prop · FY0318 · 1975-12-31 00:00:00 — För dem å andra sidan som fåll önskal antal barn ellerefter moget övervägande beslutat all ej skaffa barn är dock sterilisering ettangelägel komplement och därtill den säkraste preventivmeloden. Genomsterilisering undviks de för många störande ålgärderna i direkt anslulning tillsamlag eller regelbundet intagande av piller med för en del besvärligabiverkningar. Sammanfattningsvis menar ulredningen att sterilisering endasii viss utsträckning kan eller bör ersättas av annan metod för familjeplanering. 4.2 Behov av lagstiftning om sterilisering Utredningen anger som sin grundsyn atl en person i principskall ha rält all beslämma över sin egen kropp. Frän denna utgångspunkt finner utredningen alt det börvara tillåtet för envar att sterilisera sig om inle särskilda skäl talardäremot. Som ell sådani skäl anges risken för ångersilualioner, dvs. förhastadebeslut om sterilisering. Utredningen menar alt risken för ängerfall sannoliktkan väsentligt begränsas genom effektiv och förnuftig information om steriliseringsingreppetsinnebörd och följder saml genom en för den enskilde anpassad rådgivning sominnefattar även andra preventivmeloder. Vidare bör risken kunna minskas genomall den som önskar sterilisera sig förmås att vänta någon lid med slutligtställningslagande till ingreppet och genom att uppställa en lämplig lägstaåldersgräns för fri sterilisering. Ett annat tänkbart skäl mol fri sterilisering är enliglutredningen risken för andra psykiska och fysiska störningar. Ulredningen anserdock att denna risk torde vara av begränsad betydelse. Enligt ulredningen lalarsåväl svenska som utländska erfarenheler för alt förhållandevis få fysiskakomplikationer uppstår i samband med operation eller under efterför- 1 de av utredningen granskade svenska fallen har inleheller framkommit någol som lyder på beaktansvärt ökade psykiska besvär. I defall besvär konstaterats har dessa i regel orsakats av andra förhållanden somfunnits eller haft sin grund i händelser som inträffat redan före ingreppet. Deutländska undersökningar som gjorts visar inle heller någon siörre frekvens avstörningar av psykologisk art som påverkal del fortsatta samlivet negativt. Defå fall av psykiskt beiingad impotens som kunnai konstateras efter etlsteriliserande ingrepp kan till viss del ha haft sin grund i förväxUng mellansteriliseringens och kastreringens inverkan på sexuaUivel. Evenluella problemav denna art torde därför vanligen kunna lösas genom lämplig information, anförutredningen. Ytteriigare tänkbara skäl mol fri sterilisering är enligl ulredningenhänsynen tUl makes eller annan samlevnadsparlners önskemål liksom hänsynen tillsamhällets befolkningspolitik. Utredningen avvisar emellertid tanken påmedgivande till sterilisering från make eller annan samlev-nadsparlner medhänsyn till all etl sådani krav skulle le sig främmande i förhållande tiU vårgällande äklenskapslagstiflning. Inle heller lorde del enligt utredningensmening finnas anledning att tro all fri sterilisering inom överskådlig tid skuUefå sådan omfattning eUer sådana strukturella följder i vårt land all samhälletpå befolkningspolitiska grunder har skäl all ingripa med tillslåndskrav försterilisering. Utredningen finner sålunda övervägande skäl tala för all iprincip tillåta sterilisering utan särskUt tillstånd för envar som uppnåttlämplig ålder för frågans avgörande. SlerUisering bör få företas endast för atttillgodose enskildas inlressen. Vid genetisk indikation bör härvid kunnabeaktas det uppenbara intresset hos presumtiva avkomlingar all inle behöva lidaav svåra sjukdomar och lyten. Enligl ulredningen innebär delta dock inle allmyndigheter eller andra representanter för det aUmänna bör ges rätt att tainitiativ tiU sterilisering. Utredningen tar besläml avstånd från annal änfrivillig sterilisering vilket dock inle bör hindra all icke rältskapablapersoner skall kunna ges viss möjlighet lill sterilisering om sådana enskilda inlressenär uppfyllda, som gäller för övriga