prop · FY0324 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition om viss försöksverksamhet inom lärarut bildningen m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoil. Ipropositionen föreslås att en försöksverksamhet påbörjas /78 medutbildning av lärare i dels gymnastik, dels herakunskap, kostkunskap,bostads/miljökunskap och konsumentkunskap i kombination med annat ämne. Förbehörighet till tjänst med avsedd ämneskombination skall krävas ämnesstudier igymnastik jämte annat ämne resp. kostkunskap och miljö- och konsumentkunskapjämte annat ämne. FörsöksutbUdningeni gymnastik skall enligt förslaget förläggas till ochförsöksutbildningen i kostkunskap och miljö- och konsumentkunskap tiU Umeå.Ämnesstudierna föreslås omfatta studiekurser motsvarande 6080 poäng vidnuvarande filosofisk fakultet. Studierna skall bygga på tvåårig linje igymnasieskolan. Ämnesutbildningen i gymnastik kombineras i förslaget medengelska, biologi, kemi eller matematik. Utbildningen i ämnena kostkunskap ochmiljö- och konsumentkunskap kombineras med biologi, kemi, materaatik ellersamhällskunskap, UtbUdningen skall kunna tUlgodoräknas i nuvarande filosofiekandidatexamen. Parallelltmed ämnesstudierna i gyranastik resp. kostkunskap ra. ämnen föreslås fyraveckors lärarinriktad yrkesförberedelse äga rum. Efter avslutade ämnesstudierskall de studerande genomgå praktisk-pedagogisk utbildning. 1 1975.1 saml. 1975: 24 2 Förantagning till utbildningen och urval bland de sökande föreslås de regler gällasom i proposition om reformering av högskoleutbildningen m.m. (prop. 1975:9)föreslagits att gälla första gången vid antagningen till . Ipropositionen föreslås vidare att teckningslärarutbildning av det slag sombedrivs vid teckningslärarinstitutet skall byggas ut. Utbyggnaden skall enligtförslaget förläggas till . Vidare föreslås att skolöverstyrelsenundersöker behovet av att anordna en särskild utbildning av icke-behörigalärare i teckning, som i viss omfattning tjänstgjort i skolan.Skolöverstyrelsen skall därvid undersöka om en sådan utbildning kan förläggastill . Närvarande: Statsministern , ordförande, ochstatsråden. Sträng, , , , , ,, , , , , , , , ,. Föredragande: statsrådet . Proposition om viss försöksverksamhet inom lärarutbUdningenm. ' har lagt fram betänkandena(SOU 1972: 92 och 93) Fortsatt reformering av lärarutbildningen (del I) ochFörslag till studieplaner (del II). Betänkandenaavser utbildning av lärare i barnkunskap, barn- och ungdoraskunskap, bostads/miljökunskap,dramatik, ergonomi, familjekunskap, formgivning, gymnastik, hemkunskap, konsuraentkunskap,kostkunskap, slöjd, teckning och textilkunskap samt i delar av ämnen ekonomi,konst och konsl-och musikhistoria,1 Även utbildningen av lärare i musik ärdelvis behandlad, I fortsättningen kommer dessa ämnen att sammanfattas underbenämningen LUK-ämnen i överensstämmelse med den terminologi som utredningenhar använt. Lärarutbildningskomraittén har vidare lagtfram slutbetänkandet (SOU 1973: 42) UtbUdnmg av lärarutbildare. Slutbetänkandetavser behörighet för och utbUdning av läraratbildare som skall medverka i denav utredningen i huvudbetänkandet föreslagna ämnesutbildningen och praktlsk-pedagogiskautbUdningen av lärare i LUK-ämnen, Efter remiss har yttranden över betänkandena avgetts avStatistiska centralbyrån (SCB), (),universitetskanslersämbetet (UKÄ), 1 Riksdagsledamoten , ordförande,utbildningssekreteraren , riksdagsledamoten ,rektorn , f, d, skolrådet , f. d. riksdagsledamotenErnst , folkskolläraren , sekreteraren samtskoldirektören . 