prop · FY0370 · 1975-12-31 00:00:00 — Utredningenföreslår att de vUlkor för slöd till samverkansföretag inom jordbmket som fömtnämnts även skall gälla för samverkansföretag inom trädgårdsnäringen. Utredningensförslag lill stödåtgärder tillstyrks i huvudsak eller lämnas utan erinran avremissinstanserna. Somjag har nämnt bör bildandet av sambmksföreningar enligt den nya sambmkslagenunderstödjas av statsmakterna. Både utredningen och remissinstansernakonstaterar att samverkan ger sänkta produktionskostnader. Alt främjasamverkan är därför enligt min mening ett naturligt led i strävandena attåstadkomma en rationell jordbmks- och Irädgårdsproduklion. Det är därförangeläget alt det statliga stödet till 1975: 70 49 jordbruketsoch trädgårdsnäringens rationalisering har en sådan utformning att bildandeoch drift av samverkansföretag stimuleras. Jagvill i detta sammanhang erinra om alt jordbmksutred-ning har i uppdragatt göra en översyn av rationaliseringspolitiken på jordbrukets område. Vidarehar trädgårdsnäringsutredning i uppdrag att behandla behovet av attsärskilt stimulera samverkan inom trädgårdsnäringen samt att prövarationaliseringsstödets inriktning och utformning inom näringen. I awaktan pånämnda utredningars arbete föreligger enligt min uppfattning inga hinder attgöra vissa ändringar i stödet till samverkansföretag inom jordbmket ochträdgårdsnäringen. Ilikhet med remissinstanserna tillstyrker jag de ändringar av stödet tillgemensam maskinanvändning inom jordbruk och trädgårdsnäring som utredningenföreslår. Som lantbmksstyrelsen föreslagit bör dock amorteringstiden förmaskinlån fastställas till högst 10 är oavsett lånets ändamål. Samverkansföretagdefinieras av utredningen som företag som genomfört samverkansrationalisering.Med sådan rationalisering bör enligt min mening avses övergång tilländamålsenlig gemensam drift av tidigare enskilt drivna verksamheter. Det avutredningen föreslagna utökade stödet till samverkansföretag inom jordbruk ochträdgårdsnäring avser både lånegarantier och bidrag. För egen del tillstyrkerjag att möjligheter öppnas till ökat stöd till samverkansförelag. Slödet börsyfta till att skapa rationella och bärkraftiga produktionsenheter och fårsjälvfallet inte utgöra hinder för den yttre rationaliseringen. Utredningenföreslår att statsbidrag skall kunna utgå med högst av godkänd kostnad förinvestering i ekonomibyggnader och markanläggningar till samverkansföretag somgenomför högre grad av samverkansrationalisering, utan den begränsning tillnormall . som f. n. gäller. Jag finner del rimligt alt sådant slöd kanulgå vid samverkansrationalisering. Vid fastställande av bidragels storlek bördock hänsyn tas till i vilken utsträckning medlemmarna i samverkansföretaget medverkarmed egen arbetsinsats i företagets produktion. Som en riktpunkt bör gälla attbidrag får utgå med högst . per sådan heltidssysselsatt. Ienlighet med förslag av lantbruksstyrelsen bör amorteringstiden för driftslånvara för samtliga låntagare. Iövrigt kan jag tUlstyrka utredningens förslag i fråga om lånegarantier och bidrag.Jag vill tUlägga att vid prövning av fråga om statsbidrag tillsamverkansföretag restriktivitet bör iakttas beträffande företag med juridiskperson som medlem eller då medlem medverkar endast med kapitalinsats, om inlesärskilda skäl ger anledning till annat. 1975: 1 (bil. 28) har regeringen föreslagit att för budget- 1975: 70 50 året 191511 f, under förslagsanslaget Täckande avförluster på gmnd av statiig kreditgaranti förs upp lånegarantiramar för lån lUlyttre rationalisering med 55 milj. kr., för lån till inre rationalisering med130 milj. kr., för jordförvärvslån med 42 milj. kr. och för driftslån med 55milj. Utredningens förslag i fråga om stödgivningen till samverkansförelagtorde inle medföra behov av utökade garantiramar under budgetåret. Förslagsanslaget Bidrag tiU jordbmkets rationalisering, m.m. föreslås i prop. 1975: 1 (bil. 11 s, 25) för budgelårel 1975/76 bli uppförtmed 27 milj. kr. Under budgetåret avses