prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — Av ledamölema ifakultet eller sektion får endast professorer och, när fråga är om tjänst sombiträdande professor, biträdande professorer delta i behandlingen avtillsättningsärendena. Fakulteten eller sektionen får inte delegera ärendet. Förtjänst som professor finns i allmänhel inte särskilda behörighetsvUlkorföreskrivna. I fråga om tjänst som biträdande professor anges däremot att förbehörighet till tjänsten fordras att ha styrkt vetenskaplig skicklighet utöverden som fordras för att bli antagen till docent. Beträffandebefordringsgmnder anges i universitetsstadgan följande: "Förbefordran tUl annan ordinarie lärartjänst än tjänst som universitetslektor måej andra grunder avses eller åberopas än graden av ådagalagd vetenskaplig och,i fråga om tjänst tillhörande teknisk fakultet, jämväl konstnärlig skickligheti det eUer de ämnen tjänsten omfaltar. Vetenskaplig eller konslnärligskicklighet må i fråga om tjänst vid teknisk fakultet även vara visad genom,självständigt arbete tiU teknikens eller byggnadskonstens ulveckling. Vidbedömande av skickligheten skall hänsyn jämväl tagas tiU ådagalagd skicklighetatt meddela vetenskaplig undervisning." ProfessorstjänsttUlsätts antingen efter ansökan eller efter kallelse. Endast den får kallasvars skickUghet till tjänsten är uppenbar och vilken anses förtjänt att nämnasframför varje annan som söker tjänsten eller föreslagits tUl kallelse. Förslagom kallelse kan efter ansökningstidens utgång väckas av varjeröstberättigad ledamot av fakulteten eller sektionen. Även sökande kan kaUas. Utomi vissa särskilt reglerade fall, där sakkunnigprövning redan skett, skallfakulteten eller sektionen utse tre eller fyra sakkunniga, så snart sökandeanmält sig eller förslag om kallelse väckts. De sakkunniga ulses i samverkanmed andra svenska universitet och högskolor. Underden fortsatta handläggningen behandlas försl evenluella kallelseförslag. Desakkunniga skall avge yitranden huruvida tillräckliga skäl för kallelseföreligger. Därefter skaU fakultetens eller sektionens röstberättigadeledamöler var för sig ta stäUning tiU denna fråga. Omkallelseförslag inle väckts eller om väckt förslag inte lett lill kallelse,skall sökandena genom lärarprov styrka sin skicklighet att meddelavetenskaplig undervisning. Konsistoriet kan dock befria sökande från sådantprov. Sakkunnig skaU avge utlåtande från det han fåtthandlingarna i ärendet eller, där fråga varit om kallelse, från del all fråganom kallelse förfallit eller av regeringen lännnats utan bifall. Utlåtandetskall innehåUa yttrande om varje sökandes skicklighet samt om ordningen meUande sökande som den sakkunnige bedömer vara behöriga. Om flera än tre ansesvara behöriga, skall dock ordnmgen anges endast meUan de tre främsta. Vidhandläggningen i fakulteten eUer sektionen skall envar röstberättigad ledamotyttra sig i enahanda utsträckning om sökandenas behörighet och ordningen mellanbehöriga sökande. Fakultetens eller sektionens förslag skall innehålla treförslagsram, om så många sökande bedöms vara behöriga. Fakultetenseller sektionens ställningstagande skall, såväl när fräga är om kallelseförslagsom annars, överlämnas tiU UKÄ. Ämbetet avger egel utlåtande tUl regeringen. Förtjänster vid jordbrukets högskolor gäller följande avvikelser från denredovisade ordningen. Förslagavges av lärarkollegiet. Handlingarna i ärendet överlämnas tUl högskolansstyrelse, som med eget yttrande sänder in ärendet till regeringen. För vissatjänster preciseras befordringsgrunderna något mer än i universitelsstadgan.Särskilt anges att det för tjänst inom ämnesområde med försöksverksamhet ävenkrävs förmåga alt leda och samordna verksamhelen vid institution. Reglema förtUlsättning av tjänster som professor tillämpas med vissa inskränkningar ävenför tjänster som statsagronom m. m. 1975: 9 388 Ulredningenkonstaterar i sina aUmätma överväganden, att tidsålgången i flertalet ärendenom professorstUlsättning f. n, överstiger 12 månader