prop · FZ03202 · 1975-12-31 00:00:00 — Detbör framhållas att denna lagslifining är ett komplement till RB:s regleromtelefonavlyssning. Som allmän förutsättning gäller således att utredningenrörbron förvilkelinteärsladgallindrigarestraffän fängelse i tvåår och alttelefonapparaten innehas av ellereljest kan antas begagnas av den som skäligenmisstänks för brottet. Lagstiftningen är alltså inte särskill inriktad på brotlmol rikets yttre eller inre säkerhel utan förutsätter att hätiämte gäller enlagslifining som motsvarar lag. Prop.1975/76:202 77 3 Allmänt om förun(dersökning och tvångsme( Telefonavlyssningvid förundersökning ulgör ell s, k, slralTprocessuelli ivångsmedel, dvs, ett ingripandesom får tillgripas under den polisutredning som föregårenbrotimålsräliegång.Tvångsmedlen indelas i personellaoch reella. De personella ivångsmedlen riktasmoi person och beslår i au en person berövas sin frihel ellereljest görs lillföremål för inskränkningar i den allmänna medborgeriiga friheten. De reellaivångsmedlen har avseende å egendom oeh innebär åigärder som inskränker denvanliga förfoganderätten över egendomen i fråga. Telefonavlyssning räknas idoktrinen lill de reella ivångsmedlen. Denna uppfallning vinner stöd avstadgandets placeringar i RB:s beslagskapiiel. Förall ge en bild a v telefonavlyssningens rättsliga natur och funktion läm nashär en kort redogörelse för RB:s beslämmelser om förundersökning ochtvångsmedel. Förundersökningär den ulredning om brott som företas av polis och åklagarmyndighet och som.även om den formellt räknas som ell led i rättegången, föregår den egentligarällegången i brottmål. Förundersökning skall bilda den materiella grundvalenför åklagarens åtalsbeslut samt ulgöra en förberedelse för huvudförhandlingen imålel. Den sönderfaller i två stadier: dds del lill polisverksamheten hörandeförberedande spanings- och efierforskningsarbeie. som syfiar lill allfaslslälla om broll förövals och skäl lill misslanke föreligger mol någon, delsden ulredning som sker sedan misstankarna sålunda koncenlrerais lill vissperson. Reglerna om förundersökning finns i 23 kap, RB saml iIbrundcrsökningskungörelscn (1947:948; FUK), Förundersökningskall inledas, så snart del på grund av angivelse eller eljesi förekommeranledning, all brotl. som hör under allmänt ålal. har förövals (1 ij). Underförundersökningen skall utredas om broll förövats, vem som skäligen kanmisstänkas för brollet och om tillräckliga skäl föreligger för ålal mol honom,Härulöver skall målel beredas så all bevisningen vid kommande huvudförhandlingkan förebringas i ell sammanhang (2 s). Prop.1975/76:202 78 Förundersökningeninleds av polismyndighet eller åklagaren. Härden inletts av polismyndighet ochär saken ej av enkel beskaffenhet skall ledningen övertas av åklagaren, såsnart någon skäligen kan misslänkas för brottet. Åklagaren skall också i andrafall överta ledningen, när del är påkallat av särskilda skäl (3 ), Förundersökningenskall bedrivas objektivt. Inte bara omsländigheler som lalar mot den misstänkteulan även de som är gynnsamma för honom skall beaklas. Bevis som är lill hansförmån skall las tillvara. Undersökningen skall också bedriva.s enliglhänsynsprincipen, dvs. ingen skall onödigt ui-säilas för misslanke eller fåvidkännas kosinad eller olägenhet Undersökningen skall bedrivas så skyndsamtsom omsländighelerna medger. Föreligger inle längre skäl till dessfullföljande skall den läggas ned (4 iJ). Underförundersökningen kan förhör hållas med var och en som kan antas kunna lämnaupplysningar av belydelse för uiredningen (6 ). Förhöret kan inom vissa gränserframivingas genom hämining och man kan kvarhållas för förhör underen tid avsex eller, om man är misstänkt, tolv limmar. För kvarhållande längre lidförutsätts all vederbörande är anhållen eller häktad (7-9 :). ön.skemål..som inle är genomförbart, är all ell av undcrsökningsledarenanmodat trovärdigt vittne är närvarande vid förhöret. Huruvida någon i övrigiskall la närvara vid förhör avgör i