prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Sistnämnda bestämmelse återfinns också i utredningsförslaget. Paragrafenanger i vad mån bolagsstämma kan med giltig verkan fatta beslut trots att de ilagen eller bolagsordningen givna föreskrifterna om kallelse ochtillhandahållande av handlingar m. m. inte iakttagits. Paragrafen har delvismotsvarighet i gällande lag. rörande de åtgärder som styrelsen skall vidta för att kallaaktieägarna till stämma och ge dem information om ärenden på stämman, medfördet i regel att bolagsstämmans beslut inte kan anses ha tillkommit i behörigordning. Del kan därför genom bli upphävt enligt 17 §. I vissa fall,nämligen om kallelse inte alls skell eUer bestämmelsen om kaUelse väsentUgeneftersatts, inträder enligt nämnda paragraf tredje stycket 3 t. o. m. ogUtighetoavsett klandertalan. Ett åsidosättande sker naturligtvis även när kallelseneller handlingarna inte har det erforderliga innehållet. Och av lagens syfteföljer alt om i kallelsen eller handlingarna skall ingå förslag till bolagsstämmobeslutav angivet innehåll, stämman inte utan berörda aktie- ägaressamtycke kan fatta beslul som innebär en reell avvikelse från förslaget. Iförevarande paragraf uppställs som en undanlagsregel att bolagsstämma trotsfel av ifrågavarande slag kan fatta giltigt beslul, om samtycke därtill gesinte endast av de på stämman närvarande aktieägarna utan av ägarna tillsamtliga aktier i bolaget. För att aktieägare skall kunna ge sådant samtyckeskall han enligt legilimalionsregeln i 3 kap. 14 § vara legitimerad såsomaktieägare i förhållande till bolaget. En sådan undantagsregel gäller i självaverket för aUa fall då ett bolagsstämmobeslut är behäftat med formella feleller annars endast rör de nuvarande aktieägarnas rätl. Särregleringen av de nuifrågavarande formella felen har emellertid skett av praktiska skäl. Det ärjust vid fel av nu ifrågavarande slag som undantagsregeln har sin största betydelse. Utaniakttagande av föreskriven kallelsetid och övriga bestämmelser av ifrågavarandeslag kan beslut fallas med samtycke av samtiiga aktieägare i bolaget. Ipraktiken förekommer ofta i bolag med få aktieägare att över huvud laget ingenstämma hålls utan beslut antecknas i protokoll som cirkulerar mellanaktieägarna och som undertecknas eller på annat sätt godkänns av dem. EnUgt minmening kan en sådan ordning med beslut "per capsulam" godtas såsomlikvärdigt nied ett i formellt oantastlig ordning tillkommetbolagsslämmobeslut. Omden ifrågavarande försummelsen beträffande kallelse etc. skulle ha drabbatendast viss eller vissa aktieägare, t. ex. om kallelse inte behörigentillsänts dem, är deras samtycke tillräckligt för att gUtigt beslul skall kunnafattas. Detär också en allmän regel alt formella felaktigheter i fråga om kallelse eller iannat avseende inte gör bolagsstämmobeslut ogiltigt, om det är tydligt altfelet inte inverkat på beslutets innehåll. En aktieägare som genomförsumlighet av styrelsen inte i rätt tid fått i bolagsordningen föreskrivenskriftlig kallelse men infinner sig på stämman och medger att han likväl i rättlid lagit del av en till annan aktieägare sänd kallelse, kan inle rimligtvisunder åberopande av utebliven kallelse motsatta sig att bolagsstämman fattarbeslut. Detsamma gäller, om handlingar uite funnits tUlgängliga i föreskrivenordning före stämman, men ingen aktieägare har frågat efter dem. Enligtparagrafen kan bolagsstämman avgöra ärende trots att ärendet inte upptagits ikallelsen, om ärendet enligt bolagsordningen skall förekomma på stämman. Detpraktiska fallet är de lill ordinarie stämma hörande ärenden som nämnts i 5 §och som också skall vara angivna i bolagsordningen. Men hit kan också höra valav styrelseledamöter och revisorer och eventuellt andra i bolagsordningenangivna ärenden som skall förekomma på ordinarie stämma. Sådana ärenden kan fåupptas och avgöras av stämman utan hinder av att de inte angivils Bestämmelsen gäller däremot inte andra fel, t. ex. att kallelseninte skett i rätt tid. Enligtgällande