prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Några avgörande förändringarbeträffande målet för huvudprogrammet och inriktningen av delprogrammenföreslås inte i den nu inlämnade planen. Betalningsmedlensfördelning inom huvudprogrammet på produktionsområden i nivån 148,4 milj. kr.under perioden 1975/76-1979/80 framgår av följande sammanställning (prislägefebruari 1974; milj. ; överplanering och intäkter fråndragna) Förvaltning 138,2 Utbildning av civilförsvarspersonal m. m. 140,5 Civilförsvarsutbildning av allmänheten 18,6 Underhåll och förrådsverksamhet 108,8 Matérielanskaffning m. m. 136,5 Anskaffningav förråds- och utbildnings anläggningar 40,1* Anskaffning av skyddsrum m. m. 153,0 Forskning, försök och utveckling 6,7 742,4 ' I beloppet ingår inte investeringar förbiståndsutbildningsnämnden Kostnadernas fördelning inivån 148,4 milj. kr. efter deras tidsmässiga effekt framgår av följandesammanställning (prisläge ; milj. ; överplanering och intäkterfråndragna). 1975:1 BUaga 6 Försvarsdepartementet 44 Vidmakthållande på kortsikt av bermtliga Omsättning av äldre ochtillförsel av nya Forskning och utveckling 6,7 Inriktningen av civilförsvaretsutveckling har på grundval av försvarsbeslut (prop. 1972:75, FöU1972:17, rskr 1972:231) behandlats senast av riksdag (prop. 1974:1 bU.6, FöU 1974:19, rskr 1974:190). Sammanfattningsvisinnebär de av anvisade riktlinjerna för verksamheten att så stor delsom möjligt av civilförsvarets resurser skall användas till skyddsåtgärder iförebyggande syfte och att beroendet av att genomföra omfattande utrymningar imöjlig mån bör begränsas. Ramar har anvisats för den organisation som i krigskall finnas för ledning av civilförsvarsverksamheten och för undsättning m. m.Vidare har riktlinjer för ett nytt utbUdnings- och övningssystem och grunderför en ny utbildnings-, övnings- och förrådsorganisation . De härnämnda riktlinjerna för civilförsvarets utveckling bör gälla för den fortsattaplaneringen. Avcivilförsvarsstyrelsens programplan framgår att antalet platser i enskildaskyddsrum f. n. uppgår tUl ca 5 milj. CivUförsvarsstyrelsen framhåller attskydd ännu saknas för 1,52 milj.människor i de tätorter som f. n. berörs av skyddsrumsbyggandet, dvs. ihuvudsak orter med mer än 5 000 invånare. Allvarligast är bristerna i destörsta städernas innerområden och i villa- och radhusområden och delar avannan låghusbebyggelse. f. n. i försvarsdepartementet på grund av bl. a. det förslag (SOU1972:50) som skyddsrumsutredning har lagt fram. Beredningen är inteavslutad . Jag avser emellertid att lägga fram förslag i ämnet.Sammanfattningsvis kommer mina förslag att innebära att skyddsrumsbyggandet ifortsättningen får en fastare anknytning tUl den allmänna bebyggelseplaneringeni kommunerna och att reglerna i civilförsvarslagen (1960:74) om skyddsrumanpassas härtill. Avsikten är att få så goda förutsättningar som möjligt föratt ändamålsenligt fördela och utnyttja de resurser som ställs tUl förfogande.Jag räknar med att skyddsrum även i fortsättningen skall komma till i sambandmed den fortlöpande byggnadsproduktionen. I enlighet med 1972 årsförsvarsbeslut avser jag vidare att föreslå att det generella undantaget frånatt bygga skyddsrum i de största städernas innerområden upphör. blirdet härigenom möjligt att förbättra skyddet för befolkningen i dessa områden. 1 fråga om områden med 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 45 låghusbebyggelse kan emellertid situationen intenämnvärt förbättras förrän nya regler för skyddsmmsbyggandet har införts efteren övergångstid och de tekniska förutsättningarna finns för att byggaskyddsrum i dessa områden. I ett senare sammanhang bör den nuvarande förteckningenöver skyddsrumsorter ses över. CivUförsvarsstyrelsenredovisar i programplanen ett flertal åtgärder som är möjliga att vidta underperioden för att förbättra skyddet i utpräglade bristområden, dvs. de störstastädernas innerområden. En första åtgärd är att kartlägga bristernas omfattningi de berörda orterna. För att