prop · FY0382 · 1975-12-31 00:00:00 — Omriksdagens samtycke inte skulle kunna avvaktas utan synnerlig olägenhet, kanregeringen emellertid utan sådanl samtycke interimistiskt förordna om valularegleringi viss uisträckning. Närregeringen begär samtycke lill förordnande om valutareglering skalläven de valutareglerande föreskrifter som regeringen avser atl utfärda med stödav den begärda fullmakten föreläggas . Huvudbestämmelserna om vadsådana föreskrifter får innehålla finns i 2 § första slyckel punkterna 1-8.Sålunda kan föreskrivas all endasl och, efter riksbankensbemyndigande, annan bank och postverket (valutabank) får driva handel medutländska sedlar och skiljemynt, med sådana växlar, checkar, andrapenninganvisningar och fordringar, som innefattar räll till betalning iutländskt mynt (utländska betalningsmedel och utländska fordringar), samt medsådana aktier, obligationer och likartade värdepapper, som är utfärdade avnågon som är bosalt i utlandet (punkt 1). Vidarekan föreskrivas, att utländska betalningsmedel, utländska fordringar ochutländska värdepapper endast i den omfattning och på de villkor regeringeneller - efter regeringens bemyndigande - bestämmer får förvärvas ochföryllras mot vederiag i svenskt mynt (punkt 2). För atl lillgodose behovet avutländska betalningsmedel, utländska fordringar och utländska värdepapper kanföreskrivas om all sådana tillgångar skall erbjudas eller valulabanklill inlösen mot kontant ersättning i svenskt mynt (punkt 3). Beslämmelserkan meddelas om att svenska och utländska betalningsmedel, fordringar ochvärdepapper inle utan särskilt lillslånd får ulföras ur eller på annalsätt överföras till utlandet eller överlåtas på den som är bosatt i utlandet(punkt 4) och alt sådana tillgångar inle får införas till ulantillstånd av (punkt 5). Dessutom kan föreskrivas' atl ingen fårförfoga över värdepapper, som införs till eller som förvarus här förutomlands bosall person, eller över köpeskilling, som har infiuiii vidförsäljning av sådana värdepapper, i vidare mån än regeringen eller - efterregeringens bemyndigande - beslämmer (punkt 6). Vidarekan hell allmänt förordnas, att ingen får utan tillstånd av riksbunken förfogai annal hänseende än förut nämnts över ulländska betalningsmedel, utländskafordringar och utländska värdepapper på annat sätt än genom överiåielse lillriksbanken eller lill valulabank (punkt 7). Slutligenföreskrivs atl avgift som bestäms med stöd av meddelat förordnande skall tillfallariksbanken (punkt 8). Genoni förordnande som avses ipunkterna 1-8 får inskränkning inte ske i tillkommande befogenheter. Enligl 2 a S skallriksbanken ta förordnande om valutareglering i anspråk för att främja penning-och valutapolitiken. får därvid beakta , industri- och sysselsällningspolitiskasträvanden. Av hänsyn lill sådana strävanden får riksbunken emellertid uvslåen framställning endasl då bifall till .framställningen - på grund av beloppetssloriek eller andra faktorer -skulle åsamka landets intressen utomordentligskada. Ulanhinder av sådana valutareglerande beslämmelser som regeringen meddelar med slödav 2 S kan enligt 3 S meddela bankaktiebolag eller annan lillslåndalt på de villkor beslämmer driva sådan rörelse med ulländskabetalningsmedel och utländska banktillgodohavanden som finnerbehövlig för atl allmänheten skall få medel för reseändamål. Närdet anses behövligt för tillsyn över efterievnaden av ett valutareglerandeförordnande, kan regeringen enligt 5 S föreskriva skyldighet all företehandelsböcker jämte därtill hörande handlingar (punkt 1) och medge polismyndighet,eller av denna förordnad tjänsteman rätt att öppna och granska sådanabrev och andra försändelser till eller från ullandet som finns i postverketsvård (punkt 2). Regeringen kan även i övrigi meddela de föreskrifter, sombehövs för atl genomföra förordnandet och för alt hindra ålgärder som är ägnadeull uppenbart motverka ändamålet med detla (punkt 3). Riksbankensbeslutanderätt enligl valutalagen utövas