prop · FZ03158 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1975/76: 158 omändring I lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar,m. Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd eller det ändamål som framgår av föredragandenshemställan. 1propositionen föreslås att grundfonden för stadshypotekskassahöjs från 5 miljarder till . Vidare föreslås att sladshypoleksföreningfår möjlighet att lämna lån till kommun utan säkerhet av panträtt i fastigheteller tomträtt. Det föresläs också att stadshypotekskassan (år utökad rätt attbevilja sladshypoleksförening bidrag av sin årsvinst och att gällandeskatteregler ändras så att bidrag från kassan tili förening blir avdragsgillomkostnad för kassan och skattepliktig intäkt för föreningen. I 1975/76. Prop.1975/76:158 2 Lagom ändring i lagen (1968:576) om stadshypotekskassa ochom stadshypoteksföreningar Härigenomföreskrives att 13, 15, 19 och 31 §§ lagen (1968:576) om Sverigesstadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar' skall ha nedan angivnalydelse. 13S Som grundfond för kassan ställer Som grundfond för kassan ställer staten till förfogande en av riksgälds- staten till förfogande en avriksgälds fullmäktige utfärdad garantiförbin- fullmäktige utfärdad garantiförbin delse på . ;Kassans behållna årsvinst skall avsättas till en reservfond om ej annal följerav tredje eller fjärde stycket. Reservfondenskall uppgå till lägst ett belopp som svarar mot en procent av kassans skulder. Uppgårreservfonden till belopp som angesi andra stycket, får förening av kassansårsvinst beviljas bidrag utan Uppgårreservfonden till av kassans skulder, får vinstmedel användasför syfte som hänger samman med kassans ändamål. Avkassans årsvinst får förening beviljas bidrag ulan återbetalningsskyl-dlghei tiUatt täcka föreningens förvahningskostnader. 19S har till än- har till ändamålatt lämna lån mot säkerhet damål att lämna lån mot säkerhet av inteckning ifast egendom eller av inteckning i fast egendom eller tomträtt och lån åt samfällighetsför-tomträtt och lån åt samfällighetsför-ening samt att driva annan verksam- eningeller kommun samt att driva hel som står i samband därmed. annan verksamhel somslår i samband därmed. 31 S Till samfällighetsförening får Till samfällighetsförening eller stadshypoteksförening lämna lån kommun lår stadshypoteksförening Omtryckt 1974:261, Senastelydelse av lagens rubrik 1975:653. Nuvarandelydelse utan inteckningssäkerhet. (år ej beviljas lån till högre belopp än del vartill med hänsyn lill 30 >;första och tredje styckena lån mot intecknings-säkerhet sammanlagt kunnat lämnasför de fastigheter och tomträtter som har del i samfälligheten. Lånför lämnas samfällighetsförening även i form av byggnadskreditiv. Första ochandrastyckena äger därvid motsvarande tillämpning. lämnalån utan inteckningssäkerhei. Lån lill kommun får dock lämnas endast förbebyggelse som finansieras med stöd av statligt bostadslån eller statligt lånför anordnande av alhnän samlingslokal. Samfällighetsföreningfår ej beviljas lån till högre belopp än del vartill med hänsyn lill 30 iiförsta och tredje styckena lån mol inteckningssäkerhei sammanlagt kunnatlämnas för de fastigheter och tomträtter som har del i samfälligheten. Kommunfår ej beviljas lån till högre belopp än som hade kunnat utgå, om lånet hadelämnats mot inteckningssäkerhet med företräde framför del statliga lånet. Lånfår lämnas samfällighetsförening eller kommun även i form av byggnadskreditiv.Första stycket och andra stycket första meningen äger därvid motsvarandetillämpning. Dennalag träder i kraft efler den dag, då lagen enligt uppgift på denutkommit från trycket i . I*1975/76. 1975/76:158 4 Lagom avdrag vid inkomsttaxering för bidrag till stadshypoteksförening m. m. Vidberäkning av nettointäkt av rörelse enligl kommunalskaltelagen (1928:370) ochlagen (1947:576) om statlig inkomstskatt (år stadshypotekskassanjuta avdrag för bidrag som lämnas till stadshypoteksförening. Mottagarenskall ta upp sådant bidrag som skattepliktig intäkt av rörelse. Dennalag träder i kraft efler den dag, dä lagen enligt uppgift på denutkommit från trycket i , och tillämpas första gångenvid taxering. