prop · FZ0323 · 1975-12-31 00:00:00 — Civilbefälhavareni östra clvilområdet delar utredningens uppfattning att röstberättigadinvandrare skall vara valbar lill spedalreglerade nämnder somcivilförsvarsnämnd, beredskapsnämnd och övriga nämnder där totalförsvars-frågorhandläggs. Det kan enligt civilbefälhavarens mening vara en fördel för lösandetav lojalitelskonfiikier att representanter för invandrarna ingår i sådananämnder. Civilbefälhavaren delar också utredningens uppfattning att despeciella säkerhets- och försvarsproblem som i händelse av krig eller krigsfarakan alstras av invandrarna i landet och de lojalitelskonfiikier som då kantänkas uppkomma bör lösas från andra utgångspunkter än de som utredningensuppdrag erbjuder. Engrupp remissinstanser anmäler betänklighet mot förslaget om valbarhet. Mestkritisk är JK som inledningsvis framhåller att det ingalunda är naturiigt att,som utredningen har gjort, koppla samman rösträtt och valbarhet när fräga är omutlänningar som har bott i bara och inle ämnarstanna här. JK pekar på att förslaget öppnar väg för utlänningar alt delta i deför kommunmedlemmarna kanske viktigaste besluten och nämner här särskilt beslutav kommunfullmäktige, social centralnämnd och byggnadsnämnd saml tillägger attutredningens förslag också går ut på att utlänningar skall kunna delta ihandläggning 1975/76:23 79 1 mycket stor utsträckning innebär besluten myndighetsutövningoch man kan, säger , inte komma ifrån att de nämnda kommunala organen fullgörstatliga eller halvstatliga uppgifter som har över-fiyilats pä kommunerna.Enligt JK:s mening kan det redan av principiella skäl ifrågasättas omutlänningar, kanske med bristande anknytning till och samhörighet med värtland, bör fä delta i svenska kommunala beslut som ofta är av avgörandebetydelse för svenska såväl allmänna som enskilda intressen. Vidare torde,fortsätter JK, en utlänning som vistas här endasi och kanske inle ensbehärskar svenska språket mycket ofta sakna de insikter och kvalifikationer sombehövs för att besluta i hithörande ämnen. Särskilt utlänningar från mindreutvecklade länder eller länder med ickedemokratiskt statsskick torde förstefter åtskilliga år bli så insatta i svenska förhållanden och traditioner m. m.att så viktiga uppgifter kan anförtros dem. Synpunkter av delta slag har, sägerJK, anförts också när frågan om rösträtt behandlats i riksdagsmotioneroch andra sammanhang och då stundom avvisats som icke bärkraftiga. Mensynpunkterna har då, enligt JK, bedömts med hänsyn till rösträtten och intevalbarheten. I förhållande till valbarheten har aspekterna en helt annan tyngdsom måste anses väga över invandrarnas intresse att delta i beslutsprocesser avolika slag. Att som uiredningen över så gott som hela linjen lita till detpolitiska urvalet anser JK inte försvariigt och tillägger att han då främståsyftar kommuner med starkt inslag av utlänningar. Han anser att utredningenvisserligen har presterat goda praktiska skäl för sin ståndpunkt men attsakliga synpunkter talar för en mera avvaktande attityd. Synpunkter av det slagsom föranledde att kräva alt överförmyndare skall vara svenskmedborgare kan enligt JK:s mening väl anföras även i fråga om ett stort antalandra uppdrag. JK vill därför bestämt förorda alt utlänningars valbarhet tillkommunala förtroendeuppdrag i vart fall begränsas till uppdrag med vilka inleföljer myndighetsutövning. JK ifrågasätter slutligen, under hänvisning till atlstora fördelar kan uppnås genom att valbarheten knyts till rösträtten, om inteen från alla synpunkter mer tillfredsställande lösning kan vinnas genom föriängningav kvalifikationstiden för rösträtt. Hans betänkligheter mot utredningensförslag i deras helhet minskar i samma mån som kvalifikationstiden ökar. Utredningensförslag i fråga om valbarhet biträds inle heller av ÖB som säger att vissabegränsningar i fräga om utlännings valbarhet till de beslutande församlingarnaoch till nämnderna synes erforderliga. Vid de överväganden som har legal lillgrund för utredningens