prop · FZ03180 · 1975-12-31 00:00:00 — Omden ersättning till vilken realisationsvinsten hänför sig, efter avdrag förförsäljningsomkostnader eller liknande kostnader, motsvarat eller understigitvad han betalat för den nya fastigheten, får det fortsatta uppskovet avse helabeloppet av den skattepliktiga realisationsvinsten. Detta betyder att frågan omvinstens beskattande inte aktualiseras förrän i samband med en avyttring aversättningsfastigheten. Skatteanspråket realiseras då genom att den ickebeskattade realisationsvinstens belopp skall avräknas från det ingångsvärde somenligt realisationsvinstreglerna gäller för ersättningsfastigheten. Därigenomkommer den gamla realisationsvinsten att automatiskt las fram till beskattningi samband med ersättningsfastighetens avyttring. Skulleden ersättning, efler avdrag för omkostnader, som den skattskyldige fått vidden transaktion som gett upphov till realisationsvinsten, i stället överstigavad han betalar för den nya fastigheten, gäller däremoi all uppskov medbeskattningen inte längre får åtnjutas för den del av realisationsvinsten sommotsvarar del överskjutande beloppet. Denna del av realisationsvinsten skallupptas till beskattning på samma sätt som vid eftertaxering för del är dåvinslen uppkom. För eventuellt resterande del av realisationsvinsten har denskatlskyldige rält till fortsatt uppskov. Uppskovsfråganbör las upp till slulligt avgörande sä snart ersättningsanskaffningen skett.Detta kan ske på taxeringsmyndigheternas initiativ. Det åligger likvälskattskyldig som fätl uppskov att, när anskaffningen skett. 1975/76:180 75 utandröjsmål anmäla detta för länsskatterätten. Näruppskov erhållits och fråga uppkommer om beskattning av realisationsvinst resp.beräkning av realisationsförlust på grund av avyttring aversättningsfastigheten, skall innehavstiden för ersättningsfastigheten beräknassom om avyttringen avsett den lidigare innehavda fastigheten, då det gäller attbestämma den vinstprocent - 75 96 eller 100 96 - som skall beskattas. Däremotfår den skatlskyldige inte vid denna senare realisationsvinstberäkning på nylltillgodoräkna sig den indexuppräkning eller de 3 000-kronorstillägg som ingåtti den realisalionsvinst som pågrund av uppskovsreglerna avräknats frånersättningsfastighetens ingångsvärde. Men om den lidigare uppkomnarealisationsvinst som föranlett uppskovet avsett endast en del avfastighetsinnehavet, skall realisationsvinstberäkningen i vad den avser denåterstående delen ske med utgångspunkt i det ingångsvärde som är kvar förfasligheten efter den försia försäljningen. En liknande delförsäljningföreligger t. ex, när en person mot engångsersättning upplåter nyttjanderätt påobegränsad tid till sin fastighet eller när han mot sådan ersäitningunderkastat sig inskränkning i förfoganderätten till sin fastighet enligtnaturvårdslagen och senare avyttrar fastigheten. 1 ensärskild tillämpningskungörelse (1968:477) föreskrivs att beslut om uppskov medrealisationsvinstbeskattning skall antecknas i särskild liggare. Anteckningenkan då tjäna till ledning för den eftertaxering resp, den avräkning från dennya faslighetens ingångsvärde som i förekommande fall skall ske. Vidare skallunderrättelse om uppskovsbeslutet där sä behövs sändas till i detlän där ersättningsfastigheten är belägen. Enannan möjlighet till uppskov med beskattningen av realisationsvinst vidavyttring av faslighet slär i vissa fall rörelseidkare till buds. Enligt förordningen(1967:752) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avsättning till fond föråteranskaffning av fastighet kan nämligen rörelseidkare, som avyttratfaslighet, fä avdrag vid beräkningen av nettointäkt av rörelse för belopp .somavsätts till en sådan fond. För att avsättningen skall vara avdragsgill fordrasbl, a, all fastigheten använts i rörelsen och att den skattskyldige har föravsikt att anskaffa annan faslighet för användning i rörelsen. Vidare krävs attden skattskyldige företer en av bank eller annan kreditinrättning utfärdadgarantiförbindelse motsvarande halva fondavsättningen. Avdraget är maximerattill beloppet för den vid taxering till statlig inkomstskatt skattepliktigarealisationsvinsten som belöper på den del av fastigheten som använts irörelsen. Fondenskall tas i anspråk senast underdel beskattningsår, för vilkettaxering sker under iredje laxeringsåret efter det, då avdrag för avsättningenmedgavs. Denna tidsfrist kan föriängas . Om de avsatta medleninte har tagits i anspråk på föreskriver sätt skall rörel-seidkaren ta uppmotsvarande belopp som intäkt av rörelse. 