prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens skriveLse Skr 115/76:103 medöverlämnande av konunittéberättelse ; Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoll, 1976års kommittéberättelse. / 1975/76. Skr1975/76:103 2 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, Aspling, Limdkvist, , , , , ,, , , , , , Detstathga kommittéväsendet har som huvuduppgift att förbereda regeringensförslag tUl reformer inom skilda områden av samhäUsUvet. Komtittéväsendet har ivårt land en mer framskjuten stäUning än i de flesta andra länder. Flertaletreformprojekt utarbetas i en första omgång i fristående utredningar och inteinom , som har en förhåUandevis fåtalig personal. Ettsmidigt ocb effektivt konunittéväsende är under sådana förhåUanden enväsentiig betingelse för att regeringen skaU kunna fuUgöra sina uppgifter. Inomregeringskansliet har pågått arbete med en översyn avformema för konmiittéverksamheten. tiUsattes en särskildarlbetsgrupp med uppdrag att undersöka möjlighetema tUl reformer inom området.Gruppen bestod av statssekreterarna ocb utökades senare med statssekreteraren . Gruppenlämnade en rapport (Ds Ju 1975:14) om utredningsväsendet.Rapporten bar remissbehandlats. Idet följande skall jag kort redogöra för rapportens innehåU och förremissutfallet. Jag skall också lämna en redogörelse för de åtgärder som harvidtagits med anledning av förslagen i rapporten och för arbetet i övrigt inomregeringskansliet i syfte att förbättra och rationalisera kommittéväsendet. Arbetsgruppenförklarar att dess uppgift har varit att undersöka vUka uppslag tiU reformer avutredrungsväsendet som förefaller fruktbara och möjliga att utveckla vidare.Gmppen har gjort en genomgång av de förslag tUl ändringar i konrniittéväsendetsom har lagts fram i skilda sanmianhang. 3 Skr 1975/76:103 Gmppenanser att man bör stäUa sig avvisande både tiU tanke på en centralisering inomregeringskansliet av den politiskt betonade ledningen av utredningsverksamhetenoch tiU förslag om ett centralt utredningsinstitut eller utredningskansli.Däremot anser arbetsgmppen att goda skäl talar för att man utan att bygga uppnågon ny organisatorisk enhet söker utöka den service som länmaskommittéerna. Det föreslås att ser-vicefrågoma och vad som sammanhänger med demundersöks i särskilda arbetsgmpper med uppgift att föreslå konkreta åtgärder. Enligtstatssekreterargmppens mening är det parlamentariska deltagandet ikommittéarbetet från skilda synpimkter fördelaktigt. Att minska inslagetpartiengagerade konunittéledamöter bör därför inte konrnia i fråga. Arbetsgmppenhar granskat några modeller efter vilka verksamheten i en kommitté kan planerasoch som skidle kunna tjäna som altemativ tUl nuvarande förfarande. Av fyraangivna modeller har gmppen fimnit den mest fördelaktig som innebär attutredningen efter i en offentUg promemoria presenterar någraaltemativa lösningar av utredningsuppgiften, varefter promemorianremissbehandlas. En sådan lägesrapport och remissyttrandena över den kan bildagrund för mera preciserade direktiv tiU utredningen. I dessa, liksom i deiu'sprungliga direktiven, kan StäUas upp tidsramar för arbetet. Arbetsgmppenföreslår att några utredningar får i uppdrag att arbeta efter den angivnamodeUen. Enligtarbetsgmppens åsikt är det inte lämpligt att offentUggöra och formelltremissbehandla direktivutkast. kommittéförordning bör enligt rapporten utfärdas. Där bör bl.a. lämnasföreskrifter om vissa