prop · FY0392 · 1975-12-31 00:00:00 — även om pensionen i det enskilda fallet inte är reducerad till 77,5 96utan lill 83 1 /3 eller 86 1 /4 96 av basbeloppet (dessa procentsatsertillämpas fr. o. m. när andra maken har reducerad förtidspension.). Fördet fall då skatlskyldig under viss del av året uppburit pension som varilreducerad på grund av makes pensionsräll och under annan del av årel uppburitoreducerad pension har föreskrivits att avseende skall fästas vid detförhållande som rått av året. Till den andra kategorin höralla övriga folkpensionärer. För denna kategori beräknas skattefri nivå ochmaximalt extra avdrag med utgångspunkt från folkpensionens grundbelopp förogift (95 96 av basbeloppet fr. o. m. ) och en sidoinkomsl på 3 800 kr.Äv avdragsreglernas schablonmässiga karaktär följer all de nu angivnaberäkningsprinciperna bör liilämpas oberoende av om den skattskyldige i detenskilda fallet faktiskt uppburit det gmndbelopp som förutsatts gälla för denkategori han tillhör (pensionen kan ha utgått med lägre belopp än normall t.ex. på grund av förtida uttag eller på grund av alt den skaltskyldige inlevarit folkpensionär hela årel och den kan ha utgått med slörre belopp ännormalt på grund av uppskjutet uttag). Utredningenframhåller vidare att det inte är möjligt atl i lagtexten ange alla deomständigheter som i det enskilda fallet bör kunna påverka avdragsberäkningen.De i anvisningspunkten angivna huvudreglema får frångås, när särskildaomständigheter motiverar del. Från RSV:s anvisningar hämtar utredningenföljande exempel på fall där avvikelse från huvudreglema kan vara motiverad. a) Avdrag bör i regel medges med samma belopp vid denstatliga och den kommunala taxeringen. Har den statliga laxeringen blivil lägreän den kommunala på grund av atl garantibelpp för fastighet beräknats, bör docki vissa fall elt högre avdrag medges vid sistnämnda taxering. Så bör ske omenligl RSV:s avdragslabell den kommunala taxeringen ger högre avdrag än denslalliga. b) RSV har utformat särskilda regler för beräkning av förmögenhetsvärdetav egnahemsfastigheier och mindre jordbruksfastigheter. c) Om med lillämpning av vederböriig avdragstabell debeskattningsbara inkomsterna blir mycket låga såväl vid den statliga som denkommunala taxeringen (något hundratal kr. ), bör avdraget enligt RSV:sanvisningar höjas så atl den beskattningsbara inkomsten blir noll. Tilläggsdirektivenmed hänvisningen lill Hagaöverenskommelse innebär att utredningen fåtti uppdrag att pröva sparavdragets storlek med hänsyn lill prisutvecklingen och atl nyttavdragsbelopp bör gälla fr. o. m. . Ulredningen visar genom följande sammanställningresultatet av en uppräkning av avdragsbeloppel med hänsyn till utvecklingen avkonsument-resp. neltoprisindex (faktiska resp. beräknade årsmedellal). 1961 1975 Uppräknat avdrags- belopp, kr. Konsumentprisindex 163 346 849/1698 Neltoprisindex 104 205 788/1 576 Ulredningen finner således alt en uppräkning av nuvarandesparavdrag med hänsyn till prisutvecklingen närmast bör innebära en fördubblingav avdragsbeloppen eller en höjning till 800 resp. . Dessa belopp motsvarari nuvarande ränteläge den årsränta som erhålles om etl kapital på ca 11 850resp. innestår på kapitalsamlingsräkning i affärsbank ellerkapilalsparräkning i sparbank. 1 enlighet med tilläggsdirektiven föreslår ulredningendärför atl en anpassning av sparavdraget lill prisutvecklingen sedan år 1961sker genom att nuvarande avdragsbelopp fördubblas och således bestäms lill 800kr för ensamslående och . för makar lillsammans. De nya avdragsbeloppenbör gälla fr. o. m. . Ledamölerna och har inte anslutit siglill utredningens förslag om höjning av sparavdraget. Mot bakgrund av allavdragssystemet f n. behandlas inom utredningen är del enligl deras meninginte lämpligl att nu göra några förändringar i avdragsrätten. Enligt tilläggsdirektiven skall utredningen ocksä se överdel speciella avdrag på . som ulgår vid schablonberäknad intäkt avegnahemsfaslighet. Mot bakgrund av förslaget om uppräkning av sparavdraget iförvärvskällan kapital finner utredningen att vissa skäl möjligen talar för atlegnahemssparandet på motsvarande sätt bör främjas genom atl även villaavdragetuppräknas med hänsyn till den prisutveckling som ägt rum sedan nuvarandeavdragsbelopp beslutades . En uppräkning med hänsyn till ulvecklingenav konsument- resp. neltoprisindex (faktiska resp. beräknade års-medeltal) gerföljande resultat. 