1975: 24 4 mitteernaför universitet och högskolor (), () efterhörande av samtliga lärarhögskolor samt seminarierna för huslig utbildning, slöjdlärarseminarietoch styrelsen för samt ett antal länsskolnämnder ochskolstyrelser, , dåvarande centrala studiehjälpsnämnden (CSN),(), styrelsen för gymnastik- ochidrottshögskolorna, dåvarande teater- och musikrådet (TMR) efter hörande avstatens scenskolor och statens dansskola, dramatiska insthutet (DI),, länsstyrelserna i , län, Östergötiandslän, , län, , ,, län, och , förde fria konsterna, konstnärsutbildningssakkunniga (), barnstugeutredning,filmutredningen, organisationskommittén för högre musikutbildning (OMUS) efterhörande av musikhögskolorna, utredningen om skolans inre arbete (),kompetenskommittén, expertgrupp för konstutbildning. , (), , (),(), akademikers centralorganisation(), i (LO), (), (), Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd,och Skola, (),, elevers centralorganisation (), () och (), TCOhar till sitt yttrande bifogat yttrande från Svenska facklärarförbundet.Yttranden har även inkommit från , Fredrika-Bremer-Förbundet,Föreningen , Konstnärernas riksorganisation.Kulturarbetarnas Socialdemokratiska Förening, i Västernorrlandslän. Teckningslärarnas och Tl-elevernas föreningoch . Ipropositionen behandlas även en skrivelse från SÖ medförslag till bestämmelser om lärartjänster i nya ämneskombinationer igymnasieskolan avsedda att möjliggöra för vissa lärare i yrkesinriktat ämneatt kombinera sitt huvudämne med annat undervisningsämne. Förslaget harföregåtts av remissförfarande. 2Utbildning av lärare i LUK-ämnen 2.1 Nuvarande förhållanden Utbildningenav lärare i LUK-ämnen äger rura vid särskilda seminarier eller högskolor, därlärare i endast ett eller några få ämnen utbUdas, 1975: 24 5 Både ämnesutbildning och utbildning i pedagogik ochmetodik meddelas vid dessa läramtbildnlngsanstalter, som också svarar för destuderandes praktUctjänstgöring. De blivande teckningslärarna fullgör en stordel av sin praktiktjänstgöring vid teckningslärarinstitutets interna övningsskola. I följande sammanställning redovisas var lärare i olika LUK-ämnenutbildas. Seminarier och högskolor vid vilka lärare i LUK-ämnenutbildas Musik Musikhögskolorna i , Malmöoch Gymnastik Gymnastik-och idrottshögskolorna i Siockholm och Trä- och metallslöjd i Konsumenlkunskap Texlillärarlinjens allmänna gren vidseminarierna för Textilkimskap huslig utbildning i Göleborg,, och Textilkunskap Texlillärarlinjens vävinriktade gren vid seminariet för Bostads/miljökunskap Hushållslärarlinjen vidseminarierna för husUg utbild- Ekonomi ningi , , och Barnkunskap Barnavårdslärarlinjenvid seminarierna för huslig ut- Barn- och ungdoms- bildning i , ,och kunskap Familjekunskap ' Provisorisk ämnesulbildning i musik anordnas för närvarandei och under särskild ledning (OMUS). har enligt sin instruktion inom sittverksamhetsområde inseende över utbildning, fortbUdning och vidareutbUdning avlärare och andra tjänstemän. finns för iStockholm, som omfattar även teckningslärarinstitutet, samt för gymnastik- ochidrottshögskolorna. Motsvarande uppgifter för musikhögskolorna åvilar förnärvarande organisationskommittén för högre musikutbildning (OMUS). Den närmaste ledningen av utbUdningen utövas av rektor.Vid gymnastik- och i firms vidare en professur ochtvå tjänster som biträdande professor samt vid i tvåprofessurer. Vid var och en av gymnastik- och idrottshögskolorna i Stockholraoch finns tjänster som universitetslektor. I övrigt finns bland annattjänster som huvudlärare, lektor, metodiklärare. Prop.1975: 24 6 pedagogiklärare,speciallärare och lärare i enskilda ämnen samt administrativ personal. 2.1.2Inträdeskrav och utbildningstidens längd Förtillträde till flertalet av nämnda utbUdningar krävs inte endast grundläggandeskolkunskaper utan också någon form av förutbildning. Iföljande sammanställning redovisas formella inträdesfordringar och utbildningstidenslängd för olika utbildningar. På grund av att antalet sökande tUl samtUga utbUdningarunder i regel varit mycket stort har de reella inträdesfordringamaoftast blivit högre än de i samraanställningen angivna formella. FörtUlträde till utbUdningen av lärare i teckning, musik och gymnastik krävsdessutom goda färdigheter i ämnet. Sökande till teckningslärarinstitutet fårdokumentera dessa färdigheter genom arbetsprov. Förkunskaper och färdigheterhos sökande