prop · FZ03118 · 1975-12-31 00:00:00 — Med de skilda fömtsättningarsom föreUgger i kommunerna för tjänsteunderlag för hemspråkslärartjänsterfinner jag atl några generella regler för tjänstgöringens förläggning tillvisst stadium inte kan uppställas. Det måste ankomma på den enskUda kommunenatt avväga vilka sladieövergripande tjänstgöringsförhållanden för resp.hemspråkslärare som är mest ändamålsenUg. Vad gäller hemspråkslärarnasarbetsuppgifter har en del remissinstanser funnit dem vara alltför omfattande.Ett antal remissinstanser har också reagerat mot alt hemspråksläraren skallfullgöra sociala kontaktuppgifter. Jag vill understryka att många av dearbetsuppgifter som 1975/76:118 103 invandrargruppenföreslår skall fullgöras av hemspråkslärarna ingår i lärares tjänstgörUig.Kontaktuppgifter t. ex. i förhållande till elevernas hem betonas i allt lärararbete. Utövervanligen förekommande läramppgifter föreslås att hemspråkslärare skallfullgöra olika elevvårdande uppgifler, av vilka en del ingår i det vidgadesociala ansvar som åvilar alla lärare. Vissa elevvårdande uppgifler bliremellertid mer uttalade för alt invandrarbarnens behov skall kunna tillgodoses,liksom de kan vara för andra grupper av barn med behov av särskUl stöd. Delgäller framför alll de uppgifter som invandrargmppen benämnt kurativa. Jaganser emellertid inte uttrycket kuraliv vara väl valt. Hemspråkslärarensviktiga roll i den uppsökande verksamheten för invandrarbarnen och derasfamiljer är främst av förmedlande art. Det handlar således inle om kurativa uppgifleri den betydelse som läroplanssupplementet om skolans elevvård avser för denspeciellt elevvårdande personalen. Jag förordar därför att beteckningen socialtkontaktarbete tiUämpas för det fördjupade samarbele och de kontakter somhemspråksläraren har att bygga upp med invandrarbarnen och deras familjer. Förslagetatt inrätta kommunalt reglerade hemspråkslärarljänster har fått ell splittratmottagande bland remissinstanserna. Bland de kritiska lill förslaget märksSACO/SR, TCO, de flesla invandrarorganisationer-na, skolstyrelsema i ,och samt sociala centralnämnden i . TCOframhåller med skärpa att förslaget om kommunalt reglerade tjänster står istrid med en enhällig läraropinion och accepterar inte alt invandrargruppensförslag föreläggs för beslut. allmänna skolstyrelse anseratt tjänste-konstmktionen för hemspråkslärarna bör likställas med övrigalärares i och gymnasieskolan. Samma sak hävdar de invandrarorganisalionersom yttrat sig. Positiva till förslaget är bl. SÖ, flertalet länsskolnämnder,AMS, SSK, , , , och kommuner samtskolstyrelserna i och . Föregen del anser jag atl det noga måsle övervägas vilka Ijänsle-konslmklioner somkan svara mot de funktioner som hemspråkslärare skall fylla och hur denpersonella samverkan mellan de olika sladiema skall kunna underlättas formelltoch reellt. Invandrargmppen har därvid funnil att den tjänslekonstruktion som tUlinnehåll och utformning bäst svarar mol de pedagogiska och sociala uppgiftersom en hemspråkslärare skall fullgöra är densamma som redan tUlämpas inom det kommunalaanslällningsområdet för t. ex. förskollärare. Jag delar denna uppfattning ochförordar invandrargmppens förslag utifrån en helhels-syn på barns och ungdomarsbehov, utifrån hemspråkslärarnas nuvarande och framtida situation samlutvecklingen mot ett mera decentraliserat beslutsfattande. Sernian till nuvarande hemspråkslärares anställnings- och tjänslgö- 1975/76:118 104 ringsförhållandenär alt märka all de flesta hemspråkslärare som tjänstgör inom grundskolaneller gymnasieskolan har tiniläraranställning. Endast finska folkskollärare ochvissa andra finska lärare har statligt reglerade Ijänster av speciellt slaggenom bestämmelser meddelade . Regleringen av de finskafolkskollärarnas ansfällnings-förhållanden gäller dock enbart för grundskolan.Jag kan inle dela i synpunkter att ettgenomförande av invandrargrappens förslag ger kommunema fullmakt alt tillsättapersoner ulan några som helst angivna