lag likställs med ärenden som enligt bolagsordningen skall förekommapå ordinarie stämma sådant ärende som "föranledes" därav,såvitt, gäller frågan om bolagsstämmans rätt att fatta beslut, när föreskrivnakaUelseåtgärder m. m. försummats. Bestämmelsen har inte upptagils i förslaget.Någon väsentiig ändring i sak betyder detta dock inte. Om stämman fattar besluti en fråga och beslutet som en mer eller mindre nödvändig eUer självskrivenföljd kräver beslut i ett därmed sammanhängande ärende eller om frågoma annarsstår i så nära samband med varandra att de rimligtvis bör behandlas ochavgöras , kan de ofta i förevarande avseende betraktas som en enhet,dvs. som ett ärende. I sammanhanget erinras om att minoritetens rätt att hoslänsstyrelse begära förordnande av revisor och att i vissa bolag påfordra attrevisor skall vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor kan utövas påstämma där revisorsval skall ske, utan att detta behöver anges särskilt ikallelsen, se 10 kap. 1 och 3 §§. På annan stämma kan rättigheterna utövasendasl om ärendet på vanligt sätt angivits i kallelsen. Liknande regler gällerbeträffande rätten för minoritet att påkaUa granskning enligt 10 kap. 14 §. Liksomenligt gällande rält kan bolagsstämma beträffande ärende som inte angivits ikallelsen besluta att extra stämma skall sammankallas för behandling avärendet. Visserligen ger 6 § rätt åt aktieägare med en tiondel avaktiekapitalet eller den mindre del som är angiven i bolagsordningen attpåfordra inkallande av exlra stämma för visst ärende, men förevarande rältför bolagsstämma att besluta om extra stämma kan vara av betydelse, om inte såslor del av aktiekapitalet som förutsätts för minoritelsrätlens utövning ärföreträdd på stämman eller om den majoritet som på stämman önskar sammankallandeav extra stämma inle företräder sådan del av . Paragrafenreglerar val av ordförande på bolagsstämma, upprättande av röstlängd samtprotokollföring vid bolagsstämma. Den överensstämmer i stort sett medutredningsförslaget och gällande lag. Iförsta stycket anges att ordförande vid bolagsstämma utses av stämman, om inteannat bestäms i bolagsordningen. Utredningsförslaget föreskriver dessutom attstyrelsens ordförande eller den styrelsen särskilt utsett öppnar stämman ochleder förhandlingarna till dess ordförande valts. En sådan bestämmelse synesdock överflödig. Bestämmelsernaom val av ordförande på bolagsstämma är alltså dispositiva. ex. ange att styrelsens ordförande skaU vara ordförande på stämman. Om inleaktieägama enas om vem som skall vara ordförande, faUer uppgiften att upprättaröstlängd på densom öppnar stämman. Det förtjänar påpekas att ordförandens utslagsröst kankomma till användning redan när bolagsstämman skall rösta om ändring iröstlängden. Stämmans ordförande skallenligt andra stycket upprätta röstiängd. I röstlängden skall anges närvarandeaktieägare, ombud och vilket innebär en komplettering av utredningsförslaget biträden med uppgift om hur många aktier och röster var och en företrädervid stämman. Enligt utredningsförslaget skall denna röstlängd tUlämpas intilldess stämman beslutat ändring däri. Utredningsförslaget innebär alltså altföreskriften i gällande lag om uttryckligt godkännande av röstlängd ersätts meden ordning enligt vUken den av ordföranden upprättade röstlängden fungerarintUl dess bolagsstämman beslutar om ändring i den. Frågan om ändring avröstlängden kan i princip tas upp när som helst under stämmans gång. Befogenhetatt ställa förslag härom har varje aktieägare. Det måste enligt utredningenockså anses stå ordföranden fritt att såsom underställa bolagsstämmanröstlängden för godkännande. Hovrätten för VäslraSverige anser att röstlängden inledningsvis bör tas upp till beslul på stämmanså att eventuella meningsskUjaktigheter därvidlag blir uppklarade innan manbörjar gå in på de materiella frågoma. Därmed får också den enskUdaaktieägaren vetskap om maktförhållandena på stämman och kan anpassa sittagerande efter vad han har erfarit. Röstlängdens