1970 1975 Uppräknat avdrags- belopp, kr. Konsumentprisindex 236 346 733 Nettoprisindex 143 205 717 Utredningen konstaterar alt från nu anförda synpunkler enuppräkning av villaavdraget lill . kunde anses befogad. skattebortfallvid taxering vid en höjning av avdraget lill . kan beräknas lill93 milj. kr., varav knappt hälften faller på kommunerna. Utredningenifrågasätter dock om villaavdragel verkligen skall bedömas endast från dessasynpunkter. Mot bakgrund av bl. a. del allmänna räntelägel och villaschablonensursprungliga karaktär av beskattning av ränta på i fasligheten nedlagt kapitalkan del enligl utredningens mening anses tveksamt om villaavdraget bör höjas. mening bör en översyn av villaavdraget också innefatta enprövning av de sist anförda synpunkterna. Även om en sådan prövning skulle ledalill slutsatsen all villaavdraget under vissa förutsättningar bör höjas föratl helt eller delvis neutralisera verkningarna av de höjda taxeringsvärdena ärdel dock i dagslägel osäkert om de faktiska höjningarna av taxeringsvärdenablir av den omfattningen atl åtgärder behöver vidtas för alt möta effekterna avdessa. Utredningen förordar därför alt frågan om höjning av villaavdraget fåranslå lill dess utfallet av allmänna fastighetstaxering är känt. LedamotenKrönmark har reserverat sig mot ulredningens ställningstagande angåendevillaavdraget och förordar all det höjs års taxering till . Enligttilläggsdirektiven bör utgångspunkten för ulredningens arbele vara att den nuföreslagna skatteomläggningen i likhel med den tidigare skall tolalfinansieras.Kostnadsramen för omläggningen har angivils lill . Till dettabelopp kommer kostnaderna för ändringen av sparavdraget. Kostnadernaför skatteomläggningen har beräknats med utgångspunkt från deninkomstfördelning som kan anlas föreligga . Utredningen framhålleremellertid atl prognosen angående den allmänna inkomstutvecklingen blirosäker. Detla gäller i ännu högre grad antaganden om inkomst- ochförmögenhetsförhållandena för de folkpensionärer som berörs av de föreslagnaändringarna av reglerna om extra avdrag. Med reservation för de betydandeosäkerhetsmomenten beräknar ulredningen det totala skattebortfallet på grund avinkomslskallesänkningen lill . Skattebortfallet förkommunerna på grund av ändring av reglerna om extra avdrag förfolkpensionärerna uppskattas lill högst något tiotal milj. kr. Uppräkningen avsparavdraget beräknas medföra etl skattebortfall på 280 milj. kr., varav knappthälften faller på kommunerna. Finansieringenskall enligl tilläggsdirektiven ge full täckning för inkomstskattesänkningen.Utredningen anser del med hänsyn till skatteomläggningens provisoriskakaraktär önskvärt atl i första hand söka anvisa en enda eller en huvudsakligfinansieringskälla. Motbakgrund av atl de senaste skatteomläggningarna har finansierats genomökal avgiftsuttag hos arbetsgivare och egenförelagare anser utredningen atldel ligger närmast till hands atl pröva möjligheten att även användaen sådan finansieringsform. primärt syfte med omläggningen är att denskall kunna beaktas vid avtalsförhandlingarna. En direkt koppling medavtalsrörelsen erhålles om inkomslskallesänkningen finansieras genom avgifterpå löneutbetalningarna. Enligt utredningens mening finns del starka skäl attanta alt de hillills beslutade avgiftshöjningarna beaktats och atl nyaavgiftshöjningar kommer all beaktas när utrymmet för löneökningar beräknas avavtalsparterna. Utredningen understryker atl i den mån avgifterna på detta sättfår betydelse för förhandlingsresultatet, kommer de inte alt innebära någonökad koslnadsbelastning för arbetsgivarna. Avgifterna