prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Länsarbetsnämnderna ocharbetsförmedlingarnas investeringsbehov för ny- och ersättningsanskaffning avtelefonväxlar har beräknats tUl 800 000 kr.och för snabbtelefonanläggningar tiU . Förersättningsanskaffning av bokföringsmaskiner och viss övrig kontorsutrustning erfordras . En bättre samordning avarbetsförmedlingens insatser erfordrar att blanketfmaterialet förvaras på ettoch samma ställe. Modernare utrustning för aktförvaringen är nödvändig så snabbare kan komma åt blankettmaterialet och så aft blanketthanteringenrationaliseras. Systemet medsjälvinskrivning av arbetssökande kommer att bibehållas när ADB-teknikeninförts. Vad gäller utredningsärenden förutses ingen ändring vidanvändandet av blanketter, formulär och andra handlingar. Under återstoden av1970-talet kommer således inte behovet av kort-och aktautomater att påverkas avinförandet av ADB. Med de anskaffningarsom gjorts under /74 och planerats för /75innebär investeringarna under /76 (.) att samtiigaförmedlingar fått sina behov av teknisk utmstning för förvaring avsökandeblanketter tUlgodosedda. Om flexibelarbetstid införs vid AMS' förvalfningslokaler i erfordras för anskaffning avregistreringsapparatur . Det totalamedelsbehovet för anslaget Anskaffnmg av utmstning under /76 beräknas till 10 mUj.kr. 1975:1 Bilaga 13 loi Vidingången av /75 fanns under ifrågavarande anslag en betydandereservation, som i huvudsak bedömdes tillräcklig för att tillgodose arbetsmarknadsverkets investeringsbehov under innevarandebudgetår. Häri finns inräknat utgifter för AMS's flyttning tiil nya lokaler. Emellertid kommer jag atthemställa att regeringen föreslår att anvisa 1,5 milj. kr. påtilläggsstat för att under innevarande budgetår möjliggöra vissa nödvändiga investeringar vid de industriella beredskapsarbetena i ochTörefors. De härigenom tiUgängligamedlen bedömer jag skall kunna tillgodose arbetsmarknadsverkets investeringsbehov fram till utgången /75. Jag beräknar medelsbehovet för /76 underifrågavarande anslag till 7 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att till : Anskaffning av utrustning för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av 7 000 000 : Förvaltning av utrustning 1973/74Utgift 1 Reservation 111527 708 1974/75 Anslag 1 000 1975/76 Förslag 1 000 ' Under budgetåret har intäkterna överstigit kostnadernamed . Under anslagetredovisas kostnader och intäkter för programmet Förvaltning av utmstning,vilket utgör ett serviceprogram för försörjning av övriga program med mer kapitalkrävandeutrustning. Sådan utmstning får hyras utinom eller utom arbetsmarknadsverket, varvid hyran skall beräknas så attsamtliga uppkommande kostnader täcks. Programmet består av delprogrammenFörläggningsbyggnader samt Maskiner och fordon m. m. Dettadelprogram avser förvaltning av förläggningsbyggnader sora skall disponerasunder delprogrammen ArbetsmarknadsutbUdning, Allmänna resp. Särskildaberedskapsarbeten. Omhändertagande av flyktingar och Vapenfriatjänstepliktiga samt för extern uthyrningtill företag, kommuner m. fl. Behovet av inkvartering skall i förstahand tiUgodoses genom förhyrning på den all- Prop.1975:1 Bilaga 13 i02 mannabostadsmarknaden, men krav på snabba förläggningsinsatser samt svårigheter atti vissa orter anskaffa bostäder på den öppna marknaden medför att AMS ändåmåste kunna tiUhandahålla inkvartering i särskUda förläggningsbyggnader. AMSräknar emellertid med en fortsatt nedskärning av antalet förläggningsplatser iegna byggnader enligt följande. Antalförläggningsplatser vid utgången av resp. budgetår 1973/74 Utfall Uthyrda till kommuner. företag m. fl. Outhyrda bosfäder m. m. Under /74 har fyrafamiljebostäder för zigenare avyttrats. Anskaffning av speciellafamUjebostäder har inte förekommit, medan tre har sålts. Den beräknadeutvecklingen av kostnader och intäkter för delprogrammet Förläggningsbyggnaderframgår av följande tabell. Kostnaderoch intäkter i förläggningsverksamheten (milj. Slag av kostnader/intäkter 