prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — -0,6 -3,4 -4,0 -3,6 -9,8 -0,3 -2,8 -2,5 -1,0 -0,4 -1,1 -2,3 -3,6 ' Produktionen framkommer som saldot i balansen ochavviker från årsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsökning förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigarekonstaterade avvikelser. Importen av insatsvaror till industrindrogs ned kraftigt och blev därmed ej större än 1974års import. Under inverkan av den vikande efterfrågan börjadeproduktionsökningen dämpas , men först under senare delen av1975 upphörde produktionen att öka. Produktionen 1975 blev därmed någraprocent högre än 1974. Denna kombination av leverans- och produktionsutvecklingledde tUl mycket snabbt växande färdigvarulager . Enligt den senaste konjunkturbarometern minskadeorderingången ytterligare från såväl hemma- som exportmarknaderna under förstakvartalet . Orderstockarna, som successivt dragits ned , bedömdesäven av en mycket betydande andel företag som för små. Under andrakvartalet räknar företagen med en viss ökning av beställningarna från utlandet.Orderingången från hemmamarknaden väntas däremot bli i det närmaste oförändradgentemot . 1 Reviderad nationalbudget 1976 81 Exportleveranserna har bedömts med hjälp av enenkät till verkstadsindustrin insamlad av statistiska centralbyrån.Företagen i denna enkät räknar med en värdemässig uppgång 1975 1976 på 17 %och en prisuppgång på 10 1/. För att förverkliga den volymuppgång 19751976på 5 å som detta innebär, fordras en snabb och stark uppgång avexportleveranserna . En återhämtning inom kommersäkerligen till stånd. Denna beräknas emellertid först fåen sådan inriktning att en uppgång av verkstadsexporten kan ske. Med undantagav OPEC-länderna får man dessutom räkna med tämligen begränsadeexportökningar till länderna utanför . Med hänsyn till dessa faktorer harexportvolymen mellan helåren 1975 och 1976 beräknats bli oförändrad. Under 1976förutses en avsaktande prisutveckling exportprisindex beräknas stiga 10 %19751976. Den inhemska efterfrågan på verkstadsprodukter beräknasminska 19751976, framför allt beroende på en förutsedd neddragning avmaskininvesteringarna. Hushållens inköp av verkstadsprodukter beräknas stigamed endast några procent 19751976 beroende på att bilinköpen förutsessjunka . Förbrukningen av verkstadsprodukter som insatsvaror torde bli istort sett oförändrad , men förbrukarna inom industrinväntas till viss del tillgodose sina behoV genom lagernedskärningar. Den vikande efterfrågan på verkstadsprodukter inom Sverige1976 väntas få större effekt på importen än på de inhemska leveranserna.Framför allt är det för investeringsvarorna som importandelen förutses minska isamband med de förkortade leveranstiderna inom . Även importen avinsatsvaror beräknas minska relativt kraftigt 1976. Lagren av varor i arbete och färdigvaror var mycket storavid utgången av 1975. Företagen torde göra starka ansträngningar att begränsalagertillväxten även om det statliga lagerstödet för flertaletföretag underlättar produktion på lager. Enligt senaste konjunkturbarometerndrog verkstadsföretagen ned sin produktion och planerarytterligare sänkt produktion . Här har räknats med enproduktionsminskning och oförändrad produktion . Detta innebär en produktionsminskning på 19751976. Med denutveckling av efterfrågan på verkstadsprodukter 1976, som skisserats ovan,skulle då lagerökningen av varor i arbete och färdigvaror dämpas starkt och i det närmaste upphöra . Varvens orderstockar byggdes upp mycket kraftigt under1972 och 1973. Stora leveranser i förening med mycket få beställningar reduceradeorderstockarna avsevärt 1974 och 1975. Enligt den av statistiskacentralbyrån insamlade varvsenkäten, beräknades av vär- Prop.1975/76:150 82 det av de inneliggande beställningarna närmare hälftenkomma att le vereras 1976 och 1/3 1977. , . Exporten av nybyggda fartyg uppgick till 2,8 miljarderkr. en värdemässig uppgång på . Volymmässigt synes dettainnebära någon nedgång jämfört med . ökade emdlertid