befogenheter som tUlkommer olika medverkande ikommittéarbetet. Gmppen förordar att man fortsättnigsvis skiljer meUanledamöter, sakkunniga och experter. De sakkunniga får, fastän de inte själva ärkommittéledamöter och alltså saknar beslutanderätt, delta i arbetet på väsentiigensamma viUkor som ledamot. Bl.a. har de "reservationsrätt".Experterna, dvs. de utpräglade speciaUstema, får mera begränsade befogenheter.Gmppen förordar återhåUsamhet med förordnande av experter och anvisar som ettofta bättre altemativ myndighetsutredning av delprojekt. Irapporten framhåUs att kommittéerna i högre grad än hittiUs bör sträva efterett koncentrerat skrivsätt. De bör också på andra sätt göra det lättare förallmänheten att ta del av det väsentUga iimehållet i utredningsförslagen, t.ex.genom att dela upp redovisningen i skilda bokband och genom att ge utfristående, populärt hållna sanmianfattningar. Arbetsgmppen vUl stryka underdet betydelsefulla i att språket i betänkandena är enkelt och lättfattligt. Statssekreterargmppenföreslår, slutiigen, att rapporteringen från kommittéerna tiU departementenskaU få fastare form och att registreringen av olUca uppgifter inomkonunittéväsendet bör rationaUseras. Konmiittéema bör ge inarbetsplaner tUl departementen. Skr1975/76:103 4 Efterremiss har yttranden över rapporten avgivits av hovrätten över ochBlekinge, överbefälhavaren, , , statensjämvägar, , statskontoret, ,, , ,universitetskanslersämbetet, skolöverstyrtelsen, , pris-och karteUnämnden, , statens planverk, statensindustriverk, skadeståndskommittén, massmedieutredningen,konsumenttjänstutredningen, vämpliktsutredning, socialutredningen,skatteutredning, utredningen om skolan, staten och konmiunema,folkhögskoleutredningen, jordbruksutredning, utredningen rörande nulägeoch utvecklingstendenser m.m. inom hotell-och restaurangbranschen,arbetsmiljöutredningen, utredningen om radioaktivt avfaU, länsstyrelser iStockholms, , , , , ,och , , Svenskakommunförbimdet. Centralorganisationen /SR, i (LO), (), Statsvei:enskapliga förbimdet,. (), . , industriförbimd och köpmannaförbund.Länsstyrelsema har bifogat yttranden från , , ,, , , , SimdsvaUs, Öm-sköldsviks ochVilhelmina kommimer samt Östergötiands läns. Sågott som samtUga remissinstanser delar i stort de synpunkter som förs fram ipromemorian och tillstyrker i det väsentiiga förslagen eller lämnar dem utanerinran. Samtiigaremissinstanser aAisar i Ukhet med rapporten tanken på en centralisering inomregeringskMnsliet av den politiskt betonade ledningen av utredningsväsendet. LOpåpekar dock att den samordnande uppgift som statsrådsberedningen har börförstärkas. Hotell- och restaurangutredningen. Statsvetenskapliga förburuletocb anser att en bättre samordning avutredningsväsendet är behövlig. Ilikhet med rapportens författare avvisar remissinstansema i allmänhet tankenpå ett utredningskansli med fast anstäUda sekreterare. KF anser dock att delskraven på sekretariatens kvalitet, dels frågan om anställningsskydd försekretiiriatspersonal talar för att man bör inrätta en central utredningsenhet.Tjänstemännens centralorganisation betonar att anstäUnings- och trygghetsfrågorför den personal som arbetar i konrniittéväsendet bör behandlas i diskussionenom kommittéväsendets organisation. Deremissinstanser som hiir yttrat sig i frågan tUlstyrker en utökning av denservice som länmas dU konunittéema och stäUer sig i huvudsak 5 Skr 1975/76:103 positivatiU de konkreta