prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — FN:s flyktingkommissarie () har lill uppgift allge intemationellt skydd ål flyktingar, medverka flll frivillig repalrieringsaml underlätta flyktingars bosättning och integrering i asyllandet.Kommissarien samarbetar med regeringar och frivilliga organisationer.Koslnaderna för del reguljära programm.el beräknas för verksamhetsåret 1976uppgå lill nära 14 milj. dollar. Programmet kompletteras med vissautbildningsprojekt m. m. som likaså bekostas med frivilliga bidrag. Utöver de ordinarie uppgifterna har UNHCR fåll eltväxande antal uppdrag alt som ombud för hela FN-systemet svara tor ledningenav omfatlande kalaslrofoperalioner och andra program till förmån förflyktingar eller sådana folkgrupper som lill följd av bl. a. väpnade konflikterblivit hemlösa i sitt eget land. Sålunda samordnar UNHCR FN-hjälpen tillflyktingar på Cypem, leder repalriering och bosättning av återvändandeflyktingar och hemlösa i och samt driver en betydandebiståndsverksamhet i och . De särskilda hjälpakflonema, somfinansieras med frivUliga bidrag, belöper sig numera lill flerdubbelt störrebelopp än del ordinarie programmet. Denna utveckling bekräftar vad jag framhöll i prop.1975:1 (bil. 5 s. 48), nämligen atl de särskilda hjälpakflonema har kommil altbli ell nästan permanent inslag i UNHCR:s verksamhet och tenderar atl sträckasig över allt . Fr. o. m. lämnar inom ramen försitt årliga bidrag flll UNHCR även elt belopp flll flykflngkommissariens särskildaverksamhet för alt underiätta en långsikflg planering av organisaflonenstotala verksamhet. lämnar treåriga utfästelser lill UNHCR. Enligtriksdagens bemyndigande uppgår utfästelserna för verksamhetsåren 1976 och 1977(budgetåren 1975/76 och 1976/77) flll 12 resp. 12,5 milj. kr. I enlighet medvad jag anförl om storleken och arten av UNHCR:s särskilda verksamhet ochmed lanke på den effekflvilel organisationen visat i sill arbete föreslår jagalt bidraget för (/77) höjs flll 15 milj.kr. Jag avser föreslå regeringen all lämnar utfästelser om bidrag med15 milj. kr. för vart och ell av verksamhetsåren 1978 och 1979 (budgetåren1977/78 resp. 1978/79). Prop, 1975/76:100 Bilaga 5 26 Sverigesutfästelser till WFP uppgår enligl bemyndigande flll 43 milj. kr. för vart och ell av budgetåren1974/75-1976/77. Bidraget utgårenligt lill två tredjedelar i form av svenska livsmedelsprodukteroch lill en tredjedel i kontanta medel. För /77 är således medelsbehovel för det ordinarie svenska bidragetlill del internationellalivsmedelsprogrammet 43 milj. kr. Jag avser föreslå regeringen attSverige lämnar utfästelser om bidrag med 43 milj. kr. för vart och ell avverksamhetsåren 1977 och 1978 (/78 och 1978/79). Med bemyndigande har inomramen konvention omlivsmedelshjälp (FAC) åtagit sig atl /76- 1977/78 ställa svenskt veteper år flll WFP:s förfogande. Dettaåtagande kanaliseras i sin helhet genom WFP. För /77 beräknas åtagandel om svensktvete inkl. frakt och administration medföra ell medelsbehov av 33,2 milj.kr. Under de senasie tre budgetåren har ettextra bidrag utgått för proteinberikning av FAC-leveranserna. Med tanke på depositiva erfarenheterna av proteinberikning föreslår jag att 9,5 milj. kr.anslås till detla ändamål /77. har med bemyndigande hämtöverunder treårsperioden1975/76-1977/78 åtagit sig alt åriigen hålla i beredskap ett katastroflager på upp till svenskt vete och vissakvantiteter andra svenska livsmedelsprodukter