prop · FZ03167 · 1975-12-31 00:00:00 — , som ställer sig principielltpositiv till en delegering till fältorganisationen, pekar vad gällerdemokratiseringsprocessen på att postverkets förslag synes innefatta att ävenmera övergripande planeringsfrågor skall ingå i partssammansatta beslutsorgansuppgifter. menar emellertid att sådana frågor generelltrör postverkets verksamhet. Denna kan enligt arbetsrättskommitténs förslaginte kan vara föremål lor förhandling eller avtal. anseratt personalavdelningen skall handlägga samtliga personaladministrativa frågor,alltså även medinflytande- och samverkans frågor. S A C O / S R önskar representationi de partsammansatta beslutsorganen eller åtminstone adjungering härtill. DEFFlillslyrker förslagel till utökning av antalet företagsnämnder och överiämnandetav viss beslutsrätt till dessa. DEFF tillstyrker vidare den föreslagna utvidgningenav uinämningsnämndernas beslutsrätt till lönegradsområdel F lO-F 17, Riksrevisionsverkelsläller sig tveksamt till postverkets uppfaltning att utnämningsnämndernasbefogenhet bör utsträckas till tjänsterna i F 10-F 17 eftersom detta bl, a.skulle försvåra extern rekrytering till vissa ledningsposter ifältorganisationen. Personalfunktioneni verket föreslås bli föremål för en omfattande utveckling. Delta krävs föratt tillgodose kraven på dels rekrytering av kvalificerade administratörer,dels utveckling av den administrativa personalen (genom utbildning, rörligtjänstgöring, etc). anser att åtminstone preliminärabedömningar bör göras i fråga om bemanningsplanering,personalutvecklingsplaner och omplaceringsplaner innan omorganisationengenomförs. Den personaladministraiiva planeringen måsle integreras medverksamhetsplaneringen. understryker behovet av - förutomen viss extern rekrytering, vilken berörts i Prop.1975/76:167 53 detföregående - en omtättande personalutveckling främst vad gäller ledningspersonali fältorganisationen. Detnya ekonomiadministraiiva systemet. PEAysystemet, spelar en central roll i dennya organisationen som ett integrerat styrnings- och uppföljnings-syslem. Statskontoretanser det i delta sammanhang väsentligt att postverket fortsätter att utredaoch konkretisera hur ett reellt ekonomiskt resultatansvar skall kunna förenasmed ett normativt styrsystem samt hur de samhällsekonomiska intressena skallkunna tillgodoses på olika nivåer av organisationen. Riksrevisionsverketkonstaterar att de positiva effekter som omorganisationen avses medföra ärknutna lill verkets nya styrsystem. Någon form av normstyrning torde varanödvändig även , eftersom postverket har att ge likformig serviceunder lika betingelser. Svårigheter foreligger dock att kombinera dennanormstyrning med ett reellt decentraliserat resultat- och produktivitetsansvar.Denna problemställning måste därför ytteriigare penetreras. Riksrevisionsverketframhåller att normerna bör ges en sådan utformning att deekonomiskt ansvariga verkligen kan påverka utvecklingen. Enfråga som egentligen faller utanför organisationsprinciperna som sådana gällerpostverkets administrativa gränser och hur dessa är anpassade till läns- ochkommungränser. 1 fråga om regionindelningen framhåller statskontoret att deföreslagna regionernas allmänna storlek förefaller väl avvägd, ochregionindelningen föranleder ingen erinran från statskontorets sida. Länsstyrelsernaberör allmänt frågan om postverkets framlida regionindelning. Flertaletlänsstyrelser, nämligen i , , , , , ,, , , , , Örebrooch , tillstyrker den av postverket föreslagna regionindelningeneller lämnar den utan erinran. Länsstyrelserna i och anseratt hela länen skall höra till . i Värmlandslän accepterar i princip en regionindelning av det slag som föreslagits, att Karistads brevområde skall ingå i , Länsstyrelseni anser att länet bör ingå i , Även länsstyrelsernai och framför delta förslag. i länanser också att södra och södra delen av län bör tillhöra Malmöregionen.Sammanlagt bör endast sex regioner finnas. Länsstyrelserna i samt Gävleborgslän anser att en ändring