prop · FZ0379 · 1975-12-31 00:00:00 — fastställer åriigen omräkningstalen. Har avyttring av fastighet omfattat byggnad, som ihuvudsak är avsedd att användas för bostadsändamål, avdrages ytteriigare ettbelopp av för varje påbörjat kalenderår före taxeringsåret sombostadsbyggnaden funnits på fasligheten, dock icke förtidigare år än . Finnes på fasligheten mer än en bostadsbyggnad beräknasnu avsett avdrag endast för faslighetens huvudbyggnad. Sker vinstberäkningenmed utgångspunkt från taxeringsvärdet före avyttringen enligt förstastycket ovan eller från taxeringsvärdet året före dödsfallet enligt andrastycket ovan eller motsvarande värden, får avdrag enligt delta stycke ej skeför än före avyttringen eller året före dödsfallet. Förbättringskostnad eller därmed jämföriigreparations- och underhållskostnad, som den skattskyldige haft för denavyttrade fasligheten , inräknas i de avdragsgillaomkostnaderna enligt punkt 1 ovan endast för år då de nedlagda kostnadernauppgått lill . Avdrag för förbättringskoslnad får icke inågot fall tillgodoräknas för lid . Sker vinstberäkningen medutgångspunkt från taxeringsvärdet före avyttringen enligt förstastycket ovan eller från taxeringsvärdet året före dödsfallet enligt andrastycket ovan eller motsvarande värden, får avdrag ej ske förförbättringskostnad som uppkommit tidigare än före avyttringen ellertidigare än året före dödsfallet. Kostnad för förbättringsarbete eller därmedjämföriigi reparations- och underhållsarbete, för vilket ersättning på grund avskadeförsäkring utgått, beaktas icke vid beräkning av realisationsvinst ividare mån än kostnaden överstigit ersättningen. Har ersättning på grund av skadeförsäkringuppburits med större belopp än del som gått åt för skadans avhjälpande gällerföljande. Fastighetens ingångsvärde, uppräknat enligt tredje och femte styckenatill tiden för skadetillfällei, minskas med skillnaden mellan ersättningen ochkostnaden för skadans avhjälpande. För tid efter skadetillfället ligger återstodenav det uppräknade ingångsvärdet till grund för uppräkning enligt tredjestycket. Prop.1975/76:79 14 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Avyttrar delägare i fåmansföretageller honom närslående person faslig-het till förelaget får vid vinstberäkningenfastighetens Ingångsvärde Icke beräknas på grundval av taxeringsvärde enligtförsta eller andra slyckel. Ej heller får omräkning göras enligi tredjeSlyckel eller tillägg göras enligt femte stycket. får medgeundantag från bestämmelserna i detta .stycke om det kan antagas attavyii-riiigen sken av organisatoriska eller andra synneriiga skäl. Mot beslutav i sådan fråga får talan icke föras. '° Inkomst av jordbruksfastigheteller rörelse skall beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. Hänsyn skalldärför tagas till in- och utgående lager av varor, däri inbegripet djur, råmaterial,hel- och halvfabrikat m. m., samt till fordringar och skulder. Som värde avingående lager, fordringar och skulder skall därvid upplagas värdet av närmastföregående beskattningsårs utgående lager, fordringar och skulder.Bestämmelserna i 41 S om lager få i varvsrörelse lillämpas även i fråga omskepp eller skeppsbygge, på vilket den skattskyldige utfört eller avser altutföra arbete i icke oväsentlig omfattning, utan hinder av att denskaltskyldige avyttrat skeppet eller bygget. Vad nu föreskrivits gäller dockendast intill dess skeppet eller skeppsbygget levererats till förvärvaren. Vadsom avses med skepp framgår av sjölagen (1891:35 s: 1), För skattskyldig, som haft ordnadbokföring, skall beräkningen av inkomsl ske på grundval av hans bokföring mediakttagande av följande. Därest vinstresultatet påverkatsdärav, att bland intäkter upptagits sådana intäkter, vilka icke skola beskattassåsom inkomst, eller uteslutils intäkt, som skolat medräknas, eller blandutgifterna avförts sådana poster, för vilka vid inkomstberäkningen avdrag ickefår ske, skall förelagas erforderiig justering av det bokföringsmässigavinslresullatet till överensstämmelse med en