för internationellakatastrofaktioner. Del svenska lagret är attse som en del av den intemationella katastrofreserv på 500000 lon livsmedel,som enligt FN:s sjunde extra generalförsamling skall ställas till WFP:s förfogande. För inköps-, lagrings- ochfraktkostnader för nödvändig påfyllnadav den svenska katastrofreserven förutses etl medelsbehov på högsl 50,8 milj. kr. Om kostnader förupphandling och frakt så medger, kommer medel också alt utnyttjas förproteinberikning av del vete som levereras. harefterlevt världslivsmedelskonferensens rekommendation om fleråriga och volymmässiga biståndsåtaganden på livsmedelsområdet. Dekraftigt varierande spannmålspriserna under de senasie åren har skapatsvårigheter vid beräkningen av medelsbehovet för de svenska utfästelserna. Jag fäster därför vikt vid altöverenskommelse träffas mellan SIDA och Svensk Spannmålshandel om enbestämd procedur för all fastställa del prissom skall ligga lill gmnd för de årliga inköpen av svenskt vete för biståndsändamål. Det samlade medelsbehovet för inlemalionellllivsmedelsbistånd under budgetåret1976/77 beräknas härmed uppgå flll 136,5 milj. kr. Skulle kostnadema för här angivna veleleveranser komma altöverstiga dessa beräkningar börytterligare medel utöver del här angivna beloppet kunna disponeras frånkataslrofreserven under detta anslag. Prop.1975/76:100 Bilaga 5 25 Afrikanska utveckhngsfonden (ADF). Dess utlåning, som sker på IDA-villkor, har i förstahand inriktats på de länder i som har drabbats hårdast av denekonomiska krisen och av svår torka. Lånen har framför allt avsett projekt inomjordbmks- och transporlseklorema. ADF:s urspmngliga resurser uppgick till ca . Dä det visade sig all ADF:s verksamhet kom igång snabbt och desskapacitet översteg tillgängliga finansiella resurser, beslöt årsmötet år 1974all öka bidragen flll fonden redan under den första verksamhetsperioden1973-75. Förhandlingarna med givarländerna resulterade i alt bidragen till ADFökade med sammanlagt ca 50 milj. dollar. Del svenska bidraget till ADF höjdes isamband härmed från urspmngliga 25 milj. kr. till 45,6 milj. kr. Förhandlingar har därefter ägt rum om påfyllnaden avADF:s resurser för treårsperioden . nåddes enprincipöverenskommelse enligt vilken de deltagande ländernas regeringar åtogsig atl föreslå sina lagstiftande församlingar nya bidrag flll ADF på totalt ca242 milj. dollar . Även om ytterligare elt antal länder beräknaslämna bidrag flll ADF kommer de totala tillgängliga resurserna under perideon1976-78 troligen alt ligga på en betydligt lägre nivå än del planeradeuflåningsprogrammel om 385 milj. dollar. Med hänsyn till inriktningen av ADF:s verksamhet ochdess behov av nya medel, de afrikanska staternas allmänna uppslutning kringfonden samt röstfördelningen i fonden - där jämvikt råder mellan bidragsgivareoch låntagare - har jag bedömt det som angeläget att ger fortsatt slödlill ADF. dellog därför akflvt i påfyllnadsförhandlingama och utfästesig med förbehåll för godkännande att lämna ett bidrag på 91,2 milj.kr. till ADF för treårsperioden (budgetåren 1976/77-1978/79). Jagförordar att regeringen begär att godkänner denna utfästelse.Medelsbehovet för /77 uppgår till 30,4 milj. kr. 1975/76Anslag 136500000 1976/77Förslag 136500000 varav WFP 43 000000 Internationella livsmedelsprogrammet (WFP) lämnarbistånd i form av livsmedel till utvecklingsprojekt och lill katastrofdrabbadeområden. , som f n. är medlem av , har på olika sällverkat för aU både administraflvl och resursmässigt stärka WFP:s kapacilet förengagemang på kalaslrofområdet. 