prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Ettförvaltningsråd är enligt näringslivet ägnat att åstadkomma en sådan oklarhet.Oklarhet föreligger rörande ansvarsgränserna mellan förvaltningsrådet ochsåväl bolagsstämma som styrelse och revisorer. I första hand framstår enligtnäringslivet förvaltningsrådet som ett kontrollorgan gentemot styrelsen. Rådethar möjlighet att vid sm granskning av styrelsens verksamhet göra en prövningav det lämpliga i styrelsens olika ålgärder. Rådet skulle kunna betygsättaföretagsledningens affärsmässiga bedömningar och åtgärder. Detta medför riskatt bolagsledningen i allt större utsträckning sktUle anse sig böra i förvägefterhöra förvaltningsrådels uppfattning om lämpligheten av planerade åtgärder.Detta skulle kunna leda till en byråkratisk omgång i företagetsbeslutsfattande och hämma företagsledning- Utredningen utgår enligt näringslivet från att förvaltningsrådetpå ett eller annat sätt kommer att dras in i företagets beslutsprocess.NäringsUvet anser det principiellt felaktigt och praktiskt sett äventyrligt attkontrollorgan utan formellt ansvar för fattade beslut dras in i den förvaltningsom organet skall kontrollera. I vissa fall kan kravet på sekretess framträdamycket starkt. Det förekommer enligt näringsUvet att detta krav är så starktatt inte ens hela styrelsen informeras förrän för det beslutet skallfattas och offentliggöras. Den balansgång mellan kraven på insyn och behovetav sekretess som företagsledningen har att gå är ofta mycket vansklig. Attkomplicera den ytterligare genom att införa informationsskyldighet ärolämpligt. Vad beträffar frågan om de anställdas insyn i företaget, framhållernäringslivet att en utveckUng på delta område sker genom bl. Förslaget om förvaltningsråd kan enligtnäringslivet inte erbjuda några fördelar jämfört med den samrådsverksamhet somförekommer i företagsnämndema. är i första hand ettkontrollorgan och därav följer att huvudinriktningen av dess verksamhet blirtUlbakabUekande under det att den informationsverksamhet som bedrivs iföretagsnämndema tar sikte . Rådets legala informationsplikt riktarsig dessutom mot bolagsstämman. Rådet kan inte heller utgöra något fomm förgemensam utveckling av information tUl och samråd med de anställda efiersommedlemmar av företagsledningen på grand av förvaltningsrådets karaktär avkontrollorgan inte får vara ledamöter i rådet. Näringslivet avstyrker på grundav de anförda skälen förslaget om förvaltningsråd. Förslagetavstjnrks vidare av kommerskollegium, bankinspektionen, ,i , länsåklagaren i ,överåklagaren i , , ,handelskammare, handelskammaren i och län.Familjeföretagens förening, . , Föreningen auktoriserade revisorer och Svenska revisorsamfundet.LO och TCO framhåller att förvaltningsrådet inte tUlgodoserlöntagarorganisationernas krav på ökad insyn och en förändrad maktstraktur inomföretagen. Enligt LO:s mening skuUe en lösning efter utredningens linjer t. o.m. kimna hindra eller fördröja en riktig lösning. Någraremissinstanser anser visserligen att förslaget kan ge upphov tUl en oklaransvarsfördelning inom företagen. Förslaget anses emellertid vara värt attprövas i praktiken och remissinstansema ifråga vill därför inte motsätta sigförslaget. TUl dessa remissinstanser hör RA, , patentverket ochSvenska sparbanksföreningen. LRF upplyser att inom jordbraketsföreningsrörelse förekommer på många håll förvaltningsråd som ett organ mellanstyrelse och stämma. Erfarenheterna härav är inte sådana att LRF anser sig haanledning att avstyrka attaktieägare får möjlighet att införa ett sådant organ. Däremot anser LRF att detär nödvändigt att kompetensgränserna mellan styrelse, förvaltningsråd ochrevisorer anges tydligare. SärskUt måste klart anges om styrelsen har någongrad av tystnadsplikt mot förvaltningsrådet. LRF uttalar slutligen att fråganom de anställdas insyn bör lösas på ett annat sätt än genom att tillskapa ettsärskilt organ inom bolagen. KF framhåller att förslaget skapar ett alternativför de anställda till möjligheten