prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Iandra stycket tas upp bestämmelser om jäv vid röstning på bolagsstämma.Nuvarande regler iimebär att aktieägare inte får delta i behandling av frågorrörande avtal mellan honom och bolaget eller frågor om avtal mellan bolaget ochtredje man, om aktieägaren i frågan äger ett väsentUgt intresse som kan varastridande mot bolagets. Dessa jävsregler får praktisk betydelse, om den jävigehar majoritet eller om hans aktier ingår som nödvändig del av enaktieägargrapps majoritetspost. Det medför att minoriteten i stället fårbeslutanderätt. Man åsidosätter med andra ord majoritetens önskningar tillföremål för minoritetens. Det är inte säkert att man därmed får garantier fören i sak riktig behandling av frågan. Likaväl som majoriteten kan missbrukasin maktställning kan en minoritet missbraka den maktställning som en jävsregelger den. Jag biträder därför utredningens uppfattning att det är bättre att istället för regler om jäv i avtalsfrågor låta skyddet mot missbruk avmajoritetsinflytande ligga i den generalklausul som upptagits i 16 §. Ocksåregeln i gällande lag om jäv för styrelseledamöter och verkställande direktöratt delta i val av revisor kan medföra att det inte blir majoriteten, som dockhar det största intresset i bolaget, utan en kanske liten minoritet som avgörrevisorsvalet. Jag delar därför utredningens uppfattning att man bör lämnafrågan om val av revisorer utanför jävsregleringen.När dét gäller revisorsval ger f. ö. 10 kap. 1 § andra stycket, 3 § sistastycket och 14 § rimliga garantier för att minoritetens intressen inteåsidosätts. Jagbiträder därför utredningens förslag. I enlighet härmed föreskrivs i stycketatt aktieägare inte får själv eller genom ombud rösta i fråga om 1. talan mot honom, 2. hans befrielse från skadeståndsansvar eller annanförpliktelse gentemot bolaget eller 3. talan eller befrielse som avses i 1 och 2beträffande annan, om aktieägaren i frågan har ett väsentiigt intresse som kanstrida mot bolagets. Vadom sagts om aktieägare äger enligt tredje stycket motsvarande tillämpning påombud för aktieägare. En aktieägare som är styrelseledamotfår alltså enligt andra stycket inte rösta när det gäller att bevilja honomansvarsfrihet eller utkräva skadestånd av honom. TUl området för jäv hör ocksåfrågor om befrielse från andra förpliktelser mot bolaget, t. ex. på grand avetl vanligt köpeavtal eller på grund av skadegörelse på bolagels egendom. Jävsbestämmelsema gällerendast själva omröstningen på stämman. På den punkten delar jag utredningensuppfattning att det kan vara lämpligt att jävig person deltar i behandlingen avärendet på bolagsstämman så alt han får tillfälle att utveckla sina synpunkteri frågan. Enligt lagtexten är detförbjudet för aktieägare att rösta i fråga om befrielse från förpliktelsergentemot bolaget. Med anledning av vad hovrätten för har anförti sitt remissyttrande vill jag påpeka att av grundema för detta stadgande måsteanses följa att aktieägaren är förhindrad att deltaga i röstning rörande beslutsom avser att tillförsäkra aktieägaren förmåner som kompenserar honom förålagda förpliktelser. Gällande lag innehållerbestämmelser om att rösträtt inte får utövas för aktie på vilken ej fullgjortsförfallen inbetalning. Jag delar utredningens uppfattning att sådanabestämmelser inte är erforderUga. Inbe-talningsperiodema är i allmänhet ganskakorta och gällande bestämmelser torde därför inte ha slor praktisk betydelse.Tillräckligt påtryckningsmedel mot försumliga belalare finns genom reglema omförverkande. Departementsförslaget innebär därför att man inte heller genombestämmelser i bolagsordningen kan göra fullgjord betalning på aktie tillvillkor för rösträtt. Från regeln att varje aktie har en röst gäller nämligeninga andra undantag än som anges i lagen. Enligt gällande lag är densom röstar för aktie på bolagsstämma skyldig att på begäran av aktieägare meden tiondel av de på stämman företrädda akliema avge en närmare specificeradförsäkran om rätt till