1973/74 Utfall Kapitalkostnader Reparation och underhåll Drift- och flyttningskostnader för outhyrda byggn. Intern uthyrning Extern uthyrning Sålda byggnader Maskiner och fordonm. Under detta delprogram förvaltas AMS' maskinpark. Den är sammansatt såatt den huvudsakligen fyller behovet av maskiner för styrelsens arbeten inomvägbyggnad, vatten-och avlopp, skogsvård och annan anläggningsverksamhet samtför de industriella beredskapsarbetena och kontorsarbetscentralerna. Prop.1975:1 Bilaga 13 i03 Ökningen av maskinparken budgetåret1973/74 avsåg maskiner för industriella beredskapsarbeten ochkontorsarbetscentraler. För byggnadsverksamhetenhar behovet av tyngre maskiner för schaktning och transport tUlgodosettsgenom inhyrning och kostnaderna härför har under /74 uppgåtttill 24 mUj. AMS räknar med en oförändrad omfattning av verksamheten denärmaste budgetåren. Kostnaderoch intäkter för maskinutrustning m. m. Slag av kostnader/intäkter 1973/74 Utfall Kapitalkostnader Reparation och underhåll drift 9,3 6,9 0,4 0,3 0,8 8,8 7,0 0,4 0,3 0,4 9,0 7,5 0,5 0,5 0,4 Hyror från intern uthyrning Hyror från extern uthyrning Försäljningsintäkter Av hyrorna från intern uthyrning /76 beräknas 6,2 milj. kr.avse allmänna beredskapsarbefeu, 7,4 milj. kr. övrig intern uthyrning. Underde båda delprogrammen beräknas samtiiga utgifter bli täckta av inkomster.Anslaget bör med hänsyn tUl det anförda i likhet med för /75 föras upp med endast ettformellt belopp av . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tUl : Förvaltningav utrustning för /76 anvisa ett reservationsanslag av 1 000kr. 1973/74 Utgift 672 265 1974/75 Anslag 752 000 1975/76 Förslag 1 538 000 Arbetsdomstolen tar upp och avgör målrörande kollektivavtal och andra arbetsrättsliga tvister. TUl följd av lagen(1974: 371) om rättegången i arbetstvister och övrig nytillkommenarbetsrättslig lagstiftning har genomgripande förändringar skett i domstolensorganisation och verksamhetsformer. Sålunda består arbetsdomstolen numera avtvå ord- förandeoch 16 andra ledamöter. Reformerna har också föranlett en förstärkning avdomstolens kansli. För att täcka de ökade lönekostnader m. m. som reformernabar medfört har anslaget för /75 uppräknats med . Beloppen i följande tabell är omräknade i enlighet härmed. Handläggande personal övrig personal 4-295 800 4- 83 700 4- 1200 22 400 4- 20 200 4-290 800 4- 73 700 4- 1 200 - 22 400 4- 8 700 Pris- ochlöneomräkning , varav . avser höjt lönekostnadspålägg. Medlen försammanträdesarvoden samt för vikariats- och övertidsersättningar behöverräknas upp. Medelsbehovet förexpenser kommer att stiga till följd av verksamhetens ökande omfattning. Med hänvisning till sammanstäUningenhemställer jag att regeringen föreslår aU till Arbetsdomstolen för budgetåret1975/76 anvisa ett förslagsanslag av . 1973/74Utgift 524 522 Statensföriikningsmaonaexpedition är central myndighet för det statligaförlikningsväsendet och leds av en styrelse. Chef för förlikningsman-naexpeditionen är en byråchef. Beräknad ändring 1975/76 Ersättning t ill förliknings- man m. fl. Re;esrsättnin gar Pris-och löneomräkning , varav . avser höjt lönekostnadspålägg. Medelsbehovet föravlöningar minskar med , eftersom den hUtillsvarandekontorsbiträdestjänsten inte längre behövs. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Statensförlikningsmannaexpedition för /76 anvisa ett förslagsanslag av649 . 1973/74 Utgift 12 733 1974/75 Anslag 30 000 1975/76 Förslag 30000 förarbetstagares uppfinningar avger utiåtanden i frågor som avser tillämpningenav lagen (1949:345) om rätten tUl arbetstagares uppfinningar. Nämnden bestårav ordförande och sex ledamöter. Anslaget för /76 bör föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statens nämndför arbetstagares uppfinningar för /76 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 13 107 Med begreppetarbetsmiljö avses arbetets villkor i vid mening. Till ar-t)etsmiljön hänförssålimda inte bara frågor om arbetarskydd och arbetstid utan även anställningstrygghet