prop · FY0326 · 1975-12-31 00:00:00 — frågorom invandrarnas sociala och kulturella situation samt att vara ett kontaktorganmellan samhället och invandrar- och minoritetsorganisationer. Ilikhet med IU och flertalet av de remissinstanser, som har yttrat sig i frågan,anser jag, att anpassnings- och informationsverksamheten bör organiseras på tvåskilda enheter, samordningsenheten och informationsenheten. Detta innebär attden nuvarande anpassningsbyrån i huvudsak ersätts av samordningsenheten ochatt en ny enhet inrättas för informationsuppgifterna. Samordningsenheten ochinformationsenheten bör därvid ha i huvudsak de uppgifter som enligt IU:sförslag skulle ankomma på enheten för utrednings- och samordningsverksamhetresp, enheten för informationsverksamhet. Isamband med beredningen av IU:s organisaiionsförslag har en arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet vari har ingått representanter för ochpersonalorganisationerna vid verket samt statskontoret utarbetat förslag tUldetaljorganisation av de båda föreslagna enheierna. Enligt förslaget börsamordningsenheten under enhetsledningen kunna delas in i sex sektioner med ihuvudsak samma ansvarsområden som f.n. Publikationssektionens uppgifter försdärvid över till den föreslagna informationsenheten. Informationsenhetenbör enligt förslaget delas in i två sektioner produktionssektionen samtdokumentations- och servicesektionen med i huvudsak följande arbetsuppgifter. Produktionssektionenbör klarlägga och analysera invandrarnas informationsbehov samt bestäraraamålgrupper, ge råd till och påverka andra myndigheter beträffande informationentill invandrarna samt samordna insatserna. Sektionen bör vidare producerainformationsmaterial för invandrare och svenskar, samt svara förmarknadsföring och distribution av informationsmaterialet och ulvärderainsatserna. Somunderlag för SIV:s verksamhet behövs dokumentation om invandrarnas ochminoriteternas ekonomiska, kulturella och sociala situation ra,ra.Dokumentations- och servicesektionen bör svara för dokumentationen genora attsamla, bearbeta samt externt och internt tiUhandahålla information iinvandrar- och minoritetsfrågor. Sektionen bör därvid bl,a, bevaka attvetenskapliga metodkrav beaktas vid verkets kartläggningar av invandrarnassituation och behov inom skilda samhällssektorer, vid utvärdering avförsöksverksamhet, informationsinsatser m,m. Sektionen bör vidare svara förbibUoteks-, pressklipps- och seminarieverksamheten. Verketspressombudsmannafunktion bör ha en fristående ställning och inte vara inordnadi någon sektion. Arbetsgruppenframhåller att arbetsuppgifierna inom samordningsenheten ochinformationsenheten hänger intimt samman samt att inrättandet av två enheterinte innebär att alla informationsuppgifter bör 1975: 26 89 skiljasut till den sistnämnda enheten. Detta medför behov av saraarbete och krav påen flexibel organisation. Kravet på flexibUitet kan tillgodoses genom attfrågor, som rör flera arbetsenheter inom verket, hänförs till projekt, sorasköts av arbetsgrupper med representanter för berörda enheter. Huvudansvaretbör därvid alltid ligga på endera enheten. Avgörande för placeringen äruppgiftens karaktär m.m. Jag ansluter mig tUI dessa synpunkter. Somjag har anmält bör anpassnings- och informationsverksamhetenorganiseras på två skilda enheter, samordningsenheten och informationsenheten.Förslag till internorganisation har lagts fram av arbetsmarknadsdepartementetsarbetsgrapp. Jag finner emeUertid inte anledning att här ta ställning tillarbetsgruppens förslag i detta avseende, eftersom det ankommer på regeringenatt besluta om enheiernas delaljorganisation. Grappens förslag komraer då attvara av stort värde. Någrareraissinstanser har tagit upp frågan ora en regional organisation förverksarahet för invandrare. Även arbetsgrappen har övervägt huruvida det kanvara lärapligt att överföra viss del av den kartläggande, initiativtagande ochsamordnande verksamhet, som åligger komraun-sektionen, till någon form avregional