1975/76:180 76 Avredogörelsen för nu gällande regler framgär att det inte föreligger nägonallmän rätt till uppskov med realisationsvinstbeskattningen vid försäljning avegnahem och liknande fastigheter. Uppskov kan medges endast om fastighetenlagils i anspråk genom expropriation eller liknande förfarande. Anledningenhärtill torde vara att realisationsvinstreglerna utformats sä att normalavinster vid försäljning av bl, a. villor och jordbruk skall bli skattefria. Kommitténframhåller alt det givetvis förekommer all en sådan försäljning ger upphov lillskattepliklig realisalionsvinst. Detta kan bero t, ex, pä att den skattskyldigesjälv byggt villan eller lagt ned eget arbete pä förbättring och ombyggnad. Närdet gäller en jordbruksfastighet kan anledningen vara alt fastigheten ökatavseväri i värde på grund av jordbrukarens personliga insatser för all förbättrajordbruket. Kommittén anför att det i dessa fall kan vara befogat att lämnamöjlighet till uppskov med beskattningen om säljaren avser att anskaffaersättningsfastighet. Det är ocksä enligt kommittén möjligt attrealisationsvinstbeskattning vid fastighetsförsäljningar kan bli mera vanligtförekommande om 3 000-kronorstillägget förlorar i belydelse på grund avpenningvärdeförändringen och någon uppjustering av tillägget inte sker. Kommitténföreslår mot denna bakgrund en väsenilig utvidgning av rätten till uppskov medrealisationsvinstbeskattningen i de fall dåden skattskyldige avser all förvärvaen ersättningsfastighet, 1 fråga om schabloniaxerad villafastighet ,föreslåsatt uppskov med realisationsvinstbeskattningen skall kunna medges om säljarenvid försäljningen varit mantalsskriven pä fastigheten och den skattepliktigarealisationsvinsten överstiger av köpeskillingen med avdrag förförsäljningskostnader. Som förutsättning för uppskov bör enligt kommitténalltså gälla dels att försäljningen avser den skattskyldiges bostad, dels attvinslen är av sådan slorieksordning att beskattningen kan befaras förhindraeller försvåra anskaffningen av en likvärdig fastighet. Ersättningsfastigheten,vilken i princip skall anskaffas inom treårsfristen, föreslås också skola varaen schabloniaxerad villa och vara avsedd att bli den skattskyldiges permanentabostad. För att uppskov skall medges fordras således att den skallskyldigeskall mantalsskrivas på ersättningsfastigheten. Närdet gäller jordbruksfastighet bör enligl kommittén möjligheten till uppskov medrealisationsvinstbeskattningen inte begränsas till enbart försäljning av denfastighet, pä vilken säljaren är mantalsskriven. Dels bör uppskovet kunnaomfalta vinst vid försäljning av del av sädan fastighet, dels också vinst vidförsäljning av fastighet, som sambrukals med den där säljaren armantalsskriven. Kommittén anför att uppskov också bör kunna medges i det falletatt den skatlskyldige säljer såväl den faslighet. Prop.1975/76:180 77 ärmantalsskriven, som en annan fastighel. Uppskov bör dock i detta fall medgesendast om fastigheterna varit i sambruk. Säljer jordbrukaren den fastighet pävilken han varit mantalsskriven, bör dock för uppskov krävas att han blirmantalsskriven även på ersättningsfastigheten. Om försäljningen avser del avden fastighet, där säljaren är mantalsskriven, eller försäljningen avserfastighet, som varit i sambruk med den,'där säljaren är mantalsskriven, skallenligt kommittén, ersättningsfastigheten kunna sambrukas med den kvarvarande.Som allmän regel för uppskovet skall även