inkomstberäkning enligt de i dennalag stadgade grunder. Den i räkenskaperna gjordavärdesätlningen å tillgångar avsedda för omsättning eller förbrukning (lager)skall vid inkomstberäkningen godtagas, därest denna värdesättning icke står istrid med vad nedan sägs. "Senaste Ivdelse 1973:1208, Prop.1975/76: 79 15 Lagret vid beskattningsårets utgång får ickeupplagas till lägre belopp än av lagrets anskaffningsvärdeeller, om åleranskaffnings-värdet på balansdagen är lägre, sistnämnda värde, iförekommande fall efter avdrag för inkurans. Dock får lager av djur påjordbruksfastighei icke upptagas lill lägre belopp än av devärden som fastställer för olika slag av djur i skildaåldersgrupper på grundval av genomsnittspriserna på dessa djurslag under enperiod av närmast före den beskattningsäret. Om sådanivärde icke fastställts, t. ex, i fråga om särskilt dyrbara avelsdjur, fårdjuret upptagas lägst till av allmänna saluvärdet. Därest värdet å lagret, beräknat till anskaffnings-eller återanskaffnings-värdet och i förekommande fall efter avdrag förinkurans, uppgår till lägre belopp än som motsvarar medeltalet av värdena ålagren vid utgången av de två närmast föregående beskattningsåren (jämförelseåren),må lagret vid beskattningsårets utgång i stället upptagas till lägst ett beloppmotsvarande förstnämnda värde å delta lager efter avdrag avsagda medeltalsvärde. Därvid skola såsom värden å lagren vid jämförelseårensutgång hava upptagits anskaffningsvärdena eller, däreståleranskaffnings-värdena å balansdagarna i fråga varit lägre, sistnämndavärden, i förekommande fall efter avdrag för inkurans, I fråga om djur påjordbruksfastighet gäller dock att värdet av djuren skall hava upptagits tillfulla det värde som fastställt enligt föregående stycke ellertill fulla allmänna saluvärdet. Föreligger sådani fall att avnyssnämnda medeltalsvärde överstiger värdet av lagret vid beskattningsårets utgång,må avdrag åtnjutas jämväl för det överskjutande beloppet, därest en häremotsvarande avsättning i räkenskaperna gjorts till lagerregleringskonto. Då avdragför sådan avsättning medgivits, skall avsättningen återföras till beskattningnästföljande beskattningsår, därvid frågan om avdrag för förnyad avsättningtill dylikt konto får prövas enligt bestämmelserna ovan. Ingå i lagret råvaroreller stapelvaror, må lagret av sädana varor eller del därav upptagas tilllägst av värdet å tillgångarna i fräga beräknat efter lägstamarknadspris under beskattningsåret eller under något av de närmast föregåendenio beskattningsåren. Därest sist angivna grund för värdering av varulagreteller del därav tillämpats, skall vad ovan sägs om värdering med hänsyn tagentill medeltalet av värdena å lagren vid utgången av de två närmast föregåendebeskattningsåren icke gälla. Utan avseende å vad förut stadgats angående denlägsta värdesättning å lagret, som vid inkomstberäkningen kan godtagas, må detlägre värde å lagret godtagas som skatlskyldig med hänsyn lill föreligganderisk för prisfall visar vara påkallat. Vad i femte och sjätte styckena här ovan sägsangående det lägsta värde å skattskyldigs varulager, som må vidinkomstberäkningen godtagas, har Prop.1975/76:79 16 ickeavseende å penningförvaltande företags och försäkringsföretags placeringar avförvaltade medel i aktier, obligationer, lånefordringar m. m. eller åskattskyldigs lager av fastigheter och liknande tillgångar beträffande vilka ensådan värdesättning finnes icke vara godtagbar. Värdet å lager av nu avseddatillgångar skall upptagas till vad som med hänsyn till risk för förlust,prisfall m. m. framstår såsom skäligt. Förvärvas aktie i svenskt aktiebolag avskattskyldig, som driver bank-eller annan penningrörelse ellerförsäkringsrörelse, eller av annan skattskyldig, för vilken aktien utgörvarulagertillgång, och är det icke uppenbart att den skattskyldige därigenomerhåller tillgång av verkligt och särskilt värde för honom med hänsyn till hansrörelse, må sådan nedgång i aktiens värde som beror på utdelning till denskattskyldige av medel, vilka vid förvärvet