bör då inle heller ha denegativa effekter på sysselsättning, prisbildning och industrinsinternationella konkurrenskraft som på sina håll befarats. Utredningensslutsats är atl en höjning av avgifterna på löneutbetalningarna - och isamband därmed av avgifterna på egenföretagarnas inkomster - är en möjlig ochmed hänsyn lill skatteomläggningens syfte naturiig finansieringsform. Härvidbör den allmänna arbetsgivaravgiften användas. Utredningen anser det i deltasammanhang vara en särskild fördel all den allmänna arbetsgivaravgiften lillskillnad från socialförsäkringsavgifierna utgår på hela lönesumman och allalltså de högre inkomsterna ingår i avgiflsunderiaget med hela sitt belopp. Ulredningenanser all inkomslskallesänkningen i sin helhel bör finansieras genom höjningav den allmänna arbetsgivaravgift som betalas av arbetsgivare ochegenförelagare. För finansiering av inkomstskattesänkningen fordras en höjningfr.o. m. av procentsatsen för avgiftsuttaget med 2,6procentenheter. En sådan höjning beräknas första året ge en intäktsökning förstaten på 4 060 milj. kr., varav 3 930 milj. kr. härrör från avgifter sombetalas av arbetsgivare och 130 milj. kr. från egenföretagarnas avgifter. Utredningenanser att även skattebortfallet 280 milj. kr. på grund av höjningen avsparavdraget bör kompenseras genom en höjning av den allmännaarbetsgivaravgiften fr. o. m. . Detla nödvändiggör en höjning av avgiftenmed . Utredningenföreslår därför all den allmänna arbetsgivaravgiften fr. o. m. den 1 januari1976 höjs med (2,6 + 0,2=) eller från nuvarande 4 96 lill6,8 96. Ulredningenframhåller atl utredningen vid beräkningen av finansieringsbehovet förutsattall kompensation skall utgå till kommunerna för del skattebortfall somförorsakas dem på grund av ändringen av reglerna om extra avdrag förfolkpensionärer och höjningen av sparavdraget. , Krönmark, Mundebo och har reserverat sig mot ulredningensförslag lill finansiering av reformen. Reservanterna vänder sig dels molförslagel om en totalfinansiering av reformen. delsmol den föreslagna metoden för finansiering. De anser all omläggningen avinkomstskatten delvis bör kunna vara självfinansierande genom den automatiskatillväxten i statsinkomsterna på grund av den progressiva beskattningen av dendel av inkomstökningen som enbart är en följd av inflationen. Meddenna utgångspunkt beräknar , Krönmark och Mundebo att omläggningenbehöver finansieras endast till ett belopp av ca 1 700 milj. kr. anseringa kompenserade åtgärder nödvändiga med hänsyn lill att staten även lårautomatiska inkomstökningar genom att de reala inkomstökningarna beskallasprogressivt. anser att erforderiigt inkomsltillskotl bör åstadkommasgenom höjning av inkomstskatter för aktiebolag och ekonomiska föreningar saml förordarvidare, i likhet med Mundebo, höjd skatt på energi, miljöfariiga varor, sprit,vin, malldrycker och tobak. Krönmark anser atl finansieringsbehovet i förstahand bör täckas genom besparingar inom den offentliga sektorn. Sparavdragetshöjning anser reservanterna inte erfordra någon särskild finansiering. Utredningensförslag till skalleomläggning för har vid remissbehandlingen fåll ellblandat mottagande. Remissinstanserna ansluter sig i regel till utredningensuppfattning att omläggningen bör ske genom en ändring av statsskalteskalan.Däremot är meningarna delade om förslagels fördelningspoliiiska utformning. Detgäller bl.a. i fråga om löntagarorganisationerna. LOansluter sig till utredningens mening att alla heliidsarbetande inkomsttagareutom de med de allra högsta inkomsterna bör få en i kronor räknat lika slorskattesänkning saml all inkomsttagare med inkomster under vad som räknas somlägsta helårslön även de får en skälig skallelindring. LO utesluter trots detlainle all skatteomläggningens huvudsyfte - atl möjliggöra fortsattarealinkomstförbällringar för slora löntagargrupper- kommer att kräva en ökningav del maximala skattesänkningsbeloppet. LO anser alt detla belopp i så fallbör uppnås genom all justeringarna av