prop · FZ03110 · 1975-12-31 00:00:00 — Samverkan med detla kan t.ex. ha formen av bestäUningsprojekt eller - om ulbildningsprogramorganetbedömer atl det tilltänkta programmet är av tillräckligt allmänt intresse -ske på sätt som gäller för utbildningsprogramorganels reguljära produktion.Regionala etersändningar kan därvid bli aktuella. Erfarenheterav TRU:s försöksverksamhet på högskolenivå visar att framställning av programoch material för högskoleutbildning måste - om det skall utnyttjas i önskvärdomfattning - ske i nära kontakt med och under medverkan av de lärare som skallanvända materialet, därav följer enligl min mening alt initiativ till cenlalproduktion måste komma från de lokala myndigheterna och vara samordnade av deregionala. En sådan ordning stämmer väl överens med riktlinjema förhögskolereformen. Jagförordar således all ansvarel för planeringen av distansundervisningensomfattning bör vila på regionslyrelsema. På dem bör också ankomma att ta deinitiativ som fordras för att finna lämpliga former för samverkan mellanregionerna. Till en viss del kommer de berörda högskolorna alt behöva anlitacentrala resurser för produktion av material för distansundervisning - såväl etersänlsom korrespondensmalerial. Frånsett program för etersändning får detta skegenom beställning. Del bör ankomma på UHÄ att vid behov i samverkan med regionslyrelsema,uibildningsprogiamorga- 1975/76:110 105 net, och Brevskolan finna lämpliga formerför samarbele mellan samtliga eller några av dessa parter. Jag delar kommitténs uppfattning alt en framgångsrikdistansundervisning förutsätter en väl fungerande fältorganisation. Dennaskall kunna informera om utbildning, arrangera gmppsludier, bislå med studie-och yrkesorientering m. m. Jag förordar emellertid inte alt en särskildfältorganisation byggs upp. Det är enligl min mening - i likhet med vadkommittén har förordat - i stället naturiigt all för den erforderiigafältorganisationen samverka med studieförbund och folkhögskolor. Bådestudieförbunden och folkhögskolorna har en geografiskt väl förgrenad verksamhetoch omfattande erfarenhet av hur en verksamhel av denna karaktär bör organiseras.Genom sina nära kontakter med folkrörelserna kan de dessuiom fömtsättas ibetydande ulslräckning underiätta rekryteringen av nya gmpper lillhögskoleutbildning, bl.a. i form av distansundervisning. Samverkan mellanfolkbildningen och högskolan mpåsle dock ske på elt sådanl sätt atl den förras möjlighelerall anordna fritt och frivilligt studiearbete inte begränsas. De problem somhänger samman med denna samverkan kommer atl tas upp till särskild granskningav den tillsatta ulredningen om vissa folkbildningsfrågor m. m. Av vad jag har anfört framgår atl fömtsättningarna iSverige är goda för alt utveckla en distansundeivisning för högskolan som ärintegrerad med dennas övriga verksamhet. Fömtsättningar finns därmed också allundgå de problem som uppstår när distansundervisningen organiseras vid sidan avden reguljära högskoleorganisationen. Med undanlag för frågor rörande samverkan mellan högskolanoch folkbildningsorganisationema synes den fortsatta utvecklingen av distansundervisningeni alll väsentligt vara av den karaktären alt del bör ankomma påhögskolemyndigheterna alt, med utgångspunkt i de riktlinjer jag här angivit,vidta erforderliga åtgärder. Den försöksverksamhet med distansundervisning somUKÄ f. n. bedriver och som jag har berört bör mol bakgmnd av vad jaghar anfört fortsätta i nuvarande former lill utgången av /77. TRUis och SR/UTB:s erfarenheter av den hitlillsvarandeproduktionen inom vuxenutbildningsområdet är övervägande positiva. Ljud- ochbildprogram för detta område har visal sig ha fömtsättningar atl bidra tillall nå de mål som ställs upp för vuxenutbildningen. Produktionen av ljud- och bildprogram förvuxenutbildningen har i stor utsträckning riklats lill utbildningsmässigteftersatta gmpper, och kommiltén föreslår att dessa grupper även i fortsältningenskall ägnas speciell uppmärksamhet. Kommittén