inom av en styrelse (valulastyrelsen),som består av sju ledamöter utom vid handläggning av ärenden rörande direktainvesteringar utomlands, då den består av elva ledamöter (6 a S förstastycket). Regeringen utser tre av ledamöterna. Två av dessa skall tjänstgöraendast i ärenden rörande direkta investeringar utomlands. Övriga ledaniöler ulsesav riksbanksfullmäklige. Suppleanter ulses i sanima ordning som ledamölerna. Valulaslyrelsens.beslutfår överklagas hos riksbunksfullmäktige. Om minsl tre av de ledamöter ellersuppleanter, som har deltugil i styrelsens beslut, yrkar det skall beslutet underställasfullmäktige för prövning. Mot fullmäktiges beslut får talan ej föras (6 a S andra-fjärdestyckena). 17 § finns en bestämmelse om tystnadsplikt. Har någon på grund av sin befallningmed ärende som avses i lagen fått del av enskildas förhållanden får han inleyppa vud som sålundu hur blivil känt för honom i vidare mån än ärendetsbeskaffenhet kräver det. Föröverträdelse av föreskrift, som har meddelats med stöd av valulalagen, får enligl9 S föreskrivas straff, högst fängelse . Dessutom kan meddelas beslämmelserom förverkande till kronan av betalningsmedel, fordringar eller värdepapper,som brottet avser, eller av vederiag för sådan egendom eller om utgivande av molsvarandevärde. Förordnandeom valulareglering enligt de fr. o. m. den gällande bestämmelsernagavs första gången för liden fr. o. m. t. o. m. den 30 juni 1960.Därefter har getts förnyade förordnanden, senast för tiden den 1 juli 1974-den30 . Sålunda har Kungl. Maj:t genom kungörelsen (1974:459) om lillämpning av valulalagen - med samtycke och med slöd av 1 § tredje slyckelvalutalagen - förordnat, att bestämmelserna i 2§ första stycket1, 2 och 4-8, 5§ 1 och 3 samt 9 § samma lag skall äga fortsall lillämpningunder den angivna tidsperioden. Föreskrifterna om hembudsskyldighet - 2 Sförsta slyckel 3 - ochom brevkonlroll - 5 § 2 - omfattas däremot inte av förordnandet. De valutareglerande föreskrifter, som Kungl. Maj:t har meddelal med slödav valutalagen, ålerfinns i valuta fö rordningen (1959:264). Denna har ienlighet med 1 S tredje slyckel valutalagen utfärdats efler hörande.Förordningen gällde ursprungligen endasl för tiden t. o. m. den 30 juni 1960men har, likaledes efler hörande, tillagts forlsall giltighet för ellår i sänder, senast för liden t. o. m. genom kungörelse(1974:461). Valutaförordningeninnehåller f n. i stort setl följande. Efler en inledande bestämmelse i 1 §,vari ges vissa grundläggande definitioner, finns i 2 S första stycket enföreskrift, som lägger all växling mellan utländsk och svensk valuta underriksbankens kontroll. Förvärv av ulländska betalningsmedel eller fordringar motvederlag i svenskt mynt eller föryltring av sådana tillgångar får ske endastfrån respektive till eller genom dess förmedling. Från dennaföreskrift medges dock vissa undanlag. kan sålunda enligl 2 S andrastycket ge bankaktiebolag, sparbank och postverket tillstånd att för egeneller räkning driva handel med utländska betalningsmedel ochutländska fordringar. Vidare kan bevilja bank eller annan tillståndall driva sådan rörelse med ulländska betalningsmedel och ulländskabanktillgodohavanden som finner behövlig för att allmänheten skallfå medel för reseändamål. Bank som enligt den först återgivnaundantagsbestämmelsen erhållit det vidsträcktare tillståndet atl driva valutuhandelkallas i förordningen, liksom i valulalagen, valutubunk. Riksbankenfår enligl 3 § första slyckel närmare bestämma i vilken omfattning och påvilka villkor ulländska betalningsmedel och utländska fordringar får förvärvaseller föryllras mot vederlag i svenskt mynt. I elt andra stycke i paragrafensägs att, om villkor är förenat med föreskrift om alt avgift skall ulgå,även får bestämma all avgiften skall tillfalla . I tredjestycket flnns en bestämmelse om förvärv och föryltring av sådana ulländskabetalningsmedel eller ulländska fordringar som härrör från eller fordras förlöpande betalning. Del