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , ,, , Propositionom ändring i lagen (1968:576) om stadshypotekskassa ochom stadshypoteksföreningar Stadshypoieksinstitutionenbestår av en central kassa - stadshypotekskassa - ochlokalt verksamma stadshypoteksföreningar. Stadshypotekskassan har till uppgiftatt genom upplåning mot obligationer skaffa medel lill utlåning genomföreningarna. Dessa lämnar i sin tur lån mol säkerhet av panträtt i fasligheteller tomträtt och lån ät samfällighetsförening. Storieken av kassansupplåning bestäms av storieken av en grundfond som slalen ställer till kassansförfogande. Upplåningen får inte överstiga ett belopp som motsvarar tio gånger gmndfondensstoriek. Grundfonden, som består av en garantiförbindelse som fullmäktige i riksgäldskoniorelhar utfärdat, uppgår f n. till . Föreningarnas låneverksamhet skallavse bebyggelse med bostäder eller afrärslokaler eller, om tiebyggelsen finansierasmed stöd av statligt bostadslån eller statligt lån för anordnande av allmänsamlingslokal, även sådan bebyggelse. Stadshypotekskassan har i skrivelse den26 hemställt att kassans grundfond höjs till minst 6 miljarderkr. I skrivelsen har kassan vidare hemställt dels att stadshypoteksförening gesrätt alt lämna lån åt kommun ulan säkerhet av panträtt i fast egendom ellertomträtt, dels att kassan får vidgad rätt alt bevilja sladshypoleksföreningbidrag av sin årsvinst, och dels att gällande skatteregler ändras så att bidragfrån kassan till förening blir avdragsgill omkostnad för kassan ochskattepliktig intäkt för föreningen. Efterremiss har yttranden över stadshypotekskassans skrivelse avgetts avbankinspektionen, , , delegationen för bostadsfinansiering,fullmäktige i , fullmäktige i riksgäldskoniorel och . Prop.1975/76:158 6 2Gällande ordning m. m. Devikiigasie reglerna om sladshypoleksinsiitutionernas verksamhet fmns i lagen(1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar(ändrad senast 1975:653) och i reglementet (1968:654) för Sverigesstadshypotekskassa och för stadshypoteksföreningar (ändrat senast 1974:185). 1det följande skall redovisas innehållet i vissa av lagens bestämmelser. Stadshypotekskassanhar enligt 1 S till ändamål att driva lånerörelse genom alt lämna lån ål sladshypoleksröreningarnaoch att driva annan verksamhet som står i samband med lånerörelsen. Medel försin verksamhel anskaffar kassan genom lån mot obligationer eller genom annanupplåning (7 i; första stycket). Hur omfattande kassans upplåning får vara ärberoende av lagens regler om kassans grundfond. Föreskrifter om kassans grundfondoch högsta belopp för kassans utlåning till stadshypoieksföreningarna finns i7, 13 och 14 §§. Staten ställer till förfogande som grundfond för kassan engarantiförbindelse på , som riksgäldsfullmäktige har utfärdat.Grundfonden bildar del yttersta undeHagef för kassans verksamhet, eftersom denutgör grunden för beräkning av kassans upplåningsmaximum. Del sammanlagdabeloppet av kassans låneskuld lår inle översliga tio gånger grundfondens storiek.Låneskulden får således inte vara större än . Avser kassan attta grundfonden i anspråk, skall den göra anmälan till riksgäldskoniorel. Förutsättningarnaför att kassan skall få ta grundfonden i anspråk för att fullgöra sinaförbindelser är antingen alt medel till detta tillfälligtvis saknas eller attkassan har gått i likvidation. Vid likvidation flr grundfonden dock endast utnyttjasi den mån det saknas annan tillgång som svarar för kassans förbindelser. Hargrundfonden tagits i anspråk i annat fall än vid likvidation, skall uttagetbelopp möjligt återbetalas. Kassan har att ersätta staten den ränta somstaten kan ha ulgetl med anledning av att fonden har tagits i anspråk. Skulle gmndfondengå ned mer än 5 "n genom förluster som har uppkommit på kassans rörelse idess helhet krävs regeringens