prop · FZ03118 · 1975-12-31 00:00:00 — Gruppen har därför föreslagit alt utbildningssamarbetetmed resp. länder bör fortsätta och även utvidgas liU andra länder, somrepresenteras av större grupper av invandrare i , t. ex. i de former somsamarbeiet nu sker med . Invandrargmppens förslag har i denna dellämnats ulan erinran av remissinsianserna. Jagfinner för egen del att samarbetet i båda de nämnda samarbetsorganen varitvärdefullt. , som verkat i snart ettdecennium, har bl. a. tagU initiativ lill förbättringar av hemspråksundervisning,lärarrekrylering och fortbUdning. Samrådsgruppen med har arbetat och har gett upphov lill bl. a. studieplaner för hemspråksundervisningen. Jaganser i likhet med invandrargruppen att utbildningssamarbetet bör fortsätta ochvidareutvecklas, så att samarbete även kan upprättas med andra länder, som härrepresenteras av ett större antal invandrare. I vilka former samarbetet skalläga rum bör dock, enligt min mening,, avgöras från fall till fall efleröverenskommelse mellan berörda länder och . Prop.1975/76:118 112 Invandrargruppen bedömer i sina kostnadsberäkningar att ca40 % av invandrarbarnen i kommer att utnyttja sin rält tiU h e m-språksundervisning.Ändelen invandrarbam i förskolan som kommer att begära hemspråkslräningberäknas utgöra av del totala antalet invandrarbarn. Motsvarande andel igymnasieskolan har uppskattats till . Det statliga bidraget för att läcka personalkostnadernaför hemspråksundervisningen beräknar invandrargruppen med utgångspunkt i etträkneexempel med en lärartjänst i direki arbele med barn, avsätts för socialt kontaklarbete, till totalt 88,5 milj.kr. Delta belopp motsvarar en kostnad av . perdeltagande invandrarbarn/-elev . I schablonbidraget bör enligt gruppensmening inräknas ett belopp om . per deltagande elev och år för altunderlätta läromedelsförsörjningen för hemspråksundervisningen. Schablonbidraget tiU kommunerna skulle således medinvandrargruppens förslag uppgå till . eller avrundat lill 2 300 kr.per deltagande invandrarbarn och år. Den angivna totalkostnaden innebär en fördubbling ijämförelse med kostnadema för motsvarande hemspråksundervisning i grundskolanår 1974/75, vilka uppgick lill 40,7 milj. kr. Invandrargruppen anser atl ett särskUt förslagsanslag börtillkomma för alt täcka kostnaderna för hemspråkslräningen i förskola och hemspråksundervisningeni grundskola och gymnasieskola. Gruppen föreslår att SÖ och socialslyrelsenbör få i uppdrag alt i samarbete' följa verksamheten, lämpligen genomförskoledelegationen. Invandrargruppen räknar med ett i huvudsak oförändratresursutnyttjande för stödundervisning i svenska i . Gruppenberäknar kostnaderna härför lill ca 49,5 milj. kr. och föreslår all de liksomi. n. belastar gmndskoleanslagél. För stödundervisning för invandrarelever i gymnasieskolanföreslår invandrargruppen att SÖ /77 erhåller sammanlagt 5,0 milj. kr.att fr. o. m. 1976/77 fördelas efter ansökan från kommunerna. Invandrargruppen anser att den del av anslaget för särskUdaålgärder på skolområdet, som f. n. används till undervisning för invandrare,bör kunna reduceras genom invandrargruppens förslag lUl resursförstärkning.Den del av anslaget som är all hänföra lill elevvård och fritidsverksamhet bördock fortfarande utgå. Därvid bör, enligt invandrargruppens överväganden, iförsta hand fritidsverksamhet för invandrarbam prioriteras, eftersom i deföreslagna arbetsuppgifterna för hemspråkslärare också ligger socialt kontaktarbeleav betydande omfattning. 