föreslår också all produktionenför vuxenutbildningen till sin huvuddel bör avse insatser som kan komma lillanvändning i studieförbundens verksamhet. Även andra former av vuxenutbildningbör emellertid komma i fråga. Prop.1975/76:110 106 Remissinsiansernaär genomgående positiva lill insalser i huvudsak i form av ljud- och bildprogramför vuxenutbildningen. Många betonar värdet av atl produktionen främst riklasin på de korttidsutbildade. par remissinstanser, däribland SÖ ochCentralorganisationen /SR (/SR), framhåller dessutom all behov av ljud-och bildprodukier föreligger även för den kompetensinrikladevuxenutbildningen. Kommitién och elt flertal remissinstanser anser altomfattningen och inriktningen av ljud- och bildprogram för vuxenutbildningenbör bestämmas utifrån de övergripande målen för samhälletsvuxenutbildningspolitik. Programorganetbör enligl min mening främst göra sådana insalser på vuxenutbildningens områdesom kan bidra lill atl överbrygga ulbildnings-klyfioma mellan och inom generationemasamt till att öka den enskilda människans medvetenhet och stimulera henne tillall aktivt delta i samhällsarbete och kulturiiv. Jag delar kommitténsuppfattning all produktionen för vuxenutbildningen lill sin huvuddel bör avseprogram sonT kan an-väri3äs"i studiecirklar. Kommitténs försöksverksamhelvisar på etl övertygande sätt att fömtsättningama för framgångsrika insatsermed ljud- och bildprogram för vuxna med kort gmndutbUdning framför alll liggeri samverkan och samspel med folkbildningsorganisationema. Vid sidan härav börockså behovet av ljud- och bildprogram för t.ex. arbetsmarknadsutbildning ochkommunal vuxenutbildning uppmärksammas. börvuxenutbildningsprogram etersändas på goda sändningstider. Motiven härför ärdels atl informera om och stimulera till vuxensludier, dels atl distribuerainslag i flermediesyslem avsedda för olika former av gmppsludier, aels ocKsa atlgöra del möjligl all enskilt följa undervisningen. Jagdelar kommitténs bedömningar i detla avseende. När del gäller all informera,motivera och rekrytera lill olika former av vuxenutbildning är radio och TVviktiga instmment som elersända undervisningsprogram i många fallhar fömtsättningar all nå enskilda studerande. I de fall dåutbildningsprogrammen vänder sig till allmänheten eller när deltagare i gmppsludierhar stöd och stimulans av alt följa programmen är det likaså angeläget allprogrammen placeras på sändningslider som är tillgängliga för flertaletmänniskor. Jag återkommer i det följande lill frågan om sändningsutrymme(6.3.4). Kommitiénanser alt del är en angelägen uppgift för programorganel all fortsätta arbetetmed alt utveckla läromedel och meloder som är anpassade för de utbildningsmässigteftersatta gmpperna. Vidare föreslår kommittén alt korta ämneskurser vidfolkhögskolor bör kunna anordnas för dem som följer undervisning i radiooch/eller TV på samma sätt och enligl samma villkor som kommittén för försöksverksamhelmed vuxenutbildning (FÖVUX) har föreslagil vad gäller kombinationen cirkelsludieroch folkhögskolekurser. Enliglmin mening bör utbildningsprogramorganel fortsätta utvecklingsarbetet rörande t.ex.medieval, presentations- och bearbelningsformer. 1975/76:110 107 Eltsådant arbele är särskilt meningsfullt när det gäller att utveckla läromedelsom passar väl för gmpper med bristande sludievana och otillräcklig motivation.Många vuxna är på gmnd av arbetstidens förläggning eller bostadsortförhindrade att bedriva studier i gmpp. Andra föredrar att studera enskilt.Oavsett studiernas ambitionsnivå släller enskilda studier inte sällan högakrav på den enskilde studeranden. Många studerande skulle inle kunna fullföljasina studier utan den stimulans och det stöd som de får genom att delta inågon form av gmppsludier. Vid den försöksverksamhet som FÖVUX bedrev utgjorde ämneskursemavid folkhögskolor etl inslag som uppskattades mycket av studiecirkeldeltagama. a. dellagama lillfälle alt mera koncentrerat ägna sig ål sludiema, prövapå undervisning och diskussion i