statsbidrag kunna beviljas lill yttrerationalisering med högst 12 milj. kr. och lill inre rationalisering med högst18 milj. kr. Ramen för bidrag lUl yttre rationalisering behöver enligl utredningensbedömning inle utökas. Däremot anser utredningen att ramen för bidrag lill inrerationalisering till en början bör ökas med 2 milj. kr. Enligt utredningenbegränsas ökningen av all elt utökat stöd till samverkansföretag bör innebäraen viss minskning av medelsålgången för bidrag lill enskilt ägda förelag. Förslagsanslaget Bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering m. m. är i prop. 1975: 1 (bil. 11 s. 27) för /76föreslaget till . Utredningen anser det sannolikt alt bidragsstödettill samverkansförelag inom trädgårdsnäringen kommer atl medföra behovav alt höja anslaget. För budgelårel 1975/76 räknar jag med att det slöd lillsamverkan som kommer all utgå från nyssnämnda anslag skall rymmas inom de i prop.1975: 1 bil. 11 föreslagna beloppen. I fråga om fortbildning och rådgivning m. m. rörandesamverkan bedömer utredningen att årskostnaderna kommeratl uppgå till åtminstone 1 milj. kr. Därav belöper ca . på lantbruksstyrelsen.Som jag har föreslagit bör vid styrelsen inrättas två tjänster förhandläggning av frågor rörande samverkan inom jordbruk och trädgårdsnäring. I enlighet med vad jag nu har anfört har inomjordbruksdepartementet upprättats förslag till 1. lag omsambruksföreningar, 2. lag om ändringi lagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar, 3. lag om ändringi lagen (1916: 156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m.m., 4. lag om ändring i jordförvärvslagen (1965: 290). Prop.1975: 70 51 7.1 Förslaget till lag om sambruksföreningar 1 § I denna paragraf, som motsvarar 1 § i 1948 årssambrukslag och utredningsförslaget, ges en bestämning av begreppetsambruksförening. Som sambruksförening kan enUgt 1 § förstastycket sambrukslag inregistreras förening med ändamål att beredamedlemmarna utkomst genom att på fastighet som föreningen förvärvat ellerarrenderat av staten låta medlemmarna bedriva gemensamt jordbruk och annan isamband därmed stående verksamhet. Efter tUlstånd av regeringen eller, efterregeringens förordnande, av lantbruksstyrelsen får enligt 1 § andra stycketsom sambruksförening registreras även förening med ändamål att låta medlemmarnadriva föreningsjordbruk på fastighet som föreningen arrenderat av annan änstaten. Som sambruksförening enligt den föreslagnanya lagen bör kunna registreras förening med ändamål att främja medlemmarnasekonomiska intressen genom att för deras räkning gemensamt 1. driva jordbruk, 2. driva jordbrukoch skogsbruk, 3. drivaträdgårdsbruk, 4. på annat sättframställa jordbmks- eller trädgårdsprodukter, eller 5. driva annanverksamhet som har samband med gemensamt jordbruk eller trädgårdsbruk. Paragrafen stämmer i sak väsentligenöverens med utredningens förslag. Som sambruksförening kan enligt paragrafen registrerasekonomisk förening med ändamål att driva jordbruk eller trädgårdsnäring förmedlemmarnas gemensamma räkning. Vad som avses med ekonomisk förening framgårav 1 § föreningslagen. Självfallet behöver en förening inte registreras som ekonorriiskförening innan den kan bli registrerad som sambruksförening. Jag vill i detta sammanhang nämna att jag i avsnitt 7.2kommer att föreslå viss ändring i föreningslagen som innebär att denna lagskall tillämpas bara i de fall sambrukslagen särskilt anger detta. Innehållerannan lag eller författning särskUd bestämmelse om ekonomisk förening, skallsådan bestämmelse däremot i princip tillämpas också i fråga omsambruksförening. Med ändamålsbeskrivningen "driva jordbruk ellerträdgårdsnäring för medlemmarnas gemensamma räkning" avses som framgått avden allmänna motiveringen samverkan såväl inom helt integrerade företag somöver ägogränsema. Som också har framgått av den allmänna motiveringen hartill skill- 1975: 70 52 nadfrån vad som gäller enligt sambrukslag i den föreslagna lagen inteuppställts något krav att medlem skall vara