1975/76:100 Bilaga 5 24 hoven i andra sammanhang - denintemationella jordbmksutveck-lingsfonden,elt eventuellt syslem för stabilisering av u-ländemas exportinkomster, en ny bislåndsfond inom Intemationellavalutafonden och inifla-flv som kankomma all las inom ramen för . Man tenderar också alt görasina bidrag beroende av väsentliga tillskott från de oljeexporterandeu-länderna. Särskilt för Förenta statema, som svarar för en tredjedel av IDA:s resurser, är utgångsläget förde nya förhandlingama svårbedömt. Till den allmänt sviktandebiståndsviljan kommer all man släpar efleri förhållande lill IDA:s övriga bidragsgivare med inbetalningarna lillorganisationen. Kongressen har ännu inte anslagit medel för den första inbetalningen av Förenta slalemas bidragunder den fjärde påfyllnaden. De nämnda faktorema gör atl det inle ärmöjligl alt förutsäga resultatet avpåfyllnadsförhandlingama. Jag räknar dock med atl kunna redovisa resultatetför budgetproposition. RegionalautveckUngsbanker 1975/76 Anslag 32500000 1976/77Förslag 40400000 Afrikanska (). Medlemskap iADB är förbehållet regionens länder.Detla skiljer ADB från övriga regionala utvecklingsbanker i vilka äveni-länder är medlemmar. Banken har f. n. Bankens tecknade kapital, varav hälften skallutgöras av inbetalt kapital, uppgår lill ca 470 milj. dollar. , då ADB påbörjade sin verksamhet,har närmare 300 milj. dollar lånatsul till 33 medlemsländer. ökade den årliga utlåningen från 43 milj. dollar till 88milj. dollar och målsättningen äralt fortsätta den snabba uflåningsexpansionen även och1976. ADB: s uflåning är främst inriktadpålransportseklom, landsbygdssektom saml offentliga nylligheler såsomvallen- och avloppssystem, kraftverk och telekommunikafloner. För all ADB skall kunnafullfölja sin planerade ullåningsverksamhet krävsatt nya medel ställs flll dess förfogande. ADB har placerat lån på den internationella kapitalmarknaden och undersöker f.n. möjligheterna atl få offentliga lån från sina medlemsländer. lämnadeunder budgetåren 1974/75 och 1975/76en kredit till ADB på sammanlagt 25 milj. kr. Med hänsyn till bankens alltjämt trängda finansiellaläge och viklen av all stödja de afrikanskaländemas strävan atl bygga upp banken till en stark instituflon är ell fortsattsvenskt finansiellt slöd lill ADB motiverat. Jag har för detla ändamålberäknat etl bidrag till ADB på 10 milj. kr. under /77. 1975/76:100 Bilaga 5 23 siellavillkor, vilket medför att nu erlägger stora ränte- och amorteringsbetalningartill banken. IDA:s utlåning sker däremot på synnerligen mjukavillkor. Lånen har en löplid på 50år varav 10 är amorleringsfria, och löper utan ränta men med en administrationsavgift på 3/. Till skillnadfrån vad som gäller för är IDA:s utlåning begränsad till länder vars bruttonationalprodukt per innevånare understiger 375 /75 gick avIDA:s utlåning till med enbrultonalionalprodukt under 200dollar per innevånare. Försök görs alt förbättra de fattigaste gruppemassituaflon genom insatser för bl. a. landsbygdsutveckling, utbildning ochhälsovård. Röstfördelningen i bestäms i princip avbidragens slorlek. De stora i-ländernahar genom sina stora kapitalinsatser en dominerande del av röststyrkan.U-ländema har av rösterna.Sverige har länge verkat för alt u-ländernaskall få elt ökat inflytande över organisationens