prop · FZ03131 · 1975-12-31 00:00:00 — Pressulredningenförulsälter att fådagarstidningarnas täckningsgrad kommer all beräknas på detområde där den övervägande spridningen verkligen äger rum. Utredningen har dockinte funnit anledning atl göra någon detaljreglering av detla. Det måste idessa fall ankomma på press-stödsnämnden att fastställa för vilket annal områdeän utgivningskommunen som täckningstalen skaU beräknas. Analysernavisar att en lokaltidning täckning kan vara och ofta är etl attraktivtannonsorgan. Del finns flera förklaringar till detla: den lokala spridningen,karaktären av komplemenltidning, andra annonspriser, avsaknaden av reellaalternativ för lokala annonsörer. Dentäckningstalsgräns som föreslås för fådagarstidningar är inom delegentiiga spridningsområdet. Vid och därunder skaU de vara berättigadelill fullt produklionsbidrag. På samma sätt som för flerdagarstidningarnaskall det finnas en avlrappning av bidragen vid täckningslal mellan och30 %. Medde här föreslagna förändringarna uppnås syftet atl produktionsbidrag ihuvudsak går till den grupp fådagarstidningar som har regional ochriksspridning. Förorts- och lokaltidningar kommer inte atl i fortsättningen fåproduktionsbidrag om de har en täckning på eUer högre inom sitt egentligaspridningsområde. Tillskillnad från flerdagarstidningarna har endagslidningama fått elt fastproduktionsbidrag . Del var år . och höjdes lill300 . Tidningarna har fåll delta belopp oberoende av täckning ochpappersålgång. Motsystemet med elt fast belopp talar atl detla ges ulan hänsyn till tidningensbehov. För elt fast belopp talar framför allt enkelheten och vissa basbehov.Företagets planering underlättas också då de kan räkna med en viss summaoberoende av vUka förändringar som vidtas. anser allövervägande argument finns för att de fasta beloppen skall bibehållas. Deriksspridda tidningarna får lika stora belopp som de regionall spriddatrots alt de förra ställs inför betydligt slörre krav vad gäller bl. a.redaktionellt material och distribution. anser alt det finnsbåde presspoliliska och ekonomiska skäl för att de riksspridda fådagarslidningarnaskall tilldelas elt högre belopp. Utredningenföreslår alt fådagarstidningar med riksspridning eller med spridning inomstorstadsregionerna skall erhålla bidrag med fast belopp som är högre ände gängse fasta beloppen. Detla innebär alt fådagarstidningar med regionalspridning får produktionsbidrag på . medan de med riksspridning ochspridning inom storstadsregionerna erhåller . Prop.1975/76:131 67 Produktionsbidrag vid minskning av periodicileten Trots de omfattande produktionsbidragen kan det inträffaalt enstaka tidningar får sådana ekonomiska problem att de inle kan fortsättautgivningen i full skala. En flerdagarstidning kan i ett sådant läge ställasinför alternativen total nedläggning eller övergång lill fådagarsutgivning. Urpresspolitisk synvinkel borde det, enligt utredningen, vara ett klart bätlrealternativ alt utgivningen kan fortsätta än att tidningen läggs ned. Pressutredningenföreslår en komplettering av reglema för produktionsbidrag. Denna innebär att omen flerdagarstidning övergår till fådagarsutgivning kan bidrag utgå under tvåår med högst hälften av vad den tidigare erhålUt, Beloppets rimliga storlek börbedömas av av tidningens budget och andraplaner. Denna bestämmelse kan göra det möjligt för tidningen alt fortsätta utgivningenmen med lägre periodicitel och alt under relativt goda ekonomiska förhållandenavveckla en del av den tidigare organisationen och planera för den nyasituationen. 