organisation. Bl.a. har arbetsgruppen övervägt att föreslå enförsöksverksarahet, sora innebär, att hos anställda tjänstemän placeras pålänsnivå. Med hänsyn tlU att ställning ännu inte har tagits tilllänsberedningens förslag i betänkandet (SOU 1974:84) Stat och koramun isamverkan, som behandlar samhällsverksamheten på regional nivå ra.ra. säratdet förhållandet alt alltjärat är inne i ett uppbyggnadsskede, ansågarbetsgruppen emellertid att en sådan försöksverksamhet ännu inte bordestartas. Enligtmin uppfattning bör ställning tas till frågan om en regional organisationförst när erfarenheter har vunnits av den utvidgade verksamhet hos som jagnu förordar. Idet föregående har jag lämnat en utförlig redogörelse för innehållet i RRV:srevisionsrapport avseende principema och formerna för SIV:s verksamhet påanpassningsområdet. RRVkonstaterade vissa brister i fråga om planering, dokumentation och utvärderingav insatserna. IU betonar viklen av dokumentation och utvärdering antingeninsatserna gjorts av eller andra instanser. Undergranskningsarbetet har förklarat sig i huvudsak dela RRV:s uppfattning. SIVhar emellertid hänvisat till resursbrist och att anpassningsverksamheten harbefunnit sig i ett uppbyggnadsskede, varvid fältarbetet har prioriteratsfraraför basarbetet. Ilikhet raed RRV vUl jag framhålla, att planerings-, uppföljnings- ochdokumentationsarbetet inte bör ses som aktiviteter, sora konkurrerar raedfältarbetet utan som insatser, som bygger under och möjliggör styrning avdetta. Det är av stor vikt att avsätter ökade resurser härför, eftersomunderlag eljest inte komraer att finnas för planering av och 1975: 26 90 beslutora den framtida inriktningen av samhällets insatser för att förbättrainvandrarnas kulturella och sociala situation. Enligt min mening bör arbetetmed planering och dokumentation samt utvärdering av gjorda insatser skefortlöpande inom resp. arbetsenhet med användande av de tillgängligaresurserna. Enökad satsning på basfunktionerna får dock inte innebära att fält-ochkontaktverksamheterna eftersatts. Verket bör därför tillföras ytterligarepersonella resurser för anpassnings- och informationsarbetet. Jag återkommertill detta i det följande. EftersomSIV är och bör förbli ett centralt samordnande, bevakande och initiativtagandeorgan på det invandringspolitiska området, är det enligt RRV:s uppfattningnödvändigt att verket i högre grad än ägnar sig åt långtidsplanering,innefattande en omsorgsfull mål/medel-, tid- och kostnadsplanering. För dessauppgifter bör enligt min mening särskilda resurser lillföras verket. Arbetsgmppenhar övervägt att föreslå att ett planeringssekretariat, knutet direkt tillverksledningen, inrättas. Risk finns emellertid för att ett sådant sekretariatkan uppfattas som ett raellanled mellan byråerna och verksledningen, vUketförsvårar kontaktema. Arbetsgruppen har därför föreslagit att den särskildaplaneringsfunktionen bör läggas i anslutning till någon byrå eller enhet.Eftersom planeringsarbetet bör avse hela verkets verksamhet, har arbetsgruppenföreslagit att en ny sektion inrättas inom administrativa byrån för ändamålet.Jag delar uppfattningen att den adrainistrativa byrån bör förstärkas för attmöjliggöra en förbättrad planeringsverksamhet. Det ankoraraer emellertid påregeringen att besluta om annan placering av de särskilda resurserna förlångtidsplanering om så skulle visa sig lämpligare. Ianslutning till långtidsplaneringen vill jag ta upp frågan om sambandet mellansamordningsenhetens och informationsenhetens arbete. Som jag lidigare harpåpekat är det svårt att dra klara gränser mellan de båda enhetemas uppgifter.Dessutom komraer enheterna att disponera gemensamma medel förinformationsverksamheten, vilket ställer stora krav på planering och samordningav enheternas verksamhet. Vidare bör samordning och integrering med övrigaarbetsenheter inom verket ske i så stor utsträckning som möjligt. Enligt rainmening är det lämpligt att också sådana planerings- och samordningfrågorhandläggs inom ramen för långtidsplaneringen inom administrativa byrån. Iverksamheten bör även ingå SIV:s budget- och petitaarbete. Verketsföreslagna organisation framgär av tablån på s, 92, Jagberäknar samordningsenhetens personalbehov till 29 tjänster, varav enenhetschef. För informationsenheten beräknar jag personalbehovet tiU, förutomen tjänst som enhetschef, 20 tjänster. För planerings-och samordningsuppgifterm.m. bör tre tjänster tillföras adrainistrativa byrån. 