individer. Kriterierna för räll lillsterilisering bör enligl utredningens mening regleras i lag. 4.3 Fömtsättningar för sterilisering Enligl uiredningens mening bör envar som är rättskapabeloch uppnått viss minimiålder ha rätt lill sterilisering på egen begäran. Iövrigt bör grunder för räll till slerUisering ställas upp. För elt beslul omsterilisering fordras emellertid inte bara en inteUektuell ulan även emotionelloch sexuell mognad, vUken erfarenhetsmässigt ofta inle ulvecklas förrän i och i viss utsträckning försl senare.Sterilisering gäller också ell avgörande beslut alt för resien av livet avståfrån möjligheten all få egna barn. Utredningen finner med hänsyn härtill och ibrist på svenska och tillförlitliga utländska erfarenheler all gränsen för fristerilisering lämpligen bör sättas vid och erinrar om atl sammaminimiålder normall gäller för möjligheten att adoptera barn i . För atlså långt som möjligl undvika ångersilualioner och andra psykiska störningar hosdem som ges räll lill fri sterilisering bör en lagstadgad skyldighet införas ominformaiion och rådgivning lill dem som vill sterilisera sig. Dessa bördärigenom uppmärksammas på steriliseringens innebörd och följder saml fävetskap om vilka alternativa preventivmeloder som finns. Även förpersoner bör emellertid enligl utredningens mening finnas vissamöjligheter till sterilisering. Därvid bör självfallet eugenisk och såvittgäller kvinna medicinsk indikaiion få uigöra grund för sterilisering. Begreppeleugenisk (eugenik = rashygien) bör dock bytas ul med hänsyn tiU alt det kanuppfattas innehålla en värdering som omfattar en "förbättring" avbefolkningens genetiska sammansättning. Utredningen föreslår all i stället delmera neutrala ullryckel genetisk införs i lagen. Vad gäller den medicinskaindikationsbeskrivningen finner ulredningen all den bör omfaita "sjukdomeller kroppsfel", som vid kommande havandeskap kan innebära allvarlig faraför kvinnans liv eller hälsa. Vidare bör begreppet "svaghet" ingå iindikationen i dess rent medicinska betydelse och alltså avse ell medicinsktförhållande som klarl avviker från normall hälsostatus. Svaghet bör sålunda närmaslavse svag hälsa, bräcklig kroppskonstitution eller neuraslenisk läggning. Anlalbarn och andra omständigheter i miljön kan dock vara av betydelse förbedömningen av hur allvarlig den fara för kvinnans hälsa är, som lill följd avhennes svaghet kan uppslå vid ell havandeskap. Ulredningen finner inte skäl allinföra någon medicinsk indikation som grund för sterilisering av man. Densociala indikationen som f.n. gäller lillämpas i lilen utsträckning numera.Utredningen finner också alt den främsi är ell utslag av samhällets iniresseoch att den inle bör föras över till en ny steriliserings-lag. I stället försterilisering på social indikation bör ökad preventivmedelsrådgivning och inödfall abort tillgripas. Vad slulligen gäller den införda möjlighetentill sterilisering i samband med fastställande av könstillhörighet anser ulredningenanledning saknas atl ingå i saklig prövning och föreslår all sterilisering idessa fall av den som ej fyllt bör få ske efter samma grunder som . Utredningen har övervägl frågan om en absolut minimiålderför sterilisering bör införas och funnit alt del med hänsyn till deindikationer som föreslås finns skäl alt begränsa möjligheterna lillsterilisering till dem som är eller äldre. Därigenom undviker man ocksåde svårigheier som annars skulle uppkomma genom krav på giltigt samiycke,vårdnads-havarens slällning m.m. Sterilisering av dem som är bör därför enligt utredningens mening endasi kunna ske av rentterapeutiska skäl, dvs. som ett led i behandlingen av kroppsUg sjukdom. 