att erhålla styrelserepresentation.Utredningen har noga beaktat riskerna för oklarhet i fråga om makt och ansvar ibolagen. KF finner de bestämmelser som utredningen föreslagit beträffandeförvaltningsrådets befogenheter och skyldigheter samt möjUgheten att regleradessa i bolagsordningen vara väl avvägda. Deav utredningen föreslagna reglerna om att vissa bolag skall vara skyldiga attanlita revisor med särskUd kompetens, auktoriserad revisor eller godkändgranskningsman, godtas under remissbehandlingen av patentverket, näringslivet,samt . Näringslivet och Stockholmshandelskammare framhåller därvid att den föreslagna gränsdragningen mellanbolag, som har att utse en auktoriserad revisor eller en godkänd granskningsmanoch bolag som måste välja en auktoriserad revisor synes med hänsyn tUl de lägrefordringar som gäller för att bli godkänd som granskningsman kunnaaccepteras. Den centrala revisorsnämnden har funnit påkallat att höja defordringar på teoretisk och praktisk utbildning som bör krävas för godkännande.Nämnden har därför startat en utredning om hur en sådan förbättring avutbUdningen skall åstadkommas. Om detta initiativ leder tUl attgranskningsmannakåren kommer att inrymma tiUräckligt antalpersoner med godtagbar kompetens att revidera i varje fall vissa av de bolagsom enligt förslaget förbehåUits auktoriserade revisorer, bör förslagetomprövas. Hänsyn bör då också tas tUl att antalet av dessa bolag kommer attvidgas, om penningvärdet undergår en fortsatt reell sänkning. Näringslivetframhåller också att de av utredningen föreslagna beloppsgränserna börfortlöpande justeras med hänsyn tUl penningvärdeutvecklingen. Föreningenauktoriserade revisorer påpekar att de godkända granskningsmännens verksamhethittills väsentiigen avsett den mindre företagsamheten. Deras erfarenhet avrevision i större aktiebolag torde därför vara begränsad. Föreningen vill dockinte avstyrka att de godkända granskningsmännen tilldelas den särskUdabefogenhet som utredningen föreslagit eftersom det från allmän synpunkt måstevara ätt föredra att revisioner i de medelstora företagen utförs av godkändagransknirigsmän än om dessa bolag skulle anlita personer utan någon styrkterfarenhet av revisionsverksamhet. anser att företagens revision främst är en angelägenhetför aktieägama. Förbimdet menar därför att det skall ankomma på aktieägarna attvälja den typ av revision, revisions- förfarandeoch revisorskompetens som bolagsstämman finner lämplig. Förbundet godtaremeUertid att som vUlkor för att aktiebolag skall få noteras på fondbörsföreskrivs att aktiebolagets revisorer är auktoriserade. Skulle emellertidutredningens förslag om föreskriven revisorskompetens i vissa företaggenomföras, vill förbundet föreslå följande. Aktiebolag med aktiekapital upptUl . medges rätt att själva välja lämplig person att fullgörarevisionen. Aktiebolag med aktiekapital . upp till 1 milj. kr.åläggs skyldighet att anlita godkänd granskningsman. Aktiebolag medaktiekapital över 1 milj. kr. åläggs skyldighet att anlita auktoriseradrevisor. Förbundet påpekar därvid också att aktiebolagets aktiekapital börutgöra det enda kriteriet för vilken kompetens revisorema skall ha.Balansomslutningen är enligt förbundet inte något lämpUgt kriterium härvidlag.Om en revisor har följt ett företag från dess början då det hade en relativtlåg omsättning, bör han kuima fortsätta sin revisionsverksamhet även omomsättningen ökar. SHIOanser att det inte finns tiUräckligt bärande skäl att genomföra de avutredningen föreslagna förändringarna beträffande revision. Utredningen tycksinte ha gjort någon ordentiig undersökning av hur många yrkesutövande revisorermed olika kompetens som skulle behöva slå tUl förfogande om utredningsförslagetgenomförs. Det skulle vara enklare, om särskilda lagregler beträffande revision,information etc. görs tiUämpliga på en bestämd gmpp av företag så att man intebehöver operera med skilda företagsgmpper och företagsbegrepp. SHIO avstyrkerdärför förslaget att förelag med 6 milj. kr. i