fortlöpande avhjälpa bristerna föreslår styrelsenatt skyddsrum som tUlkommer enligt nuvarande regler i nya byggnader ochanläggningar görs större så att de rymmer fler personer än vad som svarar motbyggnadens eget behov. Härigenom tUlgodoses även kringliggande skyddsbehovinom lämpligt avstånd från byggnaden. Styrelsen pekar ocksä på möjligheten attprojektera frUiggande skyddsrum, dvs. skyddsrum som uppförs utan samband medannat byggnadsobjekt, och att vidta åtgärder för att ta till varaskyddstillgångar i bergtunnlar och liknande utrymmen. Slutligen föreslås att s.k. provisoriska skydd planläggs. Styrelsen räknar i programplanen med att ca 30milj. inom den anvisade planeringsramen används under perioden1975/761979/80 för nämnda åtgärder. Civilförsvarsstyrelsenhar också behandlat frågan om bristsituationen i en särskild rapport över provplanläggningav provisoriska allmänna skydd Provplanläggningen har omfattat kartläggning avbristsituationer, inventering av skyddstillgångar och projektering av s. k.provisoriska skydd. Styrelsen framhåller att skyddet av befolkningen i förstahand bör tillgodoses genom att skyddsrum ställs i ordning i fredstid.Planläggning av provisoriska skydd som avses tUlkomma först i enberedskapssituation bör begränsas tUl områden där bristerna inte kan avhjälpasmed permanenta skyddsrum inom överskådlig tid. I rapporten föreslås att delokala bristerna i skyddsrumsläget kartläggs under budgetåren 1974/75 1976/77och att provisoriska skydd i några fall utförs för att få erfarenheter av depraktiska möjligheterna att i en krissituation anordna sådant skydd i befintligabyggnader m. m. Med utgångspunkt häri harcivilförsvarsstyrelsen i samband med rapporten redovisat en plan för produktionav skydd i bristområden med hänsyn till den gjorda avvägningen i programplanen.Åtgärderna avser tidigare nämnda komplettetingsbyggande av skyddsrumsplatser ianslutning tUl nya normalskyddsmm samt åtgärder för att ställa i ordningbefintliga bergtunnlar och andra underjordiska utrymmen till skyddsrum som ihuvudsak motsvarar normalskyddsrum. förutsätter att kostnadernaför åtgärderna betalas av statsmedel. I produktionsplanen redovisasöversiktliga tidsplaner för att genomföra åtgärderna och beräknatbetalningsutfall. 1 planen ingår också den nämnda kartläggningen av bristeroch försöksverksamheten avseende provisoriska skydd i befintliga byggnader. Som framgår av den lämnade redogörelsen finnsf. n. i landet ett Prop.1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 46 ansenligt antal skyddsrumsplatseriordningställda. I vissa tätorter är emellertid skyddsrumslägetotillfredsställande, bl. a. i innerområden i de större städerna. Om inteåtgärder vidtas för att förbättra situationen kommer dessa brister att beståunder även sedan det nuvarande undantaget från skyldighet att anordnaskyddsrum i nya byggnader upphört. 1 anvisningarna för civilförsvaretsprogramplanering har jag därför tagit upp frågan om att som komplettering tUlskyddsrummen ta vara på skyddstUlgångar av annat slag. Främst gäUer dettabergtunnlar och andra underjordiska utrymmen som i sig själva eller efterförbättringar kan ge rimligt skydd. Underjordiska delar i befintliga byggnaderkan också i vissa fall vara sådana skyddstillgångar. 1 nämnda anvisningar harockså angetts att en utbyggnad av provisoriska skydd skall vara förberedd såatt skyddssituationen kan förbättras när beslut härom fattas. Att döma avcivUförsvarsstyrelsens undersökning och redovisning i nämnda rapport är detmöjligt att vidta eller förbereda åtgärder för att förbättra befolkningensskydd i bristområdena. Jag anser det vara angeläget att dessa möjhgheter tastill vara inom det planeringsutrymme som finns jämsides med att skyddsrumfortlöpande anordnas för de nya skyddsbehov som uppkommer efter hand somtätorter byggs ut. De nya regler för skyddsrumsbyggandet som jag kommer attföreslå innebär bl. a. att en fysisk planering för skyddsrumsförsörjningengenomförs i de berörda kommunerna. Denna planering är väl ägnad att ligga