prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Denna framgång i inflationsbekämpningen har emellertid fåttbetalas med en mycket svag tillväxt och en hög arbetslöshet. Antalet arbetslösasteg till av arbetskraften eller ca 1,2 miljoner personer. 900 000människor hade tvingats tiU korttidsarbete. Antalet s. k. gästarbetareminskades genom invandringsslopp och genom alt invandrare 1 Reviderad nationalbudget 1975 59 utan arbete lämnar landet. Deras antalhar minskat med 1/2 miljon från toppunkten 1973 och uppgår f. n. lill 2miljoner. Motbakgrund av den stigande arbetslösheten och den långsammare inflationen ladesden ekonomiska politiken om i expansiv riktning under höslen 1974. Till altbörja med lättades penningpolitiken genom räntesänkningar och en minskning avreservkvoterna. presenterades så ett finanspolitisktstimulanspaket på närmare 10 miljarder . Det viktigaste elementet i deltaprogram var en subvention på till industriinvesteringar som kontrakterasföre . Därutöver föreslogs arbetsmarknadsstöd, offentligainvesteringar och en i tiden icke begränsad subvention på tillenergisparande investeringar. trädde så en redan tidigareplanerad skatte- och barnbidragsreform i kraft varigenom hushållen tillfördes14 miljarder . Totalt inkl. vissa mindre selektiva insalser under hösten 1974uppgår stimulansåtgärderna till ca 26 miljarder . Under vårvintern 1975 harytterligare lättnader i kredilpolitiken genomförts och det officiella diskontotsänktes till , att jämföra med de som gällde under detre första kvartalen 1974. Utsikternainför 1975 domineras f. n. av frågan om vilken effekt de insatta expansivaåtgärderna kan få på den inhemska efterfrågan under loppet av året.Föreliggande konjunkturbarometrar antyder att en uppgång i konjunkturen synesvara alt vänta kring mitten av 1975. Tecken alt en återhämtning kan vara på väghar också kommit från de sektorer som hårdast drabbades av nedgången 1974. Inombil-och byggbranscherna har en viss ökning av efterfrågan kunnat noteras ibörjan av 1975. Inom bilsektorn är handelns lager nedbantade tUl en låg nivå,varför en efterfrågeökning tämligen snabbt måste slå igenom på den f. n.reducerade produktionen. Även för investeringsvarorna har orderingången frånhemmamarknaden ökat. Inom andra branscher som stålindustrin och den kemiskaindustrin, vilka upplevt elt mycket gott , är emellertid avmatlningenpåtaglig. Orderingången från utlandet har också gått ned tydligt för helaindustrin. Det råder därför fortfarande osäkerhet om tidpunkten för och krafteni den väntade uppgången. En stordel av denna osäkerhet hänför sig till industriinvesteringarna. Det förefallersannolikt att de av investeringssubventionerna betingade beställningama i storutsträckning koncentreras till majjuni 1975, dvs. subventionernaupphör att gälla. Med hänsyn till rådande konjunkturläge torde företagennämUgen avvakta med sina beställningar så länge som möjligt.Industriinvesteringarna bör dock bU stimulerade även av andra faktorer somexempelvis den lättade kredit-politiken och inte minst den förutsebaralöneutvecklingen. bör därför industriinvesteringarna kommaatt öka påtagligt. För byggnadsinvesteringarna förutses en markerad uppgång i efter- fråganunder , men då produktionsnivån fortfarande inte anpassats helttill den lägre efterfrågenivån som anses komma alt gälla på , bliråterhämtningen av produktionen begränsad och mellan helåren 1974 och 1975kommer en nedgång inle att kunna undvikas. Under intryck av deninbromsande inflationen och den allt kärvare arbetsmarknaden har viktigafackförbund, såsom melallindustriarbetare-förbundet och de offentliganslälldasförbund, slutit avtal om löneökningar på . Medeltalet i lönepåslagenunder 1974 beräknas nu komma alt ligga vid . Som en följd av den starktdämpade kostnadsutvecklingen beräknas konsumentpriserna stiga med och med en ännu långsammare ökningstakt under loppet avåret. I kombination med de genomförda skattesänkningarna förutses reallönernakomma att stiga med . Den privata