prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Akliebrev får utlämnas endast tUl aktieägare som är infördi aktieboken. Med hänsyn bl. a. tUl att aktiebrev inte behöver utfärdas, ominte aktieägaren begär det, har i 4 kap. 9 och 16 §§ samt 5 kap. 11 och 12 §§särskilt föreskrivits att aktier som ges ut enligt 4 eller 5 kap. skall genomstyrelsens försorg ofördröjligen upptas i aktieboken. F. n. är det förbjudet att ge ut aktiebrev innan fullbetalning erlagts för den eller de aktier vara brevet lyder och registreringskett därom attfull betalning erlagts för aktier som tUlsammans motsvarar det vidbolagsordningens antagande bestämda minimikapitalet. Enligt förslaget, som idenna del inte föranlett några erinringar under remissbehandlingen, fåraktiebrev ges ul, om aktien är till fullo betald och bolaget blivitregistrerat. Skall aktiebrev ges ut i samband med kapitalökning, måste enligtförslaget ökningen ha registrerats innan utgivningen sker. Jag godtar dettaförslag. Utredningenföreslår att aktiebrev skall undertecknas av styrelsen eller enligt styrelsensfullmakt av bank. Förslaget, som innebär en nyhet, tillstyrks avbankinspektionen och jag ansluter mig tUl det. F.n. skall förbehåll i bolagsordningen om lösningsrätt, hembudsskyldighet,konvertering av aktier och återbetalning på aktier antecknas på aktiebrev somavses med förbehållet. Utredningen föreslår att även avstämningsförbehåll skallantecknas. Jag tillstyrker förslaget. Liksom enligt gäUande rätt har sådanaförbehåll i bolagsordningen som här avses verkan även om de inte har angetts iaktiebreven. Paragrafeninnehåller ytterligare bestämmelser om alt vissa uppgifter, bl. a. om aktiesnominella belopp, skall återges på aktiebrev. Departementsförslagetöverensstämmer därvidlag i huvudsak med utredningens förslag. Atl som VPCföreslagit underlåta att ange det nominella beloppet på aktie i avslämningsbolagsplit" finner jag intemöjligt med hänsyn tiU den grandläggande betydelse akties nominella belopp har.Departementsförslaget innehåUer vidare, liksom utredningens förslag, regler omatt aktiebrev jämte kupongark skall makuleras när utbyte mot nytt aktiebrevhar skett. Den av utredningen föreslagna regeln att makulerade akliebrev skallförvaras har däremot såsom överflödig uteslutits i deparlementsförslaget. Enligt9 § har aktieägare i avslämningsbolag rätt att få aktiebrev utbytt. Någonmotsvarande uttrycklig bestämmelse finns inte när det gäller andra aktiebolag.Förevarande paragraf föratsätter dock att utbyte kan ske i alla aktiebolag. Ipraktiken förekommer det redan nu att aktiebolag tillmötesgår aktieägaresönskemål om att få aktiebrev utbytta. Iparagrafen föreskrivs slutUgen att reglerna i andra stycket om undertecknandeav aktiebrev görs tUlämpliga på emissionsbevis samt skuldebrev och oplionsbevissom avses i 5 kap. Motsvarande bestämmelser finns f. n. i 12 § lagen (1973:302) om konvertibla skuldebrev m. m. Paragrafeninnehåller bestämmelser om interimsbevis. Igällande lag finns bestämmelser om dels interimsbevis, dvs. bevis om rält tillaktie, dels teckningsbevis, dvs. bevis om verkställd teckning av aktie.Teckningsbevis men inte interimsbevis kan ges ut redan före 21 1975.1 saml Nr 103 Utredningen föreslår att i lagen skall regleras endast sådana bevissom ges ut efter bolagets bUdande, interimsbevis. Detta skall utgöra ettvärdepapper likställt med aktiebrev. Enligt utredningen kan stiftarna även ifortsättningen före bolagets bildande lämna aktietecknare bevis om denteckning han gjort men några särskUda värde-pappersrättsUga verkningar knytsinte till beviset. Jag biträder förslaget som inle föranlett några erinringarunder remissbehandUngen. Termen teckningsbevis, som vållat missförstånd genomsammanblandning med termen teckningsrättsbevis, försvinner sålunda ur lagen. Utfärdatinterimsbevis skall på begäran förses med påskrift om de betalningar som gjortsför aktien. Sker återbetalning enligt 2 kap. 12 § andra stycket på den grandenatt bolaget inte