prop · FY0318 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensproposition nr 1975 Prop. Regeringens proposition med förslag tillsteriliseringslag, m. m.; Regeringen föreslår all aniaga de förslag somhar upplagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoU. I propositionen läggs fram förslag lUI ny slerUiseringslag. EnUgt den föreslagna nya lagen skall varje man och kvinnasom har fyllt och själv begär det få bU steriUserad. För motsvarandeingrepp på den som ännu inte har uppnått krävs tillstånd frånsocialstyrelsen. Sådani tillstånd kan beviljas om genetiska (eugeniska) eller,såvitt gäller kvinna, medicinska skäl för sterilisering föreligger saml isamband med könsbyte. Sterilisering skall aldrig få företas på personer sominte har fyllt . Propositionens förslag utgår från förutsättningen all ellsteriliseringsingrepp upphäver fortplantningsförmågan . För attså långl möjligl förebygga att sterilisering sker på grund av ett förhastatbeslut av den steriliseringssökande innehåller lagen regler om viss föregående obligaloriskinformaiion. Den som steriliseras skall sålunda noggrant ha informerats omingreppets innebörd och följder samt i förekommande faU om andrapreventivmetoder. Informationen skall i första hand lämnas av kuratorer inomramen för den utbyggda rådgivningsverksamhet som äger rum på mödravårdscentraleroch särskilda rådgivningsbyråer. Vid behov skall informaiion ges av läkare. I propositionen betonas atl sleriUsering skall få företasendast för all tillgodose den enskildes intressen. Möjligheten för anhöriga,myndigheter eller andra representanier för det allmänna att la inliativ lillsterilisering avskaffas därför hell. Likaså avskaffas kravel på atl vissautomstående skall beredas lUlfälle att yttra sig i sterUiseringsärendet. Som allmän förutsättning för sterilisering gäller atlsökanden är svensk medborgare eller bosalt här i riket. Endast den som ärbehörig alt utöva läkaryrkel får utföra slerUiseringsingrepp. Sterilisering avkvinna skall företas på sjukhus eller annan godkänd sjukvårdsinrättning. Såvälinformationsverksamheten som operation och efterkontroll skall ersättas genomden allmänna sjukförsäkringen. 1 1975 1 saml Nr 18 1 Förslag till Steriliseringslag Härigenom föreskrives följande. 1 § Denna lagäger lillämpning på sådani ingrepp i könsorganen som ulan att innebära kastreringmedför varaktigt upphävande av fortplantningsförmågan (sterilisering). Lagengäller dock icke ingrepp som utförs som ell led i behandlingen av kroppsligsjukdom. 2 § På egen begäranfår den steriliseras som har fyllt och som är svensk medborgareeller bosatt här i rikel. Vägras sleriUsering, skaU frågan underslällassocialstyrelsens prövning. 3 § Ansöker densom fyllt aderton men icke och som är svensk medborgare eUer bosallhär i riket om sterilisering, får lämna tUlstånd därtill 1. om det föreligger beaktansvärd riskför all arvsanlag som kan medföra allvarlig psykisk sjukdom eller abnormitet,svårartad kroppslig sjukdom eller svårt lyte av annat slag överförs till avkomling(genetisk indikation), 2. i fråga om kvinna, om havandeskap tiUföljd av sjukdom, kroppsfel eller svaghet skulle medföra allvarlig fara förkvinnans Uv eller hälsa (medicinsk indikation), eller 3. i samband med ansökan om faslställelseenUgt I § lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall,om förutsältningar i övrigl föreligger för sådan fastställelse. 4 § Motsocialstyrelsens beslut i ärende om tiUstånd till sleriUsering får talan ejföras. 5 § Steriliseringfår ej ske ulan atl den som begär åtgärden noggrant har informerats omingreppets innebörd och följder saml, i förekommande fall, om andra möjligheteratl förebygga havandeskap. 6 § Endast densom är behörig atl utöva läkaryrket får ulföra sterilisering. Steriliseringav kvinna skall ske på allmänt sjukhus eller på annan sjukvårdsinrättning somsocialstyrelsen godkänner. 