konsumtionen torde därför stimulerasoch, även under antagande om oförändrad sparkvot, komma att öka med . Den inhemska efterfrågan kommer även att stimuleras kraftigt avde planerade utgiftsökningarna för den offentliga sektorn. Utlandsefterfrågan, somspelade en sådan avgörande roll , vänias däremot på grand av deninternationella konjunktursvackan inte bidra med sanuna tillväxtstimulans 1975.Exporten torde dock öka med någon procent, vilket delvis förklaras av attländerfördelningen i nuvarande konjunkturläge är mycket gynnsam. Under 1974föll på av exporten, medan OPEC- ochstatshandelsländerna tillsammans tog emot . Som en följd av denstimulerade inhemska efterfrågan och den faktiska apprecieringen beräknasimporten stiga med . Bytesbalansöverskottet 1975 beräknas f.n. bli i stort oförändrat jämfört med och således komma upp istorleksordningen 2025 miljarder . Motbakgrund av den här skisserade efterfrågeutvecklingen kommer det sannolikt attvisa sig att produktionen utvecklats fortsatt svagt under början av 1975.Skulle den inhemska efterfrågan inte visa klara tecken på en uppgång underförsommaren så framstår det som sannolikt att ochBundesbank sätter in ytterligare stimulansåtgärder. Det finns därför anledningalt räkna med en hög och accelererande tillväxttakt i den totala produktionenunder . På grund av det låga utgångsläget kan dock inletillväxten i bruttonationalprodukten bli mycket större äni storleksordningen . Kapacitetsutnyttjandetär f. n. mycket lågt inom industrin. Även med en hög tillväxttakt under senaredelen av 1975 blir uppgången i efterfrågan på arbetskraft sannolikt långsam.Någon snabb minskning av arbetslösheten är därför inte att vänta . 1 Revideradnationalbudget 1975 61 Ijämförelse med andra länder visade den franska ekonomin länge slormotståndskraft mot avmattningstendensernä. En restriktiv ekonomisk politiklillsammans med en påtagligt svagare utlandsefterfrågan bidrog emellertid avsevärd minskning i den ekonomiska aktiviteten under de sista månaderna1974. Arbetslösheten steg därmed kraftigt och under årels sista månad noteradesöver 700 000 arbetslösa. Detfrämsta målet för den ekonomiska politiken var alt bekämpainflationen och gradvis återställa balansen i utrikeshandeln. Statsbudgeten varbalanserad, vilket till stor del kunde hänföras till statsinkomsternas ökningpå grand av inflationen. Det var emellertid den strama penningpolitiken somfick dra det tyngsta lasset i kampen mot inflationen. Den under våren 1974återhållande ekonomiska politiken kulminerade i samband medskaltehöjningar och höjning av diskontot. började insatsernaemellertid få en selektivt stödjande inriktning för att dämpa effektema av denantiinfla-toriska linjen. Således har speciellt utsatta sektorer sombilindustrin och byggnadssektorn blivit föremål för särskilda stödåtgärder. Prisslegringstaklen varhög främst beroende på de höjda energi- och råvarupriserna. Redanunder sommaren kunde emellertid en förbättring skönjas. a. som ett resultalav en aktiv priskonlroll-polilik och den kraftiga avmatlningen i slutet av åretblev inflationen mindre än vad som tidigare befarats. Prisstegringarna under1974 uppgick lill . och början av 1975 har docken markant dämpning av inflationstakten observerats. Iåtstramningspolitikens fotspår följde naturligt nog en uppgång iarbetslösheten. Denna blev speciellt markerad under fjolårels tre sistamånader, då antalet registrerade arbetslösa ökade med 200 000. Vid slutet avfebruari uppgick arbetslösheten till 770 000. Anlalel lediga platser harsedan juni 1974 minskat med ca 150 000. Bruttonationalproduktenför ökade , vilket vid en europeisk jämförelse framstår som ensnabb tillväxt. Denna utveckling torde bl. a. kunna tillskrivas den starkautvecklingen av den franska exporten och alt de fasta investeringarna,bostäder exkluderade, ökade med . Även den privata konsumtionen höllsig på en relativt hög nivå, vilket var möjligt tack vare enavsevärd minskning av sparkvoten. Första halvårets snabba