föreskrivs sålunda alt den omfattning i vilkenvalutabank förvärvar sådana från eller föryttrar sådana till allmänheten intefår begränsas. Efterregleringen av valutahandeln upptar valutaförordningen tre olika avsnitt sominnehåller skilda förbud mot valutadisposilioner ulan riksban- Dessa förbud gäller numera väsentligen s. k. kapitalbetal-ningur.För löpunde betalningar ges nämligen i etl följande avsnitt beslämmelser omvittgående undantag från de allmänna förbudsreglerna. Detförsta av de tre nyssnämnda avsnitten innehåller förbud mot ul-slrömning ur landelav de värden som berörs av valutaregleringen (4 och 5 §§), under del atl detandra avsnittet innehåller molsvarande förbud i fråga om den ingående strömmen(6-8 §§). Dessa förbud beträffande utgående och ingående betalningsströmmarsvarar i slor utsträckning mol varandra. Förbud råder sålunda mol atl utanriksbankens tillstånd utföra eller införa andra betalningsmedel än växlar.Resande får emellertid ulföra och införa resevaluta lill belopp som riksbankenmedger. Utförsel förbudet gäller ulan inskränkning även värdepapper, under delatt förbud mot införsel av värdepapper gäller endast i den mån de inte införsgenom översändande lill eller lill valutabank. Del finns emellertidsärskilda regler för förfogandet över värdepapper som har införts. Valutabankfår lämna ul sådana värdepapper endast i samband med alt de säljs elleråterförs till utlandet, såvida inle medger annat. För försäljning avvärdepapperen krävs tillstånd. När ger tillstånd kan den bestämma ivilken ordning försäljningen skall ske och i vilken omfattning säljaren fårförfoga över köpeskillingen. Iavsnittet om ulgåendebetalningsströmmarges, utöver förbud mot konkret utförsel,ell allmänt förbud för den som är bosalt i (s. k. va-lutainlänning) altbetala till den som är bosall i utlandet (s. k. valutaullänning) eller tillförmån för valutautlänning. På motsvarande sätt föreskrivs i avsnittet omingående betalningsströmmar principiellt förbud för valulain-länning atl direkteller genom annans förmedling ta emot betalning från valutaullänning. Någranärmare anvisningar om vad som avses med betalning lämnas inte. Vissaförfaranden anges emellertid uttryckligen som förbjudna. Hit hör atttillgodohavande här i rikel förs över lill konto eller räkning som förs iullandel, alt betalningsmedel, värdepapper eller fordringsbevis av presentalionspapperskaraktär överlåts lill valutaullänning och att valutainlänning gör inbetalningpå eller överföring till konto eller räkning som förs i lill förmån förvalutaullänning. I avsnittet om ingående betalningar finns vidare ett förbudför valutainlänning atl ikläda sig skuld lill vulutuullänning,om det inte ärfråga om ingående av köpeavtal på såduna villkor som allmänt tillämpus inombranschen eller om därmed jämförliga ålgärder. 1del tredje av de förul angivna avsnitten av valutaförordningen (9 och 10 SS)förbjuds valutainlänning alt ulan lillslånd förfoga över utländskabetalningsmedel och ulländska banktillgodohavanden på sådanl säll all hansinnehav av sådana tillgångar minskas. Tillstånd fordras dock inle för föryltringlill eller lill valutabank eller lill försäljningsställe förresevaluta. Ett motsvarunde förfogandeförbud gäller även för va-lutainlänningsinnehav av andra ulländska fordringar än banktillgodohavan- denliksom hans innehav av utländska värdepapper. För all hindra alt valutaförordningensbestämmelser kringgås har det vidare föreskrivits atl valutainlänning, somgentemot utlandet har rätt all kräva betalning eller som gentemot utlandetådragit sig betalningsskyldighet, inle får medge anstånd med eller uppskjutabetalningen eller iräffa avtal om betalning på annal sältan med vanligabetalningsmedel, såvitt inte annat följer av handelsbruk. Valutainlänning får inleheller, i syfte all kringgå valutaförordningens bestämmelser, lill valutaullänning,med vilken han har gemensaml ekonomiskt intresse, sälja eller av honom köpavaror till annat pris än del som i allmänhet gäller eller i samma syfte vidtaandra liknande ålgärder. Löpandebetalningar i allmänhet har undantagils från valulareglering. 