tUl musUclärarutblldningen prövas vid inträdesprov tiUmusikhögskolorna. Inträdeskravoch utbildningstidens längd vid olika seminarier och högskolor för utbildningav lärare i LUK-ämnen särskild kurs i matematik eller motsvarande striella dagskolan vid (fack ) åk 9, särskild kurs i matematik eller engelska, förkunskaper i vissa ämnen enligt vad som gäller för tillträde till naturvetenskaplig eller teknisk linje i gymnasieskolan samt i biologi eller naturkunskap och ell språk lägst betyget 2 på treårig linje i gymnasieskolan i verkstadsskola för möbelsnickare och metallarbetare* åk9 med lägst betyget 2 i svenska, engelska, historia, samhällskunskap,matematik, fysik, kemi och teckning 1 termin yrkeskurs i sömnad med fackleck' ning-fl termin väv- Seminarium för 19år åk 9 med lägst betyget husligutbUd- 2 i ämnena svenska, ning: engelska (särskild *Tvä år av förutbildningen kan ersättas av genomgång av gymnasieskolansträtekniska eller verk-stadstekniska linje. kurs), matematik (sär- skild kurs), biologi, 1 termin hemleknisk skola-f 5 månaders praktik i hem-}-l månad i slorhushäll-f-1 månad inom socialt verksamhetsområde praktik i barnavård i ' Den angivna förutbildningen i vävning kan ersättas avgenomgång av gymnasieskolans konsumtions-linje med textil inriktning. ' Denangivna förutbildningen kan hell ersättas av genomgång av gymnasieskolans konsumlionslinje,gren med hemvårdsinriktning. * Den angivna förutbildningen kan helt ersättas avgenomgång av gymnasieskolans vårdlinje, gren för bam- och ungdomsvård. 2.1.3 Utbildningens huvudsakliga innehåll Ämnesutbildningen för blivande lärare i LUK-ämnen skerparallellt med den praktisk-pedagogiska utbildningen. Ämnesstudierna är i storutsträckning integrerade med ämnesmetodik och det är därför inte möjligt attange metodUcstudiemas omfattning. Utrymmet för ämnesstudier, för studier i pedagogUcoch alhnän metodik samt för praktisk lärarutbildning varierar avsevärt mellanolika LUK-ämnesutbildningar. Ulbildningen vid fack är enförberedande utbildning med auskultationer, och viss integrerad ämnesmetodikförekommer redan i denna utbUdning. Ämnesstudierna omfattar enligt gällandetimplan , fördelade på alla fyra utbildningsåren.Ämnesmetodiken upptar på timplanen , fördelade på de tresista utbildningsåren. Teckningsundervisningen i och gymnasieskolanomfattar bildframställning, bildkunskap och miljökunskap. Iteckningslärarutbildningen motsvaras bildframställningen främst av ämnenafärg- och formkunskap, tvådimensionell bUd och tredimensionell bild.Bildkunskapen med dess tolkning, värdering och kritiska granskning motsvaras iämnesstudierna främst av ämnena konsthistoria och estetisk nutidsorientering.Ämnet mUjökunskap behandlar främst de kollektiva miljöernas problematik.Dessutom orafattar äranesstudiema följande ämnen: projektionsritning, skrift,reklam och utstäUning samt foto- och filmkunskap. 1975: 24 8 PedagogikutbUdningenär uppdelad på tvä ämnen: psykologi och peda-gogUc samt konstpsykologi ochkonstpedagogik. Konstpsykologi och konstpedagogik behandlar översiktligt frågorsom sammanhänger med konstupplevelse, bildkommunikation, bamets bUduttryck,demonstration av UtstäUningar, sammanställning av pedagogiska bUdsviter osv. Denpraktiska läraratbildningen omfattar dels undervisningsövningar i internövningsskola, dels auskultation, övningsundervisning och betygsattapraktikserier vid grundskolor och gymnasieskolor. UtbUdningenpå musiklärarlinjen består av en treårig ämnesutbildning samt praktisk-pedagogiskutbUdning, den s. k, provårskursen. Hela denna utbUdning är förlagd tUlmusikhögskolorna. ÄmnesutbUd-ningen omfattar ämnena piano, sång, instrument,satslära, musiklära, gehörslära, musikhistoria, formlära, kördirigering,orkesterdirigering, körsäng, rytmik och talteknik. m. /72 anordnas en provisorisk utbUdning av lärare i musik ochannat ämne (prop. 1971: 31, UbU 1971: 5, rskr 1971: 112), ÄmnesutbUdningenskall för båda ämnena tUlsammans omfatta . Utbildningen i musik