uppslag som lämnas i rapporten. Vadsom sägs i rapporten om det parlamentariska inslaget i konmiittéema instämmerremissinstansema helt i. Ettantal remissinstanser tar upp frågan om direktivens tillkomst och behandling. Ilikhet med arbetsgmppen anser bl.a. statskontoret ocb i Blekingelän att det är mindre lämpligt att offentiiggöra och formellt remissbehandladirektivutkasten. anser dock att detta förfaringssättkan vara lämpligt . ÖB, statens pris- och kartellnämnd, iKopparbergs län, , m.fl. delar rapportens syn på attuppläggningen av utredningsarbetet bör ägnas större uppmärksamhet vid direktivenstiUkomst. , och anser dock att direktiven i möjligaste mån bör utformas så attutredningama kan bli förutsättningslösa. Flertaletremissinstanser fiimer den av arbetsgmppen rekommenderade modellen förutredningsarbetets uppläggning lämplig och tiUstyrker att den prövas i ettantal utredningar. KF ocb anser att modellen är denmest fördelaktiga av dem som diskuteras i rapporten. framhålleratt modellen normalt bör användas i uttedningar, i synnerhet om de har storpolitiskt betydelse. EnUgt HSB bör modellen kunna medföra ett effektivareutredningsarbete. anser att den är väl ägnad att geen större insyn i utredningsarbetet, och uttalar attmodeUen medför att den offentiiga debatten kommer igång på ett tidigt stadium,vUket ses som en stor fördel. Ettantal remissinstanser bar emeUertid vissa invändningar mot modellen.Folkhögskoleutredningen framhåUer vikten av att kommittén inte blir sysslolös,medan den väntar på remissvar och eventueUa tiUäggsdi-rektiv. LO bar inget atterinra mot modellen, när det gäUer utredningar med utpräglat parlamentarisktinslag, men vUl påpeka att för de remissinstanser, som handlägger mångaremisser, kommer modellen att innebära ett betydande merarbete. TCO framhåUervikten av att remissinstansema får ett sådant underlag och sådan tid tiU sittförfogande att ett StäUningstagande bUr meningsfuUt. Svenska kommunförbundetanser att modellen är lämplig endast i de faU, då det ter sig rimligt attarbeta med flera huvudalternativ. rapporten föreslagna kategoriindelningen av de medverkande i kommittéarbetetberörs i några yttranden. Statskontoret, , iBlekinge län, m.fl. anser det vara väsentUgt att de olika medverkandes ansvaroch befogenheter slås fast samt att regler därom tas in i den nyakommittéförordningen. Den nya kategoriindelningen stöds av bl.a.riksrevisionsverket, utredningen om skolan, staten och kommunerna.Statsvetenskapliga förbundet ocb KF. Däremot anser bl.a. ,statskontoret, statens planverk och jordbruksutredning att denföreslagna kategoriindelningen inte är lämplig. Skr 1975/76:103 6 Samtiigaremissinstanser understryker rapportens syn på att kommittéerna i högre gradän hittiUs bör sträv., efter ett koncentrerat skr ut samt ett enkelt ochlättfattiigl språk. Vaddärefter gäller förslagen om rapportering och registrering inomkommittéväsendet delar och industriförbundrapportens uppfattning om att: en ordning med ingivande av arbetsplaner tvågånger ger departementen bättre möjlighet än f.n. att följautredningsarbetet. och skatteutredning anserdäremot att de normalt finns stort utrymme för berörda departementatt följa pågående utredningsarbete. Statskontoret anser att ett system förregistrering av data kring kommittéväsendet är av stort värde. TCO säger idetta sammanhang att kommittéväsendets funktioner, sedda mot bakgrunden avdatateknikens möjUgheter tiU samlad