prop · FZ0358 · 1975-12-31 00:00:00 — Bestämmelsemai protokollet har huvudsakligen oförändrade förts över tUl bilaga I tiU . Prop.1975/76: 58 13 Rymdteknikenhar utvecklats snabbt . Allt större och mer komplexa utmstningarhar kunnat placeras i satellitbana eller skjutas ut i rymden. Den rymdtekniskautvecklingen har verksamt bidragit tUl utvecklingen inom annan teknik,exempelvis materialteknik, halvledarteknik, tUlförlitlighetsteknik och reglerteknik. Urspmngligen användes denfredligt inriktade rymdtekniken endast för forskningsändamål. I takt med utvecklingenutökades användningsområdena. finns det praktiskt användbara ochbetydelsefulla rymdtekniska tUlämpningar inom områdena telekommunikationer, navigation,meteorologi och fjärranalys. Som exempel kan nämnas att en avsevärd del av detelefonsamtal som utväxlas mellan och nu överförs via telesatellil.Inom en nära framtid kan rymdtekniken också vinna praktisk tUlämpning förradio- och TV-sänd-ningar direkl från satellit tUl mottagare i hemmen. har deltagit i deteuropeiska samarbetet avseende rymdforskning och rymdtUlämpningar från dessbörjan. Ar 1962 undertecknade konventionen angående upprättande avOrganisationen för europeisk rymdforskning (ESRO), vUken ratificerades (prop. 1962: 85, SU 1962: 75 och UU 1962: 2, rskr 1962:195 och rskr 1962: 232, prop.1964:69 s. 56, SU 1964:109, rskr 1964:247). deltagande motiveradesdels av önskan att låta svenska vetenskapsmän delta i utforskandet av rymdenoch utnyttja de fördelar som rymdtekniken erbjöd, dels av strävan att gesvensk industri möjligheter att delta i det rymdtekniska utvecklingsarbetet ochdärmed stärka sin intemationella konkurrenskraft. Alltsedansenare delen av har man diskuterat formerna för det europeiskarymdsamarbetet inom den europeiska rymdkonfe-rensen (ESC). I början av år 1975nåddes enighet om att ersätta ESRO med ell nytt organ () med, jämfört med ESRO,vidgade uppgifter. undertecknades konventionen om upprättandeav av tio europeiska länder, däribland . Konventionen träder i kraftnär den har ratificerats av dessa länder. upphör konventionen omupprättande av ESRO att gäUa. Formelltsett irmebär bUdandet av att ESRO slås samman med organisationen förutveckling av bärraketer (ELDO). Sakligt sett innebär det dock inga störreförändringar i den verksamhet som ESRO har bedrivit under de senaste åren.Sveriges dellagande i de fem tUlämpningsprojekt som har redovisatsför (prop. 15 s. 164166) förändras inte. Konventionenom upprättande av innebär jämfört med nuvarande förhållanden en starkarebetoning av vikten av att genom samordning av ESA:s och medlemsstatemasresurser uppnå största möj- 1975/76: 58 14 ligafördel för medlemsstatema och deras industrier. En av organets uppgifter ärsålunda atl samordna de nationella rymdprogrammen och integrera dessa idet europeiska rymdprogrammet. Befintliga resurser i medlemsländerna skallutnyttjas i största möjliga utsträckning. har också getts möjlighet attbedriva operativ verksamhet som bekostas av avnämama. ESA-konventionenger en ökad tyngd åt rymdteknikens industripolitiska aspekter och ger bättremöjligheter att praktiskt tiUämpa rymdtekniken. säkerställer den attsvenska vetenskapsmän får delta i det fortsatta utforskandet av rymden. Jagförordar att anslutning tUl konventionen om upprättande av godkännes. Anslutersig till måste vissa lagstiftningsåtgärder vidtas. Ilagen (1966: 664) med vissa bestämmelser om immunitet och privilegierföreskrivs att ESRO åtnjuter immunitet och privilegier enligt vad som har bestämtsi stadga eller avtal som är i kraft i förhållande lUl . Ett sådant avtalmellan medlemsstatema i ESRO har godkänts av . Bestämmelser omprivilegier och immunitet finns intagna i bilaga tUl och ingårsom en del av denna. De stämmer i huvudsak överens med de bestämmelser som nufinns för ESRO. Den bestämmelse i lagen som gäller ESRO bör nu upphöra atlgälla. I stället bör komma i åtnjutande av immunitet och privilegier enligtkonventionen. Lagändringen bör träda i kraft när blir bindandeför . Det bör därför ankomma på regeringen atl bestämma omikraftträdandet. Ienlighet med del anförda har inom industridepartementet upprättats förslag lilllag om ändring i lagen med vissa bestämmelser om immunitet och privilegier. Lagförslagethar upprättats i samråd med statsrådet . Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna anslutning tUl konventionen angåendeupprättande av ett europeiskt rymdorgan (), 2. antaga förslaget till lag om ändring i lagen(1966:664) med vissa bestämmelser om immunitet och privilegier. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1975/76: 58 15 angående upprättande av ett europeiskt rymdorgan DetUl denna konvention anslutna statema, vilkabeaktar att de mänskliga, tekniska och finansieUa resurser som erfordras förverksamhet inom rymdområdet är av en storleksordning som går utöver vad deeuropeiska ländema var för sig förmår, vilkabeaktar den resolution som antogs av europeiska rymdkonferensen den 20december 1972 och vUken bekräftades av europeiska rymdkonferensen den 31 juli1973, enligt vUken en ny organisation kallad "Europeiska rymdorganet"skall bildas av Organisationen för europeisk rymdforskning och för utveckling och tillverkning av bärraketer för rymdfarkosteroch enligt vilken syftet skaU vara att integrera de europeiska nationellarymdprogrammen i elt europeiskt rymdprogram så långt och så snabbt somrimligen är möjligt, vilkaönskar vidareutveckla och stärka det europeiska samarbetet, uteslutande förfredligt ändamål, inom rymdforskning och rymdteknologi och dessas rymdlUIämpningi syfte att använda dem för vetenskapliga ändamål och för operativa rymdtUlämpningssystem, vilkaför att uppnå dessa mål önskar upprätta en enda europeisk rymdorganisation föratt öka effektiviteten av de samlade europeiska rymdansträngningama genom enbättre användning av de resurser som ägnas rymden och för attformulera ett gemensamt europeiskt rymdprogram för uteslutande fredligtändamål, haröverenskommit om följande: En europeisk organisation, "Europeiskarymdorganet", härefter kallad "rymdorganet", upprättas härmed. Rymdorganets medlemmar, härefter kaUade "medlemsstatema",skall vara de stater vUka tiUträtt denna konvention enligt artiklama XX ochXXII. SamlUga medlemsstater skall deltaga i denobligatoriska verksamhet som anges i artikel V 1. a) och skall bidraga tUlrymdorganets fasta baskostnader enligt bUaga 11. Rymdorganets säte förlägges tiU . Rymdorganetskall ha tUl syfte att för uteslutande fredligt ändamål sörja för och främjasamarbete mellan europeiska stater inom rymdforskning och rymdteknologi ochdessas rymdtUlämpning i syfte att an- 1975/76: 58 16 vändadem för vetenskapliga ändamål och för operativa rymdtUlämpningssystem genomatt: a) utarbeta och genomföra en långfristig europeisk rymdpoUtik,rekommendera medlemsstatema mål för rymdverksamheten och avstämma medlemsslalemaspolitik gentemot andra nationella och internationella organisationer ochinstitutioner; b) utarbeta och genomföra verksamheter och program pårymdområdet; c) samordna det europeiska rymdprogrammet med denationella programmen och integrera dessa senare efter hand och såfullständigt som möjligt i det europeiska rymdprogrammet, i synnerhet vadbeträffar utvecklandet av tUlämpningssatelliter; d) utarbetaoch genomföra den för sitt program ägnade industripoli tiken och rekommendera medlemsstaterna en enhetlig industripolitik. ARTIKELIII Informationer och data Medlemsstatema och rymdorganet skall underlättautbyte av vetenskapUga och tekniska informationer som hänför sig till områdenarymdforskning och rymdteknologi och dessas rymdtUlämpning, dock all en medlemsstatinte skall behöva lämna informationer som erhållits från annat håll änrymdorganet om medlemsstaten anser att sådant meddelande skulle stå i stridmed dess egna säkerhetsintressen eller dess överenskommelser med tredje part eUermed de vUlkor på vilka sådana informationer erhållits. Vid bedrivandet av den verksamhet som avses iartikel V skall