1 den mån de förslag till regelförändringar somutredningen framför kommer att genomföras innebär detla bl. a. att etl antaltidningar som uppbär produktionsbidrag inte blir berättigadetill sådana. Det gäller framför allt fådagarstidningar med lokal utgivningsamt flerdagarstidningar som fåtl bidrag med slöd av 17 §. Pressulredningenanser alt övergången från det ena regelsystemet lill det andra bör göras såmjuk som möjligt. Tidningsföretagen måsle ges möjlighet lill alt planera förden nya situationen. måste framhållas all de tidningar som i det nyasystemet mister produktionsbidrag gör detta på grund av alt ekonomiska analyservisat att de inte är i behov av sådana. Uiredningen föreslår dock att tidningarsom erhållit produktionsbidrag enligt det gällande regelsystemet, men som inleblir berättigade till sådana enligt del nya, får uppbära hälftenav del senast erhållna bidraget. I presstödskungörelsen finns ett antal ytterligaredefinitioner och allmänna avgränsningar. Dessa gäller bl. a. vissa minimikravför att en tidning skall komma i åtnjutande av produklionsbidrag. Tidningar medtill övervägande del samma redaktionella innehåll räknas som en tidning. Produktionsbidragkan enbart komma i fråga för tidningar vars abonnerade upplaga uppgår tUl mmst2 000 exemplar och vars annonsandel understiger . Med upplagaavses medelnettoupplagan för vardagar försia halvåret av varje kalenderår. 1975/76:131 68 Med storstadstidning avses dagstidning som har , eller Malmösom utgivningsort. Med annonsandel avses andelen betalt annonsutrymme av hela tidningsutrymmetunder ett kalenderår. har inte funnit skäl till förändringaräv dessa regler. Brislenpå tidningsgrundanden är ehligt pressutredningen ett av de största problemen ide senaste årtiondenas tidningsutveckling. Det har inte varit möjligt att skapasådana förutsättningar för tidningsdriften att organisationer eller enskildahar kunnat starta nya tidningar. Det skulle enligtuiredningen ställa oerhörda krav på omfattningen av stödåtgärderna om man medframgång skuUe stimulera tUl nyetablering av traditionella flerdagarstidningar.Visserligen är behovet av flera opinionsbildande och nyhetsförmedlande organsynnerligen stort. Det har dock inte varit möjligt för pressutredningen attskapa utrymme för sådana åtgärder som skulle fordras inom de ekonomiska ramarman haft att arbeta med. De krav på ökad rörlighet på tidningsmarknaden som finnsmåste huvudsakligen tillfredsställas på annal sätt. Utredningen konstateraralt fådagarslidningarna arbetar på en delvis ny marknad där man fortfarande harmöjlighet alt verka och t. o. m. expandera till rimliga kostnader. De studiersom har gjorts av pressens roll i samhället visar också att fådagarslidningamakan ha väsentlig betydelse som monopolbrytande organ. Det förslag till stödför nyetablering som pressutredningen för fram tar därför närmast sikte påfådagars-marknaden. De nuvarande produktionsbidrageninnehåller inte någon uppmuntran tiU nyetablering. Tvärtom finns det ett"kvalificeringsår" innan en ny tidning kan bli stödberätligad. Bakomdenna bestämmelse ligger framför allt de olika problem som är förknippade medstöd tiU nya tidningar. Man vill hindra att tidningar i elt begynnelseskedeskall få slatligt stöd på felaktiga grunder. Man viU inte uppmuntra"spekulations-starter". Pressutredningenföreslår ett stöd tiU nyetablering men vill ge detta en sådan utformning atttidningsstarler i spekulationssyfte inte kan ske med statiig hjälp. Eltrimligt krav på en enskUd eUer organisation som viU starta en tidning är atten ekonomisk utvecklingsplan för den planerade tidningen kan uppvisas. Denna plan bör innehållauppgifter om budget och finansieringskällor och planerad redaktionellkapacitet. Med utgångspunkt från denna skall presstödsnämnden ha en möjlighetalt bedöma dels realismen i projektet, dels om tidningen efler kantänkas uppfylla minunikraven för produklionsbidrag (t. ex. en abonnerad upplagapå minst 2 000 exemplar och en annonsdel på ). Prop.1975/76:131 69 Stödskall också kunna utgå till en sådan tidning som startas som en edition lill enflerdagarstidning. Kravet i sådant fall är alt den "nya" tidningenskall arbeta på en annan geografisk marknad och att det redaktionellainnehållet huvudsakligen skall vara ett annat än modertid-ningens. Vidfastställandet av nivån på stödet måste hänsyn tas till en rad olika faktorer.A ena sidan måste stödbeloppet vara så stort alt det innebär en reell hjälp vidtidningsstarten. Ä