och vanligen varierarmeUan . Denna långa tiUsättningstid är enligl ulrecUiingensmening förenad med uppenbara ölägenheter, som gör en reform av förfarandetangelägen. uppfattning bör förfarandet vid professorstUlsättning inrUclas påalt snabbt men med tUlgodoseende av kraven på offentlighet och rättssäkerhet få den aktuella tjänsten tillsatt med en person som kan väntas sköta den väloch därtUI bäst bland de sökande, I övrigt anger utredningen som en naturligutgångspunkt för reformen, att professorstjänsler bör tiUsättas enligt sammaprinciper som statliga tjänster i aUmänhet, i den mån inte tjänsternas särskUdabeskaffenhet föranleder särregler. Det som främst skiljer professorstiUsättningfrån tUlsättning av statstjänster i allmänhet och som följaktligen främst föranledersärregler är behovet av särskild sakkunnigprövning av de sökandes meriter. Utredningenunderstryker vikten av att professorstjänstens ämnesinne-håU och beskaffenhet iövrigt fastställs på elt klargörande sätt, innan tjänsten kungörs ledig. Ifråga om behörighetsregler och befordringsgrunder för professorstjänslerinnebär uiredningens förslag atl den pedagogiska skickligheten tilläggs störrevikt än f. n. är fa.llet. Som befordringsgrand vid tillsättning avprofessorstjänst föreslås gälla graden av sådan vetenskaplig och pedagogiskskicklighet som är av betydelse med hänsyn till tjänstens ämnesinnehåll ochbeskaffenhet i övrigt. Särskild vikt skall fästas vid vetenskaplig skicklighet,som visats genom egen forskrung eUer planering och ledning av forskning, samtdäratöver även vid pedagogisk skicklighet, som visats genom handledning avforskare, vetenskaplig undervisning eller utarbetande av läromedel för sådanundervisning. I den mån tjänstens beskaffenhet påkallar det, skall sombefordringsgrund gälla även annan egenskap såsom klinisk, teknisk ellerkonstnärlig skicklighet. Tyngdpunkteni utredningens förslag rör de delar av förfarandet som avser sakkunnigprövningoch myndighetsbehandling. För att förenkla och förkorta förfarandet föreslårutredningen, att de vetenskapligt sakkunniga skall ingå i elt särskilt organpå fakultets/sektionsnivå och att detla organ kallat tjänsteförslagsnämnd iövrigt sannmansätts så att det kan göra en helhetsbedömning av de sökandesolika meriter och upprätta ett tjänsteförslag, som sänds direkt tUl regeringen.Meningen är att tjänsteförslagsnämnden skall vara aktivt verksam för att utredaoch avgöra de ärenden som den har atl handlägga och att den skaU håUa tidsåtgångenunder kontroll. Enligtförslaget skall det i re.gel finnas en tjänsteförslagsnämnd vid 1975: 9 389 varjefakultet eller, i fråga om fakultet som är delad i sektioner, varje sektion.Nämnden komraer alt ersätta fakulteten/sektionen sora förslagsställandemyndighet vid tUlsättning av professorstjänsler. Det har anseits naturligt attfakulteten/sektionen får ett betydande inflylande över nämndens sammansättning.Utredningen har stannat för att förorda en sammansättning med sju ledamöterenligt följande uppställning: 1 fakultetens/sektionens dekanussom självskriven ordförande (om dekanus önskar bli befriad, fårfakulteten/sektionen inom sig välja annan ordinarie lärare tiU ordförande istäUet för dekanus) 2 fast ledamot, tillika viceordförande, vald av fakulteten/sektionen bland dess ledamöter för tre år 34två fasta ledamöter, valda av fakultetens/sektionens (dessa ledamöler skaU vara väl förtrogna med förhållandena inom forskaratbildning)i 51tre tUlfälliga ledamöter, motsvarande de nuvarande sakkunniga och alltsåutsedda av fakulteten/sektionen för det särskilda ärendet. Utrednmgenhar också övervägt möjligheten alt låta företrädare för de studerande och förannan personal än ordinarie lärare ingå sora ledamöter itjänsteförslagsnämnden. Av flera skäl, bl. a. önskemålet att inle just i frägaom tjänsteförslagsnämndema föregripa en mera allmän lösning av frågor omsamarbetsformema i anslutning till pågående försöksverksamhet, har utredningenemellertid beslutat att inte lägga fram något förslag av denna innebörd. Islället förordar utredningen att en studerande och en eUer, efter beslut avkonsistoriet, högst tre arbetstagare inom fakultetens/sektionensverksamhetsområde skall få utses att närvara vid tjänsteförslagsnämndenssammanträden med rätt att delta i överläggningarna men inte i besluten.