1975: 26 93 FörSIV:s anpassnings- och informationsverksamhet finns f.n. sammanlagt 18tjänster enligt organisationsplanen, vartill kommer 21 extra-ellerarvodestjänster, som avlönas från anslaget Anpassningsåtgärder för invandrare.Min beräkning av personalbehovet innebär således att bör tillföras 35tjänster för anpassnings-, informations- och planerings-uppgifter, varav 14tjänster ulgör en reeU förstärkning av resurserna. delar som anställnings- och arbetsvillkor beträffande tjänster som direktberörs av omorganisationen är förhandlingsfrågor avser jag att ge statensavtalsverk förhandlingsuppdrag. På grandval av förordar jag vidare vissa förstärkningar av verkets övrigaenheter. För tillståndsbyrån beräknar jag medel för tUlfällig förstärkning motsvarande tre tjänster av den handläggande personalen för avarbetning avbalanser. Det ökande antalet ansökningar om svenskt medborgarskap motiverar enförstärkning av personalen för handläggning av medborgarskapsärenden. Jagberäknar medel för en byrådirektör och en tillfäUig förstärkning motsvarandeett biträde. Vidare beräknar jag medel för tiUfällig förstärkning av delsverkets arkivpersonal i samband med omlokaliseringen till dels ockverkets expeditionsvaktpersonal. Registerenheten som inrättades har enligt personalplanen 55 tjänster,varav 53 biträden. Enligt verket visar erfarenheterna att ytterligarebiträdestjänster behövs för den löpande verksamheten, främst beroende på vissatekniska svårigheter och att vissa rutiner tar än som beräknades isystemförslaget Informationssystem för utlänningsärenden. Hämtöver behövsmedel för tillfällig registrering av medborgarskapsärenden i avvaktanpå verkets flyttning till . Jagär inte beredd att före verkels flyttning ta ställning till registerenhetensframtida personalbehov. Jag bedömer eraellertid det nödvändigt att enhetentillförs vissa ytterligare resurser. Jag beräknar därför medel för tillfälligförstärkning av biträdespersonalen, raotsvarande åtta tjänster, varav sexkvalificerade. Verkethar begärt att ett stort antal tjänster dubbleras inför omlokaliseringen.Eftersom statens personalnämnd i yttrande över denna del av endast har ansett sig kunna göra en preliminär bedömnmgav behovet av dubbleringar bör frågan prövas i ett senare samraanhang. Medelsbehovetunder anslaget för /76 beräknar jag i 1974års pris- och löneläge inkl. förhöjt lönekostnadspålägg till 24 650 000 kr.vilket, jämfört med det i prop. 1975:1 (bil. 13) upptagna beloppet 16 455 000kr., innebär en ökning med . Kostnaderna fördelar sig enligtföljande. 1975: 26 94 Reseersättningar 917000 därav utrikes resor (18 000) Lokalkostnader 2 102 000 Expenser 1 993 000 därav representation (5 000) Automatisk databehandling 2 425 000 Utbildnings- och instruktionsverksamhet 65000 Underanslaget beräknar jag . för löne- och prisomräkning, varav 376 340kr. för förhöjt lönekostnadspålägg avseende befintiig personal. Vidare beräknarjag sammanlagt . för kostnader i samband med verketsutlokalisering. Under anslagetAnpassningsåtgärder för invandrare har för innevarande budgetår anvisats . 