prop · FZ03109 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:109 Regeringens proposition omanslag till Aktiebolaget för /77, m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har tagits upp i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås anslag till AB Atomenergi om sammanlagt 56,5 milj. kr.för /77. Vidareföreslås atl en fordran på AB Atomenergi om 26 milj. kr. omvandlas till egetkapital. 1 1975176.1 saml Nr 109 ' " ' Uldrag INDUSTRIDEPARTEMENTET PROTOKOLL Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , Propositionom anslag till Aktiebolaget för /77, m. m. 1975/76: 100 (bU. 15 s. 246) har regeringen föreslagil all, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, tUl Aktiebolaget : Stöd tiUsvensk kärnkraftindustri och till Aktiebolaget : Övrig verksamhet /77 beräkna två reservationsanslag om resp. 24,1 och 13,1 milj.kr. Jaganhåller att nu få ta upp dessa frågor. ABAtomenergi bUdades med huvudsaklig uppgift att handha det målbundnaforsknings- och utvecklingsarbetet på kämenergiområdet. Det stod redan frånbörjan klart att verksamheten skuUe kräva sådana insatser att staten måsteträda in som huvudintressent. För att underlätta samarbetet med uidustrin ochsamtidigt ge det en effektiv och flexibel organisationsform beslöts attverksamheten skulle bedrivas inom ramen för ett aktiebolag med enskilda företagsom delägare (prop. 1947: 313, SU 1947: 217, rskr 1947: 403). Av detursprungliga aktiekapitalet på 3,5 mUj. tecknade staten fyra sjundedelaroch 24 industri- och kraftföretag tre sjundedelar. Är 1956 höjdesaktiekapitalet tUl 14 milj. kr. med bibehåUande av relationen mellan staten ochenskilda aktieägare (prop. 1956: 99, SU 1956: 75, rskr 1956:199). Dessas antalökades tiU ca 70 genom att ett antal kommuner, försäkringsbolag m. fl. Staten övertog samtliga aktier i (jfr prop.1969:101, SU 1969: 99, rskr 1969: 245). 1975/76:109 3 Riksdagengodkände (prop. 1956: 176, 3 LU 1956: 22, rskr 1956: 344) allmännariktlinjer för bolagets verksamhet. Dessa riktlinjer har vid flera tUlfällenmodifierats i samband med prövning av anslag lill bolaget. Till följd av ett konsortialavtalår, 1968 meUan staten och Allmänna Svenska Elektriska Aktiebolaget (ASEA)överfördes Atomenergis resurser för tUlverkning av bränsleelement och vissaprojekteringsresurser till ett av staten och , AB Asea-Atom (prop. 1968: 160, SU 1968: 199, rskr 1968: 408). EnUgt detlakonsortialavtal ålar sig staten att verka för att foirsknings- och utvecklingsresursernahos Atomenergi kan stödja svensk industris kommersiella verksamhet påkärnenergiområdet. Asea-Atom skuUe liksom andra intressenter få möjUghet attinom ett särskilt programråd delta i utformningen av Atomenergisutvecklingsprogram inom reaktor- och reaktorbränsleområdet. Asea-Atom, andra tUlverkandeföretag och kraftindustrin förutsattes vidare kunna utnyttja Atomenergisresurser i form av betalda uppdrag. Riksdagengodkände (prop. 1970: 1, bil. 15 s. 97, SU 1970: 13, rskr 1970:13) särsldldariktlinjer för bolagets kärnenergiverksamhet under femårsperioden1970/711974/75. Dessa riktlinjer innebar bl.a. att bolaget skulle utgå från enanslagsram för perioden om 290 milj. kr. I sambandmed utbyte av vissa skuldförbindelser har bolagets ränteutgifter till statenminskats. Den förutsedda anslagsramen reducerades med hänsyn härtUl (prop.1971: 1 bU. 15 s. 114, NU 1971: 13, rskr 1971:120). Deav godkända riktUnjerna innebar alt bolaget i samarbele