information om vad som över huvud taget ärföremål för utredning, planering eller forskning i landet, bör ifrågasättas. Ettstort antal remissinstanser tar också upp frågan om remisstidens längd ochanser att den normalt är för kort. Fleraav de förslag som redovisas i rapporten om utredningsväsendet har tagits uppunder det fortsatta arbetet med kommittéfrågoma inom . Också iandra hänseenden övervägs åtgärder för att effektivisera utredningsväsendet.Arbetet bedrivs närmast imder ledning av den statssekreterargmpp somi avlämnaderapporten om utredningsväsendet. Irapporten om utredningsväsendet föreslogs, som framgår av min tidigareredogörelse, att särskilda arbetsgmpper borde tUlsättas för att pröva vissafrågor om service åt konmiittéema och därtiU angränsande spörsmål. Förslagethar resulterat i att två arbetsgmpper har tUlsatts . Arbetsgmppemabestår i huvudsak av tjänstemän från . Huvuduppgiftenför den ena arbetsgmppen är att utarbeta en ocbannan kommittépersonal. Därvid ägnar gmppen särskild uppmärksamliiet år frågorom utredningsbetänkandenas språk och uppläggning. I handboken kommer även attbehandlas frågorna om formema för att i kommittéarbetet anlitaprojektadministrativ sakkunskap och bistånd i vissa sakfrågor frånmyndigheterna samt om myndighetsutredning som led i kommittéutredning.Synpunkter på ett utkast tiU handboken har inhiamtats från ett antalkommittésekreterare m.fl., och en slutiig version väntas föreUgga i början avfebruari 1976. Arbetsgmppen överväger i ö/rigt spörsmål om klassificering avkommittéerna. Dessa överväganden har lett tUl vissa ändringar i 1976 årskommittéberättelse. HärtiU återkommer jag i följande avsnitt. Denandra arbetsgmppen hiu- i uppdrag att se över kommittéarbetets administrativasida. Bland uppgiftema ingår att analysera behovet av 7 Skr 1975/76:103 registreringav ocb information om kommittéfakta av skilda slag, att föreslå riktlinjer förkommittéemas lokalförsörjning och att föreslå förbättringar av servicen tiUkommittéerna i fråga om litteratur, expeditionstjänst, skrivhjälp o.d. Arbetetär uppdelat på olika huvudfrågor ocb väntas beträffande vissa av frågoma pågåunder . Somhar nänmts tidigare förordade statssekreterargmppen i sin rapport att försökborde göras att tiUämpa en modeU för uppläggning av kommittéarbetet som innebäratt kommittén i en offentUg promemoria lägger framnågra altemativ tUl lösning av utted-ningsuppgiften. Tanken var att regeringenskulle kunna återkomma med närmare anvisningar för kommittéarbetet efter att batagit del av promemorian och de remissyttranden som kan ha inhämtats överdenna. Regeringen har, efter det att rapporten lades fram, i direktiven tillnågra utredningar förordat en uppläggning av utredningsarbetet i huvudsaidigöverensstämmelse med den angivna modeUen. Jag kan hänvisa tiU direktiven förutredningen (U 1975:16) om det studiesociala stödet och förSINF-DOK-utredningen (I 1975:04). Man torde kunna räkna med att också vissa avde kommittéer som tiUkallas kommer att anbefaUas att följa enarbetsplan i enlighet med modellen i fråga. Irapporten föreslogs att nuvarande kommittékungörelse (1946:394) skulle ersättasav en ny författning i änmet. En mera genomgripande omreglering avförfattningsbestämmelserna om kommittéväsendet bör få anstå till dess detidigare nämnda arbetsgrupperna i del väsentliga bar fullgjort sina uppdrag. Iväntan på detta övervägs emeUertid inom lämpligheten avatt genom ändringar i kommittékungörelsen