- Engrundtanke i förslaget är att det i huvudsak bör överlämnas åltjänsteförslagsnämnden att själv finna lämpliga former för arbetet och beslutaom lämplig arbetsfördelning. Imotiven understryks vikten av att handläggningen av enkla ärenden inte tUlåtsta än som behövs men framhålls också, alt de komplicerade ärendenamåste få ta den tid som krävs för att de skall bli ordentUgt utredda. Utredningenförordar, att tjänsteförslagsnämnden i sitt slutliga beslut skaU föreslå densökande som anses böra få tjänsten men att näranden, om skäl är därtUI, ocksåskall ange vilka av de sökande som anses böra komma i fråga i andra och tredjerummen. De nuvarande kompetens-förklaringarna skuUe därmed försvinna somsjälvständiga element i för- 1Särskilda yttranden av , och . -SärskUt yttrande av . 1975: 9 390 farandet.Utredningen avvisar också tanken att de vetenskapligt sakkunniga ledamöterna itjänsteförslagsnämnden skulle obligatoriskt avge särskUda utlåtanden om desökandes vetenskapliga kompelens. Därvid framhålls bl. a., atttjänsteförslagsnämndens beslut skall innehåUa de skäl som bestämt utgången samtatt sakkunnig och annan ledamot, som har skiljaktig mening i fråga om ulgångeneller motiveringen, kommer att vara skyldig atl redovisa sin uppfattning isärskUl yttrande till proto-koUet. Detnuvarande kaUelseförfarandel föreslås bli ersatt med en möjlighet förtjänsteförslagsnämnden att i iärskilt angivna fall inbjuda person, som intesökt ledigförklarad tjänst inom föreskriven tid, alt anmäla sig sora sökandetUl tjänsten. Förslagetinnehåller inte några regler om obligatoriska lärarprov. Tjänsteförslagsnämndenskall emeUertid ha möjlighet att anordna lärarprov i form av föreläsning eUerannat. Nänmden skaU också ha möjlighet att kaUa sökande alt inslälla sig länma mtmtliga uppgifter, över huvud taget skall det åUgganämnden att vara verksam för att få omständighetsr som är av betydelse aUsidigtbelysta. Iett särskUt avsnitt av belänkandet behandlar utredningen frågan hur de avutredningen föreslagna reformerna kan korama att påverkas vid ett genomförandeav U 68:s förslag. Utredningen finner därvid att de nu föreslagna principernaför tUlsäi:tningsförfärandet bör kunna tUlämpas även i en högskoleorganisationav det slag som U 68 förordat. UtredrUngenföreslår alt reformen av förfarandet vid professorstillsättning skall träda ikraft . Enallmän mening bland remissinstanserna är alt det nuvarande förfarandet vidprofessorstUlsättning är onödigt komplicerat och framför allt tar för lång tidi anspråk. TUlsätlningstiden bör enligt det stora flertalet remissinslanserkunna minskas avsevärt för de flesta ärenden. Flertalet remissinstanser finnerden av ulredningen om professortill-sätlning föreslagna ordningen väl ägnad attuppfylla önskemålen om en kortare handläggningslid. Detstora flertalet organ inom UKÄ-området och samtliga övriga remissinstansertiUstyrker principerna i utredningens förslag. Framför allt förslagenbeträffande behörighetsregler och befordringsgrunder samt inrättande avtjänsteförslagsnämnder vinner bred anslutning. De kriiiska synpunkterna ärväsentligen koncentrerade till frågorna om tjänsteförslagsnämndenssammansättning (inkl. vissa ledamöters man-daltid) och ora de särskUdavetenskapligt sakkunniga ledaraöterna i nämnden obligatoriskt skall avgeskriftliga utlåtanden i varje ärende. De remissorgan som avstyrker att utredningens förslag läggs lill 1975: 9 391 grundför en reformering av förfarandet vid professorstUlsättning historisk-filosofiska och språkveienskapliga sektionerna i samt derasutbildningsnämnder, humanistiska fakulteten i Göieborg och dess sektionersutbildningsnämnder, sektionen för maskinteknik i samt juridiska fakidteteni och dess utbildningsnämnd