prop · FZ03185 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1975/76:185 omytterligare industricenteranläggningar samt vissa andra regionalpolitiskafrågor; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd och det ändamål som framgår av föredragandenshemställan. 1propositionen föreslås alt regeringen får besluta om att bygga industricenteranläggningari och . Beslut avses bli fattat när minst hälften av lokalernai varje ort kan hyras ul. Vidareföreslås att regionalpolitiskt stöd i form av lånegaranti skall lämnas för atttäcka marknadsföringskostnader vid introduktion av en ny eller väsentligtvidareutvecklad produkt hos industriföretag inom del allmänna stödområdet.Lånegarantin får uppgå till av marknadsföringskostnaderna, dock högst . Genomproposilionen informeras vidare om planerna på en decentralisering avbeslutanderätten i vissa ärenden om regionalpolitiskt stöd till regional nivå. Sr l,S5 Prop.1975/76:185 2 Närvarande:statsminister , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , , , Propositionom ytterligare industricenteranläggningar samt vissa andra regionalpolitiskafrågor År1973 påbörjades enligt beslut (prop. 1, InU 1972:28, rskr1972:347 samt prop. 1973:50, InU 1973:7, rskr 1973:248) en försöksverksamhetmed statliga industricentra i regionala centra i det inre stödområdet. Huvudmanför verksamheten är Stiftelsen Industricentra. Stiftelsen har i en skrivelsetill redovisat sin syn på den fortsattaverksamheten med industricentra. Vidare har inom ramen för Länsplanering 1974flera länsstyrelser föreslagU att verksamheten skall byggas ut. Tankenatt främja marknadsföringsåtgärder genom utökat lokaliseringsstöd har förtsfram bl.a. i remissyttranden lokaliseringsutrednings betänkande (SOU1969:49) Lokaliserings- och regionalpolitik samt i riksdagsmotioner undersenare år. Vid behandlingen av motioner i frågan lill vårriksdaguttalade inrikesutskottet att Kungl. Maj:t mot bakgrund av motionsförslagennärmare borde överväga i vilka former ökat stöd lill marknadsföringsåtgärderskulle komma till stånd. beslöt i enUghet med utskottets förslag(lnU1974:7, rskr 1974:204), Frågan om ökal regionalpolitiskt stöd vidmarknadsföringsåtgärder har därefter utretts inom . 1slutet av började en arbetsgrupp inom arbetsmarknadsdepartementetutreda frågan om delegering av beslutanderätt i ärenden om regionalpolitisktstöd från centrala lill regionala organ. Efter bemyndigande av regeringen tillkalladechefenför kommundepartemeniei sakkunniga'med uppdrag att utredafrågan omökad decentralisering i förvaltningen. 'krctor;iri'n Lennurl Sundiiren, ordlörundt-. riksd;ij;'iU'iiamotcnAnders Dalil-grcMi. 1'örsli.- j;iriivai!so\pi-ditöri. horyarrudelJohn-Olol , riksdugsledaniolen Per-l,iie Kingaby. filosofie doktornJörgen Ullonhag, landstingsrådet och riksdagsledamoten .Ake Wietorsson. Prop.1975/76:185 3 sakkunniga(Kn1975:01) antog benämningen decentraliseringsutredningen. Arbetsgruppenhar gjort en kartläggning av handläggningen av det regionalpolitiska stödet, ärendestrakturenoch samarbetet mellan olika organ på central och regional nivå. Kartläggningenoch arbetsgruppens preliminära överväganden har redovisats fördecentraliseringsutredningen. Utredningen har granskat arbetsgruppensslutsatser och förslag och gett synpunkter på innehållet. Resultaten avarbetsgruppens överväganden och utredningens granskning har redovisats ibetänkandet (Ds Kn 1975:4) Decentralisering av beslul om regionalpolitisktstöd. Efterremiss har yttranden över belänkandet avgetts av statskontoret,(), (), slatens industriverk,samtliga länsstyrelser, expertgmppen för regional utredningsverksamhet (ERU),. (), i (LO), ,Stiftelsen Industricentra, . (), . , , hantverks- ochindustriorganisation (SHIO) och ().Statens industriverk har bifogat yttranden från flertalet företagareföreningar.Flera länsstyrdserharbifogat yttranden från kommuner, handelskammare m. fl. LO harbifogatyttranden från Svenska trä-industriarbeiareförbundel och . År1973 påbörjades