prop · FY035 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag delar SCB:s uppfattning attdet nya distributions- och insamlingsförfarandet kan tillämpas. Det gerväsentliga fördelar jämfört med tidigare rutiner både från kvalitets- ochintegritetssynpunkt. Enligt min mening innebär SCB:s förslag att räkningen kangenomföras med ett gott skydd för uppgiftslämnarnas personliga integritet ochmed ett minimum av besvär för medborgarna. Vidare kan resultaten publicerasavsevärt snabbare . När det gäller räkningens omfattning anser jagi likhet med att en redovisning av alternativa utformningarhade varit värdefull som underlag för en avvägning mellan olika konsumentönskemålavseende FoB 1975 och kostnaderna för de olika alternativen. Jag finner dockden av SCB föreslagna omfattningen av räkningen motiverad och anser attkostnaderna har begränsats till en godtagbar nivå. SCB:s förslag innefattaren väsentligt utökad informationsverksamhet jämfört med tidigare räkningar. Uppgiftslämnarnakommer att upplysas om varför en folk- och bostadsräkning genomförs, hurresultaten används, vilka föreskrifter om sekretesskydd av de lämnadeuppgifterna som finns och vilka skyddsåtgärder i övrigt som vidtas för attskydda uppgiftslämnarnas integritet. Därjämte kommer allmänna råd att ges om hurblanketterna skall fyllas i. För egen del anser jag, i likhet med remissinstanserna,att en väl utformad information till allmänheten är nödvändig för att skapaförståelse för räkningen hos uppgiftslämnarna. Jag anser attinformationsverksamheten getts en lämplig utformning i SCB:s förslag. Degrundläggande reglerna för allmänna folk- och bostadsräkningar återfinns ilagen (1970: 74) om allmän folk- och bostadsräkning. Denna lag var avsedd attha permanent karaktär för att kunna tjäna som grund och ram för sådanaräkningar. I lagen stadgas främst vilka uppgifter som skall lämnas vidräkningarna, vilka personer som är uppgiftsskyldiga samt huvuddragen iinsamlingsförfarandet. Det ankommer på regeringen att bestärhmä vilka årräkningarna skall ske och meddela tillämpningsföreskrifter i övrigt. Sådanalämnades beträffande FoB 1970 i kungörelsen (1970:75) om folk- ochbostadsräkningen Prop.1975: 5 33 m.m.SCB har föreslagit en tämligen detaljerad lag för FoB 1975 så att riksdagenskall kunna bättre bedöma uppläggningen av räkningen och vidare bl. Någon ramlag för folk- och bostadsräkningenbehövs då inte och inte heller några särskilda tillämpningsföreskrifter. Detär min liksom remissinstansernas uppfattning att SCB:s lagförslag som harredovisats i det föregående medför en ändamålsenlig reglering av FoB 1975 ochatt det i huvudsak bör ligga till grund för lagstiftningen om denna räkning. Idet följande redovisas huvudlinjerna i förslaget. I samband därmed berörs någraavvikande meningar och andra synpunkter som framförts vid remissbehandlingen.Vidare kommer några andra frågor av mera allmänt intresse samt någradefinitionsfrågor att tas upp. Enligtförslaget skall framställning av statistik för samhällsplanering, forskning ochallmän information samt kontroll av folkbokföringen vara folk- ochbostadsräkningens ändamål. För skyldigheten att lämna uppgifter till räkningenskall i stort sett gälla att personuppgift lämnas av den som är född år 1959eller tidigare, bostadsuppgift av den som bor i bostadslägenhet ellerenfamiljshus och fastighetsuppgift av fastighetsägare. Person- ochbostadsuppgifterna lämnas på förtryckt personblankett ochfastighetsuppgifterna på fastighetsblankett. Sammanboende äkta makar föreslåsfå lämna personuppgift på gemensam blankett. Sammanboende personer föreslåsdessutom få lämna bostadsuppgift på samma blankett. Uppgiftema skall då imderskrivasav den som lämnar uppgifterna. Denne svarar för uppgifternas riktighet. Person-och bostadsuppgifterna skall insändas och fastighetsuppgiftsenast . Remissinstanserna har sågott som överlag tillstyrkt eller lämnat utan erinran att ändamålet för folk-och bostadsräkningen anges i lagförslaget på sätt SCB har föreslagit.Datainspektionen