av nuvarande distriktsindelning kan anstå.Länsstyrelsen i vill att skall förbli regionalhuvudort. i län menar att förslaget om en uppdelning avlänet på tre postregioner bör övervägas ytteriigare, och i Västmanlandslän reagerar allmänt mot att ett län delas på fiera regioner. Prop.1975/76:167 54 Överbefälhavarenunderstryker vikten av att postregionernas gränser är anpassade till läns- och civilområdesgränserna.I sistnämnda hänseende anser ÖEF att en bättre överensstämmelse hade varitönskvärd och att därför större hänsyn behöver tas till civilområdesindelningenom regiongränserna ändras. Skåneshandelskammare är tveksam till den föreslagna ändringen vad gäller södradistriktets omfattning och anser att det bör övervägas att låta södra höra till . Svenska kommunförbundei och Landstingsförbundetkonstaterar att den föreslagna regionindelningen endast delvis anknyter till deav länsberedningen föreslagna samverkansområdena. Åtskilligalänsstyrelser lämnar synpunkter på posiområdeslndelniiig-en samt kommunernasinplacering i sådana områden. Även i fråga om inrättandet av ortpostkontorresp, postkontor med förstärkta resurser framförs önskemål. Länsstyrelserna i Jämtlandsoch I ä n anser att utformningen av den lokala organisationenallmänt bör ske med beaktande av kommunala synpunkter, I vissa fall kanförekomsten av kommunblock behöva beaktas. Länsstyrelserna i ochVästerbottens län önskar ytteriigare remissomgång innan postområdesindelningenfastställs. Detmoderna samhället kännetecknas av en växande mängd information som riktas lillallmänheten och av ett ökat informationsutbyte mellan myndigheter, företag ochorganisationer av skilda slag. Den offentliga sektorns utvidgade åtagandenliksom det ekonomiska framåtskridandet i samhället leder sammantaget till ettökat utbud av skriven informaiion i form av meddelanden, tidningar,köperbjudanden, fakturor, avier etc. Den automatiska databehandlingen som harbyggts ut främst under 1960- och 1970-ialen har gjort det lättare attframställa skriftlig information över huvud taget. De företag, bl. a.postverket, som svarar för befordran av inlbrmationsför-sändelser har allahittills haft en växande marknad och uppvisar följaktligen en betydandeproduktionsökning. För postverkets del har volymen brev och postkort ökat med . Mass-och gruppkorsbanden har undersamma tid ökat med ca 60 96. Den lekniska utvecklingenmedför ändrade fömtsättningar vad gäller framställningen och överförandet avinformation. Det är främst teletekniken som skapar altemativ till en genompostverket befordrad skriftlig information och som därmed kan komma att påverkapostverkets marknadssituation. 1 det läge som har uppstått genomför postverketen kraftig satsning på sin marknadsföring i syfte att hävda och så långtmöjligt utvidga sin marknadsandel. Detta sker genom att verket dels sökertillhandahålla de största brevkunderna nya tjänster eller serviceformer, delsallmänt söker främja Prop.1975/76:167 55 eftersträvar också ett så fullständigttjänstesortiment som möjligt all erbjuda brevkunderna, 1 fråga om tidningsrörelsenhar postverket sedan införandet av samdistributionsrabatten föriorat avden postdistribuerade dagspressvolymen. Verket inriktar sig på att hävda denkvarvarande volymen samt att utveckla sin slällning vad gäller övrig press. Utmärkandeför postverkets produktionsapparat är alt den omfattar hela landet och attlikvärdiga postala tjänster skall kunna erbjudas i alla delar av landet vidlika fömtsättningar. Den transport-, sorterings- och distributionsapparat somverket förfogar över är följaktligen synneriigen vitt förgrenad men måsle ändåfortlöpande byggas ut med hänsyn till den urbanisering som sker i samhället.Kassatjänst med betalnings- och värdeförmedling m. fl. tjänster skall kunnatillhandahållas på skäligen lika villkor för alla postkunder. har iregel begränsade möjligheter att minska serviceutbudet i områden där befolkningsunderiagetminskar till följd av urbaniseringen. Postverksamhetenhar varit påfallande till sin