7 § Den som har lagit befattning med steriliseringsärendefår ej obehörigen yppa vad han därvid erfarit om enskilds personliga förhållan den. 8§ Utför någon uppsåtligen sterilisering i slrid med denna lag, dömes tiU bötereller fängelse , om ej gärningen är belagd med straff ibrottsbalken. Dennalag träder i kraft , då lagen (1941:282) om steriliseringskall upphöra att gäUa. Lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar irätten att Härigenom föreskrives att 14 § lagen (1937:249) ominskränkningar i rätten alt utbekomma aUmänna handlingar' skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Handlingar vilka av läkare eller hos ellerpå läkares eller styreisens föranstaltande upprällas lill utredning i mål ellerärende hos domstol eller i ärende som avses i ; handlingar iärenden rörande kriminologisk undersökning för forskningsändamål; handlingar vUkaupprällals vid psykologisk undersökning som ulförts för forskningsändamåleller i samband med inskrivning av värnpUktiga eller yrkesvägledning,arbetsvärd eller omskolning eller i ärende om anslällning eller upphörande av anslällninghos myndighet eller i ärende om uttagning av ansläUd hos myndighet liU viss ulbildningeller tiänslgöring; handlingar i ärenden hos statens arbetsklinik ellerkommunalt arbetsvårdsinstitut rörande prövning av handikappade eller från arbetssynpunktsvårbedömda personers förutsättningar för arbete eller rörande arbetsträningav sådana personer; läkarutlåtanden i ärenden om statlig personalpensionering;handlingar i ärenden enligt lagen (1972:119) om fastställande avkönstillhörighet i vissa fall; handlingar rörande uppsökande verksamhet som enhgtlag åligger socialnämnd; handlingar i ärenden rörande hälsovård, sjukvård,socialhjälp, understöd vid barnsbörd, samhällets barnavård och ungdomsskyddeller eljesl verksamhei, sådan familjerådgivning som drivesav kommun, landstingskommun, församling eller kyrkUg samfäUighet, räll för enskUdaalt inköpa alkoholhaltiga drycker, behandling av alkoholister eller eljesl nykterhelsnämndsverksamhet, allmän försäkring eller yrkesskadeförsäkring eller eljestriksförsäkringsverkets, försäkringsrådets eller allmän försäkringskassas verksamhei,studiestöd under sjukdom, lillsyn å understödsföreningar, hjälpverksamhet vidarbetslöshet; så ock handlingar i ärenden rörande kontroll å utlänningar, somhär i riket vistas eUer hit söka tillträde, må, i vad de angå enskildspersonliga förhållanden, icke utan hans samtycke lill annan utlämnas tidigareän efter handlingens datum. Även ulan sådant samiycke skaU dock handUngsom nu sagts utlämnas, om, med hänsyn lill det ändamål för vilket utlämnande åstundas och omständigheterna i ' Lagen omtryckt 1971:203. Med nuvarande lydelse avses i prop. 3 Senaste lydelse 1974:903. övrigl, Irygghei kan anses vara för handen, all det ejkommer alt missbrukas till skada eller förklenande för den vUkens personligaförhållanden i handlingen avses eller för hans nära anhöriga. Vid utlämnandeböra erforderliga förbehåll göras. Angår handling,som i försia styckel avses, någons intagning, vård eller behandling å anstalteller inrättning eller någons vård eller behandUng av läkare annorstädes än åanstalt, och finnes grundad anledning aniaga alt genom handlingens utlämnandeändamålet med vården eller behandlingen skulle motverkas eller någonspersonliga säkerhet sättas i fara, må utlämnande vägras, ändock alt enliglbestämmelserna i försia slyckel utlämnande bort ske. Likaledes må utbekommandeav handUng, ulvisande vem som gjort anmälan i ärende rörande samhäUetsbarnavård eller ungdomsskydd eller rörande behandling av alkoholister eller vemsom eljesl lämnat upplysningar i sådani ärende, vägras, om grundad anledningfinnes alt aniaga all den, om vilken anmälan gjorts eller upplysningarnalämnats, skulle missbruka kännedom i berörda hänseende till skada för annanperson. Vad i denna paragraf stadgas har ick» avseende å myndighels beslul som särskilt utfärdals eller i protokoll upplagils, där fråga ej är om , nykterhelsnämnds, riksförsäkringsverkels eller allmän försäkringskassas beslut, centrala