medkraftföretagen och verkstadsindustrin skulle bedriva såväl forsknings- och utvecklUigsarbetebeträffande reaktorer och bränsleelement som arbeten inom olika avsnitt av bfänslecykeln.Bolaget skulle även upprätthålla resurser på säkerhetsområdet och i den utsträckningsärskUda medel ställdes till förfogande bedriva viss långsiktig forskning.Härjämte skulle bolaget sträva efter att i ökad omfattning ställa sina resursertUl förfogande för andra verksamheter. Bolaget skulle intensifieraansträngningarna atl uppnå en mera mark-nadsinriktad verksamhet och öka volymenbetalda uppdrag. Atomenergihade intill för vissa investeringar i anläggningstUlgångarerhåUit lån från statens uUåningsfonder på sammanlagt 120 milj. kr. motskuldförbindelser på motsvarande belopp. Lånen löpte med normalränta för lånfrån statens utlåningsfonder. För att bolaget skulle kunna göra planenligaavskrivningar på sina anläggningstUlgångar utbyttes dessa skuldförbindelserper mot en icke räntebärande skuldförbindelse tUl staten på 120milj. I den mån bolaget har gjort avskrivningar på anläggningstUlgångar i smabokslut har skuldförbindelsens belopp justerats genom att staten 1 saml Nr 109 1975/76:109 4 efterskänktden del av sin fordran på bolaget som svarat mot verksläUd avskrivning. I anslutning till lånevillkorens ändring minskades den tidi gare nämnda anslagsramen för femårsperioden /711974/75 med 7,2 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1971/721974/75. Bolagets icke räntebärande skuldförbindelse lUl staten uppgår f.n. till 51,7 milj. kr. Undersexårsperioden /701974/75 har Atomenergi erhållit särskilda medel förutvecklingsarbeten rörände utvinning av uran ur skifferfyndighelerna vid Ranstad.Under senare delen av har även bidragit lUlkostnaderna för dessa arbeten. bidrag har lämnats inom ramenför ett av statsmakterna godkänt avtal (prop. 1972:57, NU 1972: 39, rskr 1972:200). På grundval av dessa arbeten har ()/76 inlett projektering av ett uranverk vid i samarbelemed Atomenergi och vallenfallsverket. Verksamheten finansieras genom ett särskiUstatligt lån (prop. 1, NU 1975: 30, rskr 1975: 202). Ienlighet med elt träffat avtal mellan ,och kraitgrupp AB genomfördes under åren19731975 ett särskUt program för forsknuig och UtveckUng kring frågor avbetydelse för bedömning av kraftreaktorers, främst lättvattenreaktorers,säkerhet öch inverkan på miljön såvitt avser radioaktiva utsläpp. Den närmareinriktningen och omfattningen av programmet fastställdes av ett särskiltorgan, delegationen för forsknuig rörande kämkraftens säkerhels- och mUjöfrågor(Kärnsäkforsk). Huvuddelen av arbetena inom programmet har utförts vid Atomenergi.För särskilda säkerhetsarbeten inom kämenergiområdet har utgått även direktastatsanslag (jfr prop. 1974: 1 bU. 15 s. 151). Atomenergissedan många år bedrivna tillverkning av radiofarmaka överfördes den 1 juli 1975tUl ett nytt förelag, AB Kabi Diagnostica, med Atomenergi och KABIsom delägare. Räkenskapsåretför Atomenergi sammanföll t. o. m. med kalenderåret. Påföljanderäkenskapsperiod förlängdes efter framställning från bolaget till atl omfatta18 månader. Fr. o. m. överensstämmer bolagels räkenskapsår meddet statUga budgetåret. i anledning av regeringens proposition om energihushållning m.m. (prop. 1975: 30 bU. 1, NU 1975: 30, rskr 1975: 202) ändrades med ingången /76 vissa delar av finansieringen av arbetena vid Atomenergi.Till Atomenergi utgår f. n. direkta statsanslag dels