motsvararstudiekurs om 60 poäng vid filosofisk fakultet och därutöver i förekommandefall påbyggnadskurs motsvarande 20 poäng. Denna utbUdning i musik får tiUgodoräknasi filosofie kandidatexamen. Vidare ingår praktisk-pedagogisk utbildning ett årvid lärarhögskola. Timplanenför gymnastiklärarlinjen vid gymnastik- och idrottshögskolorna omfattarföljande ämnen: anatomi och rörelselära, fysiologi, hälsolära och sjukdomslära,psykologi och pedagogik, kroppsövningarnas historia, röst- och talvård,kroppsövningarnas allmänna teori, gymnastik, musik, idrott samtundervisningsövningar med skolklass m. ra, och auskultationer. Pågrund av ett eleverna skall utbUdas i vinter- och sommaraktiviteter utomhus raåsteen periodindelning göras så att vinteridrotterna koncentreras tilljanuariapril, soraraaridrotterna tUl septemberoktober och majjuni. Ämnesstudiernai gymnastik och idrott är uppdelade i teori och metodik-praktik.Gränsdragningen mellan ämnesteori och metodik är svår att göra. Som exempel påvad som menas raed ämnesteori i dessa äranen kan anföras träningslära,rörelselära för olika grenar som gymnastik, fri idrott, skidor, skridsko, simning, bollspel, orientering och friluftsliv. Denämnespraktiska utbildningen sker alltid i kombination med undervisningen i äranesmetodik.Någon tid för övning av ren personlig färdighet blir det inte. Denna övning fårske i samband med genomgång av metoder för inlärning eller träning. Prop.1975: 24 9 Undervisningeni psykologi och pedagogik är fördelad på samtliga fyra terminer. Huvudviktenligger på psykologi under första och på pedagogik . I ämnetingår avsnitt som behandlar didaktiska problem, speciellt avseendekroppsövningarnas pedagogik, betygsättning, skolkännedom, skolans målsättning,organisation och arbetssätt. Avsiktenär att eleverna i detta ämne skall få en allmän metodikgenomgång som sedanskall utgöra granden för den speciella ämnesmetodiken. Lärarna i pedagogikblir på detta sätt tUlsammans med lärarna i metodik ansvariga för denpedagogiska utveckUngen inom ämnet. Denpraktiska lärarutbUdningen sker i form av undervisningsövningar i olikaskolformer. Undervisningsövningarna pågår under tre av de fyra terminerutbildningen omfattar. Slöjdlärarkandidaternahar som visats genomgått en fyraårig ämnesutbildning när de börjar på slöjdlärarseminariet.Utbildningstiden vid seminariet behöver därför endast i begränsad omfattningtas i anspråk för äranesutbildning i slöjd. De ämnen som har det största timtaletär slöjdmetodik, teckning och ritteknik, samt psykologi och pedagogik. Ungefären femtedel av utbUdningstiden ägnas åt studier i ämnena svenska,samhällskunskap, matematik, fysik och kemi. Undervisningeni metodik bedrivs på fem "stationer" som samtiiga kandidater besöker.Vid varje metodikstation undervisar en metodiklärare enligt följandefördelning: a) specialmetodik trä b) specialmetodik metall c) specialmetodik i andra material(plast, emalj, skinn etc) d) stadiemetodiklåg- och mellanstadiet (trä, metall och andra material) e) stadiemetodikhögstadiet (trä, metall och andra material). fem klasser har varje klass en veckodag under hela läsåret tillsitt förfogande för den praktiska lärarutbildningen. Konsumentkunskap,textilkunskap, textilslöjd Timplanenför textillärarlinjens aUmänna gren vid seminarierna för huslig utbildningomfattar följande ämnen: psykologi och pedagogik, metodik (utom ämnesmetodik),kemi, fysik, textilkunskap, hälsolära med skolhygien, allraän konsthistoria,textil- och dräkthistoria, vävteori, ckonorai- och konsumentkunskap, samhälls-och familjekunskap, textil-värd, textilslöjd, mönsterkonstmktion ochmönsterformning, klädsömnad, hemtextilier, konstsömnad, vävning, fackteckning,arbetsfysiologi med tillämpningsövningar samt föredrag, demonstrationer, auskultationeroch undervisningsövningar. Iklädsömnaden utförs olika typer av klädesplagg tUl barn, ungdom och vuxna. 