aktien. Bestämmelsen avser att utgöra ett skydd mot attnågon röstar för aktie som han inte äger. Utredningen har påpekat att denna be- stämmelsei vissa fall utnyttjats för att hindra röstning för aktier vUkas ägare intehade möjlighet att delta i stämman och inte tillräcklig tid efter det attförsäkran begärdes för att förse ombud med skriftiig försäkran. Det ärdessuiom enligt utredningen tveksamt om bestämmelsen ger något effektivt skyddmöt försök att kringgå röstningsreglema. Utredningen har därför stannat för attinte införa några regler om sådan försäkran. I stället föreslås att man infören bestämmelse om straff för den som röstar såsom bulvan för annan ochdärigenom kringgår röstningsförbud. Jag ansluter mig till förslaget altavskaffa skyldigheten att avge försäkran om rätt till aktie. Till frågan omstraff för den som röstar såsom bulvan för annan återkommer jag under 19 kap. 1§. Fjärdestycket irmehåller slutiigen den införda regeln om att rösträtten föraktier som tUlhör AP-fonden kan delegeras tUl flera representanter för oUkaarbetstagarorganisationer. Självfallet kan AP-fonden inte genom delegationenligt fjärde stycket kringgå förbudet i första stycket att rösta för av de på stämman företrädda aktierna. Liksomenligt gällande lag skall enligt paragrafen bolagsstämma hållas på den ort därstyrelsen har sitt säte. Bolagsordningen kan dock ange annan ort där stämmaskall eller kan hållas. Om utomordentliga omständigheter påkallar det, fårstämman enligt paragrafen hållas på annan plats. Äralla berörda, dvs. aktieägama och styrelseledamötema ense om platsen, kanstämman hållas var som helst. Liksomenligt gällande lag skall enligt första stycket ordinarie bolagsstämma hållasinom från räkenskapsårets utgång. F.n. gäller att bolagsordningen skaU innehåUa bestämmelse om den månad eller denperiod av två på varandra följande kalendermånader då ordinarie bolagsstämmaskall hållas. Jag delar utredningens uppfattning alt en sådantvångsbestämmelse är onödig. Bestämmelsen har därför inle överförts tilldepartementsförslaget. Hinder föreUgger emellertid inte för de bolag som såönskar att ta in en sådan bestämmelse i bolagsordningen. I så fall gällerenligt 9 § särskilda regler om kallelseförfarandet, om bolagsstämman skaUutsättas än den i bolagsordningen angivna. Vidden ordinarie stämman skall enligt stycket årsredovisningen ochrevisionsberättelsen framläggas. Vidare skall behandlas övriga i andra stycketangivna ärenden. I lagtexten talas endast om ordinarie bolags-sliimma, menförslaget hindrar lika litet som gällande lag att bolagsordningen föreskriveratt ytterligare någon ordinarie bolagsstämma för andra ärenden skall hållasvarje år. Utredningsförslagetinnebär inte att koncernredovisning skall framläggas och behandlas påbolagsstämma. Utredningen har i stället förutsatt att koncemredovisningenskall vara en intem redovisning som bara behandlas av styrelsen i moderbolaget.Endast vissa delar av koncemredovisningen behöver enligt utredningsförslagetpubliceras, nämligen i form av uppgifter i moderbolagets förvaltningsberättelse.Av skäl som jag har redovisat i avsnitt 13.10 anser jag emellertid att ävenkoncernredovisning och koncemrevisionsberättelse skall framläggas och fastställaspå bolagsstämman. Uttrycklig bestämmelse härom har intagits i första stycket. Enligt gällande lag skaU på ordinarie bolagsstämma obligatoriskt avgörasvissa ärenden. Hit hör frågan om fastställelse av balansräkning med deändringar eller tiUägg som kan finnas erforderliga samt frågan om beviljande avansvarsfrihet åt styrelseledamötema och verkställande direktör fÖr den tidredovisningen omfattar. Stämman skall också fatta beslut i anledning avbolagets vinst eller förlust enligt den fastställda balansräkningen. Enligtutredningsförslaget skaU inte bara balansräkningen utan ocksåresultaträkningen fastställas på ordinarie bolagsstämma. Stämman skall vidarebesluta om åtgärd med anledning av vinst eUer förlust enligt fastställdabalansräkningen. Stämman är skyldig att besluta om