verksamhet. Vid FN:s sjätteoch sjunde extra generalförsamlingar stödde därför aktivt u-ländernaskrav på ökat inflytande i världsbanks-gmppen.Dessa krav återspeglades också i de resolutioner som dessa generalförsamlingarantog. IDA:s medel tillhandahålls genom bidrag från iförsta hand de industrialiserademedlemsländerna. Som redovisades i prop. 1974: 1 (bil. 5 s. 30) innebaröverenskommelsen om den Qärde p.ifyllnaden av lDA:s resurser alt de deltagandeländerna skulle bidra med totalt 4500 milj. dollar /75-1976/77. På grund avFörenta staternas svårigheter att godkänna överenskommelsen kunde dennaträda i kraft först . Det totala svenska bidraget till den fjärdepåfyllnaden uppgår lill drygt 756milj. Medelsbehovet för /77, som är det sista budgetår som täcks av den nu gällandeöverenskommelsen, är . Av IDA:s resurser svarar f. n. för 4%.Denna bidragsandel kom lill slånd genom att svenska extrabidrag under1960-lalel lämnades lill , som då var enav de få utbyggda mulfllaterala kanalerna med hög bi-ståndskapacitet.IDA:s verksamhet har på vissa områden gett goda resultat. Vårt fortsalla bidrag flll måste emellertid avvägas mol andrabiståndsinsatser. En sådan prövningbör, somjag angav i prop. 1975:1 (bil. 5 s. 40), naturligen ta hänsyn lill hur målen för den svenskabiståndspolitiken bäst främjas.Prövningen kommer atl göras inom ramen för den nu inledda förhandlingsomgången om en femte påfyllnad avIDA:s resurser vilken siktar till atl en principöverenskommelse skall uppnåsflll . Dessa förhandlingar kan förväntas bli än merkomplicerade än tidigare påfyllnadsförhandlingar. De stora i-länderna kommerhärvid alt ha en avgörande roll.Dessa länder, som i allmänhet befinner sig långt från 0,7%-måletisinbislåndsgivning, har hitfllls ställtsig avvaktande lill lDA:s resurskrav.Härtill bidrar bl. a. de samfldiga diskussionerna om resursbe- Prop.1975/76:100 Bilaga 5 22 70%av inkomster, medan nationalkommittéer och övriga enskilda bidragsgivaresvarade för återstoden. har i växande omfattning planeratoch genomfört s. k. särskilda hjälpinsatser och speciella projekt utanför denreguljära budgeten. Dessa insatser, som godkänns av styrelsen och genomförsunder förutsättning atl finansieringsfrågan löses, har ökat från 9 milj. dollarår 1970 till 30 milj. doUar . Elt exempel på sådana särskilda hjälpinsatserär resurskrävande åtaganden i samband med åtemppbyggnaden av dekrigshärjade länderna i . Härutöver dellog aktivt i denkatastrofhjälp som lämnades lill . Under bidrog med 65 milj.kr. lill , varav 8 milj. kr. utnyttjades för särskildahjälpinsatser i IndoHna och södra . Den svenska andelen av de totalaregeringsbidragen till utgjorde . var därmed,efter , den största bidragsgivaren. De nordiska länderna svaradeför av bidragen. Utöver det ordinarie bidraget lämnade ettextrabidrag på 3 milj. kr. lill UNlCEF:s katastrofinsats i . Förutomdet statliga bidraget överförde den svenska ca 2 milj.kr. Dessa medel kom till största delen från behållningen av julkortsförsäljningmen också från privata donationer. I enlighet med bemyndigande harSverige utfäst sig att bidra med 65 milj. kr. Medhänsyn till de stora hjälpinsatser som behövs lill förmån för barn och mödrari och till UNlCEF:s kapacitet att förmedla ett väsentligt ökatbidragsflöde finner jag det motiverat att höja utfästelsen för verksamhetsåret1976 (/77) till 75 milj. kr. Jag inbegriper i detla belopp medelom högsl 5 milj. kr. för särskilda hjälpinsatser. Jag