1975:1 (bil. 13) har anslaget tagits upp med oförändratbelopp. Jag förordar att anslaget för nästa budgetår förs upp med 5 700 000 kr.och att anslaget i fortsättningen benämns Ätgärder för invandrare. Anslagetbör sora har framgått av det föregående användas för verksamhetsbidrag tillinvandrarorganisationer (1,6 milj. ), projektbidrag tiU organisaiioner,trossamfund och kommuner m.fl. (1,8 milj. samt bidrag tiU stiftelsenInvandrartidningen för att täcka underskott i tidningsverksamheten (1,5 milj,kr,). Från anslaget bör vidare bestridas bl,a, kostnaderna för verketsinformationsverksamhet (0,8 milj, kr. De medel som ställs tUlförfogande för åtgärder för invandrare genom uppräkningen av anslaget från . innebär i realiteten en avsevärt störrekapacitetsökning än vad de nominella beloppen visar. Detta beror på attnuvarande anslag belastas med löne- och följdkostnader till ett sammanlagtbelopp av ca . Fr.o.m, /76 kommer dessa kostnaderatt bestridas från anslaget , varvid motsvarande beloppfrigörs för anpassnings- och informationsåtgärder. IUhar i sitt betänkande även tagit upp frågan om statistik och forskning vadgäller internationell migration, invandrare och etniska minoriteter.Utredningen påtalar vissa brister i den nuvarande statisti- 1975: 26 95 vad gäller uppgifter om invandrare på den svenska arbetsmarknaden.Vidare betonar utredningen vikten av att det internationella samarbetet påmigrationsforskningens område utvecklas. Utredningen föreslår att enbasorganisation för migrationsforskning inrättas i och att raedelanslås för att stimulera forskning med anknytning till invandringen. Remissinstansernahar understrukit vikten av utökade insatser vad gäller forskning och statistikmed anknytning tUl invandringen och etniska minoriteter. Även förslaget om ettorgan som skulle verka för samordning av forskningsinsatserna tillstyrks avremissinstanserna som redovisar olika synpunkter i frågan ora huvudmannaskapetför ett sådant samordnings- och samrådsorgan i forskningsfrågor. Jagdelar utredningens uppfattning att det statistiska underlaget för att bedömafrågor med anknytning tiU invandringen samt till invandrarnas ochminoriteternas sociala och kulturella situation kan förbättras. Av såvälstatistiska centralbyråns (SCB) som remissyttranden framgåratt arbete pågår inom berörda myndigheter i syfte att undvika de felaktigheteri registreringen av utländska medborgare som har påtalats av IU. I anslutning till IU:s ochvissa remissinstansers uttalande om behovet av förbättrade statistiskauppgifter ora invandrarna på den svenska arbetsraarknaden vill jag anraäla attregeringen efter rain föredragning uppdragit åt SCB, AMS och attutarbeta ett förslag till periodisk statistik över sysselsättningsläget förutländska arbetstagare i , Resultatet av arbetet skall redovisas föreinnevarande budgetårs utgång, Ilikhet raed IU och remissinstanserna anser jag att det är viktigt att utveckladet internationella samarbetet vad gäller forskning om internationellmigration. deltar aktivt i arbetet inom de internationellaorganisationerna i syfte att vidga kunskapsunderlaget ora orafattningen ochverkningarna av migrationen i . Bilateralt samarbete påmigrationsforskningsorarådet förekommer även med framför allt ochJugoslavien. Iårets budgetproposUion (prop, 1975: 1 bil, 13, s, 4148) har regeringen anmältvissa frågor om den fortsatta forskningen inom ramen förarbetsmarknadspolitiken på grundval av betänkandet (SOU 1974:29) Att utvärderaarbetsmarknadspolitik, sora sammanställts av den av dåvarande chefen förinrikesdepartementet tillsatta expertgruppen för utredningsverksamhet iarbetsmarknadsfrågor (EFA). EFA har i betänkandet bl.a, redovisat en studie ominvandringens ekonomiska effekter för , Beträffande ytterligareforskning inom ramen för invandrmgs-politiken anmäls att IU har tagit upp vissaforskningsfrågor i sitt betänkande och att frågan om fortsatta insatser påområdet bereds i samband med utredningens förslag i övrigt. 