prop · FZ03111 · 1975-12-31 00:00:00 — Den som t. ex. pågrund av sjukdom avser atl rösta hos utlandsmyndighet med valsedelsförsändelsekan således inte använda annat bud än make. 1fråga om de rent praktiska möjligheterna atl utöva rösträtt hos ullands-myndighetkan följande tilläggas. Vid 1973års allmänna val värdet möjligl att rösta vidett stort antal utlandsmyndigheter, dock inle vid någon utlandsmyndighet iSchweiz eftersom statsmakterna där inte är beredda att medge röstmottagninginom landets gränser. Somhar framgått av det tidigare anförda uppställer inte vallagen något krav altröstmottagning hos utlandsmyndighet lär ske endast på den ort därutlandsmyndigheten är stationerad. 1 viss uisträckning förekom det också vid val att röstmottagning anordnades på annan ort. Utredningenanger lill en början att den har uppfattat sitt uppdrag att förutsättningslöstpröva frågan om vidgad rätt för utlandssvenskar att delta i val till riksdagenså alt detla omfattar inte bara frågan om och i vilken uisträckning en vidgningav kretsen röstberättigade bör ske. Utredningen har därför också undersöktvilka ålgärder som kan och bör vidtas för atl underlätta för dem, som ärröstberättigade, atl utöva sin rösträtt. Betänkandet innehåller sålunda dels etlförslag som innebär en vidgning av kretsen röstberättigade, dels etl antalförslag av valteknisk natur som rör upprättandel av röstlängd ochröstmottagning. 1 den mera principiella frågan hur kretsen röstberättigadeskall bestämmas är utredningen inte enig. Vidare har utredningen uttalatallmänna rekommendationer som tar sikte på en vidgad information kring valförfarandet. Som bilaga till betänkandet ingår en re- Prop.1975/76:111 13 dovisningför en enkätundersökning rörande utlandssvenskarna och de svenska riksdagsvalensom ulredningen har genomfört. 1syfte alt skaffa sig en uppfattning om intresset bland utlandssvenskarna fördeltagande i val lill samt att söka kartlägga de svårigheter som kanvara förenade med valdeltagande för svenska medborgare bosatta i ullandet harutredningen som nämnts genomfört en enkätundersökning bland i utlandetbosatta svenska medborgare som vid undersökningstillfället hade uppnåttrösträttsålder. Arbetet med uppläggningen och genomförandet av undersökningenhar letts av en särskild av utredningen anlitad utredningsman. För eltnärmare studium av enkätens uppläggning och metoder kan här hänvisas tillredovisningen i betänkandet (s. 99-105). 1 detta sammanhang kan nämnas attundersökningen i stort genomfördes på så sätt att ett under ulredningens ledningutarbetat frågeformulär (se bil. 2 lill utredningens belänkande) under ihuvudsak oktober månad 1973 tillställdes ca 3 000 personer. Från dessa erhöllutredningen omkring 2 000 besvarade frågeformulär i retur, vilka sedermerabearbetades. Resultatet av bearbetningen finns utförligt redovisat itabellform (se bil. 3 lill utredningens betänkande). Såvälunder fältarbetet som vid bearbetningen av svaren har enkäten behandlats somtvå, från varandra frislående undersökningar. Den ena avsåg etl slörrebefolkningsurval av sådana utlandssvenskar som i och för sig varröstberättigade vid val - dvs. som hade utvandrat under åren 1968-1972.Den andra avsåg ell mindre urval av sådana utlandssvenskar som vidundersökningstillfället hade föriorat rösträtten, därför alt de hade utvandratföre , närmare bestämt . 1frågeformuläret - som var gemensamt för båda enkäterna - ställdes elt stortantal frågor rörande bl. a. den intervjuades relation till och kontakter medSverige (via besök, släktingar, massmedier m. ), anknytning lill bosättningslandel(medborgarskap, giftermål, längden av utlandsvistelsen), kontakter med svenskautlandsmyndigheter och lokala svenska eller andra föreningar på orten,deltagande i svenska val 1973 och tidigare, uppfattning om vikten av deltagandei sådana val, upplevda svårigheter i samband med röstning samt om deltagande ival i bosättningslandet. 