regel förundersökningsledaren (10 i;). Vägrarnågon som i händelse av ålal är viunesskyldig att yttra sig under förhör kanredan under förundersökningen vittnesförhör hållas med honom inför rällen.Också i andra fall kan vittnesförhör med viiinespliklig person hållas infördomstol. Som förulsällning gäller dock i båda fallen all förundersökningenfortskridit så långt alt någon skäligen kan misstänkas för broiiei(l3 ;j). Enpågående förundersökning är i princip hemlig, Förden misstänkte gäller docksärskilda regler, som framgårav del följande. Sekretessen är betingad av hänsynbåde till allmänna inlressen och lill den misstänkte och omfallar såvälmuntliga som skrifiliga inslag i förundersökningen. Beträffandepolispersonal må anmärkas all polisman enligl 13 ij polisins-trukiionen(l972:5lI) inte obehörigen får yppa vad han fåll vela i tiänslen.om del är av sådanbeskaffenhet att del av hänsyn lill allmänna el lerenskilda inlressen inie börkomma till utomståendes kännedom. Undersökningsledarenhar räll all förordna all vad som förekommit vid förhör inle får uppenbaras (10ij). Den som ulan gilligl skäl röjer vad som sålunda inie får uppenbaras dömsenligl 9 kap, 6 ij RB lill dagsböter. Tystnadsplikten är emellertid inleovillkoriig. Den genombryts av viiinesplikl inför domstol oeh hindrar inleheller den missiänkteeller hans försvarare all vid målels behandling införrällen anföra vad som förekommit vid förhöret (SOU 1938:44 s, 289), EndomslolsRirhandling är i princip offentlig. För all inle förhandlingen skallbryta den sekretess, som i övrigi gäller under förundersökningen, stadgas docki 5 kap, I tj RB alt förhandling, som under förundersökning äger rum viddomstol, kan hållas inom slängda dörrar. Så skall ske om den misslänkle begärdel eller om rätten finner all offentligheten skulle vara lill men förutredningen. Dessutom finns i samma lagrum en generell möjlighel lill slängdadörrar om del kan antas all lill följd av offentligheten 1975/76:202 79 någol kan uppenbaras som med hänsyn lill rikels säkerhelbör hållas hemligl för främmande maki. Har förhandling ägl rum inom slängdadörrar kan rällen enligl 5 kap, 4 i; RB förordna all vad som därvid förekommilinle får uppenbaras. Har förhandling hållils inom slängda dörrar kan enligl 5kap, 5 ij RB även dom eller beslul avkunnas inom slängda dörrar. Handlingar rörande polismyndigheis eller åklagaresverksamhet lill beivrande av broll är med stöd av 2 kap, 1 ijtryckfrihetsförordningen (TF) underkastade sekretess enligl 10 § sekretesslagen(SekrL), Sekretessen innefattar även handlingar rörande användning avivångsmedel i brottmål, SekrL reglerar i försia hand allmänhetens lillgång lillallmänna handlingar. Enligt uttryckligt stadgande i 39 i; SekrL skall dessbeslämmelser inle lända lill inskränkning i sökandes, klagandes eller andraparters räll au i mål eller iirenden hos domstol eller annan myndigheiuibekomma dom, beslul och andra handlingar. Bestämmelsen i 39 i; SekrL lordeemellertid inte ha .självständig belydelse. Frågan om den s, k,partsoffeniligheten blir i slällel all bedöma enligl regler som finns på annalhåll. i fråga om förundersökning i RB Frågan om den misstänktes insyn i förundersökningen berörsnärmasl i 23 kap. 18 > RB, Där siadgas all när förundersökningen fortskriditså långt all någon skäligen misstänks för brottet skall han. då han hörs.underrättas om misstanken. Så snart det kan ske ulan men för utredningen harhan och hans försvarare räll all la kännedom om vad som förekommil vidförundersökningen, ange den ulredning de anser önskvärd och i övrigi anföra vadde aktar nödigt. Underrättelse härom skall lämnas eller sändas lill denmisstiinkte och hans försvarare och skäligi rådrum ges dem. Innan så skell fåråtal inte beslulas. Medan bevismaterialet samlas in kan del vara av vikl misslänkle inte får vetskap om vad som företas. Så länge den skäligenmisslänkle inte hörts behöver man inte underrätta honom om den misslanke somfinns mol honom. Någon skyldighel att särskill meddela