skatteskalan högst utsträcks lill skiktet30000-40000 kr. i taxerad inkomst. LO understryker dock alt tyngdpunkten iförslaget inte får rubbas. TCOställer sig avvisande till förslaget och framhåller atl del inle är lämpligtutformat varken som ett konkret inslag i den pågående avtalsrörelsen eller somett led i en successiv förändring av skattesystemet. Del är enligl TCO:s meningnödvändigt atl genomföra större skattesänkningar i de inkomstlägen sominrymmer de stora grupperna av heliidsarbetande löntagare. TCO understryker atldet väsentliga motivet bakom omläggningen är all underiätta avtalsrörelsen. Allmäntsell är TCO också av den meningen all önskvärda inkomsiför-bättringar för vissautsatta låginkomstgrupper bättre åstadkommes genom en ökning av olika socialatransfereringar än genom skattesänkningar som kommer alla till del som avskilda skäl redovisar en låg taxerad inkomsi. I den situation som uppståttbedömer TCO emellertid att det är möjligl att ändra ulredningensförslag i vad avser skatlelindringens sloriek för de lägsta inkomstgrupperna.För atl lillgodose kraven på slörre insatser för de heliidsarbetande lönlagarnamåsle därför ramen för skalleomläggningen vidgas ulöver de 4 milj. kr. somstått till utredningens disposition. Riktpunkten måste vara all de sloragrupperna av heliidsarbetande löntagare även skall tillförsäkras enskallesänkning som ligger närmare den nivå som nåtts i omläggningen för år1975. /SRavstyrker bestämt ulredningens förslag. Enligt /SR bör de åriigaskatteomläggningarna syfta till att successivi avveckla progres-sivitelen iskattesystemet och de höga marginalskatterna. Utredningens förslag tillskatteomläggning uppfyller inte dessa krav. /SR konstaterar atl förslagetinnebär alt marginalskaltesänkningarna sätts in i de lägsta inkomstskikten. Ävde heltids- och helårsarbetande löntagarna kommer ca 5 96 i åtnjutande häravmedan återstoden kommer alt drabbas av minst lika hård marginal beskattning somunder . Om skatleulredningens förslag skulle genomföras kommer enligtSACO/SR:s mening majoriteten av de hellids- och helårsarbetande lönlagarna altantingen få vidkännas köpkraftssänkningar eller bli tvingade atl kräva kraftigabrutlolönehöjningar i avtalsrörelsen för atl bevara köpkraften. Därmed har entvåårig avtalsuppgörelse avtalsrörelse inle underiältals. /SRförordar därför i första hand alt omläggningen utformas enligl ledamotenBartleys förslag. 1 annal fall anser /SR att ramen måste vidgas så altsänkningar av marginalskatterna kan genomföras för "de sloralöntagargrupperna". Näringslivetsskattedelegation är också kritisk mol inkomslskatiesänkning-ens utformning.Även delegationens kritik lar sikte på all tyngdpunkten av skattelättnadernalagts i de lägsta inkomslskiklen och atl förslaget därigenom inte bidrar lugn avtalsrörelse. Delegationen förordar atl mar-ginalskaitesalserna iinkomsllägena . sänks kraftigt och motsätter sig höjduttagsprocenl i de översta skikten. Blandde remissinstanser utanför arbetsmarknadsorganisationerna som lagil ställningtill förslagets fördelningspoliiiska utformning godtas förslagel eller lämnasutan erinran av kammarrätten i , i ochav en majoritet inom länsstyrelserna i samt och län.Även SHIO synes acceptera förslagets utformning. i länhar i stort sett ingen erinran mol förslagel men är kritisk mot höjningen av marginalskattenför inkomster . Länsstyrelserna i och Norrbottenslän anser atl tyngdpunkten av lättnaderna bör skjutas uppåt i inkomstlägena.Flera remissinstanser uttalar som sin principiella uppfattning attlåginkomsttagarproblemel i första hand bör lösas medarbetsmarknads- och socialpolitiska åtgärder och inte genom skattelättnader.Sådana uttalanden görs bl. a. av kammarrätten i , ochlänsstyrelsen i . AMSoch tar upp det inom ulredningen diskuterade förslagel tilländrad finansiering av arbetslöshetskassornas verksamhet genom höjdastatsbidrag. AMS konstaterar alt förslaget är tekniskt genomförbart. Detinnebär en kraftig förstärkning av bidragels sloriek och medger en väsentligsänkning av