leveransernatill de svenska rederierna, vilket tillsammans med en uppbyggnad av varvenslager av varor i arbete resulterade i en produktionsökning på 4 a . Leveranserna av nybyggda fartyg har bedömts medledning av den ovan nämnda varvsenkäten. Exporten av nybyggda fartyg beräknasuppgå till . en mycket stark uppgång i löpande priserjämfört med . synes man på många håll räkna med kraftigt höjdaleveranspriser 19751976. De inhemska leveranserna av nybyggda fartyg beräknasminska i volym jämfört med . Med tanke på de avsevärt färre beställningarnaför 1977 och på att varven räknar med att minska sin produktionsvolymhar här antagits en kraftig reducering av varvens lagerinvesteringar i varor iarbete . Produktionen skulle då bli oförändrad 19751976, trots enrelativt stark uppgång av leveranserna. Produktionen inom den heterogena övrigsektorn består tillövervägande delen av färdigvaror vilka huvudsakligen finner avsättning inomlandet. Dessa varor går främst till privat konsumtion och i form avinsatsvaror tiU industrin och byggnadsverksamheten. En trendmässigt växandeandel av sektorns produktionsresultat finner avsättning på exportmarknaderna. Den snabba produktionstillväxten inom övrigvarusektorn19721973 möjliggjordes bl. a. av kraftigt förstärkt exportefterfrågan. Exportefterfrågansbelydelse som expansionsfaktor avtog 19731974 då exporten ökade . Istället kom den inhemska efterfrågan på övrigvaror för privat konsumtion attexpandera kraftigt. Industrins inköp av övrigvaror för löpande förbrukningökade märkbart 19731974. Uppbyggnaden av industrins övrigvarulager sompåbörjats blev omfattande 1974 som handelns lager av övrigvarorvisade ett kraftigt positivt omslag 19731974. Den starka inhemska efterfråganpå övrigvaror kom att i ökad omfattning rikta sig mot utlandet meden importvolymökning på 19731974 som resultat. Det ökade inhemska ianspråktagandet av övrigvaror kundedock inte 1 Sektorn omfattar textil-, beklädnads-, läder- ochlädervaruindustri (SNI 32), trähus- och byggnadssnickeriindustri, möbelindustri samt övrig trävaru industri utom sågverk (SNI 33 exkl. 33111), pappers- och pappförpacknings industri (SNI 3412), övrig pappers- och pappvaruindustri (SNI 3419), gratisk industri (SNI 342), kemisk industri, gummivaru-, plast- och plastvaruin- dustri (SNI 351, 352, 355, 356), jord- och stenvaruindustri (SNI 36) samt annan tillverkningsindustri (SNI 39). . . Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 Tabell 4:4 Försörjningsbalans för övrig industrisektor1974 1976 -2,4 -5,2 -3,4 -0,3 -2,8 -12,5 -1,1 -0,5 -3,5 -1,1 -2,3 -3,4 ' Produktionen framkommer som saldo i balansen och avvikerfrån årsberäkningar över produktionsutvecklingen.Försörjningsbalansens produktionsförändring för prognösperioden korrigerasdärför i enlighet med mönstret för tidigare avvikelser. helt kompensera exportens svagare volymtillväxt ochproduktionstillväxten kom att dämpas . Även med beaktande av denhöga importökningen 19731974 synes efterfrågetUlskottet 19731974 dock hamedgett en kraftigare produktionsökning än de som anges i statistiskacentralbyråns produktionsberäkningar. Avsättningsläget för övrigvaror på utlandsmarknademaförblev svagt och exportvolymen kom att ligga kvar på den låga nivåsom nåddes . Detta resulterade i en minskning avexportvolymen med 19741975. Exportpriserna upphörde att öka redan ibörjan av 1975 men prisökningen mellan helårsgenomsnitten 1974 och 1975 komatt uppgå tiU . Den inhemska efterfrågan på övrigsektorns produkterminskade likaledes 19741975. En måttUgt ökad efterfrågan för privatkonsumtion och expanderande efterfrågan för offentlig konsumtion synes ha varitde enda stödjande faktorerna. Industrin skar ned sina inköp av övrigvaror och ilikhet med de två föregående åren minskade leveranserna till byggnadsverksamheten19741975. Inom såväl parti- som detaljhandel noterades kraftigt negativalageromslag. Uppbyggnaden av industrins öv- 1975/76:150 84 rigvarulager1975 synes dock totalt sett ha varit av ungefär samma omfång som 