beslul rörande studiestöd under sjukdom eller om beslul i ärende som rör lillämpningen av lagen om faslstäUande av könstillhörighet i vissa faU, smitlskyddslagen (1968:231) såviii den angår veneriska sjukdomar, abortlagen (1974:595), steriliseringslagen (1975:000), lagen (1944:133) om kaslrering eller Iransplantalions-lagen (1975:000), såvUl angår tillstånd enligl 4 § nämnda lag. Vad i denna paragraf stadgas har icke avseende åmyndighels beslul som särskilt utfärdats eller i protokoll upptagits, där frågaej är om , nykterhelsnämnds, ellerallmän försäkringskassas beslut, centrala beslul rörandestudiestöd under sjukdom eller om beslut i ärende som rör tillämpningen avlagen om fastställande av könstillhörighet i vissa fall, smittskydds-lagen(1968:231) såviii den angår veneriska sjukdomar, abortlagen (1974:595), lagen(1941:282) om sterilisering, lagen 1944:133) om kaslrering eller Iransplanlations-lagen(1975:000), såvitt angår tillstånd enligt 4 § nämnda lag. Uppgifteroch anteckningar, vilka tillhöra de i kommunerna förda socialregislren, må ejutlämnas i vidare mån än som följer av lagen om socialregisler. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrives att 41 § rätlshjälpslagen (1972:429)'skaU ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 41 § Offentligt biträde kan förordnas i mål eller ärende 1. hos ulskrivningsnämndeller psykiatriska nämnden angående intagning enligt 8 eller 9 § ellerutskrivning enligt 16 eller 19 § lagen (1966:293) om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall, 2. hosbeslutsnämnd eller psykialriska nämnden angående inskrivning i ellerutskrivning från vårdhem eller specialsjukhus enligt lagen (1967:940) angåendeomsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda eller placering av särskolelevenligt 28 § samma lag, 3. hosförvaltningsdomstol angående tvängsintagning i allmän 18 eller 55 § lagen (1954:579) om nyklerhetsvård eller kvarhållandeenligt 45 § samma lag, 4. angående omhänderlagandeför samhällsvärd enligt 29 § barnavårdslagen (1960:97) eller ulredning enligt30 § samma lag eller angående sådan samhällsvärds slutliga upphörande enligl 42§ samma lag, 5. hosförvaltningsdomstol angående intagning i eller utskrivning frånungdomsvårdsskola enligt baranvårdslagen (1960:97), 6. hosutlänningsnämnden enligt utlänningslagen (1954:193), 7. angåendeförpassning eller utvisning enligl utlänningslagen (1954:193), 8. angående avvisning enliglutlänningslagen (1954:193), dock ej hos polismyndighet, såvida icke utlänningenenligt 35 § samma lag hållils i förvar längre än , 9. angående verkstäUighet enligtutlänningslagen (1954:193), om underställning skett hos centralautlänningsmyndigheten med stöd av 58 § andra styckel samma lag eller omutlänningen enligt 35 § samma lag hållits i förvar längre än , 10. angående uppehållslillslånd, omutlänningsnämndens yttrande på grund av 12 § första slyckel utlänningslagen(1954:193) skall inhämtas, 11. angående föreskrifter som meddelasenligt 9 eller 34 § utlänningslagen (1954:193), 12. angående hemsändande av utlänningmed stöd av 71 § första stycket utlänningslagen (1954:193), 13. angående förverkande av villkorligtmedgiven frihet enligt 26 kap. , Lagen omtryckt 1973:247. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14. angående ålerintagningi anstalt enligl 29 eller 30 kap. , 15. angåendeverkställighet utomlands av frihetsberövande påföljd enligt lagen (1963:193) omsamarbete med , , och angående verkställighet avstraff m. m. eller lagen (1972:260) om inlernationellt samarbete rörandeverkställighet av brottsmålsdom, 16. angåendeutlämning enligl lagen (1970:375) om utlämning till , , Islandeller för verkställighet av beslul om vård eller behandUng, 17. angående kaslrering enligt 17. angående kastrering enligtlagen (1944:133) om kastrering lagen (1944:133) om kaslrering, ellersterilisering enligt lagen om giltigt samtycke till åtgärden (1941:282) omsterilisering, om ej lämnats, giltigt samtycke till åtgärden ej