avser föreslå regeringen alt lämnarutfästelser om bidrag med 75 milj. kr. för vart och ett av verksamhetsåren 1977och 1978 (budgetåren 1977/78 och 1978/79). Internationellautvecklingsfonden () 1975/76 Anslag 252 102000 1976/77Förslag 252 102 000 Under /75 ingick /ID Aavtal om uflåning lill på sammanlagt . Häravsvarade för ca 1,6 miljarder. De totala utbetalningama lill u-ländernauppgick lill ca varav ca 1 miljard dollarkom från . Neltobetalningarna från /, dvs. utbetalningarnaminus räntor och amorteringar, uppgick emellertid flll endast ca . Härav svarade för huvudparten eller ca I miljard dollar.Världsbankens nettoulbetalningar begränsades således lill 0,7 miljarder dollar.Detla är en följd av alt världsbankslånen lämnas på nästan kommer- Prop.1975/76:100 Bilaga 5 21 är underställd UNDP:sstyrelse. Syftet med fonden var ursprungligen atl flnansierainvesteringsprojekt i på förmånliga villkor eller i gåvoform.Hösten 1973 beslöt atl ändra fondens inriktning. Fondenutnyttjas numera för in-vesteringsinsalser som direkt kommer folkflertalet fllldel, främst i de minst utvecklade u-ländema. I försia hand kommer fonden attstödja landsbygdsutveckling och småindustri. Hitfllls har fonden godkänt etttjugotal projekt som samfliga har en klart social prägel. Flertalet projekt genomförsi samarbete med UNDP. uppgick de frivilliga bidragentill fonden till 5,9 resp. 7,3 milj. dollar. De största bidragsgivarna harhitfllls varit , och . lämnade under år 1975ell försia bidrag om 10 milj. kr. Med lanke på fondens syfle och inriktningfinner jag det önskvärt att lämnar fortsatta bidrag till dessverksamhet. För (/77) förordar jag ell bidragom 15 milj. kr. Totalt beräknar jag således för /77 255milj. under denna anslagspost, varav 225 milj. kr. utgör del ordinariebidraget till UNDP, 15 milj. kr. avser bidrag lillprogrammet för de minsl utvecklade , och 15 milj. kr. är bidrag flllFN:s kapitalulvecklingsfond. I enlighet med bemyndigande harregeringen lämnat en utfästelse om elt ordinarie bidrag till UNDP om 230 milj.kr. för (/78). Jag avser föreslå regeringenall lämnar utfästelse om ell lika stort bidrag för (/79). Jag avser vidare föreslå regeringen atl lämnarutfästelser om bidrag lill med 15 milj. kr. förvart och ell av verksamhetsåren 1977 och 1978 (budgetåren 1977/78 och 1978/79). FN:sbarnfond () 1975/76 Anslag 65 000000 1976/77Förslag 75 000000 verksamhet är huvudsakligen inriktad pålångsiktigt utvecklingsarbete för bam och mödrar i . Den största delenav fondens resurser används för sjukdomsbekämpning och till program för att fåfram dricksvatten. UlbUdningsinsalser och åtgärder för att förbättra barns ochmödrars näringsstandard har ökal de senasie åren. verksamhet bidrar påelt direkt och påtagligt säll lill alt förbättra bamens levnadsförhåUanden i defatliga ländema. har också en väsentlig uppgift som förmedlare avkatastrofbistånd. Utgiftema för katastrofbistånd motsvarar vanligtvis omkringen femtedel av fondens programverksamhet. nådde del bidragsmål om , som uppsaltes . Bidragen från medlemsregeringama svaradeför nästan 1975/76:100 Bilaga 5 20 förändringarkommer all arbeta för en fortsatt ökning av programmets resurser.Samfldigt är del viktigt att åstadkomma en mera rättvis fördelning avbidragsbördan mellan olika bidragsgivare. Del sammanlagdasvenska bidraget till UNDP:s verksamhet (/76) uppgår lill 227 milj. kr. Härav är detordinarie bidraget 200 milj. kr.Bidraget lill UNDP:s