införa den kategoriindelning av demedverkande i komnuttéarbe-tet som bar föreslagits i utredningsrapporten ochalt i samband därmed meddela vissa bestämmelser om de medverkandes befogenheteri kommittéarbetet. En partieU översyn av kommittékungörelsen kan komma attgälla också ersätlningsreglema. Den framtida utfornmingen av dessa bestämmelserövervägs f.n. inom . Enofta uppmärksammad fråga gäller utredningstidens längd. Det är givetvisangeläget att kommittéarbetet leder till slutresultat med den snabbhet som ärförenlig med kravet på hög utredningskvalitet. Det bör också tillses att sådantkonimittéarb>ete avslutas, som inte längre framstår som fndctbart med tankepå utvecklingen inom det berörda ämnesområdet efter den tidpunkt då kommitténtiUkaUades. Mot denna bakgnmd övervägs f.n. inom departementen att föreläggakommittéer, vars arbete bar pågått , att avslutasitt arbete senast vid viss angiven tidpukt. En sådan åtgärd bör kunna medverkalill att antalet arbetande kommittéer inte blir opåkallal högt. Skr 1975/76:103 8 Enligttilläggsbestämmelse 3.6.2 till riksdagsordningen skaU regeringen årligensamtidigt med budgetpropositionen lämna redogörelse för verksamheteninom de kommittéer som har tillsatts på gmnd av regeringens beslut. Jag fårdäi-för föreslå att redogörelse för kommitté-verksamheten nu lämnas tillriksdagen. Redogörelsen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. 1976 årskommittéberättelse är i huvudsak redigerad och upplagd på samma sätt som 1975års kommittéberättelse. Frågan om ändringar av redovisningen ikommittéberätlelsen bör anstå i avvaktan på det arbete med kommittéfrågor sombedrivs inom . Vissa smärre justeringar bar dock företagits i åretsberättelse. Dessa sammanhänger med de fömt nämnda övervägandena omklassificeringen av kommittéer. ÅtskiUiga organ som bmJ:ar redovisas ikommittéberättelsen har inte utredande uppgifter i vederlagen mening. För attinte bilden av det statliga utredningsväsendet skall bli missvisande bördärför särskilt anges vilka "kommittéer" eller andra ikommittéberättelsen angivna organ som inte bör betraktas som egentligautredningar. Detta sker för varje departement i ingressen tiU redogörelsen för departementetskommittéer. Vidare bar i samma syfte ur kommittéberättelsen uteslutits redovisningenav sakkunniga som är utsedda att delta i intemationellt samarbete eller somhar aimat liknande uppdrag. Kostnadema för detta sakkunnigarbete anges dock ikostnadsbilagan. Medhänvisning tiU vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen överlämnar1976 års kommittébierättelse tiU . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Skr 1975/76:103 Skr1975/76:103 10 Förvarje departement används en löpande nummerserie för år. Nummerbeleckningen anges med förkortning för departement saml årtal, kolon och löpnummer och anges inom parentes efter ordet kommitté (motsvarande). Exempel: x-utredningen (Ju 1975:(X))och utred ningen (Ju 1975:00) om . Beteckningen är avsedd atl användas vid såvälhänvisningar i löpande lext som i kamerala sammanhang. (moisvarande) som tillkommit används som löpnummer delnummer i riksdagsberältelsen under vilket kommittén försia gången redovisats. Deuppgifter som ingår i berätl«;lsen registreras fortlöpande i ell datorstöttinformalionssökningssystem. Kommittéberättelsen framställs med hjälp avsystemet. Under löpande år kan uppgifier om kommittéernas verksamhet erhåUas wdetta system efter hsinvändelse