över anslaget AktiebolagetAtomenergi: Stöd tUl svensk kämkraftindustri, dels över anslaget AktiebolagetAtomenergi: Övrig verksamhet. TUlAtomenergi utgår vidare medel från anslaget Energiforskning inom ramen förprogrammet Energiproduktion och från anslaget Gmnd- 1975/76:109 5 läggandeforskning för energiområdet. Dämtöver utför bolaget bl. a. arbeten avbetydelse för bedömning av säkerheten hos kämkraftverk för vilka koncessionhar beviljats eller koncessionsansökan ingivits. Dessa arbeten beställs avstatens kämkraftinspektion, som för ändamålet disponerar särskildaavgiftsmedel från kärnkraflproducentema. Regeringenhar beträffande Atomenergis arbeten iriom delprogram met Fissionsenergi inom programmet Energiproduktion meddelat sär skUda föreskrifter belräffande bl. a. arbetets inriktning och samråd med . Bolagetsverksamhet är koncentrerad till Studsvik. Här ligger bolagets huvudkontor och forskningsstalionmed , bl. a. reaktorerna R 2, R 2-0 och Kritz samt olika laboratorier.Utvecklingsarbete rörande utvinning av uran bedrivs vid .uranverket i Ranstad.Kostnadema härför bestrids fr. o. m. /76 av (jfr prop.1975/76:100 bU. 15 s. 300). Atomenergisverksamhet har kraftigt förändrats . Ar 1963hade bolaget ca 1560 personer anstäUda medan antalet anställda den 1 januari1976 var 994. Personalminskningen hänger samman bl. a. med att vissa verksamhetsgrenaröverförts till andra huvudmän. Andelen direkt statsfinansierad verksamhet i bolagethar sjunkit. Atomenergihar i bokslut för deh 1 januari 1974den 30 juni 1975redovisat underskott i den löpande verksamheten. a. ianspråktagandeav realisationsvinster och vissa bokslutsdispositioner har dock detlaunderskott kunnat utjämnas. Såsomfömtskickades i prop. 1975:30 (bU. 1 s. 486) har regeringen beslutat att låtagöra en översyn av Atomenergis verksamhet och arbetsformer. För detta ändamålhar tUlkallals särskilda sakkunniga (, I 1975: 05). Desakkunnigas arbete skall vara slutfört senast . Utöverde framställningar från AB Atomenergi som redovisats i årets budgetproposition (prop.1975/76: 100 bU. 15 s. 182, 227228 och 245) har bolaget för /77i hemställt om medel m. m. under följande mbriker. Stöd lUl svensk kämkraftindustri Forsknings- ochbestrålningstjänster, viss produktutveckling m. m. Driftkostnader förforskningsrådens laboratorium i Studsvik Framställningarna 1 och 2 ansluter ihuvudsak tiU de under trettonde huvudtitelnför /76 uppförda anslagen Aktiebolaget : Stöd tUl svensk kämkraftmdustri och Aktiebolaget energi: Övrig verksamhet. 1975/76:109 6 mellan staten och ASEA åtar sig staten att verka för attforsknings- och utvecklingsresursema hos Atomenergi kan stödja svensk industriskommersiella verksamhet på kämenergiområdet. Enligt beslut i maj1975 om energihushållning m. m. 1975: 30 bU. 1 s. 487, NU 1975: 30, rskr1975: 202) bör i fortsätlnmgen forsknings- och utvecklingsarbeten på lättvattenreaktorområdet,som inte är direkt säkerhetsinriklade, ske inom ramen för samarbetsavtal, där kostnademadelas mellan kämkraftindustrin och bolaget. Den övervägande delen av dessaarbeten fömtsätts bli utförd av bolaget. Regeringenhar i beslut föreskrivit alt arbeten får finansieras fråndetta anslag endast på villkor att samarbetsavlal utformas enligt vissa avAtomenergi föreslagna riktlinjer. FörhandUngar i syfte att sluta erforderligasamarbetsavtal pågår. EnligtAtomenergi är det en viktig förutsättning för programmets genomförande attmedelsbehovet för