här gälla att den skattepliktigarealisationsvinsten överstiger 10 96 av köpeskillingen med avdrag förförsäljningskostnader. kan det finnas skäl alt medge föriängning av den iuppskovsförordningen stadgade tiden för anskaffning av ersättningsfastighet närtillgången på ersättningsfastigheter är begränsad. Kommittén föreslår därföratt - om den skattskyldige visar att svårigheter föreligger att anskaffaersättningsfastighet inom tre är- regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer fär föriänga denna tidsfrist med ytteriigare högst tre är. Enligt4S fjärde slycket uppskovsförordningen minskas ingångsvärdet förersättningsfastighet med den skattepliktiga realisationsvinsten. Uppgårrealisationsvinsten till ,, varav eller . skallbeskattas, skall - såvida uppskov får åtnjutas med hela den skattepliktigavinslen - säsom ingångsvärde på ersättningsfastigheten upptas skillnaden mellanden faktiskt eriagda köpeskillingen och . Kommitténanser att denna regel bör ändras. Enligt kommittén bör således vid beräkning avrealisalionsvinst på grund av avyttring av ersättnings-faslighet ingångsvärdetuppräknas på vanligt sätt, dvs. normalt med ledning av den faktiskt eriagdaköpeskillingen. Det medgivna uppskovet bör beaktas pä det sättet attomkostnadsbeloppet minskas med belopp motsvarande hela realisationsvinsten vidden första avyttringen. Detta innebär att den vinst, som uppkommer vidförsäljning av ersättningsfastigheten, kommeratt ökas med den vinst, somframräknades när den tidigare fastigheten avyttrades, dvs. den vinst i kronorräknat för vilken uppskov erhållits. Man skall således enligt kommittén inte tanågon hänsyn lill att penningvärdet kan ha förändrats mellan de bådaförsäljningarna och alt skatten på den uppskjutna vinsten kommer att betalas iett annal penningvärde. Beskattningen av den uppskjutna vinsten uteblirgivetvis om de avdragsgilla kostnaderna vid beräkningen av vinst vid försäljningenav ersättningsfastigheten överstiger försäljningssumman inkl, den tidigarevinsten. Bestämmelsernaomavdrag vid inkomsttaxeringen för avsättning till fond för återanskaffning avfastighet är tillämpliga om en rörelseidkare, som avyttrat en fastighet visslbeskattningsår, under eller under något av de därpå följande trebeskattningsåren anskaffar en ersättningsfastighet. Prop.1975/76:180 78 Kommitténföreslär att möjligheten att utnyttja återanskaffningsfond utvidgas till attgälla även när ersättningsfastighet anskaffats eller uppförts redan före detbeskattningsår, då fastighet avyttrats. Härigenom erhålls överensstämmelse medvad som gäller enligt förordningen om uppskov i vissa fall med beskattning avrealisationsvinst. Uppskov med beskattningen bör enligt kommittén fä meddelasäven när ersättningsfastighet förvärvats eller byggnad uppförts innanavyttringen ägt rum. Kommitténsförslag om ökade möjligheter till uppskov med realisalions-vinslbeskaltningenvid försäljning av egnahem och jordbruksfastigheter tillstyrks av bl, a. RSV,länsslyrelsen i och SACOISR. Lantbrukarnas skattedelegation.Näringslivets skattedelegation, och är också positivt inställda till förslaget men anserdetmotiverat att ytteriigare utvidga rätten till uppskov. anser t, ex. att uppskov bör kunna medges även vid försäljningav fritidshus eftersom dessa ofta måste ersättas vid byte av den stadigvarandebostaden. Enligt länsslyrelsen i län bör som villkor för uppskovinte uppställas krav pä att den skattskyldige faktiskt varit mantalsskriven påden avyttrade fastigheten. Uppskov föreslås böra medges om den skatlskyldigerätteligen borde ha varil mantalsskriven på denna fastighel och om han avseratt bosätta sig på ersättningsfastigheten. Länsstyrelseni län föreslår - med hänvisning till bl, a, kontrollproblemen - alt uppskovinte bör medges vid frivilliga avyttringar. Såvitt gäller jordbruksfastigheterbör enligt uppskov vidare inte medges vid s. k, regleringsköp,dvs, köp som endast på grund av ägarmedgivande enligt 5 kap, 18 Sfastighetsbildningslagen fär karaktär av en