nivån på de nuvarande egenavgifterna. ALF-ulredningen beräknar allförslagel skulle sänka nuvarande avgiftsuttag till ungefär hälften och anseratt ytteriigare ålgärder i denna riktning är möjliga. ALF-utred-ningenframhåller att den diskuterade ändringen inle synes påverka dess arbete altutforma förslag lill en allmän arbetslöshetsförsäkring. Flertaletav de remissinstanser som yttrat sig i denna del godtar utredningens förslagutan sakliga ändringar eller med endasl mindre jämkningar. Någraremissinstanser ställer sig i princip avvisande till förslaget. Blandde som tillslyrker förslaget eller lämnar del ulan erinran kan nämnassocialstyrelsen, , länsstyrelserna i , . och , LO, TCO och SACÖ/SR. Ävenkammarrätten i tillslyrker förslagen i denna del. Kammarrättenfinner utredningens förslag all avdrag skall beräknas för vardera maken för sigmed hänsyn endasl lill hans egna inkomsler väl överensstämma med den i principindividuella makebeskallning som infördes . Kammarrätten ifrågasätteremellertid om inle ulredningen borde ha övervägt atl utsträcka den individuellaprövningen lill all omfatta även extra avdrag vid s. k. ömmande omständigheteroch vid existensminimum. Fleraremissinstanser tar upp frågan om vilka förmåner som skall beaktas vidbedömningen av om den skattskyldiges inkomsi lill icke obetydlig del utgjortsav folkpension. RFVkonstaterar all ulredningen uttalat alt med folkpension avses ålderspension,förtidspension och änkepension. I förslag till författningsanvisningar och ikommentaren lill dessa anges all barnpension lill barn inteomfattas av bestämmelsen. RFV anser all de förmåner som avses med folkpensionbör anges i författningstexten. Huslrulillägg bör enligl RFV ingå bland dessaförmåner. RFV erinrar vidare om att barnpension numera utgår till barn under 18år. Även pensionsålderskommittén, KPA och RSV påtalar behovet av atl denpersonkrets som är berättigad till extra avdrag för folkpensionärer klartanges. RSV erinrar om att verket i sina anvisningar numera från dennapersonkrets undantagit, förutom de som uppbär barnpension, även personer somfår statligt vårdbidrag. RSV anser inle att den som uppbär vårdbidrag skallräknas som folkpensionär i ifrågavarande hänseende och föreslår atl lagtextenändras i enlighet härmed. ningär kammarrätten i . Ettpar remissinstanser påtalar vissa ölägenheter som följer av all gift pensionär,vars make har folkpension, får lägre extra avdrag än pensionär som ärensamstående eller vars make saknar pension. RFV pekar på del fall att ändringinträtt under inkomståret. Enligl förslagel skall hänsyn då las lill detförhållande som varil rådande under längst lid av året. För skatt-skyldig, somuppburit folkpension som gift under något mer än halva årel, men som underreslen av årel uppburit folkpension som ogift innebär regeln all han får elllägre extra avdrag än som svarar mot hans folkpension. Bestämmelsen kanjämföras med att den som uppburit folkpension under del av året fär extraavdrag som om pension utgått . Verkel framhåller atl bestämmelsen intekan tillämpas vid beräkningen av den preliminära skallen och alt verkeldessuiom har svårt atl redovisa månadsspecificerad uppdelning av utbetaldafolkpensionbelopp på kontrolluppgift. Verket föreslår därför alt särskildaföreskrifter om jämkning av det extra avdraget vid taxeringen meddelas försådana fall. KPA framför liknande synpunkter och framhåller också allfolkpensionär kan drabbas av kvarskatt om han under en mindre del av året ensamuppbär folkpension och en störte del av året s. k. äktamakebelopp. KPA påpekarvidare att det i en del fall kan vara svårt för taxeringsmyndigheterna atlavgöra vilken avdragslabell som skall tillämpas. Närdel gäller den särskilda garaniiregeln uttalar flera remissinstanserbetänkligheter. Föreningen finner atl den kommer allmedföra svårigheter framför allt för taxeringsnämnderna men anser atl dessasvårigheter uppvägs av de lättnader som huvudregeln medför. Även anser atlgarantiregeln komplicerar systemet och anser det betänkligt