ställningstaganden har enligt ÖB:s mening de kommunalaorganens insatser och insyn i lolalförsvaret inte tillräckligt beaktats.Utredningen har nästan uteslutande diskuterat civilförsvarsfrågor. Kommunernahar, anför ÖB, att handlägga frågor som rör hela totalförsvaret och fårdärigenom tillgång till uppgifter som av sekretesskäl inte bör delgesobehöriga. De kommunala nämnder som närmast har att behandla frågor av dettaslag är , häl- 1975/76:23 80 Kommunstyrelsen har överinseende över kommunens nämndersoch styrelsers arbete och fullgör de uppgifter som åvilar beredskapsnämnd,brandstyrelse, dvilförsvarsnämnd och kristidsnämnd, om särskilda sådana nämnderinte är tillsatta. Särskilt under beredskapstillständ och krigstillstånd voredet enligt ÖB synneriigen olämpligt med utländsk representation i kommunalanämnder med insyn i totalförsvaret. Han föreslär att utlänning inte skall varavalbar till de nämnder som enligt lag eller enligt kommunens beslut har atthandlägga frågor av betydelse för totalförsvaret. Ävencivilbefölhavaren i västra civilområdel är kritisk mol förslaget om valbarhet.Han avstyrker förslaget och anför alt motiven för bestämmelserna i 28 §civilförsvarskungörelsen om utlännings begränsade skyldighet alt medverka icivilförsvaret bör vara tillämpliga även beiräffande inskränkning avinvandrares valbarhet till kommunala nämnder och uppdrag. Som ylterligaremotiv för sin mening åberopar civilbefälhavaren att vissa flänster och uppdraginom det kommunala ansvarsområdet kan hänföras till skyddsklass enliglpersonalkontrollkungörelsen (1969:446). Han finner det uppenbart att invandrarepå grund av sin beroendeställning till hemlandet kan utsättas för påtryckningaratt inhämta hemliga upplysningar om andra invandrare. Valbarhet till kommunalanämnder och uppdrag ökar dessa risker. ,som i princip tillstyrker förslaget om valbarhet, anser att frågan omutlännings befattning med totalförsvarsfrågor behöver utredas närmare ochframhåller alt utredningen inte har lämnat någon motivering för sin mening attvalbarheten bör vara undantagslös. Hänsynen till rikets säkerhet måste enligtrikspolisstyrelsen kräva att de speciella problem som uppstår rörandetotalförsvaret först utreds och fär en tillfredsställande lösning.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar, som har begränsat sitt yttrande till konsekvensernaav förslaget frän totalförsvarssynpunkt, hyser också betänkligheter motförslaget att utlänning skall vara valbar. Överstyrelsen vill för sin del fästauppmärksamheten på att såväl kommuner som landstingskommuner kan komma att fåytterligare totalförsvarsuppgifter och därmed också måsle erhålla ytteriigareinformation om förhållanden av betydelse för rikets säkerhet. Genom attkommunerna medverkar i totalförsvarels, inle minst det ekonomiska försvarets,beredskapsplanläggning och alt en krigsorganisation har byggts upp ochkan komma att ytteriigare utvecklas kommer allt fiera av såväl kommunernas somlandstingskommunernas förtroendevalda atl fä del av uppgifter av hemlig framhåller att planläggning för kommunalberedskap i vissa fall kan kräva tillgång till sädana uppgifter. Hemliga uppgifterskall emellertid inte redovisas i kommunernas delplaner och del är också ipraktiken ovanligt att det kommer in hemliga uppgifter där. Det finns enliglnämnden inte något behov av särskilda säkerhetsbestämmelser i fred, omutlänning blir valbar enligt förslaget. Situationen blir en annan, om man fåren ytteriigare integration mellan vissa funktioner av det civila Prop.1975/76:23 81 ochdel militära försvaret. Under beredskap och krig kan vidare situationen bli enhelt annan. Den saken bör enligl nämndens mening beaktas redan vid övervägandeni fred. Samtligaremissinstanser som har yttrat sig i fråga om valbarhet i kyrkokommunala valgodtar eller lämnar utan erinran utredningens förslag att rösträtt ikyrkokommunala val också skall ge valbarhet lill kyrkokommunalaförtroendeuppdrag. Samtligaremissinstanser som har yttrat sig i fråga om verkan av omyndighetsförklaringbiträder