prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag räknar även med , för en intermittentutvidgning av statistiken över elevernas ålder och med , förnärvarouppgifter vid vissa läroanstalter. Dessutom räknar jag medel enligtSCB:s förslag rörande biblioteksstatistiken. För övriga förslag till ökningarunder löpande verksamhet har jag inte beräknat medel, Däreraot kan enligtcentralbyråns förslag inom ramen för O-alternativet medlen räknas ned med . genom att bearbetningen av elevuppgifter beträffande särskolan begränsas. För delprogrammet befolknings-, yrkes-och utbildningsprognoser har jag inte räknat ytterligare medel utöver pris- ochlöneoraräkningen. Under delprogrammet bibliotek och information räknar jag med Prop.1975:1 Bilaga 9 27 , för utgivande av en publikationsförteckning, . för utvidgningav den allmänna månadsstatistiken samt ; för ökad PR-verksamhet. Isamband med utgivningen av statistisk årsbok räknar jag enligt centralbyråns förslag med ett minskat anslagsbehov. Deövriga förslagen till ökningar under löpande verksamhet har jag intebeaktat vid medelsberäkningen. I fråga om delprogrammet arkiv räknar jagoförändrade medel för arkivering av primärmaterial. Beträffande denregionalstatistiska databasen föreslår jag att medel fortsättningsvis tas uppunder projektbundet utvecklingsarbete. För tidsseriedatabasen har jag räknatupp medlen med . Vad gäller miniatyrdatabasen har jag räknat medsammanlagt . Den av centralbyrån redovisadekostnadsökningen till följd av den nya datalagen uppgår till ,varav . avser kostnader för personuppgifter som på begäranutlämnas till de registrerade. Styckekostnaden för uttag av individuppgifterblir enligt centralbyrån så hög som ,, eftersom SCB:s register avsekretess- och integritetsskäl är upplagda på ett sätt som syftar tUl attförsvåra samlade uttag av personuppgifter. Jag är mot denna bakgrund bereddatt godta centralbyråns beräkning. Under den del av delprogrammetstandardisering, gemensam metodutveckling och projektbundet utvecklingsarbetesom avser löpande verksarahet räknar jag inga ytterligare medel utöver pris-och löneoraräkningen. För det under programmet bedrivnautvecklingsarbetet räknar jag ned medlen med . Om pris- ochlöneomräkning inkluderas innebär detta totalt en medelsökning om 795 000 kr.Regeringen bör liksom efter förslag från statistiska centralbyrånfastställa dispositionsplan för verksamheten beträffande utvecklingsarbetet. Jag har inte beräknat särskUda medel föratt täcka gemensamma kostnader. Sådana kostnader bör enligt min mening täckasav de raedel som jag räknat med under resp, delprogram. Jag tillstyrker iprincip centralbyråns förslag till viss omorganisation av det ekonomi- ochproduktionsadministrativa systeraet. Omorganisationen bör enligt min meningske inom raraen för tUlgängliga resurser, I fråga om fördelningen av programmet pålöpande verksamhet, interraittenta undersökningar och utvecklingsarbetehänvisar jag till den särskUda sammanställningen enligt denna indelning. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att till Statistiska centralbyrån:Slatistik, register och prognoser /76 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 9 28 1973/74 Utgift 1 1974/75 Anslag 12 000 1975/76 Förslag 1 000 ' AnslagenStatistiska centralbyrån: Statistisk uppdragsverksamhet och : Tekniskuppdragsverksamhet. Enligt regleringsbrev för innevarandebudgetår redovisas både statistisk ochteknisk uppdragsverksamhet vid SCB under programmet Uppdragsverksamhet.För /76 bör i enlighet härmed anvisasendast ett anslag under vUket kostnader och intäkter för verksamhetenredovisas, I fortsättningen omfattar programmet Uppdragsverksamhet baraarbeten till externa uppdragsgivare. Vidare redovisas fr. o, ra, budgetåret1974/75 den del av verksamheten som finansieras över anslag under IX:e huvudtiteln under anslaget B 2, Statistiska centralbyrån:Statistik, register och prognoser. Därför blir plansiffror för omslutnuigen av de verksamhetsgrenar som omfattasav programmet