medgivande till all kassan tar upp nytt lån. Ärnedgången större än 10 "o, fordras också medgivande. Tasgrundfonden i anspråk för att täcka förlust, skall kassan anmäla delta tillregeringen. Stadshypoleksföreningarnasändamål är alt lämna lån mot säkerhet av panträtt i fastighet eller tomträttoch lån åt samfällighetsförening liksom alt driva annan verksamhet som står isamband med låneverksamhelen (19 i;). Föreningarnas låneverksamhet skall avsefast egendom eller med tomträtt upplåten fastighet som bebyggs för att användashuvudsakligen till bostäder eller affärslokaler. Lån får lämnas också förannan bebyggelse, om den finansieras med stöd av statligt bostadslån ellerstatligt lån för anordnande av allmän samlingslokal (20 S andra stycket).Närmare bestämmelser om lånerörelsen ges i 28-31 SS. 1975/76:158 7 endaslfår lämna lån mol betryggande säkerhet av panträtt i fast egendom eller itomträtt. får dock lämna lån till samfällighetsföreningutan pantsäkerhet. Lån kan lämnas även i form av byggnadskreditiv, dvs. lånför alt täcka kostnader under byggnadstid. 1 fråga om lån mot panlsäkerhetgäller att panträtten måsle avse minsl samma belopp som lånet och ligga inomtre fjärdedelar av den aktuella fastighetens eller byggnadens uppskaltningsvärde.Detta värde besiäms av föreningen på grundval av en särskild värdering. Har slatligllån beviljats för att främja bostadsbyggandet, är huvudregeln dock attuppskattningsvärdet skall er-sällas av del pantvärde som länsbostadsnämndenfastställer enligt bestämmelserna om sådana statliga lån, jfr 32 Sbostadsfinansieringsförordningen (1974:946) och 27 § bostadslånekungörelsen(1967:552). I fråga om lån till samfällighetsförening gäller alt lånet inte fårbeviljas till högre belopp än det lån som hade kunnat beviljas mot pantsäkerheti de fastigheter och tomträtter som har del i samfälligheten. Medlemmari stadshypoieksföreningarna är lånlagarna, dvs. de fastig-helsägare, tomträitshavareoch samfällighetsföreningar, som hos föreningen har lån för vilka föreningenhar fått medel från stadshypotekskassan (21 S). Lageninnehåller i 13-16 SS - utöver föreskrifter om kassans grundfond - föreskrifterom avsättande av medel till en reservfond för kassan. Kassans behållna årsvinstskall avsättas till en reservfond, som skall uppgå till lägst ett belopp somsvarar mot 1 ''. av kassans skulder. Uppgår reservfonden lill 2 "h avkassans skulder, får vinstmedel användas för syfte som hänger samman medkassans ändamål. Föratt läcka föreningens förvaltningskostnader får föreningenav kassans årsvinst beviljas bidrag utan återbetalningsskyldighet. ha lidit föriust som den inte kan täcka med sin säkerhetsfond - varjeförening skall i enlighet med vad som sägs i fortsättningen ha en säkerhetsfond- fär kassan bevilja föreningen bidrag ur reservfonden utan återbelalningsskyldighel.För sådani bidrag (är dock högst hälften av reservfonden användas och bidrag(år inte lämnas utan att ombud för föreningarna har hörts på stämma. Kassans reservfondfär i övrigt användas endast för all täcka föriust som har uppkommit päkassans rörelse i dess helhet. Går reservfonden ned under del föreskrivnabeloppet, skall den åter ökas till detta. Hosföreningarna motsvaras kassans reservfond av säkerhetsfonder. Bestämmelser omsäkerhetsfond finns i 34-36 §§ i lagen. 1 likhet med vad som gäller om kassansreservfond skall förenings behållna årsvinst avsättas till en säkerhetsfond,som skall uppgå till lägst ett belopp motsvarande 1 "n av föreningensskulder. Kan en förening inle uppfylla detta krav, skall säkerhetsfonden istället tillsammans med de övriga föreningarnas säkerhetsfonder och kassansreservfond uppgå till ett belopp som motsvarar av kassans skulder.Avkastning av säkerhetsfonden skall läggas till fonden. Överstiger fonden 2 96av föreningens skulder, får dock - efter kassans medgivande - avkastningenanvändas till att bestrida föreningens förvalt- Prop.1975/76:158 8 ningskostnadereller - i den mån detta inte behövs - till att bereda medlemmarna lättnad ilånevillkoren. Enligt 37 S skall låntagare eriägga förvaltnings- och fondbidragtill sin förening. Bidraget utgår med det belopp som fordras för föreningensförvaltningskostnader och för avsättning lill säkerhetsfonden. 