ansvarsfrihet åtstyrelseledamöterna och verkställande direktör, såvida inte i bolagsordningenföreskrivs ätt bolagsstämman inte är skyldig att pröva frågan omansvarsfrihet. Slutiigen skall enligt utredningsförslaget ordinarie stämmaavgöra annat ärende som ankommer på den enligt lagen eller bolagsordningen. Remissyttrandena.Kammarrätten påpekar att enligt gällande lag är bolagsstämman skyldig att ibalansräkning verkställa de ändringar och tillägg som kan finnas erforderliga.Utredningsförslaget innehåller inte någon särskild lagbestämmelse härom.Kammartätten anser att det av lagtexten bör framgå att bolagsstämma har ettansvar för kontroll av riktigheten av uppgiftema i balansräkningen. Itaxermgsmålen förekommer inte så sällan tvister föranledda av felaktigheter ibalansräkningar. Detla visar det praktiska värdet av att en regel omkontrollskyldighet får en plats i lagtexten. Kammarrätten påpekar vidare altmånga misstag ofta begåtts vid upprättande av balansräkningen. Felen kan varaav den arten alt bolagen har både rätt och skyldighet att rätta tUl dem. Det ärdå av vikt att bolagsledningen får möjlighet att på ett enkelt sätt inhämtaupplysningar Oni de förutsättningar som gäller för ändring av balansräkning ochom formen för sådan ändring. Det bästa sättet att tillgodose detta önskemål äratt bestämmelse härom tas in i lag. Det kan enligt kammartätten diskuteras varen sådan bestämmelse Vissa skäl talar för att frågan borde behandlas i en lag omskyldighet att föra räkenskaper. Det kan också finnas anledning att ta in enbestämmelse i ämnet i aktiebolagslagen i synnerhet som formen för ändring avaktiebolags fastställda balansräkning bör regleras särskilt. Förslagetom att i bolagsordning kan föreskrivas att en bolagsstämma, på vilkenårsredovisningen framläggs, inte är skyldig att avgöra frågan om ansvarsfrihettas upp av . Samfundet anser det betänkligt att det är möjligtatt hålla frågan om ansvarsfriheten svävande . Den föreslagna regelnjämförd med vissa andra bestämmelser i utredningsförslaget synes samfimdetiimebära följande. Om bolagsordningen innehåller förbehåU om att denbolagsstämma vid vilken årsredovisning framläggs inte är skyldig att avgörafrågan om ansvarsfriheten, kan frägan om talan mot bolagsledningen hållasöppen från utgången av det räkenskapsår varunder det förfarande somåsyftas med talan ägde ram. En så lång frist kan inte under några förhållandengodtas. I första hand förordar samfundet att nuvarande regel om alt frågan omansvarsfrihet skall avgöras på den stämma där årsredovisningen framläggsbibehålls. I andra hand förordas alt frågan om ansvarsfrihet avgörs inom ettår räknat från årsredovisningens framläggande på bolagsstämman. Näringslivetföreslår att bestämmelsema kompletteras med en regel om att på ordinariebolagsstämma också får företagas ärenden som har samband med ärendensom enUgt lag eller bolagsordningen skall förekomma på stämman. Samma förslagframläggs av . Föredraganden.Jag delar utredningens uppfattning att ordinarie bolagsstämma bör fastställainte bara balansräkningen utan också.resultaträkningen. I moderbolag börkoncemresultaträkningen och koncernbalansräkningen fastställas på motsvarandesätt. Medanledning av kammarrättens remissyttrande vill. jag understryka attbolagsstämman i samband med fastställelsen givetvis är skyldig att taståndpunkt till om balansräkningen resp. resultaträkningen är riktig och rättafelaktigheter. Detta följer av det i lagtexten använda uttrycket"fastställelse". Skulle ett misstag ha begåtts när balansräkningeller resultaträkning upprättats utan att detta observeras vid den granskningsom bolagsstämman gör i samband med fastställandet, får det anses ankomma påen senare bolagsstämma att rätta tiU felet när det uppmärksammas. Uppenbaraskriv- eller räknefel synes kunna rättas på enklare sätt genom bolagsledningensförsorg. Några uttryckliga bestämmelser härom synes mig inte erforderUga. Jagbiträder ulredningens förslag att ordinarie stämma skall besluta omdispositioner beträffande vinst