1974.LagertUlväxten 1975 var emellertid i huvudsak hänförlig lill en ökning avfärdigvarulagren inom övrigsektorn. Totaltsett minskade således den interna efterfrågan på övrigvaror 19741975. Detinhemska efterfrågebortfallet synes dock sammantaget endast ha varit ungefärhälften så stort som bortfallet på exportmarknaderna. Denvikande inhemska efterfrågeutvecklingen 19741975 medförde en markantneddragning av importen av insatsvaror och totalt minskade övrigvaruimportendrygt i volym 19741975. Utvecklingen av utrikeshandel och inhemskefterfrågan framtvingade en neddragning av produktionen inom övrigsektorn påomkring 19741975. Efterfrågdäget förutsesbli avsevärt förbättrat tUl följd av gynnsammareavsättningsmöjligheter på exportmarknaderna liksom en förstärkning av deninhemska efterfrågan för privat konsumtion. Den förväntade återhämtningen i devästeuropeiska ekonomierna väntas medföra en exportvolymökning med 9 %19751976. Exportpriserna förutses stiga i ett måttiigt tempo under loppet av1976 och prisökningen 19751976 beräknas stanna vid . Den förväntatexpansiva efterfrågan för inhemsk privat konsumtion torde leda till ettefterfråge-tillskott av ungefär samma storlek som det beräknade tillskottet iutlandsefterfrågan. Insatsvaruleveranserna till industrin torde inte ändrasnämnvärt 19751976. Efter en massiv uppbyggnad av färdigvarulagren under två årförutses nu ett kraftigt negativt lageromslag 19751976. Handelns lager avövrigvaror torde dras nedåt även 1976. Byggnadsverksamhetens behov avinsatsvaruleveranser beräknas minska även 1975 1976. Detinhemska efterfrågetrycket beräknas inte bli kraftigare än attimportvolymökningen kan väntas stanna vid 19751976. Den ovanskisserade efterfråge- och lagemtvecklingen beräknas bereda rum för enproduktionstillväxt på 2 å 19751976 inom övrigsektorn. Denhelt övervägande delen av produktionen inom livsmedelsindustrin inkl.dryckesvaru- och tobaksindustrin går till privat konsumtion inom landet.Konsumtionen av livsmedel ökade förhåUandevis måttiigt 1974 1975 somett kraftigt negativt lageromslag noterades för livs-mcddsproduklernas del inomhandeln. Importvolymen kom ej att öka nämnvärt. Minskningen avlivsmedelsexporten 1974 vände i en uppgång i börian av 1975 men exportvolymenminskade dock kraftigt mellan helåren 1974 och 1975. I likhet medimportvarorna fick exportsortimentet vidkännas en vikande prisutveckling underloppet av 1975 men hdårsvis registrerades dock en måttlig exportprisökning1974 1975. Den svaga efterfrågeutvecklingen ledde tiU en blygsam produktionstillväxt19741975. Livsmedelskonsumtionenväntas fortsätta att stiga 19751976 i nästan samma takt som 19741975.Exportvolymen beräknas bli i stort sett oförändrad och importen förutses öka.För såväl Importens som exportens dd räknas med måttiiga prisökningar19751976. Livsmedelsindustrins egna lager steg 1975. En minskning av dem synstrolig 1976 medan livsmedelslagren i handeln närmast torde hållas oförändrade.Denna efterfrågeutveckling beräknas endast ge utrymme för en begränsadproduktionstillväxt 19751976. Rundvirkesavverkningarnaminskade totalt sett 19741975. Massa-vedsavverkningarna steg dock under detatt avverkningarna av sågtimmer sjönk tillbaka mycket kraftigt. Importen avmassaved mer än fördubblades 19741975. Sågtimmerimporten minskade däremotavsevärt. Förbrukningen av rundvirke avtog starkt, då produktionsaktivitetensnabbt avtog under loppet av 1975 inom såväl trävaruindustrin som massa- ochpappersindustrin. Lagren av massaved steg mycket kraftigt till följd av denlåga förbrukningen i kombination med höjda avverkningar. 