1skattehänseende gäller alt kassan och föreningarna enligt 29 S 3 mom, tredjeoch fjärde styckena kommunalskattelagen (1928:370) från rörelseintäkt får draav belopp som har satts av till reserv- eller säkerhetsfond, i den månavsättningen är nödvändig för att fonden skall uppgå lill ett belopp motsvarande,för kassans del 2 "n och för förenings del 2,5 "n av skulderna Vadbeträffar bidrag utan ålerbelalningsskyldighel från kassan lill förening kannämnas alt de allmänna reglerna om öppna koncernbidrag i 43 S 3 mom. kommunalskaltelageninte är tillämpliga på bidrag från kassan till förening. Om speciella skälföreligger kan regeringen dock enligt samma lagmm medge att bidrag frän ettföretag till ett annal anses som avdragsgill omkostnad för givaren ochskattepliktig intäkt för mottagaren, även om de allmänna reglerna för öppna koncernbidragi lagen inte är tillämpliga. Det krävs då alt intressegemenskap råder mellan debåda företagen och att bidraget lämnas för verksamhet av väsentlig betydelsefrån samhällsekonomisk synpunkt. Närdet gäller frågan om höjning av stadshypotekskassans grundfond uppger kassan isin skrivelse att den utelöpande obligations-skulden den 31 oktober 1975uppgick till 44 . Vid denna lidpunkt hade även försåltsobligationer till ett belopp av ytteriigare . med likvid senare.Med hänsyn tagen till sistnämnda belopp uppgick den outnyttjade upplåningsrätlenvid nämnda datum lill 4 847 990 (MX) kr. Deanförda siffrorna aktualiserar enligl kassan frågan i vad mån den sålundaåterstående upplåningsrätten kan anses tillfyllest för att möta stads-hypoleksinsiitutionensupplåningsbehov . Tillbelysning av stadshypotekskassans behov av upplåningsrält hänvisar kassan lillföljande uppställning beträffande utvecklingen av kassans obligalionsskuldoch låneverksamhel: Anm,avser uppgifterna även , som den 1januari 1969 gick upp i stadshypotekskassan. I beloppen utelöpande obligationerhar räknats in vid resp. lidpunkt försålda men inle likviderade obligationer. Medhänvisning till tablån framhåller kassan all omfattningen av låneverksamhetenunder ökat avsevärt. Enligt kassan är det inte möjligt att mednågon större grad av säkerhet bilda sig en uppfattning om de läneökningar somverksamheten kan resultera i underden närmaste framliden. Kassan synes dockböra vara beredd alt tills vidare möta låneanspråk av ungefär sammastorleksordning som har förelegat . Det framhålls ocksåatt beloppet av de balanser inneliggande beviljade låneansökningar,som kassan tillföljd av läget pä kapitalmarknaden inte har kunnat effektuera, den 31 oktober1975 uppgick till , ett belopp som sålunda översteg densamtidigt återstående outnyttjade upplåningsrätten. Kassans upplåningsmarginaltorde därför (å anses otillräcklig och en höjning av grundfonden erforderiig. Beträffandestorieken av det belopp, med vilket grundfonden nu lämpligen bör ökas, erinrarkassan om de synpunkter som kassan i tidigare framställningar har uttryckt.Kassan har sålunda framhållit bl.a. att låneansprä-ken i främsta rummet ärberoende av hur omfattande det bostadsbyggande blir som statsmakterna efterprövning från bostadspolitiska synpunkter har funnit vara så angeläget alt detbör ges utrymme i investeringsplanerna. Kassan har vidare strukit under att engrundfondshöjning endast skapar formella förutsättningar för en ökadobligationsutgivning och sålunda inte i och för sig bereder möjlighet till enökad utlåning. Kreditgivningens omfattning och inriktning är beroende av andrafaktorer och måste följa de normer som förestavas av den allmänna kredilpolitiken.Dessa uttalanden äger tillämpning jämväl beiräffande den nu ifrågasattahöjningen. Medbeaktande av det sagda anser kassan att grundfonden bör ökas till minst 6miljarder kr. Kassanlar därefter upp en fråga rörande föreningarnas