eller förlust enligt den. I koncemförhållande bör bolagsstämman i moderbo- ställning till frågan om dispositioner beträffande vinst eller förlustenligt faststäUd koncembalansräkning. Gällande lags regler attfrågan om ansvarsfrihet eller talan mot bolagsledningen obligatoriskt skallavgöras på ordinarie stämma i samband med behandUngen av årsredovisningensammanhänger med att man ansett det olämpligt att frågan om ansvarsfrihethålls svävande . Detla kan nämligen lält verka störande påbolagets verksamhet. Som påpekat innebär utredningsförslagetatt frågan om talan mot bolagsledningen i vissa faU kan hållas öppen tre årfrån utgången av det räkenskapsår varunder det förfarande som åsyftas med talanägde rum. Jag delar samfundets uppfattnmg att detta är aUdeles för lång tid.Jag anser inte alt det på denna punkt finns någon anledning att gå ifrångällande lag ulan föreslår att frågan om ansvarsfrihet för styrelseledamötemaoch verkställande direktör skall utgöra ett obligatoriskt ärende på ordinariebolagsstämma. Enligt 2 kap. 4 § punkten8 skall bolagsordningen ange vUka ärenden som skall förekomma på ordinariestämma. Departementsförslaget förutsätter att val av styrelseledamöter och ivissa fall av revisorer sker på ordinarie bolagsstämma, se 8 kap. 1 § och 10kap. Dessa ärenden skall alltså anges i bolagsordningen. Det kan ocksåtänkas att bolagsordning kan komma alt ange andra ärenden som obligatorisktskall behandlas på ordinarie stämma. I lagen bör därför, såsom utredningenföreslagit, anges att som obligatoriskt ärende på ordinarie bolagsstämma skallförekomma sådant ärende som ankommer på stämman enligt lagen ellerbolagsordningen. Med anledning av vadnäringslivet uttalat i sitt remissyttrande vill jag uttala att ärenden som haromedelbart samband med varandra ofta kan betraktas som en enhet och avgörasutan hinder av att endast det ena ärendet upptagits i kallelsen tUl stämman.Jag hänvisar i den delen närmare till vad jag kommer att utveckla under 10 §. Enligt tredje stycketskall det anstå med beslut i fråga som avses i andra stycket 13 till fortsattstämma viss dag minst en och högst därefter, om ägare tiU entiondel av samtliga aktier begär det. Ytterligare uppskov är enligt stycketinte tiUåtet. Bestämmelsema i stycketöverensstämmer med utredningsförslaget och i huvudsak även med gällande lag.Bestämmelsen avser att utgöra elt skydd för minoriteten och är därmedtvingande. Bestämmelsen utgör ett komplement till minoritetens rätt enligt 15kap. 5 § att hindra bolagsstämma från alt fatta beslut om ansvarsfrihet.Förhållandena bakom den framlagda årsredovisningen kan, som utredningenpåpekat, vara komplicerade och fordra en närmare undersökning än som varit möjligtunder kaUelsetiden vilken ofta är . Därmed kan också skapasen förhandlingsfrist och överilade aktioner från minoritetens sida kanförekommas. Detär viktigt att utan dröjsmål få avgjort i vad mån redovisningen för avslutaträkenskapsår skall ligga till grand för den fortsatta verksamheten och hur detskall förfaras med uppkommen vinst eUer förlust. En längre tids ovisshet idessa frågor är tiU skada både för aktieägama och för utomstående. Medanledning härav föreskrivs, i enlighet med vad utredningen förordat, attytterligare uppskov inte är tUlåtet. Bolagsstämman kan emellertid inte direkttvingas att fastställa framlagda balans- och resultaträkningar. Skullefastställelse inte äga ram i följd kan bolaget emellertid enligt13 kap. 4 § tvingas gå i likvidation. Dessutom kan enligt 19 kap. 2 § viteifrågakomma. Paragrafenanger när extra bolagsstämma skall hållas. Den överensstämmer i sak medulredningens förslag. Exlrabolagsstämma kan sammankallas på styrelsens initiativ. Styrelsen skalldessuiom, liksom enligt gällande lag, kaUa till extra bolagsstämma när detbegärs av ägare till en tiondel av samtiiga aktier. Varje revisor kan enligtparagrafen påkalla extra stämma. När revisor eller aktieägareminoritet begärextra stämma, skall ändamålet anges. Kallelse till stämman skall utfärdas inom14 dagar