godkännande bör alltså enligthovrätten stå kvar som obligatoriskt bolagsstämmoärende. För egen del ansluterjag mig till vad hovrätten för sålunda anförl. Härtill kommer,som näringslivet påpekar, att om röstlängden när som helst under stämman kanändras, det lätt kan uppstå tvivel huruvida ett beslut som faltals innanröstlängden har ändrats är gUtigt. I mitt förslag är röstlängdens godkännandedärför ett obligatoriskt stämmoärende. Delta innebär emellertid inte attröstlängden inte kan ändras under bolagsstämman. Enligt gällande svensk rätttorde bolagsstämmans majoritet kunna göra ändring i röstiängden. Någonskyldighet för bolagsstämman att ändra i röstlängden av den anledningen attaktieägare tillkommer eller avlägsnar sig från stämman torde emellertid inteföreligga. Aktiersom upptas i röstlängden anses som företrädda vid stämman. Talan mot bolagsstämmansbeslut beträffande röstiängden kan föras i samband med att beslut, som fattas iärende där omröstning sker på grund av röstiängden, klandras. Bestämmelsemai tredje stycket om protokoll vid bolagsstämma ansluter nära tUl gällande lag.Bestämmelsen i gällande lag om alt anteckning skall ske i protokollet omprövning av hur kallelse skett till stämman har emellertid ej upptagils. Någonändring i praxis torde inte följa därav. Liksom torde det- utanuttrycklig bestämmelse stå klartatt bolaget i samband med registreringsanmälan till patentverket är skyldigtalt inge vad som fordras för att styrka att kallelse till bolagsstämmanutfärdats i behörig ordning. Iparagrafen ges bestämmelser om den enskilde aktieägarens rätt att fåupplysningar av bolagsledningen på bolagsstämma i ärende som skall avgöras påstämman. Enliglförsta stycket skall styrelsen och verkställande direktören, om aktieägarebegär del och styrelsen finner det kunna ske utan väsentiigt förfång förbolaget, på bolagsstämma meddela upplysningar angående förhållanden, som kaninverka på bedömandet av bolagets årsredovisning och dess ställning i övrigteller av ärende på stämman. Frågerättenär begränsad på det sättet att upplysning skall meddelas endast där det kan skeutan väsentligt förfång för bolaget. Näringslivet påpekar att kravet påväsentlighet inte finns i gällande lag. Med anledning härav vill jag framhållaatt utredningsförslaget och departemenlsförslaget kännetecknas av en strävanatt öka insynen i bolagens förhållanden. Kravet på väsentlighet skall ses somett led i denna strävan. Befrielse från informationsplikten inträder därförinle så fort förfång av vad slag som helst kan åberopas. Men förhållandena kanvara sådana alt styrelsen inte får lämna upplysningar, varigenom bolagelsaffärshemligheter skulle yppas för utomstående eller konkurrerande intressenfrämjas eller som annars skulle vara till väsentligt men för bolaget. Denenskilde aktieägarens intresse måste i så fall slå tillbaka för det samfälldabolagsintresset. Enligtdepartementsförslaget liksom enligt utredningsförslaget och gällande lag avserupplysningsplikten även bolagels förhållande till annat bolag i samma koncern.Denna regel gäller alla bolag som ingår i koncemen. Enligtdepartementsförslaget skall särskild koncernredovisning lämnas avmoderbolaget. Självfallet bör då upplysningsplikten för moderbolagets ledninggälla i fråga om koncernredovisningen. Moderbolagets ledning bör också varaskyldig att ge upplysningar om dotterföretagens förhållanden. Särskildabestämmelser härom har tagils in i paragrafen. Aktieägarnas frågerätt beträffandekoncernförhållanden är så till vida begränsad att styrelsen har att i varjesärskilt fall pröva, om en begärd upplysning kan lämnas utan väsentligt förfångför det berörda bolaget. gäller inle bara moderbolaget och dess aktieägare.Aktieägarna i ett dolterbolag kan alltså på dotterbolagets stämma påkallasådana upplysningar rörande förhållandet tiU moderbolaget eUer annatdotterbolag som kan lämnas utan väsentligt förfång. Det bör påpekas att i denmån intressegemenskap föreligger mellan oUka koncembolag hänsyn även bör tastill förfång som kan