1976väntas förbrukningen av såväl sågtimmer som massaved öka till följd avförbättrade avsättningsmöjligheter för slutprodukterna. Exporten av rundvirkeberäknas minska. En fortsatt uppgång i importen av rundvirke främst massaved förutses. Lagren av rundvirke väntas bli avtappade. Mest omfattandeförutses neddragningarna av Tabell4:5 Försörjningsbalans för rundvirke 1974 1976 Fastmått utan bark (barr- och lövträ) 1 000 m' I 000 m' -8,8 -7,7 -26,5 -18,1 -2,1 -6,0 -6,4 -9,0 -10,0 -18,0 -24,7 -14,5 -1,9 -6,0 -6,4 Ytterligare någon minskning av de redan vid ingången av året mycket småsågtimmerlagren torde dock ske. Sammantaget ger det ovanstående attrundvirkesavverkningarna minskar även 19751976. I detta innefattas en tämligenmarkerad nedgång i- avverkningarna av massaved medan sågtimmerawerkningarnaberäknas öka. Den kalkylerade ökningen förutsätter att den tröghet i anpassningenav avverkningarna av sågtimmer till sågverkens efterfrågan som fanns under 1975upphävs under loppet av 1976. 4.4Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Dentotala produktionstillväxten i ekonomin var låg enligt statistiskacentralbyråns kalkyler. Ökningen i bruttonationalprodukten, mätt frånproduktionssidan, ligger delvis av beräkningstekniska orsaker lägre änmotsvarande tal från användningssidan. Prognosen för den totala produktionen1976 bygger på sammanfattande bedömning av utvecklingen(se kapitel 1). I nedanstående tablå redovisas förändringstalen för de oUkanäringsgrenarnas produktionsvolym 19741975 samt prognoser för 19751976. Bidrag till ökningen i. den totala produktionen, % 1975-1976 -10,5 -9,5 -2 9,5 -1,5 Privata tiänster Offentliga tjänster Jordbruketsproduktionsvolym minskade kraftigt 19741975. Efter rekordskördarna 1974 blevskördeutfallet mera normalt . Animalieproduktionen beräknas ha variti stort sett oförändrad. Sammantaget skulle minskningen i jordbruketsproduktionsvolym ha uppgått till . Under förutsättning om normalskörd1976 väntas vege-tabUieproduktionen enligt statens jordbruksnämnd minskaytterligare något. Genom en ökning i animalieproduktionen väntas jordbruketsförädlingsvärde dock öka 19751976. Skogsbruketsförädlingsvärde beräknas ha minskat i vo- Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 87 väntas produktionsvolymen enligt konjunkturinstitutetskalkyler minska . Somframgår av avsnitt 1 i detta kapitel beräknas industriproduktionen ha minskatmed i volym 19741975. förutser enoförändrad produktionsvolym inom industrin jämfört med . Den annorlundabedömningen i kalkyler har beräknats resultera i en ökningpå 19751976. Produktioneninom elsektorn ökade kraftigt efter en minskning under oljekrisåret 1974.Produktionsvolymen beräknas sålunda enligt ha ökat medca 19741975. Ökningen faller främst på värmekraftproduktionen till följdav att flera nya kärnkraftaggregat har tagits i bruk . Dessa harfrämst ersatt oljebaserade kondenskraftverk, vUka därför har utnyttjats ibetydligt mindre utsträckning . Den totala elförbrukningen beräknasha ökat med . Förbrukningsökningen inom hushåll,handel m.m. var mycket kraftig, , medan förbrukningen inom industrinminskade med . Att den totalt sett relativt måttligaförbrukningsökningen lett till så kraftig produktionsökning beror främst på altnettoimporten av elkraft blev avsevärt mindre 1975 än 1974. bedömsproduktionsvolymen inom elkraftsektorn öka med . Även fallerökningen främst på kärnkraftproduktionen. Inombyggnadsverksamheten beräknas produktionsvolymen ha minskat med drygt 1,5 %19741975. Som framgår av kapitel 7 förutses enligt enminskning av bruttoinvesteringarna i byggnader och anläggningar med ca 3 %från 1975 till 1976. Med hänsyn till bl. a. en ökad reparations- ochunderhåUsverksamhet skulle minskningen av produktionsvolymen inombyggnadssektorn dock komma att stanna på . Mot bakgrund av den isammanfattningskapitlet antagna investeringsutvecklingen tordeemellertid byggnadssektorns produktion vara i stort sett oförändrad från 1975till 1976. Deovan redovisade förändringstalen innebär att varu- och kraftproduktionen skulleha minskat 19741975 och beräknas öka 19751976. Produktionsvolymenför de privata tjänstesektorerna ökade med ca, 19741975. Enligtstatistiska centralbyråns beräkningar har produktionsutvecklingen förvaruhandeln dämpats betydligt under loppet av 1975. Ökningen iproduktionsvolymen beräknas till 19741975. För samfärdseln minskadeproduktionen . antas den totala privata tjänsteproduktionenöka i