andra sidan måste krävas alt den som slår bakomtidningsslarlen är villig att la en egen risk. Vidare bör inte stödet vara sågeneröst att organisationer eller enskilda lockas att starta tidningar, sominle har förutsättningar att fortsätta på normala stödvillkor. anser atten lämpUg nivå nås om etableringsstöd utgår med ett belopp motsvarande 11/3produktionsbidrag för fådagarstidningar. Detta innebär att med nuvarande stödstorlekskulle etable-ringsstödet uppgå tiU . För rikstidningar ochregiontidningar som utges inom storstadsområden blir del sammanlagda stödet . som en följd av tidigare förslag om differentieradebelopp. Som en ytterligare garantimot spekulationsslarter föreslås att etableringsstöd skall ulgå i form avränte- och amorteringsfrilt lån. Detta skall efterges efler om vUlkorendå är uppfyllda. Om särskUda omständigheter föreligger kan prövningenuppskjutas till . För lånet skall krävas fullgod säkerhet. Dessutomföreslås alt lånet skall delas upp på kvarialsvisa utbetalningar.Presstödsnämnden har atl göra avstämning mot utvecklingsplanen inför varjeutbetalning. Pressutredningenhar också övervägt i vilken utsträckning det finns enskilda tidningar eUergrapper av tidningar som saknar möjlighet att få produktionsbidrag men därdetta är företagsekonomiskt motiverat och av vital betydelse frånpresspolitiska utgångspunkter. Deallra flesta ensamtidningar har enligt utredningen en förhåUandevis godekonomisk situation. Några åtgärder liU gruppen som helhet är därför intemotiverade. Bilden för ensamtidningarna är dock inte genomgående ljus. Fleraav dem brottas med mer eUer mindre lUlfälliga problem framför allt orsakade avför låg upplaga och för liten marknad. I bedömningen av situationen för dessatidningar måste man dock också inbegripa, att de har andra möjligheter änlågtäckningslidningar på konkurrensorter alt göra kostnadsbesparandeförändringar i utgivningen. kan minska periodicileten ellerskära ned den redaktionella bevakningen utan sidoblickar på en direktkonkurrent. Utredningenser det som ett presspolitiskt mål att också lokala ensam- 1975/76:131 70 tidningari största möjliga utsträckning kan bevaras och atl de inle tvingas göra sådananedskärningar, atl det aUvarligt minskar deras nyhetsförmedlande ochopinionsbildande funktioner. Som grupp kan ensamtidningarna enligt utredningeninte anses ha problem. De ekonomiska bekymren hör snarare tUl undantagen än deär regel. I de flesta fall torde problemen också kunna avhjälpas om tillfälligamedel ställs tUl förfogande. Utredningenhar inle kunnat finna någon enkel regel för att identifiera de ensamtidningarinom högläckningsgruppen som har ekonomiska svårigheler. Det krävs ekonomiskaanalyser och prövningar från fall till fall. på flertidningsorler har med nuvarande regler fåttproduktionsbidrag enligl 17 § kungörelsen om statligt stöd till dagstidningar.Med de föreslagna reglerna kommer de efter en övergångsperiod inlealt få konlinuerUga bidrag. Dennatidningsgrupp har ingående analyserats av utredningen. Utredningen anser atlgruppen som sådan inte kan anses i behov av stöd. Vissa av tidningarna kan dockbefinna sig i ett ömtåligt läge. kan komma i tillfälligasvårigheter genom förändringar på marknaden eller i produktionssituationen. Demarginaler som finns är ibland mycket små varför även en kortvarig kris kanvara ödesdiger. Ettspeciellt problem utgör tidningssiluationen på . är det endaområde som inom sig rymmer två högtäckningstidningar ochGollands Allehanda. I nuvarande system har båda produktionsbidrag medan inlenågon av tidningama blir berättigade tUl sådant i det föreslagna systemet. Detär, menar utredningen, i överensstämmelse med de presspolitiska målen ommångfalden att utgivningen på Gotiand upprätthålls på nuvarande nivå. Det ärvisserligen troligt alt en långtgående samverkan mellan de båda tidningamaskuUe kunna medföra betydande kostnadsbesparingar. Lokalmarknaden på Gotlandär emellertid så liten att mycket talar för alt den ena eller båda tidningarnaändå