den misslänkle och lalaom all misstankarna nu nått styrkan skälig misslanke föreligger alltså inle. Vid förundersökning skall prolokoll föras över vad därvidförekommil av belydelse för uiredningen, Proiokollföringen omfattar bl, a, utsagorav den misslänkle och andra, varvid den hörde skall få tillfälle alt granskauppteckningen innan förhöret avslutats och tillfrågas om han har någon erinranmol innehållel. Erinran som inle föranleder ändring skall aniecknas. Så snartålal har besluiais har den misslänkle eller hans försvarare rält alt på begäranfå avskrifi av förundersökningsprotokollel (21 s), Beslulas inle ålalföreligger således ingen rätt all fä avskrifi av proiokollel, 1 sådana fall ärden misslänkle inle i annan siluation än medborgarna i allmänhel bortsett frånden räll han cnligi 18 må ha hafi all under förundersökningen la del avmaterialet. Närmare beslämmelser om vad förundersökningsprotokollelskall innehålla meddelas i 20-24 si; FUK. I protokollet skall enligl 20 ;j FUKbl.a, aniecknas beslul och uppgifier rörande användande av tvångsmedel. Protokolletskall enligt 22 tj FUK avfallas så, alt del ger en trogen bild av vad somförekommit vid förundersökningen av belydelse för målet. Del skall enligt 23 tjFUK ha erhållit slutlig avfattning innan åklagaren fattar beslut i åtalsfrågan. 1975/76:202 80 Den misslänkle äger redan under förundersökningen rättall anlita försvarare. Enligt 12 FUK skall densom underrättas om all han är skäligen misstänkt erhållaunderrättelse om denna räll och om möjlighelenall få offentlig försvarare förordnad.Försvarare har - i princip i sammaomfallning som den misslänkle själv - rällall enligl undersökningsledarens bedömande närvaravid förhör saml all ta del av uiredningen och begära kompletterande ulredning. Förundersökningen avslulas genom beslul i frågan om ålal(23 kap, 20 ij RB), Enligl 14 tj FUK börunderrättelse lämnas den som hörssom skäligen misstänkt för brottet både i fall dåförundersökning nedläggsoch fall då det beslulas all ålal inte skall väckas,Enligl RÅ (cirkulär C 22) innefattar detta i själva verket ej blott en rekommendation ulan enskyldighel att lämna sådan underrättelse. Som framhållits i det föregående (3,Där telefonavlyssning ett av de tvångsmedel, som under förundersökningen fär tillgripas mot person eller egendom. Användandet av ivångsmedelär ingående reglerat i 24-28 kap, RB, I det följande skall belysas några av deviktigaste ivångsmedlen, Beslul om tvångsmedelfattas i fiera fall av undersökningsledareneller åklagaren. När rättenbeslutar om tvångsmedel är den enligt I kap, 3 tj RB domför med en lagfaren domare, dvs, ulan nämnd, I motion 1975:242 har begärts ulredning av reglerna om rättens sammansättningvid häktningsförhandling. 3.3.2 Häktning odi anhållande(24 kap. RB) Häktning och anhållande ärpersonella ivångsmedel som innebär all en misstänktberövas sin frihel. Häktning beslu'.as av rätlen (4 i;). Förutsättningen äralt någon är på sannolika skäl misstänktför brott, för vilkel ärstadgal fängelse ,Härulöver fordias att det skäligen kanbefaras all den misslänkle undandrar sig lagföring eller straff, försvårar sakens utredning eller fortsätter sin brottsliga verksamhet (I ij). Vidgade möjligheler ges förhäktning av |x;rsoner utan stadigthemvist i riket m. fi. (I ij andra slyckel saml 2 s). Till skillnad frånbestämmelsen i 27 kap, 16 i; RB omtelefonavlyssning förutsätts i den grundläggande häkiningsregdn inle någol vissl minimistraff Kan fängelsei följa på brottet kan häktning såledeslillgripas också för ett brott, vars lägre straffgräns börjar med böter. Kan dci emellertid anlas alt påföljden i delsärskilda fallel stannar vid böler eller suspension må häktning dock inte ske (I i; fjärde stycket). Vid grövre broll finns å andra sidan en regel som ulgår från all häktning i vis.sa fall bör ske. Här anknyter man till minimislraffen.