tiUgrund både för det fortlöpande skyddsrumsbyggandet och för åtgärder som behövervidtas eller förberedas på grund av att skyddet i befintlig bebyggelse ärotUlräckligt. Jag vill här något beröravärdet av det skydd som kan nås genom de avsedda kompletterande åtgärderna. Detär önskvärt att skyddsrum och övriga skyddstUlgångar har likvärdig skyddsförmågainom ett och samma område. I princip bör skydd som ställs i ordning förbefolkningen uppfylla krav som gäller för normalskyddsrum. Av olika skäl kaninte detta mål nås i full utsträckning. Redan befintliga skyddsrum är olikaifråga om utförande och skyddsförmåga. Skyddsrum som anordnas i bergtunnlar ochliknande utrymmen och provisoriska skydd som förbereds för enberedskapssituation får en varierande skyddseffekt beroende på de tekniska,ekonomiska och tidsmässiga förutsättningarna i varje särskilt fall. Somriktlinje för de krav på skyddets beskaffenhet som bör gälla har ianvisningarna för programplaneringen angetts att skyddet i första hand skallavse konventionella vapen. I detta hänseende bör den skyddsförmåga eftersträvassom gäller för normalskyddsrum. Skyddet skall stå emot verkan av brand ochbyggnadsras och ha reservutgång. Mot bakgrund av statsmakternas bedömning attriskerna är små för att ABC-stridsmedel sätts in mot civilbefolkningen iterrorsyfte ställs inte särskilda krav på skydd mot dessa stridsmedel utövervad som följer av skyddet mot verkan av konventionella vapen och skäligt skyddmot radioaktiv strålning. Luftförsörjningen bör i huvudsak tillgodoses enligtde funktionskrav som gäller för normalskyddsrum. Prop.1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 47 Skydd som i fredstidställs i ordning i bergtunnlar och jämförliga underjordiska utrymmen medskyddsförmåga enligt nämnda normer bör anses vara egentliga skyddsrum och tasin i planerna som sådana. Skydd som kan åstadkommas genom att åtgärderförbereds till utförande först i en beredskapssituation när beslut fattas omatt förstärka beredskapen bör benämnas provisoriska skydd. I detta sammanhanguppkommer frågan vilken omfattning förberedelserna bör ha i fredstid för attprovisoriska skydd skall kunna ställas i ordning inom den tid och med deresurser som kan bedömas stå till förfogande i en krissituation. Den tid somkan stå tUl buds bör förutsättas vara . Omfattningen av tillgängligaproduktionsresurser, t. ex. organisationen för byggnads- och reparationsberedskapeni krig, får bedömas med hänsyn tUl samhällets övriga behov av sådana resurser ien krissituation. De provisoriska skydden blir mot denna bakgrund enbart endellösning av skyddsproblemet. Civilförsvaretsverksamhet under den närmaste programplaneperioden bör kännetecknas av dennämnda strävan att förbättra det förebyggande skyddet för befolkningen. Vidavvägningen av de tillgängliga resurserna inom planeringsramen bör störstamöjliga utrymme ges åt sådana åtgärder. Jag finner den avvägning somCivUförsvarsstyrelsen har gjort i detta hänseende vara rimlig med hänsyn tillde förutsättningar som f. n. finns för att vidta konkreta åtgärder och deförhållanden i övrigt som kan överblickas. Jag kan således i huvudsak godtavad har föreslagit i fråga om produktion m. m. underperioden av skydd i bristområden. Omfattningen av åtgärderna bör närmare prövasvid den årliga budgetbehandlingen av anslagen till civilförsvaret. Civilförsvarsstyrelsenräknar med att en ny utbUdnings-, övnings- och förrådsorganisation enligt degrunder som har godkänt (prop. 1974:75, FöU 1974:20, rskr 1974:191)införs . Jag har inte något att erinra mot vadcivilförsvarsstyrelsen har anfört härom i programplanen. Jag vill dock erinraom att omfattningen av utbildnings- och övningsverksamhetén kommer attövervägas ytterligare när underlag har tagits fram som grund för deutbildnings- och övningsbestämmelser m. m. som skall gälla för den nyalednings- och undsättningsoriianisationen (Org. Progiamplanen för1975/76-1979/80 är i huvudsak en ytterligare genomarbetning av föregående plan.Målet för huvudprogrammet och inriktningen av delprogrammen är i stortoförändrade. Verksamheten är nu planerad helt inom den anvisadeplaneringsramen. Jag kan t. v. godta den inriktning som civilförsvarsstyrelsenhar redovisat. Åtgärdernas omfattning får dock övervägas närmare i samband medden årliga budgetprövningen. Planeringen förcivilförsvarets utveckling /76-1979/80 bör ske enligt enplaneringsram som utgår horisontellt från basbeloppet i den utgiftsram som jagförordar i det följande. Basbeloppet uppgår tiU 148,4 milj. kr. Det innebär entotal planeringsram /76-1979/80 om avrundat 742 milj. kr. 