registrerats enligt 2 kap. 9 § eUer att aktieteckning inte ärbindande, skall beviset förses med påskrift om återbetalningen. Lagensbeslämmelser om aktiebrev gäller i tillämpliga delar även interimsbevis. a att interimsbevis får utlämnas endast tUl den som är införd iaktieboken, se 4 §. Att den aktie beviset avser inte behöver vara till fuUobetald följer av förevarande paragraf. I motsats till gällande lag innehållerdepartementsförslaget inte krav på att aktie skall vara till fullo betald föratt ägaren skall kunna utöva rösträtt för aktien. Sammanfattningsvis skallalltså aklietecknare antecknas i aktieboken innan interimsbevis utiämnas tillhonom och han kan därefter utöva aktieägares rätt i bolaget. Gällandelags regler om aktiebrevens och interimsbevisens värdepappersrättsligakaraktär utgör en efterbUdning av 13, 14 och 22 §§ lagen (1936: 81) omskuldebrev. Gällande regler ger skyddför godtroende förvärvare under förutsättning bl. a. att överlåtaren kan tillstöd för sm rätt åberopa lydelsen av sammanhängande, till honom fortgåendeskriftiiga överlåtelser tUl viss man eller in , eller att han skäligenkan antas vara den på vUken aktiebrevel var ställt eller senast överlåtet ellerskäligen kan antas vara berättigad att handla på dennes vägnar. Bara om särskildaskäl föreligger, är förvärvaren skyldig att pröva, om tidigare överlåtelse äräkta och i övrigt gUlig. Det sagda gäUer också beträffande pantsätlning. Dessaregler gäller inte vid famUjerättsUga fång, t. ex. arv. Enligt en särskUd regeli gällande lag innefattar emellertid en införing i aktieboken om ettfamiljerättsligt fång legitimation för den registrerade med samma verkan iförhåUande till senare förvärvare som om aktiebrevet transporterats på honom. Nuvaranderegler ger ett vidsträckt skydd för aktieomsättningen. Det fuins dock fall dåen förvärvare trots god tro inte blir skyddad mot bristeri tidigare förvärv av aktier, nämligen om det finns en lucka i den kedja avöverlåtelser på aktiebrevet eUer av i aktieboken införda familjerättsliga fångsom leder fram tUl fångesmannen. Utredningenförordar att skyddet för godtroende förvärvare förstärks på denna punkt. Densom innehar aktiebrev och enligt bolagets anteckning därå är den senast iaktieboken antecknade ägaren föreslås bli legitimerad på samma sätt som omaktiebrevet varit försett med tUl honom fortgående kedja av överlåtelser.Förslaget har lämnats utan erinran vid remissbehandlingen. förordat bör reglerna om överlåtelse och pantsättning av aktiebrevgälla också i fråga om emissionsbevis som ställts tUl viss man. Med sådantbevis bör likställas optionsbevis enligt 5 kap. som ställts till viss man. Harsådana bevis ställts till innehavaren bör däremot reglerna i 13, 14 och 22 §§skuldebrevslagen om innehavar-skuldebrev tUlämpas. Paragrafeninnehåller slutligen en erinran om att i fråga om utdelningskuponger finnsbestämmelser i 24 och 25 §§ skuldebrevslagen. Dessa regler gäller dock inte försådana kuponger som enUgt 4 kap. 3 § kan användas som emissionsbevis. Sådanakuponger omfattas i stället av paragrafens regler om emissionsbevis. Paragrafeninnehåller regler om aktiebok. Utredningen.Bestämmelsema om aktiebok i gällande lag föreslås med vissa ändringar införda iden nya lagen. I avstämningsbolagen skaU liksom f. n. aktieboken föras medmaskin för databehandling eUer på annat liknande sätt. Utredningen utgår frånatt datatekniken i fråga om aktiebok bUr av praktisk betydelse endast föravstämiungsbolagens del. Någon möjlighet för andra bolag att föra aktiebok medhjälp av datateknik föreslås därför inte. Detåligger styrelsen att föra aktiebok. I aktieboken skall bolagets samtUga aktiertas upp i nummerföljd med uppgift om aktietecknama. Aktieägarnas postadress ochyrke eller titel skall anges. Finns aktier av olika slag skall anges tiU vUkelslag varje aktie hör. Liksomgällande lag innehåller utredningsförslaget en regel om att den som styrker atthan förvärvat aktie har rätt att bli införd i aktieboken. Remissyttrandena.Flera