rymdorganet säkerställa att de vetenskapliga resultatenpubliceras eller på annat satt blir brett tUlgängliga, sedan de utnyttjats avde för experimenten ansvariga vetenskapsmännen. De reducerade data som erhållesskall vara rymdorganets egendom. När rymdorganet utlägger kontrakt eller träffaravtal skaU det, med avseende på resulterande uppfinningar och tekniska data,förbehålla sig vederbörliga rättigheter för att skydda dels dess egnaintressen, dels de medlemsstaters intressen som deltager i vederbörandeprogram, dels ock under dessas jurisdiktion lydande fysiska och juridiskapersoners intressen. Dessa rättigheter skall särskilt täcka rätt tiU tiUgång,rätt till yppande och nyttjanderätt. Sådana uppfinningar och tekniska dataskall delges de deltagande medlemsstatema. De uppfinningar och tekniska data lUl vilkaäganderätten tillkommer rymdorganet skall yppas för medlemsstaterna och kananvändas utan avgift för egna behov av dessa medlemsstater och av fysiska ochjuridiska personer under dessas jurisdiktion. Detaljerade regler för tUlämpningen av ovannämndabestämmelser skall antagas av rådet med två tredjedels majoritet av allamedlemsstater. ARTIKELIV Utbyte av personer MedlemsstatemaskaU underlätta utbyte av personer med verksamhet inom områden där rymdorganethar behörighet under fömtsättning att 1975/76: 58 17 detla åtagande beträffande någon person ej skall påverkatillämpningen av medlemsstaternas lagar och föreskrifter angående inresa lill,uppehåll inom eller utresa från deras territorier. ARTIKEL V Verksamhet och program Rymdorganets verksamhet skall omfatta obligatoriskverksamhet, vari alla medlemsstater deltar och fakultativ verksamhet, vari alla med lemsstater deltar utom de som formellt förklarar sig inte intresserade atl dellaga däri. a) Vad beträffar den obligatoriska verksamheten skallrymdorganet: i) säkerställa atl sådana grundläggande verksamheterbedrivs som utbildning, dokumentation, studium av framtida projekt och teknologisktforskningsarbete, ii) säkerställa alt etl vetenskapligt program utarbetasoch genomförs vilket omfattar satelliter och andra rymdsystem, ni) samla tUlämplig information och sprida den tillmedlemsstaterna, påpeka brister och dubbleringar samt lämna råd och hjälp lillharmonisering av internationella och nationella program, iv) hålla regelbunden kontakt med avnämarna av rymdteknikoch hålla sig underrättat om deras behov. b) Vad beträffar den fakultativa verksamheten skallrymdorganet i enlighet med bestämmelserna i bUaga III till denna konvention trygga genomförandel av program som särskUt kan omfatta: i) projektering, utveckling, tUlverkning, uppskjutning,placering i kretsbana och kontroll av satelliter och andra rymdsystem, ii) projektering, utveckling, tUlverkning och drift avuppskjutnings-anordningar och rymdtransportsyslem. Inom området för rymdtillämpningar kan rymdorganeti förekom mande fall bedriva operativ verksamhet på de villkor som rådet bestäm mer med majoritet av alla medlemsstater. När rymdorganet gör detta skall det: a) tillifrågavarande operativa organs förfogande ställa sådana av sina egnaanläggningar som kan vara lill nytta för dem; b) när såerfordras, för ifrågavarande operativa organs räkning ombesörja uppskjutning,placering i kretsbana och konlroll av operativa till-lämpningssatelliter; c) bedriva annanverksamhet som begäres av avnämarna och godkännes av rådet. Kostnaderna för sådan operativ verksamhet skall bestridasav de berörda avnämarna. Vad beträffar den samordning och integrering avprogram som av ses i artikel IIc) skall rymdorganet igod tid från medlemsstaterna få meddelande om projekt som avser nya rymdprogram, underlätta konsul tationer medlemsstaterna emellan, företa nödvändiga utvärderingar och utarbeta ändamålsenliga regler all antagas av rådet genom enhälligt be slut av alla medlemsstater. Mål och tillvägagångssätt för programmens internationalisering anges i bilaga IV. 2 1975/76. Prop.1975/76: 58 18 ARTIKEL VI Anläggningar och tjänster För att