Är för brottet inte stadgat lindrigare straff Prop.1975/76:202 81 änfängelse , skall sålunda häktning ske om det ej är uppenbart allanledning därtill saknas (I § iredje slyckel). Häktningföregås ofiasi av anhållande, Beslul om anhållande meddelas avundersökningsledaren eller åklagaren. Sist å femte dagen eller den då denmisslänkle anhölls skall anhållningsmyndigheien göra häkiningsfram-siällningtill rällen, - Enligl 2 > lag får justitiekanslern () i fall somdär avses medge en frist på , - Då framställningen kommii inlill rällen skall rällen sisl å fjärde dagen därefier hålla förhandling ihäkiningsfrågan. Vid förhandlingen skall den som yrkal häklning och i regelockså den anhållne vara närvarande. Åklagaren anger därvid de omsländighelerhäkiningsyrkandei grundas på. varefier den anhållne och hans försvarare fårtillfälle all yttra sig (12-14 i;;;), Rällen meddelar beslul.i vilkel del misstänkta brottet samt grund för häktningen skall anges (16 ij). Närrällen meddelar häktningsbeslut skall den också besiämma när ålal senasl skallvara viickl. Tiden får inie sällas längre än som oundgängligen erfordras.Överstiger tiden skall rällen i regel med fjorton dagars mellanrumhålla ny häktningsförhandling och därvid särskill tillse all utredningen bedrivsså snabbi som möjligt (I8§), Väcks inte ålal i räll tid eller har inteframslällning om förlängning av fristen inkommil eller förekommer eljesi ejlängre skäl för häklning ankommer del på rällen all förordna all den häktadeskall friges (I9§), 3,3,3Reseförbiid (25 kap. RB) Ocksåreseförbud är ett personellt tvångsmedel, Ålgärden innebär att den misslänkleförbjuds all lämna anvisad vistelseort och kan förenas med skyldighet förhonom all på vissa lider vara tillgänglig i sin bosiad eller på sin arbetsplatseller all anmäla sig hos polismyndigheten i orten. För reseförbud krävs attnågon är skäligen misstänkt för brotl vara fängelse kan följa och all del kanbefaras all han undandrar sig lagföring eller siraff (I och 2 ijij). Reseförbudmeddelas av undersökningsledaren, åklagaren eller rällen (3 i;). Harundcrsökningsledaren eller åklagaren meddelat reseförbud kan den misstänktebegära räliens prövning av förbudet (5 i;). 3.3.4Beslag (27 kap. RB) Beslagärett reellt ivångsmedel. Någon gräns med hänsyn till brottets svårhetsgrad äri regel inle uppställd, Inle heller fordras alt misstankarna nått viss siyrkamol viss person. Kan ett föremål skäligen anlas ha belydelse för ulredning ombroll eller vara genom broll någon frånhänl eller på grund av broll förverkat,får det las i beslag (I ij). Ifråga om skriftlig handling gäller vissa restriktioner. Beslag lår inte läggaså skrifilig handling, om dess innehåll kan antas vara sådani, all befattningshavareeller annan, som avses i 36 kap, 5 t; RB, inle må höras som viiinc därom, ochhandlingen innehas av honom eller av den, lill vars förmån lystnadspliktengäller. För beslag hos den misslänkle eller honom närstående, som av,ses i 36kap, 3 § RB, av skrifiligi meddelande mellan den 6 1975/76. 1975/76:202 82 misstänkte och någon honom närstående eller mellan sådananärstående inbördes krävs att del gäller ett brott, för vilket ej är stadgatlindrigare straffan fängelse (2 ij), - Enligl 3 ij lag fårdock beiriiffande broll som där avses beslag läggas å sådani meddelande mellannärstående ändå all för brollet är stadgat lindrigare siraff än fängelse i tvåår, Skyddel för post- och telehemligheten har vidare föranlettau brev. telegram eller annan försändelse som finns i post- ellertelegrafverkets vård får las i beslag endasl om för brottet är stadgat fängelsei ell år eller däröver saml försändelsen hos mottagaren skulle vara underkasiadbeslag (3 ,). Besluianderälien i fråga om beslag tillkommer i princip undersökningsledareneller åklagaren, 1 brådskande fall får åtgärden vidlas också av enskildpolisman, dock ej i fråga om försändelse som befinner sig i posi- ellerle-legrafverkels vård (4 i;). Även rälten kan förordna om beslag å föremål ,som företesinför rällen eller eljesi är tillgängligt för beslag. Har beslag verkställtsulan räliens förordnande kan den ,som drabbats av beslaget