långivning lill kommunerna. Avgällande bestämmelser följer att 1975/76:158 10 stadshypoteksföreningfår lämna lån till kommun endast mot säkerhet av paniräit i fast egendom ellertomträtt. Enligl kassan har delta förhållande inte tidigare föranlett problem.Finansieringen av bostäder och bostadskomplement har skett genom attkommunernas bostadsföretag varit ägare till belånade egendomar och någonutlåning direkt lill kommunerna har inte ifrågasalts, 1 och med attmöjligheterna har ökats att finansiera anläggningar av typen pensionärsbosläder,barndaghem, fritidshem saml lokala centrumanläggningar, inklusive byggnaderavseende sjukvård och skolor, med statligt bostadslån har emellertid behovvisat sig föreligga av sedvanlig bottenlångivning lill kommun. Gällande beslämmelserhar därvid lagt hinder i vägen för sådan långivning utan inteckningssäkerhet. 1fråga om långivning avseende samlingslokaler behandlades det aktuella spörsmåleti det förslag som förelades med anledning av samlingslokalutredningensbetänkande (prop. 1973:1, bilaga 13 p E 7). Kassan erinrar om att chefen fördåvarande inrikesdepartement därvid anförde att frågan om ändring av del för sladshypoleksinstilutionengällande kravet på pantsäkerhet för alt institutionen skall kunna medverka vidbelåning av kommunägda samlingslokaler lorde (1 behandlas i annat sammanhang. Enannan fråga som kassan tar upp i sin skrivelse gäller kassans möjligheter synpunkt. Kassanföreslår nu att möjlighet öppnas för stadshypoieksföreningarna att lämna låndirekt till kommun utan att kräva pantsäkerhet. Kassan erinrar om attSparbankernas Inteckningsakliebolag genom beslut av regeringen harerhållit motsvarande möjlighet. Enligt kassan bör stads-hypoieksförenings rältatt lämna lån av förevarande slag liksom för SparbankernasInteckningsaktiebolag tiegränsas sä att lånet skall avse bebyggelse somfinansieras med stöd av statligt bostadslån eller statligt län för anordnandeav allmän samlingslokal och inte 11 avse högre belopp än upp lill statslånetsnedre gräns. Enannan fråga som kassan tar upp i sin skrivelse gäller kassans möjligheter attlämna bidrag utan äterbetalningsskyldighet lill föreningarna i syfte attkonsolidera dessa. Eftersom de egna fonderna såväl för kassans som för varjeförenings del skall vara lägst av skulderna, synes det enligl kassan varaförutsatt att kassans reservfond och föreningarnas säkerhetsfonder skallutvecklas likformigt. Kassan framhålleratl denna förutsättning emellertid intehar förelegat . Genom att kassans överskott varit störreän föreningarnas har kassans reservfond kommit att uppgå till ett betydligtstörre belopp än föreningarnas sammantagna säkerhetsfonder. Vid årsskiftet1974/75 uppgick sålunda kassans reservfond till . medanföreningarnas sammantagna säkerhetsfonder uppgick till 608 463 650 krRelationen mellan den egna fonden och skulderna var 2,05 %för kassans del och för de sammantagna föreningarnas del. För endast treav stadshypoieksföreningarna översteg fondrelalionen 1,5 96. 1975/76:158 11 Medhänsyn lill att föreningarnas säkerhetsfonder utgör det första ledet närdetgäller att täcka förluster i långivningen är det enligl kassan naturiigt alt sålångt möjligt stärka dessa fonder. Föreningarna är såvitt gäller fondavsättningarhänvisade till de intäkter som uppstår genom förvaltnings-och fondbidrag frånlåntagarna/medlemmarna samt genom avkastningen på fonden. En ökning avmedlemmarnas bidrag är uppenbariigen varken önskvärd eller aktuell. Överfördesmedel från kassan till förening skulle däremot säkerhetsfonden kunna ökas i denomfattning som framstår som behövlig. Kassans årsvinst genereras till störredelen av ränteintäkter som betalas av föreningarnas låntagare. Kassan anserdärför att den möjlighet som kassan nu har all av årsvinsten bevilja föreningbidrag utan återbelalningsskyldighel lill all läcka föreningensförvaltningskostnader bör utökas så att bidrag av årsvinsten (år beviljasförening också i andra fall, om reservfonden uppgår till en procent av