en försöksverksamhet med statliga industricentra i regionalacentra i det inre stödområdet (prop. 1, InU 1972:28, rskr1972:347 samt prop. 1973:50, InU 1973:7, rskr 1973:248). Syftd med verksamhetenär att genom att uppföra industrilokaler för uthyrning vidga de regionalpolitiskainsatserna. Huvudman för verksamheten är Stiftelsen Industricentra, som har tilluppgifl alt planera, uppföra, äga och förvalta industricenteranläggningar samti övrigt verka för all skapa goda förutsättningar för verksamheten ianläggningarna. Stiftelsens förvaltning är lokaliserad till Skdiefteå, Idet utredningsförslag som låg till grund förbeslutel om industricentra förordadesatt anläggningar skulle planeras i och för vardera ca 300arbetsplatser. Utredningen förordade dock en stegvis uppbyggnad och alt enförsta utbyggnad borde omfatta lokaler för ca 150 arbetsplatser. Statsmakternaanslöt sig till utredningens förslag om en stegvis utbyggnad. Anläggningarnadimensionerades för vardera ca 150 arbetsplatser, vilket motsvarar ca 6 000 m''lokalyta. Statsmakternahar beslutat om en utbyggnad av anläggningarna 1* 1976. ,\r 185 1975/76:185 4 iStrömsund och lill den storiek som ursprungligen beräknades för ettfullt utbyggt industricentrum (prop. 1975/76:87, InU 1975/76:27, rskr1975/76:167). Beslutet innebäratt har tagit ställning till frågan omutbyggnad av anläggningarna och till riktlinjerna för finansiering av investeringarna.Del ankommer sedan på regeringen att besluta om igångsättning avutbyggnaderna. Först när regeringen bedömer att minst hälften av de nyalokalerna i resp, ort kan hyras ut bör en utbyggnad ske. Hyran i induslricenteranläggningarnaskall ligga på en nivå som motsvarar de kostnader som företagen kan räkna medom de bygger egna lokaler med statligt lokaliseringsstöd. Finansieringen avbyggnadsinvesteringarna har därför ordnats på ett sätt som motsvarar detstatliga lokaliseringsstödet. Den första etappen av anläggningarna i Strömsundoch , som har kostnadsberäknats till ca 14,1 milj, kr,, har sålundafinansierats genom statliga lokaliseringsbidrag med sammanlagt 9,2 milj. kr.,vilket motsvarar av byggnadskostnaderna. Återstoden har täckts med statligaannuilelslån på sammanlagt , från investeringsanslaget Regionalpolitisktstöd: Lokaliseringslån under elfte huvudtiteln samt med stiftelsens egetkapital. Stiftelsen har från förslagsanslaget Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamheiunder elfte huvudtiteln tillförts sammanlagt 3,6 milj, kr. som stiftelseförmögenhet(prop. 1973:50, InU 1973:7, rskr 1973:248 samt prop. 10, InU1975:13, rskr 1973:169). Den andra etappen av anläggningarna kommer altfinansieras enligt samma principer (prop. 1975/76:87, InU 1975/76:27, rskr1975/76:167). För vissa maskininvesteringar har stiftelsen vidare beviljatslokaliseringsstöd med sammanlagt , i avskrivningslån och ,i lokaliseringslån. Stiftelsens administrationskostnadertäcks delvis genom statsbidrag från anslaget Regionalpolitiskt stöd:Bidragsverksamhet, Statsbidraget skall täcka de regionalpolitiskt motiveradekostnaderna för stiftelsens verksamhet, dvs, sådana kostnader som rimligen inteskall belasta hyresgästerna. De förvaltningskostnader som direkl hänför sig tillanläggningarna kalkyleras däremot in i hyrorna. Del statligaadministrationsbidraget uppgår till . för /76. Stiftelsenhar vidare under /76 beviljats ett föduslläckningsbidrag på . Föriusttäckningsbidraget motiveras av att lokalerna i den förstaetappen lill stor del har stått oulhyrda . Närlokalerna är fullt uthyrda skall hyrorna täcka stiftelsens kostnader föranläggningarna. Genom att utbyggnaden av den andra etappen påbörjas först närminst hälften av de nya lokalerna kan hyras ut minskar behovet avsärskilda bidrag för att täcka h yresbortfall. StiftelsenIndustricentra skall följa utvecklingen och ta initiativ för att tillgodosebehovet av nya lokaler. Stiftelsen har i en skrivelse till arbetsmarknadsdepartementetredovisat sin syn på den fortsatta verksamheten. Till