1975/76:118 113 Bidraget till invandrarbarn inom detta anslag uppgårenligt gruppen /76 till ca 3,9 milj. kr. Invandrargruppenföreslår alt särskilda informationsinsatser om ställningstagandetill gruppens förslag genomförs. Dessa informationsinsatser harkostnadsberäknats till 0,5 milj. kr. och föreslås av gruppen /77. För fortbUdningsinsatserberäknar gruppen en fortbildningskurs för hemspråkslärare medtidigare läramlbildning för 240 lärare tiU en kostnad på . Kurserna föreslås genomföras somrarna 1976 och 1977. Fortbildningskurs förhemspråkslärare ulan lärarutbildning med etl anlal av 100 lärare undertre somrar föreslås anordnas fr. o. m. . Sådan kurs beräknas kosta265 . De flesta remissinsiansernasom yttrat sig över kostnadsberäkningama tillstyrker det schablonmässigastatsbidragets konstmktion. anlal remissinstanser framhåller dock allschablonbeloppet måsle anses för lågt räknat och föratsätter atlbidragsbeloppet fortlöpande anpassas till ulvecklingen i fråga om löner ochandra personalkostnader, som arbetsgivaren har att bestrida. För egendel förordar jag att ett statligt bidrag bör utgå fr. o. m. /78för att läcka kostnader i samband med de särskilda insatser för invandrarbamensom jag i del föregående har föreslagit. bör bidrag tillhemspråksundervisning i enligt förordningen (1958:665, omtryckt1973: 356, ändrad : 888) om statsbidrag till driftskostnader tilldet allmänna skolväsendet upphöra all gälla. Liksom utredningen och flertaletremissinstanser anser jag alt det statliga bidraget bör utgå i form av enschablon lill kommunerna. Antalet schablonbidrag blir beroende av det anlalinvandrarbarn som deltar i hemspråkslräning i den allmänna förskolan försexåringar samt hemspråksundervisning i grundskola och gymnasieskola. Vid minaberäkningar av de statiiga kostnaderna för delta bidrag till kommunerna har jagutgått från att andelen invandrarbarn som kommer all delta i verksamheten motsvararden av gruppen uppskattade. Som beräkningsgrund för den del som avser denallmänna förskolan för sexåringar bör emellertid gälla fyra limmar igrupp om fyra barn. Jag har använt samma beräkningsgrund vad gäller grundskolan.För gymnasieskolans del har jag, som har framgått, utgått från treveckotimmar i gmpp om fyra elever. Detta betyder att totalt ca 30 000 limmarper vecka kan ställas till förfogande för hemspråksundervisning. Med hänsyn tiU kostnader både för personal och läromedelhar invandrargruppen utifrån olika beräkningar föreslagit ett schablonbidragpå . per deltagande' invandrarbarn och år. Prop.1975/76:118 114 a. på löneläget 1975 och då gällande lönekosmads-pålägg. Jag finnerstorleksordningen på det föreslagna bidraget i huvudsak väl avvägt. Med hänsyntill löneutveckling m. m. bör det föreslagna schablonbeloppet emellertidårligen justeras. Jag är därför inte.nu beredd att exakt ange beloppetsstorlek utan avser alt inför /78 återkomma till regeringen medförslag- härom. bör då få möjUghet att la ställning tUl den närmareutformningen av statsbidragssystemet. Kommunema bör dock kunna planeraverksamheten med utgångspunkt i ett schablonbelopp per elev, enligt vad jagtidigare anfört. I vissa områden kan detvisa sig att kommuner behöver samverka för att lämpligen kunna erbjudainvandrarbarn den verksamhet som eftersträvas. Om en samverkan mellan kommunerpå så sätt kommer till stånd, bör den kommun, som ansvarar för verksamheten,direkt från staten uppbära det bidrag som annars sktdle ha tiUfallit annankommun, Vederbörande kommuner bör därefter överenskomma om kostnadsfördelningen. Kostnaderna för den av mignu föreslagna verksamheten kan med de förändringar i invandrargruppens beräkningsgmndersom jag har angett uppskattas till ca 70 milj. kr. TUl detta belopp kommerandra insatser, t. ex. i form av stödundervisning i svenska, vars kostnaderenligt arbetsgruppen uppskattas tUl ca 50 milj. kr. Mina förslag innebär en ny satsningpå verksamhet i förskola och gymnasieskola. Jag vill erinra om att kostnademaför studiehandledning på hemspråk och stödundervisning i svenska i gmndskolanunder loppet av har beräknats till 21 milj. kr. Kostnaderna förundervisning i hemspråk och studiehandledning på hemspråk har uppskattats tillca 40 milj. kr. Trots detta utnyttjas inte alla möjligheter alt