anser att nuvarande förfarande medvissa modifieringar bör bibehållas. Konsistoriet vid universiletet i Stockholmoch samhällsvetenskapliga fakulleten i Göieborg är starkt kritiska till sloradelar av utredningsförslagen men avstyrker inte att utredningen läggs tillgrund för en reform. Deremissinstanser som berör frågan om fastställande av ämnesinnehåll ochtjänslebeskrivningar tillstyrker i huvudsak uiredningens förslag att enbeskrivning av ämnesinnehåll och särskilda skyldigheler sora är förenade medresp. tjänst skall utarbetas före ledigkungörandet. Uiredningensförslag alt en allraän och grandläggande behörighetsregel införs för samtligauniversitetslärarljänster tillstyrks eller möter ingen erinran hosremissinstansema. Deav utredningen föreslagna befordringsgrunderna diskuteras i nästan samlligayttranden. Stor enighet råder om alt vetenskaplig skicklighet skall vara denfrämsta befordringsgrunden. Även förslaget att hänsyn skall tas till pedagogiskskicklighet hälsas i regel med tillfredsställelse. En allmän mening är dockalt denna befordringsgrund skall komma i andra hand. EnligtUKÄ:s raening är de föreslagna bestämmelserna ora befordringsgmnder väl ägnadeatt säkerställa ett allsidigt hänsynstagande tUl olika sökandes raeriter raotbakgrunden av de åligganden som gäller för aklueU tjänst. Härigenom ges enligtUKÄ ökad möjlighet att beakta för tjänsten värdefulla meriter till vilkahänsyn endasi delvis eller inle alls kan tas. SFS tUlstyrkerförslagen i denna del men hyser farhågor att den pedagogiska meriteringen kankomma helt i skymundan för den vetenskapliga. Svårigheterna att bedöma denpedagogiska skickligheten uppmärksararaas i flera yttranden. Saratligaremissinslanser raed undantag för dem som helt avstyrker utredningensförslag stöder förslaget om inrättande av till fakulteter/sektioner knutnatjänsteförslagsnämnder med uppgift att avge förslag i tillsättningsärenden. majoritet förordar vidare atl sådan nämnds förslag skaU inges direkt tUlregeringen. Sialskoniorel konstaterar atl förslaget innebär en avsevärdminskning av antalet beslutsnivåer och inle minst antalet i varjetUlsättningsärende deltagande befattningshavare. Belräffandesamraansättningen av tjänsteförslagsnämnden samt vissa ledamöters mandattid ärremissopinionen splittrad. Allmän enighet föreligger om att i nämnden bör ingådekanus och tre för varje ärende särskilt utsedda sakkunniga. Vidare föreliggerenighet ora att fakul lelen/sektionenskall utse åtminstone ytterligare någon ledamot utöver nämndens ordförande ochde tre sakkunniga. Så gott sora samlliga re missinstanser tillstyrker vidareutredningens förslag att utbildningsnämnden skall utse två ledamöler itjänsteförslagsnämnden. Medhänsyn till att de medicinska lärartjänsterna som regel är förenade medkommunala läkartjänster anser atl en tänkbar lösning föratt tillgodose sjukvårdens intressen är att en representant försjukvårdshu\'udmännen ingår som ordinarie ledamot i resp. medicinska fakiUtetstjänsteförslagsnämnd. Eltslort antal remissinslanser förordar att tjänsteförslagsnämndens ledamöter, medundantag för ordföranden, skall väljas för varje ärende. Denna ståndpunkt intasav bl. a. konsistorierna vid universiteten i . Göieborg och och vidChalmers lekniska högskola samt . SR och humanistiska fakulteten i Slockholm blir det genom en sådan ordningmöjligt att regelmässigt till nämnden knytai. "den lokala företrädaren fördet aktuella ämnesområdet" till nämnden. UKÄtiUstyrker, liksom konsistoriet vid lekniska högskolan i ochrektorsämbetet i , utredningens förslag om mandattider. För de avutredningen föreslagna mandattiderna talar inte minst, framhåller UKÄ, detbehov av kontinuitet och enhetUghet i bedömningen som kommer att krävas som enföljd av de vidgade befordringsgrunderna. UKÄ anser att fast ledamotskap inäranden utesluler raisstankar om obehörigt inflytande på nämndenssammansättning som skulle kunna uppkomma, om samtliga ledamöler utomordföranden skaU väljas för varje särskilt ärende. Relativtfå