4.3.2 De icke rättskapablas stäUning Med en icke rättskapabel person avses i utredningen enperson som på grund av psykisk sjukdom eller abnormitet eller annan rubbning avsjälsverksamhelen saknar rättslig handlingsförmåga belräffande frågan om hanskall steriliseras. Den icke rällskapable kan inte giltigt besluta omsterilisering eller giltigt ansöka om eller samtycka lill sterilisering. Utredningen hänvisar till en början lill ett uttalande avföredragande departementschefen i propositionen (1974:70) med förslag tillabortlag, m. m. där del konstateras alt del från humanitär synpunkl numera inlekan godtas att abort får utföras utan kvinnans samiycke. Enligt utredningensmening innebär della all kvinna, som på grund av rubbad själsverksamhel saknarförmåga all lämna giltigt samiycke, enligt den antagna lagen intelängre kan fä abort. I anledning härav anför ulredningen atl siluationen enligldess mening är en annan närdet gäller sterilisering. Man strävar sålunda efter atllåla exempelvis utvecklingsstörda få ha ett så långt möjligt normaltsexualliv. Ofta är det dock inte lämpligt atl deras sexuella förbindelser lederlill havandeskap. I viss utsträckning kan gängse preventivmedel ej komma tillanvändning och sterilisering i familjeplanerande syfte blir då den endalämpliga preventivmeloden. Utredningen finner därför all de icke rältskapablabör ha möjlighet att bli steriliserade. För sterilisering bör krävas tillståndav . Tillstånd bör endasi ges under vissa förutsältningar. Som försia förutsättning anger ulredningen atl den brislanderättskapaciteten skall vara varaktig. Ulredningen föreslår vidare att despecial-indikationer (genetisk och medicinsk) som föreslagils för personer iåldern 18 bör tillämpas även för icke rättskapabla i samma ålder. Fördem bör gälla att del med skäl kan antas atl sterilisering är tillväsentlig fördel för den ansökan avser, Ansökan bör endast få göras av nägonsom har att tillvarata den icke rältskapables inlressen. Ulredningen avstyrkerbestämt att nuvarande ordning bibehålls, enligl vilken anslalts-föresländare m.fl.kan göra ansökan om sterilisering av inlagen, icke rättskapabel person. De personer, förmyndare och andra, som har atl svaraför omvårdnaden om de psykiskt handikappade kan ibland komma i situationer sominnebär intressekollisioner. Dessa bör därför inte belastas med möjligheten altta initiativ i steriliseringsfrågor, menar utredningen. Utredningen anmärkervidare alt de särskilt förordnade förmyndarnas huvudsakliga uppgift är atltillvarata den omyndigförklarades ekonomiska intressen. För atl skapa störstamöjliga skydd för icke rättskapablas personliga integritet föreslår ulredningenen ordning som innebär att domstol skall ulse en särskild god man med uppgiftalt i den icke rättskapables ställe ansöka om sterilisering. emellertid på all frågan om förmyndares uppgifter övervägsinom justitiedepartementel och atl en ändring av förmyndarnas uppgifier självfalletkan komma all påverka uiredningens förslag i denna del. Ulredningen föreslårdärför nu ingen ändring i 18 kap. 2 § . 4.4 Förfarande i steriliseringsärende Ulredningen konstaterar till en början alt enliglpropositionen med förslag lill ny abortlag avses nuvarande organisation för preventivmedels-ochabortrådgivning komma alt byggas ut. Mödravårdscentraler kommer därvid atl fåen central funktion för både män och kvinnor. Sjukvårdshuvudmännen föreslåsäven i fortsättningen ha det huvudsakliga ansvarel för rådgivningen men ävenandra organisalioner kommer all med godkännande bedrivarådgivning om födelsekontroll. Verksamhelen kommer all ersättas genom deallmänna försäkringskassorna. Enligl sleriliseringsutredningen är del naturligtoch lämpligi all samma organisationer svarar för den informaiion ochrådgivning som skall ges enligl förslagel lill ny steriliseringslag. Den somönskar sterilisering bör alllså kunna vända sig lill mödravårdscentraler ochrådgivningsbyråer. På dessa institutioner bör i försia hand kuratorer kunnalämna informationen, men då så anses påkallat bör denna uppgift kunna flyttasöver på läkare som är knuten till institutionen. Självfallel bör också varjelegitimerad läkare kunna ge den akluella informationen och de råd som ansespåkallade i ärendel. Den som lämnar informationen bör alltid fråga efter makeseller samlevnadsparlners inställning till ingreppet. Efter information