funnos hos det utdelande bolagetoch icke motsvara tillskjutet belopp, ej föranleda all aktien vidinkomstberäkningen för den skattskyldige upptages till lägre belopp än sommotsvarar hans anskaffningskostnad för aktien. Har denna, innan sådan utdelningskett, upptagits till lägre belopp än den skatlskyldiges anskaffningskostnad,må aktien vid utgången av det beskattningsår, varunder utdelningen äger rum,icke upplagas lill lägre belopp än aktiens värde i beskattningshänseende vidingången av med tillägg av ett belopp, som motsvarar skillnaden mellanden skatlskyldiges anskaffningskostnad för aktien och nämnda värde, dock högstav det utdelade beloppet. Sker utdelning ulan atl det värde för aktien, somligger till grund för beräkningen av den skattskyldiges inkomsl, påverkas ochmedför delta alt den skattskyldige efter överiåtelse av aktien eller upplösningav bolaget redovisar föriusl, skall därifrån avräknas det belopp som motsvararutdelningen. Utdelning som avses i detta stycke anses i första hand gälla andramedel än sådana som motsvara tillskjutet belopp. Vad som sägs om aktie i dettastycke äger motsvarande tillämpning på andel i ekonomisk förening. Medtillskjutet belopp avses därvid inbetald insats. Avdrag för inkurans må icke medgivas med störrebelopp än vad den skaltskyldige enligt vid självdeklarationen fogad utredningvisar svara mot den konstaterade värdenedgången å lagret å balansdagen. Oaktatvad nu sagts må dock avdrag för inkurans medgivas av det lägstautav lagrets anskaffnings- och återanskaffningsvärden, därest detta ej framstårsåsom uppenbart opåkallat, eller med det högre procenttal därav somriksskatteverket kan hava för lagren inom vissa branscher eller hos vissagrupper av skattskyldiga angivit. Vid bestämmandel av lagrets anskaffningsvärde skallså anses som om de lagertillgångar, vilka kvariigga i lagret vidbeskattningsårets utgång, äro de senaste av den skattskyldige anskaffade ellerav honom tillverkade. För tillgångar, som den skallskyldige framställt ellerbearbetat, skola såsom anskaffningsvärde anses direkta tillverkningskostnader(materialkostnader och arbetslöner) ökade med ell tillägg som motsvarar vad som av de indirekta tillverkningskostnaderna skaligen belöper å nu ifrågavarande tillgångar, därvid hänsyn dock icke behöver tagas till ränta å eget kapital. Nedskrivning av värdet å rättigheter lill leverans av lagertillgångar enligt ej fullgjorda köpekontrakt må godkännas endast i den mån det visas, att inköpspriset för tillgångar av samma slag å balansdagen understiger del konlraherade priset, eller det göres sannolikt, att dylikt prisfall kommer att inträffa innan tillgångarna levereras eller av den skattskyldige i oförändrat eller förädlat skick försäljas. Beträffande värdet å rätligheter lill leverans av maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier enligt ej fullgjorda köpekontrakt må nedskrivning av värdet därå godkännas endast i den mån den skaltskyldige visar, atl inköpspriset för tillgångar av samma slag å balansdagen understiger det konlraherade priset, eller det göres sannolikt, atl dylikt prisfall kommer att inträffa innan tillgångarna levereras. Vad här är stadgat gäller särskilt Vad här är stadgat gäller särskilt då fråga är ombestämmandet av del år, varunder en inkomst skall anses hava åtnjutits eller enutgift skall anses hava ägt rum. 1 sistnämnda avseende gäller alltså, attinkomst skall anses hava åtnjutits under det år, då densamma enligt allmäntvedertagen köpmannased eller enligt vad som beträffande jordbruk är allmäntbrukligt bör i räkenskaperna uppföras såsom inkomstpost, även om den ännu ickeav den skaltskyldige uppburits i kontanta penningar eller eljest kommit honomtillhanda t. ex. i form av levererade varor, fullgjorda prestationer eller påannat härmed jämförligt sätt. Vad sålunda gäller i fråga om inkomstposterna harmotsvarande tillämpning i fråga om utgiftsposterna. 