ochåtgärder för att främja anställning av svårplacerade. hardessa frågor förts samman till en arbetsmiljöenhet inomarbetsmarknadsdepartementet. Syftet är att understryka sambandet mellanindividernas arbetssituation ochanställningsförhållanden samt sysselsättningsförhållandena i samhället. Samhällets sysselsättningspolitik harunder senare år i allt högre .grad inriktats på att ökaanstäUningsskyddet i företagen, intensifiera arbetet för att bereda personermed handikapp arbete i det reguljära arbetslivet samt förändra arbetsplatsernaså att skador, förslitning och utstötning motverkades. riksdag fattade en rad viktigabeslut rörande anställningsskydd och arbetsmiljö. Reformema har trätt 1974 och påverkar i tUltagande utsträckning förhållandena iarbetslivet. Arbetet med att förverkligalagstiftningens syften kommer att prägla arbetsmiljöarbetet också underår 1975 som förslag väntas från arbets-rättskommittén och från arbetsmiljöutredningen vid årsskiftet1975/1976. Lagarna omanställningsskydd och om vissa anställningsfrämjande åtgärder har trätt i kraft den 1 juli 1974.Lagen (1974: 12) om anställ-ningssk7ddinnebär väsentliga förbättringar av den enskildes trygghet i anställningen. Uppsägning skall vara sakligtgrundad. De i lagen garanterade uppsägningstidema innebär för flertaletlöntagare en förlängning av dittillsgällande uppsägningstider. Genom regler om varsel och överläggning har arbetstagarorganisationerna fåttinsyn i företagens personalpolitik.Lagen (1974: 13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder innehåller delsföreskrifter om skyldighet för arbetsgivare att lämna varsel till länsarbetsnämnd innan en driftinskränkning genomförs, dels reglersom möjliggör för arbetsmarknadsmyndigheterna att påverka företagens anställningspolitik i syfte att gearbete åt äldre personer och personer med handikapp. Lagen omanstäUningsskydd är på flera punkter dispositiv och kan ersättas av kollektivavtal. Så har ocksåskett i stor utsträckning, bl. a. i frågaom provanställning, uppsägningstider, turordningsregler och företrädesrätt tUlny anställning. På det statliga området har en motsvarande anpassning skett genora författningsregler efteröverläggning med personalorganisationerna på detta område. Inomdepartementet har inrättats en särskild arbetsgrupp med uppgift att fortlöpandefölja lagstiftningens 1975:1 Bilaga 13 108 tillämpning.Under hösten 1974 har samtliga huvudorganisationers synpunkter inhämtats.Motsvarande uppföljning avses ske . Lagen om vissa anställningsfrämjandeåtgärder bildar bl. a. grund för anpassningsgruppernas verksamhet i företag ochförvaltningar. En anpassningsgrupp består normalt av representanter förarbetsgivare och löntagarorganisationer samt for arbetsförmedlingen idistriktet. Anpass-nmgsgmppernas syfte är att överlägga om och initiera sådanaförändringar av arbetsplatser och arbetsuppgifter att personer med handikappkan få anställning i företaget resp. aft redan anställda personer kan behållasin anställning. F. n. finns ca 4 300 anpassningsgrupper inrättade. En särskild arbetsgrupp inomdepartementet har i samverkan med AMS och i kontakt med huvudorganisationernapå arbetsmarknaden kontinuerligt sökt följa verksamhetens utveckling, bl. a.genom besök på skilda arbetsplatser. Den bild gruppen därvid fått är aftresultatet av anpassningsgruppernas arbete är mycket skiftande. sompositiva erfarenheter redovisas från aktiva anpassningsgrupper finns det ettstort antal grupper där verksamheten haft en begränsad omfattning. Skiftandeerfarenheter redovisas också i en rapport över verksamheten som läiTinats avAMS. Även om sålunda arbetet ianpassningsgrupperna på många håU ännu inte nått den omfattning som krävs föreffektiva resultat är erfarenheterna från arbetet i aktiva gmpper så goda attde understryker det nödvändiga i en utbyggnad och förstärknuig avverksamheten. I en nyligen publicerad undersökning från ett representativturval av företag inom verkstadsindustrin redovisas resultat som understrykerdet stora