lämnats, 18. hos centralautlänningsmyndigheten eller Konungen enligt lagen (1973:162) om särskilda ålgärdertill förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgmnd, 19. angåendeverkställighet av beslut om avvisning eller utvisning enligl lagen (1973:162)om särskilda åtgärder lill förebyggande av vissa våldsdåd med internationellbakgrund, om utlänningen hålUts i förvar längre än . Denna lag träder i kraft . Närvarande: statsministern , ordförande, och slalsrådenSträng, , , , , , , , ,, , , , , , , , Hjelm-WaUén Proposition med förslag till steriliseringslag, m. m. Med slöd av Kungl. Maj:ls bemyndigande den 15 december1972 tillkallades en sakkunnig' för atl se över lagen (1941:282) om sterilisering.För atl biiräda den sakkunnige tiUkallades experter. Den sakkunnige, som anlog namnetsteriliseringsutredningen, avlämnade sUl belänkande (SOU 1974:25)Fri slerUisering. Belänkandel innehåller bl. a. förslag lill ny sleriUseringslag.Lagförslaget bör fogas tiU protokollet i delta ärende som bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlals. Yttranden har därvidkommit in från riksåklagaren (), hovrätten för ,, ärkebiskopen. för evangelisationoch församlingsarbete, universitelskanslersämbetet (UKÄ), länsstyrelserna iStockholms, saml . , , , ,och samhälle, (), Svensk demografisk förening. Svensk sjukskölerskeförening.Svenska barnmorskeförbundel, frikyrkoråd, ,, , och Yrkeskvinnors klubbars riksförbund. Vissa remissinstanser har liU sina yttranden fogatsärskilt inhämtade yttranden, nämligen RÅ från överåklagarna i ,och samt från länsåklagarna i , ochVästmanlands län, från ledamöter av socialstyrelsensvetenskapliga råd. 2 ProfessorernaBo Gerle, , , bitr. socialpsykiatriska nämnden och rättsläkarrådels rättspsykialriskasektion, UKÄ från de medicinska fakulteterna vid universilelen i , ,och , och högskolan i , varvidfakulteten i bifogat yttrande från professorn i obstelrik och gynekologivid fakulteten, länsstyrelserna i , och och från resp. länsläkare samt från ,professor emeritus i kirurgi vid . Yttrandenhar vidare kommit in från , , f. d. professorn i rätts- och stalsmedicinHjalmar samt psykologen vid Salberga specialsjukhus. 2 Allinänt om preventiv- och steriliseringsmetoder m. m. Med begreppel sterilisering avses elt ingrepp som innebäralt fortplantningsförmågan upphävs. Begreppet kan användas i inskränkt ellervidsträckt bemärkelse. Med sterilisering i inskränkt bemärkelse förstås enmedicinsk åtgärd Som varaktigt hindrar äggen resp. sädescellerna all nå sin beslämmelseutan att könskörllarna påverkas. Ingreppet inverkar inte på könsdriften.Sterilisering i vidsträckt bemärkelse inrymmer även kaslrering. Kastreringinnebär all könskörllarna avlägsnas eller sätts ur funktion. Ett sådantingrepp kan bl. a. medföra väsentlig ändring av könsdriften. I den fortsatta framstäUningen används begreppetsterilisering endast i inskränkt bemärkelse. De preventivmeloder som används i födelsekonirollerande syftekan delas in i naluriiga metoder (avbmlet samlag, säkra perioder) ochpreventivmedelsmetoder. Preventivmedlen som f. n. används kan delas in iföljande huvudgrupper: 1. mekaniska (kondom, pessar, spiral) 2. kemiska (skum,salvor, vagitorier) 3. hormonella (p-piller). Kondomen är det enda preventivmedlet för män och gertämligen god säkerhet. Pessarets tillförlitlighet betraktas också som relativtgod. Användningen av pessar medför 10-20 gravidUeter per 100 kvinnoår. Spiralger större säkerhet än pessar men leder ändå till 1-3 gravidileter per 100 kvinnoår.Kopparspiral ger bällre skydd än plaslspiral. Kemiska medel beräknas ge visstskydd när de används separat (20 gravidileter per 100 kvinnoår). Kemiska medelkan användas tillsammans med pessar, varigenom den prevenliva effekten totaltförstärks. P-piller är vid regelbunden användning del effektivasteskyddsmedlet. Preventivmedlens användningsområde är i några fall inskränkt.Pessarkan inle användas av kvinnor med vissa förändringar i slidan, plastspiralinle av kvinnor som inte fött barn. Några preventivmedel är förenade med riskerför vissa biverkningar. 