prop · FZ0365 · 1975-12-31 00:00:00 — Särskilt kraffigt är fallet i råvaru-exporten som beräknasminska med . En viktig förklaring är den försämrade internationellakonjunkturbilden. För OECD-området som helhet kunde en stagnation av den totalaproduktionen då bedömas som sannolik, medan en bedömning inuvarande läge torde peka mot en nedgång på . En vikfig bidragande orsak fill den svagaexportutvecklingen har varit den restriktiva ekonomiska politik som förts iVästeuropa . Denna har haft starkt negativakonsekvenser på offentligt byggande och bostadsinvesteringar, vilket i sin turmedfört en drastiskt reducerad marknad för svenska trävaror och1975. En svag efterfrågan tillsammans med en fortgående lageravveckling hosförbrukarna ledde till minskningar i massaexporten och motslutet av året sviktade även pöppe«efterfrågan. Denna situation har sedan gälltunder hela 1975 och har lett till volymminskningar på förskogsprodukterna. Järti- och id/konjunkturen försämrades kraftigt / 1975. Orderingången har minskat kraffigt och leveransernaförsta halvåret understeg motsvarande nivå med 1520 %.För andra halvåret i år förutses en fortsatt nedgång till följd avlagerte-ducering hos konsumenterna. Den internationella stålkonjunkturen harhaft återverkningar på efterfrågan för malm. Trots att hela årets exportproduktionav järnmalm är såld leder förskjutningar av leveranserna till att exporten iår minskar med . Verkstadsexorten har på ett sent stadium berörts avavmattningen i efterfrågan. blev dock nedgången märkbarför flertalet verkstadsprodukter utom bilar. Orderingången har successivtförsämrats under loppet av året och andra halvårets export väntas ligga ungefärpå första halvårets nivå vilket innebär en viss minskning för . För gruppen övriga industriprodukter (kemiskaprodukter, tekovaror, snickerier m. blir det fråga om en något kraftigareexportvolym-minskning än för verkstadsprodukterna. Den försvagade efterfrågangjorde sig här märkbar . 1975/76: 65 30 För den totala exporten förutses en återhämtningkomma till stånd . Drivkrafterna utgörs av enåterhämtning av den internationella efterfrågan och en upphörandelageravveckling. F. n. bedöms en ökning på 6 å som trolig mellangenomsnitten 1975 och 1976. förutses en relativt måtfiigökning, , och en något kraftigare uppgång, , andra halvåret1976. Därmed skulle exporten först nå upp till 1974års nivå. Återhämtningen synes bli mest uttalad förråvarorna, vilket är naturiigt med tanke på den låga nivå som utgörutgångspunkten. De stimulansåtgärder som vidtagits inom OECD-området kommersannolikt att bl. a. påverka byggandet och den svenska exporten av trävarortorde öka med volymmässigt. Efterfrågan för övriga skogsprodukterförstärks, ett lageruppbyggnadsbehov hos avnämarna bidrar till en förväntadexportökning på . Även järn- och jråZkonjunkturen bedöms vända uppåtunder loppet av 1976. Orderingången har f. n. förbättrats, vilket torde ledatill att exportminskningen nära nog upphör . Mellanhalvåren 1976 synes uppgången kunna bli betydande. Den förbättradestålefterfrågan leder till en ökad /7ifl'mexport. För hela malmsektorn väntasen ökning om 1976, vilket emellertid medför att endast hälften av 1975års nedgång skulle ha återtagits. För färdigvarorna, där verkstadsprodukterna utgörden största gruppen, uppskattas marknadstillväxten inom OECD-området till 5 ä6 % mot 1975. Det höga inhemska efterfrågetryckct i samtförsämringen av de relativa exportpriserna medförde sannolikt vissamarknadsandelsförluster. beräknas effekterna av den oförmånliga relativaexportprisutvecklingen dröja kvar, vilket är en orsak till en viss fortsattförlust av marknadsandelar . Vidare leder det lågakapacitetsutnyttjandet i flertalet till att en stor del avefterfrågeökningen kommer att kanaliseras mot ett ökat utnyttjande av deinhemska lediga resurserna i resp. land. I uppgången utomlands harnäringslivsinvesteringarna endast en mindre del, vilket är oförmånligt ursvensk synvinkel då andelen investeringsvaror är speciellt hög