behovet av insatser på arbetsplatserna av det slag som sker ianpassningsgruppemas verksamhet. Ca 1/4 av de anställda har enligt egenuppfattning påtagliga besvär i arbetet av fysisk, psykisk eUer social natur. andel av dessa anställda anser att besvären skulle minska eller helt försvinnagenom relativt begränsade förändringar av arbetsplatserna eller arbetsuppgifterna.Undersökningen visar också att de anställda har en övervägande positivinställning till kamrater medhandikapp. Regeringen har sfäUt ytterligaremedel tiU AMS' förfogande för information, utbildning och konferenser rörandeanpassningsarbetet. En rad konferenser på regional nivå kommer att äga rumunder våren. För nästa budgetår har under anslaget B 1, Arbetsmarknadsservicemedlen för informationsverksamhet räknats upp för fortsatta insatser av dettaslag. Även det stora antalet nya tjänster som föreslås för arbetsmarknadsverketskall ses mot bakgmnd av behovet av förstärkta insatser frånarbetsmarknadsverkets sida i anpassningsarbetet. För att underlätta för svårplacerade attbehålla eller erhåUa arbete på den ordinarie arbetsmarknaden eller att drivaegen rörelse finns skUda 1975:1 Bilaga 13 109 former av bidrag tiU arbetshjälpmedel åthandikappade. I fråga om dessa föreslås vissa förändringar. Antalet platser ihalvskyddad sysselsättning närmar sig nu 7 500. Bidrag till den som inrättarhalvskyddad sysselsättnmg utgår av den avtalsenliga lönen. Deimastödform är betydelsefull i arbetet på aft främja anställning av personer somriskerar förbli utan fast anstäUning. En fördubbling av anslaget från 60 tiU120 milj. kr. föreslås , vUket bör medge en ökning av antalet platser tUl 13000 å 14 000. En ökning av den halvskyddade verksamheten av denna storlek börpå samma sätt som stödet till anpassningsgruppernas arbete vara ägnad aftminska behovet att inrätta platser vid verkstäder för skyddat arbete och attetablera industriella beredskapsarbeten. Frågan om organisationoch huvudmannaskap för den skyddade verksamheten utreds f. n. Den härförtillkallade kommiuén beräknas redovisa sina överväganden , De senaste årenslagstUtning om ökat anställningsskydd och ökat inflytande för de anställda iföretagen bygger i hög grad på aktiv medverkan från de fackligaorganisationerna. En grundläggande förutsättning för att lagstiftningen skallfungera är att de fackliga förtroendemännen har rörelsefrihet att ägna sig åt fackligt arbete på betald arbetstid. Lagen (1974: 358)om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, som har trätt i kraftden , syftar till att garantera detta. I lagen har den fackligaorganisationen fått tolkningsföreträde vid tvist i fråga om bl. a. den fid somden förfroendevalde behöver för sitt uppdrag. Även denna lag är dispositiv påflera punkter. HittUls har emellertid avtal träffats endast i några enstakafall. De fackliga organisationerna har använt sig av tolkningsföreträdet.Vägledande domar kan efter hand väntas i arbetsdomstolen. Departementet harutarbetat en informationsskrift rörande de lagar som trädde i kraft den 1 juli1974. Skriften har spritts framför allt genom arbetsmarknadens olikaorganisationer och har nått en upplaga av över 200 000 exemplar. Skriften elleren sammanfattning av dess innehåll har också översatts till de vanligasteinvandrarspråken. Från och med den 1januari 1975 gäller en ny lag om arbetstagares rätt tUl ledighet förutbildning, Lagen (1974: 981) syftar till att ge de anstäUda ökade möjligheteratt delta i vuxenutbildningen. Någon begränsning görs inte i fråga omutbUdningens art eller länd. Däremot skall beträffande ledighetens förläggningtas skälig hänsyn såväl till arbetstagarens önskemål som tiU intresset av attverksamheten hos arbetsgivaren kan fortgå utan allvarlig störning. Kan fleraledigheter inte tillgodoses, ges företräde åt arbetstagare som villdelta i facklig utbildning eller som inte har utbildning motsvarande nioåriggrundskola. De kollektivavtalsbundna fackföreningarna på arbetsplatsen hartillagts ett betydande inflytande över lagens tillämpning. 