kan komma i behov av tiUfälliga bidrag. Övergångfrån få- till flerdagarsutgivning Utredningenär av den uppfattningen att de ekonomiska förutsättningarna för nyetableringav flerdagarstidningar är så ogynnsamma att det vore fel att försöka stimulerafram en sådan nyetablering. Det kan å andra sidan inte uteslutas alt det finnsvissa organisationer och liknande som är beredda att själva ta ett betydandeekonomiskt ansvar för att kunna få lill slånd nya flerdagarstidningar. Medtanke på att presspolitiska skäl allmänt talar för sådana nyetableringar harpressutredningen 1975/76:131 71 funnit det rimligt att skapa en möjlighet att inompresstödets ram bidra lill de kosinader som en sådan satsning oundvikligenmedför. Delta föreslås ske i form av att utvecklingsbidrag kanutgå under det år en tidning övergår från få- till flerdagarsutgivning. Häravframgår att utredningen anser att det rimliga tillvägagångssätlet vidnyetablering av flerdagarstidningar är atl gå vägen över fådagarsutgivning föratt senare gå upp i periodicitet. Utredningen menar atl de behandlade grupperna ensamtidningar och högtäckningstidningar i konkurrenssituation inte genereUtär i behov av kontinuerliga bidrag. Däremot synes starka skäl tala för alt enmöjlighet öppnas för dessa tidningar atl kunna få tillfälliga bidrag. Sådanabidrag kallas av utredningen för utvecklingsbidrag. Utvecklingsbidrag skall enligt förslaget kunna sökas avtidningar med specieUt behov av slöd och utgå först efter bedömning avpresstödsnämnden. Bedömningarna bör la fasta på resp. tidningars marknadsmässigaoch företagsekonomiska förutsättningar. bör således få godinsyn i tidningarnas ekonomiska situation. skall också bifogaen utvecklingsplan, bl. a. innehållande åtgärder som syftar tUl att lösatidningens problem. Denna plan skall kunna tjäna som underlag förpresstödsnämndens ställningstagande. Utvecklingsbidrag skall kunna utbetalas till tidningar sominte har produktionsbidrag men som är i behov av hjälp. Avsikten är alt tillfälligaekonomiska kriser som kan försvåra eller hota en tidnings utgivning skall kunnaavhjälpas med denna bidragsform. Uiredningen anser det vara en självklarhet altendast sådana tidningar som inte kan lösa sina problem med egna medel ellergenom lån på normala marknadsmässiga villkor skall komma i fråga förutvecklingsbidrag. När det gäller utvecklingsbidrag i samband med övergångfrån få- lill flerdagarsutgivning finns enligt utredningen inte anledning lillsamma ingående behovsprövning. Det finns heller inga skäl att utesluta tidningarsom erhåller produktionsbidrag fråri denna lyp av utvecklingsbidrag. Även ompresstödnämndens prövning inle i första hand inriktas på atl bedöma behovet avutvecklingsbidrag i dessa fall bör en utvecklingsplan likväl krävas. En sådanplan bör bl. a. innehåUa budget (inkl. uppgifter om vilka ekonomiska garantiersom finns för att kunna fortsätta flerdagarsutgivning under längre lid) ochuppgifter om förändring i redaktionell kapacilet. De tidningar som kan bli aktuella för utvecklingsbidragkan inle identifieras med hjälp av en enda faktor såsom den låga täckningenför de tidningar som får produktionsbidrag. 1975/76:131 72 Presslödsnämndenmåste pröva varje fall och anpassa storleken på beloppen efter de aktuellabehoven. I reglerna anges dock gränsvärden för dels fådagarstidningar, delsflerdagarstidningar. Pressutredningenföreslår att utvecklingsbidrag skall kunna ulgå under högst av enfyraårsperiod. En tidning skaU kunna söka bidrag och vid ett ochsamma tillfälle få besked om (1) huravida ansökan bifallits (2) för vUkenperiod och (3) med vilket belopp. Storleken på bidragen fastställes avpresstödsnämnden och föreslås för fådagarstidningar vara högst . För flerdagarstidningar föreslås utvecklingsbidraget kunna uppgå tillhögsl 1,2 milj. kr. Utvecklingsbidragen vid periodicitetshöjningarbör enbart ulgå och då med högst . Degrunder som presstödsnämnden bör utgå från när den tar ställning tillansökningar om utvecklingsbidrag är tidningarnas