1 fråga om tiden för inkomsl-och utgiftsposters upptagande enligt bokföringsmässiga grunder tillämpas iallmänhet det förfaringssättet, all fordringar uppföras såsom inkomst underdet år, då de uppkomma, och atl ränteintäkter hänföras till inkomsten för detår, på vilket då fråga är ombestämmandet av det år, varunder en inkomst skall anses hava åtnjutits eller enutgift skall anses hava ägt rum, I sistnämnda avseende gäller alltså, atlinkomsl skall anses hava åtnjutits under det år, då densamma enligt allmäntvedertagen köpmannased eller enligt vad som beträffande jordbruk är allmäntbrukligt bör i räkenskaperna uppföras såsom inkomstpost, även om den ännu ickeav den skattskyldige uppburits i kontanta penningar eller eljest kommit honomtillhanda t. ex. i form av levererade varor, fullgjorda prestationer eller påannat härmed jämföriigi sätt. Vad sålunda gäller i fråga om inkomstposterna harmotsvarande tillämpning i fråga om utgiftsposterna. /I i'c//-(7,(,'/(i;-tantiem eller liknande ersättning från fåmansföretag till företagsledare ellerhonom närstående person får dock åtnjutas först under det år då utbetalningsken. I fråga om tiden för inkomsl- och utgiftsposters upptagande enligt bokföringsmässigagrunder tillämpas i 2Riksdagen 1975/76. Prop.1975/76: 79 18 debelöpa, i bägge fallen oberoende allmänhet det förfaringssättet, att av huruvida de verkligen influtit un- fordringar uppföras såsom inkomsl der nämnda år eller icke. A andra under det år, då de uppkomma, och sidan lärer del vara vedertaget, att alt ränteintäkter hänföras till in- förskottsvis influtna räntor, som till komsten , på vilket de be- siörre eller mindre del belöpa å ett löpa, i bägge fallen oberoende av hu- kommande år, till denna del bokför- ruvida de verkligen influtit under ingsmässigt hänföras till det sist- nämnda år eller icke. Å andra sidan nämnda årets inkomst, lärer det vara vederlaget, att för- skottsvisinflutna räntor, som lill större eller mindre del belöpa å ett kommande år,till denna del bokför-ingsmässigt hänföras till det sistnämnda årets inkomst.Har avverkningsrätt till skog upplåtits mot betalning, som skall erläggas underloppet av , må såsom intäkt upplagas den del avköpeskillingen, som influtit. Avdrag för minskning i ingåendevirkesförråd m. m., vartill upplåtaren kan vara berättigad, fördelas därvid påde särskilda åren i förhållande lill den influtna likviden. Om beskattningsmyndighet, med frångående av denskatlskyldiges på hans räkenskaper grundade inkomstberäkning, såsom inkomst förett år beskattat vinst, som enligt de vid bokföringen tillämpade grundernaförst ett senare år framkommer såsom bokföringsmässig vinst, skall vid inkomstberäkningenför det följande år, då vinsten i bokföringen kommer till synes, del sistnämndaårets i bokföringen redovisade vinstresultat med hänsyn härtill justeras påsådant sätt, atl den redan beskattade vinsten icke för det året ånyo tages tillbeskattning. Motsvarande gäller för det fall, attbeskattningsmyndighet anseii föriusl, av beskaffenhet att avdrag därför fårske, icke böra beaktas vid inkomstberäkningen , under vilket denkommit till synes i räkenskaperna, eller beskattningsmyndighet eljest något årfrångått den skattskyldiges bokföring i avseende, som kan hava inflytande påföljande års inkomstberäkning. Denna lag träder i kraft efter den dag, dälagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling och tillämpas första gången på beskattningsår för vilkettaxering i första instans sker . Vid tillämpning av denna lag skall, intill dessaktiebolagslagen (1975: 1385) träder i kraft, föreskriften i 75 a S lagen(1944:705) om aktiebolag äga tillämpning i stället för föreskriften i 12 kap.7S aktiebolagslagen. Prop.1975/76:79 19 Lagom ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenomföreskrives i fråga om taxeringslagen (1956:623)' delsalt 4, 20 och 25 §S, 30 § 1 mom., 37 S 1 mom. I, och 2 mom, samt 51 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att lill2 S skall fogas ell nytt moment, 3, till 30 § ett nytt moment, 3,och till 42 S ett nytt moment, 4, av nedan angivna lydelse. 