remissinstanser kommenterar den föreslagna närvarorätten för företrädareför de studerande och de anställda. Utredningens förslag på denna punkttillstyrks av flertalet som berört det. Några remissinstanser anser dockövervägande skäl tala för att företrädare för studerande och anställda skallberedas fullvärdigt ledamotskap. a. anser TCO att uiredningens fcjrslag,när del gäller förelrädare för de studerande och de anställda, är från allmännaförelagsdemokratiska synpunkler diskutabla och förordar att företrädare förstuderande och anställda erhåller fullvärdigt ledamotskap. SFS kan inle finnanågon nackdel i att de studerande och de anställda får utse fuUvärdiga ledamöter.SFS stryker i detta sammanhang under att representanter för de studerande ochde anstäUda behandlar och deltar i beslut i viktiga ochkomplicerade ärenden, bl. a. besvär i professorstillsättningsärenden. Humanistiskafakulteten i och dess sektioners utbildningsnämnder samtsamhällsvetenskapliga fakulteten och inatematisk-naturvelen-skapligafakultetens utbildningsnämnd i avvisar förslaget ora närvarorätt förteknisk och administrativ personal. Prop.1975: 9 393 Den av utredningen föreslagna begränsningen av förekomstenav kompetensförklaringar godtas i allraänhet av remissinstanserna. Förslagetom slopande av obligatoriska sakkunnigutlåtanden kritiseras däremot i detstora flertalet yttranden, i första hand från universitet och högskolor.Allmänt är man däremot positiv till att de nuvarande långa och utförligasakkunnigutlåtandena försvinner. UKÄ anser, raed stöd av en stor majoritet avreraissinstanserna inom UKÄ-området, att de vetenskapligt sakkunnigaledamöterna bör obligatoriskt avge särskilda skriftliga utlåtanden över desökandes meriter. Inte rainst rättssäkerhetsskäl talar enligt UKÄ för detta,särskUt den enskUdes berättigade krav på rättstrygghet. En sådan ordning kommerdessutom att i avsevärd raån underlätta bedöraningarna inför nämndens slutligaställningstaganden. Det kan också enligt UKÄ ifrågasättas om inle anlalelbesvärsärenden skulle komma att öka ora de av de sakkunniga gjordabedöraningarna inte obligatoriskt redovisades i särskilda utlåtanden.Utlåtandena bör starkt begränsas till silt omfång och koncentreras lill defrämsta sökandena. Om de sakkunniga ledamölerna helt eller i huvudsak är enigai sin bedömning, bör de enligt UKÄ avge ett gemensaml utlåtande. Också SÖ anseratt de sakkunnigas skyldighet alt avge särskilda utlåtanden om de sökandesvetenskapliga kompelens bör kvarstå. Ett tiotal remissinslanser, främst inom de lekniskafakulteterna, har eraellertid inget alt erinra raot utredningens förslag idenna del. Konsistorierna vid lekniska högskola och i samtSFS tillstyrker utredningens förslag. Konsistoriet i framhåller attförvaltningsarbetet även vid professorstUlsättning måste präglas av eljestgängse avvägning mellan effektivitet och fullständighet i beredningen. Reklorsämbelelvid lanlbrukshögskolan tillstyrker utredningens förslag rörande de sakkunnigasarbete under förutsättning att alla nämndens ledamöter utom ordföranden väljsför varje särskUt ärende. Flertalet av de reraissinstanser som berör det avulredningen föreslagna inbjudningsförfarandet tillstyrker detta. SFS pekardock på den risk som finns att nämnden »binder upp sig» genom att utfärda eninbjudan. För behörighet till tjänst som universitetslektor fordrasall dels ha avlagt doktorsexamen eUer ha motsvarande kompetens, dels ha styrktsig äga pedagogisk skickUghet. Särskilda beslämmelser om befordringsgmnder förIjänst som universitetslektor saknas. I UKÄ:s PM i frågan föreslås atl vidtillsättning av lektorstjänst pedagogisk skicklighet skall vara främstabefordringsgrand men även vetenskapliga meriter utöver doktorsexamen (motsv. )tilUnätas betydelse. Remissopinionen är splittrad när det gällersammanvägningen av be-fordringsgnmdema pedagogisk skicklighet och vetenskapligskicklighet. Elt flertal remissinstanser inora UKÄ-området, bl. 1975: 9 394 Uppsalaoch samt vid i och vid tekniska högskolan