas ekonomi, dvs. 1 milj. /77. SÖ föreslår vidare att de specieUa bidrag som utgårtill i och Samernas folkhögskola i med . SÖberäknar O-altemativet under anslaget till . Jag räknar i likhet med ()medel för pedagogisk utrustning med 1 milj. kr. En sanering av folkhögskolornas ekonomi inleddesbudgetåren /65 1966/67 genom ett provisoriskt driflbidrag påsammanlagt 13 milj. kr. För atl den påbörjade saneringen skulle kunnafullföljas infördes på förslag av Folkhögskolornas stalsbidragsutredning(Stencil E 1965: 5) ett nytt saneringsbidrag på 10 milj. kr. att fördelas underen femårsperiod. Efter periodens slut budgetårel 1971/72 har anslagits1 milj. kr. /681974/75 har totalt 12,7 milj. kr. delats ul i form av 114 olika bidrag. Bidragen hartilldelats 38 skolor. Medelbidraget per skola är alltså 334 000 kr.Föregående budgetår fördelades saneringsbidraget mellan tio olikafolkhögskolor. I avvaktan på förslag från folkhögskoleutredningen (U 1972: 08),som har i uppdrag atl uireda bl. a. den framlida ulformningen avsaneringsbidraget, räknar jag i likhel med SÖ med oförändrat medelsbehov försanering av folkhögskolornas ekonomi, dvs. 1 milj. kr. Jag delar ävenSÖ:s uppfallning om atl de speciella bidrag som ulgår till Finska folkhögskolani och Samernas folkhögskola i bör räknas upp lill 500 000kr. 1975/76:100 Bilaga 10 473 Jag hemställer att regeringenföreslår alt till Bidrag tlll engångsanskaffning avutrustning m. m. lill folkhögskolor för budgelårel 1976/77 anvisa eltreservationsanslag av . Bidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet 1974/75 Utgift 7 104 302 1975/76Anslag 12 655 000 1976/77 Förslag 18 553 000 o. m. /71 till löntagarorganisationerna för deras cenlralakursverksamhel enligl beslut av statsmakterna år1970 (prop. 1970: 35, SU 1970: 107, rskr 1970: 273). Enligl bestämmelserna iförordningen (1970: 272) om statsbidrag till löntagarorganisationerscentrala kursverksamhet (ändrad : 217) ulgår statsbidrag tillkosinader för undervisning, resor och inackordering. Till ersättning förundervisningskostnader ulgår slalsbidrag av de faktiskt utgåendeersättningarna, dock högst . Till kostnader för deltagaresresor utgår bidrag med hälfien av de faktiska koslnaderna och förinackordering med . Bidragsberättigadkurs skall omfalla minsl eUer, i fråga om kurs som inom en förkursdeltagarna sammanhållen utbildningsgånguppdelas på flera kurstillfällen (delkurser), sammanlagt minst femkursdagar. Vidare skall kurs för att vara bidragsberättigad till inte obetydligdel avse ulbildning i allmärma ämnen, såsom samhällskunskap, nationalekonomi, psykologi, svenska, matematik eller produktionsteknik. () beräknar för budgelåret1974/75 statens bidrag lill löntagarorganisationernas cenlralakursverksamhet till ca 9,5 milj. kr. Under innevarande budgetår har anslagetförts upp med . SÖ föreslår altoförändrade bidragsregler skall gälla under /77 men beräknar altverksamheten kommer att öka med . Den beräknade verksamhelsökningenberor enligt SÖ på att organisationerna kommer att utbilda fler funktionärer.En bidragande orsak härtill är lillkomslenav lagarna om facklig förtroendemans stäUning på arbetsplatsen ocharbetstagares rätt till ledighet för ulbildning. Landsorganisationeni har i särskild skrivelse hemställt om att bidragsreglerna tilllöntagarorganisationemas cenlrala kursverksam- 1975/76:100 Bilaga 10 479 het ändras så att i ett första stegen 75-procentig kostnadstäckning genom bidrag uppnås, att i elt längretidsperspektiv en 100-procenlig bidragstäckning realiseras saml attbidragsreglerna utformas så att bidraget skyddas mot en fortlöpandepenningvärdeförändring. Statsbidraget sominfördes genom beslut av riksdag har fört med sig en betydande expansion av den fackliga utbildningsverksamheten.Under föregående budgetår har dock märkts en viss slagnation av den allmännafackliga utbUdningen. En fortsatt utbyggnad av denna UtbUdning är önskvärd inteminst mot bakgrund av att den i första handriktar sig till grupper inom den