skyldig alt med egen arbetsinsatsdelta i föreningens verksamhet. I uttrycket "driva jordbruk ellerträdgårdsnäring" ligger alltså inte något krav på att med-" lemmarnasjälva skall utföra arbetet. Ordet"jordbruk" i paragrafen bör liksom sambrukslag ges en tämUgenvid tolkning. Detsamma bör gälla begreppet "trädgårdsnäring". Medträdgårdsnäring förstås närmast yrkesmässig framställning av trädgårdsproduktereller must. När det i paragrafens andra stycke talas om annan verksamhet somhar samband med föreningens ändamål, åsyftas i första hand skogsbmk. SjälvfaUetkan som utredningen anför också tänkas att föreningen vid sidan av denegentliga verksamheten driver t, ex. uppfödning av hästar för trav-, galopp-eller ridsportända-mål, produktion av skogsplantor eller drift av mindresågverk, 2 §I denna paragraf, som motsvarar 2, 3 och 9 §§ sam brukslag och 2 § i utredningens förslag, regleras genom hänvisning till föreningslagen ansvarigheten för sanibruksförenings förbindelser, för eningens rättskapacitet och frågan var förening skaU registreras. Förstastycket överensstämmer med utredningens förslag, I paragrafen föreskrivs att24 §§ föreningslagen skall äga motsvarande till- lämpning i fråga omsambruksföreningar. Av dessa paragrafer framgår att medlemmama inte står något personUgtansvar för föreningens förbindelser och att föreningen inte vinnerrättskapacitet förrän den har blivit registrerad. Vidare finns bl. a. regler omverkningama av att rättshandling företas på föreningens vägnar föreregistreringen. I överensstämmelse med vad utredningen förordat har ilagförslaget inte tagits upp någon motsvarighet till bestämmelsen i 3 § andrastycket sambrukslag att sambruksföreningen skall registreras hos lantbmksstyrelsen.Hänvisningen till 4 § föreningslagen innebär att registreringen, i överensstämmelsemed vad som gäller ekonomiska föreningar i allmänhet, i stället i principskall ske hos i det län där föreningens styrelse enligt stadgarnaskall ha sitt säte. EnUgtandra stycket skall uppgifter om sambmksföreningar tas in i en särskUdavdelning av föreningsregistret. Stadgaroch firma m. m. 3 §I denna paragraf, som motsvarar 4 § första stycket sam brukslag och 3 § första stycket i utredningsförslaget, anges de krav som måste vara uppfyllda för att en sambruksförening skaU kunna registre ras. I 4 § första stycket sambrukslag föreskrivs att sambmksföreningför att vinna registrering skall bestå av minst fem medlemmar men attregeringen i särskilda fall kan medge att antalet. 1975: 70 53 fårvara tre eller fyra. Vidare skall enligt lagrummet föreningen ha antagitstadgar och ekonomisk plan för verksamheten samt utsett styrelse ochrevisorer. Remissinstanserna.Lantbrukshögskolan och de remissinstanser som uttalar sig i fråga ommedlemsantalet tiUstyrker utredningens förslag att som generell regelföreskriva att antalet medlemmar i sambruksförening skall vara minst tre. Sveahovrätt och påpekar att de föreslagna reglernas förhållande tUlbestämmelserna i lagen (1916: 156) om vissa inskränkningar i rätten attförvärva fast egendom m. m. bör uppmärksammas och klargöras närmare. Föredraganden.Som anför krävs genom den mekanisering som har genomförts i jordbmketnumera i allmänhet så stora arealer för de vanligaste produktionsinriktningarnaatt det skulle uppstå stora svårigheter att anskaffa lämpliga brukningsobjekt,om nuvarande krav på normalt minst fem medlemmar behålls. Jag ansluter migdärför till utredningens förslag i denna fråga. Jag delar också utredningensuppfattning att kravet på alt fullständig ekonomisk plan skall finnas utarbetadför verksamheten är överflödig och kan slopas. Jagkommer att i avsnitt 7,3 behandla frågan om förhållandet mellan den nuföreslagna lagen och lagen (1916: 156) om vissa inskränkningar i rätten attförvärva fast egendom m. m. 4 §I denna paragraf anges vilka bestämmelser som måste tas in i sambruksförenings stadgar för att föreningen skall kunna registreras. Paragrafen motsvarar i huvudsak 5 § sambrukslag, 6 § i föreningslagen och 4 § i utredningens förslag. Remissinstanserna.Enligt saknas i uppräkningen av vad stadgarna skallinnehålla en föreskrift om grunderna för bestämmande av lösenbelopp förandelar. Den vikt som man måste lägga vid sättet för beräknande avlösenbeloppet gör enligt högskolan alt stadgarna obligatoriskt bör innehållavisst uttalande härom. Föredraganden.Punkterna 16 har utformats i huvudsaklig överensstämmelse med 5 § 16 1948års sambrukslag. I punkterna 13 föreskrivs alt stadgarna skall innehållauppgift om föreningens firma, ändamålet med föreningens verksamhet och dess artsamt den ort där styrelsen skall ha sitt säte. I punkterna 4 och 5 föreskrivsatt stadgarna skall ange den insats med vilken medlem skall delta i föreningen,hur insatsen skall göras och, om särskilda avgifter skall förekomma, derasbelopp eller de högsta belopp vartill de får bestämmas. Enligt punkt 6 skallstadgarna innehålla föreskrifter om styrelse och revisorer. Punkterna79 stämmer i sak överens med 5 § 810 föreningslag. Punkternainnehåller föreskrifter om räkenskapsår (7), ordinarie föreningsstämma (8) ochkallelse och meddelanden (9), Jagdelar uppfattning att stadgarna också bör 1 saml Nr 70 1975: 70 54 angede värderingsgrunder som skall tUlämpas när förening skall inlösa medlemsandel. Vidare bör stadgarna liksom f. n. innehålla föreskrifter om de grunderenligt vilka föreningen skall förfoga över uppkommen vinst och hur det skallförfaras med föreningens behållna tillgångar vid dess upplösning. Det böranmärkas att vad som i stadgarna sägs om fördelningen mellan medlemmarna avföreningens tillgångar vid dess upplösning blir bestämmande för beräkningen avmedlemmarnas andelar i föreningen t. ex, vid medlems avgång, om inte stadgarnainnehåller särskilda föreskrifter härom. 5§ Denna paragraf, som motsvarar 6 § sambrukslag och 5 §i utredningsförslaget, behandlar sambruksförenings firma. I paragrafen föreskrivs ihuvudsaklig överensstämmelse med gällande rätt och utredningens förslag attsambruksförenings firma skall innehåUa ordet sambruksförening och att firmaninte får innehålla något som kan föranleda misstaget att firman innehas av ettbolag. Vidare sägs att firman tydUgt skall skilja sig från andra hoslänsstyrelsen förut registrerade ännu bestående föreningsfirmor och att annanän sambruksförening inte i sin firma eller annars vid beteckning av rörelsenfår använda ordet sambruksförening. För registrering av firma gäller i övrigtföreskrifterna i firmalagen (1974: 156). 6 §I paragrafen, som motsvarar 6 § i utredningens förslag, hänvisas till föreningslagens bestämmelser rörande ansökan om registrering. Deföreslagna bestämmelserna innebär viss avvikelse från vad som gäller förekonomiska föreningar i allmänhet. Genom hänvisningen till 3 § anges attansökningen alltid skall innehålla försäkran om att föreningen har minst tremedlemmar. Föreligger stadgeföreskrift eller'beslut om att föreningen inte fårbörja sin verksamhet förrän visst högre medlemsantal har uppnåtts, följer avföreningslagens beslämmelser att försäkran skaU avse att detta antal haruppnätts. 7 § Paragrafen innehåUer bestämmelser om medlemsförteckning. Bestämmelserna är i stort sett desamma som i föreningslagen. motsvarighettill reglerna om att förteckningen skall innehålla uppgifter om bl. a.insatser som kommer att återbetalas har emellertid inte tagits upp iparagrafen. Medlemsintagande och avgång m. m. 8 §I denna paragraf, som motsvarar 10 och 1316 §§ sambrukslag samt 7, 8 och 10 §§ i utredningens förslag, regleras genom hänvisningar till föreningslagen villkoren för medlemskap i sambmks förening, frågan hur medlemskap vinns samt verkan av att den som 1975: 70 55 förvärvatmedlems andel underlåter att ansöka om medlemskap och att ansökan om medlemskapbifalls resp, avslås. Frågan om antagande av medlem avgörs enUgt 10 § sambrukslag påföreningssammanträde enligt de grunder lagen och föreningens stadgar innehålleroch med beaktande av innehållet i gällande ekonomisk plan. Vid vissa familjerällsligafång får enligt 