iStockholm, saml vid jordbrukels högskolor anser alt be-fordringsgrandernapedagogisk skicklighet och vetenskaplig skicklighet skall ha samma vikt vidtillsättningen av universitetsleklorat. Att de nyssnämnda befordringsgrandernaskall ha samma vikt anser även styrelsen för gymnastik- och idroilshögskolornaoch . Ett relativt stort antaluniversitets- och högskoleorgan, bl. a. konsistorierna vid universitet iStockholm och vid samt / , anser emeUertid liksora UKÄ att särskild vikt skall läggas vid den pedagogiskameriteringen. Samma ståndpunkt intas av TCO, SFS och TeknologorganisationenRefiec. SFS säger sig inle kunna accepiera att förslagel att lektorer skallmedverka i forskarutbildningen tas till inläkl för alt vid tUlsättningen avuniversitetsleklorat tillmäta den vetenskapliga meriteringen utslagsgivandebetydelse. Samtliga remissinslansersom berört frågan om förfarandet vid tillsättning av tjänst somuniversitijtslektor anser all, ora tjänsteförslagsnämnder inrältas, de börvara förslagsmyndigheter vid tUlsättning av ordinarie tjänster som universitetslektor.I allmänhet finner man då en annan samraansätlning av nämnden lämplig, främstnär det gäller antalel sakkunniga och den krets dessa skaU hämtas ur. De vetenskapliga bibliotekens organisation Statskontoretredovisar synpunkter och förslag rörande en reformering avbiblioteksverksamhetens organisaiion och administration inom universitet ochhögskolor med beaktande av U 68:s förslag till ändrad institutioneUorganisation för universitetsväsendet. Statskontorets förslag bygger även påden förutsätlningen att nu pågående försöksverksamhet med ett datorbaseratinformationssystem för bibliotek, benämnt LIBRIS, efter en provperiod övergår ireguljär drift. Statskontoreterinrar om att den vetenskapliga litteraturproduktionen nått en sådanomfattning att varje särskilt bibliotek endast kan anskaffa en mindre del avalla nyutkomna publikationer. För den enskUde forskaren har det samtidigtblivit allt svårare att överblicka utbudet av information även inom elt begränsatområde. Denna utveckling ställer, enligt statskontorets mening, nya krav påorganisation och samarbetsformer för biblioteksverksamheten vid universitetoch högskolor. Enadministrativ samordning och arbetsfördelning meUan de vetenskapliga bibliotekenär, enligt statskontoret, en förutsättning för att den mest betydelsefuUavetenskapliga litteraturen skall kunna anskaffas till vårt land. Statskontoretföreslår mot denna bakgrand bl. a. att huvudbiblioteken inom de läroanstaltersom omfattas av U68:s förslag sammanförs tUl ett gemensamt forsknmgsbibliotekför varje av U 68 föreslagen högskola. Detta skuUe innebära att samtligabiblioteksresurser personal, litteratursamlingar, lokaler etc. inordnas ien gemensam organisation, dUekt understäUd högskolans styrelse. Statskontoretframhåller att en sådan biblioteksorganisation rent praktiskt kan vara utformadpå olika sätt beroende på de lokala föratsättningarna. Ifråga om mindre bibliotek, knutna tUl institutioner och institutionsgruppereUer fakulteter/sektioner, vUka finns vid sidan om huvudbiblioteken,konstaterar statskontoret alt dessa bibUolek ehura av varierande slorlek sammantagna representerar betydande resurser ifråga om sanUingar och medel tiUbokinköp. Av den utredning som statskontoret låtit utföra framgår att detföreligger brister i samarbetet meUan huvudbiblioteken ochinstitutionsbiblioteken. Den nuvarande ordningen inbjuder, enligtstatskontoret, till att använda betydande resurser för inköp av litteratur tiUinstitutionsbiblioteken utan att registrera de förvärvade publikationerna isamkataloger eller på annat sätt sprida kännedora om dem till presumtivalåntagare. Institutionsbiblioteken bör därför enligt statskontorets meninginordnas i den gemensamma biblioteksorganisalionen med stäUning somfilialbibliotek. En integrering av inslilulionsbiblioteken med huvudbiblioteketvid högskolan skapar förbättrademöjligheter att på ett rationellt sätt samordna nyförvärv och samlingar inom enhögskola.