kvalifikationer för att sköta det ansvarsfylldaoch krävande arbetet bland invandrarbarn. Jag finner förslagel vara viktigtbåde för de barn och ungdomar, som deltar i hemspråksundervisningen, och förde lärare som meddelar hemspråksundervisningen samt för kommunerna själva.Genom kommunalt reglerade ijänster kan hemspråkslärare användas flexibelt.Därmed tryggas också anställningen för dessa. Ettaccepterande av vissa remissinstansers förslag till skilda tjänstekonstruktionerför förskoleområdet och skolområdet skulle innebära att olikastatsbidragssystem måste tUlämpas för samma pedagogiska verksamhet för invandrarbami förskolan å ena sidan och för invandrarbarn och invandrarungdomar igrundskolan och gymnasieskolan å den andra. Tjänstgöringen över stadiegränsemaskulle behöva regleras i olika centralt utformade beslämmelser beroende på varvederbörande hemspråkslärare räknades ha sin huvudanslällning. Detla skulle medförabetydande olägenheter både för de anställda och för stat och kommun. Det skulleinnebära en därtill icke önskvärd detaljreglering som klart motverkar den av remissinsiansernai övrigt tillstyrkta flexibla resursanvändningen. Allt detta skuUe ytterst gåut över möjUghetema alt göra slödet för invandrarbarnen mera effektivt och påbåde kort och lång sikt hämma barnens och ungdomarnas utveckling. Jagdelar invandrargruppens principiella uppfattning alt centralt utarbetadebestämmelser skulle motverka syftet med gruppens förslag om den kommunalahandlingsfriheten. Jag anser därför att kommunerna utifrån egna bedömningaroch värderingar av lämpligheten skall utse innehavare av hemspråkslärartjänsl. Utifrånovan gjorda ställningstaganden tiUbakavisar jag krav på att centrall utfärdaderegler skall fastställas av statliga myndigheter för tillsättning,meritvärdering och behörighet för hemspråkslärarljänster. Om den statligaregleringen av tjänsterna, som de finska folkskollärarna omfattas av genombeslut av , skulle omfatta alla in-vandrarlärare, vUket TCO harkrävt, skulle mer än hälften av nu verksamma lärare ställas utanför. Vissafördelar skulle kunna vinnas för en del av de icke-nordiska hemspråkslärarna,men skulle, såsoni invandrargruppen framhåller, alla de som inte harreguljär lärarutbild- 1975/76:118 105 ning falla utanför trygghetsramen genom alt särskUdaregler om behörighet ingår i den statliga regleringen av tjänsterna. Statliga regler för tillsättning av saml meritvärderingoch behörighet för de föreslagna kommunalt reglerade hemspråkslärartjänsternaskall inte ges, eftersom delta ankommer på kommunerna. Emellertid vill jag försammanhangets skull ange följande allmänna riktlinjer för vad kommunerna enligtmin mening lämpligen bör beakla i fråga om hemspråkslärartjänsterna. Invandrargmppen har angivit inriktningen av de kvaliteterhos den blivande hemspråksläraren som är önskvärda, utifrån dess analys av vadhemspråkslärarens kommande verksamhetsfält innebär. Dessa riktlinjer anger altden personliga lämpligheten är avgörande för insatserna bland invandrarbarnenoch invandrarungdomarna och deras familjer. Det är nödvändigt atlhemspråksläraren accepteras av och har goda kontakter bland invandrarna själva,eljesi kan t. ex. syftel med den uppsökande verksamheten i bl. a. förskolan hellförfelas. Vidare måsle språkfärdigheten värderas högt. Hemspråksläraren måstebåde ha goda kunskaper i svenska språket och utmärkt färdighet i och på jminoritels-språket.Utbildningsbakgrunden måste tillmätas stor vikt. Lärarutbildning och-erfarenhet bör värderas högt, men även annan utbildning och yrkeserfarenhetsom ger kunskaper som är väsentliga för arbetsuppgifterna kan vara likavärdefulla. Invandrargruppen finner här inte skäl alt ange någon vissutbildningsnivå som minimum. Erfarenhet från arbete med barn och ungdom liksomerfarenhet från arbetslivet bör tillmätas stort värde. Om dessa riktlinjer följs, bör enligt min mening dehemspråkslärare, som kommunerna utifrån egna bedömningar och värderingar avlämpligheten kommer alt