skrivelsen har stiftelsenfogat ett faktaunderlag för de orter som kan Prop.1975/76:185 5 bliaktuella i den fortsatta verksamheten med industricentra. Faktaunderlaget, somomfatiar alla regionala centra i det inre stödområdet, har på stiftelsensuppdrag utarbetats av geografiska institutionen vid avstår i sin skrivelse från att föreslå nya elableringsorter.Samtidigt påpekar stiftelsen att kontakterna med förelag skulle ge väsentligtbättre resultat i form av etableringar i industricenteranläggningar om fleraortsalternativ med större regional spridning kunde erbjudas. Stiftelsen framhållerockså betydelsen av att få arbeta med . Inomramen för länsplanering 1974 har åtskilliga länsstyrelser föreslagit attverksamheten med industricentra skall byggas ul. Föreslagna orter är ,, , , , , , , , ,och , Vidare har ftera kommuner i skrivelser till regeringenföreslagit att industricenteranläggningar skall byggas inom resp, kommun.Arbetsgruppen för bevakning av sysselsättningsfrågor i harhemställt om alt ett industricentrum uppförs i . 3 Decentralisering av beslut om regionalpolitiskt stöd 3.1. Genomstatsmakternas beslut (prop. 1964:185, BaU 1964:48, rskr 1964:408)infördes statligt lokaliseringsstöd som ett medel att påverka företagenslokalisering till orter och regioner där en förstärkning av näringsliv ochsysselsättning är önskvärd. förstärktes och vidareutvecklades detregionalpolitiska stödet (prop, 1970:75, SU 1970:103, BaU 1970:40, rskr 1970:270och 1970:304). Stödet byggdes ul ytteriigare (prop. 1973:50, InU1973:7, rskr 1973:248). Regionalpolitisktstöd lämnas f n. som lokaliseringsstöd, introduktionsstöd, utbildningsstöd,sysselsättningsstöd samt ftyttningsstöd lill personal med kvalificeradyrkesutbildning. För stödverksamheten är landet indelat i ell allmänt stödområdeoch ell inre stödområde, AMS,eller i vissa fall regeringen, beslutar om lokaliseringsstöd, utbildningsstödoch sysselsättningsstöd, 1 ärenden om introduklionsstöd och flytt-ningsslöd tillpersonal beslutar AMS eller, efter AMS bestämmande, länsarbeisnämnd(SFS1970:180,omtryckt1973:552,ändrad senast 1975:352). Lokaliseringsstödutges i form av lokaliseringsbidrag, avskrivningslån, lokaliseringslån,lånegaranti och ersättning vid Hyttning av företag. Stöd lämnas i första handinom det allmänna stödområdet, I särskilda fall kan stöd lämnas i övriga delarav landet, t, ex, när avsevärda sysselsättningssvårigheter förutses eller haruppkommit lill följd av industrinedlägg- 1975/76:185 6 ningi samband med omfatiande branschrationalisering eller när särskilda skäl talarför att ett område med ensidigt näringsliv eller isolerat läge bör tillföras ytteriigareindustri. Somallmänna förutsättningar för stöd gäller bl. a. att verksamheten skall bedömasmedföra varaktig sysselsättning för arbetskraften, få tillfredsställandelönsamhet och utövas i ort där goda förutsättningar finns för verksamheten. Stödkan inom det allmänna stödområdet lämnas till industri, industri-liknande verksamhel,industriserviceverksamhet, företagsinriktad partihandel och uppdragsverksamhetmed mer än lokal betydelse samt till turistnäringen. Företag som flyttar sinverksamhet lill ort inom det allmänna stödområdet kan få ersättning förkostnader för ftyttning av maskiner, arbetsredskap och verktyg. Utanförstödområdet kan stöd utges endast till företag med industriell eller industriliknandeverksamhel. Lokaliseringsstöd kan dessutom lämnas vid utnyttning frånstorstadsområde av centrala förvaltningsenheter inom den privata sektorn. Bidrag,avskrivningslån och lokaliseringslån lämnas vid ny-, till- eller ombyggnad avlokal eller annan anläggning som är nödvändig för verksamheten.Lokaliseringslån kan dessulom lämnas vid anskaffning av maskiner,arbetsredskap och verktyg samt vid förvärv av fabriksbyggnad. I vissa fall kanavskrivningslån lämnas till industriföretag inom det inre stödområdet vidinvesteringar i maskiner, arbetsredskap och verktyg. Lånegaranti för anskaffningav omsättningstillgångar