1det följande återges några iakttagelser och slutsatser från den sammanfattanderedovisningen i belänkandet. Vadförst gäller de röstberättigade utlandssvenskarnas antal så uppgår del enligtutredningsmannens uppskattning lill ca 15 000 personer. Av de tillfrågaderöstade vid val. Av de utlandssvenskar som utnyttjade sinrösträtt hade 96 ?<é röstat vid minst ett svenskt val före utflyttningenoch av dem som inte utnyttjade sin rösträtt 1973 hade Prop.1975/76:111 14 röstati före utflyttningen. Utredningsmannen konstaterar vidare atl det finnsetl klart markerat intresse hos de röstberättigade utlandssvenskarna atl deltai svenska val. av dem som var med och röstade 1973 anser det "myckelviktigt". Av dem som inte röstade 1973 har samma uppfattning. Framföralll är intresset för deltagande i svenska val klart slörre än för deltagande ibosättningslandels val. Störsi intresse för deltagande i svenska val har de somhar bosatt sig i . De som har stannat i är nästan likaintresserade av atl rösta i bosättnings-landet som i . Eltförmodande från utredningsmannens sida är att antalet röstande utlandssvenskarskulle maximalt fördubblas om rösträtten bibehålls som men svårigheterna altskaffa röstkort (inklusive eventuella brister i informationen om valet)nedbringas lill etl minimum. 1 sammanfattningen sägs vidare att, av enkäten alldöma, upplysningar som tränger ut ordentligt och sker om alt svenskl valär förestående och som även anger när och hur begäran om röstkort skall görasoch när och hur själva röstningen skall ske skulle medföra en påtaglig ökningav utlandssvenskarnas valdeltagande. Själva "krånglet" medröstningen, röstningssystemet, framhävs som elt verkligt motstånd bara från dehåll där ointresset förefaller vara störst. Vadgäller frågan vilken betydelse längden av utlandsvistelsen har för intressetatt delta i svenska val uttalar utredningsmannen bl. a. följande. Redan 4-5 årefter utvandringen har intresset att delta i svenska val avtagit blandutlandssvenskarna (här avses också de som flyttat ut ). D.et tycksvidare som om intresset vore lägst bland dem som emigrerade (alltså alldeles efter det alt de förlorat rösträtten), medan det bland dem somhar varit utlandssvenskar sedan tycks sakta öka igen. Totalt setllyder materialet på att del verkliga intresset ("mycket stora") altdelta i svenska val utlandsvistelse är ungefär lika utbrettsom det var med bibehållen rösträtt, utombeträffande personer som är bosatta i våra nordiska grannländer hos vilka intres.seldock är växande efter en nedgång. Enannan fråga som utredningsmannen söker besvara är med vilka medier man bäst kansprida informaiion om atl val förestår m. m. Den viktigaste informationskällanförefaller att vara de rikssvenska tidningarna. Som näst viktigastinformationskälla anges brev från släktingar och vänner i . av demsom röstade uppger sig ha fått valinformation direki från myndigheterna.Detsamma uppger 6 96 av dem som inte röstade. De dagstidningar som ges ul iSverige betyder mycket överallt, de svenska hemmaprogrammen i radio mycketframför allt i grannländerna. Julängre borl utlandssvenskarna är bosatta desto mer tycks släktingars ochvänners brev och myndigheternas information betyda. Det förefaller utredningsmannensom de allra flesla nåddes av valinformation i en eller annan form före valet1973. Han noterar emellertid att många i svaren 1975/76:111 15 påfrågorna klagar på alt den nådde dem alltför sent. Utlandssvenskar irösträttsåldern som inte är röstberättigade i skiljer sig enligtutredningsmannen demografiskt och geografiskt en del från de röstberättigadeutlandssvenskarna. De båda grupperna äremellertid ungefär jämnslora, troligenmed någon övervikt för icke röstberättigade (ca 15(K)0 röstberättigade och ca18 000 icke röstberättigade). De som har varil borta - de ickeröstberättigade - är talrikare framför allt i och , medan de somflyttat ul i större utsträckning finns i , ,, och . Genomolika medier håller sig de icke röstberättigade utlandssvenskarna mer ellermindre å jour med vad som händer i . prenumererar på en eller flerarikssvenska tidningar (av de röslberätligade). De flesla av dem läser demockså regelbundet. lyssnar regelbundet på svenska hemmaprogram (av deröstberättigade), på svenska utlandsprogram i radiod av de röstberältigade). Avde icke röstberättigade som har flyttat till något av de nordiska ländernatycks de som därigenom anser sig ha fält del bättre vara något fler än de somanser atl de fäll del sämre när det gäller den allmänna laglydnaden, umgängetmänniskor emellan och möjlighelerna alt få elt bra arbele. 