1975: 24 10 Konstsömnadenskall ge allsidig färdighet i broderitekniker och i knyppling. I undervisningeni vävning tränas ohka vävtekniker. Möjligheter till fritt skapande i dessaämnen tiUvaratas. I såväl vävning som sömnadsämnen sker nära samverkan medfackteckningen. Kunskaperom de textUa materialen utgör grunden för såväl det fortsatta studiet i ämnet soraför arbetet med textUa material över huvudtaget. Olika fibrers strukturer och aUmännaegenskaper, bearbetning av fibrer till garn, tyg och färdig vara behandlasingående. Undervisningen stöds av laborationer dels i form av analyser, delsundersökningar som påvisar olika fibrers och tygers lämplighet för olikaändamål. Ämnet ges en stark inriktning mot konsumentktmskap på textilområdet. Undervisningeni textilkunskap och textUvård sker i nära samverkan med kemi- ochfysikundervisningen särskilt vad gäller undersökningar av hur textUier påverkasav olika kemikalier, tvättmedel etc, I textil-vårdsundervisningen ingår även konsumentkunskapsmoment. Allmänkonsthistoria, textU- och dräkthistoria ger kunskaper om stil-arter, derasuppkomst och utbredning. Ettflertal moment i historieämnena stöds av museibesök, besök på utställningar,konstverkstäder m. m. Denpraktiska lärarutbildningen är förlagd till grundskola, specialskola,gymnasieskola, lanthushållsskola, vuxenutbildning och kursverksamhetinom folkbildningen. BostadsI miljökunskap, ekonomi, familjekunskap, hemkunskap, konsumentkunskap,kostkunskap, produktionsteknik Ämnenahemkunskap, kostkunskap och konsumentkunskap förekommer inte som separataämnen i timplanen. Ämnesutbildning för dessa ämnen ges i ämnena näringslära,livsmedelskunskap, matiagningskun-skap, bostads/miljökunskap, tvättkunskap, arbetsteknikoch arbetsorganisation, ekonomi- och konsumentkunskap, samt social- ochfamiljekunskap. Dessutom förekommer på timplanen för hushållslärarlinjen vidseminarierna för huslig utbildning följande ämnen: psykologi och pedagogik,metodik (utom ämnesmetodik), kemi, fysik, fysiologi med hälsolära,mikrobiologi, samhällskunskap, arbetsfysiologi med tiUämpnings-övningar,svenska med kontorsteknik, tekniska läromedel, demonstrationer, auskultationeroch undervisningsövningar. Integreringoch samverkan sker allmänt mellan ämnena inom utbildningen. Den praktiska läramtbUdningenär förlagd till grundskola, specialskola, gymnasieskola, lanthushåUsskola ochkursverksamhet inom folkbildningen. Barnkunskap,barn- och ungdomskunskap och familjekunskap Ämnesstudiernavid barnavårdsUnjen vid seminariema för huslig utbildning är koncentrerade tiUterminerna 1, 2, 5 och 6. nerna3 och 4 sker utbildningen vid olika institutioner: barnsjukhus, barnbördsavdelning,upptagningshem, bamavårdscentral, spädbarnshem och daghem. Iämnesstudiema ingär ett stort antal ämnen med tyngdpunkten lagd pä barn- ochungdomspsykologi samt socialmedicinsk barnavård raed närbesläktade ämnen. Lärarkandidatemabibringas en allsidig kunskap om barns och ungdomars utveckling, beteende ochbehov samt om relationerna meUan bam och vuxna. Dessa ämnesstudier sker ävenunder de mellanliggande "praktikterminema", då lärarkandidaternafördjupar sina kunskaper om bam i olika åldrar och under skildamiljöbetingelser. Ämnesstudierna under dessa praktikterminer går i timplanenunder benämningen barnavård. Denpraktiska lärarutbUdningen är förlagd till grundskola (högstadiet),gymnasieskola, lanthushållsskola samt specialskolor. Kursverksamheten förvuxna utnyttjas också för lärarkandidaternas övningsundervisning. Dessutom har lärarkandidatema vid barnavårdsskolor i anslutning till daghem och spädbarashem arbetsledning samt undervisningsövningar och demonstrationer, vilket innebäratt lärarkandidaterna handleder barnavårdsskolomas olika elevgrupper i derasutbildning i barnavård. Förall UtbUdning av lärare i LUK-ämnen gäller att utbildningen för varjelärarkategori består av en för alla lärarkandidater gemensara kurs. De läraresom skall tjänstgöra i gmndskolan får samma utbUdning som de lärare som skalltjänstgöra på högre stadier. I följande sammanstäUninganges de