1975: 26 96 Föregen del ansluter jag mig till IU:s och remissinstansernas uppfattning attforskningen med anknytning till invandringen behöver förstärkas.Forskningsinsatserna på detta område har varit ganska ringa ochsplittrade med hänsyn till de omfattande resurser som samhället varje åranslår för åtgärder på invandringspolitikens oraråde. Forskningen på områdetbör enligt min mening ha som ett väsentUgt syfte att ge vägledning för detfortsatta reformarbetet inom invandringspolitiken. Det är därför av stor viktatt en nära kontakt upprätthålls mellan forskningen och de adrainistrativainstanserna så att forskningsresultat kan omsättas i praktiska reformer.Samtidigt är det en viktig uppgift för forskningen att ge underlag förutvärdering och omprövning av redan pågående verksamhet. Denorganisatoriska raraen för den fortsatta invandringsforskningen bör tillgodosebehovet av en sådan saraordning och återföring av forskningsresultaten. Jagavser mot denna bakgrund föreslå regeringen att en expertgrupp förinvandringsforskning knyts till . I gruppen böringå företrädare för forskningen på området och för närraast berördarayndigheter. Gruppen bör arbeta i nära samråd med arbetsmarknadens parter ochmed invandrarorganisationerna. Det tillkommer regeringen att besluta i dennafråga. Ilikhet med vad bl.a. UKÄ och statens råd för samhällsforskning har framhålUt isina remissyttranden anser jag det vara angeläget att forskningen på deltaområde bedrivs och utvecklas inom ramen för universitetens ochforskningsrådens verksamhet i stort. Därigenom förbättras föratsättningama förforskning av tvärvetenskaplig karaktär. Anslag för utökade insaiser påforskningsområdet bör bl. a. kunna utgå inom ramen för de medel somarbetsmarknadsdepartementet förfogar över för forskningsverksamhet. 7 Auktorisation av tolkar och översättare m. m. Sominledningsvis har nämnts har inom utarbetatspromemorian (Ds A 1974: 9) Auktorisation av tolkar och översättare. Förslagetinnebär att tolkar och översättare som anlitas av myndigheter och avallmänheten bör ges möjlighet att få sin kompetens prövad. Dennakompetensprövning bör enligt förslaget handhas av en särskild statlig nämnd somäven bör utöva tillsyn över godkända tolkars och auktoriserade översättaresverksarahet. Promemorianbehandlar också frågan ora hur tolkförmedling bör bedrivas . Promemoriansinnehåll framgår av bilaga 1. 1975: 26 97 Detövervägande antalet remissinstanser ansluter sig till det föreslagna systemetför godkännande av tolkar och auktorisation av translatorer. Således framhållerUKA att goda skäl talar för att ett auktorlsationssystera införs för tolkar ochöversättare. Det finns uppenbarligen raycket stora behov för dem, som användertolk eller översättare, att få veta vem de anförtror sina angelägenheter åtoch att denne är kompetent att lösa sina uppgifter, FAT uttrycker sintillfredsställelse över förslaget om inrättande av ett auktorlsationssysteraraed en statiig myndighet som huvudman samt framhåller att det ärutomordentiigt viktigt att man beaktar skiUnaden mellan de tvåyrkeskategorierna tolk och translator. Det är två skilda yrken som arbetar påhelt olika sätt och under helt olika förhållanden och som endast i vissaavseenden låter sig innefattas i samma begrepp. Ett par instanser, bl.a,, anser att det måste tillkorama en högre allmänauktorisationsnivå, som svarar mot den högre tolkutbUdningen, Härvid kundebegreppet auktoriserad tolk garanlera motsvarande nivå som auktoriseradtranslator. SACOfSR och anför liknandesynpunkter. TCO anser attarbetsplatstolkar bör betraktas som fackliga förtroendemän och sålunda utsesav vederbörande fackliga organisation. I fråga om andra tolkar änarbetsplatstolkar anser TCO att godkännande bör införas och att det därvid böreftersträvas att godkända tolkar tas i anspråk i första hand, men att defackliga förtroendemännen bör kunna biträda sina arbetskamrater med tolkningäven utanför arbetsplatsen när dessa så önskar och arbetet inte hindras därav.LO framför liknande synpunkter och anför bl.a. att arbetsplatstolkarna intebör omfattas av det föreslagna auktorisationssystemet. För arbetsplatstolkarliksora för två- eller flerspråkiga kontaktombud eller skyddsombud med statussom fackliga förtroendemän enUgt lagen (1974:358) om facklig förtroendemansställning på arbetsplatsen föreligger inget behov att i form av auktorisationsärskilt dokumentera sin ställning som godkända tolkar. Beträffande tolkning iandra sammanhang bör i första hand av näranden godkända tolkar anlitas. Vidbehov bör emellertid sådana fackliga förtroendemän kunna anlitas även utanförarbetsplatsen. NOifrågasätter om ett auktorisationssystem erbjuder den lärapUgaste lösningen.Någon mera ingående analys av olika alternativ till auktorisation synes inteha föregått det i promemorian framförda förslaget. Det borde ligga nära till handsatt knyta kompetensprövning av olika slag av tolkar och översättare tiUutbUdningsinstitutionema, som bör ha de bästa förutsättningarna för att bedömakompetensen. Alternativ till auktorisation av tolkar bör därför övervägasytterligare. 