kan lämnas till industri, industriliknandeverksamhet, uppdragsverksamhet och turistnäringen inom det allmännastödområdet. Lokaliseringsbidragoch avskrivningslån får uppgå till sammanlagt högst eller, om särskildaskäl föreligger, av stödunderiaget. Föreligger synneriiga skäl fårlokaliseringsbidrag och avskrivningslån uppgå till sammanlagt högsl av stödunderiagetvid byggnadsinvesteringar inom det inre stödområdet. Bidrag, avskrivningslånoch lokaliseringslån får i allmänhel uppgå till högst två tredjedelar av stödunderiaget.Lånegaranti uppgår till högst av det rörelsekapital som behövs underverksamhetens inledningsskede. Ersäitning vid flyttning av företag lämnas medbelopp som motsvarar skälig kosinad för nedmontering, transport och uppmonteringav maskiner, arbetsredskap och verktyg. AMSbeslutar i ärenden om lokaliseringsstöd. Styrelsen skall dock överlämna delslutliga avgörandet lill regeringen om - stödet avser verksamhet utanfördet allmänna stödområdet - den sammanlagda kostnaden förinvesteringar och anskaffning av omsättningstillgångar är 5 milj. kr. ellermer, varvid även stödunderiag vid lidigare beviljat stöd skall räknas in ibeloppet - stödet avser avskrivningslånvid förvärv av maskiner, arbetsredskap och verktyg 1975/76:185 7 - stödet avserlokaliseringsbidrag/avskrivningslån med av investeringskostnaden - stödet avserlokaliseringsbidrag/avskrivningslån till verksamhet inom turistnäringen - det är tveksamt om vissverksamhet kan hänföras till slödberättigad industriservice, partihandel elleruppdragsverksamhet - AMS vill bifalla ansökan som länsstyrelsenhar avstyrkt - stödet avserrationaliseringsinvestering som inle medför ökad sysselsättning i verksamheten - stödetavser verksamhet som skall drivas av utländsk medborgare eller juridisk person eller av svenskt företag med betydande uUändskt in flytande - stödet avser verksamhet somskall bedrivas av svensk juridisk person med betydande statligt inflytande - stödet avser flyttning avcentral förvaltningsenhet från storstadsområde Omansökan om stöd lämnas direkt till regeringen kan regeringen avgöra ärendetäven om det normalt skulle ha avgjorts av AMS. Lokaliseringsstödskall sökas antingen hos i det län där verksamheten skallbedrivas eller hos AMS. Har ansökan gjorts hos AMS skall styrelsen inhämta länsstyrelsensyttrande. låter i samråd med länsarbetsnämnden, andra berördamyndigheter och företagareföreningen göra den utredning som behövs i ärendet.Därefter lämnar med eget yttrande över alla handlingar i ärendet tillAMS, Om AMS inte får avgöra ärendet lämnar styrelsen med eget yttrandehandlingarna vidare till regeringen. Introduktionsstödlämnas till företag som nyanställer personal i samband med nyetablering ellerutvidgning av verksamhet under förutsättning att verksamheten bedöms medföravaraktig sysselsättning för arbetskraften och få tillfredsställande lönsamhet iort där goda förutsättningar finns för företagets verksamhet. Stödet uppgår till5 kr. för varje nyanställd och arbetstimme . Det utges endast tillföretag inom det allmänna stödområdet. Ärenden angående introduklionsstödavgörs av AMS eller, efler AMS bestämmande, av länsarbetsnämnden. Syftet med introduktionsstödetär att stödja lokaliseringsföretagen under inledningsskedet med att lära uppoch träna in den nya arbetsstyrkan. Stödformen används när det utbildandemomentet inte är så framträdande. Stödet ger främst täckning för allmännainkörningskostnader. Omförelagen anordnar mer kvalificerad utbildning kan introduktions-stödet ersättasmed utbildningsstöd. Utbildningsstöd är ett individuellt bestämt stöd videgentlig yrkesutbildning efter särskild plan. Del lämnas i första hand inomstödområdet och för av högsl . Stödbelopp per elev ocharbetstimme besiäms från fall till fall med hänsyn till 1* 1976. Prop.1975/76:185 8 Ärenden angående utbildningsstöd inom det allmännastödområdet med högst , per elev och arbetstimme avgörs av AMS, Fråga omutbildningsstöd med högre belopp eller stöd utanför