finner att kraven på precisering och kodifiering av ändamåletmed registret uppfylls genom förslaget. Invändning mot det angivna ändamåletgörs endast äv () som anser att en så omfattande räkningsvårligen kan motiveras av att behov skulle föreligga förfolkbokföringskontrollen. Den föreslagna innebörden och omfattningen avuppgiftsskyldigheten har i huvudsak godtagits vid remissbehandlingen. Iberörda avseenden har diskussion förekommit endast i fråga om underskriften avuppgiftema. Offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén () anser attdet i lagförslaget är oklart vem som skall skriva under uppgifter som enligt SCBfår tas upp på samma blankett av flera personer. Mot bakgrund av ett uttalandeav SCB att uppgifter på gemensam blankett skall undertecknas av den av deuppgiftsskyldiga som lämnar blanketten och att denne också skall svara föruppgifternas riktighet. Prop.1975: 5 34 finnerkommittén det otillfredsställande om bl. a. det föreslagna sanktionssystemetleder till att undertecknaren drabbas av påföljder för oriktiga uppgifter frånannan, trots att han endast vidarebefordrar annans uppgifter. För egen del anser jag attdet är grundläggande för folk- och bostadsräkningen att dess ändamål bestäms.Jag har i det föregående berört principbeslut om en kommande FoB1975. I samband därmed har behovet av en sådan räkning för angivna statistiskabearbetningar dokumenterats väl och även understrukits av (CU 1974:20). Uppgifterna från FoB 1975 resulterar i ett personregister som tas frammed hjälp av automatisk databehandling (ADB). Enligt datalagen (1973: 289)skall i sådana fall registrets ändamål anges. Därigenom utesluts användning förandra ändamål av den datalagrade informationen. De angivna ändamålen föruppgifterna till folk-och bostadsräkningen statistik för samhällsplanering m.m. och kontroll av folkbokföringen - är alltså uttömmande. Attstatistikframställningen anges som ändamål för räkningen är klart motiverat.Då det gäller kontrollen av folkbokföringen har RSV funnit det föreslagnasystemet för räkningen erbjuda goda möjligheter till en sådan kontroll på ettbåde för allmänheten och myndigheterna enkelt sätt. Jag anser att folk-räknmgsuppgifternabör användas för kontroll av folkbokföringen. har tidigare intagitsamma ståndpunkt. Även om det här endast kan bli fråga om en partiell sådankontroll synes det nödvändigt att folkbokföringskontrollen anges som ett av deändamål för vilka de insamlade uppgiftema uteslutande får användas. Med SCB:sförslag kommer vidare uppgiftsskyldighetens omfattning exklusivt att bestämmasav de i lagen om FoB lämnade föreskriftema. Jaghar i det föregående redogjort för vilka uppgifter som enligt SCB:s mening böromfattas av uppgiftsskyldigheten. Mängden av insamlade data begränsas därvidavsevärt i förhållande till FoB 1970. Uppgifter kommer inte att infordras om t.ex. viss utrustning i fastighet, hyra, bostadstillägg, vigselar, år förinflyttning samt utbildning. Liksom remissinstanserna har jag sålunda ihuvudsak inte något att erinra mot den föreslagna innebörden och omfattningenav uppgiftsskyldigheten. Jag finner det lämpligt att man tar in i lagen enuttömmande beskrivning av de uppgifter som skall lämnas av de uppgiftsskyldiga.Därigenom uppnås även en styrning av innehållet i blanketterna, vilka skallfastställas av SCB efter samråd med datainspektionen. Utformningen av blanketternamed närmare beskrivningar av definitioner och olika svarsalternativ måstesålunda med rimliga blankettekniska hänsynstaganden ha full täckning ilagens föreskrifter om uppgiftsskyldigheten. Vadslutligen gäller frågan om underskrift på gemensamma blanketter delar jag SCB:suppfattnbg att man bör se praktiskt på detta. Det får anses tillräckligt att enav makama resp. en i hushållet skriver under Prop.1975: 5 35 Undertecknaren bör då kunna ses som ett slagsombud för de andra uppgiftslämnarna. Det skulle skapa onödiga svårigheter omman begärde underskrift av samtliga personer som lämnar gemensamma person- ochbostadsuppgifter. Uppgifterna