tiU . Il Kommittéer: Ju:2 Inom detta avsnitt har följande kommittéer avslutat sinverksamhet under år 1975:1,3,7,9,11,23,28,33,35,37,39,41 och 43 Följande kommittéer inom avsmttet fullgör inte, resp. harinte fullgjort egentligt utredningsuppdrag: 6,25,26,37,40 och 46 Utredningen (Ju 1956:42) rörande specialstraffrätten Tillkallad enligt Kungl. Maj:ls bemyndigande derj 2december 1955 för förberedande undersökning för reformering av specialstraffrätten (se Post-och Inrikes tidn. Utredningsman: , Hans G., professor Expert: , Hans C. Y., utrikesråd Direktiven för utredningen, se riksdagsberätlelseJu 34. Utredningsmannen beräknas avge sitt betänkande /76. (Ju 1963:51) Tillkallad enligt Kungl. Maj :ls bemyndigande den 28 juni1962 för att följa arbetet i en i tillsatt kommitté, som har i uppdragatt utarbeta förslag lill lag om köp av lös egendom, samt atl, under beaktandeav pågående arbete att åstadkomma en intemationell köplag, överväga omanledning föreligger atl föreslå ändring i den svenska köplagen (se Post- ochInrikes tidn. den 18 juU 1962). Genom beslut har Kungl. Maj:t vidgatuppdraget till att avse en begränsad översyn av den svenska köplagen (se Post-och Inrikes tidn. Ytterligare utvidgning skedde genom beslutden 1%8 då utredningen även fick i uppdrag att se över de allmännareglema om dröjsmålsränta m. m. (se Post- och Inrikes tidn. den 4 december1968): Utredningsman: , , professor Ju: 2 Skr 1975/76:103 12 Experter: , S. , avdelningsdirektörCedercrantz, , direktör Hillbom, ., civilekonom (fr.o.m. den 5 november1974) , ., professor , , förbundsjuristKöhler, ., advokat , Per , bankdirektör , , direktör , G. , direktör Carbell, , hovrättsassessor Nöteberg, RolfM., hovrättsassessor (fr.o.m. ) Lokal: 1, 2 tt., 111 28 , tel. (Carbell), 763 23 61 (Nöteberg) Direktiven för utredningen, se 1%3 års rikdagsberätlelseJu 51 och riksdagsberätlelse Ju 30. Tilläggsdirektiv, se 1969 årsriksdagsberätlelse Ju 24. Utredningen har - oktober 1975hållit sju sammanträden. Nordiska överläggningar angående översynen av köplagen harhållits i och i . Utredningen beräknas slutföra sill arbete i slutet av år1976. valtekniska utredning (Ju 1966:61) Tillkallade enligt Kungl. Maj:ls bemyndigande den 15januari 1965 för att utreda vissa tekniska valfrågor (se Post- och Inrikestidn. Ordförande: , ., Ledamöter: , ombudsman, led. avriksdagen , . E., direktör , N. , lantbrukare, led. avriksdagen , J. , redaktör, f.d. led. av , K. IvanH., lantbrukare, led. Experter: , , avdelningschef , GunnarE., avdelningschef , , byrådirektör 13 Kommittéer: Ju: 4 , N. , rättschef H., avdelningsdirektör Sekreterare: , , hovrättsassessor Direktiven för utredningen, se riksdagsberättelseJu 61. Tilläggsdirektiv, se 1%9 års riksdagsberätlelse Ju 39 och 1970 Ju 27.Ändrade direktiv, se . Uiredningen bar - febmari 1975hållit tre sammanträden. Uiredningen har avgett betänkandet(SOU 1975:8) Utlandssvenskamas rösträtt. Uppdraget är därmed slutfört. (Ju 1967:62) Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 13 maj1966 för alt utreda frågor om förstärkt integrilelsskydd på personrättensområde (se Post- ocb Iru-ikes tidn. 1%6): Ordförande: , E. , f.d. justitiekansler Ledamöter: , ombudsman, led. avriksdagen , ., jur. kand., led. av (fr.o.m. den 16november 1974) Larfors, , direktör, led. av (fr.o.m.den 16 november 1974) , ., hovrättslagman S., fru, led. av (fr.o.m. den16 ) Expert: , . Sekreterare: , F. , hovrättsassessor(t.o.m. ) , ., hovrättsassessor (fr.o.m. den 1februari 1975) Lokal: 1, 2 tr., 11128 , tel. (ordföranden) och 763 23 53 (sekreteraren) Direktiven för kommittén, se riksdagsberätlelseJu 62. Ju:4 Skr 1975/76:103 14 Kommitténbar - hållit tolv sammanträden. Därutöver har en särskild arbetsgrupp hållit tre sammanträden. Koinmitténsarbete beräknas pågå . 