med hänsyn till atlen reformering av skattesystemet rimligen bör gå ut på en förenkling.Länsstyrelsen i konstaterar att skattemyndigheternaskall bevaka atl extra avdrag medges enligt den mest generösa av tvä altemativaavdragsregler och framhåller alt förslaget medför ökad risk för felaktigabeslul. Länsslyrelsen uttalar vidare atl del inle klart framgår omgaraniiregeln skall liilämpas endasl vid taxering eller om den äravsedd alt bli permanent. RRVanser garantiregeln motiverad trots det adminislraliva merarbete som är förenatmed denna. RRV underslyrker emellertid atl regelns successivt minskadebetydelse inte torde leda till molsvarande lättnad i kontrollarbetet. RRVifrågsälter därför om inte en lidsgräns bör sättas för regelns tillämpning. Detkan enligt verkets mening också övervägas all inskränka dess giltighet tillpensionsfall som inträffat före de nya bestämmelsernas ikraftträdande. RFVframhåller att reglema för extra avdrag bör utformas på sådanl sätt att verkeloch övriga pensionsutbetalare har möjlighet atl maskinellt beräkna denpreliminära skatten med hänsyn till det extra avdraget. Utformas reglerna påannal säll medför detta att lokal skattemyndighet måste utfärda beslulom särskild beräkningsgrund för den preliminära skatten i etl stort antal fall.Detta skulle innebära merarbete såväl för pensionslagarna som för lokalskallemyndighet, allmän försäkringskassa och . RFVkonstaterar atl individuellt beräknade extra avdrag för folkpensionärernaskulle - utan atl vara kombinerade med någon garantiregel -ha medförtförenklingar för den pensionsulbelalande myndigheten vid beräkningen av denpreliminära beskattningen. Del föreslagna systemet medför i stället merkomplicerade och resurskrävande beräkningar då man fortlöpande måsle göradubbla beräkningar för gifta folkpensionärer. De extra kostnaderna kanuppskattas lill 1 ä 2 milj. kr. RFV finner den föreslagnagaraniiregeln mindre tillfredsställande och anser alt den bör gälla endasl underen övergångstid och snarasl ersättas av enklare regler. ÄvenKPA konstaterar atl garantiregeln för framliden bevarar svårigheten attnågortunda korrekt kunna beräkna extra avdrag vid preliminär skalleberäkning.KPA anmärker, liksom RFV, alt ulredningen inte föreslagit någon garanliregelför sådana ensamstående med barn, som genom förslaget om individuella extraavdrag får etl lägre avdrag. Enligt RSV:s anvisningar medges nämligen f n.ogift pensionslagare med hemmavarande barn under 18 är samma extra avdrag somtvå gifta pensionlagare lillsammans. KPA ifrågasätter om det inle vore bättreatl la bort garantiregeln och konsekvent genomföra en individuell beräkningav extra avdrag för gifta i vart fall vad avser inkomsi. RSVsläller sig avvisande till garantiregeln. De problem som aktualiseras i sambandmed övergång lill individuell prövning om extra avdrag för folk-pensionärer kanenligl RSV lösas genom all beskatlningsmyndigheterna efter individuell prövningmedger extra avdrag. RSV skulle i anvisningar kunna förorda atl denna gruppbeaktas särskilt vid prövning av fråga om extra avdrag. Med hänsyn härtill ochdå garaniiregeln är administrativt betungande avslyrker RSV garaniiregeln. Deremissinstanser som ställt sig positiva lill en omläggning av folkpen-sionärernasbeskattning har allmänt godtagit de föreslagna ändringarna om skattefri nivåför folkpensionärer och om avirappning av det extra avdraget. RFV vill dockfästa uppmärksamheten på att elt bibehållande av beloppet . efter år1976 medför all även den som uppbär endast folkpension i form av förtidspensionkan komma all få skall genom uppräkningen av sådan pensionärs dubblapensionstillskott. PRO avslyrker förslaget all pensionstillskott skall räknassom sidoinkomsl. PRO anser vidare all den skattefria sidoinkomsten ovanförfolkpension och pensionstillskott skall bestämmas lill samma belopp som gällerför möjligheten alt få inkomslprövade sociala förmåner. Utredningensförslag lill omläggning av folkpensionärernas beskattning avstyrks i princip avsex remissinstanser.