balansomslutning skall varaskyldiga att anlita auktoriserade revisorer. I varje fall bör beloppsgränsenfastställas tUl minst 10 milj. kr. SHIO påpekar slutligen att företag somunder sin uppbyggnadstid anlitat viss revisionsbyrå eUer revisor och funnitdetta engagemang värdefullt inte bör tvingas byta revisor eller i onödanengagera ytterUgare en revisor. har en liknandeinställning och framhåller att ett syslem där företagen av rent formella skältvingas byta revisor i reaUteten lätt kan medföra ett monopolförhållande.Svensk industriförening anser att börsnoterade bolag och bolag vars aktiernoteras på fondhandlarelistan bör vara skyldiga att anlita auktoriseradrevisor. förslag i övrigt har fått en olyckligutformning. Det är enligt föreningens mening bättre att anknyta tillaktiekapitalet i stället för balansomslutningen. Det nuvarande beloppet på 2milj. som bestämdes vid aktiebolagslagens tUlkomst bör höjas till 8 milj.kr. Svenskarevisorsamfundet anser alt det inte finns någon objektiv gmnd på vUken man kanbygga ett system som innebär att bolag av viss storlek skall ha kvalificeradrevisor. Samfundet anser i första hand att man bör behålla aktiekapitalet ellerbundet eget kapital som enda kriterium för gränsdragningen. Detta kriterium ärhelt entydigt och kan inte manipuleras.Samfundet ifrågasätter starkt om kriteriet balansomslutning är överlägset dethittUls använda kriteriet aktiekapitalet. Inom vissa branscher t. ex.fastighetsförvaltning, entreprenörverksamhet, kommunikationer m. fl. är isjälva verket bolag med den av utredningen angivna balansomslutningen små, omman mäter i termer av antal sysselsatta. TUlfäUiga förvärv av en fastigheteller tUlfäUiga krympningar av rörelsen medför lätt att gränsen över- ellerunderskrids. I det senare fallet kan orsaken vara att en partiell avvecklinghåller på att ske. Man kan fråga sig om borgenärer och andra intressenter harnågot att vinna på att en auktoriserad revisor då kan utbytas mot en revisorsom är varken auktoriserad eller godkänd. Är det fråga om ett företag somligger strax under gränsen, kan förslaget leda till att bolaget utser enauktoriserad revisor för att sUppa byta revisor, om den kritiska gränsen skulleöverskridas. Om man nu stannar för att välja balansomslutningen som ettkriterium, bör det i gällande lag föreskrivna gränsbeloppet för aktiekapitaletsstorlek på 2 milj. kr. "översättas" till en motsvarande summa. Mankommer då lägst tUl en nivå av 10 mUj. Samfundet anser dessutom att produktionsfaktornarbete bör ges åtminstone samma vikt som kapitalfaktom nettobalansomslutning.Samfundet föreslår därför att även det av fondbörsutredningen föreslagnakriteriet om minst 500 anställda läggs till grand i reglerna iaktiebolagslagen om företags skyldighet att anlita auktoriserad revisor.Samfundet påpekar också att balansomslutningen påverkas av inflationen och attdet därför är nödvändigt att den föreslagna gränsen på 10 milj. kr. Revisorsamfundetföreslår vidare att den första gränsen för anlitande av kvalificeraderevisionstjänster läggs vid ett bundet kapital av . Syftet med detförslaget är att vidga utnyttjandet av godkända granskningsmän.Revisorsamfundet anser att det inte är möjligt alt förbehålla auktoriseraderevisorer granskningen av de slörsla företagen. Även godkända granskningsbolagbör kunna utses till revisor i sådana företag bortsett från börsbolag. Detsistnämnda förslaget motiverar samfundet bl. a. med alt de som bUdar ettgodkänt granskningsbolag är verksamma uteslutande som revisorer vilket kravinte gäUer för godkända granskningsmän. HärtUl kommer att ett flertalnäringsorganisationer driver egna revisionsbyråer som endast omfattar godkändagranskningsmän. Genomförs utredningsförslaget, skulle dessa organisationertvingas nyanställa personal eller sluta specialavtal med vissa revisorer. och redovisningskonsulters förbund anser att detär olämpligt att anknyta krav på revisors kompetens tUl tiUgångarnas värde.Detta påverkas av inflation och har inte någon avgörande betydelse