1 10 a S har angettsde löpande betalningar som kan ske ulan hinder av de tidigare återgivnaförbudsreglerna. Sålunda får valutainlänning genoni valulabank och på belalningsväg,som har anvisat såväl verkställa som la emot löpande betalning iförhållande lill valutaullänning. Med betalning genoni valulabank jämställshär dels betalning genoni avräkning i konlokurantförhållande - under förutsätiningatl vulutuinlänningen är bokföringsskyldig och atl föreskrifter ombetulningsväg iakttas -dels betalning med poslanvisning. Vidare undantas vissu direktubetalningar mellan valulainlänningar och valulautlänningar från vululuregleringen.Sålunda får valutainlänning verkställa betalning i till eller till förmånför valutaullänning, dels för arbetsprestation, som denne utfört i , deissom gåva eller understöd till denne. Valutainlänning får dessuiom under vislelseulomlands belala valutaullänning för uppehållskostnader utomlands och för inköpför personligt bruk. På motsvarande sätt får valutainlänning under vislelse ulomlandsla emot betalning från valutaullänning för ar-belspreslaiion, som valulainlänningenhar utfört utomlands. Vidare får valutainlänning ta emot betalning i Sverigefrån valutaullänning för dennes uppehållskostnader här och för inköp, som kanantas vara avsedda för köparens personliga bruk. 1en särskild anvisning till 3 och 10 a SS unges vud sorn i vululuförord-ningenavses med löpande betalning. Hit hör exempelvis normala likvider vid export ochimporl av varor och Ijänster, omkostnader med unledning därav, andra normalabetalningar i samband med näringsverksamhet, vissu försäkringsbetalningar,ränta och annan avkastning av kapitaltillgång, normala reseulgifter samtpensioner, understöd och liknande personliga betalningar. 1 anvisningen haruttryckligen angetts, atl betalning i samband med direki investering, värdepappersöveriåielse,personlig kapitalöverföring eller annan kapilalbelalning inle anses som löpandebetalning. meddelar de närmare föreskrifter som fordras för attbestämma vad som skall hänföras lill löpande betalning. I11-14 SS finns vissa särskilda bestämmelser. Av dessa skall här endast 13 Snärmare beröras. Denna paragraf innehåller bestämmelser som ger riksbankenmöjlighet all ålägga var och en som uppehåller sig i alt a. sina utländsku betalningsmedel, fordringar och värdepapper, honomtillhöriga guldvuror (guld, guldurbeten, guldmynt) här i lundet samt sinatillgångar och skulder i utlandet. Underiåler någon alt fullgöra sin uppgiflsskyldighelkan förelägga honom vite. Om del behövs för au få nödigaupplysningar kan också vid vite förelägga uppgiftsskyldig atltillhandahålla sina handelsböcker jämte dithörande handlingar. Valutaförordningenavslutas med ell avsnitt som innehåller ansvarsbestämmelser (15-21 SS)-Bestämmelsen i 15 S första stycket träffar den som bryter mot någon avföreskrifterna i 2 och 4-10 SS (punkt 1), som använder sig av eller medverkarsom bulvan för atl kringgå förbud som gäller enligl sådan föreskrift (punkt 2),som genom oriklig uppgift förskaffar sig rätt alt förvärva eller föryttra ulländskabelalningsmedel eller ulländska fordringar mot vederiag i svenskt mynt ellerriksbankens tiUstånd, där sådanl behövs (punkt 3), som underlåter all fullgörauppgiftsskyldighet som har föreskrivit med slöd av 13 S valulaförordningen(punkt 4) eller som avger oriktig uppgift vid fullgörande av denna uppgiflsskyldighel(punkt 5). Ansvar enligl 15 S första stycket förutsätter uppsåt. Straffet ärböter eller fängelse i högst ell år eller - om brottet är grovt - fängelse ihögst . Hur gärningen inte förövats uppsåtligen ulan av grov oaktsamhetär straffet böler. I 15 S avses endast fullbordade brott. Brott som ärstraffbara redan på försöksstadiet är enligt 16 S olovlig utförsel och införseli slrid mot förordningen samt lämnande av oriktig uppgift enligl 15 S förstastycket 