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 48 1 planeringen bör förutsättas att kompensation förpris- och löneförändringarkommer att ske enligt nettoprisindex. Ramen avser endast sådan verksamhet som finansieras från fjärde huvudtiteln enligt nuvarande regler för fördelningen avcivilförsvarets kostnader mellan stat, kommuneroch enskilda. Den fortsatta planeringen bör ske från denna förutsättning. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att godkänna de riktlinjer förcivilförsvarets fortsatta inriktning som jag har angett i det föregående. 1975:1 BUaga 6 Försvarsdepartementet 49 Årsredovisningar för /74 Myndigheterna har enligtutfärdade anvisningar lämnat in årsredovisning avseende /74.Årsredovisningarna skall utgöra en återredovisning av de i regleringsbrevetangivna uppdragen m. m. De påverkas därför i hög grad av den utformning ochprecisering som uppdragen har fått i regleringsbrevet. Arbete pågår med attförbättra förutsättningar och metoder för att ange mål (uppgifter) samt värderaoch analysera de genomförda prestationerna. Systemet med årsredovisningar harsåledes ännu inte funnit sin slutliga form. Det kan dock konstateras att åretsredovisningar är avsevärt bättre än föregående års. Främst har de analytiskainslagen byggts ut. Det är angeläget attstatsmakterna får en redogörelse för hur ställda uppgifter har genomförts ochtiUdelade resurser använts under budgetåret samt orsakerna till eventuellastörningar i den planerade verksamheten. Jag vUl därför anföra följande. Verksamheten inomhuvudproduktionsområdet Ledning och förbandsverksamhet har i huvudsak genomförtsenligt fastställda planer. Den första etappen av omorganisationen i lägreregional och lokal instans inom armén och marinen har slutförts. Även beslutadeförbandsindragningar inom flygvapnet har i allt väsentligt genomförts.Organisationsändringarna innebar bl. a. för armén ökad samordning inom femförsvarsområden, för marinen organisationsförändringar inom stabs-ochförvaltningstjänsten vid örlogsbaser och kustartilleriförsvar samt förflygvapnet avveckling av tre flottilj- och kåradministrationer. I den mån måleninte helt har kunnat nås beror detta främst på att förutsatt utbyggnad avskollokaler, förråd m. m. inte har kunnat slutföras. Omorganisationen har genomförts. Vidare har omorganisation avfortifikationsförvaltningen och förberetts. Antalet anställda inomförsvarsmakten har minskat i huvudsak planenligt. Överbefälhavaren anför attrekryteringen av regementsofficerare har varit tillfredsställande medankompaniofficers- och plutonofficers-rekryteringen inom flera sektorer inte harmotsvarat målen. Samma förhållanden gäller i stort för den civilmiUtärapersonalen. Ett speciellt och akut problem utgör avgången av flygförare frånflygvapnet tiU den civila luftfarten. De kvalitativa målen förutbildningen av och tiU fast anstäUd personal m. fl. har i allt väsentligtuppnåtts med undantag för delar av den utbildning som skall genomföras vidförbanden. Orsakerna härtUl är främst att övningstrupp inte har kunnat ställastUl förfogande i erforderlig utsträckning. Enligt överbefälhavaren är detkvantitativa resultatet vid 1 saml.Nr I. Prop.1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 50 reservofficerskurserna 1 och 2 inom arménotillfredsställande och tUlgodoser inte krigsorganisationens behov. En viktigorsak härtiU är att kurser vid universiteten pågår eUerpåbörjas före , dvs. under tid som