störte gmpper saml möjligheler all utbytaerfarenheter med andra vuxenstuderande. Mycket talar enligl min mening för altkorta kurser vid folkhögskolor på samma säll som i FÖVUX' verksamhel även härskulle kunna utgöra etl värdefullt inslag i studierna både för enskildastuderande och studerande som följer undervisningen i gmpp. Del bör därför varaen angelägenhet för programorganet alt efler samråd med SÖ och i samverkan medstudieförbund och folkhögskolor söka finna lämpliga former för att åstadkommasåväl cirkelstudier som korta kurser vid folkhögskolor i anslutning till elersändautbildningsprogram. Jagframhöll i prop. 1975: 23 om vidgad vuxenutbildning och siudiestöd till vuxnaden betydelsefulla roll vuxenutbildningen bör spela när det gäller atl erbjuda arbelslagamade kunskaper som fordras för deras medverkan i reformarbetet på arbetslivetsområde. Den nu föreslående reformeringen av arbetsrätten kommer som arbetsrättskommittén(Ds A 1975: 11) Information och ulbildning kring arbelsrällsreformenframhåller all fordra omfattande utbildningsinsatser. Jag vill i deltasammanhang i likhet med bl. a. ABF och TCO framhålla de möjligheter som finnsall med hjälp av Ijud-och bildmaterial konkretisera ocfi levandegöra deförändringar som genom den nya lagstiftningen inträffar på arbetsplatserna. Delbör således bli en viktig uppgift för programorganet att efter samråd med bl.a. de fackliga organisationema pröva vilka insalser som lämpligen bör görasinom detta område. I delta sammanhang villjag också framhålla nödvändigheten av alt del ljud- och bildmaterial somframställs för användning i studiecirkel utformas på ell sådanl säll alt delstimulerar lill debatt och aktivt engagemang i studierna. Jag delar kommitténsuppfattning atl ljud- och bildmaterialet på många områden t. ex. i synnerhetnär del gäller alt orientera om förhållanden i olika samhällen, beskrivanaturvetenskapliga och tekniska processer m. m. - lämpar sig väl för all vitaliseracirkelsludier och atl göra dem mer problemorienterade. Använt på detta säll börljud- och bildmaterial kunna bidra till en fortsatt utveckling avfolkbildningen i enlighet med de grundläggande idéerna för denna. Lokaloch regional produktion och sändning av utbildningsprogram ger goda möjligheterlill konkretisering och närhet särskilt i samhällsämnen. Prop.1975/76:110 108 Programorganetbör pröva formerna och omfattningen av detta i samråd med Lokalradio. Kommilténföreslår vidare att ljud- och bildproduktionen inom vuxenutbildningen förhandikappade främst bör inriklas på atl anpassa del ordinarie utbudet efterolika handikappgruppers behov, all utföra särskild produktion för grupper medspeciella perceplionssvårigheter saml all informera allmänheten om dehandikappades situation. Jagdelar kommitténs uppfattning att framställning av ljud- och bildprogram förolika grupper av handikappade är en viktig uppgift för ulbildningsprogramorganet.Vidare anser jag att del är angeläget all programorganet även producerar ljud-och bildprogramkurser med syfte all ge allmänheten kunskap om och förståelseför de handikappades situation. Programorganetbör inhämta de handikappades egna synpunkter på och önskemål om produktions-och anpassningsinsatser samt del utvecklingsarbete som bör bedrivas ianslutning till produktionsverksamheten. En form för all inhämta synpunkter ärde rådgivande kommittéer som jag kommer alt förorda skall knytas lillprogramorganets styrelse. Kommitiénföreslår alt programorganel skall ha till uppgift atl framställa speciellaljud- och bildprogram för olika ändamål inom invandramndervisningen samt all islörsla möjliga utsträckning också anpassa del ordinarie vuxenulbildningsulbudettill förhållandena inom denna. 