'Spiral vållar sålunda under ell inledningsskede oftaoregelbundna blödningar och ökade menslrualioner, emellanåt med smärtor. Hos endel kvinnor stöts spiralen ul. Bland biverkningar av p-piller kan nämnasoregelbunden eller upphörd menstruation, viktökning, huvudvärk, iUamående,förhöjt blodtryck och blodsockerhalt, gulsot, blodpropp saml beståendeofruktsamhet. Biverkningarna är dock oftast av övergående natur. Molsvarandebesvär lorde för övrigl uppträda betydligt mera frekvent vid graviditet. Omfattande forskning bedrivs världen över för all förbättragängse preventivmeloder och få fram nya effektiva ochlätthanterliga preventivmedel. För varje nylt preventivmedel behövs emeUertidi regel en ulveckUngsperiod på omkring . Man kan därför inle räkna medalt del kommer att finnas nägot för alla kvinnor eller män hell idealisktpreventivmedel inom rimlig tid. 2.3 Steriliseringsmetoder 2.3.1 Sterilisering av kvinna AUa SlerUiseringsingrepp på kvinna syftar till alt brytaäggledarnas funktion all föra fram ägget lUl befruktning. Sterilisering kan skekirurgiskl, varvid äggledarna las bort eller skärs av eller genom all etlsegment från äggledarna avlägsnas (reseklion) och kvarvarande delar binds uppmed tråd eUer med melallclips. Segmentet kan också avlägsnas genom diatermi (högfrekventelektrisk uppvärmning). SlerUisering kan vidare ske kirurgiskt genom attäggledarna snörs eller knyts av med exempelvis metallcUps eller läpps till t.ex. genom eleklrokoagulering. Slulligen kan sterilisering också göras kemiskt,varvid plastmaterial eller andra skieroserande material (som förhårdnarvävnaden) injiceras. Inle någon av metoderna medför hinder alt efter ingreppet fortsällasexuallivet på oförändrai säll. De operationsmetoder som f. n. används för atl nåäggledarna delas in i l.laparotomi 2. laparoskopi 3. colpotomi 4. culdoskopioch 5. hyste-roskopi. I är den vanligaste och äldsta formen försteriliseringsingrepp laparotomi. Vid laparolomi öppnas bukhålan genom ellsnitt varefter det steriliserande ingreppet utförs, vanligen genom reseklion.Ingreppet sker då kvinnan är nedsövd och kräver en sjukhusvistelse på 58 dygnföljd av sjukskrivning . På några kvinnokliniker i tiUämpas laparoskopi vidsterilisering. Därvid förs ett laparoskop (ell optiskt instrument) in genom ellinsnilt vid naveln. Genom laparoskopet kan operatören betrakta äggledarna.Genom elt nyll snitt förs etl kirurgiskt instrument in med vUket delsteriliserande ingreppet utförs. Kvinnan är nedsövd vid ingreppet, som larkortare tid än vid laparotomi. Metoden kräver i allmänhet sjukhusvistelse underendasi och sjukskrivning i omkring . Laparoskopi kan dock inleanvändas på vissa kvinnor, exempelvis inte på dem som har extrem över- eller undervikl,lider av akut eller kronisk inflammation i bäckenet eller hargenomgått mera omfattande kirurgiska ingrepp i underlivet. Colpotomi och culdoskopi används i ringa utsträckning iSverige men är vanUga metoder för sterilisering i utvecklingsländerna. Vid colpotomigörs ell snitt i toppen av slidan. Genom snillet dras äggledarna fram, varefterdel steriliserande ingreppet utförs på dem. Colpotomi kan utföras under lokalbedövningmen som regel används ryggmärgsbedövning eller allmän narkos. Ingreppet lar ungefär lika och föranleder lika lång sjukhusvistelse och sjukskrivning somlaparoskopi. Colpolomimeloden kan inle användas vid fixerad, anleverteradlivmoder, dvs. då Uvmodern är riklad framåt så all den bildar en vinkel medslidan. Likaså utgör infektion i bäckenet, förstorade äggstockar, sammanväx-ningar,kraftig övervikt och trång eller djup slida hinder för användningen av dennametod. Den är inle heller lämplig för sterilisering i anslulning lillförlossning eller i samband med abortingrepp efter tolfte graviditetsveckan. Vid culdoskopi förs etl culdoskop (ell kirurgisklinstrument i kombination med ett optiskt instrument) in genom ell snitt