eller lämnar utan erinran utredningens förslag att omyndighetsförklaring,vare sig den har meddelats i eller i annat land, i princip bördiskvalificera utlänning från rösträtt. i Väsler-noirlands länsäger att man bör godta ofullkomligheterna i registreringen avomyndigförklarade icke nordiska ulänningar. framhåller attrisken för att omyndigförklarad utlänning skall utöva rösträtt eller bli valdär så marginell och så svår att eliminera att den får accepteras. Deremissinstanser som närmare går in på informationsfrågorna delar utredningensmening att särskilda informationsinsatser är etl nödvändigt komplement tillreformen. De fiesta av dessa remissinstanser godtar också i huvudsakutredningens förslag om hur informationen bör utformas. Remissinstanserna äröver lag positivt inställda till förslaget om en centralt utarbetadgrundläggande informationsbroschyr. Detfördjupningsmaterial som enligt utredningen skall framställas av och SÖ ärenligt ett mycket viktigt material iinformationskampanjen. Materialet bör vara så omfattande och informativt attdet i sig självt kan utgöra underiag för studiedrkdverksamhet. Vid framställningenav detta material bör man ge de olika riksdagspartierna möjlighet att pä likaantal sidor presentera sig själva. De politiska partierna fär själva i samarbetemed studieförbunden svara för framställning av ytterligare kompletteringsmaterialför att ge mer partipolitisk information, anför Vuxenskolan. Det är därförnödvändigt att man frän samhällets sida ger de politiska partierna ekonomiskamöjligheter för denna yttefligare informationsveksam-het Vid utformning avextra informationsmaterial bör bistå studieförbunden med översättningshjälp.Bidragen till studieförbunden bör utformas sä att det utgår elt grundbeloppför planering m. m. och ett belopp som står i proportion till antaletgenomförda cirklar. Vuxenskolananser det angeläget atl alla studieförbund får möjlighet att delta iinformationsverksamheten. Denna fråga berörs också av Studiefräm-.jandei. somframhåller alt ABF, , TBV och Studiefräm- 6 1975/76:23. Prop.1975/76:23 82 jandetär störst bland studieförbunden när det gäller undervisning i svenska språketför invandrare och att det skulle vara ett slöseri med resurserna att inte låtaen stor del av informationen gå genom studiecirklar i dessa förbund.Utredningens förslag innebär enligt ABF att myndigheterna fär ett styrande ochreglerande infiytande över studieförbundens verksamhet. ABF avvisar förslagetom atl tillsammans med SÖ och studieförbunden skall utarbeta ett gemensamtstudiematerial. Detta bör vara studieförbundens egen angelägenhet. Samhälletbör ställa medel till förfogande främst till de studieförbund som har politiskapartier som medlemsorganisationer. Anslaget till cirkelledarutbildning, 300 000kr., finner ABF otillräckligt. Enbart för ABF:s del måste resursernatredubblas, om tillräcklig utbildning skall kunna genomföras. Uppfattningen attdet föreslagna anslaget för cir- kelledarulbildningär för litet delas av . Svenskainelallindnstriarbciareförbundei anser att de studieförbund som önskar det börfå ekonomiska möjligheter att självständigt utarbeta sitt undervisningsmaterial.Det politiska budskapet måste finnas med i informationen om rätlen atl röstaoch del studiecirkelmaterial som de olika studieförbunden skall använda måsteutgå från de grundvärderingar som studieförbunden företräder. Även understrykervikten av att studieförbunden självständigt får utarbeta studiematerial ochutbilda cirkelledare. Förannonsering om studiecirkelverksamheten bor särskilda medel, förslagsvis , beräknas, anför SÖ. redovisar de åtgärder som företagetplanerar inför den föreslagna reformen och anför att de önskemål ominformation genom radio och TV som utredningen har lagt fram kommer atttillgodoses genom dessa åtgärder. anför attutredningen har beräknat kostnaderna för annonsering i dags- ochfolkrörelsepress till för låga belopp. Någraremissinstanser berör frågan om statsbidrag til kommunerna. kommunanför sålunda att