3 m o m. ,företagsledare i fåmansföretag och närslående till sådan företagsledare ellertill delägare i fåmansföretag har i denna lag samma innebörd som ikommunalskaltelagen (1928:3 70). I län skola finnas lokala taxeringsdistrikt ochsärskilda taxeringsdistrikl. Lokalt taxeringsdistrikl skall utgöras av kommuneller del av kommun. När särskilda skäl därtill äro, må dock två eller flerakommuner sammanföras till ett lokalt taxeringsdistrikl. För varje lokall taxeringsdistrikt skall finnas enlokal taxeringsnämnd, som har att verkställa taxering inom distriktet, i denmån detta icke ankommer på annan taxeringsnämnd enligt vad nedan i dennaparagraf sägs, 1 fögderi skall finnas minst ell särskilttaxeringsdistrikl, inom vilket särskild taxeringsnämnd verkställer taxering avfysiska personer, dödsbon och familjestiftelser, vilkas inkomslförhållanden medhänsyn till förvärvskällans art eller eljest äro av mera inveckladbeskaffenhet, om sådan skatlskyldig ej skall hänföras lill taxeringsdistriklsom avses i femte stycket. Ilän skall finnas ett eller flera sär- 1 län skall finnas ett eller flera sär- skildataxeringsdistrikl, där särskild skilda taxeringsdistrikl, där särskildtaxeringsnämnd verkställer taxering taxeringsnämnd verkställer taxering avandra skattskyldiga än fysiska av andra skattskyldiga än fysiska personer,dödsbon och familjestiftel- personer, dödsbon och familjestiftelser. Tillsådant taxeringsdistrikl ser. Till sådant taxeringsdistrikl skall, där så kanske, hänföras även skall, där så kan ske, hänföras även fysisk person, dödsboeller familje- delägare i fåmansföretag och honom stiftelse som ensam ellerilllsammans närslående person samt dödsbo eller 'Lagenomtryckt 1971:399. Senaste lydelse av rubriken 1974:773. 2 Senaste lydelse1974:991, 1975/76:79 20 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse med ett fåtcd andra skattskyldiga äger familjestiftelsesom direkt eller aktierna i aktiebolag eller andelarna genom förmedling av annan äger eller i ekonomisk förening samt delägare i på därmed jämförligt sätt innehar akti- handelshotag. er eller andelar i sådant företag. i länförordnar åriigen i en för riket gemensam taxeringsnämnd eller, omdel behöves flera sådana laxerings-nämnder att verkställa dels taxering tillstatlig inkomstskatt och statlig förmögenhetsskatt av skallskyldiga, som saknahemortskommun i riket, ävensom av sådana i 17 S lagen om statlig inkomstskattoch 17 S lagen om statlig förmögenhetsskall omförmälda skattskyldiga, somjämlikt 20 och 39 SS folkbokföringsförordningen skola mantalsskrivas iStorkyrkoförsamlingen i , dels ock taxering till kommunalinkomstskall, som skall ske för gemensamt kommunalt ändamål. Taxering, som verkslälles av en förriket gemensam nämnd, anses äga rum å särskild ort och i särskilttaxeringsdistrikl. 20 S Den som enligt denna lag ärskyldig att avgiva deklaration eller annan uppgift till ledning för egentaxering eller ock uppgift till ledning för annans taxering är jämväl skyldigatt i skälig omfattning genom räkenskaper, anteckningar eller på annatlämpligt sätt sörja för att underlag finnes för deklarations- elleruppgiftsskyldighetens fullgörande och för kontroll därav. Fåmansföreiag är skyldigt alt sörjaför att underlag finnes för kontroll av vad företagsledaren eller honom närståendeperson eller delägare lillskjutii till och uttagit ur förelaget av pengar,varor eller annat. Företaget skall vidare som underiag för kontroll avtrakia-mentsersäitning. som utbetalats till företagsledaren eller honomnärstående person eller delägare, bevara verifikation avövernallningskosinader. om ersättningen varit avsedd an täcka sådan kosinod.Skyldighet att sörja för att underlag finnes och alt bevara detla kvarstårunder efter utgången av del kalenderår undertaget avser. Om skyldighet ivissa fall alt föra räkenskaper är särskilt stadgat. 