anställa, äga sådana personliga kvaliteter, erfarenrheter och kunskaper all de utvecklar förmågan till god kontakt med barnen ochungdomarna och deras familjer. Jag förordar för egen del alt kommunall reglerade hemspråkslärarljänsterinrättas för den av mig föreslagna verksamheten. Centrala statliga regler förtillsättning, meritvärdering och behörighet samt anvisningar för urval vidtillsättande av tjänst som hemspråkslärare bör inte utfärdas. Invandrargruppen föreslår att en särskild ettåriggrundutbildning anordnas för de tvåspråkiga personer utan lärarerfarenhet, somvill söka sig till de nya hemspråkslärartjänsterna. Behovet av nyrekryteringuppskattas av invandrargruppen till ca 500 hemspråkslärare. Den särskildagrundutbildningen föreslås dimensioneras för 90 studerande och inledas fr. o. . Eftersom frågan om grundutbildnmg av hemspråkslärare rymmermånga praktiska problem, föreslår invandrargmppen atl det uppdras åt SÖ atl isamråd med utforma förslag till utbildningen. 8 1975/76. 1 saml Nr 118 1975/76:118 106 Ettbetydande antal remissinstanser redovisar betänkligheter mot invandrargruppensförslag. Bland dessa återfinns universitetskanslersämbetet (UKÄ), , /SRoch TCO, , , finskadelegationen, i , i , samt elt anlal kommuner. Jagavser därför med utgångspunkt i invandrargmppens förslag ätt i annat sammanhangföreslå regeringen att SÖ erhåller i uppdrag alt utforma fö;rslag till hem-språksläraratbildning.Detta bör redovisas så alt elt förslag om utbildningen kan behandlas ibudgetarbetet för /78. SÖoch ett anlal invandrarorganisalioner framhåller i sina remissvar alt den särskUdautbUdningen av tvåspråkiga förskollärare, som föresläs starta vårterminen 1977för 90 studerande (prop. 1975/76: 89), samt den särskilda utbildning avklasslärare med finska som modersmål, som inletts i Stockholmoch höstterminen i , bör få anordnas även i fortsättningen.Jag delar denna uppfattning och förordar alt nämnda utbildning t. v. anordnas.Vad gäller den särskilda förskoUärarulbildningen finner jag det angeläget atldess dimensionering vid behov ökas och alt SÖ i samråd med och invandrarorganisationemanära följer denna fråga i samband med att ansökningarna lUl den förstaintagningen sker. Jagföreslår däremot ingen ökad intagning t. v. på den särskUda klass-lärarulbUdningenför studerande med finska som modersmål. Det bör ankomma på SÖ alt bevaka dennafråga i samband med sin utvärdering av denna verksamhel och därefier återkommai frågan. Jagvill understryka att det torde dröja innan de av invandrargruppenföreslagna utbildningsåtgärdema får full effekt. Jag förordar, i enlighet medgruppens förslag, alt tvåspråkiga, sökande prioriteras vid antagning till lärarutbUdning.Det ankommer på antagningsmyndigheten alt inom ramen för gäUande bestämmelseruppmärksamma all behöriga sökande med minoritetsspråk som modersmål erhållerföreträde vid an-lagning till förskollärär- och klassläramtbildning. Denu verksamma hemspråkslärarna har framfört önskemål om fortbUdning i olika hänseenderi.Remissinsianserna har understmkit detta behov. Invandrargmppen anser att ettfortbildningsprogram bör utformas, som är anpassat till nu verksammahemspråkslärares behov, inriktat på de arbetsuppgifter som de i framtidenskall fylla. För hemspråkslärare, som har lärarutbUdning eller annan högreutbildning, föreslår invandrargruppen att kortare fortbUdningskurser anordnasunder och följande år.' För dem, som saknar lärartUbUdning ellerhögre UtbUdning, bör enligt invandrargruppens förslag ett utbildningsprogramkomma tUl stånd med början och fortsätta sommaren 1977.Möjligheter tiU hemstudier i anknytning till den praktiska verksamheten börundersökas. Denna grupp nu verksamma herri-' 1975/76:118 107 språkslärarekan f. n. uppskattas till ca 700 personer. Därefier bör fortbildningsbehovetbehandlas på vanligt sätt. Jag instämmer med remissinstansema attfortbildningsbehovet är stort och att de av invandrargruppen föreslagnaåtgärderna är ändamålsenliga. Jag har därför i propositionen