och eventuellrådgivning föreslås den ordningen gälla all den som önskar steriliseras skallunderteckna en bekräftelse att han fått del av informationen. Bekräftelsen börockså undertecknas av den som lämnat upplysningarna. Den som efter denobligatoriska informationen vidhåller sin önskan om sterilisering skall vändasig lill lämplig allmän sjukvårdsinrättning på hemorten eller annansjukvårdsinrättning som godkänt för alt få ingreppet utfört. fall då tillstånd krävs för sterilisering bör den som önskar få ingreppet ulförlvända sig till någon av de angivna institutionerna eller till legitimeradläkare som upprättar nödvändiga ansökningshandlingar. Den som saknarrättskapacitet bör i Iveksamma fall hänvisas till specialist, t.ex. psykiater.Rådgivningen och steriliseringen bör falla inom ramen för den allmännasjukvärden och ersättas enligl reglerna för den allmänna sjukförsäkringen. I de fall där enligl förslaget ansökan och tillståndfordras anser utredningen atl prövningen bör ske centralt, lämpligen av ensärskild nämnd knuten till . Med hänsyn bl.a. lill bedömningenav ansökningar avseende icke rältskapabla och med tanke påönskvärdheten av en adekvat laglillämpning finner utredningen all i nämnden böringå en person som innehar eller innehaft domarämbele. 1 övrigl bör nämndenbestå av företrädare för de medicinska specialiteterna gynekologi, uro-logi,genetik och psykiatri. Den nuvarande möjligheten till sterilisering på s.k.tvåläkarintyg bör inle bibehållas. Dock bör del fortsättningsvis finnasmöjlighet atl i undantagsfall i samband med förlossning då lidsnöd föreliggertillåta steriliseringsingrepp ulan alt del ordinära lillståndsför-farandet iakttas. Enligt eltsärskUt yttrande av två av utredningens experter, riksdagsledamöterna , bör tillståndsprövningen även fortsättningsvis göras avsocialstyrelsens socialpsykiatriska nämnd, som också handhar abortärenden. Delkonstateras därvid atl såväl prakliska som principiella skäl lalar för en sådanlösning. Nämndens sammansättning är lämpligt avvägd, dvs. med två av Kungl. Maj:tutsedda ledamöler varav den ene är läkare och nämndens ordförande, den andrelekman. Vidare ingår som ledamot en av utsedd psykiater och denledamol av styrelsens vetenskapliga råd som företräder arvsbiologi och.arvshygien. Enligt yttrandet torde särskild expertis för bedömning av enskildafall kunna tillkallas vid evenluelll behov. Ulredningen föreslår all beslut isteriliseringsärenden skall kunna överklagas genom besvär hos kammarrätten. Utredningen föreslår straffansvar för den som uppsåtligeneller av oaktsamhet bryter mol tystnadsplikten i slerUiseringsärende. Strafflaiiiudenföreslås omfaita böter eller fängelse i högst ell år. För ålal skall fordrasall målsäganden anger brottet till ålal eller ell ålal är påkallat från allmän synpunkl. Den som utför sterilisering utan all vara behörig atl ulövaläkaryrkel skall enligt förslaget dömas för Ulegal sterilisering lill bölereller fängelse i högst ell år. För grovt brotl föreslås straffskalan fängelse ilägst och högst . Försök tiU illegal sterilisering skallenligt förslaget ej föranleda straff. Enligl förslagel kan slutligen läkare som uppsåtligenutför slerUiseringsingrepp ulan alt iaklta lagens föreskrifier om sökandensålder, medborgarskap, bosättning eUer om tillstånd drabbas avstraffansvar. Detsamma skall gälla om vederbörande läkare utför ingreppet vid annalän godkänt sjukhus eller sjukvårdsinrättning. Straffskalan föreslås för dessafall omfatta böter eller fängelse . Ulredningen föreslår atl en ny slerUiseringslag komplellerasmed dels en av regeringen utfärdad förordning och dels av socialstyrelsenutfärdade 1 förordningen bör närmare regler angående informationenom steriliseringsingreppets innebörd och följder samt om andra metoder altförebygga havandeskap las in. Bekräftelsen på all vederbörande informerats börske på etl särskUl formulär, vilket som bilaga bör fogas lill förordningen. 