vanUgaste ämnen och skolformer för vilka utbUdningen vid olikaseminarier och högskolor ger behörighet. Ämnesbenämningarna varierar frånskolform tUl skolform och det är därför inte möjligt att lämna en fullständigredovisning. I sammanställningen anges endast ämnen i ochgymnasieskolan. Utbildningen ger emellertid också behörighet tUl tjänster vidbl. a, lärarutbildningsanstalter. Ämnenoch skolformer för vilka utbildningen vid olika seminarier och högskolor gerbehörighet Examenvid tecknings- grundskola teckning, konst lärarinstitutet gymnasieskola teckning,konst-och musikhisloria,dramalik, formgivning Gymnasliklärarexamen vid gymnastik- och idrottshögskola Examen vid lextillärarlinjen vid seminarium för husligutbildning Examen vid hushållslärarlinjen vid seminarium för husligutbildning Examen vid barna-värdsrärarlinjen vid seminarium förhuslig utbildning musik, konst- och musikhistoria, dramatik gymnastik, dramatik, ergonomi trä- och metallslöjd, konst konsumentkunskap, textilkunskap textilslöjd, formgivning bostads/miljökunskap, familjekunskap, konsumenlkunskap,kost-kunskap, produktionsteknik bamkunskap, barn- och I direktiven framhåller statsrådet attpersonlighetsutveckling är en gemensam målsättning för skilda studievägar. De s.k. övningsämnena har speciellt i en viktig uppgift att fylla närdet gäller elevernas personUghetsutveckling. Målsättningen för de enskildaämnena måste dock ses i samband med målsättningen för skolan i dess helhet.Indelningen i läroämnen, övningsämnen och yrkesämnen speglar ett föråldratsynsätt. Dessa benämningar bör därför enligt läramtbUd-ningskoraraittén avskaffas.Kommittén anser att detta nödvändiggör en samordning av de olika slagen av ämnesläramtbUdning.Övningslärarutbildningen bör inte längre stå vid sidan av annan lärarutbUdning. ParalleUt med förändringarna i ungdomsskolan harlärarhögskolan fått ständigt växande uppgifter inom lärarutbildningen.Uppdelningen av denna utbildning på en rad olika utbildningsenheter håller påatt försvinna. breddas den högre utbildningen, som tidigare gettsvid universitet och högskolor, tlU att omfatta i princip all utbildning somförutsätter högre skolunderbyggnad än grundskola. Utredningen har i sitt arbeteockså tagit intryck av den högre utbUdningens omvandling och frågat sig vilkaförändringar i denna utbildnings uppbyggnad och innehåU sora den fortsattareformeringen av lärarutbUdningen kräver. 1975: 24 13 Kommitténsarbete är ett led 1 integreringen av de olika slagen av lärarutbildning. Denya utbildnlngsplanema för grundskola och gymnasieskola framhäver både utbUdningensvetenskapliga grand och den enskilde eleven som centram för skolans verksamhetoch därmed för lärarens utveckling. I de av utredningen behandlade ämnena sociala inriktningen förstärkts och inslag av orientering och analys harfått ökat utrymme i de nya läroplanerna. LäraratbUdningen måste framhäva detövergripande målet och inte koncentreras i första hand på de enskilda ämnena. De nya läroplanernaställer stora och delvis nya krav på lärarna. Läraren skall sålunda i alltmindre grad förmedla information och detalj kontrollera elevernasarbetsresultat. Han skall i stället i högre grad ägna sig åt att organiseraelevemas arbete och fungera sora handledare i deras skUda aktiviteter. LärarenskaU kunna samverka med kollegor, elever och elevemas föräldrar för att skapaförutsättningar för varje elevs personliga utveckling. Han skaU kunna stimuleraeleverna till aktivt självständigt arbete, utfört i gemenskap med andra och imedvetande om det gemensamma ansvaret. Han skall kunna planera och ledaarbetet för elever med mycket skiftande behov. skall han kritisktgranska sitt eget arbete, förkovra sig själv som lärare och medverka tUl attverksamheten i skolan ständigt utvecklas och förbättras. Kommittén framhållerbetydelsen av att lärarnas grundutbildning blir tillräckligt gedigen för att deskall kunna motsvara de stora och delvis nya krav som ställs på dem enligtläroplanerna.