drift av de tunga kämenergitekniska resurserna i Studsvik (R2-reaktoni,bränslelaboratoriet, värmelaborato-riel) säkras. Dessa kännetecknas av högafasta kostnader, som måste kunna täckas om anläggningama i rimlig utsträckning skaUkunna ställas lill de svenska intressentemas förfogande. Det är bolagets målatt för /76 använda anvisade statsmedel 24,1 mUj. så atl ca7 mUj. utnyttjas som driftbidrag för dessa lunga resurser och resterande 17milj. för bolagets andelar av etablerade samarbetsuppgifter. /77 bedömer bolaget att det kommer atl råda en fortsatt starkefterfrågan på forsknings- och utvecklingsinsatser inom lättvattenreaktorområdet,speciellt vad avser bränslefrågor. Bolaget föreslår ett anslag om 31,8 mUj.kr. I detta belopp ingår ränte- och amor-teringskoslnader med 1,8 milj. kr. Forsknings-och bestrålningstjänster m. m. Beträffandeforsknings- och bestrålningstjänster framhåller Atomenergi alt bolaget i mångafall åtar sig en värdfunktion åt forsknings- och utvecklingsgrupper, vilkasarbete finansieras och leds av andra huvudmän. Detta kan innebära att bolagettillhandahåller lokaler, utrustnuig, personal och teknisk service inkl.strålskyddsservice samt även bistår med förvaltnings- ochredovisningstjänster. Verksamheten inriktas på gmpper inom t. ex. mUjövård ochfysikforskning, där bolagets tillgång på utrustning och kompetens är avbetydande värde. Dessagmppers forskare får suia anslag tUldelade av olika forskningsråd i konkurrensmed forskare från universitet och högskolor. Dessa senare har, menarAtomenergi, fö.rdelen av att endast behöva ta upp en 1975/76:109 7 mindredel av de totala kostnadema i sina ansökningar. Av den anledningen debiterarbolaget dessa gmpper mindre än de totala kostnadema för ovan exempUfieradservice. Som viktigaste exempel på detta förhållande anger bolagetforskningsrådens laboratorium i Studsvik. Förutombestrålningstjänsler för forskningsgrupper som arbetar vid reaktorema utnyttjasR2 och R2-0 för framställning av isotoper för medicinsk eller industriellanvändning. Stöd tUl dessa områden är enligl bolaget av väsentligt nationelltintresse. Underdenna rubrik upptas också anslag till drift av bolagels van de Graaff-generator.Verksamheten kring denna har flera likheter med den vid forskningsrådenslaboratorium. Även generalom utnyttjas av forskare från universitet ochhögskolor. Behovetav statsmedel för forsknings- och bestrålningstjänster under /77beräknas av bolaget till 15,4 mUj. Beträffandeproduktutveckling framhåller Atomenergi att det är väsentligt atl resurseravsätts för bearbetning av uppslag som kan leda till värdefulla produkter ellermeloder inom bolagets arbetsområde. Som exempel anges bl. a. kontroll avutsläpp i vatten och luft, elektromagnetisk flödes- och hastighelsmätning m. m.Behovet av statsmedel beräknas för /77 till 3 milj. kr. I dettotalt äskade beloppet under delta anslag, 18,4 milj. kr., ingår ränle- och amorte-ringskoslnadermed 1,1 milj. kr. Iförhållandet till vad som innevarande budgetår är upptaget under anslagetAktiebolaget : Övrig verksamhet har i bolagets beräkningar inteinkluderats kostnader för långsiktig kärnteknisk forskning. Dessa har bolagetredovisat i framställnmgen om medel för grundläggande forskning förenergiområdet. Anslagsbehovet anges där lUl 2,3 milj. kr. (jfr prop. 1975/76:100 bU. 15 s. 245). Driftav f o r s k n i ng s r åd e n s 1 ab o r a tor ium Verksamhetenvid forskningsrådens laboratorium finansieras