remissinstanser påpekar att det f. n. förekommer att aktiebolag som försin aktiebok på konventionellt sätt även lagt denna på data. Ett praktisktbehov härav föreUgger även i andra bolag än avstänmuigsbolag. Det föreslåsdärför att även andra aktiebolag än avslämningsbolag skall få möjUghet attföra aktiebok medelst automatisk databehandling. Synpunkter av detta slagframförs av , kommerskollegium, näriixgslivet, Stockholmshandelskammare Skåneshandelskammare, handelskammare. ,och Svenska revisorssamfundet. i länifrågasätter värdet av förslaget att aktieboken skall innehålla uppgift omaktieägarnas yrke eller titel. Länsslyrelsen föreslår att i stället uppgift omaktieägarens personnummer införs i aktieboken. Föredraganden.I motsats till vad utredningen fömtsatt kan i fråga om aktiebok datateknikenvara av praktisk betydelse även för andra bolag än avslämningsbolag. Jagföreslår därför ett generellt medgivande tiU bolagen att föra aktieboken påsådant sätt. Härigenom uppnås också nordisk rättslikhet. Förslaget föranlederviss ändring i 13 § som behandlar skyldigheten att hålla aktiebok tillgängUg.I övrigt biträder jag utredningens förslag. med hjälp av datateknik blir det fråga om ett personregister idalalagens (1973: 289) mening. Detta betyder att datainspektionen måste gesitt tUlstånd tUl upprättandet och förandet av registret och attdatainspektionen kan meddela föreskrifter m. m. Paragrafeninnebär en principieU skyldighet för styrelsen att håUa aktieboken aktuell. Detinnebär emellertid inte att styrelsen ex officio i aktieboken skall antecknauppgifter om ändrade ägarförhållanden som kommer tUl styrelsens kännedom t. ex.genom de särskilda taxerings-kontroUuppgiftema om aktieutdelning. Det nuvarandesystemet som tUlförsäkrar aktieägare viss anonymitet genom att han kanunderlåta att anmäla sitt aktieinnehav för införing i aktieboken består såledesvilket har betydelse framför allt i bolag som inte är avslämningsbolag. Detiimebär att om aktieägare viU utöva sådan ur aktien uppkommande rätt som utövasmot företeende eUer avlämnande av aktiebrev, kupong eller annat särskUt bevissom utges av bolaget (jfr 14 § första stycket), styrelsen inte utan hanssärskUda begäran därom skall i aktieboken låta anteckna honom som ägare tUlaktien. Densom innehar ett in blanco-överlåtet aktiebrev som berättigar tUl en nyfondaklie kan således utfå fondaktien utan att han antecknas som ägare lUl dengamla aktien. Att han i aktieboken skall antecknas som ägare tUl den nya aktienföljer emellertid av 4 §. Av samma paragraf följer också att om aktieägare hosbolaget vUl byta ut aktiebrev, t. ex. i samband med s. k. växling, han iaktieboken skaU antecknas som ägare tiU de aktier som upptas i de nyaaktiebreven. Detsamma gäller vid s. k. split och då nytt aktiebrev utges istället för dödat aktiebrev. Att det gamla aktiebrevet normalt skall försesmed påskrift om att företrädesrätten till deltagande i emission begagnatsföreslcrivs i 4 kap. 3 § andra stycket. Jagvill tillägga att styrelsen har möjlighet att vägra att såsom aktieägareanteckna den som visserligen är formellt legitimerad men likväl uppenbarligeninte är aktieägare. Han har t. ex. stulit aktien och detta är känt förstyrelsen. Somframgår av paragrafen får införing av ny ägare tiU aktie som omfattas avlösningsrätt inte ske förrän det visat sig alt lösningsrätten inte harbegagnats. Delta motsvarar gällande lag. Bestämmelsen har kommenterats under 3kap. Iöverensstämmelse med vad utredningen föreslagit har i paragrafen tagits in enbestämmelse om att också andra förändringar än de som rör äganderätten tillaktier skall antecknas i aktieboken. Bestämmelsen har hämtats från 11 § LFA, seprop. 