kassansskulder. Kassan framhåller att en sålunda utvidgad bidragsmöjlighet självfalletkommer att tillämpas endast när särskilda skäl föreligger. Nugällande skattebestämmelser begränsar enligt kassan avsevärt dess möjligheteratt utnyttja de nuvarande - liksom de av kassan föreslagna - bestämmelserna ombidrag till förening. Trots att en sådan möjlighet har förutsatts i lagen har inleföreskrivits nägon rätt för kassan att före skatt göra avdrag för bidrag tillförening. Bestämmelser av det slag som finns intagna i kommunalskattelagenangående koncernbidrag bör enligt styrelsens mening tillämpas också på bidragfrån kassan till förening. De motiv som ligger bakom dessa bestämmelser måsleäven gälla i fråga om stadshypoteksinstitutionen. Förhällandet mellan kassanoch förening är i förevarande avseende sådant all man kan jämställa det medförhållandel mellan moder- och dotterbolag. Kassan hemställer således att i ensärskild lag föreskrivs att stadshypotekskassan har rätt alt före skatt göraavdrag för bidrag till stadshypoteksförening. Stadshypotekskassansförslagom höjning av kassans grundfond tillstyrks eller upptas eljest positivtav de remissinstanser som har yttrat sig om del, nämligen bankinspektionen, bostadssiyrelsen,delegationen lör bostadsfinansiering, fullmäktige I och fullmäktigei riksgäldskoniorel. Delegationen lör bostadsfinansiering framhåller altlåneanspråken torde komma att bli höga även . Bostadsbyggandetkommer visseriigen att ligga på en betydligt lägre nivå, mätt i antaletnyproducerade lägenheter, än . Länebehovet förnyproduktionen kommer emellertid fortfarande att vara stort på grund av att denökade andelen småhus och ökade kostnader över huvud taget medför en i slorlsett oförändrad investeringsvolym. Vidare kommer enligt dele- 1975/76:158 12 gationenden ökade ombyggnadsverksamheten att medföra ökade låneanspråk. Närdet gäller stadshypoteksföreningarnas möjlighet att lämna lån till kommun utansäkerhet av panträtt i fastighet eller tomträtt tillstyrks kassans förslag äveni den delen av remissinstanserna. Delegationen för bo-siadslinansierlng framhålleratldet är endasl undantagsvis som kommunerna uppträder som byggherrar förbostadshus. Däremot finns det ett behov av alt kommunerna i viss utsträckninguppträder som byggherrar när det gäller att uppföra vissa bostadskomplement, t.ex. integrerade serviceanläggningar och barnstugor. Möjligheten att bättresamordna verksamheter som ligger under olika kommunala nämnder kan enligtdelegationen vara en orsak lill att kommunerna själva vill ta på sigbyggherreansvaret. Kommunernas möjligheter att svara för byggandet begränsasdock av att detta är svårare att finansiera än om ett allmännyttigtbostadsföretag svarar för byggandet, eftersom kommunerna inle kan få botienlån. Delegationenfinner del vidare vara angelägel att stadshypotekskassan kan tillföra föreningarnaerforderiiga bidrag utan återbetalningsskyldighet. Delegationen pekar i sammanhangetpå alt del nya bostadsmarknadslägel i viss mån ökar riskerna beträffandeutestående krediter. Även bankinspektionen yttrar sig i bidragsfrågan.Inspektionen har inte något att erinra mot den lagändring kassan föreslår förall den skall la större möjligheter att lämna föreningarna bidrag av sinårsvinst. Redovisningen vid utgången av visade att fondtäckningen ikassan var 2,05 96 och i föreningarna tillsammantagna 1,45 96. Medianvärdet förföreningarna var 1,35 96. Den största täckningen för förening uppgick lill2,20 "... En förening låg på 0,79 ".>. Fondtäckningen för kassanoch föreningarna lillsammans var 3,52 ".. av kassans skulder. En inominspektionen upprättad statistisk översikt per tyder på enviss, i sammanhanget ej avgörande höjning av siffrorna. Inspektionenkonstaterar att fondkravet är väl täckt för kassan liksom även för föreningarnamed något undanlag. Endast en förening uppfyller inte 1 96-kravet enligthuvudregeln. Det sammanlagda kravet för hela institutionen enligt den subsidiäraregeln, dvs. 2 96, uppfylls dock mer än väl.