långtupp i slidan. Genom culdoskopet observerar operatören områdei för ingreppet ochkan utföra steriliseringen. Culdoskopi kan ulföras under lokalbedövningoch kräver lika lång sjukhusvistelse och sjukskrivning som laparoskopi och colpotomi.1 vissa utvecklingsländer utförs ingrepp med culdoskop polikliniskt. Ingreppettar då ofta inle och följs av endast ell par timmars vilainnan kvinnan betraktas som arbetsför. Culdoskopimetoden är inte lämplig försterilisering i anslutning liU förlossning eller abort, vid infektioner ibäckenet eller för kvinnor med övervikt. En ökad frekvens av steriliseringar iSverige skulle sannoUkt ge anledning lill en ökad användning av såväl colpotomisom culdoskopi. Hysteroskopi är en metod som alkjäml befinner sig påutvecklingsstadiet. Metoden innebär att ell hysleroskop, som både är etl kirurgiskloch ell optiskt instrument, förs in genom livmoderhalsen i livmodershålan.Samtidigt som operatören kan observera äggledarna kan han sluta lill dem genom eleklrokoagulering,med skieroserande ämnen eller genom en injektion av plastmaterial. I anslutningtill denna metod kan hyste-roeclomi nämnas, som innebär ell tämligen slorloperativt ingrepp, vid vilket livmodern avlägsnas. Metoden användshuvudsakligen när rent medicinska skäl lalar härför. Uiöver nämndaoperationsmetoder är vissa kemiska metoder under utveckling. Den kliniska erfarenhetenav användningen av dessa metoder på människa är myckel begränsad. Steriliseringsingreppens effektivitet beror delvis påvilken melod som används. Laparolomi anses vara den mesl effektiva med endasi0,04-0,08 gravidileter per 100 kvinnoår. Graviditetsfrekvensen har beräknatsvara något högre om steriliseringsingreppet sker med andra metoder. Vid laparoskopioch culdolomi kan anlalel gravidileter uppskattas till 0,1-2 per 100 kvinnoår. Sterilisering är förenad med vissa risker för dödsfall.För laparotomi, laparoskopi och colpotomi kan dödsfallsrisken uppskattas tillmellan 20 och 30 fall per 100 000 ingrepp. Som jämförelse kan nämnas attdödsfallsriskerna vid abort beräknas lill 3 per 100 000 vid ingrepp som skerföre tolfte graviditetsveckan, 15-30 per 100 000 vid senare abort samluppskattningsvis till minsl 100 per 100 000 vid Ulegal abort. Antaletbarnaföderskor som avled i samband med förlossning uppgick tiU 10 per100 000. Sterilisering är också förenad med vissa risker för andrakomplikationer i samband med ingreppet. Komplikationsfrekvensen visar sloravariationer. Vanligaste komplikationerna är lokala infektioner, blodansamlingaroch blödningar till följd av ingreppet samt menstruations-rubbningar. Sammanställningar över gjorda undersökningar visarkomplikationer i en omfattning som varierar mellan O % i etl urval av 143 falli och i ell urval av 160 fall i . 1 elt maierial från ,som omfattade ett urval av 1 049 fall förekom kompUkalioner i av fallen,varvid sårinfeklioner dominerade. I ell svenskl maierial somomfattade 60 kvinnor var komplikationsfrekvensen . Det var därvid i samtUgafall fråga om menslrualionsmbbningar. En finsk undersökning visar all devanligaste komplikationerna är menstruationsrubtf-ningar samt abnorma ochsmärtsamma regleringar. De flesta komplikationerna har dock visat sig varajämförelsevis bagaiellartade. Vid laparoskopi lillkommer risken för skador genom inblåsningav koldioxid. Då eleklrokoagulering tillämpas kan brännskador på larm och urinblåsasamt i något enstaka fall även på de stora blodkärlen tänkas uppkomma. Enligten undersökning, som avsåg 170 steriliseringar genom laparoskopi vid en svenskkvinnoklinik, nödgades man i två fall i stället lillgripa laparolomi. Skäletvar i båda fallen lokala blödningar. I ett fall uppstod hjärtstillestånd i laparoskopinsinledningsskede. Den loiala komplikationsfrekvensen var . Vid colpotomi kan skador på tarm och urinblåsa uppslå.Från , där metoden ofta lillämpas, redovisas en komplikationsfrekvens på1,65,medan många västeuropeiska och amerikanska undersökningar visar enfrekvens på 3,3-13,.