för budgetåren 1974/75 och 1975/76 icke jämförbara medsiffror . Omslutningen beräknas under innevarande budgetåruppgå till 15,1 milj, kr, och under nästa budgetår tiU 16,8 milj. kr. /75förväntas enligt centralbyrån inte ge några raer betydande förändringar av uppdragsverksamhetens strukturjämfört raed tidigare är. Den ökning i efterfrågan på de tjänster som utförs avutredningsinstitutet och intervjuarenhetenoch som noterades under senare delen av /74 förväntasfortsätta under / 75, Den utvidgadekonsumentkontaktverksamhet som verket bedriver genom uppdragscenfralen har fått ettpositivt mottagande. Växande krav påbeslutsunderlag förutsätter allt raer speciell och i olika avseenden ny statistiskinformation. En betydande del av uppdragsverksamhetenbestår av standardiserade produkter i form av regionalstatistiska paket ellerbearbetningar med hjälp av standardprogram. Under /74 har ettstort antal nya kommuner anslutit sig tilldet s. k, nyckelkodsystemet, dvs. produktionssystem som ger konsumentenraöjlighet att själv fritt utforma de geografiska områden för vilka statistikskall produceras. Engångsuppdrag i anslutning tillämnesstatistikmaterialen förväntas öka obetydligt i antal och omslutning. Under /75 avses enlångsiktig uppdragsplan utarbetas där analys av efterfrågeutveckling och SCB:sanpassning tiU deima skall redovisas. Såvitt nu kan bedömas förutses enrelativt jämn utveckling där personalkostnaderna, genom att engångsuppdragenkräver relativt stort utredningsarbete, är det kostnadsslag som antas öka mest. Undersenare budgetår har uppdragsverksamheten uppvisat överskott. Prop.1975:1 Bilaga 9 29 Iregleringsbrev för /75 föreskrev Kungl. Maj:t att av den t, o, ra. /74 ackurauleradevinsten av uppdrags-verksaraheten skulle inlevereras till statsverket den30 , Vidare fick högst 1,8 milj, kr, användas för anskaffning avutrustningsobjekt under /75 och återstoden av den ackumuleradevinsten skulle inleveras till statsverket vid utgången av budgetåret1974/75. Enligt centralbyråns bokslut uppgick det ackumulerade överskottet tUl 10,5 milj. kr. Härav har 7,3milj, kr, omförts tUl . Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed ett formeUt belopp av . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statistiska centralbyrån:Uppdragsverksamhet för /76anvisa ett förslagsanslag av . Nytt anslag (förslag) 700 000 Enligt av Kungl.Maj:t meddelade särskilda budgetdirektiv skaU beräknaerforderligt utrustningsanslag för utrustning överstigande ett värde av 10 000kr. och med en livslängd . Dessutom skaU såväl anslags- somuppdragsprogrammet belastas med enligtsärskilda föreskrifter beräknade kapitalkostnader avseende ränta ochavskrivning. För /75 disponerarcentralbyrån av tidigare överskottsmedel från uppdragsverksamheten högst 1,8milj. för ovanstående ändamål. Ingående värde per av utrustningskapitalhar fastställts tiU . För budgetåret1975/76 beräknar centralbyrån ett anslagsbehov för utrustning om 700 000 kr.Anskaffningsplanen för nämnda utrustning avsersåväl objekt vid driftavdelningen som övriga avdelningar inom centralbyrån. Jag biträderstatistiska centralbyråns förslag. Jag heraställer att regeringen föreslår att till Statistiskacentralbyrån: Utrustning för /76 anvisa ett reservationsanslag av . : Folk- och bostadsräkning1975 I riksstaten förinnevarande budgetår finns uppfört ett anslag till förberedelser för folk- och bostadsräkning1975 raed . Jag koramer senare denna dag att anmäla frågan omgenomförande av en allmänfolk- och bostadsräkning . Förslag i detta hänseende börföreläggas i särskUd proposition. Jag hemstäUer att regeringenföreslår att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, till : Folk- och bostadsräkning 1975 /76 beräkna ett förslagsanslag av . 