1975: 26 98 översättareavstyrker NO förslaget ora auktorisation och framhåller bl.a. att dessahuvudsakligen anlitas för översättning av skriftligt material och atträttssäkerhetssynpunkter därför knappast gör sig gällande. En auktorisation avtranslator synes inte heller fylla något utpräglat behov hos en utsattavnämargrupp. Att handelskamrarna i stort sett upphört med auktorisation avtranslatorer tyder också på att behovet inom näringslivet av särskilt kompetensbevisär tämligen ringa. Beträffandekunskapskravet och övriga villkor för godkännande av tolk resp. auktorisationav translator har flertalet remissinstanser i huvudsak anslutit sig till de ipromemorian framförda förslagen eller lämnat dem utan erinran. Några instanserhar emellertid anfört avvikande eller kompletterande synpunkter bl.a, i frågaom utbildnings- och prakttkkraven, LOföratsätter att nya former för prövningsförfarandet fastställs med beaktande avUtbUdningsmöjlighelerna och samhällets och näringslivets allmänna behov.Tolkutbildningen bör bygga på den kunskap och erfarenhet som redan aktivttvåspråkiga personer förvärvat inom arbetslivet, LO anser därför att ett kravför godkännande av tolkar bör vara arbetslivserfarenhet. Avkallpå detta krav bör göras endast i undantagsfall, efter särskild prövning inämnden. LO anser vidare att utbildningen av arbetsplatstolkar i lildiet raedall utbildning av fackliga förtroendemän bör ske genom de fackliga organisationerna.TCO anför synpunkter som nära ansluter till LO's krav om arbetslivserfarenhetoch utbildning av arbetsplatstolkar. SkånesHandelskammare ifrågasätter om inte en högre kunskapsnivå för godkända tolkarbör övervägas. Ettpar instanser anser att övergångsbestämmelsen om att auktorisation avhandelskammare skall gälla för handelskammarensauktorisation bör ändras. anför sålunda att denföreslagna bestämmelsen i en del fall kan leda tUl orimliga konsekvenser ochanser att tidsfristen i stället bör relateras tUl förordningens ikraftträdandei likhet med vad som gäller för godkännande och auktorisation av revisorer.Till övergångsbestämmelserna bör fogas en föreskrift om hur sådana klagomål motauktoriserade translatorer skall behandlas, vilka avser handlingar begångnaföre förordningens ikraftträdande, Handelskammare föreslår att redanmeddelade auktorisationer förblir gällande under i princip frånförordningens ikraftträdande. Kommerskollegiumkonstaterar att det utkast till förordning som finns i proraemorian näraansluter till gällande kungörelse om auktorisation och godkännande avrevisorer. Det kan i och för sig ifrågasättas i vilken utsträckning de reglersom gäller på revisorsområdet kan till-lämpas även på tolk- ochtranslatorsorarådet. Ett exerapel härpå utgör kravet att translatorer skall haväl vitsordad verksamhet som translator 1975: 26 99 underrainst fera år. Det torde av praktiska skäl vara betydligt svårare för entranslator än för en revisor att kunna styrka kvaliteten på och omfattningen avsin verksamhet eftersom verksamheterna bedrivs i helt olika former.Erfarenheterna från tillämpningen av revisorskungörelsen bör tillgodogöras vidutformningen av förordningen ora godkännande av tolkar och auktorisation avtranslatorer. Den författningsmässiga regleringen bör således bli föremål förytterligare översyn innan verksamheten påbörjas. Saratliga instanser sorahar yttrat sig härom anser att tystnadsplikt för godkända tolkar och auktoriseradetranslatorer bör införas.