stödområdet prövas avregeringen. Sysselsättningsstödlämnas till företag i det inre stödområdet som bedriver industriell eller industriliknandeverksamhel, industriservice samt företagsinriktad partihandel ochuppdragsverksamhet med mer än lokal betydelse. Stödet omfattar enbart ökningarav arbetskraften och utges . Stöd lämnas lill både företag som nyetablerarverksamhel i området och befintliga företag som utökar sin arbetsstyrka. Somförutsättning gäller bl, a. att företaget i fråga utger löneförmåner till deanställda enligt tillämpligt kollektivavtal. Förvarje kalenderår, under vilkel sysselsättningen i ett företags verksamhet harökat i förhållande till närmast föregående kalenderår, lämnas sysselsättningsstödi form av förstaårsstöd. Om sysselsättningsökningen kvarstår får företaget stödi ytteriigare högst , s. k. fortsatt stöd. för varje årsarbetare som sysselsättningen har ökat med. Andraåret lämnas ytteriigare . i stöd och tredje årel . Ansökningarom sysselsältningsstöd avgörs av AMS, År1975 påbörjades en försöksverksamhet med sysselsättningsstöd i vissa fall tillföretag uianför det inre stödområdet (SFS 1974:761). Efter beslut i variesärskilt fall av regeringen kan företag i gränsområdet i det inre stödområdetsamt på beviljas sysselsättningsstöd i samband med lokaliseringsstöd.Regeringen har föreslagit (prop. 1975/76:88) att försöksverksamhetenmed sysselsättningsstöd utanför det inre stödområdet skall utsträckas till attomfatta skärgårdsområdena. Vidare kan turistföretag i det inre stödområdet isärskilda fall få sysselsältningsslöd efter beslut av regeringen.Försöksverksamheten skall pågå t, o, m. . Flyttningsstödi form av respenning, bortavistelsebidrag, hyres-tillskott och starihjälplämnas till den som har kvalificerad yrkesutbildning och har fått stadigvarandeanställning vid sådant nyeiablerat eller utvidgat förelag i ort inom detallmänna stödområdet som bedriver industriell eller industriliknandeverksamhet. Som förutsättning gäller dock att arbetskraft med den behövligautbildning inte kan erhållas i orten. Stöd får vägras eller sättas ned undervad som annars hade kunnat ges om sökanden har flyttat och därvid harfått flyltningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen (1966:368; omtryckt1975:822, ändrad senast 1975:1275)eller fly ilnings-slöd. Ärendenom fiyttningsstöd prövas av AMS eller, efter styrelsens bestämmande, avlänsarbetsnämnden. F.n, pågår en försöksverksamhet med könskvotering vid vissa former av regionalpolitisktstöd. Som villkor för lokaliseringsstöd, introduktionssiöd och uibildningsstödgäller alt av det antal arbetsplatser som Prop.1975/76:185 9 tillkommerhos den som beviljas sådant stöd skall förbehållas vartdera könet. Vid ansökanom stöd skall fogas rekryleringsplan som skall utarbetas i samverkan mellansökanden, länsarbetsnämnden samt berörda arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer.Länsarbetsnämnden har under AMS tillsyn Över att villkoret om könskvoteringuppfylls och att rekrytering sker enligl den godkända planen, Dentill deceniraliseringsutredningen knutna arbetsgruppen anser att handläggningenav ärenden om regionalpolitiskt stöd måste vara effektiv i den meningen att deansvariga organen fattar underbyggda och väl motiverade beslut. Det måste vidvalet mellan olika alternativ till handläggningsorganisation bli en avvägningmellan kraven på resultat i stödverksamheten, tillföriitlighet i bedömningarnasamt snabbhet och flexibilitet i beredningen av ärenden. Den regionalpolitiskastödverksamheten har efter stegvisa utbyggnaderfunnit sina former. Grunderna för bedömningen av stödföralsättningarna ärrelativt klart och entydigt formulerade. En ulveckling av kunnande ocherfarenhet hos handläggningsorganen har inneburit att praxis har stabiliserats.Målen för verksamheten härefter hand blivit alltmer preciserade. Erfarenhetenav de senaste årens handläggning tyder på att regionala och centrala organsbedömningar i de enskilda fallen stämmer ganska