förverksamhetens omfattning. Förbundet menar att det inte kan vara ändamålsenUgtatt krav på revisors kompetens skall bero av exempelvis om ett aktiebolagdriver sin verksamhet i egen eller hyrdfastighet, något som ofta skiUle bli fallet med den föreslagna regeln. OmsärskUda krav på revisors kompetens skall gmndas på tillgångarnas nettovärde,bör man enligt förbundet stanna vid att kräva alt minst en revisor skall varaauktoriserad eller godkänd granskningsman, om tUlgångamas nettovärde uppgår tiU6 mUj. Skärps kravet till att en av revisorerna skall vara auktoriserad,bör det avgörande värdet enligt förbimdet sättas väsentligt högre än tUl 6mUj. Skåneshandelskammare hälsar med tillfredsställelse att utredningen ansett sig kunnaföreslå att ett slörre antal bolag än f. n. åläggs att som revisor haauktoriserad revisor eller godkänd granskningsman. Handelskammarenunderstryker emeUertid att reglerna successivt bör omprövas i syfte att dämnderinordna ytterUgare bolag. Handelskammaren godtar att skyldigheten att hakvalificerad revision anknyts till att bolaget har ett bundet eget kapital på 1mUj. Mot bakgrund av tillgången på auktoriserade revisorer jämfört medgodkända granskningsmän och den efterfrågan på kvalificerade revisorer som deföreslagna reglerna skulle ge upphov till föreslår handelskammaren en justeringi utredningsförslaget. Justeringen går ut på att det av utredningen förordade tillgångsbeloppetpå 6 milj. kr. ändras till 8 milj. kr. medan bolag med en tillgångssumma påmellan 4 och 8 milj. kr. åläggs att ha auktoriserad revisor eller godkändgranskningsman. Länsstyrelseni anser att nettovärdet på bolagets tUlgångar är enmindre god mätare av ett bolags storlek. Tillgångamas nettovärden framkommersedan olika slag av av- och nedskrivningar har skett. Den svenskaskattelagstiftnuigen tillåter betydande nedskrivningar. Genom sådana åtgärderblir tiUgångarnas nettovärden en dålig mätare på bolagens storlek särskilt sommöjligheterna till av-och nedskrivning varierar inom vida gränser för olikaförelagstyper. anser att gränsen bör sättas något lägreförslagsvis vid 5 milj. kr. samt att ytterUgare elt kriterium bör införas föratt få ett bättre grepp om bolagets storlek. Även om det finns ett nära sambandmellan antalet anstäUda och tUlgångamas storlek, finns det betydande undanlagfrån den regeln, t. ex. entreprenad- och konsultföretag. Av detta skäl bördärför införas en regel om alt bolag med visst antal anställda skall, oavsetttillgångamas storlek, ha minst en auktoriserad revisor. föreslåren gräns på 200 anställda. På bör en lägre gräns kunna övervägas,om tillgången på auktoriserade revisorer blir tillräcklig. Ett särskUt problemär enligt hur frågan skall bedömas, om verksamheten splittras påflera mindre bolag. Man kan då komma fram till att inte i något av de i enkoncern ingående bolagen uppnås de gränser för skyldighet att anUtaauktoriserad revisor som uppställs i lagen. Det kan därför diskuteras om maninte måste införa ett koncernbegrepp när det gäller företagels storlek.Länsstyrelsen föreslår alt gränsen även här sätts till 200 anstäUda. framförsav bokföringsutredningen, företagsskatteberedningen, i Malmöhuslän och i län". framhållerdessutom att åtskUliga bolag, som anlitar mindre kvalificerade revisorer,kan ha en betydande omfattning på verksamheten trots att det bundna egnakapitalet understiger 1 milj. kr. Sådana bolag som har tillgångar varsnettovärde överstiger 2 milj. kr. bör enUgt ha kvalificeradrevision, eftersom delta är av stor vikt både för det allmänna och förborgenärerna och de anställda. Efiersom även godkända granskningsmän i vissomfattning har annan huvudverksamhet än revision är det lämpligast att försådana företags räkning föreskriva att revisionen skall verkställas av godkändagranskningsbolag. Därigenom får man en garanti för att de mer krävande uppdragensköts av personer som kontinuerligt sysslar med revision ochföretagsbeskattning. föreslår därför atl, om bolagelsbundna egna kapital överstiger 1 milj. kr. eller om