i fråga har inte heller sådan karaktär att egenunderskrift kan anses nödvändig. Det får anses rimligt att den som undertecknargemensamma uppgifter i görlig mån ser till att dessa är riktiga. Detta innebärinte att han straffrättsligt svarar för uppgiftema eller att han kan föreläggasvite i fråga om uppgifter som inte avser honom själv. Vite kan endastföreläggas den som är uppgiftsskyldig. Jag förordar att SCB:s förslag även pådenna punkt genomförs. Det förfarande och den organisation som har föreslagitsför FoB 1975 överensstämmer utom på några punkter med vad som gällde vidföregående räkning. I huvudsak innebär förslaget att kommunen skall biträda viddistribution, upprättande, insamling, granskning och övrig kontroll avblanketterna med de föreskrivna uppgifterna. Dessa arbetsuppgifter skallkommunen uppdraga åt ett särskilt granskningsorgan. Till detta skalluppgifterna inges direkt av uppgiftslämnarna. I kommunen skall finnas granskningsledareoch ställföreträdare för honom. Granskningsledaren får rätt att inhämtaupplysningar som omfattas av uppgiftsskyldigheten. Granskningspersonalen skallutbildas genom kommunens försorg. Anmaning får utfärdas och vite föreläggas omföreskrivna uppgifter och upplysningar inte lämnas. Vitesbeloppet får intebestämmas . Som allmän princip för arbetet medräkningen skall gälla att det skall bedrivas på sådant sätt att uppgiftslämnarnainte betungas i onödan. De föreslagnabestämmelsema för förfarandet och organisationen har genomgående mottagitspositivt vid remissbehandlingen. Detta gäller särskilt nyheterna i förhållandetill FoB 1970 som främst innebär att särskilda granskningsorgan obligatorisktskall inrättas i kommunerna och att person- och bostadsuppgifterna skall ingesdirekt till dessa organ och inte via fastighetsägarna. a. datainspektionenframhåller att man därigenom har undanröjt avsaknaden av sekretess beträffandedet led i insamlingen av uppgifter som åvilade annan än myndighet.Inspektionen anser att det är ett oeftergivligt krav att uppgifterna på sätt SCBföreslagit inlämnas direkt till myndighet. För egendel anser jag liksom remissinstanserna att organisationen och förfarandet vid FoB1975 fått en lämplig utformning i SCB:s förslag. I några detaljfrågor har jagemellertid en något annorlunda uppfattning än SCB. Lagen bör sålunda innehållabestämmelse om att uppgiftsskyldig, innan anmaning görs, på lämpligt sätt börerinras om att han skall lämna föreskrivna uppgifter. I övrigt tillstyrker jagatt förslaget i dessa delar genomförs. Jag vill därvid särskilt understrykadet positiva i att uppgiftema vid FoB 1975 kommer att hanteras endast avpersoner med lagstadgad tystnadsplikt. SCB:s förslag innehåller vidare bestämmelser iintegritetsskyddsfrågor bl. a. om samköming av med andradatalagrade register. Enligt förslaget skall som har anförts uppgifterom bl. a. tätortstillhörighet, civilstånd och bilinnehav få inhämtas för folk-och bostadsräkningen genom samköming med angivna statliga register.Datainspektionens prövning fordras om ytterligare uppgifter skall få användasför bearbetningar med hjälp av ADB tillsammans med materialet för folk- ochbostadsräkningen. Därutöver skall enligt förslaget kommun kunna få tillgångtill uppgifterna för räkningen för statistiska bearbetningar som avserkommunens område. Tillstånd skall därvid lämnas av SCB som även kan föreskrivanärmare hur kommunen får handha och använda uppgifterna. Förslagetom samköming med befintliga register och eventuellt ytterligare uppgiftertillstyrks överlag av remissinstanserna. Enligt datainspektionen finns det inteskäl till antagande att risk för intrång i enskilds personliga integritet skalluppkomma genom dessa samkörningar. Den särskilda reglering av utlämnande avhandlingar till myndighet som har föreslagits har däremot föranlett diskussionvid remissbehandlingen. Flera remissinstanser, bl. a. riksdagensjustitieombudsmän (), anser att inte bara såsom föreslagits primärkommunernaskall kunna få del av FoB-materialet för