i vårfärdigvaruexport. Tillsammantaget väntas färdigvaruexporten tillOECD-området öka med 1976. För övriga länderområden gäller att den t. o.m. 1975 expansiva öststatsmarknaden på grund av dessa länders växandehandelsunderskott inte ger något nämnvärt efterfrågetillskott nästa år.Exporten till har ökat kraffigt 1974 och första halvåret 1975.Dessa länders begränsade mottagningskapacitet väntas leda till en mera dämpadökning och 1976. Totalt sett förväntas färdigvaruexportenöka med . Prop.1975/76: 65 31 För verkstadsproduktenia tordeexportkonjunkturen bottna för att därefter återhämta sig.Mellan 1975 och 1976 kan ökningen uppskattas till ett par procent. De kraftiga prisökningar påexportvarorna som tagits ut , och som delvis förklaras avden svenska kronans kraftiga effektiva appreciering , ger entotal exportprisökning på . Minskningar kan i stort settendast noteras för jordbruksprodukter, icke-järnmetaller och trävaror. Nästa årkommer sannolikt flertalet stapelvarupriser att öka något, möjligen medundantag för järn och stål. Verkstadsprodukterna återtar en mera normalprisökningstakt, . Den genomsnittliga exportprisökningen kan därmeduppskattas till 1976, där ökningen nästan helt faller på färdigvarorna. Värdemässigt skulle exporten därmed under innevarande årungefärligen ligga kvar nivå. uppskattas värdeökningenbHcal0%. 1974 beräknas vårt bytesförhållande ha försämrats med för att därefter ha kraftigt förbättrats. beräknas åter en försämringpå 1 å inträffa. I absoluta belopp kan detta anses motsvara enförsämring av handelsbalansen med . 1974, en förstärkning medca . 1975 samt en försvagning med någon miljard kr. Stor osäkerhet vidlåder mätningen av utrikeshandelnsprisutveckling vid så snabba ökningstakter som varit fallet . Inomnationalräkenskapsenheten vid har försök till förbättringarav prismätningarna gjorts. De ovan redovisade talen över exportens volym- ochprisutveckling ansluter sig till dessa förbättrade metoder. Importen blev betydande 1974 delvissom en följd av sfimulansåtgärderna detta år. Fr. o. m. slutet av 1974 hardock importen fallit, i volym räknat. I och med att efterfrågetryckct iutlandet minskade fick de svenska företagen i ökad utsträckning gå över tillförsäljning på hemmamarknaden, vilket medfört att importvarorna mött en ökadkonkurrens. Den fortsatta konsumfionstillväxten under den återstående delen avinnevarande är skulle i och för sig tala för en relativt hög import. Avmattningeni lageruppbyggnaden jämte det avtagande behovet av insatsvaror lederemellertid till ett fortsatt fall i importefterfrågan. För helåret 1975uppskattas importvolymen ligga lägre än 1974. Det är endast varugruppermed högt konsumtionsvaruinnehåll. 1975/76: 65 32 Härtill kommer att råoljeimporten ökat kraftigt, ,vilket sammanhänger med kapacitetsutbyggnaden på raffinaderiområdet. Dettaleder å andra sidan till att importen av färdiga petroleumprodukter minskar. 1976 blir importen totalt sett låg vilket i förstahand sammanhänger med den förutsatta omsvängningen i lagerinvesteringarna.Ökningen uppskattas till 1 ä . Importprisernas ökningstakt har drastiskt reduceratsunder loppet av 1975 och kan antas bli för . Nästkommande ärblir ökningen troligen ungefär lika stor. Inflationsimpulserna från utlandetmattas således avsevärt eftersom im-portprisökningstakten uppgick till ca35 %. Den skisserade utvecklingen ger ett fortsattunderskott i handelsbalansen. Detta kan f. n. uppskattas till drygt 4miljarder kr. ett fortsatt underskott om 400500 milj. kr. per månadunder , och 1 1/. i underskott 1976 (se tabell1.2). Vad gäller tjänstesidan kan noteras attsjöfartsnettot på grund av den försvagade sjöfartskonjunkturen torde blica 500 milj. kr. lägre än vad som beräknades i den reviderade nationalbudgeteneller . Turistnettot försämras något hundratal milj. kr. iår och ungefär lika mycket . Övriga tjänster försämras ungefärtrendmässigt. Underskottet i transfereringarna uppgår till 3 1/2 miljarderkr., en försämring på . En ytterligare