karaktär. Kassatjänst, tömningav brevlådor, posttransporter, sortering och brevbäring är de dominerandefunktionerna, vilka i huvudsak har krävt insatser.Personalkostnaderna i postverket utgör f. n. av hela kostnadsvolymenoch de har åriigen stigit snabbare än kostnadsutvecklingen i övrigt.Bland de s. k. sakkostnaderna dominerar lokal- och transportkostnaderna. Denförhållandevis speciella kostnads- och servicestmk-turen i postverket påverkarkonkurrenssituationen på ett ogynnsamt sätt i det att kostnadsökningen hospostverket tenderar att vara högre än hos konkurrenterna. Det är f n. endast påett relativt fålal arbetsställen där stora arbelsvolymer kan föras samman somdel lönar sig att investera i mera kapitalkrävande lekniska utrustningar såsom brevsorteringsmaskineroch liknande. vidtar fortlöpande en rad åtgärder för att så långtmöjligt effektivisera driften och/eller göra tjänsterna mera attraktiva. Under perioden1965-1975 har således en ny sorterings- och transportorganisation införts meden indelning av landet i ett 40-tal s. k. brevområden. Postnummer har införtsför att bl. a. möjliggöra maskinell brevsortering. Flygtransporter används iallt större utsträckning, vilket haft till resultat att brevposten kanbefordras övernatt i praktiskt taget hela landet. Den bilburna brevbäringen harbyggts ut och genom lantbrevbärare kan postkunderna utanför de större orternanumera fä en fullständig postservice, som på de sisla åren även kan inkluderaviss service under förutsättning att kommunerna anlitar postverket fördetta ändamål. Vidarehar kassaarbetet effektiviserats genom inrättandet av ett antal s. k. redovisningscentralersamt genom installation av elektroniska kassamaskiner på de större poslanstalterna.Avancerad ADB-teknik används inom posigi roverksam heten. Somaffärsdrivande verk har postverket att utföra sina av statsmakterna Prop.1975/76:167 56 fastlagdaåligganden inom ramen för de intäkter verket kan uppnå på marknaden. Samtligarörelsekostnader inklusive avskrivningar och skälig ränta på av statsmakternatillskjutet kapital för investeringar m, m. skall täckas av verketsrörelseintäkter. Mot bakgrund av de särpräglade förutsättningar som gäller ifråga om postverkets marknadssituation och kostnadsstruktur och som jag i detföregående kortfattat har berört, krävs för postverkets del en organisation somverksamt bidrar till en god marknadsutveckling och en fortlöpande effektiviseringav verksamheten. Möjligheterna att ta tillvara personalens kapacitet ochkunnande i form av ökat medinfiytande bör särskilt beaktas. Den tekniskautvecklingen måste kunna utnyttjas till fördel för verket och dess anställda,varför det i en ny organisation bör finnas resurser som möjliggör utveckling avsåväl nya produktionssystem som tjänster. De faktorer jag här har nämnt visarallmänt, att det grundläggande administrativa hjälpmedel som verkets internaorganisation utgör fortlöpande måste kunna anpassas till ändradeförutsättningar. Postverketsadministrativa uppbyggnad har inte setts över . Den nu gällandeorganisationen infördes detta år och medförde förändringar främst vad gällercentralförvaltningens uppbyggnad. har i stort sett varitoförändrad . Organisationen är uppbyggd enligtlinje/stabsmodell och bygger på en funktionellt verkande avdelningsindelning.Den centrala förvaltningen har en direkl styrande och samordnandefunktion som även omfattar operativa beslut av kortsiktig natur, Distriklsförvaltningenhar en utredande och uppföljande funktion gentemot den lokala förvaltningen.Denna saknar f. n. egen kompetens att handlägga många av de frågor som direktberör den lokala nivån, t. ex. arbetsmiljö-, organisations- och marknadsfrågor. Inomramen för den nuvarande organisationen har en förstärkning efterhand skett avresurserna för marknadsföring, rationalisering, information och övergripandeplanerings- och samordningsfunktioner. Det är i nuvarande organisation denkommersiella byrån, driftbyrån, det allmänna sekretariatet, plansekretariatetsamt en relativt nyinrättad