begära rättensprövning (5 och 6;j), När rähen förordnar om beslag eller faslsiiillcrverkslälll beslag skall den. liksom vid häklning och reseförbud, sälla ul lid.inom vilken ålal skall väckas, 1 annai fall skall ålal väckas inom en månadsedan beslagei verk-siälldes, Rällen må dock medge förlängning av denna frislom den iir otillräcklig (7 i;). För all effektivisera beslagsreglerna beiräffandeförsändelser finns i 9 tj särskilda reglerom kvarhållande av sådana, Åigiirdentillgripsofia parallelli med lelefönavlyssning. Är anledning all försändelsesom må las i beslag (jämför här 2 och 3 ijtj) skall inkomma lill posi-, lelegraf.järnvägs- eller annan befordringsansiali kan rällen förordna au försändelsen,när den inkommer, skall kvarhållas. tills frågan om beslag, som prövas avundersökningsledaren eller åklagaren, blivit avgjord. Förordnande skallmeddelas all gälla högsl en månad från den dag då förordnandei delgavsbefordrings-ansialiens föreståndare, I förordnandet skall föreskrivas aumeddelande om åtgärden inie utan undersökningsledarens eller åklagarenslillslånd får lämnas lill avsiindaren, mollagaren eller annan, - Enligl 4 tj1952 års lag får undersökningsledaren eller åklagaren vid brådskande fall självförordna om kvarhållande. Är den från vilken beslag sker inie närvarande vidbeslaget skall han vid beslag i allmänhel ulan dröjsmål underriiitas diirom ochom hur man förfarii med del beslagiagna. Beiräfiande försändelse ,soni lagiis ibeslag hos posi-, lelegraf-, järnvägs- eller annan befordringsansiali gällerdock au mollagaren och avsändaren - om han iir kiind - behöver underrättasförsl då dci kan ske ulan men för uiredningen (11 ij). Posi- dier lelcgrafiörsändelse, handelsbok eller annanenskild handling som las i beslag lår inle niirmare undersökas och brev ellerannan sluien handling inie öppnas av annan än rällen. undersökningsledareneller åklagaren; dock lår sakkunnig eller annan som anlilas för uiredningenrörande brottet ellereljest därvid hörs efter anvisning av myndighei som nuniimnis granska handlingen. Har den som verkställer beslaget inte riitt ausjälv niirmare granska handlingen skall han försegla handlingen. Undersökningav handlingen skall göras möjligt. Kan innehållel i post- eller te- 1975/76:202 83 legrafförsändelsehell eller delvis ulan men för uiredningen meddelas mottagaren skall hanofördröjligen erhålla avskrifi eller utdrag av handlingen (12 i;). Om beslaghävts men den misslänkle ej underriiiials därför all underrättelse skulle varalill men för uiredningen uppslår en situation som påminner om den somföreligger vid telefonavlyssning. Imotiven framhålls beiräffande kvarhållande av försändelse att del ligger isakens natur all den misslänkle eller annan som drabbas av ålgärden inte börunderrättas därom samt att handlingar i sådana ärenden liksom räliens beslulinte bör få utlämnas i vidare mån än som erfordras för åtgärdensverkstiillandelSOU I938:44s. 325och 326), 3,3,5Husrannsakan (28 kap. RB) Husrannsakanär också ett reellt ivångsmedel, som bl, a, syfiar lill all efier-söka föremålför beslag, Beslämmelserna om husrannsakan har således ett slarkl funktionelltsamband med beslagsrcglerna. Förekommeranledning all brott förövals, vara fängelse kan följa, lår i hus. run ellerslutet förvaringssiälle företas husrannsakan för eftersökande av föremål, somär underkastat beslag, eller eljest lill utrönande av omständighet, som kanäga belydelse för utredning om brottet. Hos annan än den som skäligen kanmisslänkas för brottet får husrannsakan dock företas endasl om brollet förövatshos honom eller den misslänkle gripits där eller del eljesi förekommersynnerlig anledning all genom rannsakningen skall anträffas föremål som ärunderkastat beslag eller att annan ulredning om brottet vinnas (I ij). Husrannsakanbeslulas av undersökningsledaren, åklagaren eller rällen (4 ij). Vid fara idröjsmål får polisman företa husrannsakan ulan föregående förordnande (5 i;).Kan husrannsakan antas bli av stor omfallning eller