1 övriga ärdel fler som tycker all del är bättre där de nu bor med avseende påbeskattningen, umgänget, klimatet och möjligheterna all driva ell företag. INord- och är det en klar övervikt för dem som anser all de har fallen "bättre" beskattning, bättre möjligheler atl driva ell förelag, bättreklimat, bättre möjligheler att fä etl bra arbele och bättre umgänge. Vad mananser sig ha förlorat genom utvandringen är omvårdnaden om de gamla,sjukvården, levnadsstandarden och - på sina håll - skolutbildningen. Enjämförelse mellan dem som har flyttat ut och dem somflyttat ul senare visar i dessa delar en påfallande överensslämmelse iattityderna lill del gamla hemlandet. Åtskilligautlandssvenskar som har varil borta frän räknar fortfarandemed all ha kvar sin svenska rösträtt (). Lika många uppger all de också harrösträtt i bosättningslandel. Före utflyttningen från hade röstatvid etl eller flera tillfällen, efter utflyttningen hade deltagit i någotsvenskt val. Av de ej röstberättigade anser det mycket viktigt all röstavid svenska val (molsvarande siffra för de röstberättigade, ), medan () anser del myckel viktigt alt rösta i bosättningslandel. Utredningsmannennoterar alt intresset all rösta i de svenska valen växer med utlandsvistelsenslängd såvitt gäller personer bo-salta i de nordiska länderna och övriga Europaoch är mer oförändrat beträffande dem som lever på andra håll. Desom är mycket angelägna bland de icke röstberättigade är lalaligasl i denordiska ländema och och betydligt talrikare i utanför (anser del myckel viktigt all få rösta i , är myckelintresserade av atl fä rösta i bosättningslandel). 3* 1976. Prop.1975/76:111 16 Utredningenhar som en allmän utgångspunkt för vidare resonemang kring frågan om kretsenröstberättigade bör vidgas intagit den ståndpunkten alt en eventuell vidgninginte kan göras så långtgående atl varje krav på tidigare bosättning i (kyrkobokföring) efterges. Vilken lösning man än väljer måste sålunda det kravelupprätthållas atl den som tillerkänns rösträtt också har någon anknytning lill landetoch intresse för de politiska beslut som fallas där. Ulredningenhar övervägl om del finns möjlighet atl urskilja och beskriva kategorier avpersoner som kan antas ha särskild anknytning till och som därför börbibehållas vid sin rösträtt, eller om en begränsning bör sökas efter meragenerella kriterier. 1 sitt resonemang kring dessa frågor konstaterarutredningen atl en kategori utlandssvenskar redan f n. kan sägas varasärbehandlad, nämligen de tjänstemän som tjänstgör vid landets utlandsmyndigheter.Dessa personer kvarstår i kyrkobokföringen med resultat att de förs upp i denallmänna röstlängden. Utredningen erinrar om att en möjlighet som diskuteradesi samband med införandet av nu gällande regler men som då avvisades är att förytterligare yrkeskategorier införa samma reglering. Även om man bortser frånall elt kvarstående inom kyrkobokföringen medför oöverblickbara konsekvenserockså på andra områden är, enligl utredningen, en lösning efter denna linjeförenad med avsevärda nackdelar. Det är sålunda förenat med stora svårigheteratt dra gränserna mellan olika persongrupper efter deras yrke ellertjänstgöring och åstadkomma en avgränsning som är så klar alt den inte gerupphov lill svårigheter för myndigheler och enskilda vid tillämpningen. Även omgränserna dras så alt några tolkningssvårigheter inle uppkommer kvarstår medstor sannolikhet också invändningen att de är godtyckligt dragna. En härmedsammanhängande synpunkt är den att del ständigt sker en utveckling