1973/74Utgift 3 618 015 1974/75Anslag '4 144 000 1975/76Förslag 4 365 000 ' : Verksamheten i allmänhet och : Särskilda undersökningar. är ett vetenskapligtforsknings- och utredningsorgan meduppgift att följa och analysera den ekonomiska UtveckUngen inom och utomlandet, utarbeta prognoser för den svenska ekonomin och bedriva forskning ianslutning härtill. Chef för är enöverdirektör. Institutets uppgifter är fördelade på tre verksamhetsområden:forskning, löpande verksarahet och administration. verksamhetfinansieras f. n. från två anslag, förslagsanslaget Konjunkturinstitutet:Verksamheten i allraänhet och reservationsanslaget Konjunkturinstitutet:Särskilda undersökningar. Huvuddelen av institutets utgifter faller på detförra anslaget. Från anslaget till särskUdaundersökningar bestrids vissa utgifter av tUlfällig karaktär sora sammanhängermed forskningsverksamheten. Beräknad ändring 1975/76 -1- 296 000 -1- 296 000 Reseersättnmgar (även utrikes 4-6 000 4-5 500 4-7 000 4- 7 000 4- 42 000 4- 42 000 4- =20 000 130 000 4- 371 000 4- 221 000 Avser den ökning i disponibla medel institutet begär. Prop.1975:1 Bilaga 9 31 1, Löne-och prisomräkning 343 OÖO kri; varav , avser höjt lönekostnadspålägg. 2, I i första hand upphörande med pubUceringen av den engelska versionen av skriften Konjunkturläget The Swedish Economy. Konsekvensen av detta skulle vara en betydande ramskningav möjlighetema att utomlands och för de utländska representationerna iSverige erhålla aktuell ekonomisk inforraation ora , 3, För särskUdaundersökningar begär institutet totalt . Härav avser 85 000 kr.konjunkturbarometerområdet, . systemarbete och maskinellabearbetningar, . arbetsuppgifter för långtidsutredningens behov och120 . 4, För ökadreseverksamhet och ökade kostnader för databearbetning begärs . /74, varvid forskningsverksamhetengavs en fastare organisatorisk förankring i institutet. Till följdhärav överfördes för innevarande budgetår resurser till anslaget Verksamheten iallmänhet från anslaget Särskilda undersökningar. Härigenom kom endast vissautgifter av tillfällig karaktär som sammanhänger med forskningsverksamheten attkvarstå på det senare anslaget. Mot denna bakgrand har jag funnit att skäl intelängre föreligger för en uppdelning av institutets utgifter på två anslag.Anslagen bör slås samraan till ett, benämnt , under vUketSärskilda undersökningar bör ingå som en anslagspost. disponerar förinnevarande budgetår . för arbetsuppgifter för långtidsutredningensbehov. Institutet räknar för detta ändamål med en oförändrad medelsförbrukningunder nästa budgetår. Med hänsyn till att huvuddelen av arbetet förlångtidsutredningen skall vara slutfört räknar jagmed att institutets anslagsbehov i dennadel kan begränsas tiU . Med hänvisning tUl sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till /76 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 9 32 Organisations- och anslagsfrågor rörande statskontoret.Statskonsult och datamaskincentralen för administrativdatabehandling (D.4FA) Statskontoret är central förvaltningsmyndighetför rationaliseringsverksamheten inom statsförvaltningen i den mån dennauppgift inte ankommer på annan myndighet. I verkets uppgifter ingår bl. a. attta initiativ till och utföra rationaliseringsundersökningar, att utbilda personalför rationaliseringsverksamhet och att genom rådgivning verka för förenklingaroch kostnadsbesparingar inom statsförvaltningen. Verket svarar vidare försaraordning i fråga ora anskaffning och utnyttjande av datamaskiner inomstatsförvaltningen samt förvaltar statens datamaskinfond. Statskontoret ärchefsmyndighet för datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA), Statskontoret ledsav en styrelse. Chef för statskontoret är en generaldirektör, som även är styrelsensordförande. Denne har närmast under sig en överdirektör. Enligt instruktionenär verket organiserat på fyra utredningsavdelningar,en planerings- och utbUdningsavdelning och en administrativ byrå. Vidstatskontoret fanns 266 anställda, uttryckt iårsarbetskrafter. är ett helstatiigtkonsultbolag. Bolaget åtar sig uppdrag inom större delen av områdetadministrativ utveckling. Företaget leds under styrelsen av en företagsledningbestående av en verkställande och en vice verkställande