om skolans inrearbete behandlat frågan om fortbildning av lärare och även beräknat medel fördenna fortbildning. Invandrargruppenhar också påpekat behovet av särskild fortbildning för tvåspråkigförskolepersonal som ämnar söka sig tUl de nya hem-språkslärartjänslema. Jagkommer att i annat sammanhang föreslå regeringen alt uppdrag ges tillsocialstyrelsen och SÖ att i samarbete utifrån de speciella föratsättningar somgäller för förskoleområdet utarbeta förslag till elt särskilt fortbUdningsprogramför bamskötare och förskollärare, som vill söka sig tUl de föreslagna hemspråkslärartjänsterna,samt att återkomma i:denna fråga med att SÖ framlägger förslag tiUinnehåll och utbUdning i en gmndutbUdning för hemspråkslärare. Jagförordar alt, liksoni för förskoUäramlbUdning och klassläramtbildning, vidantagning till gymnasieskolans vårdlinje, grenen för bama-och ungdomsvård, samttill specialkurser för utbUdning äv barnskötare för verksamhet i den kommunala bamomsorgen,behöriga sökande med muiorilelsspråk som modersmål erhåller företräde. Dettakan ske inom ramen för s. k. fri kvot. Vidare är det angeläget atl sökande medminoritetsspråk stimuleras genom arbelsmarknadsutbUdningen att genomgå bamskölamlbUdning.Jag kommer således i annat sammanhang att föreslå regeringen alt SÖ,och erhåller i uppdrag atl utarbeta förslag tillkvoteringsregler för de tvåspråkiga personer som vill genomgå bamskötaratbildning. Vadgäller stödundervisningen i svenska anser invandrargruppen alt denna liksom hittUlsbör anförtros svenska lärare, dvs. lågstadielärare, meUanstadielärare ellerlärare i läroämnen med intresse och lämplighet för denna arbetsuppgift.Invandrargruppen föreslår ingen förändring av organisationen för dennaundervisning. Vidare föreslår gmppen att det bör kunna krävas att lärare, sommeddelar stödundervisnmg i svenska, har genomgått särskild utbildning för dennauppgift. Dessa invandiar-gruppens förslag och överväganden lämnas utan erinranav nära nog samtliga remissinstanser. och /SR anser att det ärangeläget att de lärare som skall undervisa invandrarbarn i svenska hargenomgått UtbUdning i alt undervisa i svenska som främmande språk.. Länsskolnämndeni betonar att med dagens lärarutbildning lågstadielärare och lärarei moderna språk sannolUct har de bästa fömtsättningarna att handhaundervisningen i svenska som främmande språk. Jagär för egen del inle beredd att förorda en skärpnmg av beslämmelsema om vilkalärare som skall anses äga behörighet att handha stödundervisningen i svenskaför invandrarbarn. Jag ansluter mig därför 1975/76:118 108 iden delen till invandrargmppens överväganden att denna undervisning liksomhittills bör anförtros svenska lärare, dvs. låg- och mellanstadielärare samtämneslärare med svenska och/eller moderna språk i sin ämneskombination. Det ärangeläget alt ta tillvara det intresse som finns bland de svenska lärama atthandha denna undervisning och att inte genom skärpta krav om genomgången kurs ialt undervisa i svenska som främmande språk,, såsom och /SR förordar,undandra" undervisningen befintliga lärarresurser. Jag ansluter mig därförlill SÖ:s uttalande atl gällande bestämmelser bör kunna tUlämpas vid tUlsältningav tjänsl, i vilken ingår skyldighet att meddela stödundervisning i svenska,och att särskUd vikt bör kunna tiUmälas genomgången kurs i svenska somfrämmande språk utan all kompletterande anvisningar för meritvärdering behöverutfärdas. Jagfinner det vidare angeläget att fortbUdningskurser och annan utbildning i altundervisa i svenska som främmande språk kommer tUl stånd i slörre omfattning. MöjUghetemaatt anordna tillvalskurser i alt undervisa i svenska som främmande språk inom klassläraratbUdningen vid flera lärarhögskolor än f. n. bör undersökas. I detla sammanhang bör erfarenhetemafrån de kurser i svenska för invandranindervisning som pågår vid flerauniversitet kunria tUlvaratas och vidareutvecklas. Detär viktigt att lärarkandidaterna erhåller tUlräcklig information om samlgenerellt uppmärksammas