som medföralt en gång dragna gränser med tiden ter sig som orättvisa och all grupper avmedborgare kommer i den situationen alt de med lika slor rätl som redanröstberättigade kategorier kan påstå atl de bör bibehållas vid sin rösträtt. Nämndasvårigheter föreligger enligl utredningen oavsett om man väljer att införakategoribestämmelser i folkbokföringsförordningen eller vallagen. Utredningenpåpekar vidare alt bestämmelserna om folkbokföring är föremål för översyn av hemvisisakkunniga(Fi 1970i7l). Utredningen har inhämtat att de sakkunniga arbetar efter denlinjen all fortsättningsvis endast den som har verkligt hemvist i landet skalltas med i kyrkobokföringen. Inte heller utlandssvenskar i diplomatisk tjänslskall således kunna kvarstå i kyrkobokföringen om de inle har hemvist i landetulan är bosatta i utlandel under sin tjänstgöring. Denu redovisade övervägandena anser utredningen innefattar skäl nog för atlavvisa en lösning enligt tanken på en kategoriindelning. 1975/76:111 17 enutgångspunkt för utredningens vidare överväganden är således alt, om envidgning av kretsen röstberättigade skall genomföras som kravel pånågon begränsning upprätthålls, denna vidgning bör sökas efter generellakriterier. Enligtulredningen kan den principiella, mera politiskt betonade frågan om en vidgningav kretsen röstberältigade inte ses helt isolerat från de grundlägganderiktlinjerna för hur röstlängden lämpligen bör upprättas. Enfråga som ulredningen har ställt sig är om man med utgångspunkt endast från deuppgifter som kan erhållas från RPSis centrala passregister och RSViskortregister över ul- och inflyttade personer kan upprätta en röstlängd, somupptar alla svenska medborgare som vid en given lidpunkt inte är men tidigarehar varil kyrkobokförda i landet, eller om man måste kräva viss medverkan frånde personer som skall tas med. Tillbelysning av denna fråga har ulredningen inhämtat yttrande från RSV. Av yttrandetframgår bl. a. alt verkels kortregister, som omfattar ca 1,5 miljoner kort, inlear helt tillförlitligt ulan måsle betecknas som etl hjälpregister förkyrkobokföringen. Enligl föreliggande planer kan registret komma atl överföraspå ADB höslen 1979. Om del nuvarande registret skall användas för upprättandeav särskild röstlängd utan ansökningsförfarande är det nödvändigt atlkontrollera registrets innehåll beträffande utvandrade svenska medborgare.Kontrollarbetet blir omfattande men är av engångskaraktär, eftersom aktualiseringenav del nyupprätlade ADB-regi-stret kommer alt ske automatiskt efter varje nyanmälan om utvandring eller invandring. Överförandet av registret till ADBkommer emellertid inle att eliminera den brist som består däri alt registret inleinnehåller uppgifter om utflyttningar . RSV är av den uppfattningenatt kortregistret inte kan användas för upprättande av särskild röstlängd utanansökningsförfarande . Efteratt ha granskal olika system för upprättande av röstlängd konstaterar ulredningenatt det inte är möjligt att framställa röstlängd som avser utlandssvenskar medsamma grad av automatik som då det gäller allmän röstlängd. Delta har sin grundi det faktiska förhållandel atl det för de svenskar som har flyttat till utlandelinle finns tillgång lill någon registrering liknande den som sker inom ramenför folkbokföringen. Del röst-längdsunderiag som med automatik kan åstadkommasgenom en samkör-ning av olika register - RSVis register över utflyttade och RPSiscentrala passregisier - och länsstyrelsernas rösträitsband för allmän röstlängdger med viss säkerhet uppgift om vilka utlandssvenskar som har varit kyrkobokfördahär eller senare men som inte är det nu och som är innehavare avgiltiga svenska pass. Varje syslem som bygger på automatik kommer emellertidatt vara behäftat med brister, beroende på atl underiagei inle alltid ger enkorrekt bild. Bland de personer som har lagils fram genom en sådan samköming avregister och rösträitsband för allmän röstlängd måste därför en sållningföretas. Utredningen pekar bl.a. på del förhållandel