efter det sådan begäran inkommit tUl bolaget. UtredningsförslagetinnehåUer en uttryckUg beslämmelse att bolagsordningen kan ge rätt attpåfordra extra stämma för aktieägare, som äger mindre än en tiondel avaktiekapitalet. Till grand för bestämmelsen ligger utredningens uppfattningatt den avvägning lagen gör med avseende på minoritetens rätt i aUmänhet ärtvingande och inte får rabbas genom bolagsordningen i andra fall än när detuttryckligen medges i lagen. Som jag anfört i avsnitt 13.8 delar jag intedenna uppfattning. Enligt departementsförslaget kan en minoritet somrepresenterar av aktiekapitalet i bolagsordningen ges rätt attsammankaUa extra stämma trots att någon uttrycklig lagregel härom inte finns. Paragrafenreglerar enskilda aktieägares rätt att få ärende upptaget i kaUelse tUlbolagsstämma. Enligt gäUande lag har aktieägare rätt att få ärende prövat påordinarie stämma, om han hos styrelsen begär det senast före stämman.Enligt utredningsförslaget har aktieägare rält att få ärende behandlat vidbolagsstämma, om han skriftligen framställer yrkande därom hos styrelsen i sågod tid att ärendet kan upptas i kallelsen tUl stämman. Rätten att få ärendebehandlat gäller enligt departementsförslaget vid såväl ordinarie som extrastämma. Attregeln skaU gälla även för exlra stämma kritiseras av näringsUvet som anser attdet ligger i extra stämmas natur att där bara skall be- handlasde speciella ärenden för vilka stämman sammankallas. påpekaratt enligt förslaget yrkande om att få ärende behandlat på stämma skallframställas av aktieägare hos styrelsen i så god tid att ärendet kan tas upp ikallelsen till stämman. Detta kan inte fungera i praktiken eftersom aktieägareinte vet när stämman skall hållas förtän kallelse redan har utgått. Tidsfristenför framställande av yrkande om ärendes behandling på bolagsstämma måste därförenligt samfundet anges till viss senaste dag före stämman. Närdet gäller ordinarie stämma har aktieägare tiU följd av 5 § vissa möjligheteratt ungefärligen bedöma när sådan stämma skall hållas och kan även i god tidanmäla visst ärende till styrelsen för att tas upp i kallelsen. Vid exlrastämma är situationen något annorlunda. I praktiken är det ofta inte möjligtför aktieägare att utnyttja rätten i fråga om extra stämma eftersom han oftainte känner till att en sådan skall hållas förtän han har fått kallelsen. Menskulle han ha kännedom därom innan kallelse har utgått synes det mig intefinnas något skäl varför han inte skulle ha rätt att begära att även andrafrågor skall behandlas av stämman. Jag biträder därför utredningsförslaget. JagviU tUlägga att den av föreslagna regeln torde förutsättabestämmelser molsvarande de nuvarande sällan tUlämpade reglema om kompletterandekallelse och om ansvaret för kostnad som orsakas av sådan kallelse. Någotpraktiskt behov av sådana regler torde knappast finnas. Jag ansluter mig därförtUl utredningens förslag. Iparagrafen ges bestämmelser om vem som skall kalla till bolagsstämma.Bestämmelserna överensstämmer i huvudsak med utredningens förslag som näraansluter till gällande lag. Huvudregeln är att styrelsen kallar tillbolagsstämma. Om emellertid stämma som skaU hållas enligt denna lag,bolagsordningen eller stämmobeslut inte sammankallas i föreskriven ordning,skall på anmälan av styrelseledamot, verkställande direktör,revisor eUer aktieägare genast på bolagets bekostnad sammankalla stämman.Länsstyrelsen kan sålunda sammankalla bolagsstämma enligt denna paragraf, omstyrelsen underlåter att sammankalla extra bolagsstämma när revisor elleraktieägarminoritet begär del enligt 6 §. Sådant sammankallande kan också bliaktuellt när styrelse saknas. Någon motsvarighet lill gäUande lags bestämmelseom särskild rält för revisorema att själva sammankalla bolagsstämma har inteupptagits i utredningsförslaget eller departementsförslaget. Paragrafenreglerar inle det. fall alt styrelsen underlåtit ta upp ärende i kallelse därdet bort ske på framstäUning enligt 7 §. Paragrafeninnehåller bestämmelser om tid och sätt