1 likhet med etl flertal remissinsttmseranser jag all del är angelägel all programorganel vidtar speciella ålgärder föralt öka invandrarnas möjligheler till utbildning. Jag delar således kommitténsmening alt programorganels insatser för invandrarna dels bör bestå av särskiltproducerade Ijud-och bildprogram, dels atl vissa redan producerade vuxenulbildningsprogrambör bearbetas för alt komma lill användning inom invandramndervisningen. Ilikhet med vad jag har förordat för handikappområdet bör programorganeteftersträva alt i görligaste mån inhämta invandramas egna synpunkter ochönskemål. Kommitiénföreslår atl utbildningsprogramorganel även skall ha möjlighet alt bedriva vissverksamhel som har anknytning till produktion av utbildningsprogram. Somexempel på sådan verksamhel nämns information om t. ex. medieulveckling,melodisk och teknisk rådgivning saml bevakning av ulvecklingen inommedieområdet. Dessuiom föreslår kommiltén alt bestäUningsproduklion och samprojekli begränsad utsträckning skall kunna genomföras. SÖframhåller att kommittén inte klart preciserar programorganels roll när delgäller utvecklingsarbete inom undervisningsområdet och anser all det är nödvändigtall ange vilka ansvarsområden som olika inslilulioner och myndigheler skall ha.Enligt SÖ är en möjlighet att skapa en rimlig samordning av och överblick överdessa frågor alt bilda en kontaktgrupp 1975/76:110 109 som kan vara rådgivande till programorganel i forsknings-och utvecklingsfrågor. Jag delarde synpunkter som SÖ har framfört när det gäller utvecklingsarbete ochförordar därför atl programorganels uppgift på delta område endast bör vara altfölja utvecklingen inom medieområdet i den utsträckning som fordras förproduktionen. Jag förutsätter emellertid att lämpliga former för samrådutvecklas mellan utbildningsmyndighetema och utbildningsprogramorganel i dessafrågor. Kommitténföreslår också all programorganel i överensslämmelse med målen för verksamhetenskall ha möjlighet alt göra program tillsammans med annan part, samprojekl.eller på beställning av annan part, bestäUningsprojekt. Vid samprojekl börenligt kommitténs mening kostnaderna fördelas mellan parterna medan beställarenhell svarar för kostnaderna vid beställningsproduklionen. Med samprojekl avserkommittén således inte del samarbete med studieförbunden som bör förekomma närdel gäller vuxenutbildningsprogram eller SÖ när del gäller program för ungdomsskolan.Kommitién anser vidare att samprojeklen och beställningsverksamheten inle börges någon större omfattning utan endast bör avse enstaka och tidsbegränsadeinsatser. Vidare bör vissa riktlinjer anges för sådan programproduktion. Bl.a. föreslår kommiltén alt för samprojekt utformningen av ljud- och bildinslagenytterst skall bestämmas av utbildningsprogramorganel. Detta är en fömtsättningför atl programmen eller delar av dem skall kunna elersändas. När del däremotgäller eventuellt tryckt material kan i samprojekl beslutanderätten vara deladmellan samarbelsparterna. I bestäUningsprojekt har beställaren den ytterstabeslutanderätten om materialels innehåll och utformning. Kommiltén framhåller atlbeställningsprojekt inle kan avse program som är direkt avsedda för elersändning.Ulöver sam- och bestäUningsprojekt föreslår kommitién atl programorganet skallha möjlighet alt försälja tekniska ijänster i den mån tillgängliga resuresermedger detla. Remissinstansema har delade meningar om förslagel rörandesam- och bestäUningsprojekt. LRF och lantbruksstyrelsen tillstyrker förslagelom samprojekl. Andra remissinstanser, t.ex. radioutredningen och TCO, ullalartveksamhet mot sådana projekt främst beroende på att det finns risk för atlprogramorganets integritet kan komma all ifrågasättas. anseralt extern finansiering endasl bör avse sådana projekl där ,Lokalradio eller utländskt rundradioförelag är samarbetspartnem. BelräffandebestäUningsprojekt tillstyrker SÖ och LRF förslaget mellan bl. a.radioutredningen och uttalar tveksamhet. Som jag har nämnt bör utbildningsprogramorganelkunna ulföra bestäUningsprojekt. Som exempel har jag angett ljud- ochbildprogram för högskolan. Program för studieförbund, folkrörelser och myndighelerär andra exempel. Som jag har framhäliit i prop. 1975//6:135 angående denstatliga kulturpolitiken 3 bör också Stiftelsen när del