1förordningen bör också tas in beslämmelser om tUlslånds-prövningsnämndenssammansättning. bör utforma närmare anvisningar för defall då ansökan om sterilisering skaU göras. Av anvisningarna bör även framgåall SlerUisering av man bör kunna ulföras på sådan sjukvårdsinrättning ulanförden allmänna sjukvården, som godkänner. I anvisningarna börockså ingå rekommendationer om efterkontroll av steriliseringsingreppel, vUkelvid sterilisering av man enligt utredningen har särskild betydelse med hänsyn tUlalt slerililel ej uppnås i omedelbar anslulning till ingreppet. Enligt utredningens mening kan en övergång till fri slerUiseringväntas medföra en uppgång av anlalel sleriUseringsoperalioner, särskilt vaseklo-mier.Ulredningen anser det dock vanskligt all förutsäga det ungefärliga antalelsteriliseringar och därmed också resursbehovet. Någon närmare uppskattning avde extra kosinader som följer av den föreslagna informations- ochrådgivningsverksamheten i sleriliseringsfrågor har därför inle kunnat göras. EnUgluiredningens uppfattning torde det dock vara fråga om marginella ökningar av dekosinader, som redovisats i propositionen (1974:70) med förslag till abortlag, m.m.Även de resurser som behövs inom sjukvården för steriliseringsingrepp och vårdi anslulning därtill finner utredningen svåra att uppskatta. Resursbehovet vidoperation av kvinna är dels väsentligt siörre än vid vasektomi och delsberoende av vUken melod som lillämpas. Även vårdtidens längd varierar medhänsyn till sleriliseringsmetod. Ulredningen har i samråd med sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut (SPRI) beräknat koslnaderna för tvåolika steriliseringsmeloder, nämligen laparotomi och laparoskopi. För laparotomiberäknas de totala operationskostnaderna inkl. personal till ca . För-och eftervårdens längd varierar mellan . Med en kostnad av 400kr. per vårddag uppgår vårdkostnaden till . Med operationeninkluderad blir kostnaden för varje laparotomi således . Vid laparoskopisjunker operationskostnaden tUl . och vårdtiden kan inskränkas till 34dagar, vilkei betyder en vårdkostnad av högst . Inklusive operationenskulle således varje laparoskopi komma all kosta I . Till dessa kosinaderkommer en viss mindre kostnad för poliklinisk efterkontroll. I fråga om vasektomi anför utredningen att ingreppetnormall kan I regel lorde eftervård intebehövas. Med hänsyn till att ingreppen, även om de skulle uppgå till någratusen , kommer all spridas på kirurger över hela landet torde det ökaderesursbehovet endasi ha marginell betydelse. Utredningen har därför inle gjortnågon närmare uppskallning av kostnaderna. En viss merkostnad blir dock aktuellmed hänsyn till att vasektomi inte leder tUl omedelbar sterUilel. Efterkontrollmåste därför göras, ofta vid upprepade tillfällen av två efter ingreppet. måste spermaprov tas samlanalyseras. 4.9 Uppföljning av ändrad lagstiftning Ulredningen betonar viklen av alt en ändrad lagsliftningom sterilisering följs upp, varigenom bl.a. underlag skapas för olikamedicinska och psykiatriska bedömningar. Man föreslår därför att en institutionknuten till medicinsk fakultet får ell sådani uppdrag. Vidare bör enligl förslagelstatistik över sleriliseringsärenden och ingrepp liksom föras avsocialstyrelsen. Uiredningens förslag att envar som uppnått viss mognad påegen begäran bör ha rätt lill sterilisering i familjeplanerande syfte harvunnit allmän anslulning bland remissinslanserna. Uiredningens förslag lill nysteriliseringslag lillslyrks därför i huvudsak av samlliga remissinslanser. Landstingsförbundetanför atl inställningen till sleriliseringsfrågan i väsenllig grad förändratssedan den gällande steriliseringslagens tillkomst . betraktassterilisering som en bland många ålgärder inom familjeplaneringen. Den gällandelagen har på grund av dess restriktivitet i fråga om indikationer, dessbegränsning till att i huvudsak gälla kvinnor och del omständligaansökningsförfarandet alltmera kommit att framstå som otidsenlig. Denargumentering för fri sterilisering som görs i betänkandet är enligl förbundetsåsikl klar och övertygande. och