3). Medverkan lill uppsåtiigt brott som har nämnts föranleder ansvarenligt beslämmelser om medverkan lill brott. Enligt 18 S första stycketkan den som åsidosätter föreskrift som riksbunken har meddelat med slöd av valulaförordningendömas till böter, om gärningen inle är struffbelugd i 15 eller 16 S. 1 andrastycket av samma paragraf föreskrivs också bötesstraff förden som bryler mottystnadsplikt enligl 7 S valulalagen. Denna strafföeslämmelse är dock intetillämplig, om han är underkastad ansvar för tjänstefel. Betalningsmedel,fordrun eller värdepupper kan enligt 17 S förklaras förverkat hell ellerdelvis, om fråga är om uppsåtiigt broll enligl 15 eller 16 S med unduntug uvbrott som avser en av riksbunken föreskriven uppgiftsskyldighet. 1 stället föregendoni som brottet avser kun vederlag eller värdet av egendomen förklarasförverkat. Förverkande får inte ske hos den som hur förvärvat egendomen ellersärskild rätt lill den i god tro. Brottmot valulaförordningen får åtalas endast efter angivelse - såvitt avser brottmot tystnadsplikt som inle innefaltur tjänstefel -av målsäganden och unnurs avriksbanken. 1 fråga om förbuden mol utförsel och införsel äger bestämmelserna ilagen (1960:418)om straff för varusmuggling (ändrad senust 1973:672) ungåendeförundersökning m. m., beslag, husrannsakan och kroppsvisitation motsvarandetillämpning. Enförfattning som också kan anses falla inom valululagsliftningens om- radeär k u ngörel sen (1960:485)om förbud i vissa fall mot införsel och utförsel uvobearbetat guld m. ni. (ändrad senast 1973:1040). Enligt kungörelsen får ingenannan än eller i (Banque des RéglementsIn-lernalionaux) införa eller utföra obearbetat guld (guld och guldlegeringar, platineratguld inbegripet), vissu hulvfabrikal av guld (stänger, plåtar, tråd, rör ochandra fornivaror av guld, guldlegeringar och platinerat guld, med undanlag avbladguld) och guldmynt som inte är avsedda för samlarändumål. Riksbunken fårmedge unduntug från förbudet. Med vissu inskränkningur ur lagen (1973:980) om trunsport,förvaring och förstöring av införselreglerude vuror, m. m. tillämpligbeträffande berördu vuror. 1 frågu om påföljd för olovlig införsel och utförselav guld och de nämndu guldvarorna och för försök till sådanl broll hänvisus tilllugen om siruff för varusmuggling. Riksbanksfullmäktigehar i sin skrivelse hemställt om fortsatt valulareglering den 1 juli1975 - . Fullmäktige anför all anledning alltjämt föreligger atlmed stöd av valulalagen utfärda valutareglerande föreskrifter och att i saksamma fullmakter i valulalagen som f n. är i kraft bör gälla också undernästkommande budgetår. Om lämnar bemyndigande till fortsatt valulareglering,föreslås atl giltigheten av valulaförordningen föriängs. Fullmäktigeshemställan avser sålunda atl regeringen måtte dels begära riksdagensbemyndigande atl vad som föreskrivs i 2 S första stycket 1, 2 och 4-8, 5 S 1och 3 samt 9 S valutalugen skull ägu fortsutt giltighet den 1 juli 1975-den30 , dels föreslå alt valulaförordningen med vissa ändringar skall ägafortsatt giltighet till utgången av . och Post- och , PK-bankenhar ingen erinran mot framställningen om fortsatt valutareglering. vjll med hänsyn lill nuvarande betalningssvårigheter inleheller motsätta sig alt valuiaregleringen förlängs ytteriigare etl år men anseralt vissa liberaliseringar av regleringen och dess tillämpning snarasl börgenomföras. Till stöd för sin uppfiUtning anför bankföreningen synpunkler somär likartade dem föreningen har framfört i sina remissyttranden överframställningarna om fortsatt valutareglering (det senuste ytlrundelse prop. 1974:89 s. 65-67). Enligt bankföreningen utgör valutaregleringensålunda ett betydande hinder mot näringslivels expansion.Valutarestriktionerna måsle därför utformas och liilämpas så alt minsta möjligastörningar uppstår för näringslivet. Restriktionerna bör avskaffas elleruppmjukas så snart det är möjligl. En reglering som har varit i kraft så längesom den svenska valuiaregleringen bör enligl bankföreningens mening då och dåses över grundligt och förutsättningslös! omprövas såväl när det gäller deolika restriktionerna som sådana som när det gäller reglernas De nuvarande mycket omfattande och detaljerade valulaföreskriflernaär komplicerade och leder därför lill osäkerhet och risk för missförstånd vidtolkningen. 