AR-enhet som tilldelats dessa uppgifter. Som ettexempel kan nämnas att plansekretariatet har haft ansvaret för projektledningenvad gäller utarbetandet av nu föreliggande förslag till ny organisation förpostverket (). Den strikt funktionella arbetsfördelningen mellanden nuvarande centralförvaltningens enheter samt rådande rollfördelning mellancentral och regional nivå har dock ej möjliggjort en modern ansvarsfördelningsom bygger på delegering i förening med ett integrerat resultatansvar. Somexempel kan nämnas att den kommersiella byrån lyder under ekonomienheten medandistriktsförvaltningarna (postdirektionerna) lyder under driftenheten. Vidareär informationsfrågorna, vilka i postverket är av myckel stor omfattning ochbetydelse och som därför fär anses tillhöra de koncernsammanhållandeledningsfunktionerna, spridda på skilda enheter och byråer. Ensamlad bedömning av vad jag hitintills har berört leder till slutsatsen Prop.1975/76:167 57 atttidpunkten nu är mogen att se över postverkets interna organisation och attgenomföra en förstärkning och ytteriigare effektivisering av denna. Efter eninledande kortfattad belysning av principerna och syftena med det organisationsförslagsom postverket har lagt fram redovisar jag mina synpunkter, ställningstagandenoch förslag i fråga om en ny organisation för postverket, avsedd att börjagenomföras . Postverketserfarenheter och den väntade snabbautvecklingen på informationsområdet visar ett klart behov av att verket gessådana förutsättningar som gör det möjligt att med kraft ta sig an utvecklings-och långsiktiga planeringsuppgifter av övergripande intresse. Centralförvallningenbör byggas upp med sikle på att i första hand omhänderha dessa funktioner. Denbör i gengäld så långt möjligt avlastas den mängd löpande ärenden av kortsiktignatur som den ombesörjer. Genom ett förbättrat system för planering ochledning skapas förutsättningar för att den regionala förvaltningen inom ramenför ett självständigt resultatansvar skall kunna överta sådana uppgifter. Denregionala förvaltningen övertar därmed mycket av den styrande och samordnandefunktion gentemot den lokala förvaltningen som åvilatcentralförvaltningen. Till den lokala nivån, vars organisation produktionsapparat, bör delegeras huvuddelen av defrågor som sammanhänger med den löpande produktionen, vilket i sin turförutsätter att lokalförvaltningen får kompetens och organisatoriska resurserför ändamålet. En delegering möjliggör också ett ökat medinfiytande från deanställdas sida, t. ex. i frågor som rör resursuppbyggnad och arbetsföi;hållanden.Lokalförvaltningen genomför den löpande produktionen med iakttagande av atttillgängliga resurser skall utnyttjas så väl som möjligt. Ett nytt ekonomiadministrativtsystem, PEA-systemet, syftar till att möjliggöra den rollfördelning som föreslåsmellan de centrala, regionala och lokala nivåerna. Omfördelningen iansvarshänseende följs så långt möjligt av en motsvarande delegering av befogenheteroch operativt beslutsfattande. Postverketindelas under verksledningsnivå med utgångspunkt i de huvudsakligarörelsegrenarna i tre block, nämligen poströrelsen, postgirot och en s. k.resultatenhetsgrupp som omfattar mindre rörelsegrenar. förslag skall poströrelsen organiseras som en s. k. matris med tvåcentrala rörelsegrensstaber, marknads- resp. produktionssystemavdelningarna,samt - i ett övergångsskede åtta - sju regioner. Regionkontoren placerasi nuvarande sju distriktshuvudorter, nämligen , , ,, (övergångsvis), samt . Härtill inrättas en nyregion med säte i . De två avdelningarna och de olika regionerna sorterardirekt under verksledningen. Rörelsegrens-staberna har ansvaret för denlångsiktiga resultatutvecklingen, medan varje region har ansvaret förresultatet under en avgränsad lidsperiod. Regionerna indelas på den lokalanivån i ca 60 postområden, vilka lillsammans upptar ca 190 områdes- ochortpostkontor samt drygt 2 100 lokalpostkontor. 5 1975/76. 