fastighetsreglering i stället fören vanlig försäljning, Länsslyrelsen i Västerbollens län avstyrker kommitténsförslag om utvidgning av uppskovsmöjligheterna och åberopar därvid altrealisationsvinstreglerna är så utformade att normala vinster inte träffas avbeskattning, föreslagna ökade möjligheterna att utnyttja återanskaffningsfondhar inle föranletl nägra invändningar vid remissbehandlingen, Såsominläkt av skogsbruk betraktas i princip inte endast skogsultag. Prop.1975/76:180 79 somägaren gör medan han äger fastigheten, utan även vad han kan anses få ut avskogen när han avyttrar fastigheten med därå växande skog. gällde normaltatt den del av köpeskillingen för skogsfasiigheien som belöpte på växande skogskulle tas upp som inläkt av skogsbruk. Avdrag fick åtnjutas med beloppsvarande mol det skattemässiga restvärdet på skogen (den s, k, värdemetoden)eller med den del av vederiaget för skogen som kunde anses belöpa på det förägaren gällande virkesförrådet (förrädsmetoden). Sedan den i tiden obegränsaderealisationsvinstbeskattningen införts är emellertid dessa grundläggande reglerför skogsbeskaitningen giltiga endast i begränsad omfattning, F. n. gällerföljande. Uppkommerrealisationsvinst vid försäljning av skogsfastighet sker ingen beskattning iförvärvskällan jordbruksfastighet om hela realisationsvinsten är skattepliktig.Är vinsten skattepliklig endast lill viss del - något som alltid är fallel närfasligheten innehafts - kan beskattning i förvärvskällanjordbruksfastighet äga rum för avynring av växande skog. Den skogsinkomst som isä fall skall beskattas fär emellertid tillsammans med den skattepliktiga delenav realisationsvinsten inte överstiga hela realisationsvinsten. Omrealisationsvinst inte uppkommer vid avyttring av en skogsfaslighei har ipraxis någon skogsbeskattning inte ansetts kunna äga rum, Kommitténanför att 1967 ärs omläggning av realisationsvinstbeskattningen väsentligtbegränsat utrymmet för beskattning av intäkt av skogsbruk vid försäljning avfastighet. Anledningen härtill är enligt kommittén bl. a, att indexuppräkningoch fasta tillägg medför alt realisationsvinsten ofta blir låg och attrealisationsvinstens storiek ulgör ett absolut tak för den sammanlagdabeskattning som kan inträda på grund av avyttring av en skogs-fastighet.Kommittén ifrågasätter om delta varit lagstiftarens mening. Kommitténframhåller att den inkomst, som erhålls vid avyttring av växande skog isamband med avyttring av marken, utgör avkastning av fastigheten. uppfattning synes det knappast finnas skäl all undanta sådanavkastning från beskattning. Kommittén föreslår därför att inkomst genomavyttring av skog i samband med avyttring av fastighel beskattas i dess helhetsom inkomst av jordbruksfastighet. Skattepliktig realisationsvinst skall ansesha uppkommit endast till den del sådan vinst överstiger inkomsten av skogsbruk. Kommitténkonstaterar avslutningsvis att förslaget får anses som en provisorium iavvaktan på de ändrade regler i fräga om skogsbeskaitningen som kan komma attframläggas. Prop.1975/76: 180 80 föreslagna omläggningen av beskattningen vid försäljning av skoglillsammans med marken har fält ett ganska negativt mottagande. Ett stortantal remissinstanser, däribland lantbruksstyrdsen, slatens lanimäieriverk,i län, föreningsbankers förbund. Lantbrukarnasskattedelegation, handelskammare. Näringslivets skatiedelegalion,, och anför all det är olämpligt att införa nyaregler för skogsbeskattningen innan hela detta regelkomplex blivit föremål fören genomgripande översyn. 