genomföra de program som anförtrolls detskall rymdor- ganet: a) upprätthålladen interna kapacitet som är nödvändig för förberedandet och Övervakningen avdess uppgifier och för delta ändamål upprätta och driva de för dess verksamheterforderliga anläggningarna och anordningarna; b) kunna vidtagasärskilda anstalter som medger att vissa delar av dess program genomförs genomeller i samarbete med nationella institutioner i medlemsstaterna eller somsyftar lill att rymdorganet skall driva vissa nationella anläggningar. Medlemsstaterna och rymdorganet skall vidgenomförandel av sina program eftersträva atl på bästa säll och i första hand utnyttja sina redan existerande anläggningar och tillgängliga tjänster och alt rationa lisera dem. De skall följaktligen inle inrätta nya anläggningar eller tjäns ter utan att först ha undersökt möjligheten att utnyttja de existerande resurserna. Den industripolitik som rymdorganel har alt utarbetaoch tiUämpa med stöd av artikel II d) skallsärskilt vara avsedd atl: a) tillgodosekraven från det europeiska rymdprogrammet och de samordnade nationeUarymdprogrammen på elt ur kostnadssynpunkt effektivt sätt; b) förbättra deneuropeiska industrins konkurrenskraft i världen genom atl hävda och utvecklarymdteknologin och genom att främja rationalisering och utveckling av enindustristruktur som är anpassad lill marknadsbehoven, varvid i första handsamtliga medlemsstaters förefintliga industripotential skall komma tillanvändning; c) säkerställa atlalla.medlemsstater dellager på ett rättvist säll med hänsyn lill derasfinansiella bidrag vid verkställandet av det gemensamma europeiskarymdprogrammet och vid därmed sammanhängande utveckling av rymdteknologin;särskilt skall rymdorganet vid genomförandet av sina program i största möjligautsträckning ge företräde åt industriföretag i alla medlemsstater, vilka skallha alla möjligheter att delta i arbeten av teknologiskt intresse förrymdorganets räkning; d) tillgodogöra sig fördelarna av fri konkurrens vid anbudsgivningi samtliga fall utom då delta skulle vara oförenligt med andra fastställda mål för industripolitiken. Andra mål kan bestämmas av rådet genom enhälligt beslut avalla medlemsstater. Detaljerade bestämmelser för att förverkliga dessa mållämnas i bilaga V och i regler som antas av rådet med två tredjedels majoritetav alla medlemsstater och vilka skall överses med regelbundna mellanrum. Rymdorganet skall för genomförande av sina programmaximalt utnyttja utomstående entreprenörer i den omfattning som överensstäm mer med upprätthållandet av den interna kapacitet som avses i artikel VI 1. 1975/76: 58 19 När rymdorganet definierar sina projekt skall detta hänsyn till de bärraketer och andra rymdtransportsyslem som utvecklatsantingen inom ramen för dess program, av en medlemsstat eUer med ett betydandebidrag av rymdorganet, och skall ge företräde åt dessas användning för lämpliganyttolaster om delta inte innebär en oskälig nackdel vid jämförelse med andra,vid den avsedda tidpunkten tiUgängliga bärraketer eller rymdtransportsystemmed avseende på kostnader, tiUförlitlighet och projektlämplighet. Om verksamhet eller program enligl artikel Vomfattar användning av bärraketer eller andra rymdtransporlsystem skall dedeltagande staterna, när ifrågavarande program underställs rådet förgodkännande eller antagande, underrälla det om den bärraket eUer det rymdtransportsyslemsom avses. Om de dellagande statema under programmets utförande önskar användaen annan bärraket eller ett annat rymdtransportsyslem än som ursprungligenbeslutats, skall rådet besluta om ändringen enligl samma regler som vid delursprungliga godkännandet eller antagandet. Brukav anläggningar, bistånd till medlemsstater och tillhandahållande av produkter Under förutsättning atl det inte inkräktar på deras användning förrymdorganets egen verksamhet och program, skall det göra sina anläggningar tillgängUgaför medlemsstat, som begär att få bruka dem för egna program, på den statensbekostnad. Rådet fastsläUer med två tredjedels majoritet av alla medlemsstaterde praktiska arrangemang enligt vilka anläggningama kommer att görastillgängliga. Om en eller flera medlemsstater önskar genomföra etl projekt som liggervid sidan av den verksamhet och de program som avses i artikel V men inom ramenför rymdorganets syfle, kan rådet med två tredjedels majoritet av allamedlemsstater besluta all bevUja bistånd från rymdorganel. De kostnader somdärvid uppkommer för rymdorganet skall bäras av den eller de berörda staterna. 