upplaga, täckningslal,marknadsställning och expansionsmöjligheter. Den samlade bedömningen avtidningens totala situation, dess budget och utvecklingsplan bör kunna gegarantier mot skönsmässiga beslut. NärmasttUl hands för utvecklingsbidrag torde några av de tidningar befinna sig somligger på gränsen till kvalificering för produktionsbidrag. Det samladebehovet av utvecklingsbidrag bedöms av utredningen kunna rymmas inom enkostnadsram av 6 milj. kr. Samdistributionsrabattenhar enligt utredningen blivit en betydande framgång. Utredningen finner allaskäl tala för ett bibehållande av den existerande rabatten. Skulle den tas bortfinns risk för alt samarbete upphör eller att likabehandlingen försvinner.Pressulredningen föreslår att samdistributionsrabatten bibehålles vid nuvarandestorlek och att den i allt väsentligt skall ha kvar sin nuvarande form.Utredningen föreslår dock vissa justeringar i bestämmelserna för att bättreuppnå de ursprungligen åsyftade effekterna. I enskrivelse lill regeringen har TU begärt att samdistributionsrabatten skallhöjas till per exemplar. Skälet härför skulle framför allt vara attrabattstorleken varit oförändrad då distributionskostnadernahar ökat väsentiigt. har funnit alt den nuvarande rabatten gertillräcklig stimulans för att uppfyUa de syften som statsmakterna vill uppnå.Några skäl för en höjning av rabatten föreligger därför inte enligtutredningens uppfattning. Bidragvid samdislribulion av lösnummerförsålda tidningar Pressulredningenhar tagit upp frågan om också lösnummerdistribution (dvs. transporter) somsker i samverkan borde ges stöd. Det har sagts att betydande vinster skullefinnas i en sådan och att en stimulans skulle behövas för att få den tillstånd. 1975/76:131 : 73 Dentotala lösnummerdistribulionen uppgår lill ca 1,5 milj. exemplar (vardagar). Omman antar att samtliga dessa exemplar gjordes stödberättigade med perexemplar skulle kostnaden bli nära 16 milj. kr. Av dessa skulle fåca 5, ca 6, GT ca 1, ca 1,5 och den övriga dagspressendrygt 2 milj. kr. Uiredningenhar funnit att syftet med samdistribulionsrabatten inle var all skapa ettgenerellt dislributionsstöd utan att ge de svagare tidningarna samma vUlkorför distribution som de starkare. Sådana presspoliliska motiv finns inte vadgäller samdistributionen av icke abonnerade tidningar. Där förekommer redansamdislribulion och i den mån ytterligare sådan innebär rationaliseringsvinstertorde den kunna komma till slånd utan statiigt stöd. Någradirekta presspolitiska motiv för alt avdela en stor del av det samladepresstödet för att nå samdistribution mellan de fyra kvällstidningarnaföreligger således inte enligt pressutredningens uppfattning. Insynsfrågoroch konkurrens mellan tidningsföretag Detär enligt utredningens mening viktigt all del finns en smidighet och enanpassning till lokala önskemål då det gäller den lokala organisationen. Mendet är av största vikt atl denna smidighet kombineras med reella möjligheteroch rätt tUl insyn för samtiiga tidningsföretag som deltar i samdistributionen.Det skall finnas möjlighet till konlroll och påverkan. Delär pressutredningens uppfattning atl samarbetet i stort sett harfungerat tillfredsställande såväl mellan tidningarna som mellan tidningarnaoch distribulionsförelagen. Det kan dock finnas skäl alt i bestämmelsernareglera insynsmöjligheterna och utredningen föreslår därför delsatl dislributionsföretagen skall delge anbud på samdislribulion inom eltdistributionsområde tiU samtliga berörda tidningar vid en och samma tidpunkt, delsatl tidningar inom ett distributionsområde skall ha rätt alt från denadministrerande myndigheten erhålla sådana uppgifier som är nödvändiga för altbedöma kostnader och kostnadsfördelning för en planerad eller pågåendesamdistribution. Dessabåda åtgärder bör enligl utredningen skapa tillräckliga garantier för alt allaparter i ett samarbete skall få likartad behandling och samma möjligheter attpåverka beslut. Förhandlingar skall inte kunna föras mellan eltdistributionsförelag