4Avyttring av aktier o. d. 4.1 Allmänna regler förvinstberäkningen 4.1.1 Nuvarande regler Inledning Vidbeskattning av realisationsvinst pä grund av avyttring av aktier görs intenågon skillnad mellan börsnoterade och andra aktier. De regler som gäller föraktier tillämpas även på andelar i aktiefonder, fondandelar (delbevis) ochteckningsrätter till aktier samt andelar i ekonomiska föreningar och ihandelsbolag. Om en fordringsräti i praktiken fungerar som en omsätt-ningsbarvärdehandling och i övrigt är jämförlig med aktier skall den behandlas påsamma sätt, t. ex, i vissa fall s, k, parlicipating debentures. Däremot haraktier eller andelar i sådana bostadsaktiebolag och bostadsföreningar somavses i 24 S 3 mom, KL, s, k. äkta bostadsföretag, uttryckligen undantagitsfrån aktievinstbeskattningen. Beträffande sistnämnda aktier och andelar gälleri stället bestämmelserna i 35 S 4 mom. KL om beskattning vid avyttring av annanlös egendom än aktier o. d. Vadsom i det följande sägs om "aktier" gäller, om inte annat framgär avsammanhanget, även övriga tillgångar som omfattas av reglerna för aktievinstbeskattningen. Förbeskattningsresultalel har både anskaffningskostnaden och den tid under vilkenden skatlskyldige innehaft aktien betydelse. Har han förvärvat aktien genomarv, testamente, gåva eller annat benefikt fång skall vid beräkning avanskaffningskostnad och innehavstid anses som om aktierna förvärvats genom detköp, byte eller därmed jämföriiga onerösa fång som skett närmast . Harskattskyldig fiera aktier av samma slag, som förvärvats vid olika tidpunktereller för olika anskaffningskostnad, får han vid avyttring av en del av dettaaktieinnehav själv avgöra vilka aktier som skall anses avyttrade. Detta gälleräven om de avyttrade aktierna i det enskilda fallel kan iden- Prop.1975/76:180 81 tifierasså att man kan konstatera när och hur de förvärvats. Aktier, som erhållitsgenom fondemission eller vid nyemission på grundval av egna aktier, ansesförvärvade som de äldre aktierna. Beskattningensker efter olika grunder beroende . Vid avyttring inom fem årfrån förvärvet beskattas den verkliga vinsten. Den skattepliktiga delen avvinsten reduceras stegvis enligt följande skala: Mindre än 2 år 4 är men mindre Vidavyttring sker beskattningen enligt en schablonregel, för vilkenstrax skall redogöras. Avyttrasaktie under sådana förhållanden att tvångsförsäljning anses föreligga skallvinsten - oavsett innehavstiden - inte beräknas till högre belopp än enligtschablonregeln. Detta gäller t. ex. vid sådan tvångsinlösen som sker i vissafall då moderbolag äger mer än 9/10 av aktierna i ett dotterbolag. Beräkningav anskaffningskostnad m. m. Vidvinstberäkning får avdrag göras för alla omkostnader för förvärv och avyttring,dvs. för vad den skattskyldige betalat för aktien saml inköps-ochförsäljningsprovision, stämpelavgift m. m. Har aktien förvärvats genom benefiktfång får man -som tidigare nämnts - utgå från det pris som betalades vidnärmasl föregående onerösa fång. Någon indexuppräkning av anskaffningskostnadenfår inle ske. Omantalet aktier av visst slag ökat under innehavet på grund av fond-ellernyemission, skall summan av vad som betalats för de ursprungligen förvärvadeaktierna och de ytteriigare belopp som betalats i samband med nyemissionfördelas på hela aktieinnehavet. För att aktierna i ett bolag skall anses varaav samma slag fordras i princip att de är likvärdiga i fråga om rösträtt,utdelningsrätt m, m. Anskaffningskostnadenför avyttrad teckningsrätt anses utgöra så slor del av anskaffningskostnadenför de gamla aktierna som belöper pä teckningsrätten. Denna andel beräknasgenom en proportionering på så sätt alt anskaffningskostnaden förteckningsrätten anses utgöra lika stor del av försäljningspriset för denna somanskaffningskostnaden för de gamla aktierna utgör av dessas saluvärde (inkl,teckningsrätten) vid tiden för av- 6 1975/76. Prop.1975/76: 180 82 yttringen.Vid försäljning av fondandelar avräknas på motsvarande sätt den del avanskaffningskostnaden för äldre aktier som efter proportionering belöper påvarje delbevis. belänkande (SOU 1965:72) Aktievinsters beskattningföreslogs en i tiden obegränsad aktievinstbeskattning. Enligt förslaget skullesom huvudregel gälla att av verklig vinst togs till beskattning vidavyttring efter utgången av en tvåårig initialperiod. Utredningen fann dock atten i tiden obegränsad beskattning av verklig vinst var förenad med betydandepraktiska problem. 