uppkomma för annat koncembolag och därmed för koncernen. Kanbegärd upplysning lämnas endast med stöd av uppgifter, som inte är tillgängligapå stämman, skall enligt andra stycket upplysningen därefierskriftligen hos bolaget hållas tillgänglig för aktieägarna samt översändas tillaktieägare, som begärt upplysningen. Hovrättenför ifrågasätter behovet av skriftiiga upplysningar.Aktieägares syfte med sin fråga är nämUgen som regel att informera och påverkabolagsstämman. FaU då frågor avvisas; torde enligt hovrätten vara sällsynta.Lämnas inte svar, är minoritetens intressen tillräckligt tillgodosedda genom rättenatt begära minoritetsrevisor eUer särskild granskning. anseremellertid att utredningsförslaget på denna punkt är väl avvägt. Jag anslutermig till sistnämnda uppfattning. Bestämmelserna har f. ö. motsvarighet igällande lag. Enligttredje stycket ankommer det på styrelsen alt pröva om begärd upplysning kanlämnas på stämman utan väsentUgt förfång för bolaget. Har begäran omupplysning riktats tUl verkställande direktören, är del således styrelsen somhar att pröva om upplysningen bör lämnas av denne. Finner styrelsen begärdupplysning inte kunna lämnas ulan väsentligt förfång för bolaget skallupplysningen i stället på begäran av aktieägare lämnas lill revisorema föryttrande. Revisorernas yttrande skall endast innehåUa uttalande, huruvida denbegärda upplysningen lämnats tUl dem, samt huruvida upplysningen enligt derasmening bort föranleda ändring i revisionsberättelsen eller, beträffande moderbolag,koncemrevisionsberättelsen eller annars ger anledning till erinran. Anser revisorernadetla vara förhållandet, skall de i yttrandet ange den ändring i berättelsenvartUl enligt deras mening upplysningen bort föranleda eller den erinran vartUlannars upplysningen ger anledning. Styrelsen skall hålla revisorernas yttrandetiUgängligt för aktieägama hos bolaget samt översända det i avskrift tillaktieägare, som begärt upplysningen. Anseraktieägare i motsats till styrelsen att begärd upplysning kan lämnas ulanväsentligt förfång för bolaget kan han föra talan inför domstol med yrkande omutlämnande av begärd upplysning. Iparagrafen ges huvudregeln om den röstmajorilet som fordras för alt ett giltigtbolagsstämmobeslut skall föreligga. Enligtutredningsförslaget utgörs bolagsstämmans beslut av den mening, som fått merän hälften av de avgivna rösterna. Vid lika röstetal avgörs val genom lottningmen andra frågor av stämmans ordförande. För egen del anser jag altdet är riktigt att i andra frågor än sådana som rör val ställa krav påröstmajorilet för beslut. Det betyder alt det i fall där fier än två förslaghar väckts kan bli nödvändigt att ställa upp voteringsproposition medkontraproposition så alt vid den slutiiga omröstningen endast två förslag stårmot varandra. Några närmare regler om voleringsproposition synes dock knappastnödvändiga. Närdet gäller val bör man enligt min mening inte arbeta med systemet medvoteringsproposition och kontraproposition. Om valet slår mellan flera än två,kan därför en av dem få de flesta röstema men inte så många som mer än hälftenav samtliga avgivna röster. Enligt gällande norsk rätt är emeUertid ett valmed sådan majoritet giltigt, om ej annat föreskrives i bolagsordningen. Jagmenar att detta är en riktig lösning. Jag förordar därför att förfarandet vidval särregleras. Jagdelar utredningens uppfattning att bestämmelserna med visst undantag som jagstrax återkommer till skall vara dispositiva och alltså kunna ersättas medandra bestämmelser i bolagsordningen. Detta bör framgå av lagtexten. Ienlighet med det anförda föreskrives tUl en början i första stycket attbolagsstämmans beslut utgörs av den mening, som har fått mer än hälften av deavgivna rösterna eller, vid lika röstetal, deii mening ordföranden biträder. Utredningenanför att ordföranden inte deltar i själva omröstningen. Detta torde inte utanvidare vara riktigt. Är ordföranden aktieägare, kan han självfallet rösta förde aktier han innehar. En svårighet uppstår emellertid, om