fackliga rörelsen, vilka har kort gmndulbUdning. Verksamheien under /75 omfattade589 kurser, och 17 175 kursdeltagare. Den planeradekursverksamheten under innevarande budgetår omfattar ca 650 kurser, ca 4 900kursdagar och ca 20 000 kursdeltagare. () föreslår i sin anslagsframställning atl oförändrade bidragsregler skallgälla under /77. Mot bakgrund av att ytterligare för samhälletväsentiiga informations- och ul-bUdningsuppgifler ålagts defackliga organisationerna anser jag alt del är nödvändigt alt förbättrabidragsbesiämmelserna. De fackligaorganisationerna måsle nu i sin utbildningsverksamhet också informeradels om lagen (1974: 358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen m. m., dels om lagen (1974:981) om arbetstagares räll till ledighet för utbUdning. Däruiöver kommerförestående reformer på arbetsrättens område alt kräva betydandeinformationsinsatser. En ytterligare satsning, både kvalitativt ochkvantitativt, är enligt min mening enfömtsättning för en fortsatt ulbyggnad av vuxenutbildningen. Jagförordar alt bidragel lill inackordering höjs från . per dygnoch att bidraget tiU undervisningskostnader höjs från högst . lill högsl135 kr. Jagräknar med alt en höjning av bidragsbeloppen leder liU att kursverksamhetenkommer att öka näsla budgeiår. Vid beräkningen av medelsbehovel har jag tagithänsyn härtiU. Mol bakgrund avdels förslaget om ändring av bidragsbeloppen, dels den beräknade expansionen avkursverksamheten förordar jag alt anslagel förs upp med . Jag hemslälier all regeringenföreslår alt till Bidrag till löntagarorganisationernas centralakursverksamhet för /77 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1975/76:100 Bilaga 10 480 Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. 1974/75Utgift 55 721411 1975/76Anslag 49 336 000 1976/77 Förslag 58 929 000 Från anslaget bestrids kostnader för bl. a. elementärundervisning i svenska språket med samhällsorientering för vuxna invandrare,vUka är stadigvarande bosatta i samt kosinader för cirkelledarutbildning,pedagogiskt utvecklingsarbete och adminislration. Från anslagel utgår ävenmedel till försöksverksamhet med uppsökande verksamhet m. m. bland hemarbetandeinvandrare. /75 bestrids från anslagel också kosinaderför () register över den lagstadgadeinvandrarundervisningen. För anslagel gäller Kungl. Maj:ts bestämmelser den 25maj 1973 om undervisning för invandrare i svenska språket m. m. (ändrade den 17maj 1974). Bestämmelserna innebär bl. a. all statsbidrag utgår vid undervisningi svenska språket med samhällsorientering samt vid särskild samhäUsundervisningmed högst . fördelade på kostnader for ledararvode,studiemateriel, lokaler samt uppsökande verksamhel och lokal administration.Undervisningen, som bedrivs som försöksverksamhet, fär innevarande budgetåromfatta högst . Undervisningen bedrivs av SÖ i samråd medarbetsmarknadsstyrelsen och statens invandrarverk och anordnas av studieförbunden. Omfattningen av språkundervisningen under de femsenaste budgetåren framgår av följande uppställning. Budgetår Deltagare ,kr. 66 924 966' ' Cirkelledarna ej inräknade. Dessutom bör noteras attslopandet av den maximering av antalet studietimmar per cirkel (30studietimmar) som gällde 1970/71 har medfört längre cirklar och därmed ettmindre antal registrerade deltagare. kostnaderna för deltagare med utbildningsbidrag. För höjning av lönekoslnadspåläggberäknas . SÖ upprepar ånyo sill lidigareframförda förslag om att begränsningen av anlalet timmar försludiecirkelverksamheten i svenska med samhällsorientering för invandrare bort. Del totala utbUdningsbehovet för /77 uppskattas tiUca , vUkel innebär en ökning med 200 000 studietimmar.Enligt SÖ:s 1975/76:100 Bilaga 10 481 beräkningar bör 300 000 studietimmaranvändas för den undervisning som är en följd av lagen (1972: 650) om rätt lillledighet och lön vid dellagande i svenskundervisning för invandrare och 450 000studietimmar för icke anslällda invandrare. SÖ föreslår vidare atlcirkel-ledararvodet