försämringuppträder 1976, bl. a. beroende på det ökande u-landsbi-ståndet. Tillförsämringen bidrar också räntebetalningarna på den ökade upplåningen iutlandet. Totalt ger detta ett bytesbalansunderskott på ca 8 1/2 miljarder kr.i år varav ca . kan detberäknade bytesbalansunderskottet anges till ca 7 ä . På tre årskulle således det samlade underskottet uppgå till ca 20 miliarder kr. 1975/76: 65 33 Den internationellakonjukturavmattningen har under loppet av innevarande år allt tydligarepåverkat den svenska /«f/(«/r/produktionen. Den vikande ufiandsefterfrågan gavsig först tillkänna pä råvarusidan där trävaruexporten , menfrämst , kraftigt reducerades. drogs ocksåmassaexporten ned och drabbades även papperssidan. /1975 inträdde ett kraftigt internationellt efterfrågebortfallför järn och stål samt malm. Även verkstadsindustrin tycks under loppet av 1975ha fått känning av avsättningssvårigheter på exportmarknaderna. av sjunkandeufiändsk efterfrågan på svenska varor har emellertid den inhemska efterfrågan iinte oväsentlig grad kompenserat härför. Den privata konsumtionen ökadekraftigt delvis som en följd av vidtagna sfimulansåtgärder. Även 1975 harkonsumfions-viljan varit stark, till vilket bl. a. skatteomläggningen ochlöneökningarna bidragit. Vidare synes konsumfionstillväxten inom den offenfiigasektorn ha legat på en hög nivå 1975. Industriinvesteringarna har dessutom ökatkraftigt både 1974 och 1975. Den successiva försämringen avutlandsmarknaderna har emellertid gjort det allt svårare för företagen attupprätthålla produktionen. För alt i görligaste män kunna upprätthållaproduktion och sysselsättning har en omfattande produktion för lager ägt rum.Under första halvåret i år har lagerökningen inom industrin uppgått till över 3miljarder kr. Lagcruppbyggnaden nådde en sådan omfattningunder att ökningen naturligen blir mera dämpad . Kapacitetsutnyttjandet har enligtkonjunkturbarometern sjunkit och industriproduktionenskulle enligt den osäkra, preliminära statistiken ha fallit allt sedanförsta kvartalet . En lageravvcckling i förbrukarledet tillsammans med ensvag efterfrågan i övrigt leder sannolikt till en större produktionsnedgångunder . En viss återhämtning börjar dock bli märkbar inomskogsindustrin. Produktionsminskningen mätt mellan helåren 1974 och 1975 kanemellerfid bli relativt kraftig. Förbättringen i skogskonjunkturen antasfortsätta successivt . Inom järn- och stålindustrin kulmineradeproduktionen men det är först under 1975 som nedgången blivit av merabetydande omfattning. Försämringen av ordersituafionen har dock dämpats ochefter en viss fortsatt neddragning av produktionsnivån ochförsta halvåret 1976 torde en viss återhämtning kunnaäga rum. Som en följd av den svaga internationella stålefterfrågan har ocksåmalmexporten och malmproduktionen minskat. En viss förbättring förefaller docktrolig . 3 1975176.1 saml. 1975/76: 65 34 Verkstadsindustrin har upprätthållit en högproduktionsnivå in . Det försämrade orderläget torde dockså småningom komma att leda till en produktionsanpassning. Ytterligare skälför detta är att en inte oväsentlig del av tillverkningen lagts på lager, uppbyggnadenunder kan uppskattas till . i 1974års priser. En så kraftig lageruppbyggnad torde inte vara möjlig under restenav året. Vidare kommer en eventuell förbättring av efterfrågan atti första hand leda fill en lageruttömning. Produktionsökningen torde uppgåtill och kan uppskattas till någon procent. Hemmamarknadsinriktade industrier, t. ex.livsmedelsindustrin, har inte på samma sätt som exportnäringarna påverkats avavmattningen. Den väntade, relativt höga konsumtionsökningen även 1976 bidrartill att upprätthålla produktionen inom dessa branscher. För hela industrin innebär detta att produktionenväntas minska med 1 ä mätt mellan helåren 1974 och 1975. I och medåterhämtningen nästa är bör produktionen äter uppnå nivå. För övriga sektorer i ekonomin gäller förjordbrukets del att en återgång skett till en mera normal produktionsnivåefter