1 syfte att underiätta tillämpningen föreslogs därför ävenen schablonregel enligt vilken den skattskyldige efter två ärs aktieinnehavkunde välja att i stället för verklig vinst ta upp av försäljningsprisetsom beskattningsunderiag. I remissyttrandena framfördes många erinringarangående kontroll- och utredningssvårigheter, när aktievinstbeskattningenbygger pä verklig vinst. För att undvika de befarade svårigheterna gjordesgenom lagstiftning den av utredningen föreslagna schablonregeln lillhuvudregel. Schablonregelninnebär att vid avyttring av aktier efter fem ärs innehav den skattepliktigarealisationsvinsten skall beräknas till 10 96 av nettoförsäljningspriset, dvs.försäljningspriset för aktien efter avdrag för omkostnader vid avyttringen.Beskattningen enligt schablonregeln skall dock inte ske om det framsiår somsannolikt att avyttringen skett utan vinst eller med vinst som ej överstiger av försäljningspriset. Schablonregeln gäller även vid försäljning avteckningsrätter och delbevis, om dessa hänför sig till aktier som innehafts femår eller mer. Frånrealisationsvinst som beräknas med hjälp av schablonregeln fär skatlskyldiggöra avdrag med . För samlaxerade makar gäller ett gemensamtavdragsbelopp på . På grund av detta avdrag kan aktier, som innehaftsminst , säljas för sammanlagt . under ett beskattningsår ulan attnågon vinstbeskattning sker. Avdraget har motiverats bl. a, av intresset attbegränsa de fall dä undersökning av vinstens storiek skall göras vidförsäljning av teckningsrätter, delbevis och smärre aktieposter. Kommitténföreslår alt de regler som gäller vid avyttring av aktier och annan egendom,som avses i 35 S 3 mom. KL enligt dess nuvarande lydelse, skall tillämpas ävenpå vissa andra slag av lös egendom. Förslaget om utvidgning avtillämpningsområdet redovisas senare (avsnitt 5.2), Ingaändringar föreslås i de regler, som gäller för beräkning av innehavstid Prop.1975/76:180 83 ochanskaffningskostnad vid benefika förvärv. Vidare ulgär kommittén ifrån attskattskyldig, som innehar fiera aktier av samma slag, i princip skall behållarätten att vid delavyttring själv bestämma vilka aktier som skall ansesavyttrade. Kommitténkonstaterar att det utmärkande för nuvarande aktievinstbeskattning är att dendelvis bygger på det ursprungliga systemet i KL och sedermera har kompletteratsmed en schablonregel för att tillgodose syftet med en icke tidsbegränsadbeskattning. Schablonregeln har enligt kommittén fördelen alt vara enkel itillämpningen men kan i vissa fall leda till resultat som framstår som stötandefrån rättvisesynpunkt. 1detta sammanhang erinrar kommittén om att aktievinstutredningens förslag byggdepå beskattning av den verkliga vinsten vid aktieförsäljning och att anledningentill att förslaget i denna del inte lades till grund för lagstiftning var bl.a. att svårigheterna all utreda verklig vinst ansågs alltför stora. Föregen del konstaterar kommittén att det är inte nägon tvekan om att enrealisationsvinstbeskattning, som bygger pä den verkliga vinsten, i vissa fallkan innebära betydande utredningssvärigheter. Att dessa svårigheter kanbemästras visas dock enligt kommittén av att man t. ex. i sedan lång tidtillbaka har en realisationsvinstbeskattning som förutsätter att den verkligavinsten redovisas och att man vid sidan därav ej har nägon alternativregel iform av en schablon e. d. Om man av olika skäl anser det väsentligt attrealisationsvinstbeskattningen bygger på den verkliga vinsten, bör enliglkommittén kontroll- och utredningssvärigheter inle utgöra något avgörandehinder. Att vinsten i vissa fall inte kan exakt beräknas utan måste uppskattasmed ledning av tillgängliga uppgifter om anskaffningskostnad och fond- ochnyemissioner utgör i och för sig inte tillräckligt skäl alt avvisa systemet.Enligl kommitténs mening måste det från principiell synpunkt vara riktigast attbeskattningen träffar den verkliga vinsten. Dehuvudregler som föreslås innebär i princip att aktievinstbeskattningen skallbaseras på den verkliga vinsten.