direktör. Vid sidan avde administrativa stödfunktionerna är konsultverksamheten uppdelad i sektorerför organisationsutveckUng, projektadministration, systemutveckling och utbildning. Sektorerna försystemutveckling och organisationsutveckling är de största och ärunderindelade efter de marknader där företaget har uppdragsgivare. hade vid utgången av år1973 ca 140 anstäUda. Därav utgörs ca 120 av konsulter. Datamaskinceiitralen för administrativ databehandling(DAFA) DAFA har till uppgift att inom detstatliga området på uppdrag utföra administrativ databehandling samt raetod-och utvecklingsarbete i samband därmed. I mån av resurser får DAFA även åtagasig uppdrag från annan än statiig uppdragsgivare. DAFA skall vara ekonomiskt självbärande.Taxor för DAFA:s uppdrag fastställs av statskontoret efter samråd medriksrevisionsverket. 1975:1 Bilaga 9 ' 33 Statskontoret ärchefsmyndighet för DAFA, som leds av en styrelse. Chef är en överdirektör. Inomcentlräléh finns en kundséfviceénhet, en driftenhet, en teknisk enhet och enadministrativ enhet, en stabsenhet för planering och samordning särat härutöveren enhet omfattande datacentralen i . Vid DAFA fanns 331anställda, uttryckt i årsarbetskrafter. Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande tUlkallade chefen för den 5juni 1973 en sakkunniga med uppdrag att se över uppgifts- ochansvarsfördelningen mellan statskontoret, och . Vidareskulle den sakkunnige pröva DAFA:s organisationsform och i anslutning därtilldess ställning i förhållande till statskontoret. Den sakkunnige har arbetatunder benämningen . Utredningen överlämnadeden sitt betänkande Översyn av uppgifts- ochansvarsfördelningen mellan statskontoret, och m. m. (DsFi 1974: 11) med bl. a. förslag tUl gränsdragning mellan nämnda organisationeroch ändrad organisationsform för DAFA. Efter remiss har yttranden över förslagetlämnats av centralnäranden för fastighetsdata, datainspektionen, ,, , statens väg- ochtrafikinstitut, statskontoret, , , ,, universitetskanslersärabetet, ,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, , statensinvandrarverk, statens industriverk, i ,i , saraarbetsorganet för ADB inomrättsväsendet, datasamordningskoramUtén och . Särskild skrivelsehar inkomrait från I. Sedan statskontoretinrättades som centralt rationaliseringsorgan inom statsförvaltningen den 1juli 1961 har verket berörts av ett flertal förändringar. Således utvidgadesår verkets uppgifter till att omfatta centrala uppgifter rörandeadministrativ databehandling i statsförvaltningen. Dessa uppgifter hade tidigaretill vissa delar fullgjorts av matematikmaskinnämnden och kommittén förmaskinell databehandling. har inriktningen och orafattningenav statskontorets verksarahet påverkats av inrättandet av statens datamaskinfondoch (1968), och AB AllmännaFörlaget (1969) särat datamaskincentralen för administra- 3 1975.1 saml Nr 1. Prop.1975:1 Bilaga 9 34 tivdatabehandling (1970). Vidare har vissa verksamheter som övergångsvishandhafts av statskontoret förts över till andra myndigheter. Sålunda hardriften av datamaskinanläggningen vid överförts tillsjukhuset samt fond- och kameralförvaltningen vid fondbyrån medredovisningscentral och revisionskontor förts över till kamraarkollegiet år1973. Vid riksdag (prop. 1965: 42, SU1965: 91, rskr 1965: 224) behandlades den närmare inriktningen avstatskontorets verksamhet. Rationaliseringsverksamheten skulle i enlighet medde antagna riktlinjerna inriktas på större och mer vittomfattandeundersökningar. En viss begränsning i remissverksamheten skulle ske. Utökningav verksamheten skulle ske inom metodutveckling, kontorsteknisk service,samordning av anskaffning och utnyttjande av datamaskiner samt centralrationaliseringsutbildning. Statskontoret skulle vidare fungera somkonsultorgan vid större rationaliseringsprojekt. I samband med att Statskonsult angavs i prop. 1969: 60 att statskontorets verksamhet bordekoncentreras på utvecklings- och samordningsuppgifter inomrationaliseringsområdet, på