tillgångamas nettovärde iannat fall överstiger 2 men ej 5 mUj. kr., minst en revisor skall varaauktoriserad eller godkänt granskningsbolag. Länsåklagaren i ochöveråklagaren i ansluter sig till förslaget om en utvidgning avskyldigheten att anlita kvalificerad revisor, men anser att det skulle varaönskvärt att även aktiebolag av mindre omfattning än de föreslagna skulle varaskyldiga att anlita sådana revisorer. Företagsskatteberedningen menar attbehovet av kvalificerade revisorer är väsentligt störte än vidaktiebolagslagens tUlkomst. Ett skäl härtill är att det allmänna numeraregelmässigt är borgenär i bolagen. De mindre företagen har vidare ett allmäntbehov av att tUlföras företagsekonomisk sakkunskap. Ställs kravet påkvalificerad revisor högt, tillgodoses detta behov, vilket fårpositiva effekter för samhällsintressena, de anställda och andra intressenter.Det är väsentligt alt alla bolag som har påtagligt behov av kvalificeradrevision genom lagstiftning blir skyldiga att tillsätta kvaUficerad revisor.Beredningen förordar därför en generell skärpning av kraven på kvalificeradrevision så att betydligt fler bolag kommer att omfattas härav än enligt förslaget.Som ytterligare kriterier bör tillkomma dels antalet anställda, dels omsättningav viss storleksordning. Måhända bör denna gräns sättas vid något tiotalanställda resp. omsättning överstigande 1 milj. kr. Med hänsyn till denbetydande kapacitet som föreligger i fråga om utbildning ochexamination av gymnasieekonomer, civilekonomer och andra med högreföretagsekonomisk utbildning bör det enligt beredningen vara möjligt att ökaantalet kvalificerade revisorer i sådan omfattning att behovet härav blirtillgodosett. Utredningensförslag att auktoriserat revisionsbolag eller godkänt granskningsbolag skallkunna utses tUl revisor tUlstyrks av företagsskatteberedningen,bankinspektionen, i , iKalmar län, näringslivet, handelskam- mare.Svensk industriförening, LRF och . framhålleratt ett sådant revisionsbolag torde få större självständighet och auktoritetmot styrelsen i det bolag som skall revideras än vad den enskUde revisomgenomsnittiigt kan tänkas uppnå. är den större organisationen inomett revisionsbolag eller granskningsbolag en trygghet för ett effektivtrevisionsarbete. Det är dock en fömtsättning för det nya systemet att detfinns en huvudansvarig i revisionsbolaget eller granskningsbolaget medpersonligt ansvar. Enligt motivutlalande i betänkandet skall denhuvudansvarige vara, i revisionsbolag auktoriserad revisor, och igranskningsbolag auktoriserad revisor eller godkänd granskningsman. Enligtsamfundets mening är delta så viktigt att en beslämmelse härom bör inflyta ilagtexten. LRF uttalar att det inte kan accepteras att endast revisionsbolagsom auktoriserats eller godkänts i får användas. Bokföringsutredningenanser att erfarenheten visar att många mindre bolag inte har en helttillfredsställande redovisning. Bristen på redovisningsteknisk expertis kan habidragit härtUl. Ulredningen framhåller vidare att anspråken på företagensredovisning växer. Företagsledningen och bolagsintressenterna själva behöver engod ekonomisk redovisning som underlag för ledning och planering. Det allmännaoch de anställdas organisationer har ett växande intresse av en korrekt ochåskådlig redovisnuig. Den föreslagna möjligheten att anförtro revision åtgodkända företag på området bör enligt utredningen ge utrymme för ökning avresurserna på revisionsområdet. Föreningen auktoriserade revisorer godtarförslaget om att införa auktoriserade revisionsbolag. Däremot anses dettveksamt om det finns något behov av godkännande av granskningsbolag. Degodkända granskningsmännen arbetar nämligen endast undantagsvis vid byråer medflera granskningsmän sysselsatta. Ar 1968 arbetade bara 50 av totalt 764godkända granskntngsmän på byråer med två eller flera godkända gransknings-män.Motsvarande för auktoriserade revisorer var att av 387 revisorer var 333sysselsatta vid byråer med minst två auktoriserade revisorer. Detta betyder attdet i