för kallelse tiU bolagsstämma. Kallelsetill bolagsstämma skaU enligt första stycket utfärdas tidigast föreoch, om ej bolagsordningen föreskriver , senast förestämman. Denna ordning infördes genom lagstiftning. Beträffande skälenför de valda tidsfristerna hänvisas tUl. 1973: 93 s. 140. Enligt1 § kan i bolagsordningen bestämmas att aktieägare för att få delta ibolagsstämman skall föranmäla sig hos bolaget senast viss dag, högst fem dagarföre stämman. I utredningsförslaget har bestämmelserna om minsta kallelsetidsamordnats med bestämmelsema om föranmälan så att tiden räknas från sistaföranmälningsdagen. Så har inte skett i departementsförslaget i vUketminimifristen för kallelse är före stämman och inte som iutredningsförslaget. Kallelsefår anses utfärdad den dag kallelsen avsänds med posten eUer kungörelse omkallelsen införs i tidningen. Detta får anses gälla utan uttryckligbestämmelse. Uppskjutsstämma tUl dag som infaller efter det att stämman harinletts, skall kallelse, liksom enligt gällande rätt, ske tUl den fortsattastämman. Motsättningsvis framgår att kallelseåtgärder inte behövs, när stämmaajourneras jämnt eller . Detkan tänkas förekomma föreskrifter i bolagsordningar av innebörd att vissabeslut för att vara gUtiga skaU antas av två på varandra följandebolagsstämmor. I så faU får, liksom enligt gällande rätt, den senarebolagsstämman inte utsättas förrän den första hållits. I kallelse tiU densenare stämman skall anges vilket beslut den första stämman fattat. Därmedmenas givetvis beslut som för alt bU gUtigt måste bekräftas på denefterföljande stämman. Ibolagsordningen skall enligt 2 kap. 4 § 7 anges på vUket sätt kallelse skallutfärdas. Bolagsordningens bestämmelser härom skaU naturligtvis iakttas. Menandra stycket innehåller liksom gällande lag en tvingande bestämmelse omskriftlig kallelse i vissa fall. Sådan kallelse fordras enUgt detta stycke, 1. när avsteg görs från vad bolagsordningen kaninnehålla om tidpunkten för hållande av ordinarie bolagsstämma, 2. när bolagsordningsändring föreslås som kräversärskild kvalificerad majoritet enligt 15 § samt 3. när ärendet gäller bolagets försättande ilikvidation eller upphörande av likvidation. IfaU som sagts nu skall skriftlig kallelse tUlställas varje aktieägare varspostadress är känd för bolaget. Deparlementsförslagetupptar lika litet som utredningsförslaget gäl- 26 1975.1 saml Nr 103 landelags regler om att kallelse i vissa fall skall sändas i rekommenderat brev. Ikallelse skall enligt tredje stycket tydligt anges de ärenden som skallförekomma på stämman. Undantag görs ej för ärenden som enligt 5 § ellerbolagsordningen är obligatoriska på ordinarie bolagsstämma. Skåneshandelskammare har gjort invändningar på denna punkt med hänvisning till allsådanl ärende ändå kan avgöras utan att det angivits i kallelsen, jfr 10 §. Föregen del anser jag det vara praktiskt att kaUelsen nära överensstämmer meddagordningen på stämman. Jag bilräder därför utredningsförslaget. BeträffandekaUelsens innehåll i övrigt föreskrivs i paragrafen att om ärende avser ändringav bolagsordningen, det huvudsakliga innehållet av förslaget tiU ändring skaUanges i kallelsen. Ikallelsen skall naturligtvis tid och plats för stämman noggrant anges. 4 § sista stycket ges vidare föreskrifter om att i kallelsen skall angesföreträdesrätt vid nyemission och av hänvisningen i 5 kap. 3 § följer attmotsvarande gäller vid utgivande av konvertibla slailde-brev. I 9 kap. 1 §föreskrivs slutligen alt om föranmälan erfordras, senaste dag härför skallanges i kallelse till stämman. Underminst närmast före stämma, där årsredovisningen resp.koncernredovisningen skall behandlas, skall denna och revisionsberättelsenresp. koncernrevisionsberättelsen eller avskrifter därav hos bolaget hållastUlgängliga för aktieägarna. Bestämmelse härom upptas i fjärde stycket. Iöverensstämmelse med gällande lag skall bolaget dessutom ha skyldighet attsända dessa handlingar till aktieägare, som särskUt begär det och lämnaruppgift om sin postadress.