att 1975/76:111 18 passregislrellika litet som RSVis register över utflyttade aktualiseras vid dödsfall och allpassregislrel belräffande viss person kan innehålla uppgift att denne ärinnehavare av giltigt svenskt pass trots alt vederbörande i verkligheten har förioratsitt svenska medborgarskap. Anledningen kan vara alt passmyndigheterna inte harfåll kännedom om saken och all därför beslul om återkaUelse av pass inte harfattats. Utredningenkan inle acceptera ell syslem som är så uppbyggt alt också personer som haravlidit eller föriorat sill svenska medborgarskap las upp i röstlängd.Utgångspunkten bör vara den att den röstlängd som läggs fram för granskningenbart upptar personer som vid gällande kvalifikalionsdalum - f n. den röstlängden upprättas -är röstberättigade. De brister som är förenademed ell syslem som bygger på automatik är enligt ulredningen så allvariiga allde inle kan anses botade genom förekomsten av en efterföljande gransknings- ochanmärkningsprocedur. Utredningen utgår därför från atl upprättandet avröstlängd även i fortsättningen bör kräva viss medverkan från deröstberättigade utlandssvenskarna. 1 praktiken innebär kravel på medverkan all endaslden som har ansökt om alt bli upptagen i röstlängd och vars ansökan bifalls lasupp i längden. Ulredningen understryker emellertid del angelägna i alt kravelpå medverkan ges sådanl innehåll och en sådan utformning all valdeltagandetinte i onödan hämmas eller hindras. Ianslutning till sin granskning av möjlighelerna atl framställa röstlängd avseendeutlandssvenskarna utan någon form av ansökningsförfarande har utredningen ocksåhaft anledning atl ta ställning lill etl av RSV framlagt förslag med ellmodifierat ansökningsförfarande. Förslaget innebär alt del nuvarande ansökningsförfarandelför den särskilda röstlängden slopas, atl svensk medborgare ulomlands får röstaom han kan visa giltigt svenskl pass och att rösten som sådan betraktas somansökan om rösträtt, alt en särskild röstlängd upprättas av RSV med ledning avmottagna utlandsröster samt all ullandsröslningen påbörjas tidigare än ,förslagsvis den trettioförsta dagen före valdagen, och avslutas senast åttondedagen före valdagen. RSV är inle berett all förorda en molsvarande lösning förde utlandssvenskar som vill försäkra sig om all kunna rösta i . Försådanapersoner bör nu gällande ordning i huvudsak behållas och således röstkort utfärdas. Denav RSV förordade lösningen har enligt ulredningen den inle obetydliga fördelenframför nu gällande system all den enskilde utlandssvensken inför valet inlebehöver la kontakt med utlandsmyndighet mer än en gång, nämligen då han besökermyndigheten för all avge sin röst. Även om det rent formellt kan hävdas atlröstlängden med denna lösning är upprättad och föreligger före valdagen ochdärmed också före valet, finner utredningen dock för sin del atl lösningeninnebär ell alltför märkbart avsteg från gällande valordning och särskilt fömtsättningamaför regeringsformens beslämmelse om röstlängden som exklusivt bevismedel. 1975/76:111 19 medden gransknings- och anmärkningsprocedur som ingår i röstlängdsförfarandelskulle i verkligheten gå föriorad. Allmänt sell finns del enligl utredningen inlenågon anledning alt ställa mindre långt gående krav på säkerhet och kontroll dådel gäller upprättandet av röstlängd som upptar i utlandel bosalla svenskamedborgare. Snarare skulle man kunna påslå all de möjligheler lill kontroll somerbjuds bör tas lill vara i slörsla möjliga mån, efiersom det här är fråga omen grupp personer som inle konlinueriigt är föremål för registrering inom ramenför folkbokföringen. Vadgäller de i det föregående redovisade uttalandena alt anknytning lill Sverigebör vara en förutsättning för rösträtt och all varje begränsning som ell kravpå anknytning för med sig måsle ha generell giltighet är utredningen enig. Belräffandeden mera politiskt färgade frågan rörande den grad av anknytning som bör krävasför rösträtt och del sätt varpå anknytningen skall dokumenteras hardiskussionen