initiering av rationaliseringsåtgärder samt på merabrett upplagda rationaliseringsundersökningar. Det statliga bolaget . Företaget skulle bl. a. överta delar av statskontoretskonsultinriktade verksamhet. Syftet var att tiUgodose myndigheternas växandebehov av rationaliseringskonsulter, som är väl insatta i förhållanden inom denstatliga verksamheten. Grundvalen för verksamheten skulle utgöras av statskontoretsdåvarande konsultverksamhet. Tyngdpunkten i konsultföretagetsuppgifter skulle ligga på system-och programmeringsarbete för ADB och sådanallmän kontorsrationalisering som är en följd därav. Det förutsattes dock attföretaget på skulle utvidga sin verksamhet till andra sektorer avadministrativ rationalisering. Departementschefen underströk vikten av attkonsultföretaget fick en sådan bred inriktning av sin verksamhet att deteffektivt kunde betjäna myndigheterna vid skilda former av rationalisering.Företaget skulle vidare driva sin verksamhet i konkurrens med andrakonsultföretag. präglades verksamheten avsystemutveckling och programmering för ADB. Från utökadesorganisationen med en helt ny kompetens, projektadministration, somkontorsrationaliserings-funktionen ytterligare förstärktes. Samraa år tillfördes Statskonsult inom utbildningsområdet, vUket ledde tUl en snabb etablering somutbildningsproducent. 1975:1 Bilaga 9 , 35 Samtidigtpåbörjades en uppbyggnad av sektorn för organisationsut veckling. Den utbyggnad avStatskonsult som skett efter det att företaget bildades har medfört att företaget nutillgodoser krav inom hela området administrativ utveckling. DAFA bildades i juU1970 genom en omorganisation av (), varviddatabehandlingsverksairUieten vid SCB uppdelades i två organisationer. Den ena, som inlemmades iSCB:s organisation, avsågsha huvudinriktning mot statistisk databehandling. Den andra nya organisationen, DAFA, organiserades som en från SCB friståendemyndighet med huvudinriktning mot administrativ databehandling. TiU DAFA överfördes även vissa resurser försystem- och program-raeringsarbete. DAFA:s verksamhetär till övervägande del hänförlig tUl ADB-området. Organisationen erbjuder sina uppdragsgivare bl. a.databeredning (hålkortsstansning, registreringpå raagnetband ra. ), datamaskinkapacitet, standardsystem (t. ex. förlöneberäkning, redovisning), systemdrift,systemarbete, prograraraeringsarbete och ADB-tekniska konsulttjänster(t. ex. tekniska metoder, ADB-system, databaskonstruktioner). harDAFA:s verksamhetsinriktning i viss mån ändrats. Datacentralen har vid sidan avden rena driftservicen i allt störreutsträckning engagerat sig i utveckling av system. Förhållandet mellanavdelade resurser för systerautveckling resp. ADB-produktion är dockoförändrat. Utredningensgrundläggande syn är att statskontoret, och , trots att dehar olika organisations- och finansieringsformer, utgör delar av den centralastatliga organisationen för rationalisering, administrativ utveckling och databehandling. Utredningensöverväganden och förslag tar sikte på att öka fömtsättningarna för samverkanmellan de tre organisationerna. Utredningen harkartlagt tänkbara problemområden meUan de tre organisationerna. De problem som framkommit anserutredningen vara av begränsad omfattning.Problemområdena har i huvudsak berört dels DAFA:s möjligheter att inoraramen för nuvarande yttre organisation uppfyllasitt ansvar för lönsamhet i verksamheten, dels vissa resurs-dubbleringar till följd av oklarheter iuppgiftsfördelningen mellan organisationerna inom områdena allmänutredandeverksarahet och systemutveckling och programmering för ADB. Ifrågan om organisationsform för DAFA konstaterar utredningen Prop.1975:1 Bilaga 9 36 attDAFA har begränsade möjligheter att själv fatta beslut i frågor som på ettavgörande sätt påverkar ekonomin i driften. har DAFA ålagts ansvarsom uppdragsfinansierad myndighet att verksamheten ekonomiskt skall gå ihop.Framför allt begränsas DAFA:s beslutsrätt av statskontoretschefsmyndighetsskap, som bl. a. innebär följande. Statskontoret