medföra synnerligolägenhet för den, hos vilken åtgärden företas bör, om ej fara är i dröjsmål,ålgärden inle företas ulan räliens förordnande. Vidhusrannsakan fär oliigenhei eller skada ej förorsakas utöver vad som äroundgängligen nödvändig (6 i;). Om möjligt bör ett av förrättningsmannenanmodat trovärdigt vittne närvara. Den hos vilken ålgärden företas eller, omhan ej är närvarande, hans hemmavarande husfolk, skall erhålla tillfälle attövervaka förrättningen, så ock tillkalla viiine. såvida inie detta fördröjerundersökningen. Har ingen närvarit skall den drabbade så snart det kan ske ulanmen för uiredningen underrättas om den vidtagna åtgärden (7 i;). Post-dier idegrafförsändelse, handelsbok eller annan enskild handling, som aniräffasvid husrann.sakan, far inle närmare undersökas och inte heller brev eller annansluien handling öppnas i annan ordning än som föreskrivs belräfiändc beslag i27 kap, 12 i; försia slyckel (8 ij). Hänvisningen innebär tiämför 3,3,4) allendasl rätten, undersökningsledaren eller åklagaren får undersöka eller öppnahandlingen eller anvisa annan, i försia hand sakkunnig eller polisman, allulöva denna behörighel; den som inie är behörig skall försegla handlingen. Tashandlingen i beslag blir 27 kap. 12 i; RB direkt lillämplig. Prop.1975/76:202 85 4 Telefonavlyssning vid förunciersök-ning Före saknade svensk rätt regler om telefonavlyssningi brottsutredande syfie. Varken tvångsmeddslag eller annorsiädesfanns några besiiimnielser som medgav de brottsutredande myndighelerna altavlyssna telefonsamtal. Del antogs att för avlyssning av den misstänktestelefonsamtal erfordrades Kungl, Maj:ls beslut i vatie särskill fall (SOU1938:44 s. 327), Förslag till regler om telefonavlyssning i samband medbrottsutredning lades första gången fram i PLB:s betänkande Förslag tillrättegångsbalk (SOU 1938:43 och 44), RB trädde i kraft , Redan före RB:s tillkomst infördes emellertid regleromtelefonavlyssning i två av föranledda lagar, nämligen lagen(1939:724) om särskilda ivångsmedel vid ulredning rörande broll som avses i 8eller 19 kap, slraffiagen m, m, och lagen (1940:3) om vissa ivångsmedel vidkrig eller krigsfara m, m. Båda lagarna fick provisorisk karaktär och skullegälla lill utgången av , Giltighetstiden lag föriängdesinte medan däremot lag successivt förlängdes och upphörde alt gällaförsl med utgången av . Mellan den , då lag upphörde att gällaoch den , då RB trädde i kraft, saknade svensk lag bestämmelserom telefonavlyssning. Det utrikespoliliska läget ansågs 1952 påkalla utvidgademöjligheter till bl.a, telefonavlyssning vid vissa brott mot rikets yttre ellerinre säkerhet. Efter mönster av 1939 och lagar tillkom en nyprovisorisk lag, den alltjämt gällande lagen (1952:98) med särskildabestämmelserom tvångsmedel i vissa brottmål (1952 ärs lag), Lagen harföriängls att gälla försl och - - i taget och gäller f,n, till utgången av , En ny provisorisk lag med i förhållande till RB vidgademöjligheter lill telefonavlyssning tillkom 1969 genom lagen (1969:36) omtelefonavlyssning vid förundersökning angående grovt narkotikabrott m, m, (1969års lag). Lagen har föriängls med ett är i taget och gäller nu till utgången avjuni 1976. Prop.1975/76:202 86 Telefonavlyssningsbeslämmelser gavs slutligen i lagen(1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av inlernationella våldsdåd(terrorisilagen), 1 del följande ges en kronologisk översikt över de olikaidelbnavlyss-ningsreglernas tillkomsthistoria saml över uttalanden som gjorts ilagstiftnings- och uiredningsarbeie, Terrorisilagens beslämmelser om telefonavlyssningbehandlas dock för sig i 6 kap, lag ulfärdades , Lagen medgavatt vissa annars inie tillåtna ivångsmedel fick lillgripas vid utredning avbroll som avsågs i 8 kap, eller 19 kap, slraffiagen (spioneri, sabotage o, d,)och vara kunde följa straffarbete, I viss utsträckning baserades lagen på delunder föregående år framlagda förslagel lill RB, I andra stycken avvekregleringen emellertid från PLB:s förslag.