tillväxt ikonsumtionen vidmakthölls till stor del även . isin helhet noterades en ökning av den privata konsumtionen . Utvecklingenav den externa balansen utgjorde ett av de mest positiva inslagen i franskekonomi 1974. Handelsutvecklingen hjälptes upp bl. a. av franska valulans ökadestyrka gentemot dollarn och de fallande råvarupriserna. Exporten ökade i volymmed och importen Delvis som resultat av den minskade aktiviteten i ekonomin sjönk importenkraftigt . Handelsbalansunderskottet stannade därmed vid19 miljarder franc . Bytesbalans-underskottet torde ha blivit 29miljarder franc, varav hälften finansierats med internationell upplåning, denandra hälften genom inströmning av kortfristigt kapital. Desenaste franska officiella prognoserna har nedreviderat den förväntadetillväxten i bruttonationalprodukten till . Delta har skett motbakgrund av att höstens avmattning fortsatt även under början av 1975.Färdigvarulagren har stigit och läget för industrivaruproduktionen har varitsvagt. Viss osäkerhet råder beträffande utvecklingen av investeringarna och denprivata konsumtionen . Exportvolymens ökningslakt uppges kunna bli . Visserligen utformas den franska ekonomiska politiken med uttalatexportfrämjande syfte, men den utveckling som här förutses för exportmarknadernagör att prognosen förefaller ligga lite högt. Med hänsyn tagen till vidtagnaenergipolitiska åtgärder saml minskningen i inhemsk efierfrågan tordeimportvolymen å andra sidan komma att få en lägre ökningstakt än officiellaprognoser. Även vid bedömningen att exporten kommer att öka betydligtlångsammare än de officiella uppskattningarna skulle handelsbalansen sålundaförbättras 1975. Nuvarande franska prognoser förutskickar, atthandelsbalansunderskottet maximalt kommer att uppgå till . Prisstabilitetfortsätter att vara elt viktigt mål för den ekonomiska politiken.Regeringens åtgärder för priskontroll skärptes ytterligare . Delägre råvarupriserna samt en löneutveckling som förväntas hålla sig inom delsamhällsekonomiska utrymmet ger skäl att förmoda att prisökningen blir lägreunder 1975. Prognosen på inflation 1975 ter sig därför inte orealistisk. Redanunder slutet av 1974 började man från fransk sida alt stödja vissa av denalltmer markerade konjunkturnedgången utsatta sektorerna. Den selektivtstödjande inriktningen har varit kännetecknet på den förda ekonomiska politikenäven . Kreditpolitiken har mjukats upp. Genom enmildring av kravet på bankernas kassareserver i släpptes ijanuari ytterligare ut i banksystemet. Det officieUadiskontot har under årels sänkts och uppgår nu till10 %. Kredilpolitiken kan dock fortfarande karakteriseras som ålerhåUsam. Ifebruari tillkännagavs en tidigareläggning av ökningarna av vissa transfereringarsamt ett utökat stöd till de franska jordbrukarna. aviseradesvidare en serie begränsade åtgärder i syfte att stimulera investeringarna samtaktiviteten inom byggnadssektorn. Ulvecklingenhillills torde ge vid handen, såvida inflationstakten visarfortsatt dämpning, atl en successiv lättnad av den 1 Revideradnationalbudget 1975 63 franskapoUtiken kan vara att vänta . Efter ett förstahalvår med svag produktionstillväxt skulle den franska ekonomin därefteråterhämta sig , främst mot bakgrund av ett något ljusareinternationellt efterfrågeläge. ökning av bruttonationalproduktentorde därmed komma att uppgå till den officieUt förutsedda om . Detnuvarande ekonomiska läget i och den utveckling som kan förutses för1975 måste bedömas mot bakgrund av utvecklingen vad gäller externoch intern balans samt den förda ekonomiska politiken. Det stora underskotteti de utrikes betalningarna underskottet i handelsbalansenuppgick till ca och den accelererandeprisstegringstakten föranledde en rad åtstramningar av både finans- ochpenning-politiskt slag . Åtstramningenav den ekonomiska politiken var så betydande alt den ekonomiska aktivUelensnabbt dämpades. En viss uppmjukning av politiken blev därför aktuell relativtsnart. De siffror som f. n. föreligger för