1970: 99 s. 101 f. Enligtparagrafen skall aktieboken innehålla uppgift bl. a. om aktietecknama. Omaktie utlämnats i samband med utbyte av konvertibelt skuldebrev sker inle någonteckning av aktie. Bestämmelsen får i sådant fall tillämpas så att iaktieboken förs in uppgift om den som lämnade in skuldebrevet för utbyte.Detsamma gäller vid fondemission. Ulredningenföreslår att slörre delen av bestämmelserna i , dvs. beslämmelser som avseravslämningsbolag, överförs till den nya aktiebolagslagen. I LFA lämnas kvarvissa bestämmelser om auktorisation av förvaltare och meddelande av tUlståndatt i aktiebok införa utiändsk förvaltare m. m. samt om värdepapperscentralenoch tiUsynen över denna m. m. Förslaget har inte föranlett några kommentarerunder remissbehandlingen. Jag bilräder förslaget. Jag kommer att i annat sammanhangta upp frågan vilka ändringar som bör göras i LFA. Paragrafenmotsvarar med viss ändring i sak 1 § första punkten och 2 § LFA. Utredningen.Överföringen av bestämmelserna i har i utredningsförslaget i allmänhetskett utan ändringar. På en punkt föreslås emellertid en ändring. Enligt LFAkrävs för lagens tillämpning på ett bolag endast att bolagsstämman fattarbeslut därom. Utredningen anser att frågan humvida ett bolag äravslämningsbolag är av så slor vikt att bolagsordningen bör innehålla uppgiftdärom. Införs avstämningsför-behåU genom ändring i bolagsordningen, skalländringen anmälas för registrering och får inle verkställas iiman registreringskett. För att ge tid till samråd med värdepapperscentralen föreslårutredningen att styrelsen skall bestämma dag från vilken förbehållet skalltillämpas. och bankinspektionen instämmer i utredningsförslaget attdet av bolagsordningen skäll framgå om ett bolag är avslämningsbolag.Näringslivet påpekar att enligt lagen om förenklad aktiehantering krävs endastatt bolagsstämman fattar beslut för att lagen skall tUlämpas på bolaget. Detfinns knappast anledning att nu inta någon annan ståndpunkt. Frågan är enligtnäringslivet inte så viktig som utredningen har antagit och praktiska skältalar dessutommot utredningens ståndpunkt. Samma åsikt uttalas av kommerskollegium,, handelskammaren i och . Föredraganden.Jag delar utredningens uppfattning att frågan om ett bolag skall varaavslämningsbolag är av sådan vikt för aktieägarna att det av bolagsordningenbör framgå hur därmed förhåller sig. Med hänsyn till de föreslagnabestämmelserna om ändring i bolagsordningen, vilka innebär en väsentligförenkling i förhållande till gäUande lag, möter inte några belänldigheter motatt avstämningsförbehåll alltid skall tas in i bolagsordningen. Paragrafenmotsvarar 3 § andra och tredje styckena samt 57 §§ LFA. Bestämmelserna i teckningsbevis saknas dock, eftersom regler om teckningsbevis har slopats idepartementsförslaget. Paragrafen,som motsvarar 8, 9, 16 och 18 §§ LFA, innehåUer regler om införing i aktiebokoch om s. k. förvaltarregistrering. Aktiesparklubbardrivs som regel i form av enkla bolag. Eftersom ett enkelt bolag inte är enjuridisk person, kan en sådan aktiesparklubb inte f. n. registreras såsomaktieägare. En aktie som tiUhör aktiespar-klubben kan således inte registreraspå en förtroendeman med angivande av att den också tUlhör andra personer. har hos hemställt att ävenaktiesparklubb skall kunna registreras. Detta föreslås ske genom att enrepresentant för aktiesparklubben låter inregistrera klubbens aktieinnehav isitt namn med angivande av att inregistreringen avser akliesparklubbens aktier. Överskrivelsen har VPC och bankinspektionen avgivit yttrande. Bankinspektionen harbifogat yttrande från . tiUstyrker bifall tUl aktiesparares riksförbimdshemställan. Aktiesparklubbama kan visserUgen driva sin verksamhet i form avhandelsbolag eUer låta förvaltarregistrera sina aktier men administrativa ochekonomiska skäl medför att man söker undvika dessa lösningar. I praktikenförekommer det att aktiesparklubbar låter registrera aktierna på enförtroendeman utan angivande av att det sker för klubbens räkning. Detta kanemellertid enligt VPC och bankföreningen innebära komplikationer vid taxeringeneller om förtroendemannen plötsligt avlider. Bankinspektionenanför alt stiftandet av nya aktiesparklubbar numera stagnerat och tendensen ärsnarast att de upplöses utan