däremot förts efter olika linjer inom ulredningen. Utredningensmajoritet tolkar för sin del de svar som har framkommit i enkäten så, allutlandssvenskarnas intresse för deltagande i svenska val kvarstår på en i stortsett oförändrad nivå också då utlandsvistelsen har varat väsentligt mer än femår. Inlresseni vån är inle bara tämligen oförändrad ulan också relativt hög.Nämnda förhållanden utgör enligl majoritetens mening ell slöd föruppfattningen atl del inle är ovanligt atl utlandssvensken stannar utomlandslängre sammanhängande perioder än ulan all därför mista kontakten medhemlandet. Att intresset för avtar kan inle utläsasur enkäten. I varje fall synes inte utgången av den första femårsperioden avutlandsvistelsen utgöra någon avgörande skiljelinje härvidlag. Motdenna bakgrund har utredningsmajorileten intagit den ståndpunkten alt en sådanlösning bör eftersträvas som bättre än nuvarande schematiska regler låter denenskildes intresse för det politiska livet i vara avgörande för fråganom rösträtt. Majoritetenerinrar om atl - enligt vad utredningen har konstaterat -det inte är möjligtatt upprätta en röstlängd avseende utlandssvenskar helt ulan den enskildeutlandssvenskens medverkan. Majoriteten anser sig vidare kunna utläsa avenkätundersökningen alt del krav på medverkan som det nuvarandeansökningsförfarandet innebär inte uppfattas som särskilt besvärande ellerhindersamt. Enkätundersökningen ger å andra sidan vid handen atl antaletutlandssvenskar som års val skulle ha kunnat ansöka om att bliupptagna i särskild röstlängd kan uppskattas lill ca 15 000 personer. Siffrankan jämföras med antalet personer som verkligen ansökt härom - inte fullt 5 000personer. Av ansökningarna lämnades emellertid i runt tal 1 000 utan bifall, ca850 av den anledningen att sökanden var kyrkobokförd i landet ochdärför inte var alt betrakta som utlandssvensk. Majoriteten nämner vidare att,av enkäten alt döma, det förhållandet att information inte nått fram får sessom en i högre grad bidragande 1975/76:111 20 orsaklill det förhållandevis låga antalet ansökningar än ansökningsförfarandet som sådanl.Långt ifrån hela skillnaden mellan antalet i och för sig röstberättigade ochantalet sökande kan emellertid förklaras härav. Ävenmed beaktande av informationens betydelse anser utredningens majoritet sigdärför kunna dra den slutsatsen atl redan elt krav på medverkan, som harutformats så att endasl måttliga ansträngningar begärs av den enskilde,fungerar som en tröskel, som inte passeras av andra än sådana som har elt såuttalat intresse för dellagande i del svenska riksdagsvalet atl de börbibehållas vid sin rösträtt. Avprincipiella skäl finner majoriteten det önskvärt alt den nuvarandefemårsgränsen slopas utan alt ersättas av någon annan tidsgräns. Den bedömningengörs också att tidsgränser från valleknisk synpunkt kan undvaras utan någraegentliga nackdelar. Sammanfattningsvisinnebär majoritetens förslag att en vidgning av kretsen röslberätligadeutlandssvenskar bör komma till stånd. Den ändringen i gällande ordning föreslåsatl den gällande femårsgränsen slopas. Ansökningsförfarandet skall emellertidi princip behållas. Röstberättigad enligt förslagel är varje svensk medborgaresom inte är kyrkobokförd i men som har varil del . Enförutsättning för utövandet av rösträtt är emellertid liksom attden röstberättigade utlandssvensken efter ansökan har tagils upp i röstlängd.Därtill kommer givetvis regeringsformens generella krav på uppnådd ålder ochfrånvaro av beslut om omyndighetsförklaring. Tvåav ulredningens ledamöter (herrar och ) har i denna delreserverat sig. Bortsett från alla andra invändningar som enligl derasuppfattning kan resas mot slopande av gällande regler anser de atl ulredningsmajoritetenstolkning av enkätundersökningen såvitt angår utlandssvenskarnas intresse alldelta i svenska val är diskutabel. Det allvariiga enligl deras mening äremellertid frågan om del är rimligt att ge svenskar som varaktigt har bosattsig utomlands rösträtt i svenska riksdagsval.