3. a) Produkter som utvecklats inom ramen för ett av rymdorganets programskall tiUhandahållas medlemsstat som deltagit i finansieringen av ifrågavarandeprogram och vilken begär alt sådana produkter tillhandahålls för dess egnasyften. Rådetfastställer med två tredjedels majoritet av alla medlemsstater de praktiskaarrangemangen för tillhandahållandet av sådana produkter och särskilt derymdorganets åtgärder gentemot sina entreprenörer som syflar lill all förbegärande medlemsstat möjliggöra erhållandet av sådana produkter. b) Dennamedlemsstat kan hos rymdorganet begära yttrande om humvida pris som entreprenör föreslår är alt anse som rätt och skäligt och om under liknande förhållanden rymdorganet skulle anse det god tagbart vid tillgodoseende av sina egna behov. c) Tillmötesgåendeav begäran som avses under denna punkt får inte förorsaka rymdorganet ytterligare kostnad; alla kosinader som härrör från sådan begäran skall bäras av begärande medlemsstat. Prop.1975/76: 58 20 Rymdorganetsorgan är rådet och generaldirektören, biträdd av personal. Rådet skall bestå av företrädare för medlemsstatema. Rådet skall sammanträda när så erfordras, antingenpå delegat-eller ministernivå. Sammanträdena skall hållas där rymdorganel harsitt säte, såvida rådet inle beslutar annorlunda. 3. a) Rådet skall för av väljaordförande och vice ordförande, vUka får omväljas en gång för ytterligare ettår. Rådets ordförande skall leda rådels arbete och ombesörja förberedandet avdess beslut, han skall underrätta medlemsstatema om förslag för genomförande avelt fakultativt program och han skall medverka vid samordningen av rymdorganelsverksamhet. Han skall upprätthålla kontakt med medlemsstaterna genom deras delegateri rådet i frågor av allmänpolitisk art som berör rymdorganel och eftersträvaatt harmonisera deras synpunkter i detta avseende. mellanrådets sammanträden skall han bistå generaldirektören med råd och av denneerhålla alla erforderliga upplysningar. b)Ordföranden skall biträdas av ett presidium vars sammansättning beslutas avrådet och vilket sammankallas av ordföranden. Presidiet skall vara rådgivandeåt ordföranden vid förberedandet av rådels sammanträden. Då rådet sammanträder på ministernivå skall delutse ordförande för sammanträdel. Nästföljande minislermöte skall sammankallasav honom. Utöver övriga uppgifter som anges i dennakonvention och i enlighet med dess bestämmelser skall rådet a) vadbeträffar verksamhet och program som avses i artikel V 1. a) i) och ii): i)godkänna verksamheten och programmet med en majoritet av alla medlemsstater;beslut härom kan bara ändras genom nytt beslut som fattas med två tredjedelsmajoritet av aUa medlemsstater; ii)fastställa, genom enhäUigt beslut av alla medlemsstater, storleken av de tiUgångarsom skall ställas lUl rymdorganets förfogande ; iii)fastställa, genom enhälligt beslut av alla medlemsstater, mot slutet av tredjeåret av varje femårsperiod och efler granskning av rådande läge, storleken avtillgångarna för den nya femårsperiod som börjar vid utgången av detta tredjeår; b) vadbeträffar den verksamhet som avses i artikel V 1. a) iii) och iv): i)fastställa den politik som rymdorganel skall följa vid förverkligandet av sittsyfte; ii)antaga, med två tredjedels majoritet av alla medlemsstater, lill medlemsstatemariktade rekommendationer; c) vadbeträffar de fakultativa program som avses i artikel V 1. b): 1975/76: 58 21 i)antaga varje program med majoritet av alla