omröstningen ärsluten. I så fall kommer det ju oundvikligt att yppas hur han röstar. Mendetta strider mot omröstningens karaktär av sluten omröstning. Utredningenförordar därför att man före vidtagandet av sluten omröstning lägger undanordförandens röstsedel och att sedeln inte kommer tUl användning med mindre ändet visar sig behövligt i händelse av lika röstetal. Detta är emellertid enligtmin mening inte någon tillfredsställande lösning. Antag nämligen attordföranden i egenskap av aktieägare har 2 000 röster samt atl vidrösträkningen utan hänsynstagande tUl dessa röster en marginal mellan avslags-och bifallsröstema finns som är mindre än 2 000 röster. I sådant fall kanordföranden såsom aktieägare avgöra utgången ensam och utan att avslöja hur hanröstar. Jag finner det därför naturligt att ordföranden röstar, öppet ellerslutet, såsom aktieägare tillsammans med övriga aktieägare och att han, närrösträkningen är avslutad, i de undantagsfall när lika röstetal föreligger,öppet förklarar vilken mening han i egenskap av ordförande biträder, även näromröstningen varit sluten. Istycket föreskrivs vidare på anförda skäl att vid val anses den vald somfått de flesta rösterna. Vid lika röstetal avgörs valet genom lottdragning, omej annat föreskrivs i bolagsordningen. I bolagsord-niiigen kan sålundabestämmas t. ex. att i stället för röstmajoritet skall gälla proportionellt vali närmare angiven ordning. Efter norsk förebild öppnas dessutom möjlighet förbolagsstämman att innan valet påbörjas besluta hur man skall förfara vid likaröstetal. Enligtandra stycket är bestämmelsema i första stycket dispositiva. I stycket görsdock elt undantag härifrån. I fråga om ändring av bolags- ordningensläller departementsförslaget för giltigheten av bolagsslämmo-beslutet störrekrav än att det fattas med mer än hälften av de avgivna rösterna, nämligen attröstmajoriteten är större eller att beslutet biträds av aktieägare med viss delav samtliga aktier eller av de på stämman företrädda aktierna, se 14 och 15 §§.I sådana fall kan enligt andra stycket andra punkten bolagsordningen inteminska men däremot skärpa kraven genom att fordra ännu större röstmajoriteteller ställa upp andra villkor t. ex. godkännande av två bolagsstämmor eller avutomstående. I andra fall än som sagts nu kan i bolagsordningen kraven på röstmajoriletbåde ökas och minskas. Näringslivetpåpekar att det i vissa aktiebolag med spritt ägande förekommerbolagsordningar som innehåller strängare majoritetsregler än de som utredningenföreslår. De problem som kan uppkomma när det gäller ändring av sådanabolagsordningar kommer att behandlas med övergångsbestämmelserna. I14 och 15 §§ ges regler om ändring av bolagsordningen. Beslutom ändring av bolagsordningen fattas enligt första stycket förevarande paragrafav bolagsstämma utom i faU som avses i 4 kap. 13 § andra stycket, dvs. när vidnyemission samtiiga tecknade aktier ej blir tUl fullo betalda ochregistreringsmyndigheten tUl följd härav skaU registrera dels attaktiekapitalet nedsatts med sammanlagda nominella beloppet av de ej betaldaaktierna, dels i förekommande faU att bolagsordningens beslämmelser om aktiekapitaletändrats. Motsvarande problem uppstår inte vid konvertering av skuldebrev,eftersom enligt 5 kap. 1 § tredje stycket villkoren för utbyte eller nyteckningav aktier skall bestämmas så alt utbyte eUer nyteckning kan ske utan attbolagsordningen ändras. Jaghar i avsnitt 13.8 redovisat de bestämmelser om kvalificerad majoritet somfinns enligt gällande lag och utredningsförslaget och de skäl som föranledermig alt biträda utredningens förslag. I enlighet härmed föreskrivs i förstastycket andra punkten att beslut om ändring av bolagsordningen är gUtigtendast om det biträds av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivnarösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Detta är emellertid endast enhuvudregel. För vissa ändringsbeslut gäUer 15 §. Regelninnebär att hänsyn har tagits både tUl storleken av andelen i aktiekapitaletoch