genom driftanslag från statensråd för atomforskning och styrelsen för teknisk utveckling. Atomenergi ochlaboratoriets styrelse anser denna finansieringsform OtUlfredsställande, bl.a. därför att verksamheten har fått en mer permanent prägel än vad som frånbörjan fömtsågs och att del i en hårdnande anslagskonkurrens är svårt för rådenall säkerställa drift-anslag lUl den minoritet av anslagssökande, som inte harsina driftkostnader täckta av anslag över statsbudgeten. Atomenergioch styrelsen för forskningsrådens laboratorium hemställer attforskningsrådens laboratorielokaler överförs från statensallmänna fastighetsfond till bolaget och att det för /77 tUlAtomenergi anvisas 1,7 mUj. för drift av forskningsrådens laboratorium ochtäckande av de berörda grundforskningsgruppernas avgifter för utnyttjande avreaktorerna R2 öch R2-0. 1975/76:109 8 Atomenergihar i skrivelse deri kommit in med en. kompletterad ochöverarbetad anslågsframställnirig i vad avser bolagets direkta statsanslag. Iskrivelsen redovisas bl. a. följande resultatprognos för bolagets löpandeverksamhet /76 (milj. Materialoch övriga extema tjänster 59 Atomenergianmäler att en rad kortsiktiga åtgärder har vidtagits för att förbättra detekonomiska resultatet. För att skapa fömtsättningar för en målmedveten ochlångsiktig marknads- och produktutveckling har en omfattande långsiktsplaneringinletts. Ett nytt budget- och redovisningssystem har tagits i bmk.Anställningsstopp råder . Atomenergiföreslår i sin reviderade anslagsframställning, att den vid. utgången /76 kvarvarande delen av den räntefria reversskulden tUl staten skaUomvandlas till eget kapital. Vidare föreslås att den av regeringen tidigaremedgivna rätten för bolaget att belåna anläggningstUlgångar skall utökas från f.n. 10 milj. kr. tUl 50 milj. kr. VadgäUer direkta statsanslag till Atomenergi föreslås att för bud /77 medel för stöd lUl svensk kämkraftindustri skall utgå med 30 mUj. och atf medel för övrig verksamhet skall utgå med- 22 milj. kr. . \ Atomenergiberäknar vidare behovet av investeringar under /77 tillsammanlagt 15,2 milj. kr. Härav avser 6,7 milj. kr. teknisk utrustning för denlöpande verksamheten, 3,9 mUj. fortsatt uppmstning av bränslelaboratorietsamt 4,6 milj. kr. Förfinansiering av de planerade investeringama föreslår Atomenergi att bolagetskall få uppta lån. från fonden för låneunderstöd. Vidare föreslås altAtomenergi skall beviljas ett årligt driftanslag för täckande av bolagetsräntenetto och bokförda avskrivningar. Delta anslag syftar till alt ge bolagetden kapitalkostnadsersättning som det inte, på gmnd av den med statenöverenskomna prissättningen, erhåller för anslags- Prop.1975/76:109 9 baseradeoch övriga statliga uppdrag och söm det inte heUer erhåller för uppgifter inom ramen för samarbetsavtalen med svensk kärnkraft- industri. Anslaget föreslås för /77 utgå méd 14. milj. kr. Sammanlagt föreslår Atomenergi 66 milj. kr. i direkta statsanslag: för /77. Deav Atomenergi föreslagna åtgärdema och anslajgen skulle enligl bolaget geföljande beräknade resultaträkning för /77 (milj. Atomenergi har alltsedan bolaget bUdades huvudsakligen varitinriktad på att stödja de svenska forsknings-och utvecklingsinsatserna inom kämkfaftområdet.Dessa insalser har varit motiverade av främst energi- och industripoUtiskaskäl. Den närmare inriktningen av Atomenergis arbete har starkt kommit attpräglas av den snabba tekniska ulvecklingen och av marknadsmässigl