13 § den som förvärvat andel inle vägras medlemskap, såvidainte hinder föreligger på grund av beslämmelser i lagen. Dessa fång är förvärvgenom bodelning eller arv och då andel övergått på grund av testamente tUl teslatorsmake, skyldeman inom arvsleden, adoptivbarn eller adoptant. Inträdesrätten kanbegränsas i stadgarna utom för make, barn och adoptivbarn. Om någon förvärvatandel efter överlåtelse, får han enligt 14 § inle vägras inträde i föreningen,om han uppfyUer de villkor för medlemskap som lagen och föreningens stadgar föreskriveroch han skäligen bör godtas som medlem. Den som vägras inträde kan påkalla attfrågan avgörs av tre skUjemän enligt lagen om skiljemän. Skiljedomen kan inleöverklagas. Antas inte förvärvare av andel till medlem, blir enligt 16 §överlåtelsen utan verkan, om inte förvärvet skett på exekutiv auktion, dåföreningen är skyldig att lösa andelen. Utredningen.Enligt föreningslagen kan andelsrätten den rätt av ekonomisk natur sommedlemmen har mot föreningen på gmnd av insatser överlåtas utan attmedlemskapet överförs. Denna ordning medför vissa problem somutredningen funnit det angeläget att undvika för sambruksföreningensvidkommande. De regler om medlemskap som utredningen föreslår bygger därför påförutsättningen att medlemskapet och andelsrätten liksom i fråga om aktiebolagoch handelsbolag är odelbara. Det innebär att dessa båda begrepp i principinte kan spjälkas från varandra genom medlems död eller andelsrättens övergångpå annat sätt. Hinder föreligger i och för sig inte att överlåta andel utan attmedlemskapet överförs. Överlåtelsen är emellertid i förslagetförsett med det suspensiva villkoret att förvärvaren antas tUl medlem. Frånnyssnämnda princip är det nödvändigt att göra undantag för förvärv som sker påexekutiv auktion, eftersom endast andelsrätt, inte medlemskap, kan utmätas ochförsäljas exekutivt. Vidare är det uppenbarligen stötande att införa tvång tUlmedlemskap för person tUl vilken andel övergått på grund av bodelning, arveller testamente. är det givetvis angeläget att även i dessa fallfrågan om medlemskapet avgörs så snabbt som omständigheterna tillåter. Enligtnuvarande regler har medlems död samma verkan gentemot föreningen som om hansagt upp sig till utträde. Den avlidnes andel i föreningen är en tillgång idödsboet och övergår, om den inte säljs under boutredningen, i anledning avdödsfallet på efterlevande make, Prop.1975: 70 56 Detsamma gäller enligt 12 § lagen om ekonomiskaföreningar. Utredningen anser att denna form av provisoriskt medlemskap fördödsbo efler medlem är mindre lämplig särskilt för sambruksföreningar sombygger på samverkan över ägogränserna. Regeln om medlemskap för dödsbo eftermedlem har i förslaget konstruerats så att dödsboet automatiskt blir medlem.Hur länge dödsboet skall kvarstå som medlem blir i princip beroende pådödsboets eget skön, om inte inlösen sker. Utredningenföreslår att reglerna om medlemskap byggs på principen om andelsrättens ochmedlemskapets odelbarhet. Som utredningen själv konstaterar är det emellertidinte möjligt att genomföra principen undantagslöst. Enligt min mening saknasanledning att i detla avseende beträffande sambruksförening avvika frånreglerna i föreningslagen och sambrukslag. Jag anser det bl. a. intelämpligt att införa en ordning enligt vilken det skulle bli möjligt för dödsboatt kvarstå som medlem under i princip obegränsad tid. Paragraferna 7, 8 och 10i utredningens förslag har därför omarbetats till närmare överensstämmelse medföreningslagen. Hänvisningen till 11 §första stycket föreningslagen innebär att sambruksförening inte får vägranågon inträde som medlem, om inte särskilda skäl föreligger med hänsyn tillarten eller omfattningen av föreningens verksamhet eller föreningens syfteeller annan orsak. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 7 § andra stycket iutredningens förslag, I en sambruksförening kan det ofta finnas skäl attbegränsa medlemsantalet av den anledningen att föreningens verksamhet inte gerutrymme för samverkan av något större antal personer. Om en förening bildas t,ex. för gemensam drift av en andelsladugård med begränsat utrymme, skallföreningen inle behöva ta in flera medlemmar än som är lämpligt för attladugården skall kunna drivas på ett rationellt sätt i avsedd omfattning.Möjlighet föreligger också alltid att vägra sådana personer inträde som medskäl kan förväntas komma att motarbeta föreningens verksamhet och syfte. I paragrafen hänvisasvidare till 12 § i föreningslagen. Om en medlem avlider har detta gentemotföreningen samma verkan som oiri han sagt upp sig till utträde. Underuppsägningstiden inträder dödsboet provisoriskt som medlem. Viduppsägningstidens slut sker utträdet även om dödsboet då fortfarande skullevara oskiflat. Givetvis är det ingenting som hindrar alt föreningen i stadgarnamedger att avliden persons medlemskap övergår på dödsboet liksom det ju ävenstår en förening fritt att anta ett dödsbo som medlem. Den som genombodelning, arv eller testamente förvärvat den avlidnes andel har rätt att efteranmälan inträda som medlem i den avlidnes ställe, om inte annat föreskrivs i stadgama.Sådan anmälan skall i regel göras efter dödsfallet. Om anmälan integörs , bortfaller rätten att 1975: 70 57 inträdai föreningen i den avlidnes ställe. De nu föreslagna bestämmelserna avvikerfrån sambrukslag och utredningens förslag väsentligen genom att rättenatt på angivet sätt inträda som.medlem i förening inte begränsats till vissanärmare släktingar. Överlåtelse av andel börenligt min mening regleras på samma sätt som i föreningslagen. I 13 §föreningslagen, till vilken hänvisning också sker i den föreslagna paragrafen,ges föreskrift att den som efter överlåtelse förvärvat andel skall ansöka ommedlemskap därefter. Om ansökan bifalls, inträder förvärvareni överlåtarens ställe. Görs inte ansökan eller avslås sådan, blir inteförvärvet ogiltigt utan förvärvaren får samma rättigheter som avgången medlem.Stadgarna kan, som närmare kommer att framgå av följande paragraf, innehållaförbehåll att uppsägning inte får ske förrän efter inträdet. En sådanföreskrift förlorar inle sin verkan genom en ensidig åtgärd av medlem. Den somi fall då stadgarna innehåller sådant förbehåll förvärvat medlems andel men ejvunnit inträde i föreningen får således göra gällande rätt enligt 10 § först dåsådan rätt inträtt för överlåtaren. Överlåtelser i nu avsedda fall torde dock iregel böra göras villkorade, dvs. göras beroende av att förvärvaren antas sommedlem. Enligt 8 § andra stycketbör fråga om medlems anlagande i överensstämmelse med sambmkslag ochhuvudregeln i utredningens förslag avgöras på föreningsstämma.Sambruksföreningen kan nämligen ofta antas ha ett begränsat anlal medlemmarsom gör att denna ordning framstår som lämplig för sambruksföreningens del. Detbör dock som utredningen förordat finnas möjlighet att bestämma annat istadgarna. 9§ Paragrafens första stycke, som i sak överensstämmer med 9 § i utredningensförslag, fastslår medlems rätt att uppsäga sig till utträde ur föreningen. Enligtden nu gällande sambrukslagen är medlem som vill utträda ur föreningen hänvisadtill att överlåta sin andel till utomstående, om inle föreningen eller annanmedlem övertar andelen. Den föreslagna bestämmelsen innebär i princip friutträdesrätt för medlemmarna. Det bör anmärkas, att paragrafen kompletterasmed bestämmelser i 10 § lagförslaget som ger den utträdande medlemmenmöjlighet att få ersättning för andelens värde. I stadgarna kan emellertidintas förbehåll om förbud mot uppsägning efler inträdet. TUl skiUnadfrån vad som gäller enligt föreningslagen får sambruksförening ulaninskränkning tUl tiden själv bestämma när uppsägning tidigast får ske.Hänvisningen till 14 § andra stycket föreningslagen innebär att förening istadgarna kan inta bestämmelser om att medlem skall kunna uteslutas då vissaförutsättningar föreligger. Även om medlemmarna bundits i före- 1975: 70 58 ningengenom bestämmelse i stadgarna, föreligger ändå uppsägningsrätt i vissa fall.