f. n. tas i anspråk förreservofficersutbUd-ning. Chefen för armén avser att genomföra en särskildutbildningsstudie i vUken även dessa frågor kommer att övervägas. GmndutbUdningen avvärnpliktiga avsågs omfatta drygt 15 milj. tjänstgöringsdagar. Det verkligautfallet blev något mer än 14,7 milj. eller i stort lika med föregående årsresultat. Avgångarna under utbUdningstiden fortsätter att sjunka och uppgickför budgetåret tUl av hela grundutbUdningskontingenten. Motsvarandesiffra för / 73 var 12,. Det kvalitativaresultatet kan inte utvärderas helt. Försöken med avkortad grundutbildningmåste pågå ännu någon tid innan definitiva slutsatser kan dras och meromfattande åtgärder aktualiseras. Trots vissa brister i utbildningsresultatenredovisar försvarsgrenscheferna att huvuddelen av förbanden har nått engodtagbar utbildningsnivå i huvudfunktionen. Repetitionsutbildning hargenomförts med 88 000 värnplUctiga. Av dessa har ca 82 000 genomförtkrigsförbandsövningar medan övriga deltagit i särskild övning ellermobiliseringsövning. Inom armén och flygvapnet har en differentierad ochavkortad repetitionsutbUdning tUl-lämpats på försök för ett antal förband. Inommarinen instäUdes krigsfötbandsövningaTna nästan helt. För flera av de förband främst lokalförsvarsförband inom armén som har genomfört avkortadkrigs-förbandsövning har utbildningsmålet inte nåtts. En avkortad och/eUerdifferentierad repetitionsutbildning medför dock, framhåller överbefälhavaren,att ett större antal förband kan övas i sina huvuduppgifter. Försöken med sådanrepetitionsutbildning bör därför fortsätta tUls tillräckliga erfarenheter harvunnits. Verksamheten inomhuvudproduktionsområdet Matérielanskaffning har i huvudsak följt uppgjordaplaner. Materielleveranserna harvarit betydande. Av viktigare materiel har tUl armén levererats bL a. ett nyttcentralinstrument för del av det tunga fältartiUeriet. Beställning har tidigarelagts ut avseende revidering av tändrör. Revideringen medför ökad säkerhet vidartilleriskjutningar och de första reviderade tändrören har börjat levereras.Av övrig levererad materiel kan nämnas handeldvapen, ammunition ochbeklädnadsutrustningar. Till marinen har levererats ytterligare tre avtidigare bestäUda tolv torpedbåtar av typ (Spica). Tre minsvepare avfiskebåtstyp har färdigställts och beställda tunga helikoptrar harslutlevererats. Montering av det första tunga kustartUleribatteriet av typERSTA har påbörjats. TUl flygvapnet pågår leveranser av attackversionen avflygplan 37 . Flygplan 35 Draken har kompletterats med vissspaningsutrustning och åtgärder för att förbättra flygsäkerheten på dennaflygplantyp har börjat vidtas. Inom stridsledningsområdet har en nyspaningsradar slutlevererats. En avancerad flygträningssimulator för utbUdningav förare på flygplan 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 51 37 har tagits i bruk. Beställningsverksamhetenhar inriktats på att fuUfölja och'komplettera tidigare beställda viktigarevapensystem. Endast ett fåtal större nya materielobjekl har beställts.Förnyelsen av arméns terrängbilar fortsätter och en ny lastterrängbil harbeställts tUl en kostnad av ca 230 mUj. På fordonssidan har även vissaspecial- och standardfordon beställts. Av övrig materiel som beställts förarmén kan nämnas specialammunition och radiomateriel. För marinen har beställningskett av bl. a. en räddningsubåt, materiel för ubåt av typ (A 14) ochviss vapenmateriel för modernisering av marinens luftvärn. Inom flygvapnetdomineras beställningsverksamheten av sådan materiel m. m. som hänger sammanmed ombeväpningen tUl . Verksamheten inomhuvudproduktionsområdet Anskaffning avanläggningar m. m. har i alltväsentligt kunnat genomföras på det sätt som var planerat. Totalt har i runt tal 2700 ha mark anskaffats. Markanskaffningen för armén har inte helt kunnatgenomföras i planerad omfattning. Detta beror främst på de ökade svårighetersom av olUca skäl möter vid planering och genomförande avmarkanskaffning för försvaret. Svårigheterna har varit särskUt påtagliga