fjolårels rekordskörd. Inom skogsbrukethar produktionen vikit som en konsekvens av den dåliga skogskonjunkturen ochnågra förbättringar hinner knappast inträda som påverkar utvecklingen mellangenomsnittslägena 1975 och 1976. El-, gas- och vattensektorn ökar produktionenkraftigt som en följd av utbyggnaden på energiområdet. Denna nivå kvarståroförändrad 1976. Byggmarknaden har karakteriserats av en viss bristpå arbetskraft som produktionen, som den kan avläsas i stafistiken,tycks öka relativt obetydligt i är. Detta kan dels förklaras av att detkraffigt ökade småhusbyggandet är arbetskraftskrävande, dels av attomfattningen av reparations- och underhållsarbeten är bristfälligt statistisktbelyst. Den tillgängliga statistiken fångar sannolikt inte upp all denverksamhet som pågår på detta snabbt expanderande område. Vad gäller 1976 kanf. n. förutses en viss uppgång i byggnadssektorns produktion, som omfattar bådenyinvesteringar och reparationer och underhåll. Denna uppgång förklaras bl. a.av de vidtagna stimulansåtgärderna. Som en följd av den kraftiga ökningen av denprivata konsumtionen uppvisar den privata tjänsteproduktionen en betydandetillväxt 1975 och denna kan förutses fortsätta 1976. den offentligasektorns produk-fion har ökat avsevärt 1975, ca 3 V'De bedömningar av den offentliga sektornsutveckling som redovisas i avsnitt 8 innebär en ökning av den offentligatjänsteproduktionen med 1976. För ekonomin som helhet bör produktionen enligttillgängliga uppgifter kunna öka med . Med tanke på den osedvanligthöga 1975/76: 65 35 sysselsättningenförefaller denna produktionstillväxt anmärkningsvärt låg. Den förutsätter enmycket svag produktivitetsökning. Detta kan åtminstone delvis förklaras av attföretagen inte anpassat arbetsstyrkan till produktionsutvecklingen utanupprätthållit sysselsättningsnivån genom att öka reparations- ochunderhällsverksamheten och andra arbeten som är relativt ofullständigtbehandlade i stafistiken. Det kan inte heller uteslutas attproduktionsvolymförändringarna underskattas i en period med relativt snabbaprisrörelser. Deutvecklingstendenser som ovan antytts ger sammantaget en pro-duktionsfillväxtpä med en tyngdpunkt i tillväxten på andra halvåret1976. 1975/76: 65 36 /"- ochutvandring, arbetskraftens förändring (januariseptember) harncttoinvandringen uppgått till nästan 12 000 personer. Drygt hälften av dessaär danska medborgare, vilket betyder att den ökning av invandringen frånDanmark som konstaterades speciellt sista kvartalet 1974 har fortsatt. En vissavmattning har dock kunnat noteras . Invandringen frånFinland har, med utvandringsöverskott, ånyo börjat öka något. Antalet personer i arbetskraften (dvs. sysselsattaoch arbetslösa i åldern ) ökade med drygt 56 000 mellan 1973 och 1974.Denna utveckling har fortsatt även var det drygt 80000 fler i arbetskraften än motsvarande månad 1974. Till allra största delen ärdenna ökning beroende på en ökad kvinnlig förvärvsverksamhet. Den nedgång i de nyaninälda lediga platserna somkonstaterades har, med undantag ,fortsatt . Totalt låg de säsongsrensade nyanmälda platserna förperioden januariseptember 1975 1974. Förtillverkningsindustrin och byggnadsverksamheten har de nyanmälda platsernasjunkit med 30 resp. års nivå (januariseptember). Även de obesatta platserna har minskat totalt låg antalet obesatta platser (säsongrensat) . Utvecklingsförloppet har varit likartat det för de nyanmäldaplatserna. kunde en viss nedgång noteras.Denna förbyltes dock i en ökning , vilken dock bröts och sedan efterföljdes av en successiv minskning. Särskilt inomtillverkningsindustrin har minskningarna varit kraftiga. Septembernivån 1975för de obesatta platserna låg för metall- och verkstadsindustrin , förmassa- och pappersindustrin och för textil och beklädnad månads nivå. Under loppet av 1974 steg sysselsättningen kraftigtjämfört med . Denna expansion har fortsatt även . Takten isysselsättningsökningen har dock successivt dämpats. Trots den svagare arbetskraftsefterfrågan