och endast en av de berörda tidningarna. Samtligatidningsföretag skall också ha full insyn vad gäller såväl kostnaderna somfördelningen av dessa. F.n. förekommer i något undantagsfall att två distributionsförelag arbetar inomsamma område. Delfa var knappast avsikten vid organi- Prop.1975/76:131 74 Två distribulionsföretag bör enligt utredningen intetillåtas all svara för rabattberättigad distribution inom ettdistributionsområde. Merpartenav den samdislribuerade volymen abonnerade tidningar utgörs av tidigareegendistribuerade tidningar. Men en viss del av volymen har varitposldistribuerad. har förlorat ungefär en tredjedel av dendistributionsvolym man hade vid rabattens införande. I syfte att begränsaavtrappningen av postvolymen har senare samdistributionsrabatt medgivits förlantbrevbärarlinjernas samdislribuerade lidningsexemplar. Det kommer inte alt varamöjligt atl låta all tidningsdislribuiion gå genom samdistributionssyslemet.Postdistribution kommer atl behövas för i första hand tidningarnas fjärr- ochglesbygdsdistribution. Det är ett samhällsintresse att denna distribution äreffektiv. Utredningen framhåller att eftersom tidningsdisiribuiionen genom sinregelbundenhet och stora hushållstäckning utgör grunden för postverkelsdistributionsapparat, inte minst i glesbygdsområden, är det angeläget alt överflyttningav exemplar från postverket inle sker enbart på grund av samdistributionsrabatten.Om tidningsföretagen inte förbättrar sin distributionsservice genom att lämnapostverket har det inte uppstått några samhällsekonomiska fördelar avöverflyttningen. Här uppstår ett avvägningsproblem mellan rationelltidningsdistribution och rationeU postdistribution. För atl tidningsföretageninle skall överge postdistributionen enbart på grund av den ekonomiskastimulans som ligger i samdistributionsrabatten dvs. ulan att läsarna fårnågra servicefördelar föreslår utredningen alt all dagstidningsdistribulioni postverkets lantbrevbäring görs rabattberättigad. ulgår rabatt enbartför den volym som är samdistribuerad i kungörelsens mening, dvs. med minst tvåtidningar i starten. Skälet för en sådan förändring är alltidningskonsumenterna har intresse av att tidningarnas fjärr- ochglesbygdsdistribution skall fungera effektivt. Förrabattberältigade postexemplar förmedlas rabatten avsam-distributionsförelagen. Eftersom postverket har ett dotterbolag engagerati samdistribulionen är detta en olillfredställande situation med lanke på deandra företagen. föreslår därför atl postverket förlantbrevbärarlinjerna medges rält alt direkt förmedla rabatten på samma sättsom distributionsföretagen. Likaprisprincipenoch administrationen av rabatten Enav de grundläggande principema för samdistributionsrabatten är att lika prisskall gälla för tidningar som distribueras inom samma om- Prop.1975/76:131 75 rade.I praktiken har det dock enligl utredningens uppfattning varit möjligt attdelvis kringgå denna bestämmelse genom att dela upp distributionsområden iskUda s. k. prisområden. Man har visserligen haft samma behandling avtidningarna inom samma prisområde men det samlade resultatet för utfallet inomdistributionsområdet har blivit olika för de deltagande tidningama. Utredningen föreslår alt olikapriser inom samma distributionsområde endast skall kunna motiveras av olikaperiodicitel eller olika vikt hos de deltagande tidningarna. Prissättningenskall anpassas på så sätt att tidningar med högre periodicitet och större viktbär de merkostnader som olikheterna medför. HittiUs haradministrationen av samdistributionsrabatten skötts av statskontoret. har biträtt i handläggningen. Från statskontorets sidahar framförts att uppgiften som administratör av samdistributionsrabatten intepå elt naturligt sätt hänger samman med verkets övriga uppgifier. finnerdet naturligt atl samdistributionsrabatten administreras av dennämnd som kommer all handlägga övriga presstödsfrågor. Inom denna och desskansU kommer atl finnas den nödvändiga expertisen vad gäller de här aktuellafrågorna.