statistiska bearbetningar utan attsamma möjlighet bör medges även landstingskommuner och statliga samhällsplanerandemyndigheter. Med hänsyn bl.a. till rådande praxis i dessa frågor och till justitiekanslerns(JK) och JO:s obetingade rätt att ta del av handlingar hos alla myndighetersamt till regeringens dispensbefogenheter enligt lagen (1937: 249) ominskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar (sekretesslagen) ochrätt att besluta om handlingars utlämnande från en myndighet till en annanifrågasätts emellertid det berättigade i den föreslagna bestämmelsen. Ytterligare en fråga om integritetsskyddet haraktualiserats vid remissbehandlingen. Denna gäller en eventuell avpersonifieringav materialet för FoB 1975. Datainspektionen har föreslagit att SCB särskiltutreder denna fråga efter utvärderingen och bearbetningen av räkningensresultat och att utredningsresultatet efter yttrande av inspektionen därefterunderställs statsmakternas prövning. JK anser att man redan vid beslutet omutformning av FoB 1975 bör ta ställning till spörsmålet om avidentifiering. JOanser att det är önskvärt att beslut föreligger redan då informationen omräkningen sänds ut om när insamlade uppgifter skall avpersonifieras. Till att börja med vill jag understryka att skyddet för uppgiftslämnarnaspersonliga integritet är en väsentlig förutsättning för att man skall få framtillfredsställande uppgifter till en för samhällsarbete och samhällsdebatttillräcklig och rationellt bedriven statistik. Uppgiftslämnarna måste bl. a.därför i dessa sammanhang vara tillförsäkrade ett Den debatt som bl. a. i sambandmed FoB 1970 har förts i dessa frågor kan till viss del ha berott på bristandekännedom om den s. k. statistiksekretessen som enligt sekretesslagen gäller förpersonuppgifter som lämnas för statistiska ändamål, bl. a. för folk- ochbostadsräkningar. Den egentliga anledningen till debatten torde dock ha variten växande oro för den automatiska databehandlingens konsekvenser. Genominförande av datalagen och i det sammanhanget genomförda ändringar itryckfrihetsförordningen och sekretesslagen har förhållandena på detta områdeändrats väsentligt sedan tiden för FoB 1970. Därigenom har klarlagts bl. a. attsekretesslagen gäller för såväl de avgivna personuppgifterna i formulären somde personuppgifter som datalagrats. FoB-registren är personregister ochpersonregister som förs med hjälp av ADB regleras av datalagen. Före ett beslutav statsmakterna om inrättande av personregister skall enligt 2 § datalagenyttrande inhämtas av datainspektionen. Sådant yttrande har avgetts över SCB:shär aktuella förslag. I yttrandet anges sammanfattningsvis att förslaget till FoB1975 har utformats på ett från integritetsskyddssynpunkt tillfredsställandesätt. Inspektionen har inte någon erinran mot att den planerade folk- ochbostadsräkningen äger rum och att däri ingående personuppgifter bearbetas medhjälp av ADB. Jag delar remissinstansernas uppfattning att förslagettill FoB 1975 innefattar ett tillfredsställande integritetsskydd för uppgiftslämnarna.Denna uppfattning stöder jag bl. a. på den nya lagstiftningen till skydd förden personliga integriteten som finns bl. a. i datalagen liksom på detförhållandet att man enligt förslaget skall samla in betydligt färre uppgifterän vid FoB 1970. Vidare har det föreslagna insamlingsförfarandet med direktinlämning av uppgifterna till granskningsorganen stärkt sekretesskyddet. Dettasammantaget medför enligt min mening att endast två nu aktualiseradeintegritetsskyddsfrågor i samband med FoB 1975 behöver tas upp till ytterligarediskussion. Den ena gäller utlämnande av personuppgifter till annan myndighetoch den andra en eventuell avidentifiering av FoB-materialet. Genomsekretesslagen har inskränkningar med hänsyn till bl. a. privatlivets heIgdgjorts i den annars gällande principen om fri tillgång till allmännahandlingar. Enligt 16 § sekretesslagen får uppgifter som har lämnats förstatlig och statistik och myndighets bearbetningar därav inteutlämnas , om uppgifterna avser t. ex. enskilda personer som ärangivna med namn eller annan identitetsbeteck--ning. Undantag gäller bara fördet fall att den enskilde samtycker eller skaderisk bedöms vara utesluten. Meduppgift avses som nämnts såväl primärmaterialet som datalagradepersonuppgifter. Sekretesslagen gäller myndighets utlämnande av handling tillenskild riieh inte till annan myndighet. Myndighet som förvarar handlingenbeaktar dock vid utlämnande till annan myndighet de intressen som utgörgrunden för be- 1975: 5 38 Kan myndigheterna inte enas, ligger det slutliga avgörandethos regeringen. Praxis är därvid utomordentligt restriktiv. Sålunda harpersonuppgifter från FoB 1970 inte i något fall utlämnats vare sig av SCBeller genom beslut av regeringen. Lagstiftningen i sambandmed tidigare folk- och bostadsräkningar har inte innehållit några särskildabestämmelser rörande myndighets tillgång till allmänna handlingar. I fråga omutlämnande av personuppgifter som har ingetts till folk- och bostadsräkninggäller som närnnts redan enligt nuvarande regler och praxis total restriktivitet.Den av SCB föreslagna bestämmelsen medför inte någon ändring i detta förhållande.Jag anser därför att det inte nu finns behov av någon bestämmelse i lagen om FoB1975 om utlämnande av handling till annan myndighet utan att gällande regleroch praxis bör tillämpas tills vidare. Som framgått av vad jag har anfört i detföregående har JO och JK uttalat sig i samma riktning. Frågor om offentlighet ochsekretess då det gäller personuppgifter övervägs f. n. inom . Kommitténsuppdrag omfattar såväl en översyn av gällande sekretessbestämmelser som fråganom utlämnande av handlingar från en myndighet till en annan. väntas läggafram sitt slutbetänkande . Eventuellt nya sekretessregler bl.a. för statistiksekretessen synes lämpligen böra övervägas först i samband medbehandlingen av OSK:s slutbetänkande. Frägan om avidentifieringav personuppgifterna i FoB-materialet, både primärmaterialet och det bearbetadematerialet, har som tidigare berörts diskuterats vid remissbehandlingen. Enligtmin mening bör av-identifieringen som en metod att skydda uppgiftslämnarnaspersonliga integritet ses i ett vidare och mera generellt perspektiv. Jag villhär erinra om att frågan om avidentifiering har prövats av Kungl. Maj:ti ett ärende rörande SCB:s undersökningar om levnadsförhållandena i samhället.Kungl. Maj:t beslöt därvid att identitetsuppgiftema t. v. skulle bevaras.Skälet härtill var bl. a. att undersökningens användbarhet från statistisk ochvetenskaplig synpunkt skulle bevaras. SCB lägger ner stor omsorgpå integritetsskyddet i statistikproduktionen och bedriver sedan ett par årett omfattande arbete för att praktiskt gå igenom och ytterligare stärka dettaskydd. Frågan i vilka fall en avidentifiering minskarintegritetsskyddet och om en kryptering av identitetsbeteckningarna skullevara en effektivare åtgärd för att stärka integritetsskyddet har därviduppkommit. Enligt vad jag under hand har erfarit har SCB fattat beslutom att påbörja en särskild utredning av problemkomplexet avidentifiering,kryptering och förstöring i verkets statistikproduktion, Utredningen avsesbedrivas i kontakt med datainspektionen och . Det är sedan SCB:s avsiktatt för regeringen lägga fram resultaten av denna utredning jämte de förslagsom kan föranledas därav. Prop.1975: 5 39 dannågon tid överläggningar i denna fråga med företrädare för ochdatainspektionen. Ett ställningstagande till bl. a. frågan om avidentifieringkan förväntas . Jag finner därför inte anledning att f. n.vidta några ytterligare åtgärder i denna fråga. IÖvrigt bör endast vissa redaktionella och tekniska ändringar göras i SCB:slagförslag. Sålunda bör det i förtydligande syfte definieras bl. a. vem somskall anses vara innehavare av bostadslägenhet och enfamiljshus och vad somavses med sådant hus. I stället för fastighetstyp bör anges om byggnad taxeratssom jordbruksfastighet eller annan fastighet. De föreslagna definitionernahustyp och kyrkobokföringsadress