snabbare takt än ; produktionsökningen tiU 1976 harberäknats tiU . Denoffentliga tjänsteproduktionen beräknas ha stigit med 19741975. Det ärframför allt ökningen i den kommunala verksam- 1975/76:150 88 hetensom bidragit till produklionsuppgången. Kommunernas tjänster produktion ökademed jämfört med en ökning på i den statliga sektorn. Från 1975till 1976 väntas den utveckling som redovisas i kapitel 8 leda till en ökningi den totala offentliga tjänsteproduktionen på . Dentotala tjänsteproduktionen ökade enligt ovanstående beräkningar med 2,5 %19741975. Även för 19751976 förutses ökningen bli ca 2,. Bruttonationalproduktensvolymtillväxt, mätt från produktionssidan, blir enligt de redovisadeberäkningarna 19751976. Därvid bidrar tjänstesektorerna med ungefär 3/4av ökningen i totalproduktionen. Avkapitel 1 framgår att ökningen av bruttonationalprodukten, mätt frånanvändningssidan, uppgår till 19751976. 1 Reviderad nationalbudget 1976 89 5.1 Arbetsmarknaden och början av 1976 Den beskrivning av arbetsmarknaden som gavs i denpreliminära nationalbudgeten står sig i allt väsentiigt fortfarande. Utmärkandeför 1975 var att såväl arbetskraftsutbudet som sysselsättningen ökade kraftigtoch att arbetslösheten bibehölls på en låg nivå. I genomsnitt var 67000 personer, motsvarande av arbetskraften, arbetslösa. Sysselsättningen ökade eller 100 000 personer.Av dessa var 75 000 kvinnor. De sektorer som framför allt expanderade var kommunema,landstingen och varuhandeln. Inom varuhandeln ökade främstddtidssyssdsättningen. Efterfrågan på arbetskraft föll under loppet av året inomflera sektorer. Speciellt markerat var detta inom tUlverkningsindustrin. Industrinkunde dock i stort utsträckning hålla kvar sin arbetsstyrka trots deninternationella lågkonjunkturens utdragna förlopp. Bidragande till detta harvarit de stödåtgärder som vidtagits i form av lagerstöd, utbildningsbidrag m.m. Tre faktorer bestämmer utbudet av arbetskraft: deninhemska befolkningsutvecklingen, in- och utvandringen samtförvärvsfrekvensen. Förvärvsfrekvensen (det relativa' arbetskraftstalet) angerden andel av befolkningen i en viss åldersgrupp som står till arbetsmarknadensförfogande. Den helt avgörande' faktorn bakom ökningen avarbetslcrafts-utbudet har varit kvinnornas ökadeförvärvs-benägenhet. Under 1975ökade folkmängden i med 31000 personer (0,). Det var en lika storökning som 1974, men lägre än genomsnittet för perioden 19701975. Det mestanmärkningsvärda vad gäller befolkningsförändringen 1975 var det rekordlågafödelseöverskottet. Nettot uppgick tiU endast 14 000 mot 24 000 året innan. Detär det lägsta födelseöverskott som noterats . Dettakompenserades emellertid av ett relativt stort invandraröverskott. Antaletinvandrare uppgick brutto till 44 000. minskade utvandringen någotunder 1975, tiU 27 000 personer. Invandringsöverskottet blev sålunda 17 000personer, vilket nästan innebar en fördubbling.jämfört med . Två länder,och , svarade för 2/3 av denna nettoinvandring. Från Danmarkkom, netto, 6 700 invandrare vilket innebar en ökning med 2 000 jämfört med1974. Diagram 5:1 Arbetskraft och sysselsättning 19701976 S/ Antal s 1970 1971 1972 1973 ' ' 1974 - 1975 Källor: och . mattades dock av mot slutet av'1975..Invandringen'från Fin land visade ett något annat mönster. Nettoinvandringen stannade vid 4 400 personer (1974 noterades ett utvandringsövérskott på 1100), men ökningen var koncentrerad . Totala nettoinvand ringen (januarimars) har varit väsentiigt lägre . Medelfolkmängden i åldrarna ökade 1975 med 16 000per soner eller . Det var, beroende på-den större invandringen, en kraftigare ökning än 1974. Antalet personer i arbetskraften, dvs; sum man av sysselsatta och arbetslösa ökade mycket kraftigt , eller med 85 000 personer. året innan ökade .arbetskraftsutbudet kraftigt; med 65 000 personer jämfört méd 1973. Tillväxten av personer i arbets kraften och 1975 kom alltså, vilket, framgår av diagram 5; 1, att bli ovanligt stark. Som nämnts tidigare förklaras deii kraftiga utbudsökhingentUl