anförliknande synpunkler. Länsslyrelsen i finner all de skäl som kananföras mol fri sterilisering risken för ångersilualioner, psykiska ellerandra störningar, hänsynslagande lill makes eller annan samlevnadspartnersönskemål samt hänsyn till samhällets befolkningspolitik - inte har sådan tyngdall de bör utgöra något hinder mol all införa en i princip fri sterilisering. centralråd ansluler sig lill uiredningens principiella grundsyn attsterilisering i högsta grad är en personlig fråga som rör den enskildesintegritet, och över vilken det inle förefaller rimligt alt samhället skallfatta avgörande. Därigenom skiljer sig för en bedömningsteriliseringsfrågan på etl avgörande sätt från abortfrågan. Medan abort är eltingrepp som hotar de omistliga värden som hör till ett påbörjat mänskligt livinnebär sterilisering inte något motsvarande hot. ansluter sigdärför också lill principutformningen av den föreslagna steriliseringslagen. situation när preventivmedel existerar som är förhållandevis säkra ocheffektiva måste det dock alUjämt förulsällas all den enskilde för sinfamiljeplanering i försia hand prioriterar dessa meioder, anför rådet.Ärkebiskopen understryker att det blir särskilt angeläget atl stödja sådanaåtgärder som syfiar till att icke önskade havandeskap över huvud tagetuppkommer för att förhindra att aborten blir en form av barnbegränsning. I defall där barn definitivt inte bör födas synes sterilisering vara en riktig vägunder förutsättning att sterilisering av medicinska och psykologiska skäl ärall rekommendera. För fristerilisering ullalar sig också liksom medicinska fakultetenvid inslilulel, som framhåller all del ännu saknas helt lillfredsställandepreventivmedel som förenar säkerhet, enkel användning och frihel frånallvarliga biverkningar. Sterilisering är därför ett viktigt komplementtill preventivmedel. Som från samhällets synpunkl önskvärd åtgärd i befolkningsplanerandesyfte torde sterilisering ej vara Däremot kan omständigheten alt Sverigestöder planeringsprojekt i utvecklingsländer, där sterilisering av män utgör enväsentlig födelsekonirollerande metod, anses göra det önskvärt att fristerilisering även legaliseras i menar fakulteten. Den väsentligaanledningen är emellertid alt senare års erfarenheler givit vid handen atlsterilisering, utförd på väl genomtänkta indikationer, för individen innebär ensäker familjeplanering och en ökad förutsättning för elt harmoniskt sexualliv,framhåller fakulteten. Yrkeskvinnors klubbars riksförbund anför atl denföreslagna lagstiftningen ger både man och kvinna bättre möjlighet att planerasåväl sitt familjeliv som sitt yrkesliv. betonarsärskilt fördelen av alt den manliga kontrahenten ges möjlighet lillsterilisering där sterilisering av kvinnan är medicinskt indicerad menoperationen framslår som riskfylld för hennes del. RÅ framhåller all han ansluter sig lill principerna enskilde skall få beslämma över sterilisering av sig själv och allsterilisering bör få företas endast för att tillgodose enskildas inlressen. Detmåste dock förhindras alt sterilisering sker på grund av elt förhastat beslulav den enskilde. De avvägningar ulredningen gjort i detla hänseende med krav pånoggrann information om ingreppels innebörd och följder, varigenom vissbetänketid erhålls innan operationen utförs, en nedre åldersgräns förfri sterilisering samt tillstånd till sterilisering avpersoner i åldersgruppen har RÅ ingen erinran emot. Överåklagaren iMalmö, och ger uttryck åt liknandeuppfattningar. Några remissinstanser betonar särskilt atl myndighetereller andra representanter för det allmänna inle bör ges rätt atl la initiativtill sterilisering, nämligen , . 5.2 Fömtsättningar för sterilisering När del gäller de omständigheter som bör utgöra förulsätlningför sterilisering har utredningens förslag i slorl godtagils. 1 fråga om åldersgränsernaför steriliseringsingrepp samt de icke rältskapablas ställning går meningarnadock rält starkt isär. Dessa frågor redovisas därför i det följande i särskildaavsnitt.