på de behov som föreligger av lärare förstödundervisning i svenska för invandrarbarn och ungdomar. Jag instämmer ocksåmed allmänna skolstyrelse som understryker att då många blivandelärare väntas komma i kontakt med invandrarproblem, invandrarkunskap bör ingåi utbildningen på samtliga linjer vid lärarhögskolorna och påförskoleseminarierna. Jag har i direktiven till läramtbildnmgsutredriingframhållit, alt de sakkunniga bör ägna särskild uppmärksamhet ål denna fråga. Delankommer på SÖ alt fortlöpande kartlägga vilka behov av särskild fortbildningliksom reguljär fortbUdning som föreligger bland berörda lärargrupper. ,/SR, och Göte-, borgs allmänna skolstyrelsehar framhållit all elevvårdspersonälens fortbildningsbehov inte behandlats itillräcklig ulslräckning. Jag är av den åsikten alt i den satsning påfortbildning som jag förordar i propositionen om skolans inre arbele bör kunnarymmas också fortbildning om invandrarelevernas situation och problem för allskolpersonal som en integrerad del av skolans inre arbete. Invandrargmppenfinner det angeläget att åtgärder vidtas för att trygga tillgången på läromedelfrån de olika utvandringsländema för förskolans, gmndskolans ochgymnasieskolans behov, alt utvecklingsar- 1975/76:118 109 beteutförs och att staten tar ansvarel härför. De flesta remissinstanserna,däribland socialstjTclsen, SÖ, ,, , , allmänna biblioteksförening. Svenska bokförläggareföreningensamt ett anlal kommuner och invandrarorganisalioner, instämmer i dessainvandrargruppens överväganden. a. litteratur på hemspråket är av stortvärde för bam på alla skolstadier. Böcker som beskriver livet och kulturen ihemlandet kan bidra till att medvelandegöra och lösa de konflikter elevema uppleveri majoritets-och minoritetskulturens världar. Invandrargruppenföreslår att statens insatser sker på två olika sätt, delsi form av elt bidrag till kommunerna per bam/elev avsett att läcka vissakostnader för inköp m. m. av läromedel i hemspråk eller annan undervisning omursprungslandet, delsi form av etl statligt stöd tiU en riksinstilution med uppgift att skaffa framerforderliga läromedel åt kommunerna samt eventuell service till andra organ isamhället som engagerar invandrare. framhåller att frågan om en sådan rikscentralför läromedel åt invandrare snarasl måste bli föremål för överväganden samtalt frågan är av den övergripande karaktären, att det bör föranleda regeringenatt ta ansvar för alt den utreds. TRU uttrycker däremot sin tvekan inför attinrätta ytterligare organ på läromedelsområdet och anser alt det börundersökas, om inle någon befintlig institution kan påta sig uppgiften. Länsskolnämndeni delar denna uppfattning och avslyrker den föreslagnarikscentralen som ett särskilt organ. föreslår alt den ingår iden verksamhet som bedrivs av siatens . Föregen del anser jag alt anskaffandet av läromedel inom hemspråksundervisningen,liksom inom skolväsendet i övrigt, är en angelägenhet. De statliga myndighetema,främsl SÖ, socialslyrelsen och siatens börkunna medverka med rådgivning, när det gäller läromedel i hemspråksundervisning. Medhänsyn lill de varierande behoven i kommunerna alt tiUgodose invandrarbamen iförskolan med kulturella material från ursprungsländerna föreslårinvandrargruppen att folkbiblioteken utnyttjas som central fördistribution tUl förskolan av behövligt material, dvs. förskolan lånar materiali stället för alt själv anskaffa och behålla det. Invandrargruppen framhålleratt en sådan modell ekonomiskt synes vara mer tillfredsställande, fömtom attvarje förskola den behöver ett visst material då kan utnyttjaett mer fullödigt sådant. Genom samarbete biblioteken emellan kan äveninvandrarbarn tillhörande invandrarminorUeterna bättre garanteras tillgång pålämpligt material. Deremissinstanser som har tagit upp denna fråga tUlstyrker invandrargrappensöverväganden. För egen del finner jag del angeläget att 1975/76:118 110 kommunernauppmärksammar de möjligheler till samarbete mellan hemspråksundervisningen ochfolkbiblioteken