1 fråga om det svensku näringslivets möjligheler all utnyttja deninternationella lånemarknaden framhåller bankföreningen att - trots atlvillkoren vid förelags och bankers upplåning utomlands för att finansierainvesteringar och handel har stegvis mjukals upp , något somnäringslivet har hälsut med lillfredssiällelse - vissa krav återstårbeträffande de reella löptiderna vid krediter i ullandet som försvårarupplåning ulomlands. Del är bankföreningens förhoppning att det under år 1975skall las ytterligare steg för alt en mer flexibel lill-lämpning av valuiaregleringenpå delta område skall uppnås. Vidare framhålls bl. a. alt förelagens behov avall kunna skydda sig mol kursföriusier har ökat, nämligen mot de kursföriusiersom är förenade med framtida betalningar i utländsk valuta. Förelagens möjUgheteratt kurssäkra sina ut-lundsbetulningar försvåras emellertid av att nuvarande valutabeslämmelseri vissa avseenden begränsar de svenska bankernas rörelsefrihet att göra terminsaffärerför kundernas räkning. anser att sådana utbetalningar som myndigheternatillåter också bör få kurssäkras genom terminsaffärer. Bankernas omfattanderapportering om sina valulaaffärer ger enligt bankföreningens mening riksbankenfullgoda möjligheter alt följa den utveckling som kan bli följden av en störrefrihet alt göra terminsaffärer. 4 Ändringar i valutalagstiftningen Fullmäktigei riksbank föreslår ändringar i valutaförordningens bestämmelser i frägaom föreläggande av vite, borgen av valutaullänning och särskild avgift.Fullmäktige föreslär också vissa redaktionella ändringar och förlydliganden i valulaförordningen.Slutligen påpekar fullmäktige alt den nya regeringsformen, som trädde i kraftden , synes föranleda atl valulaförordningens slraff- och förverkandebeslämmelserbör överföras till valulalagen. Fullmäktige konstaterar atlbestämmelserna i 13 S valulaförordningen om föreläggande av vite inte på längehar tagits i anspråk. Enligt fullmäktige är det önskvärt all möjligheterna altförelägga vite inom va-lutaregleringens område vidgas all allmänt avse rättelseav oriktigt företagna förniögenhetsdisposilioner liksoni uppfyllande av villkorsom har ställt med stöd av valutaförordningen. Är fråga omvalutabrott kan visseriigen föranstaltas om åtal, vilkel kan leda lill såvälstraff som, vid uppsåtiigt brott, förverkande enligt 17 S valulaförordningen.Vid vissa överträdelser av valulaförordningen kan del dock enligt fullmäktigele sig som en alltför långtgående åtgärd atl ta i anspråk den rättsliga upparatengenom polisutredning, åtal, domförande och exekution. Fullmäktige påpekar atl beslummelseni 20 S vulutuförordningen, ull vulutubrolt får ålulus endusl efter ungivelsefrån riksbunken, också förulsätier utt riksbunken i vissa full skullkunnu uvslå från åtul. Det frumhålls vidure ull en genoni valulabrott åstudkonimen vulutaskadu i ull mänhet inle kun uvhjälpus genom förverkande. För ull t.ex. kompensera en överträdelse uv vulutuförordningen som består i att belopphar placerats utomlands eller i ull etl utländskt bolag har bildats fordraspositiva åtgärder från ägaren för att beloppet skall återföras eller bolagetavvecklas och insatsen återföras. När en valulaöverträdelse har skett menförverkande inle kommer lill stånd eller inte är till fyllest för att uvhjälpu denvalutaskada som har uppstått, blir det av betydelse alt har möjlighetatl genom vite framtvinga de positiva ålgärder som krävs härför. Fall kan ocksåtänkas då någon genom etl valulabrott har vunnit en så betydande fördel all detför honom ler sig mera ekonomiskl lönsaml all ta konsekvenserna av ell åtal änalt rätta vad som har förbrutils.