praktiken i de flesla fall blir likgUtigt huruvida som revisor väljs ettgodkänt granskningsbolag eller den i detta bolag ende verksamme godkändegranskningsmannen. Detta förhållande överensstämmer enligt föreningen dåligtmed de motiv som har anförts för att införa revisionsföretag som revisor,nämligen bl. a. alt stödet av ett mera betydande revisionsbolag är ägnat attskänka revisorn en större självständighet och auktoritet. påpekar att förslaget medför en väsentligt ökad skyldighet förkommunerna att välja revisorer ur de av handelskammaren sanktioneraderevisorskategorieraa. Inte minst gäller detta i avseende på företag inombostadsförsörjningens område där mycket stora tillgångsnettovärden redovisas.Den kommunala yrkesrevisionen måsle emellertid på grand av den kommunalasektorns stmktur bedrivas underformer som omöjUggör för även en mycket högt kvalificerad yrkesrevisoratt förvärva auktorisation eller för ett kommunalt revisionsorgan att anställaauktoriserad revisor med bibehållen auktorisation. De nu gäUande reglema förauktorisation och godkännande utestänger i realiteten den kommunalayrkesrevisionen från möjligheten att medverka i revision av betydelsefuUa delarav det kommunala verksamhetsområdet. Detta kommer att leda tUl en inteönskvärd spUttring av yrkesrevisionen inom den kommunala sektorn. Förbundetfiimer det därför angeläget att förslaget Uksom därtUl anknutet auktorisations-och godkännandeförfarande modifieras så att kommunala yrkesrevisorer inteutestängs från möjligheten att för kommunala bolag fullgöra de revisionsuppgiftersom enligt lagförslaget har tUlagts auktoriserad revisor eller godkändgranskningsman. handelskammarepåpekar att utredningsförslaget innebär att revisoremas ställning och uppgifteri huvudsak är oförändrade. Detta finner handelskamniaren välbetänkt. Det ärangeläget att det inte sker någon ändring i revisorernas funktion att utövakontroll i efterhand. Om det finns behov av ökad insyn i bolagen, bör dettatillgodoses på andra vägar än genom revisorema. Revisorema bör inte heller indirektdras in i handhavandet av bolagets affärsmässiga skötsel. Detta utesluter inteatt de noga bör följa hur företaget sköts och göra de påpekanden ochföreställnuigar som kan föranledas därav. En klar ansvarsfördelning mellan deolika bolagsorganen måste emellertid enligt handelskammaren upprätthåUas.Liknande synpunkter framförs av näringslivet, . Föreningenauktoriserade revisorer och handelskammare. Även i Kalmarlän godtar förslaget på denna punkt. Nämnda handelskammare tillstyrker ocksåalt granskningens omfattning anknyts till begreppet "godrevisionssed" eftersom därigenom en fortiöpande anpassning tillutvecklingen kan ske. Den närmare innebörden av begreppet bör enligthandelskammarens mening framgå av de rekommendationer som utfärdas av bl. a.föreningen auktoriserade revisorer och den föreslagna näringslivets redovisningsnämnd.Svenska revisorsamfundet beklagar däremot att förslag inte läggs fram om enutvidgad förvaltningsrevision. konstaterar att utredningenhar avvisat tanken på en utvidgad förvaltningsrevision. Verket framhåller attde av utredningen anförda synpunkterna mot en utvidgad förvaltningsrevisiontycks bygga på' fömtsättningen att iakttagelserna vid en sådan revision skallredovisas i den offentliga revisionsberättelsen. Det är emellertid ingalundagivet att formerna för rapportering av förvaltningsrevisionens resultat måstevara bundna tUl nuvarande typ av revisionsberättelse. harnågra års erfarenhet av förvaltningsrevision inom den offentUga sektom. Dennagranskning har varit inriktad på att undersöka ändamålsenlighet ochplanmässighet i den bedrivna verksamheten. ståtti både analytiska översikter över verksamhetens ekonomi, produktion ochresultat samt mera avgränsade revisionsprojekt i syfte att åstadkommaförbättringar på bestämda aysnitt. Förvaltningsrevisionen har inte gett sig in påfackmässiga bedömnuigar, däremot har man eftersträvat att för revisionens delutveckla en specialistkompetens på analysens område.