bör vidare justeras. Jag delar SCBrsuppfattning att av person- och fastighetsblanketternas text bör framgå atträkningen och skyldigheten att lämna uppgifterna har beslutats av ,att ändamålen endast är angivna statistiska bearbetningar ochfolkbokföringskontroll samt att blanketterna fastställs av SCB efter samråd meddatainspektionen. Detta synes emellertid inte behöva lagfästas. Det bör ocksåframhållas att de anvisningar som behövs om förfarandet vid FoB 1975 fårmeddelas av RSV då det gäller länsstyrelsema, de lokala skattemyndigheterna i och pastorsämbetena samt i övrigt av SCB. Jagvill slutligen ta upp frågan om möjligheterna till integration mellan uppgiftemafrån fastighetstaxeringen och fastighetsuppgifterna i FoB 1975. årsfastighetstaxering insamlades en mängd fastighetsuppgifter.Dessa uppgifter skiljer sig dock i en del avseenden från dem som behövs förstatistikproduktion. Därtill kommer att fastighetstaxeringen har ägt rumungefär än FoB 1975, vilket medför att en del av uppgifternahinner bli föråldrade. SCB räknar därför med att de för FoB 1975 nödvändigauppgifterna i huvudsak bör inhämtas från fastighetsägare. RSV har i sittremissyttrande i likhel med SCB funnit att en integration mellanfastighetstaxeringen och FoB 1975 inte skulle medföra några nämnvärda fördelar.För kommande fastighetstaxeringar och folk- och bostadsräkningar böremellertid enligt RSV:s mening ökad uppmärksamhet ges åt samordningsfrågan föratt söka underlätta allmänhetens uppgiftsskyldighet och minska kostnadema förstatsverket. Inteheller jag anser att de tillgängliga uppgifterna från den allmänna fastighetstaxeringen1975 är tillfyllest för att tillgodose de i samband med FoB 1975 redovisadebehoven av fastighetsdata. De nödvändiga uppgifterna bör i enlighet med SCB:sförslag inhämtas direkt från fastig-hetsagama. bör emellertid ommöjligt en samordning ske så att fastighetsägarnas uppgiftslämnande kanbegränsas. Prop.1975: 5 40 EnligtSCB kommer kostnaderna folk- öch bostadsräkning sammanlagt attuppgå till ca 63 milj. kr. pris- och lönenivå. Härav svarar detändrade distributions- och insamlingsförfarandet för knappt 12 milj. kr. ochden utökade informationen för drygt 2 milj. kr. För /76 begär SCBett anslag på 26,5 milj. kr. Som mest kommer ungefär200 personer inom SCB att arbeta med FoB 1975, Av dessa kommer 120-160personer att anställas för (), huvudsakligenmellan och mitten av . SCBframhåller en rad svårigheter när det gäller att beräkna de framtidakostnaderna för FoB 1975 och att göra rättvisande jämförelser med tidigarefolk- och bostadsräkningar. Uttryckt pris- och löneläge har, enligtSCB, FoB 1960 kostat ca 49 milj. kr., FoB 1965 ca 30 milj. kr. och FoB 1970 ca58 milj. kr. Enligt vad jag inhämtat från SCB kan kostnaderna för FoB 1965 och FoB1970 slutligt uppskattas till ca 34 resp. 65 milj. kr. Dessa belopp kanjämföras med en beräknad undersökningskostnad för FoB 1975 på 49 milj. kr.Härtill kommer merkostnader på 14 milj. kr. till följd av ändrad distributionoch insamling samt utökad information. Att FoB 1975 blivit så pass kostsam fårenligt SCB ses mot bakgrund av dels det förstärkta skyddet av den personligaintegriteten, dels ett jämförelsevis omfattande variabelinnehåll och dels den stigandefolkmängden och det ökande fastighetsbeståndet. Det är min uppfattning attden av SCB beräknade totalkostnaden för FoB 1975 på 63 milj. kr. bör godtas.Genom att ytterligare minska antalet variabler skulle vissa besparingarmöjliggöras men räkningens användbarhet allvarligt begränsas. Enannan möjlighet att avsevärt minska kostnaderna vore att avstå från detföreslagna nya distributions-och insamlingsförfarandet. Detta förfarande syftartill att förstärka skyddet av den personliga integriteten och att minskabesväret för uppgiftslämnarna och bör därför enligt min mening tillämpas. Pågrund av att skillnaderna i resultaten mellan preliminär och slutlig statistikvid FoB 1970 var mycket små, föreslår SCB att redovisningen avpreliminärstatistik i FoB 1975 utgår.