medlemsstater; u) fastställa, om såerfordras, prioritetsordningen mellan programmen under dessas genomförande; d) antagarymdorganets årliga arbetsplaner; e) ivad avser de budgeter som anges i bilaga II: i)antaga rymdorganets årliga aUmänna budget med två tredjedels majoritet av allamedlemsstater; ii)antaga varje programbudget med två tredjedels majoritet av de deltagandestaterna; f) antaga,med två tredjedels majoritet av aUa medlemsstater, finans- bestämmelserna och rymdorganels alla övriga finansieUa arrangemang; g) hållauppsikt över utgiftema för den obligatoriska och fakultativa verksamhet som avses i artikel VI. h)godkänna och publicera rymdorganets granskade årsredovisningar; i)antaga personalreglementet med två tredjedels majoritet av alla medlemsstater; j)antaga, med två tredjedels majoritet av alla medlemsstater, regler förbeviljande av tillstånd, med beaktande av rymdorganets fredliga ändamål, tillutförsel från medlemsstatemas territorier av teknologi och produkter utveckladegenom rymdorganels verksamhet eller med dess bistånd; k)besluta om anslutnmg av nya medlemsstater i enlighet med artikel XXII; 1)besluta om de åtgärder som skall vidtagas i enlighet med artikel XXIV för denhändelse medlemsstat säger upp denna konvention eller upphör alt vara medlemenligt artikel XVIII; m)vidtaga alla andra åtgärder som erfordras för att uppfylla rymdorganets syfteinom ramen för denna konvention. 6.a) Varje medlemsstat äger en röst i rådet. Medlemsstat har dock inte rätt attrösta i frågor som uteslutande rör ett antaget program vari den inte deltager. b) Medlemsstat har inte rösträtt i rådet om beloppetav dess förfallna icke erlagda bidrag till rymdorganet vad beträffar allverksamhet och program som avses i artikel V i vilka den dellager, överstigerdet fastställda beloppet av dess bidrag för det löpande räkenskapsåret. Om vidareen medlemsstats förfallna icke erlagda bidrag till något av de program somavses i artikel V 1. a) ii) eller b) i vilket den deltager, överstiger detfastställda beloppet av dess bidrag till detta program för det löpanderäkenskapsåret, har denna medlemsstat inle rösträtt i rådet i frågor somuteslutande berör detta program. I sådant fall kan icke desto mindre dennamedlemsstat beviljas tillstånd alt rösta i rådet om minst två tredjedelar avalla medlemsstater anser alt försummelsen alt erlägga bidragen beror påomständigheter över vilka den inte råder. c) Rådet är beslutfört när ombud för mer än hälften avalla medlemsstater är närvarande. d) Såvidadenna konvention inte föreskriver annat skall beslut av rå det fallas med enkel majoritet av närvarande och röstande medlems stater. e) Närdet gäller att fastställa om det föreligger enhällighet eller ma joriteter enligt denna konvention skall hänsyn inte tagas till medlemsstat som inte har rösträtt. Rådetskall antaga sin egen arbetsordning. 8. a)Rådet upprättar en kommitté för det vetenskapliga programmet 3 1975/76.1 saml Nr 58 1975/76: 58 22 tillvilken den undersläUer angelägenhet som har avseende på det obligatoriskavetenskapliga program som avses i artikel V 1. a) ii). Rådet bemyndigar dennakommitté att falla beslut med avseende på delta program, dock alltid underhänsynslagande lill rådets uppgift all fastställa storleken av tillgångarna ochantaga den årliga budgeten. Rådet fastställer, med två tredjedels majoritet avalla medlemsstater och i enlighet med denna artikel, denna kommittésbefogenheter. b) Rådet kan upprätta sådana andra underlydande organsom erfordras för att rymdorganel skall kunna fullgöra sitt syfle. Rådetbeslutar, med två tredjedels majoritet av alla medlemsstater, om upprättandetav dessa underlydande organ och fastställer deras befogenheter liksom i vilkafall de skall ha beslutsrätt. c) Då etl underlydande organ studerar en fråga somberör endast elt av de fakultativa program som avses i artikel V 1. b) har statsom inle deltager ingen rösträtt, såvida inle alla de dellagande staternabeslutar annorledes. ARTIKELXII Generaldirektör och personal