påvisar enkraftig försämring av läget. Industriproduktionen har sjunkit kraftigt och lågi under nivån för samma månad , näringslivetsinvesteringar synes ha minskat och arbetslösheten har skjutit i höjden från denlåga nivån års första del. Enligt officiella uppgifter uppgick denöppna arbetslösheten till ca 600 000 personer eller . Denlolala arbetslösheten torde ha varit betydligt större och uppskattningargjorda inom EG angav en arbetslöshet på 1 miljon eller i januari1975. har den ekonomiska politiken börjat få allt tydligare effektpå den externa balansen och inflationen. Detta kan illustreras med althandelsbalansunderskotlet successivt minskade och att även ettvisst överskott (exkl. oljeimport) uppnåddes . Ökningen avpartipriserna avstannade praktiskt taget ochkonsumentprisernas ökningstakt har dämpats påtagligt sedan september.Tillsammantaget beräknas den totala produktionstiUväxten ha uppgått tillknappt 1974, en avsevärd uppbromsning jämfört med tUlväxt på 6 %samt betydligt lägre än de bedömningar på som förelåg under höslen1974. Denkraftiga avmatlningen års senare del har redan lett tiU en viss lättnadi den ekonomiska politiken. Sålunda sänktes diskontot vid utgången av 1974från . Därefter har vissa lättnader i kredilpolitiken aviserats, bl.a. för exportföretagen och kommuner. Vidare har planer för stimulanser avbostadsbyggandet samt för minskad oljekonsumlion presenterats. Hur mycket avdessa planer som le- dertill konkreta ålgärder som får effekt är dock högst osäkert.Beslut har fattals om förbättrade kreditmöjligheter för jordbruket. Bakgrundenhärtill är att livsmedelsimporten är betydande, av den lolala importen.Som en direkt stimulans för konsumtionen kan de beslutadehöjningarna av arbetslöshels-understöden samt de statliga lönerna ochpensionerna betraktas. Maximeringenav kreditexpansionen till för perioden mars 1974mars 1975 måsle anses hahaft en kraftigt restriktiv verkan som upphör. En viss ytterligare lättnadinträder genom att de iinport-deposilionsavgifler som fr. o. m. maj 1974belastade importen och placerades på räntelösa konton börjaråterbetalas som depositionsskyldighelen upphörde . Denfortsatta ulvecklingen torde i vart fall för större delen av åretpräglas av en låg aktivitet i den italienska ekonomin, vilket kan komma attaktualisera ytterligare förändringar i den ekonomiska politiken. En vissåterhämtning förefaller då också trolig. Destrategiska momenten i bedömningen av utvecklingen utgörs främst avden privata konsumtionen och utrikeshandeln. De indikatorer som föreliggertalar för att den privata konsumtionen kommer att minska något i volym 1975. Avavgörande betydelse i delta sammanhang är hushållens sparbeteende. a. kanden ökande arbetslösheten tänkas leda till en ökning av sparkvoten och det äröverhuvud tagel tveksamt om en real konsumtionsökning kan uppehåUas. Exportenhar ökat relativt kraftigt medan importen sjunkit till följd av dendämpade inhemska efterfrågan. är möjligheterna till exportlillväxtfrämst beroende av tillväxten, av de utländska marknaderna dåkostnadsutvecklingen knappast medger några marknadsandelsvinster. De viktigasteenskilda avnämarländerna är , och Förentastaterna som tillsammans mottar av export. Det kan vidarenoteras alt 1974 tredubblade sin export till som nusvarar för en andel om . Med en marknadstillväxt på skulle enexportvolymökning av ungefär samma storlek kunna komma till stånd. Ettfortsatt fall i både privata och offentliga investeringar torde inle kunnaundvikas; det aviserade programmet för stöd åt bostadsbyggande m. m. kommerknappast att hinna få någon mera betydande effekt 1975. Lättnaderna i kreditpolitikenfår sannolikt inte någon större stimulerande effekt på näringslivetsinvesteringar . Strävandena att hålla budgetunderskottet på enungefär oförändrad nominell nivå i jämförelse med 1974 torde leda till att denoffentliga konsumtionen kan beräknas öka 1 å . På lagersidan finns varandramotverkande tendenser, en avveckling av råvarulagren och lagren