gäl- Prop.1975/76:110 110 lerframställning av mer omfattande ljud- och bildmaterial för sin ulstäU-ningsverksamhetkunna göra beställningar hos ulbildningsprogramorganet. Även om bestäUningsprojektinle skall avse program direkt avsedda för etersändning bör del enligl minmening vara möjligt för utbildningsprogramorganel all förvärva programmet för elersändningom programorganel bedömer alt del producerade materialet uppfyller kraven för elersändning. Enliglmin mening bör programorganel få möjlighet all ulföra samprojekl. Sådanaproduktioner bör dock endasl utgöra en begränsad del av programorganets totalaproduktion och det bör vara en fömtsättning atl de ansluter till målet förverksamheten. Som jag har anfört bör dock produktionen syfta till allprogrammen skall elersändas. Även om samprojeklen ur denna synvinkel kanmedföra vissa problem är del enligl min mening önskvärt atl programorganel fårmöjlighet all i särskilda fall samarbeta med endasl en part t. ex. ell studieförbundeller en myndighet som önskar genomföra elt program för inlernutbildning.Ljud- och bildmaterialet kan anpassas till ell studieförbunds speciella målgmpperoch i del tryckta materialet kan studieförbundet markera de frågeställningarsom anses särskilt intressanta. För alt ljud- och bildinslagen i sådanaprogram skall komma i fråga för etersändning fordras givelvis alt utbildningsprogramorganelbedömer all materialet fyller kriterierna för etersändning. I de fall samprojeklenmynnar ut i program där andra distributionsformer än elersändning bedömslämpliga får utbildningsprogramorganels andel av produktions-koslnademabestridas ur den del av anslaget som jag i det följande kommer atl förordaskall avsällas för produktion som inle i första hand avses för elersändning.Myndigheter, organisationer m.fl. kan också ha behov av all köpa tekniskatjänster. Äv praktiska skäl kommer aUtid utnyttjandet av den egna tekniken atlvariera, varför programorganel bör ha möjlighet att i mån av resurser säljateknik. Jagansluter mig i övrigi till de riktlinjer som kommittén föreslår skall gälla vidsamprojekt och bestäUningsprojekt och anser all de bör skapa elttillfredsställande skydd för programorganels integritet. Denförsöksverksamhel med regionala konsulenter inom vuxenutbUdningen som TRU harbedrivit under ell par år har givit kommitién positiva erfarenheter varför kommitiénföreslår att denna verksamhel skall byggas ul över hela landel. SÖ har i sillyttrande lagil upp denna fråga och anser alt erfarenheterna från verksamhetenhar varil alll för begränsade för alt man med dem som gmnd skall kunna fattabeslut om vilken omfattning en eventuell konsulentverksamhet skaill ha. SÖföreslår därför all försöksverksamheten med regionala konsulenter inomvuxenutbildningen skall fortsätta. Jag instämmer med vad SÖ anför i sittyttrande och förordar atl den befintliga försöksverksamheten med regionalakonsulenter inom vuxenutbildningen skall fortsätta. För atl berika erfarenhetemaav den förordar jag också att försöksverksamheten breddas, vilkel bör vara möjliglgenom en viss omfördelning av medel mellan centrala och regionala ända- Prop.1975/76:110 III mål.Det bör då också bli möjligt atl pröva nya former för konsulenlverksamhelenoch olika meloder för alt i programmen spegla förhållandena i skilda delar avlandet. Kommitténs förslag om försöksverksamhet med regionala konsulenter förungdomsskolan är jag däremot inte beredd alt föra fram. 6.3Utbildningprogramverksamhetens organisation 6.3.1 Nuvarande organisation Innanjag går in på kommitténs förslag lill ulbildningsprogramverk-samhetens framtidaorganisation, vill jag kortfattat redogöra för nuvarande organisalion vid /UTBoch TRU. SR/UTButgör en av programenheter vid sidan av ljudradion, TV I, TV2, centralredaktionen, utiandsprogrammel och distrikten. Verksamheten omfattarskolradio och skol-TV, och enheten har en skolmalerielsektion, som framställertrycksaker och annat kompletterande material, saml en vuxenundervisningssektionsom producerar program på uppdrag