geinvandrareleverna ett särskilt stöd. Med mina förslag i det föregående omkommunernas skyldighet att anordna hemspråksundervisning, om reglerade löne-och anställningsförhållanden och satsning på utbildrung, som jag i detföregående förordat, bör insatserna för invandrarbarnen i denna skolformväsentligen kunna ökas. Till de angivnakostnaderna kommer även de av mig i andra sammanhang föreslagna nya insatsernaom stöd för invandrarbarn. Jag vill här peka på de medel för stödundervisningför invandrarelever i gymnasieskolan med 3,4 milj. kr. som jag förordat /77 (prop. 1975/76: 100, bil. 10) och fortbUdning avhemspråkslärare med 0,9 milj. kr. 1975/76: 39). Jag vill också erinra omalt jag har föreslagit särskilda informationsinsatser i samband medgenomförandet av mina här framlagda förslag. Beträffandeanvändningen av anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet vill jag erinra omalt jag i propositionen om skolans inre arbete 1975/76:118 115 har föreslagit att anslaget fr. o. m. /79 skall ingå i den avmig föreslagna s. k. förstärkningsresursen. Jag finner därför inte skäl alt nuföreslå någon ändring i de bestämmelser som reglerar, användningen av dettaanslag. Invandrargmppenföreslår alt reformerna för undervisningen av invandrarbam generellt skallträda i kraft . Vissa personalutbildningsåtgärder föreslåsvidtas (prop. 1975/76: 39). Stödundervisningen i svenska igymnasieskolan bör kunna utvidgas redan fr, o, m. (prop.1975/76: 100, bil. Liksom remissinstansernaansluter jag mig tiU förslaget om tidpunkten för reformernas ikraftträdandeför invandrarbarnens undervisning. Jag förordar följaktiigen alt de genomförsfrån . Fortbildning dels för hemspråkslärare med läramlbUdning,dels för dem som saknar sådan utbUdning, för vilken jag har äskat medel ipropositionen om skolans inre arbete, har jag förordat skall påbörjas den 1 juU1976. I lUchet med SÖ finner jagatt tidpunkten för att igångsätta en gmndulbildning för hemspråkslärare måste senareläggas.Utifrån i avsnitt 5.7 föreslagna uppdrag till SÖ alt utarbeta förslag om ensådan utbildning anser jag att en gmndulbildning till hemspråkslärare kanpåbörjas först . i ochsociala centralnämnden i uttalar farhågor att bristen på tvåspråkigpersonal kommer att utgöra ett hinder för att genomföra reformen för invandrarbamensundervisning . Jag instämmer i alt bristen påhemspråkslärare är en försvårande faktor,-när det gäller att överhela landet genomföra reformen i alla delar. Likväl anser jag att en övergångtill det av invandrargruppen föreslagna statsbidragssystemet och till en tUlämpningav de förordade riktlinjema för verksamheten bör ske så snabbt som möjligt medhänsyn tUl berörda bam och ungdomar samt lärarpersonal. Jag bedömer allkommunerna ges tillräckligt lång planeruigstid för att kunna organiseraverksamheten efter de ändrade förutsättningarna. Genom intensifieradekontakter med invandrarorganisationema, och i vissa fall invandrarnasursprungsland, torde ytterligare lärare kunna rekryteras. Genom att entryggad, kommunalt reglerad anställning som hemspråkslärare kan erbjudas fr. o.m. bör detta underlättas. Invandrargruppensförslag till övergångsanordningar vad gäller de finska förskolläramasanställningsförhållanden, reglerade enligt bestämmelser , harmötts av stark kritik från och Riksförbundetfinska föreningar i . varnar för deolyckliga konsekvenser som ett 1975/76:118 116 upphävandeav bestämmelsema redan med utgången av kan få. Ätt nu ändra grundernaskuUe i praktiken betyda alt många finska invandrarbam skulle bli utan lärarehösten 1976. Jag delar utbildnings-rådets farhågor och anser i likhet meddetta, all nämnda beslämmelse av bör gälla t. o. m. utgångenav juni månad 1977. Därefter bör en övergång ske tUl del nya systemet medkommunalt reglerade tjänster. Jag ansluter mig tUl riksförbundets och invandrargruppensuppfattning att de lärare