av 1 Revideradnationalbudget 1975 65 varori arbele uppvägs till en del av en ökning av färdigvarulagren. Den fortsattaförsvagningen av den inhemska efterfrågan torde leda till en viss ytterligareminskning av importen. Den totala produktionen beräknas minska någon procent1975, vUket medför en ökning av arbetslösheten. Hur stor denna ökning kommeratt bli kan svårligen preciseras eftersom flexibiliteten i arbetskraflsutbudetvia korttidsvecka och nedgång i förvärvsfrekvens kan vara betydande. Utrikeshandelnsvolymutveckling jämte förbättring i bytesförhållandet och tjänstebalansen kanväntas leda till ett underskott i bytesbalansen om ,vilket är lägre än som tidigare antagils. Delta innebär att bytesbalansen exkl.oljeprodukter skulle ge ett visst överskott. Avmatlningen i den inhemskaaktiviteten har redan lett lill en dämpning av prisstegringstakten. Mellangenomsnittslägena lorde ökningen dock uppgå till något under20 %. Dendanska ekonomin kännetecknades 1974 av ett under årets första hälft snabbtväxande bylesbalansunderskott mot utlandet samt en under senare delen av åretdjup efterfrågeavmattning. Restriktiva ekonomiskpolitiska åtgärder hade sattsin i syfte att dämpa det överhettade resurslrycket och däravmedföljande acceleration av pris-och löneutveckling. För att på kort sikt hejdaden ansvällning av bylesbalansunderskotlet som var en följd avoljeprisstegringama vidtogs under loppet av ytterligare restriktivaålgärder mot privat konsumtion och offentliga investeringar. Tillsammans medden eflerfrågedämpande effekten av oljeprishöjningarnas genomslag på konsumentpriserna,ett sammanbrott av de mycket expansiva bostads-investeringarna ochden för svaga exportkonjunkturen fick den förda ekonomiska politiken enförödande effekt på den inhemska efterfrågan. De privata fasta investeringarnasexpansion som fortfor ännu 1974 under intryck avkapacitetsbristen vid slutet av 1973 bröts härigenom definitivt . Denna utveckling medförde att importvolymen och därigenom detreala bytes-underskottet minskades kraftigt. Det 5,3 miljarder danska kronorstora underskottet i bytesbalansen sjönk härigenom till0,. Antalet arbetslösa växte emellertidsamtidigt synnerUgen snabbt. uppgick sålunda arbetslösheten till12 % av antalet försäkrade kassamedlemmar. Kredilmarknadenvar utpräglat stram. uppgick t. ex. den effektivaavkastningen på bostadsobligationer tiU 17 och för sommarhalvåret somhelhet till . TUl följd av de snabba prisstegringama konsumentpriserna steg under loppet av 1974 med kan den reala räntandock beräknas ha stannat vid några enstaka proceni. 5 1975.1 saml Nr 100. givetvisändå starkt tUl dämpningen av de fasta investeringarna. Den minskning avbostadsbyggandet som uppstått lUl följd av den kraftiga minskningen av antaletigångsatta lägenheter torde ha accentuerats,varigenom bosladsinvesteringarna 1974 i volym kom atl understiga molsvarandenivå . Bruttonationalproduktenberäknas sammanfattningsvis ha ökat i volym 1974. Under1975 ställs den ekonomiska politiken inför synnerligen svåra avvägningsproblemi . Kraftiga stimulansåtgärder måste vidtas för alt nedbringa denmycket höga arbetslösheten. Den sänkning av de direkta skatterna som beslutadesunder torde få en sådan stimulerande effekt på den privatakonsumtionen även vid beaktande av de beslutade inbesparingarna påinkomstöverföringarna till hushållen. Ytterligare en konjunkturstödjandefaktor torde de offentliga investeringarna komma att utgöra i och med att dekvantitativa begränsningarna för dessa lyfts bort . Ävenbostads-investeringarnas minskning kan vänias bli hejdade 1975. Detär emellertid med hänsyn till den extema balansen av vital betydelse förlandets ekonomi alt den inhemska efterfrågetillväxten hålls inom den ram somexporteflerfrågeutvecklingen skapar. Härvidlag torde den totalaefterfrågetillväxten å de danska exportmarknaderna förbli dämpad åtminstoneunder . För att den externa balansen skall kunna på eltavgörande sätt förbättras måsle därför i det rådande konjunkturläget