motiveradestrukturella förändringar. Dessa successiva förändringar har inneburit bl. a.alt antalet anställda i bolaget har varierat kraftigt och också atl olikaformer för finansiering av verksamheten har använts. Atomenergihar under en följd av år verkat huvudsakligen inom käm-kraftområdet. Till följdav senare års utveckling har efterfrågan på bolagets tjänster emellertidändrat karaktär, öch denna utveckling väntas fortsätta. Är 1979 utlöper det konsortialavtalmellan slalen och ASEA enligt vilket staten åtar sig alt verka för altforsknings- och utvecklingsresursema hos Atomenergi kan stödja'svenskindustris kommersiella verksamhet på kärheriergiområdet. Mot denna bakgmnd harsåsom fömtskickades i prop. 1975: 30 (bU.l s. 486) med stöd av regeringensbemyndigande tillkallats sakkunniga, (I 1975: 05), för att utreda Atomenergis framtida verksamhel. En huvuduppgiftför utredningen är atl på grundval av alternativa antaganden om den framtida kärnkraftutbyggnadeni göra en bedömning av den sannolika och möjUga efterfrågan på bola- 1975/76:109 10 getstjänster främst fr. o. m. /79. Härvid skall bl. a. klarläggasi vUken omfattning personal och andra resurser i Studsvik kan utnyttjas förverksamhet utanför det nuvarande kämenergiområdet. Till ulredningens uppgifterhör också att bl. a. analysera vissa kapitalförsörjnings- och kapitalkostnadsfrågorsamt frågan om lämplig verksamhetsform. Enligt direktiven skall utredningenlämna en samlad slutredovisning av sitt arbete . Jag harerfarit att vissa delar av arbetet avses rapporteras etappvis före detta datum. Idet tidigare nämnda femårsprogrammet för budgetåren 1970/71 1974/75fastställdes en ekonomisk ram om sammanlagt 290 milj. kr. i löpande priser förbolagets kämenergiverksamhet. a. kostnadsutvecklingen under åren 19701975medförde att bolagels ekonomi kom atl bli mycket hårt ansträngd trots att vissaytterligare medel tillfördes . Vid utgången av femårsperiodenredovisade Atomenergi ett underskott i den löpande verksamheten om ca 40 milj.kr., som belastade bokslutet för den 1 januari 1974den 30juni 1975. Rörelseunderskottet täcktes främst genom realisationsvinster påavyttrad egendom. Även för mnevarande budgelår fömtses ett underskott ibolagets löpande verksamhet, vilket likaså torde täckas av realisationsvinster. Desenaste årens rörelseunderskotl i bolaget och behovet att genomföra vissaunderhållsinvesleringar i syfte atl vidmakthålla anläggningarna i Studsviknödvändiggör alt vissa åtgärder vidtas utan awaktan på resultatet av Sludsviksulredningensarbete. För att underbygga förslag om ålgärder har personal inom industridepartemenletmed biträde av utomstående konsulter och med Atomenergis och personalorganisationernasmedverkan gjort en detaljerad genomgång av bolagets ekonomiska situation påkort sikt. I anslutning till vad som framkommit har Atomenergi kommit in med enreviderad anslagsframställning för /77. Jagvill i detta sammanhang peka på att Atomenergi har till uppgift att dels utföraarbeten av allmänt samhällsintresse t. ex. olika forsknings- ochutvecklingsprojekt inom kärnsäkerhetsområdet dels fungera som ett företagsom har atl konkurrera med andra företag på en internationell konsultmarknad.Till en del kan de senaste årens resultatutveckling hänföras till desamhällsuppgifter som bolaget utför. Den genomgång av bolagels ekonomiskasituation som gjorts visar dock atl vissa företagsekonomiska ålgärder krävs föratt Atomenergi skall kunna uppnå ett tUlfredsställande ekonomiskt resultat. Molbakgmnd av vad jag nu redovisat får jag framlägga följande förslag, vilka medhänsyn tUl pågående utredningsarbete i första hand avser budgetåren 1976/77 och1977/78. 