informationen lill invandrarna får betraktas som enriksangelägenhet och alt kommuner med stor andel invandrare bland sinbefolkning bör få statsbidrag till sina informalionskostnader. och Fagerstakommuner anför liknande synpunkter. Enligt för personal vid invandi-arbyråerbör även kommunerna och invandrarorganisationerna få statliga bidrag förinformationsåtgärder. Bidragen bör fördelas av . Länsstyrelseni anser att det är angeläget att statligt stöd utgår till delokala partiorganisationerna i proportion till antalet invandrare i kommunen. ,och kommuner anför liknande synpunkter. Hallstahammarskommun anser dock att hänsyn även bör tas till partiernas representation ikommunfullmäktige. Också anser alt de politiskapartierna bör få särskilda anslag för informationsinsatser. Utredningensuttalande att partiernas merkostnader för information med anledning av reformenbör täckas genom att det statliga och det kommunala partistödet höjs biträds avnämnden for samhällsinformation. Prop.1975/76:23 83 Underhela efterkrigstiden har det i förekommit betydande befolkningsrörelseröver riksgränsema. De mest utvecklade industriländerna har tagit emot storagrupper av invandrare som mer eller mindre permanent har bosatt sig i dessaländer. Man beräknar att det i finns närmare 13 milj. invandrare. Sverigehar under praktiskt taget hela efterkrigstiden varit ett invandrarland. Somframgår av vad jag har anfört i det föregående beräknas folkmängd tillföljd av invandringen ha ökat med ca 650 000 personer . Detmotsvarar av befolkningsökningen . Invandringen har tillstor del skett frän de övriga nordiska länderna, främst som f n. svararför ungefär hälften av utlänningar här. F. n.bor ungefär 400 000 utlänningar i . Av dessa kommer 183 000 frånFinland, 40 000 från , 32 000 från , 27 000 från , 18000 från samt 18 000 från . Invandrare fråndessa länder utgjorde av samtliga utlänningar i . Av allautlänningarna var medborgare i övriga nordiska länder. Avsamtliga utlänningar i är ca 260 000 i vuxen ålder, dvs. 18 är ochdäröver. Merän hälften av de vuxna utlänningarna i (ca 150 000) har bott så längehär att de uppfyller gällande krav på viss tids oavbruten vistelse i Sverigeför förvärv av svenskt medborgarskap (för nordbo och för ickenordbo). Mänga invandrare bor sålunda kvar i under en lång följd av årutan att utnyttja möjligheten att förvärva svenskt medborgarskap. Antaletpersoner som förvärvar svenskt medborgarskap varierar frän är flll år. F. n.finns det uppskattningsvis 250 000 personer i som har förvärvat svensktmedborgarskap efter anmälan eller ansökan. Invandringenunder kommande år är svär att bedöma. Den beror på en serie föränderiigafaktorer, bland vilka allmänna och geografiskt begränsade konjunkturvariationerhar stor betydelse. Fastän framtidsbedömningen är mycket osäker, finns delanledning räkna med att även i framliden kommer att vara ett invandraflandmed ett betydande inslag av varaktigt bosatta utlänningar i befolkningen. Efterhand som antalet invandrare i vårt land har ökat har det uppträtt behov avåtgärder för att underlätta invandrarnas anpassning och förbättra deras socialaoch kulturella situation. Vikten av att främja invandrarnas kunskaper i svenskaspråket uppmärksammades . Fr. o. m. /66 bedrivsförsöksverksamhet med avgiftsfri undervisning för invandrare i svenska språketmed samhällsorientering. Undervisningen handhas av studieförbunden och vissafolkhögskolor. Statsmakterna har vidare genom Prop.1975/76:23 84 lagstiftninggett anställda invandrare rätt till ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning. Statsmakterna antog (prop, 1968:142, SU 1968:196, rskr1968:405) riktlinjer för utlänningspoliliken m. m. Därvid uttalades bl.a. attinvandringen till måste kontrolleras för att kunna anpassas till landetsresurser och politik inom andra områden. Vidare lades principen fast attinvandrarna borde ha möjlighet att leva på samma standard som den inhemskabefolkningen. Insatserna för invandrarnas anpassning i skulle därför fäökat utrymme. Statsmakterna