25 S' Allmän självdeklaration skall upptaga: 1) den skatlskyldiges namn och postadress, hemortskommun, därsådan finnes, och hemvist därstädes, personnummer samt nummer å för honom 'Senaste lydelse 1974:868. Prop.1975/76: 79 21 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse utfärdad debetsedel å preliminär skatt för året näst företaxeringsåret ävensom beträffande utlänning nationalitet, beträffande utländskjuridisk person det land, där styrelsen haft sitt säte, samt beträffandeskatlskyldig, som allenast under någon del av beskattningsåret varit i riketbosatt, uppgift om den tid, han sålunda haft bostad härstädes, 2) alla förvärvskällor,beträffande vilka skattskyldighet för beskattningsåret åligger den skattskyldige; och skall därvid i fräga om förvärvskälla, i vilken skattepliktig fastighet ingått, särskilt angivas dels beskaffenheten av den skattskyldiges innehav av fastigheien, dels fastighetens taxeringsvärde året näst före taxeringsåret eller, om sådani värde del året icke varit fastigheten iisatt, dess eljest antagliga värde vid taxeringsårels ingång, dels ock, därest fastigheten icke ingått i förvärvskällan under hela beskattningsåret eller fas tigheten ingått däri endast till viss del, huru eller till vilken del fastigheten sålunda ingått i förvärvskällan, 3) de intäkter ochde avdrag, som äro att hänföra till varje förvärvskälla, dock att ersättning,som enligt bestämmelserna i 37>! I mom. 1. g) icke behöver upplagas ikontrolluppgift, ej heller behöver upplagas i deklarationen såsom intäkt, 4) de allmännaavdrag, som den skaltskyldige yrkar få tillgodonjuta vid laxeringen, 5) denskattskyldiges tillgångar och skulder vid slutet av beskattningsåret, ändå atlförmögenheten icke uppgår lill skattepliktigt belopp, dock endast om och i denmån skattskyldighet för förmögenhet åligger honom, 6) beloppet av denpreliminära skatt, som genom skatteavdrag erlagts för året näst företaxeringsåret, ävensom 7) garanlibelopp,vilket skall upptagas såsom skattepliktig inkomsl för den skaltskyldige idennes hemortskommun, 8) omdeklarationen avser juridisk 8) om deklarationen avser få-person, vari aktiernaeller andelarna mansföretag, delägares eller honom ägas av fysisk person,dödsbo eller få- närstående persons namn, personnum-miljesliftelse ensam ellertillsammans mer och adressoch i förekommande fäll med ett fåtal andraskattskyldiga, äga- aktie- eller andelsinnehav tillika med rens eller ägarnasnamn. personnum- angivande av röstvärde, om olika rösi-mer och adress elleradresser. värden förekomma, dock attuppgifter icke behöva lämnas för närstående person, som ej uppburitersättning Jrån, iråffåi avtal eller haft annal därmed Jämföriigi förhållandemed förelaget. Allmän självdeklaration skall därjämte innehålla de uppgifter,som för särskilda fall föreskrivas i denna lag eller som erfordras förberäkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen om allmän försäkring. Ha makar, som ingått äktenskap före ingången avbeskattningsåret och under detta år levt tillsammans, var för sig inkomst atttaxera enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, skall vardera makenuppgiva huruvida inkomst av förvärvskälla är A-inkomsl eller B-inkomst enligt 9S 3 mom. nämnda lag. Vad nu sagts om makar skall i tillämpliga delar jämvälgälla i fråga om skattskyldiga som avses i 65 S sista stycketkommunalskattelagen (1928:370). Har skattskyldig underbeskattningsåret varit gift, skall han jämväl uppgiva sådan boets eller andramakens inkomst och förmögenhet, över vilken rörvaltningen rältsligen tillkommithonom. Åligger skattskyldigheten andra maken, skall uppgiften lämnas å särskildblankett. Då skattskyldig skall taxeras för barns eller annans förmögenhet,skall uppgift lämnas jämväl om sådan förmögenhet. Belopp, som upptagas i självdeklaration, skola utföras ihela krontal, så atl överskjutande öretal bortfalla. I m o m.' Har deklarationsskyldigunder beskattningsåret fört räkenskaper i rörelse, jordbruk eller skogsbruk sombedrivits av honom, skall vid hans självdeklaration fogas bestyrkt avskrift avbalansräkning för beskattningsåret och balansräkning för det närmastföregående räkenskapsåret samt av vinst- och föriuslräkning för beskattningsåret,om sådan räkning ingått i bokföringen.