höjs med . Bidraget lUl läromedeloch studiematerial, vilket uppgått till . /73,bör enligt SÖ:s mening höjas med . Genom de föreslagnahöjningarna skulle statsbidraget till studiecirkel i svenska för invandrarekomma att uppgå till maximalt . Därtill kommer två kr.per studietimme för studieförbundens cenlrala administration.Med ledning av en genomsnittiig timkostnad av . beräknar SÖ altkostnaderna budgelårel 1976/77 uppgår lill 62 250 000kr. ATP-koslna-derna beräknar SÖ till . Den isolering som många invandrarkvinnor utsätts för kan enligt SÖ få allvarliga konsekvenser inte minst förfamiljesammanhållningen. Genom det bidrag lill uppsökande verksamhet blandhemarbetande invandrare, som StäUls till studieförbundens förfogande har mångainvandrarkvinnor kommit i kontakt med studieförbundens verksamhel. Preliminära uppgifier ger vidhanden att ca 600 studiecirklar med ca 3 600 deltagare startat som ettresultat av den uppsökande verksamheien. Enligt SÖ har ell av de mest avgörandestudie-hindren, nämligen bristen påbarntillsyn, inle i tiUräcklig grad kunnat undanröjas. Möjligheternadärvidlag kommer emellertid alt förbättras innevarandeläsår då bidraget lill uppsökande verksamhel också får utnyttjas till kostnader för barntillsyn. De hiltiUs redovisade positiva resultaten av en planmässigt genomförd uppsökandeverksamhel i form av hembesök m. m. pekar enligt SÖ på alt denna är nödvändigför att skapa den motivation för studier som ofla saknas hos de hemarbetandeinvandrarna. För att den uppsökande verksamheien skall kunna spridastill fler kommuner än dem i vUka denna bedrivs och för att barntillsyn i störreutsträckning skall kunna erbjudas i samband med studierna föreslår SÖ en ökningav bidraget med . Koslnaderna för här avsedd verksamhet beräknas således lill . I allt större utsträckning har invandrarna enligt SÖ de senasieåren utnyttjat möjligheten till studier i samhällsorientering i de kortare studiecirklar i särskild samhäUsundervisriing somerbjudils /72.Dessa studiecirklar ägnas vanligen studier på ett specialområde, t. ex. detsvenska skolväsendel, och ulgör ell uppskattat komplement till studiecirklar isvenska, där möjlighelen till fördjupad samhällsundervisning är mindre.Studieförbunden anser emellertid enligl SÖ alt en större rörlighetbeiräffande studiecirklarnas längd borde medges. SÖ under-styrker detlaönskemål och föreslår alt studiecirklarna får omfatta percirkel. Försöksverksamheien med cirklar i 31 1975/76. 1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 10 482 sömnad, matlagning,konsumenlkunskap m. m. har enligt SÖ slagit väl ul. Erfarenheterna från delförsia försöksårel pekar på all många hemarbetande invandrarkvinnor vall justdessa ämnen. Många invandrare är ovana vid språkstudier och har av denanledningen svårt atl direkt la stegel in i svenskcirkeln. För dessa gerkurserna i sömnad och matlagning en försiamjuk kontakt med studiecirkeln och deras ängslan kan efterhandövervinnas. Resultatet av denna studiecirkelverksamhel är så gott, atl SÖ anseralt verksamheien bör ulökas med . SÖ beräknar således anlalet studietimmar till lolall 15 000 för särskUdsamhällsundervisning, inkl. försök med cirklar i sömnad, matlagning m. m. Med en genomsnittlig kostnad på . perstudietimme beräknas koslnaderna uppgå lill . De folkhögskolekurser i svenska ochsamhällsorientering som /72 kunnat erbjudasinvandrarfamiljer sommarlid har enligt SÖutgjort etl uppskattat alternativ till studieförbundens svenskundervisning.Många invandrare som av olika skäl är förhindrade att della istudiecirklar har sökt sig till dessa kurser. Genom alt folkhögskolorna kunnaterbjuda barntiUsyn har också många hemarbetande invandrareunder lugna studieformer kunnat få svenskundervisning. Del har enligt SÖ visatsig att folkhögskolan lämpar sig väl för både grundläggande undervisning ochför fördjupade studier i svenska språket, samhälls- och kulturorientering:Sommaren 1975 anordnades två typer avkurser, s. k. A- och B-kurser.