1975:1 Bilaga 13 i lo Ett betydelsefullt steg när det gälleratt förbättra arbetslivets villkor togs genom arbetsmiljöreform. Denutgjorde en första etapp i det omfattandearbetet på att skapa en ny arbetsmUjölag, Reformen in nebär en utbyggnad av skyddsorganisationen påarbetsplatserna. Skydds-kommUtéerna och skyddsombuden har fått stärktställning. Nya regler har också införts omförhandsgranskning från arbetarskyddssynpunkt av nya eller ändradearbetslokaler m. m. De nya förhållandena har avgörande betydelse för arbetetatt förbättra arbetsmiljön. För att underlätta ett systematisktskyddsarbete ufifrån de anställdas krav även på de mindre arbetsplatserna utsess. k. regionala skyddsombud. TUl deras verksamhet utgår bidrag frånarbetarskyddsfonden. Från fonden utgårockså bidrag till den grundläggande utbildning av skyddsombuden som harstartat över hela landet . Under innevarande budgetår beräknas ca 60 000 skyddsombud genomgå grundutbildning. Stor betydelse för reformarbetet påarbetsmiljöområdet har arbetarskyddsfonden också när det gäller att lämnabidrag till forskning och teknisk utveckling. Sedan fonden startade sinverksamhet har ca 35 milj, kr, anvisats härför. arbetsmiljöreform innebar enutbyggnad av yrkesinspektionen. En ny organisation trädde i kraft den 1 juli1974, som innebär att antalet distrikt har ökat från 11 till 19 och aftbeslutande nämnder med representation från arbetsmarknadens parter har knutitstill inspektionen. har också tillförtsbetydande personalförstärkningar. föreslås en ytterligare utbyggnad med 40tjänster. De nya tjänstema motiveras främst av ett ökat behov av rådgivningoch service för det lokala skyddsarbetet och för att bevaka de kemiskahälsoriskerna. Vid arbetarskyddsstyrelsen föreslås 38nya tjänster tUlkomma. Det är nödvändigt med en resursförstärkning av dennastorleksordning för att klara den ökning av arbetsuppgifterna som följer avbehovet att bättre kunna kontrollera kemiska ämnens och varors verkningar iarbetslivet och för att ytterligare kunna vidga verksamheten att ge råd ochanvisningar för yrkesinspektionen och fördet lokala skyddsarbetet. Utbyggnaden bör därför i första hand ske påstyrelsens tUlsynsavdelning men även den arbetsmedicinska verksamheten såväl iStockholm som vid fUialen i behöver förstärkas. Avsevärda förstärkningarsker i fråga om styrelsens resurser för information. Syftet är bl. a. att ikraftigt vidgad omfattning ge informationdirekt tUl skyddsombud och anstäUda. har arbetstidsfrågornatUldragit sig ett stort intresse i det poUtiska arbetet. Inom departementet harpåbörjats ett arbete med att kartläggavissa frågor angående tUlämpnmgen av arbetstidslag. Arbetetberäknas bli slutfört . Viden överläggning mellan regeringen och löntagarorganisationerna. 1975:1 Bilaga 13 m har lagts fast att det långsiktiga målet förframtida arbetstidsförkortningar är en 30-timmars arbetsvecka uppnådd genom enförkortning av den dagligaarbetstiden. deklarerades att det är parterna på arbetsmarknaden sommåste avgöra i vilken takt detta långsiktiga mål kan uppnås och hur generellaarbetstidsförkortningar skall vägas mot andra arbetsfidsreformer och mot andrastandardut-fag. Som ett resultat avöverläggningarna har en särskild delegation för arbetstidsfrågor iiuättats föratt underlätta för parterna på arbetsmarknaden att överblicka detutredningsarbete i arbetstidsfrågor som pågår i skilda sammanhang ochför att ta fram det underlag som erfordras för aft bedöma i vUken takt framtidagenerella arbetstidsförkortningar kan ske. Det underlag som delegationennärmast avser att ta fram rör den faktiskaarbetstidens utveckling, arbetstidsförkortningarnas inverkan på produktion ochsysselsättning, arbetsmarknadsparternas bedömningar av hitfillsvarande ochframtida arbetstidsförkortningars ekonomiska konsekvenser samt arbetstidsförkortningarsinverkan på familjc- och serviceförhållanden. Den tUlsatta semesterkommitténarbetar utifrån förutsättningen att kunnapresentera eft förslag omkring . Kommittén har i