bra överens. Enligtarbetsgruppen finns det mot denna bakgrund numera inga avgörande hinder för enuppdelning av beslutsbefogenheterna mellan central och regional nivå.Fördelarna med en decentralisering är flera. En uppdelning avbeslutsfunktionerna skapar förulsättningar för en snabbare handläggning avokomplicerade ärenden. Många av de stödsökande företagen får med ett sådantsystem nära kontakter med beslutsorganet. Länsorganens kännedom om regionala behovoch förutsättningar kan tas till vara effektivt både i berednings- och ibeslutsarbetet. Ansökningar om statligt stöd till mindre utbyggnader fordrarinte alltid samma överblick av marknads- och branschförhållanden som störreansökningar. Tyngdpunkten i prövningen ligger i stället på en omsorgsfullbedömning av företagsledarens och företagets allmänna kunnande och kapacitet.Den bedömningen bör så långt som möjligt baseras på löpande kontakter mellanhandläggare och företagsledning, I sådana ärenden framstår den nuvarandestegvisa berednings-och beslutsprocessen som onödigt komplicerad. Men en decentraliseringavbeslutsbefogenheterna medför också vissa nackdelar. De regionalpolitiska organensställning blir svag i lägen där företag i valet av lokaliseringsort har alternativalösningar i olika län. Brist på likformighet i länsorganens bedömningar ochställningstaganden kan vidare innebära varierande villkor för företag i olikalän. Nackdelarna bör dock kunna motverkas genom aktiva samordningsåtgärder. Arbetsgruppenföreslårdärföratt ett system med decentraliserad beslutande- rätti ärenden om regionalpolitiskt stöd skall prövas . Decentraliseringsutredningenställer sig bakom arbetsgruppens slutsatser och förslag. Beslutanderättenpå regional nivä föreslås för lokaliseringsstöd omfatta - lokaliseringsbidrag/avskrivningslånmed av byggnadskosl-naden inom det allmänna stödområdet och högst50 % inom det inre stödområdet - lokaliseringslån så att lånetjämte bidrag och avskrivningslån uppgår till högsl två tredjedelar av kostnadenför byggnader, maskiner och inventarier inom det allmänna stödområdet. Arbetsgruppenhar gjort en avvägning mellan behovet av dels en central regionalpolitiskbedömning och dels en förenklad handläggning. En avgränsning av länsorganensbeslutanderätt kan ske t. ex, efter investeringens storlek, ändamålet med ålgärdeneller typen av stöd. Enligt arbetsgruppens bedömning talar övervägande skälför att avgränsningen skall ske med investeringens storiek som bas.Arbetsgruppen har vidare ansett det önskvärt att en väsentlig del av ärendenabör avgöras på regional nivå och har slutligen stannat för att beslut när detgäller om- och tillbyggnader samt maskinanskaffning bör fattas regionalt vidinvesteringar upp till 1,5 milj. kr. Det innebär att stödet kan uppgå lillhögst 1 milj. kr. Siorieksgränsen föreslås gälla en och samma investeringsålgärd.Innebörden av den nuvarande s. k, ackumuleringsregeln reduceras alltså till attavse utvidgningar i beslutade men inte påbörjade arbeten samt förändringar avpågående investeringar. Fördelningenav beviljat lokaliseringsstöd efter stödets storiek i enskilda ärendenbudgetåren /73-1974/75 redovisas i följande tabell. Beviljallokaliseringssiöd* med fördelning efter stödets storlek i enskilda ärenden budgetåren1972/73-1974/75 Beviljat stöd, I OOO-tal kr. Totalt stödbelopp, I OOO-tal kr. 1972/73 1973/74 1974/75 Genomsnitt 1972/73 1973/74 1974/75 Genomsnitt 1972/73- 1972/73- 1974/75 1974/75 1 OOO-tal kr. Totalt stödbelopp, 1 OOO-tal kr. 1 001- 1 500 1 501- 2 000 2 001- 2 500 2 501- 3 000 3 001- 3 500 3 501- 4 000 4 001- 4 500 4 501- 5 000 Källa: (särskild * Lokaliseringsbidrag och lokaliseringslän. Tabellenvisar att de minsta investeringarna dominerar i anlal. 1 runt tal tvåtredjedelar av ärendena omfattade stöd på högst 1 milj. kr. Dessa ärenden togdock i anspråk mindre än en femtedel av det sammanlagda stödbeloppet. Deregionala organens beslutsbefogenheter bör enligt arbetsgruppen omfattalokaliseringsstöd till industri.