ifråga om den beslutade utvidgningen av Remmene skjutfält. Beträffande anskaffningav befästningar m. m. har samtliga planerade 21 större objekt börjat byggas. Ifråga om anskaffning av kaserner m. m. har 23 större objekt påbörjats av de 26som var planerade. De objekt som av olika skäl inte har kunnat påbörjas är entygverkstad vid I 13, en värmecentral vid P 4/K 3 och en personal- ochverkstadsbyggnad vid . Verksamheten avseendeiståndsättning av befästningar och kaserner m. m. har bl. a. resulterat i att22 kaserner blivit färdigrenoverade under /74 och att renoveringav 17 kaserner påbörjats . Av arbetsmarknadsskäl har byggstartenför renovering av det s. k. slutvärnet vid S 2 och för ombyggnad av enskolbyggnad vid A 6 uppskjutits tiU innevarande budgetår. Övrig verksamhet inomdetta delproduktionsområde har i huvudsak genomförts i enlighet med planerna. Verksamheten inomhuvudproduktionsområdet Forskning ochutveckling har i fråga om tiUämpadobjektbunden forskning samt utveckling och försöksverksamhet i stortgenomförts enligt uppgjorda planer. I likhet med föregående år har huvuddelenav resurserna använts för att utveckla JA 37 med tUlhörande utrustning.Provflygning för att prova ut styrsystemet tiU jaktversionen av harinletts under budgetåret. Flygutprovning av andra delsystem har redan tidigarepåbörjats. Beträffande flygplansutrustningen kan nämnas att typarbete ochtyputveckUng av radar för JA 37 och räddningssystem tiU flygplan 37Viggen har bestäUts. Arbetet med räddningssystemet syftar till att förbättraförarens möjligheter att vid haveri kunna frigöra sig från flygplanet. Förarméns vidkommande har verksamheten Prop.1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 52 huvudsakligen omfattat vapenmateriel och fordon.Det första försöksexemplaret av arméns nya fältartUleripjäs, haubits 77, harlevererats och truppförsök har påbörjats. Även försöksmateriel förluftvärnsrobotsystem 70 har börjat levereras. På fordonssidan harförsöksfordon för en ny bandvagnsgeneration beställts. För marinens vidkommandehar viss projektering och utveckUng samt försök beträffande fartygs- och kustartilleriobjektgenomförts. På vapenområdet har beställts modifiering av det norskasjörobotsystemet Pingvin. Härutöver har löpande försök inom vapenmaterielområdetgenomförts. Tillämpad, ejobjektbunden forskning samt kunskapsuppbyggande forskning har främst bedrivitsav och i huvudsak kunnat genomföras planenligt. Sammanfattningsvis anserjag att det redovisade resultatet av verksamheten inom det militära försvaretunder /74 svarar mot de krav som bör ställas mot bakgrund avlämnade uppdrag och tilldelade resurser. Jag går därefter över tiUdet ekonomiska utfallet för /74. Om manundantar prisregleringsanslaget uppgick utgiftsramen för det militära försvarettill 6 856,9 mUj. i prisläge (prop. 6 s. 41. FöU1973:16, rskr 1973:195). På grund av prisstegringar skaU ramen räknas uppenligt nettoprisindex . I medelprisläge för /74, dvs.efter kompensation för prisökningarna, gick alltså ramen upp tUl (1,152 6856,9) avrundat 7 899,2 mUj. Detta belopp bör dock minskas med 97,6 milj.kr. Överutnyttjande avutgiftsramen /73 6 s. 50) 101,5 Investeringar förflygtrafikledarskolan i 1,1 Vissa avskrivningar 1,2 103,8 Höjd hyra vid försvaretsforskningsanstalt - 3,8 Återbetalning från SJ - 2,4 - 6,2 TUI posterna i sammanställningen viU jag lämnaföljande kommentarer. Överskridandet avutgiftsramen för /73 skaU enligt gällande regler dras av påramen för /74. Detta har skett genom att prisregleringsmedlenhar minskats i motsvarande mån. Investeringarna förflygtrafikledarskolan i finansieras från anslag utanför den mUitärautgiftsramen. Eftersom av skolans kapacitet utnyttjas för flygvapnet,skaU emellertid hälften av investeringskostnaderna belasta försvaret. Avdragetmotsvarar försvarets andel av kostnaderna under /73. Prop.1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Avdraget för vissaavskrivningar avser avskrivning av vissa baracker inom försvaretsfastighetsfond (jfr prop. 21 s. 2).