som erhållit extra ordinarie tjänster vid grundskolanbör få behålla dessa, så länge organisatoriskt underlag föreUgger. MöjUghetbör dock finns för dem som så önskar alt övergå lill kommunalt reglerad tjänstfr. o. m. dén . Riksförbundethar tidigare i skrivelse också föreslagit alt den änmesteoretiskabehörigheten skall förändras, så alt det skulle krävas 60-poängs utbildning ifinska för inträde till ämneslärarlinje vid lärarhögskola. SÖ har iämbetsskrivelse avstyrkt detta förslag. Jag finner i likhetmed SÖ ej skäl att höja kraven bl.a. med motiveringen att den nyanormalstudieplanen för grandkurs AB 1 i finskugriska språk (inriktning påfinska) resp. finska förutsätter förkunskaper, som dokumenterats genomskolbetyg och/eller diagnostiska prov. SÖ anser därför att en genomgångengrundkurs med dessa förkunskapskrav bör ge bättre språkfärdighet för den somämnar bli lärare. Vidare är antalet lärartjänster med finska somundervisningsämne ytterst få. Då läraren har utbUdning i tre ämnen, har hanockså möjlighet att erhålla tjänsl i tvåämneskombinationer, vilket gör att detblir lättare atl få tjänst. Lärare har därför oftast sin Ijänsl i de övriga tvåämnena med finska som stödämne. Jagfinner ej heller skäl alt öka intagningen av lärarkandidater, då det hittillsinte funnits tiUräckligt med sökande lUl utbUdningen vid lärarhögskola. F. n.utbildas ett fåtal lärare per termin (35 st.). Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl 1. godkänna de riktiinjer för hemspråkslräningi förskola och hemspråksundervisning i grundskola och gymnasieskola som jag harförordal i det föregående, 2. godkänna de grunder för bidragtill kommunernas hemspråksundervisning som jag har förordat. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden har laglfram. 1975/76:118 117 Propositionen...................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ ... 1 1 Inledning ...................................................... ... 3 2 Gällande bestämmelser ochföreliggande förslag lill ändrade bestämmelser 4 3 Invandrargmppen ............................................. 12 3.1 Utgångspunkter ........................................ .. 12 3.2 Avgränsningar och riktiinjer............................ 13 3.3 Uppsökande verksamhet............................... 15 3.4 Resursens storlek ochanvändning................... 16 3.5 Organisation av verksamheten ...................... .. 18 3.6 Invandrarbarnens situation ispecialskola och särskola .... 23 3.7 Personalfrågor .......................................... .. 23 3.8 Genomförande ............................................ .. 26 3.9 Läromedel.................................................. .. 26 3.10 Information................................................ .. 27 3.11 Kostnadsberäkningar .................................. 28 3.12 Expertgmppen för vissa zigenarfrågor.............. 32 4 Remissyttranden ............................................. 33 5 Föredraganden ............................................... 72 5.1 Inledning ................................................. 72 5.2 Avgränsningar och riktUnjer........................... .. 78 5.3 Uppsökande verksamhet,planering, m. m......... .. 82 5.4 Resursens storlek ochanvändning ................. .. 84 5.5 Organisation av verksamheten ...................... .. 91 5.6 Invandrarbarnens situation ispecialskolan och särskolan . . 100 5.7 Personalfrågor ........................................... 100 5.8 Läromedel .............................................. 109 5.9 Information .............................................. 110 5.10 Kostnadsberäkningar ................................... 112 5.11 Genomförande............................................. 115 6 Hemställan....................................................... 116 7 Beslut............................................................. 116