hararbetslösheten legat på en mycket låg nivå. , enligt arbetskraftsundersökningarna, ca 76 000 personer arbetslösa motsvarande av arbetskraften. Ett flertal faktorer har samverkat tilldenna ut- Prop,1975/76: 65 Såväl den privata som den offenfiigakonsumfionen har hållits väl uppe de beräknas öka med ca 4 %vardera jämfört med . Likaså är investeringsverksamheten i industrinfortfarande expansiv. Industrin tycks vidare ha fler som är sysselsatta medreparations- och underhållsarbeten än normalt. har också genomförtsen arbetsfidsförkortning för skiftarbetare. Hur stor betydelse den förändradetrygghetslagstiftningen på arbetsmarknaden, de s. k. Aman-lagarna, haft kanännu inte bedömas. Utvecklingen tyder dock på att företagen visat en klart ökadbenägenhet att behålla sin arbetskraft även om efterfrågan visar tecken på attvika. Antalet varsel omdriftsinskränkningar är färre än vid den föregåendekonjunkturavmattningen dock har antalet varsel , Tabell 5.1 Arbetslösheten enligtarbetskraftsundersökningarna januariseptember 1974 och 1975 Hela riket Storstadslän Skogslän Övriga län 71 300 20 900 23 900 26 400 63 300 16 400 22100 24 900 65 300 16 800 21400 27 100 Hela riket Storstadslän Skogslän Övriga län -9 500 -5 800 -2 400 -1 300 -13 000 -5 200 -3 200 -4 500 Relativa arbetslöshetstal, % Hela riket 1975 1974 Övriga län 1975 1974 Källa: Statistiska centralbyrån.Tabell 5.2 Varsel om personalinskränkningar totalt antal berörda 4 1975176.1 saml. 1975/76: 65 38 somframgår av tabell, 5.2, ökat kraftigt jämfört med . Inom industrin är detfrämst trävarubranschen och textil- och beklädnadsindustrin som haft ökadevarsel . Antalet personer sysselsatta iarbetmarknadsutbildning eller beredskapsarbeten har legatbetydligt under de senaste årens nivå. Inom de varuproducerande näringsgrenarna (gruvoroch tillverkningsindustri, byggnadsindustri, jord- och skogsbruk m. väntasefterfråge- och produktionsutvecklingen bli ganska svag både 1975 och 1976. För1975 väntas en nedgång i den totala varuproduktionen med ett parprocentenheter, medan utvecklingen under loppet av 1976 antas komma attinnebära en viss uppgång. Som mer utförligt har beskrivits i avsnitt 2 är dennautveckling betingad av den internafionella ekonomins långsammaåterhämtningstakt som inte väntas få en klart positiv effekt på produktionenförrän en bit in på 1976. Trots den internationella konjunkturnedgångensåterverkningar har sysselsättningsläget varit mycket gott. Man fåremellertid sannolikt räkna med att en försvagning kommer att inträffa inomvissa sektorer och . I första hand torde detsvaga efterfrågeläget innebära att företagen håller igen på nyrekryteringen avarbetskraft, vilket främst skulle öka svårigheterna för nytillträdande grupperpå arbetsmarknaden. Permitteringar och avskedanden i begränsad omfattning kanemellertid heller inte uteslutas, vilket bl. a. indikeras av det ökade antaletvarsel om personalinskränkningar (se tabell 5.2). bör emellertidframhållas att de pensionsreformer som kommer att genomföras samtytterligare effekter av arbetstidsförkortningen för bl. a. skiftarbetare kaninnebära att genomslaget på arbetslösheten från denna lägre efterfrågan blirbegränsat. Huvuddelen av svaghetstendenserna torde drabbaexportindustrin och byggnadssektorn. För den offentliga sektorns del väntasdäremot en ökning av sysselsättningen under både 1975 och 1976. Sysselsättningsökningenunder 1976 som beräknas till inemot 30 000 personer väntas till största delenfalla inom vårdsektorn. Även den privata tjänstesektorn väntas öka sinefterfrågan pä arbetskraft . De ekonomisk-politiska åtgärder som regeringenoffentliggjort bör vid sidan om dessa expansiva inslag isysselsättningsbilden verksamt bidra till att understödja efterfrågan inomutsatta sektorer. Åtgärderna har vidare utformats med sikte på att underlättaplaceringen på arbetsmarknaden av ungdomar och övriga nytillträdandearbetssökande. Prop.1975/76: 65 39 6 De enskilda konsumenternas ekonomi Hushällens köpkraft har förstärkts i betydande