lill den högre rösträtt som kan följa med vissa aktier. Iandra stycket, som överensstämmer med gällande lag och utredningsförslaget,föreskrivs följande. Har i bolagsordningen på grund av lag eller annanförfattning eller efter regeringens medgivande intagits föreskrift, enligtvUken viss bestämmelse inte får ändras utan att regeringen lämnat medgivandedärtiU, får inte heller sådan föreskrift ändras utan regeringens medgivande. Bestämmelseninnebär t. ex. alt om med regeringens tillstånd i bolagsordningen intagitsdels en bestämmelse att viss del av styrelsen utses av statlig myndighet, delsen klausul att denna bestämmelse ej får ändras ulan regeringens samtycke, såkan ej denna klausul och naturligtvis ej heller bestämmelsen ändras utanregeringens medgivande. Om bolagsstämman beslular ändring och regeringen ejsamtycker, så är ändringsbeslutet OgUtigt och kan ej registreras. Motsättningsvis tordefölja att om bestämmelse och klausul av dylikt innehåll ej motsvarar lagregeln t. ex. om de tillkommit utan författ-ningsslöd eller regeringens medgivande så kan bolagsstämman besluta ändring. Då emellertid varje enskild aktieägarehar rätt att fordra att bolagsordningens bestämmelser iakttas, blir ett dyliktbeslut av bolagsstämman giltigt endast om det biträds av samtiiga bolagetsaktieägare eller genom underlåten klandertalan vinner laga kraft. Av stycket framgår altbolagsstämman kan ändra i bolagsordningen intagna beslämmelser som ger tredjeman viss rättighet. Det betyder inte i och för sig atl tredje mannen inteskulle kunna ha någon rätt i dylikt sammanhang. Bestämmelsen i bolagsordningenkan motsvaras av en obligationsrällsligt gUlig utfästelse gentemot tredje man,vars brytande kan medföra skadeståndsskyldighet för bolaget. Enligl gällande lag fårsom huvudregel beslut om ändring av bolagsordningen inte verkställas innanregistrering skett. Detsamma gäller även enligt tredje stycket. Enligt 18 kap.6 § som har en motsvarighet i gällande lag kan emellertid ändring avbolagsordningens bestämmelse om aktiekapitalet, maximikapitalet ellerminimikapitalet eller om aktiernas nominella belopp registreras endast omregistrering sker av sådan ökning eller nedsättning avaktiekapitalet, som är nödvändig för att den nya bestämmelsen ibolagsordningen och det registrerade aktiekapitalet fortfarande skallöverensstämma. Bestämmelsen föratsätter alltså alt vissa verkslällighelsålgärdervidtas innan registrering sker av ändringen i bolagsordningen. En erinran omdelta undantag från förbudet mot verkställighet före registrering har införtsi förevarande stycke. Idenna paragraf anges de beslut om ändring av bolagsordningen för vilkasgiltighet ställs större krav än enligt 14 §. Som nämnts i avsnitt 13.8har gällande lags höga majoritetskrav för vissa ändringar av bolagsordningen iallmänhet reducerats i departemenlsförslaget och antalet fall då särskildröstmajorilet krävs har minskals. Enligl utredningsförslaget krävs i de iförsta stycket angivna fallen all alla aictieägare lämnar sitt samtycke tUländringen av bolagsordningen. Efiersom delta kan medföra praktiska svårigheterhar i departemenlsförslaget denna regel ändrats så att samtycke krävs av allavid stämman närvarande aktieägare företrädande av samtliga aktier.Anledningen till atl så kvalificerad majoritet krävs är att ändringen starklingriper i den rätt som tiUkommer redan utgivna aktier. Reglerna gäller därförinle för sådana ändringar som endast berör ännu ej utgivna aktier, t. ex. omändringen i bolagsordningen avser att hembudsförbehåll skall gälla för aktiersom utges i framliden. Att införandet av förbehåll om att vissa aktier skallkunna inlösas i samband med- nedsättning av aktiekapitalet endasl kan avsevissa senare tillkomna aktier föreskrivs i 6 kap. 8 §. Defall som enligt detta stycke kräver alt ändringsbeslutet biträds av samtligavid stämman närvarande aktieägare företrädande av samtliga aktier ärföljande. Sådan ändring av bolagsordningen att bestämmelseenligt 12 kap. 1 § andra stycket införs eller skärps.