1975/76:167 58 Postgirotfår liksom i nuvarande organisation ställningen av en självständig, verksledningendirekt underställd resultatenhet. Girots interna organisation har nyligenlagts fast i samband med PKbankens bildande och bör följaktligen inte undergånågon ändring f n. Övriga var för sig självständiga resultatenheter är diligenslrafiken,industrierna, frimärksavdelningen, adressregistret samt centralupphandlingen.Varje sådan resultatenhet leds av en styrkommitté. föreslår vidaresex centrala stabsenheter för de mera övergripande funktionerna i verket. Fyraav enheterna har karaktären av funktionella stabsavdelningar, nämligen enadministrativ avdelning, en ekonomiavdelning, en informationsavdelning och enpersonalavdelning. Resterande två enheter får ställning av staber åtverkschefen och ulgörs av en samordningsavdelning samt en enhet förinternrevision. De funktionella stabsavdelningarna avses svara för operativaledningsfunktioner var och en inom sitt sakområde. Verkschefsstaberna svararför strukturella utredningar och analyser och arbetar i övrigt påverksledningens direkta uppdrag. Postverkethar i samarbete med delegationen för förvaltningsdemokratiprövat olika former för medinfiytande för personalen. Information och samrådsker inom en väl utbyggd förelagsnämndsverksamhet. Verkets förslag till ny organisationhar utarbetats under de anställdas aktiva medverkan. Erfarenheterna av dethittillsvarande samarbetet på förvaltningsdemokratins område är goda. Den delegeringav beslutsrätten från postverkels centrala nivå via den regionala nivån ut ifältorganisationen som föreslås kan allmänt ses som ett medel att uppnå enhögre effektivitet i den framtida verksamheten. Den skapar vidareförutsättningar för att utvidga demokratiseringsprocessen i verket, vilket ärett väsentligt mål för postverket med dess stora antal anställda, I den nyaorganisationen föreslås nämndverksamheten utökad med regionala företagsnämnder,varjämte antalet lokala nämnder utökas betydligt. De nya företagsnämndernaövertar beslutsrätten i frågor som rör ekonomisk planering ochmarknadsplanering samt får viss utvidgad beslutsrätt i utnämningsfrågor. Ifrågor rörande ekonomisk styrning och marknadsaktiviteter som berör helapostverket överfiyttas beslutsrätten till en central företagsnämnd(postverkets nämnd) i den mån besluten ej skall fattas av verkets styrelse. Församråd och information föreslås ett antal rådgivande organ. Härutöverförutsätts personalkommittéer arbeta på lägst ortpostkontorsnivå enligtnuvarande regler. Postverketsorganisationsförslag innehåller de grundläggande principerna för samthuvuddragen i en ny organisation. Sedan förslaget avlämnats lill regeringen hararbetet fortsatt med att utforma organisatoriska detaljer, rutiner inomekonomisystemet m. m. Verket framhåller att omorganisationen - inte minst medhänsyn till kundservicen och personalen - bör genomföras under en så kortlidrymd som möjligt. Med hänvisning till verkets storiek och till införandet avett nytt genomgripande ekonomiadministrativt system krävs dock för genomförandet.Det är angeläget att omdanings- Prop.1975/76:167 59 processenkan börja med sikle på ett stegvis införande av den nyaorganisationen. Systemet med personalens inflytande i beslutande företagsnämnderavses prövas försöksvis , som påbörjas efter detman praktiskt hunnit definiera och fiytta över befogenheter lill nämnderna.Postverket räknar med att den nya organisationen kommer att ge personalen meraintressanta och stimulerande arbetsuppgifter. Förändringarna måste ske så attnegativa följder för de anställda så långt möjligt undviks. Alla rimligaåtgärder kommer att vidtas för att lösa de personalfrågor som kan uppkomma.Eventuella minskningar i personalstyrkan på visst tjänsteställe kommer i de fiestafall alt kunna anpassas till normal avgång. Ett särskilt utbildningsprogramkommer vidare att genomföras för att förbereda personalen för de nyauppgifterna. bedömer att organisationsförslaget kan genomföras medtotalt sett oförändrade administrativa kostnader. Förmin del kan jag ansluta mig till postverkets