tUlkomst av nya. Bankinspektionen uppskattarantalet aktieklubbar tiU grovt räknat 3 000. Med hänsyn tUl att det aktuellaproblemet inte synes beröra ett störreantal aktieägare och då antalet vidare av olika skäl, bl. a. att spararna iökad utsträckning placerar medel i aktiefonder, inte heller kan förväntas ökaställer sig bankinspektionen tvekande till den föreslagna lösningen. Omaktiesparklubbamas stäUning överhuvudtaget förtjänar beaktande ilagstiftningssammanhang, bör frågan utredas mot en bredare bakgrand än detspeciella avseende som uppmärksammats. Föregen del menar jag att några reella olägenheter inte är förknippade med atthänvisa aktiesparklubbama att driva sin verksamhet i form av handelsbolag ellerlåta förvaltarregistrera aktiema. Departementsförslaget innebär därför intenågon ändring i gällande rätt. I sitt nyssnämnda yttrandeoch i särskUd skrift till tar VPC upp en närbesläktadfråga, nämUgen om VPC skall vara skyldigt att inregistrera samtliga ägare närsamäganderätt föreligger. VPC förordar att inregistrering generellt bör få skeför annans räkning och att VPC skall ha rält att vägra registrering av fler äntre samägande personer. JagvUl erinra om att det är ett starkt offentiigrättsligt intresse att aktiebokenförs på ett sådant sätt att man enkelt kan bUda sig en uppfattning om bl. a.ägarförhållandena i bolaget. Det skall mycket starka skäl till för att dennaprincip skall frångås. De registreringslekniska problem som VPC åberopar ärenligt min mening f. n. inte så allvarliga att jag vill förorda VPC:s förslag.Även i denna del överensstämmer därför departementsförslaget med gällande rätt. Fråganom gränsen bör gå vid 500 eller 100 aktier för bolagets och VPC:s skyldighetalt tUlhandahålla allmänheten en sammanstäUning över ägare tUlförvaltarregistrerade aktier har diskuterats under vårriksdagen 1974 (mot.1974: 867, NU 1974: 36). anförde att kraven på en sänkning avden nuvarande gränsen på 500 aktier motiveras främst med att en aktieägaregenom att utnyttja förvaltarregistrering hos flera banker kan undandra sig denavsedda offentligheten trots att han äger väsentUgt mer än 500 aktier i sammaföretag. Det finns enligt utskottets bedömning knappast anledning att anta attdenna metod tUlämpas i större utsträckning. Mot en sänkning av offentlighetsgränsentalar att de offentUga aktieägarförteckningarna därigenom skulle bli avsevärtmera omfattande än nu och de mera betydelsefulla uppgifterna om storaaktieinnehav sålunda svårtillgängligare. Om en ändring av offentlighetsgränsenskall övervägas, borde ett annat kriterium än antalet innehavda aktieranvändas. Värdet hos en aktie varierar ju starkt från företag till företag. Närnu, såsom inte sällan är fallet, s. k. split genomförs i samband medfondemission, kommer ett aktieinnehav med i stort sett oförändrat värde attefter emissionens avslutande omfatta väsentiigt flera aktier än tidigare.Utskottet avstyrkte därför motionen och biföll utskottetshemställan. Föregen del finner jag inte anledning att föreslå någon sänkning av gränsen på 500aktier. Paragrafenmotsvarar 10 och 32 §§, 33 § andra stycket och 34 § LFA. Paragrafenmotsvarar 12 § LFA. Paragrafenmotsvarar i huvudsak 1315 §§ LFA. Med anledning av ett remissyttrande vUl jagpåpeka att ett bolag där aktieboken förs på data eller liknande sätt intebehöver göra en utskrift av aktieboken varje halvår, om ingen efterfrågar bokenmeUan bolagsstämmorna. Det räcker att bolaget utan oskäligt dröjsmål på begärantUlhandahåller utskrift som inte är äldre än . Med utskrift endast utskrift på papper. kan hållas tillgängligexempelvis i form av en mikrofilm som kan läsas i en av bolaget resp. VPCtUlhanda-hållen läsapparat. av aktieboken som skall hållas tUlgänglig för aUmänheten får inteinnehålla uppgift om aktieägare som har högst 500 aktier i bolaget. Frågan varoffentlighetsgränsen bör gå när det gäller förvaltarregistrerade aktier har som jag nämnde i samband med 10 § diskuterats under vårriksdagen 1974. Enligtgällande