fastställer efter samråd med de taxor som DAFA skalltillämpa. Statskontoret utvärderar och anskaffar den datautrustning som DAFA skall använda. Statskontoret avgörfrågor om förslag till anslagsframställnmg och driftstat. Statskontoret träffarkollektivavtal för arvodesanställd personal. Statskontoret avgör större frågor avprincipiell natur. anför att DAFA;s verksamhet i vissa avseenden skullekunna underlättas om verksaraheten bedrevs i bolagsform. DAFA:skonkurrenssituation i förhållande till andra servicebyråer skulle troligtvisdärmed stärkas något. Möjligheterna till förbättrad samordning medStatskonsult skulle enligt utredningen kunna tala för bolagsformen. Datasamordningskomraittén (DASK) har attöverväga frågan om samordning på dataområdet. Samordningen kan enligtdirektiven avse kommunikationslösningar, säkerhets- och sekretessfrågor,organisationsfrågor avseende systemutveckling och drift, upphandlingspolitiketc. I avvaktan på DASK:s arbete vill utredningen inte förorda att DAFAombildas till aktiebolag. Utredningen anser vidare att det inte finnstillräckliga skäl att låta DAFA arbeta i den renodlade konkurrensmiljö somnormalt följer av bolagsformen. Detta motiveras dels av driftekonomiska skäl,dels av en önskan om att ge DAFA vissa begränsade normerande uppgifter. Motdenna bakgrund förordar utredningen att DAFA även i fortsättningen bedrivs i formen uppdragsfinansierad myndighet. Inom ramen för formen uppdragsfinansieradmyndighet föreslås dock vissa organisatoriska förändringar för att förbättraDAFA:s möjligheter till rationell drift. Sålunda konstateras attstatskontorets chefsmyndighetsskap för DAFA i huvudsak har kommit att bli avformell innebörd. Statskontorets möjligheter att genomföra uppgiften att samordnarationaliseringsverksamheten i förvaltningen förutsätter inte enchefsmyndighetsfunktion. Chefsmyndighetsskapet torde numera enligt utredningeninte tillföra statskontoret eller DAFA något som är nödvändigt för resp.organisationers verksamhet. Oklarhet om vilken instans som äger fatta beslut iolika frågor och det förhåUandet att vissa ärenden måste passera flerabeslutsinstanser kan fördröja beslutsprocessen. Mot denna bakgrund och medbeaktande av den ekonomiska omfattning DAFA:s verksamhet numera har, anserutredningen att DAFA bör bli Prop.1975:1 Bilaga 9 37 ensjälvständig, direkt underregeringen lydan de myndighe t. ;' , , . Utredningen föreslår vidare att D A F A:sstyrelse med anledning av denföreslagna förändringen i organisationsform får en annorlunda sammansättning.Chefen för statskontoret föreslås bli ordförande i . I syfteatt förbättra samordningsmöjligheterna med bör bolaget varaföreträtt av en representant i . Av samma skäl föreslås enrepresentant för DAFA vara ledamot av . Vissaytterligare förändringar av styrelsesararaansättningen föreslås avutredningen. a. bör i styrelsen ingå ledaraot sora representerar ickekonkurrerande verksamhet. För att vidare förbättra möjligheterna tillsamordning och en rationell arbetsfördelning mellan statskontoret, StatskonsultAB och DAFA kan enligt utredningen "produktionsråd" inrättas därlämplig personal i de tre organisationerna träffas och inforraerar varandra ompågående och kommande projekt och diskuterar möjligheterna till samarbete iolika projekt. Ett av motiven för utredningens förslagatt statskontorets chefsmyndighetsskap bör upphöra är att stärka DAFA:smöjligheter att påverka faktorer som är styrande för DAFA:s ekonomi. En viktig faktorför DAFA:s ekonomi är dess datorutrustning. F. n. ligger ansvaret förupphandling av datautrustning för DAFA och DAFA:s statliga kunder påstatskontoret genom förvaltningsansvaret för statens datamaskinfond.Utredningen föreslår att statskontoret ges möjlighet att till DAFA delegerabeslutanderätten i upphandUngsfrågor rörande datorutrustning för DAFA och tillDAFA ansluten utrustning intiU ett värde av . Vad gäller den allmänutredandeverksamheten finns vissa problem i fråga om gränsdragningen mellanstatskontoret och .