uppdragalt bl. a. överväga en förlängning av den lagstadgade semestern . På det internationella planet börjar nuett relativt omfattande arbete komma igångpå arbetsmiljöområdet. deltar aktivt i detta arbete och underströkarbefsmiljöfrågornas stora vikt bl. a. vid internationellaarbetsorganisationens senaste konferens. Vid arbefskonferens kommerarbetsmiljöfrågor att få en framträdande plats. Inom organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling,, har arbetsmiljöfrågorna tagits upp på svenskt initiativ. Under år1974 har en utförlig rapport lämnats till om utvecklingen påarbetsmiljöns område i . Även har tagit upparbetsmiljöfrågorna till behandling. På det nordiska planet pågår sedan fleraår ett omfattande utbyte av erfarenheter på arbetsmiljöområdet. 1973/74Utgift 30 752 982 1974/75 Anslag 33 585 000 1975/76 Förslag 41365 000 Arbetarskyddsstyrelsen är centralmyndighet för arbetarskydds- och arbetstidsfrågor, däri inbegripetarbetsmedicinska frågor och frågor rörandeden centrala tiUsynen på arbetsplatserna enligt produktkontroll-lagstiftningen.Styrelsen är chefsmyndighet för yrkesinspektionen. Arbetarskyddsstyrelsenleds av en styrelse; Denna utgörs av en generaldirektör och en överdirektör samt nio ledamöter somrepresentanter a. parterna på arbetsmarknaden. Inom verket finns tre avdelningar. Dessa är tUlsynsavdelningen,arbetsmedicinska avdelningen och administrativa avdelningen. (110 000) (4- 10 000) (4- 10 000) Vissa kostnader för utbildning Upplysning m. m. på arbetar- Inkomster, som redovisas pä driftbudgetens inkomstsidaunder Uppbörd i statens verksamhet, beräknas till . (1974/75 I . Pris-och löneomräkning 3 457 OCO kr., varav . avser höjt lönekostnadspålägg. O-alternativetkan uppnås genom en generellt minskad insats för anvisnings- och forskningsarbete. TUlsynsavdelningenbehöver ytterligare resurser främst för att få möjlighet att förstärka lednings-och samordningsfunktionen i förhållande till yrkesinspektionen samt för attintensifiera arbetet med anvisningar till förebyggande av olycksfall och ohälsa.Resursförstärkningar beiiövs också för tiUsynen enligtproduktkontrollagstiftningen och för andra angelägna frågor på det kemiskaområdet. Behovet beräknas till fyra avdelningsdirektörer, 17 byrådirektörer,tre byråingenjörer och fyra biträden. Därutöver föreslås enheten för medicinskaoch sociala frågor omorganiserad fill byrå, var\'id en tjänst somavdelningsdirektör bör ersättas med en tjänst som byråchef. Enheten behöverdessutom förstärkas med en tjänst som psykolog och en tjänst som byrådirektörför vissa handikappfrågor (-|-.) Vidden arbetsmedicinska avdelningen behövs en tjänst som byrådirektör som assistent åtavdelningschefen. Inom den medicinska enhe- Prop.1975:1 Bilaga 13 113 tenerfordras en tjänst som läkare för experimentell toxikologi samt en Ijänst somförste forskningsingenjör. För frågor rörande hudirriterande ochallerglframkallande ämnen krävs en tjänst som läkare, och för dokumentation och undersökning av olika giftersinverkan på nervsystemet behöver en tjänst som laborator inrättas. Vidarebehövs två tjänster som laboratorieassistent. Inom den kemiska enhetenbehövs en tjänst som ingenjör för forsknings- och utvecklingsarbete rörandemetallanalyser samt vidare en som laboratorieassistent. Inom den tekniskaenheten erfordras en tjänst som laborator för olycksfaUsforskning. Förforskning och undervisning rörande klimat- och ventilationsfrågor samt lösningsmedelsfrågor behövs tre avdelningsingenjörer ochen förste forskningsingenjör. En biträdestjänst som sekreterare åtenhetschefen erfordras. Inom den arbetsfysiologiska enheten erfordras förergonomiska studier av olika typer av skyddsutrustning samt för frågor rörandebl. a. maskinergonomi två tjänster som förste forskningsingenjör samt vidareen som laboratorieassistent. Behovet attutvidga verksamheten vid den ar-betspsykologiskaenheten tUl att omfatta sociologiska och social-psykolo-giska frågor motiverar inrättande av en tjänstsom psykolog (4-1 758 164 kr.