gradunder 1975. De faktorer som bidragit mest till detta är utfallet av lönerörelsen,förbättringen av sysselsättningsläget, slopandet av sjukförsäkringsavgiftensamt skattereformen , som innebar minskningar av marginalskattenför låg- och medelinkomsttagare. Förbättringarna av folkpensioner,bostadstillägg m. m. har även bidragit till ökningen. Lönerörelsen resulterade i en avtalsmässiglöneökning på . Till detta skall läggas en löneglidning utöveravtalet som uppskattats till . En genomsnitfiig löneglidning av denstorleken innebär sannolikt för industriarbetarkåren, vilket är någotlägre än motsvarande tal . Detta leder tillsammans med en visssysselsättningsökning till att den totala lönesumman bör sfiga med ca 17 %eller , se tabell 6.1. Tabell6.1 De enskilda konsumenternas ekonomi 1974 1976 Direkta skatter, avgifter Hushållens nettoinbetalningar till det offentliga -14,3 -5,2 Övriga faktorinkomster ökar i långsammare takt än1974. Exempel på detta är inkomsterna för enskilda företagare såsom jordbrukareoch skogsägare. Skörden blev inte av samma omfattning som 1974, samtidigtsom skogskonjunkturen har varit svag. Kapitalinkomsterna påverkas i negafivriktning av diskontosänkningen och av en viss nedgång i vinsterna. Däremotväntas inkomstöverföringarna till hushållen öka eller drygt 7miljarder kr. De största tillskotten kommer från förbättringen avpensioner och sjukförsäkringsförmåner. Till följd av bl. a. den vidtagnaskatteomläggningen ökar hushållens disponibla inkomster kraftigt eller mednärmare i löpande priser, en ökning som dock är ca 1,5 procentenheterlägre än 1974. Tillskottet till köpkraften utgör . Vid enberäknad prisökning om kommer den reala tillväxten att uppgå tillungefär . Detta är en tillväxt som visserligen understiger 1974 årsexceptionella ökning 1975/76: 65 40 mensom är klart högre än vad som i övrigt varit vanligt under 1960-och 1970-talen.Tyngdpunkten i köpkraftsförstärkningen ligger vilket börbidra till att motverka effekterna av den försvagade ufiandsefterfrågan. För1976 beräknas avtalslöneökningen till . Löneglidningen har antagitstill eller ungefär densamma som 1975 och sysselsättningen förutsättsi stort sett ligga kvar på detta års nivå. Lönesummans ökning skulle såledesbli . Inkomstöverföringarnaökar 1976 snabbare än i är beroende bl. a. på barnbidragshöjningen i oktober1975 samt den fortsatta reformverksamheten på pensionsområdet. Härtill kommerförbättringar av bidragen till arbetsmarknadsutbildning och vuxenutbildning. Genom uppgörelsen mellan tre av de politiskapartierna säkrades en sänlcning av den direkta skatten som motsvarar1 . för flertalet löntagare. Totalt sett innebär skatteomläggningen enförbättring av hushållens inkomster med . Den beräknadekommunalskattehöjningen reducerar dock denna förbättring med drygt 1 miljardkr. Dedisponibla inkomsterna skulle därmed öka med mellan helåren 1975och 1976. Efter hänsynstagande till den förutsedda prisökningen återstår drygt3 % i real köpkraftsförbättring. Detta är klart lägre än 1974 och 1975 menhögre än vad som varit vanligt flertalet år . Prisutvecklingenunder loppet av 1975 torde stanna . Dämpningen av den internationellaprisstegringstakten spelar en väsentlig roll för denna i jämförelse med 1974något lägre prisstegring. Hänsyn har härvid tagits till den av OPEC-länderna iseptember beslutade 10-procentiga höjningen av råoljepriset. Den s. k.restfaktor, i vilken man söker fånga upp genomslaget på priserna av de ökadelönekostnaderna, är beräknad utifrån ett antagande om en timlönekostnadsökningpå 1975 och 1976. Prisöverenskommelsenpå jordbruksområdet har inneburit att ungefär hälften av kompensationen tilljordbruket tagits ut i form av höjda priser i konsumentledet . För1976 har kalkylmässigt antagits att kostnadsökningarna helt tas ut viakonsumentpriserna. De pågående hyresförhandlingarna kommer att ge resultat somåterspeglar sig i den i konsumentprisindex ingående bostadsposten. Det är docktveksamt om några större effekter blir märkbara .