5.Skadeståndskommittén (Ju 1%7:68) M;ij:ts bemyndigande för att tillsammans medsakkunniga i övriga nordiska länder utreda frågor om skadestånd för framtidaförluiit av arbetsinkomst och om efterlevandes rätt tiU skadestånd (se Post-och Inrikes tidn. Ordförande:Conradi, . F., juslitieråd , T. , professor , , advokat Experter:Alexanderson, R. , jurist hos LO Förstadins, . W., direktörKihlbom, J. O. , assuiansdirektör , , kanslichef , HansG., direktör , ., bitr. direktör , ., kammarrätlslagmanRydberg, , försäkringsdireklör Strömland,, förbundsjurisl (fr.o.m. ) , , avdelningsdirektör , N. , cbefsr.ådman , T. BertU, professor (fr.o.m. ) Bitr.sekreterare: , ., hovrättsassessor (fr.o.m. ) , 2 tt., 111 28 , tel. (Nöteberg) , se 1%7 års riksdagsberätlelse Ju 68. Tilläggsdirektiv, se 1972års riksdagsberätlelse Ju 30. Kommitténhar under liden hållit åtta sammanträden.Kommittén beräknas avge sitt slutbetänkande . 15 Konunittéer: Ju: 6 Samarbetsorganet (Ju 1968:59) för ADB inomrättsväsendet Tillkallade enligl Kungl. Maj:ls bemyndigande den 30december 1966 för all bereda fråga om omläggning av rutiner inomrättsväsendet för automatisk databehandling och därmed sammanhängande frågor:Ordförande: , S. , justitiekansler Ledamöter: ., generaldirektör (fr.o.m.den 3 september 1975) , , avdelningschef (fr.o.m. den 1 oktober1975) , K. ., departementsråd , . O. M., t.f.överdirektör , . A., avdelningschef , P. T. ,generaldirektör , . G., rikspolischef , . G.,riksåklagare , . G., hovrättspresident , C. ., avdelningschef (t.o.m. den 30september 1975) Ersättare för ledamot: BoUn, ., avdelningschef (fr.o.m. ), , avdelningschef (för ) T., departementssekreterare (förEnglund) (fr.o.m. ) I., statistikchef (för ), , avdelningschef (för Fischier) (t.o.m. ) Forthuber, , organisationsdirektör (för Trotzig)(t.o.m. ) G. , byråchef (för ) ,, byråchef (för ) (fr.o.m. ) , HansC, avdelningsdirektör (för ) (fr.o.m. ) Expert: , S. , hovrättsråd (fr.o.m. den 1januari 1974 t.o.m. ) Sekreterare: , A. , departementsråd Ordförande i arbetsgrapp eller kontaktmän: , .,avdelningschef, , , avdelningschef,Elmhammer, . I., statistikchef, statistiskacentralbyrån , , förste aktuarie, försvarsstaben Frenning,, Ju:6 Skr 1975/76:103 16 HeUström,, avdelningsdirektör, statskontoret Hillbo,, byråchef, N. , avdelningschef, statens invandrarverk , B. ., ADB-direktör, dateimaskincentralen för Munlzing,, avdelningsdirektör, ,., revisionsdirektör, riksrevisionsverkel J., byrådirektör, generallullslyrelsen T., förste arkivarie, deWoul, , länsåklagare, riksåklagaren ,, bitr. Lokal:Justitiedepartementet, Fack, 103 10 , tel. (sekreteraren) Särskildadirektiv har ej meddelats. Samarbetsorganethar under liden hållit tio sammanträden saml haflijverläggningar med olika myndigheter, organisationer och andra som berörs avsamarbetsorganels verksamhet. Arbetet har liksom varit inriktat påADB-system för broltmålsförfarandel hos poliis, åklagare och domstolar samlrutiner för kriminalvårdens myndigheler men också på syslem förlagstiftningsförfarandet saml rättspraxis och diarieföring hos vissa domstolar.