av , och ljudradion. Kursböcker m.m.i anslutning lill vuxenkursema utges av föriag. Enheten hade163 anstäUda . Dessa fördelade sig på 107 för skolprogram,38 för skolmateriel och 18 för vuxenundervisning. Denna personal omfattarprogrampersonal, förlagsredaktörer och administrativ personal i olikafunktioner. Övriga tjänster som hör till programverksamheten erhålls frånSveriges Radios gemensamma administration. Skolprogramverksamhetenfinansieras med skattemedel. För /76 disponerar SR/UTB 19,9milj. för programverksamhet och drygt 5,5 milj. kr. för läckande avteleverkets sändningskostnader. Skol-malerielseklionen är självbärande och dessprodukter säljs lill skolväsendet lill självkostnadspris. Omsättningen /74 ca 10,2 milj. kr. Vuxenundervisningsprogrammen finansierasmed mottagaravgifler. Medel för programproduktion erhålls genom ljudradion ochde båda TV-kanalema. /75 var vuxenundervisningens budget 2,9milj. Till detta kommer vissa leknikljänsler inom ramen för ljudradions ochde båda TV-kanalemas anslag. Den del av föriags omsättning somhänför sig lill kursböcker m. m. för vuxenkursema i radio och TV var budgetåret1973/74 ca 6,6 milj. kr., vilkel motsvarade fyra femtedelar av den lolalaomsättningen. SR/UTB:spersonal disponerar fyra paviljonger pä tomt på f. d. A I vidValhallavägen i Slockholm. Där finns vissa tekniska resurser. TRUhade 157 personer anställda (inkl. regionala konsulenter) den ,varav programpersonalen omfattade ca 75, den tekniska personalen ca 40 och denadministrativa personalen ca 40 medarbetare. TRU:sanslag uppgår /76 till ca 20,4 milj. kr. Till detta kommer 2,6milj. för täckande av sändningskostnader. Prop.1975/76:110 112 TRU:s omsättning ar dock högre och beräknas under budgelårel1975/76 uppgå lill ca 22,5 milj. kr. Delta beror på all TRU medverkar i några samarbetsprojektdär vissa kostnader täcks av samarbetspartnem men räknas in i TRU:s omsättning.TRU ulför också bestäUningsproduklion saml bedriver vissförsäljningsverksamhet av tekniska tjänster, program och trycksaker. i , kommun, haranskaffats genom förhyming och viss nybyggnad. Studiolokalerna hyrs av kommunenmen har byggts till och byggts om för slalliga medel. Programpersonalen är inrymdi två paviljonger, varav der ena är uppförd med slalliga medel. Av kommunenhyrs vidare en tidigare privalvilla. Avtalet mellan slalen och kommunom mark och lokaler går ul . Kommiltén erinrar om alt statligt stöd redan ulgår förutveckling och produktion av läromedel. sådant stöd är enligl kommitién en fömtsättningför all bUdprogram och mer krävande ljudprogram skall kunna produceras istörte omfattning. Försörjningen av läromedel i form av bildprogram ochkostnadskrävande ljudprogram bör, i likhel med tryckta läromedel för små målgmpper,karaktäriseras som ett bristområde. Kommittén anser att det statliga stödet försådan produktion bör utgå direki till producenten. Något planerings- ochbeställningsorgan för programproduktionen mellan statsmakterna och utbildningsprogramorganelbör inte inrättas. Kommitténs förslag tillstyrks eller lämnas ulan erinran avremissinstanserna. För egen del vill jag anföra följande. Statligt slödutgår till läromedelsproduktion för brislområden. Således fördelar produklionsslöd lill olikaläromedelsproducenter för framställning av läromedel för bristområden inomskolväsendel och den slalliga och kommunala vuxenutbildningen. SÖ och UKÄförfogar över medel för läromedelsuiveckling inom sina resp. ansvarsområden.Till studieförbunden ulgår statsbidrag för utveckling och produktion avstudiematerial. Särskilt slöd utgår för framställning av studiematerial förolika handikappgrupper. 1973: 76 anförde dåvarande chefen förutbildningsdepartementet alt statligt produktionsstöd är en riklig väg altinitiera produktion inom områden där läromedelsulbu-det är otillfredsställande.Slödet bör vidare användas till alt förbättra läromedelslillgången för små målgmpperinom olika delar av skolväsendel. anslöt sig till dessa principer (UbU1973:28, rskr 1973:242).