1975/76:109 II Iavvaktan på dels de förslag som successivt kan komma att läggas fram av ,dels resultatet av inom Atomenergi pågående långsiktiga planeringsarbete anserjag det inte vara lämpligt att nu föreslå väsentligt ändrade riktlinjer förverksamheten vid Atomenergi. Jaganser att Atomenergis huvudsakUga verksamhet t. v., liksom , bör fallainom följande områden Forsknings- ochutvecklingsarbete inom kämenergiområdet där Atomenergi har för landetcentrala uppgifter på uppdrag av myndigheter, företag och organisationer. Forsknings- ochutvecklingsarbete inom energiområdet i övrigt med utnyttjande av inom bolaget tUlgängligapersonella och materieUa resurser och i övrigt i den utsträckning somefterfrågan på bolagets tjänster gör sådana insatser motiverade. Kommersiell verksamhet medanknytning tUl bolagets huvuduppgifter. Inomdessa tre områden faller f.n. huvuddelen av verksamheten vid Atomenergi. Vadgäller verksamheten inom kämenergiområdet vUl jag erinra om den uppdelning somjag redovisade i prop. 1975: 30 (bU. 1 s, 484) mellan energipolitiskt resp. industripolitisktmotiverade arbeten vid Atomenergi. Den energipolitisktmotiverade forsknings- och utvecklingsverksamheten vid Atomenergi utgör en delav. energiforskningsprogrammet och medel härför utgår under anslaget Energiforsknuig.Jag beräknar att Atomenergi jämte samarbetande forskningsorganisationer under budgelårel 1976/77 kan komma att ulföra arbeten för ca 29 milj. kr. Tillden energipolitiskt motiverade verksamheten vid Atomenergi hör också de delarav bolagels omfattande arbeten inom kärnsäkerhetsområdet, vilka finansieras avstatens kämkraftinspektion och som gäUer säkerheten hos sådana kämkraftanläggningarför vilka koncession beviljats eller koncessionsansökan ingivits. mellan slateui och ASEA åtar sig staten alt verka för altforsknings- och utvecklingsresurserna hos Atomenergi kan stödja svenskindustris kommersiella verksamhet på kämenergiområdet. Enligt riksdagensbeslut (prop. 1975: 30 bil. 1, NU 1975: 30, rskr 1975: 202) har ett särskiltanslag förts upp för de statsmedel som anvisas till Atomenergi för slöd tillsvensk kämkraftindustri. Jag anförde vid min behandling av denna fråga (prop.1975: 30 bil. 1 s. 487) att det tekniska utvecklingsarbete på lättvattenreaktorområdetsom inte är direkt säkerhetsinriklat bör ske inom ramen för samarbetsavtalmellan Atomenergi och industri- resp. kraftföretag. Regeringen har i beslul den12 föreskrivit att arbeten får finansieras från detla anslag en- Prop.1975/76:109 12 dastunder vUlkor att samarbetsiivtal utformas i enlighet med vissa av Atomenergi föreslagna riktlinjer. Enligtriksdagens beslut med .anledning av prop. 1972: 57. angående Sverigesförsörjning med-kärnbränsle (NU ,1972:39, rskr 1973:.200) har väsentliga delarav ansvaret för upphandling hi. m. inom kämbrärisle-området lagts på ettsärskilt bolag, Svensk kärnbränsleförsörjning AB. I propositionen angavföredraganden emellertid alt Atomenergi även fortsättningsvis borde hahuvudansvaret för den statliga verksamhet som syftar tUl att främja dentekniska och industrieUa ulvecklingen:inorn,den svenska kämbränsleindustrin.Detta ansvar har genom.desenaste årens utveckling fått en merbegränsad omfattning.