tog emellertid inte ställning till frågan om denlångsiktiga inriktningen av olika åtgärder till förmån för invandrarna. Dennafråga skulle först behandlas av invandrarutredningen. Sedan utredningenfullgjort sitt arbete genom slutbetänkandet (SOU 1974:69) Invandrarna ochminoriteterna, har riksdag godkänt riktlinjer för invandrar- och minoriletspolitiken(prop. 1975:26, InU 1975:6, rskr 1975:160). Enligt detta beslut bör invandrar-och minoritetspolitiken präglas av en strävan att skapa jämlikhet mellaninvandrare och svenskar. Invandrarna och minoriteterna bör ges möjlighet attvälja i vilken mån de vill gä upp i en svensk kulturell identitet eller behållaoch utveckla den ursprungliga identiteten. Politiken bör även inriktas på attskapa samverkan mellan svenskar och invandrare för att öka solidaritetenmellan dem och möjligheterna för invandrarna och minoriteterna att påverkabeslut som rör deras egen situation. Deenligt svensk rätt mest framträdande skillnaderna mellan en svensk medborgaresoch en utlännings rättsställning kan sägas ligga i att endast medborgarskapetger ett direkt politiskt inflytande här i landet genom rösträtt och valbarhetvid allmänna val och att endast medborgarskapet ger en ovillkoriig rält att boi landet och försöfla sig här. Delta kommer till uttryck i bl. a. bestämmelseni 8 kap. 1 ij RF om all lag eller annan föreskrift inte får innebära att svenskmedborgare skall kunna landsförvisas eller hindras att återvända till . Iövrigt har utlänningar och svenska medborgare i huvudsak samma ställning på enrad väsentliga områden. Yttrandefrihet, religionsfrihet och församlingsfrihettillkommer i princip utlänning i samma män som svensk medborgare. Också i frågaom rätt till undervisning är utlänning som vistas här jämställd med svenskmedborgare. I fråga om sociala förmåner kan erinras om att utlänningar som slårsig ner i vårt land har i huvudsak samma rätt som svenska medborgare till bl.a.socialhjälp, barnbidrag, allmän till-läggspension, sjukvård och studiesocialaförmåner. Folkpensionsförmåner är i princip förbehållna svenska medborgare mentillkommer enligt konventioner utlänningar av vissa nationaliteter. Utlänningsom har fått arbetstillstånd är i väsentliga avseenden jämställd med svenskmedborgare på arbetsmarknaden. Den generellt sett bästa rättsställningen har deutländska nordborna och de utlänningar från andra länder som har fält bosättningstillstånd,ett tillstånd som kan meddelas dem efter tvä ärs vistelse i . Enligtförslag i prop. 1975/76:18 om ändring i utlänningslagen Prop.1975/76:23 85 (1954:193),m. m. skall bosättningstillståndet ersättas av ett permanent uppehållstillståndsom i regel skall utfärdas efter ett ärs vistelse här. Medborgarei övriga nordiska länder behöver inte särskilt tillstånd för att resa in,vistas och arbeta i . Andra utlänningar än nordbor måste i pricip hasådana tillstånd. Regleringen på detta område syftar bl. a. till alt anpassaden utomnordiska invandringen till förhållandena pä vär arbets-ochbostadsmarknad. Utvecklingenhar gått i riktning mot en allt slörre likställdhetmellan här bosatta utlänningar och svenska medborgare. Den senaste yttringen avdenna utveckling finner man i RF, där det svenska medborgarskapet som generelltbehörighetsvillkor vid tillsättning av statliga flänster har utgått. Denvaraktiga bosättningen har på allt fler områden fått större betydelse änmedborgarskapet för åtnjutande av förmåner och rättigheter i . Fråganom rösträtt och valbarhet för invandrare har under senare årtilldragit sig allt större intresse. Den har diskuterats både i och it. hemställde hos Kungl. Maj:i om enförutsättningslös utredning i ämnet. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den10 tillkallade jag sakkunniga för atl utreda frågan.De sakkunniga, som antog namnet rösträttsutredningen, har lagtfram betänkandet (SOU 1975:15) rösträtt för invandrare. Betänkandethar nu remissbehandlats. Jagvill erinra om att frågan om rösträtt och valbarhet för medborgare iett nordiskt land som bor i ett annat sådant land har utretts av en arbetsgruppunder . Arbetsgruppen redovisar i betänkandet (NU 1975:4)Nordisk rösträtt och valbarhet dels ett underiag för ettställningstagande i den principiella frågan om en nordisk rösträtt ochvalbarhet bör införas, dels en kartläggning av de administrativa och praktiskaproblem som aktualiseras vid en sådan reform. Arbetsgruppen uttalar all detfrån teknisk synpunkt inte flnns några hinder mot att reformen genomförs så attinvandrare från de nordiska länderna fär rösta vid det första kommunalvaletefter i vafle nordiskt land. presidium hemställer i enskrivelse till att ministerrådet verkarför att det i de nordiska länderna möjligt genomförs en lagstiftning omkommunal rösträtt och valbarhet grundad på principerna i den nordiskaarbetsgruppens betänkande. Enligt skrivelsen bör således nordiska medborgaresom, som inte får bestämmas till än , harvarit bosatta i annat nordiskt land än hemlandet medges rösträtt och valbarhetvid primärkommunala och sekundärkommunala val i bosättningslandet. har beslutat atl verka för atl en nordisk kommunalrösträtt och valbarhet genomförs i enlighet med vad som anges i skrivelsen.Frän sida har därvid anförts atl man i ännu Prop.1975/76:23 86 inlehar tagit ställning i frågan och att man därför inte kan ansluta sig tillbeslutet. Rösträttsutredningenföreslår att utlänningar som är bosatta i skall få rösträtt här vid valav kommunfullmäktige, landsting och kyrkofullmäktige. Som särskildförutsättning för utlännings rösträtt i borgeriiga kommunala val skall enligtförslaget gälla att han är mantalsskriven i för valåret och har varitmantalsskriven här för de tvä närmast föregående åren. Någon motsvarandekvalifikationstid anser utredningen inte påkallad för utlännings rösträtt ikyrkliga kommunala val. Med rösträtten skall enligt förslaget följa valbarhet tillkommunala förtroendeuppdrag. Remissopinionen och den allmänna debatten visaratt det i grundläggande frågor finns en stor uppslutning bakom utredningensförslag. Av särskild betydelse är att de kommuner och landstingskommuner somhar yttrat sig över betänkandet undantagslöst har ställt sig positiva tillförslagen. Redan i direktiven till utredningen uttalade jag att starka skältalar för att även de invandrare som inte har förvärvat svenskt medborgarskapmedges rösträtt vid kommunala val. I det följande kommer jag att lägga framförslag som i allt väsentligt ansluter till förslagen i betänkandet. 5.2Kommunal rösträtt för invandrare Undersenare är har bl. a. i riksdagsmotioner framställts önskemål om politiskarättigheter för invandrare eller om åtgärder som underiättar för dem att blisvenska medborgare och därigenom nå politiskt inflytande. Önskemål i denriktningen har också framförts i och i . Invandrarnahar redan nu ett visst indirekt politiskt infiytande i . De kan verkainom de svenska politiska partierna eller inom egna organisationer av politisknatur. 1 de svenska folkrörelserna kan invandrarna på samma sätt som svenskamedborgare medverka i den opinionsbildning i politiska och ideella frågor somsker där. Det frivilliga folkbildningsarbetet vänder sig till alla ulanavseende på nationalitet. Invandrarna får också del av det medinfiytande påarbetsplatsen som den svenska arbetsrätten tillerkänner de anställda. Detdirekta politiska inflytandet i landet genom rösträtt och valbarhet i allmännaval är emellertid som jag förut har nämnt allflämt förbehållet svenskamedborgare. Bestämmelserna härom finns vad gäller val till kommunfullmäktige i6 S kommunallagen (1953:753, omtryckt 1969:765) (KL) och 6 S kommunallagen(1957:50) för (omtryckt 1969:766) (KLS) samt i fråga om val tillkyrkofullmäktige i 9 i; lagen (1961:436) om församlingsstyrelse (omtryckt 1972:228)(LFS). Såvitt gäller val till landsting regleras rösträtten genom en föreskrifti 7 ij landstingslagen (1954:319, omtryckl 1972:101) (LL) om att rösträtttillkommer den som är röstberättigad Prop.1975/76:23 87 vidval av kommunfullmäktige i kommun inom landstingskommunen.