åtgärder för de minsl utvecklade uppgår lill 15 milj. kr. Vidare lämnas10 milj. kr. till FN:s kapitalutvecklingsfondoch 2 milj. kr. i form av ett extra bidrag lill slöd för UNDP:s verksamhet till förmån för befrielserörelsema i södra är därmed, efter Förenta statema, UNDP:s största bidragsgivare. Det ordinarie svenska bidraget under år 1975utgjorde av de sammanlagdaOrdinarie bidragen. De nordiska ländernas sammanlagda andel avbidragsflödet uppgick till . I enlighet med bemyndigande utfäste sigSverige vid iår att under (/77) bidra med 215 milj. kr.flll UNDP:s ordinarie verksamhet. Som fldigare nämnts har under del gångna åretomfattande åtgärder vidtagits för atl öka UNDP:s kapacitet alt lämna bistånd.Mol denna bakgrund flnner jag del motiveratalt ytterligare höja det ordinarie svenska bidraget för verksamhetsåret1976 flll 225 milj. kr. De tidigare nämnda särskilda åtgärdema för deminst utvecklade genomförs i avvaktan på atl de nyaprincipema för UNDP-bislån-delsländerfördelning skall träda 1977. Under den femåriga programperiod som då inleds kommer en betydandeomfördelning atl äga mm lill förmånför de fattigaste länderna. Det nu aktuella åtgärdsprogrammel finansieras genom särskilda frivUliga bidrag ochöverföringar från UNDP;s ordinarie resurser. Målet för detta program -35 milj. dollar - har uppnåtts. Även omfinansieringen av del ursprungliga programmet därmed har säkerställts, är del motiverat alt lämna fortsattsvenskt stöd ål denna verksamhetunder ännu . Jag förordar därför elt bidrag på 15 milj. kr. (/77). UNDP:s stöd till befrielserörelsema och de nyasjälvständiga statema i haraktiverats . För , , , , samt Saö Tomé ochPrincipe har styrelsen under åretfastställt landramar och programmeringsarbetet har inletts. Konkreta projekt till etl värde av ca 5 milj. doUarhar vidare godkänts eller är under beredning för befrielserörelser som erkäntsav Afrikanska enhetsorganisationen(OAU). Dessa projekt avses skola finansieras av dels den särskilda frivilligafond som upprättats för ändamålet, dels UNDP:s ordinarie resurser.Sverige har i verkat för afl UNDP:s stöd åt de afrikanska befrielserörelsema inordnas iprogrammets ordinarie verksamhet. För atl underlätta för UNDP all påbörja ochgenomföra sin verksamhet till stöd åt befrielserörelsema har , som jagtidigare nämnt, utbetalat ell extra bidrag lill UNDP om 2 milj.kr. Prop.1975/76:100 Bilaga 5 19 FN:sutvecklingsprogram (UNDP) 1975/76Anslag 227000000 1976/77Förslag 255 000 000 ordinariebidrag 225 000 000 UNDP:s verksamhet syftar till att främja de fattigaländernas utveckling genom tekniskt bistånd i vid mening, främstkunskapsöverföring och förinvesteringsverksamhet. UNDP:s finansiella resurserutgörs av frivilliga bidrag från FN-medlemmarna. De av UNDP ochmottagarländerna gemensamt finansierade insatserna genomförs i allmänhet isamarbete med och andra institutioner inom FN-systemet. Den reformverksamhet som inleddes i början av1970-talel fortsäller. a. utarbetat nya rikllinjerför programmet som gör det möjligl all i ökad utsträckning kombinera leknisktbistånd med kapilalbislånd från andra finansieringskällor. UNDP kommer i framtidendessutom att kunna lämna tekniskt bistånd under hela genomförandet av stöneinvesteringsprojekt och inte som tidigare enbart deltaga iförin-vesteringsskedet. Vidare kommer regeringar och instilufioner i mottagarländernaall i ökad utsträckning själva ansvara för formulering, genomförande ochutvärdering