Danmarköka sina andelar på exportmarknaderna. De danska företagen har under senare årfått vidkännas en mycket ogynnsam kostnadsutveckling vid intemationelljämförelse. Denna utveckling accentuerades 1974 tUl följd av den pris- ochlönespiral som utlöstes av energiprisstegringarna och vidmakthölls av denspeciella avtalskonstruktionen på arbetsmarknaden som medför automatisk lönekompensationför uppkomna prisstegringar, s. k. dyrtidstillägg. Härigenom får utgången avlöneförhandlingarna en strategisk betydelse för den fortsattautvecklingen. Till följd av folkelingsmajoriletens överenskommelse om ingreppi avlalsförhandUngarna har utsikterna till en mer dämpadframtida kostnadsutveckling i danskt näringsliv förbättrats. Den nya lageninnebär att de gamla avtalen förlängs . Dyrtidsregleringen kvarhålls,dock med vissa ändringar som främst berör de offentligt anställda.DyrtidstiUäggens konstruktion ändras för dessa från procentuella påslag pålönen tiU lika belopp i alla inkomstlagen. Innebörden av den nya lagen tordebli i stort sett oförändrade reallöner . vidtogs ävenåtgärder mot företagens vinster. En försiktig bedömning av hur företagensintemationella konkurrenskraft härigenom skulle utvecklas torde närmastinnebära att de existerande danska marknadsandelama på världsmarknaden åtminstoneförblir oförändrade. 1 Reviderad nationalbudget 1975 67 Under sådana omständigheter skulle en mindre volymmässigökning av exporten vara möjlig 1975. Sysselsättningsläget skulle härigenom kunnaförbättras något som underskottet i bytesbalansen skulle kunnabegränsas till . Till detla torde även en mindreförbättring av bytesförhållandet med ullandet i förening med en fortsattnedgång av bränsle- och råvaruimporten inverka. Den realabruttonationalprodukten bedöms också öka något snabbare 1975 än 1974,förmodligen dock . Den finska ekonomin kännetecknades 1974 av en för året somhelhet hög efterfrågenivå med därav föranledda snabbt stigande priser och ettkraftigt underskott i bytesbalansen med utlandet. Produktionsutvecklingen komatt begränsas främst till följd av brist på arbetskraft, trots en viss netloåterinvandringfrån under loppet av 1974. Den totala produktionen ökade meduppskattningsvis 1974. Exportvärdet ökade 1974 främst tillföljd av snabba prisstegringar på papper och massa. I volym torde exportennärmast ha varit oförändrad . Genom den expansivaefterfrågeutvecklingen kom importvolymen att öka desto snabbare,eller med (i värde ). Bytesbalansen gav ett underskott på 4 1/2miljarder finska mark. Salt i relation till bruttonationalprodukten torde dettabylesbalansunderskott klart överstiga molsvarande jämförelsetal för andrautsatta länder såsom , och . Den begränsade produktionskapaciteten verkade under 1974kraftigt pådrivande på industriinvesteringarna. Bostadsbyggandet stimuleradesav bostadsbrist i de expansiva industriområdena. De totala fasta investeringarnaökade härigenom med i volym. Sysselsättningen höUs på en mycket hög nivå under hela1974, vilket medförde en kraftig löneglidning. Ökningen av löntagarnas realaförtjänster torde emellertid ha begränsats av den snabbakonsumentpris-ökningen. Konsumenlprisnivån steg sålunda mellan 1973 och1974. TUl följd av en rad skatte- och transfereringspolitiska åtgärder, delvissammankopplade med tvåårsuppgörelsen på arbetsmarknaden , ökadeemellertid hushållens disponibla inkomster snabbare än förtjänslnivån. Denprivata konsumtionsvolymen kunde härigenom förbättras med 1974. avmattades exportensefterfrågeulveckling främst inom trävaru-, pappers- och massasektom. Ävenlätlmelallmdustrin och konsumtionsindustrins exportutsikter försvagades. Dockfick den tunga metallindustrins orderstock en fortsatt gynnsam utveckling,varför exporten till torde öka avsevärt . Mot bakgrundav den angivna utvecklingen inom övriga sektorer beräknas emellertid den totalaexportvolymen 1975 komma att minska. medexportavmattningen vid slutet av 1974 sjönk kapaciletsutnyltjan-det i industrinoch lagren av färdigvaror ökade.