helt. övervägande del av kvinnornas ökade förvärvsbenägenhet;-Totalt ökade deras relativa arbetskraftstal med 2,1 '.procentenheter tUl. Även männens förvärvsfrekvens steg något, méd enheter så att nu av männen i åldern, 16:74 år-befinner sig på arbetsmarknaden. '. "''' 1 Reviderad nationalbudget 1976 91 Ett flertal indikatorer kan användas för att belysaefterfrågeutvecklingen på arbetskraft. Arbetsförmedlingsstatistiken överlediga platser, kompletterad med kvalitativa omdömen i länsarbetsnämndemasrapporter är väsentlig vid bedömningen av efterfrågdäget. En viktig rollspelar också kvartalsvisa barometerundersökningar för industrini vilka man bl. a. frågar om företagens uppfattning om tUlgången påarbetskraft. Statistiken vid arbetsförmedlingarna över nyanmälda ochkvarstående lediga platser täcker dock inte hela arbetsmarknaden.Uppskattningar tyder på att i genomsnitt endast av samtliga ledigaplatser på marknaden anmäls tiU arbetsförmedlingarna'. Detta medför vissasvårigheter vid jämförelser övei* tiden då exempelvis benägenheten att sökaarbetskraft via förmedlingarna kan variera med konjunkturläget. Dessareservationer tiU trots bör emellertid förändringarna i serierna över delediga platserna kunna användas som indikatorer på hur efterfrågan påarbetskraft utvecklas. Hos arbetsförmedlingarna registreras varje månadtillströmningen av nyanmälda lediga platser. Tillflödet av nyanmälda platserökade och fram t. o. m. men har därefter varitvikande. Säsongrensat låg nivån fjärde kvartalet 1975 under förstakvartalet. noterades emellertid en markeraduppgång, främst beroende på en ökning av antalet anmälda korttidsarbeten.Nedgången i de nyanmälda platserna var mest markerad inomtillverkningsindustrin. Nivån fjärde kvartalet låg under första kvartalet.Trots detta har en del industriföretag fortfarande svårt att få tag iyrkesiitbUdad arbetskraft. Även inom byggnadsverksamheten minskade denyanmälda platserna kraftigt ." Beståndetav kvarstående lediga platser är en indikator på den icke tillgodoseddaefterfrågan på arbetskraft. Utvecklingen av de lediga platserna illustreras idiagram 5: 2. På grund av en statistikomläggning är inte seriernahelt jämförbara bakåt i tiden. En snabb ökning skedde ochockså även om en viss avmattning märktes mot slutet av detta år. Enmarkerad uppgång registrerades beroende på en ökning inomsektorerna offentlig förvaltning och privata tiänster (främst inom vårdområdetcch vamhandeln). De lediga platserna sjönk därefter under återstoden av 1975med . Nivån /76 låg dock fortfarande i paritetmed nivån vid slutet av 1973. Under loppet av 1975 och bör- 1975/76: 84 har regeringen föreslagit att man påförsök inför skyldighet för privata arbetsgivare att anmäla lediga platser tillarbetsförmedlingarna. Försöksverksamheten avses att starta ochskall omfatta , och län. " Privata tjänster: varuhandel, post- ochtelekommunikationer, samfärdsel, hotell- och restaurangrörelse, bank- ochförsäkringsverksamhét. Diagram 5: 2 Kvarstående lediga platser 1971feb/ 1971 1972 1973 1974 1975 1976 Källor: .Arbetsmarknadsstyrdsenoch . jan av 1976 sjönk de lediga platserna inom de flestabranscherna med tillverkningsarbete. För metall- och verkstadsindustri ochmassapapperstillverkning var antalet lediga platser fjärde kvartalet 41 %resp. Som framgår av diagram 5: 2 visadedock tjänstesektorerna en tendens till ökning av de lediga platserna underbörjan av 1976. I barometerundersökningar harandelen företag som uppgivit brist på arbetskraft sjunkit successivt sedanjunibarometern 1974. Detta gäller aUa kategorier anställda, såväl arbetare somtjänstemän. Trots denna nedgång rapporterar dock fortfarande 1/3 av företagenatt det råder brist på yrkesarbetare. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 Som framgår av diagram 5:1 steg sysselsättningen kraftigtmellan och 1974. Denna utveckling fortsatte även om en avmattningskedde . , 1974 och 1975, ökadesysselsättningen med inalles 200 000 personer. Sysselsättningsexpansionen harfortsatt även .