av UNDP-finansierade projekt. har under år 1975också kriflskt granskat det hittillsvarande landprogrammeringsarbetet ochfunnit vissa brister i systemet. Landprogrammeringen kommer som ett resultatdärav att förenklas och tillämpas med större flexibilitet. Del långsamma projektgenomförandet har under senare årutgjort etl allvarligt problem. På bl.a. svenskt initiativ har åtgärdervidtagits inom UNDP och för att genomföra UNDP-projektensnabbare och påskynda och förbättra expertrekryteringen. Utvecklingen går numot ell väsenlligl snabbare projektgenomförande. De ordinarie frivilliga bidragen flll UNDP har ökatfrån 340 mUj. doUar till ca 405 milj. dollar . räknar med atl bidragen för kommer atl uppgå lill ca 450mUj. Trots detla slår UNDP inför en likvidilelskris främst beroende påatl de amerikanska bidragen skurils ned med iförhållande tUl gjorda utfästelser. Härtill kommer atl vissa andra utfästa bidraginle inbetalts saml alt projekten nu genomförs väsenfligt snabbare. skall besluta om denfinansiella ramen för planeringen av UNDP:s verksamhet under nästa femårigaprogramperiod (1977-81). Med hänsyn flll UNDP:s vidgade bislåndskapacilet,omfördelningen av programmets resurser lill förmån för de fattigare,befolkningsrika och som strävar mol sociala stmktur- 1975/76:100 Bilaga 5 18 Av de 9650 milj. kr. som enligl förslagel utgör densamlade planeringsramen för perioden /77-1978/79 beräknas 3 240 milj. kr.disponeras för bidrag till intemationella biståndsprogram medan 6 140 milj. kr.utgör planeringsram för det direkta samarbetet med i första handprogramländema. För förvaltning, utbildning, rekrytering och informationberäknas 85 milj. kr. för /77 och 90 resp. 95 milj. kr. förbudgetåren 1977/78 och 1978/79. Fördelningen av planeringsramama på anslag är liksomtidigare år atl anse som preliminär. Förskjutningar i den ena eller andrariktningen mellan andelarna för anslagen Bidrag lill internationellabiståndsprogram och Bilateralt utvecklingssamarbete måsle nämligen kunna skeför att hänsyn skall kunna las lill omständigheter som inte nu kan fömtses. De av fastställda planeringsramarna harutgjort gmnden för treårsplaneringen av biståndet till enskilda länder ochintemationella organisationer. I samband med att avtal träffals omutvecklingssamarbete under del budgetår för vilket beviljat medelhar regeringen lill programländerna framfört preliminära planeringsramar förde två efterföljande budgetåren. I fråga om etl flertal mellanstatligaorganisationer har regeringen med bemyndigande vidare gjortutfästelser om bidrag som på samma sätt omfattar en treårsperiod. Sådanabemyndiganden för regeringen atl göra utfästelser för en treårsperiod är enfömtsättning för mottagande länders och organisafloners möjlighet alt effektivtplanera utnyttjandet av det svenska biståndet. Med hänsyn flll attbislåndsanslagen nu kan fömtses öka långsammare än tidigare bör emellertidregeringens rätt att göra formella utfästelser avse bidrag eller landramar somär oförändrade i förhållande lill vad som föreslås för del kommandebudgetåret. Jag kommer i del följande all ange för vilka intemationella organisaflonerlångtidsutfäslelser är aktuella. För programländema är som bekant utfästelserför en treårsperiod regel. I de fall regeringen vill föreslå under treårsperiodensuccessivt ökade landramar eller bidrag tUl ett visst programland ellerinternationellt biståndsorgan får detla redovisas för i varjesärskilt fall.