bedömning att en omorganisationav verket skapar väsentligt bättre möjligheter att möta de krav som ställs påverket från en marknad under omvandling. Med hänsyn till verkets ekonomiskastruktur i stort och dess relativt sett stora andel fasta kostnader är delockså synnerligen angeläget alt verket tar till vara alla möjligheter att sålångt möjligt utnyttja sin befintliga produktionsapparat för ett ökat utbud avtjänster. De önskemål hos verket som inom nuvarande organisation föranlett en lyngdpunktsförskjulningmol marknads-, informations- och planeringsfunktionerna, bör i en nyorganisation ytteriigare kunna tillgodoses. Det är betydelsefullt alt ettaffärsverk som postverket vilket befinner sig i en uttalad konkurrenssituation påenföränderiig marknad ges alla möjligheter att med moderna administrativa medel,varav den interna organisationen är det kanske viktigaste, fortlöpandeeffektivisera och utveckla sin verksamhet. Jag finner tidpunkten den 1 juli1976 lämplig för att påbörja arbetet med en omstrukturering av postverketsorganisation. Vadgäller den föreslagna ansvarsfördelningen mellan central, regional och lokalnivå finner jag organisationsförslaget väl avvägt. Den centrala nivån börsåledes främst ha långsiktiga planerings- och utvecklingsuppgifter och ianslutning härtill det långsikliga resultatansvaret. Att den regionala nivån ikonsekvens härmed får utvidgade befogenheter och övertar en stor del av deoperativa lednings- och siyrningsfunktionerna finner jag följdriktigt. En stormängd operativa beslut kommer därmed att kunna delegeras till den lokala nivåninom ramen för ett självsiändigt ansvar. Den lokala förvaltningen har därmedansvar för att tilldelade produktionsresurser används med sikte på störstamöjliga produktionsvolym. 1 detta sammanhang är personalens medverkan i delokala nämnderna betydelsefull dels för att i bl. a. planeringshänseendetillvarata den kompetens som lokalförvaltningens personal besitter och delsför att nå bästa möjliga arbetsmiljö. Vissaremissinstanser tar upp den precisering av mål och företagspolitik sompostverket inledningsvis redovisat i sitt organisationsförslag. 1975/76:167 60 meningfår de företagspolitiska målangivelserna ses som en allmän referensram för attuppnå en viss enhetlighet vad gäller den postala servicen ochproduktutformningen över hela landet. De kan därför inte ses som ettlångsiktigt fastläggande av ulvecklingen vare sig på marknads- eller pro-duktionssystemsidän.Förelagspolhiken måste efler hand revideras med hänsyn till bl.a. ändrademarknads- och produktionsförutsättningar. Således måste t. ex. servicegradenständigt kunna diskuteras mot bakgrund av bl. a. efterfrågan ochkostnadsutvecklingen. Uppkomsten av nya marknader resp. krav på förändradservice talar också för att en viss servicegrad inte får ses som något en gångför alla givet. Sammantaget innebär detta att en allmän analys av delångsiktiga ekonomiska konsekvenserna för postverket av den i organisaiionsförslagelformulerade företagspolitiken och riktlinjerna är nödvändig i detta sammanhang.Att de resultatansvariga enheterna på central och i viss mån regional nivålöpande utför sådan analys med utgångspunkt i valda problemlösningar finnerjag helt naturiigt. Remissinstanserna,däribland statskontoret, riksrevisionsverkel, många länsstyrelser samtpersonalorganisationerna, har allmänt ställt sig positiva till utredningensprincipförslag om en ökad delegering i förening med en ökad demokratisering iden nya organisationen. Jag hyser också uppfattningen, att sådana åtgärder ärangelägna inom postverket med dess hela landet omfatiande verksamhel, dessutbyggda organisation och dess stora personal. Åtgärderna kan förväntas både fåpositiva effekter i personalpolitiskt hänseende och gynnsamt påverka verksamheieni effektivitets- och servicehänseende. Delegeringen av befogenheter ochresurser har i sin tur nära samband med frågan om bestämning av ettresultatansvar för geografiskt avgränsade enheter. Jag noterar här attstatskontoret, m. fi.