samt skolbiblioteken, som föreligger. Medhänvisning till av fattade beslut (prop. 1975:20, KrU 1975: 12, rskr1975: 201) om nya former för bidrag tiU lokal biblioteksverksamhet är jag emellertidinle beredd att i detta sammanhang ta upp frågan om en samordning avskolbiblioteket med kommunemas allmänna bibliotek. Ifråga om etermediernas möjligheler att distribuera program och material förinvandrarbarnens hemspråkslräning och känslomässiga, sociala och kulturellaupplevelser av urspmngslandet hänvisar jag till prop. 1975/76: 110 om radio ochtelevision i utbUdningsväsendet, vUken behandlar också invandrarbarnenssituation i samband med förslagen kring förskoleverksamheten. Enfömtsättning för att de insatser som slatsmaktema beslutar om skall bli tillgagn för invandrarbamen i förskolan och ungdomsskolan är, att en fortlöpandeinformationsverksamhet. tUl invandrarfamiljema och alla som berörs avverksamheten bedrivs om de bestämmelser som gäller och hur de kan förverkligas.Jag betonar i likhet med invandrargruppen och vissa remissinstanser attinformation om invandramndervisningen och UtbUdning i invandrarfrågor förkommunens förtroendevalda och för dem som arbetar inom förskolan Och skolan ärväsentlig för hur framgångsrik verksamheten för invandrarbamen skall kunna bli.Som jag har framhålUt bör också en vidgad orientering om invandrarnasbakgrund och situation och om de särskUda åtgärder som vidtas för dem ingå i utbUdningarnaför dem som studerar med sikte på att arbeta inom förskolan eller skolan. Jaghar i tidigare avsnitt tagit upp frågan om uppsökande verksamhet förinvandrarbarn och om kontakten med invandrarföräldrama. Genom den avinvandrargruppen föreslagna socialt kontaktskapande funktionen ihemspråkslärarens arbele bör möjUgheter kunna skapas för att invandrarföräldrarskaU kunna få nödvändig information genom korrimuriernås försorg. Jagunderstryker liksom alt möjligheter också gesalt komplettera den av invandrargruppen föreslagna informationen från hemspråkslärama'lill invandrarfariiiljerna genom information via andra kanaler, samt genominvandrarnas egna organisationer och tidningar och genom Hem ochSkola-föreningar. Viktigt är också alt information ges i skolan via hemspråksläramalill de svenska bamen om invandrarbamens hemland och dess kultur, något som SÖstarkt betonar. Invandrargmppenföreslår att centralt utarbetat material bör ställas 1975/76:118 111 tillkommunemas förfogande på olika invandrarspråk för att underlätta informationenoch att det bör uppdras åt berörda myndigheter att utarbeta ett dyliktmaterial. Samtiiga remissinstanser tillslyrker att så sker och framhåUer värdetav ett sådant centralt material som komplement till det som kommunerna självaarbetar fram. Det bör uppdras åt och SÖ tillsammans med SIVoch företrädare för kommunförbunden alt utarbeta ett centraltinformationsmaterial. Invandrargruppenhar också föreslagit alt särskild informaiion skall lämnas om deställningstaganden för invandrarbarnens undervisning som kan bli följden avdess överväganden. Jag finner det angeläget att en sådan särskild informationom ställningstaganden delges kommunertia och de organ, som kommer ikontakt med invandrare, personalen i förskolan och ungdomsskolan, invandrarnasegna organisationer samt invandrarfamiljema direki. SÖ bör därför erhåUa iuppdrag atl dra upp riktlinjerna för denna särskUda informaiion i samråd med nämndenför samhällsinformation, och . Jaghar i prop. 1975/76: 100 (bU. 10 s. 192) under anslaget Dl Skolöverstyrelsenberäknat sammanlagt 1 milj. kr. för information om föreliggande förslag samlom förslagen i prop. 1975/76: 39 om skolans inre arbete. Invandrargruppenhar redogjort för det utbildningssamarbete som förekommer med ochJugoslavien. Samarbetet och utbytet av information, som sker i Finsk-svenska ulbUdningsrådetoch i den svenskjugoslaviska samarbelsgruppen, har av invandrargmppen bedömtsge positiva resultat för invandrarelevernas utbildningssituation och förkulturutbytet i övrigt.