lag anses aklieförvärvare inte vara aktieägare i förhållande tillbolaget innan han införts i aktieboken. Utredningen föreslår att med införingi aktieboken skall likställas anmält och styrkt förvärv av aktie. Som skälhärför anförs (s. 152) att förvärvare av aktie som gjort vad på honom ankommerför att bli införd i aktieboken inte bör uteslutas från rätten alt delta istämma och på annat sätt utöva den med aktien förenade rätten att medverka ibolagets förvaltning, om bolaget skulle ha försummat att föra in honom iaktieboken. Förslaget tiUstyrks av näringslivet. Föregen del menar jag att förslaget är ägnat att leda tUl komplikationer, framförallt när aktieboken förs med hjälp av ADB-teknik. finns då lagrad påmaskinläsbart medium och en utskrift av den måste ske före stämman och skall dåavse förhållandena före denna (13 §). En förutsättning för alt fådelta i bolagsstämma i avslämningsbolag är enligt LFA och utredningsförslagetatt aktieägaren senast före stämman anmält sig för att införas iaktieboken. Departementsförslaget (9 kap. 1 §) innebär att ännu större viktläggs vid förhåUandena före stämman. Den och endast den somupptagits i utskrift av aktiebok avseende förhållandena före stämman,har rätt att deltaga i stämman och detta även om han vid tiden för stämmanskulle ha avhänt sig aktiema. Detär uppenbart att med nu angivna regler man inte i förevarande paragraf kan haen regel som antyder att aktieägare som på bolagsstämma anmäler och styrkersitt förvärv, kan rösta för sina aktier utan hinder av att han ej finns upptageni aktieboken. Regeln har därför inte upptagits i departemenlsförslaget. Förstastycket har utformats i överensslämmelse härmed. JagvUl tUlägga att det intresse som utredningen avser att skydda tillgodoses äveni departementsförslaget. Om sålunda en aktieägare före bolagsstämmananmäler och styrker sitt förvärv men styrelsen underlåter att införa honom iaktieboken och därigenom hindrar honom från att delta i stämman, haraktieägaren möjlighet alt föra skadeståndstalan mot styrelsen. Dessutom kanaktieägaren enligt 9 kap. 17 § klandra beslut, som fattas på bolagsstämman påden grunden att det inte tUlkommit i behörig ordning. Gällandelag innebär alt införing i aktiebok inte är avgörande när det gäller sådanarättigheter som kan utövas mot uppvisande eller avlämnande av akliebrev,kupong eller annat av bolaget utgivet bevis utan att den som företer bevisetbehöver vara aktieägare. I enlighet med utredningens under remissbehandlingengodtagna förslag har en särskUd bestämmelse härom tagits in i första stycket. Beslämmelsemai första stycket innebär att rätten att delta i bolagsstämma och att utövaannan medbestämmanderätt i bolaget såsom att påkalla bolagsstämma, göragällande minoritetsrättigheter eller klandra stämmans beslut faUer under huvudregeln,dvs. är beroende av att aktieägaren förts in i aktieboken. Om bolaget inte gerut aktiebrev eller andra bevis, blir huvudregeln tUlämplig på alla rättigheteri bolaget. I avslämningsbolag gäller huvudregeln beträffande rätten att videmission få emissionsbevis eller fondaktiebrev och att erhåUa utdelning. Harenligt 10 § förvaltarregistreruig skett, är förvaltaren enligt 4 kap. 3 § sistastycket, 5 kap. 10 § och 12 kap. 3 § tredje stycket legitimerad att ta emothandlingar som skall företes vid emission jämte vinstutdelning. Så längeförvaltarregistrering består har däremot varken förvaltaren eller ägarenrösträtt eller annan befogenhet i bolagets förvaltning. Andrastycket motsvarar 31 § LFA. Itredje stycket reglefas faUet att det finns flera ägare tUl en aktie. Vid sådansamäganderätt kan ägarna enUgt stycket endast genom gemensam företrädare utövaaktieägares rätt i bolaget. ParagrafeninnehåUer bestämmelser om rätt för nyttjanderättshavare m. fl. alt företrädaaktier m. m. Den överensstämmer med utredningsförslaget och motsvarar 220 § igällande lag. ParagrafeninnehåUer särskilda bestämmelser rörande aktier som ingår i aktiefond enligtaktiefondslagen.