prop · FZ03182 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:182 Regeringens proposition ominformation, utbildning och forskning rörande medbestämmande i arbetslivet m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoU. Ipropositionen föreslås stöd till information, utbildning och forskning medanledning av föreslagen lagstiftning om medbestämmande i arbetslivetoch styrelserepresentation för de anställda. För ändamålet föreslås attarbetarskyddsavgiften höjs från nuvarande 0,10 tUl 0,17 %under åren 19771979. Avsikten är att avgiften därefter skaU utgå . Stödettill information och utbildning föreslås utgå till organisationerna påarbetsmarknaden i förhåUande tUl antalet anställda resp. antalet medlemmar.Bidrag till arbetsgivarorganisationerna föreslås utgå endast ,medan bidrag till de fackliga organisationerna föreslås utgå även därefter.Arbetarskyddsfonden föreslås få vidgade uppgifter genom att utöver stöd tillforskning och utbildning rörande arbetsmiljöproblem ge stöd även tillforskning om medbestämmande i arbetslivet och arbetslivsfrågor i övrigt. Idetta syfte föreslås att ett särskilt forskningsinstitut kallat centrum förarbetslivsfrågor inrättas. Forskningen vid institutet inriktas påarbetsmarknadsparternas behov av praktiskt utrednings- och utvecklingsarbete. 1 1975176.1 saml. Lag om ändring i lagen (1971: 282) om arbetarskyddsavgift Härigenom föreskrivesatt 1, 3 och 4 §§ lagen (1971: 282) om arbetarskyddsavgift skall ha nedanangivna lydelse. Arbetsgivaravgift som bidrag tiU arbetarskydd(arbetarskyddsavgift) erläggs enligt denna lag. Arbetsgivaravgift som bidrag till arbetarskydd samt tillforskning, utveckling, utbildning och upplysning beträffande arbetslivs- ochinflytandefrågor (arbetarskyddsavgift) erläggs enligt denna lag. Arbetsgivareerlägger arbetarskyddsavgift med belopp som motsvarar en tiondelsprocent av av vad arbetsgivaren utgivit som lön i pengar eller naturaförmåneri form av kost eller bostad. Arbetsgivareerlägger årUgen arbetarskyddsavgift med belopp som motsvarar sjuttonhundradels procent av vad arbetsgivaren utgivit som lön i pengareller naturaförmåner i form av kost eller bostad. Vid beräkningen av avgiften tages icke hänsyn tillarbetstagare, vars lön understigit femhundra kronor. Vidare bortsesvid denna beräkning från arbetstagare, som icke är obligatoriskt försäkradenligt lagen (1954: 243) om yrkesskadeförsäkring. Avgift erlägges icke för arbetstagares lön vid sjukdomeller ledighet för vård av sjukt barn eller med anledning av barns födelse tillden del lönen motsvarar sjukpenning eller föräldrapenning, som arbetsgivareäger uppbära enligt bestämmelserna i 3 kap. 16 § lagen (1962: 381) om allmänförsäkring. Avgift erlägges ej heller för lön som arbetsgivare utgivit tillhemmavarande barn för arbete utfört i hans förvärvsverksamhet i de fall avdragför lönen ej får ske vid inkomsttaxeringen. Avarbetarskyddsavgiften skall en fjärdedel utgöra bidrag till statsverketskostnader för arbetar-skyddsstyrdsens och yrtcesinspek-tionens verksainhet ochtre fjärdedelar bidrag till kostnader i övrigt för forskning och utvecklingsamt utbildning och upplysning beträffande arbetarskydd ävensom tillkostnader för skyddsarbete som Av arbetarskyddsavgiflenskall femton procent ulgöra bidrag till statsverkets kostnader för arbetar-skyddsstyrdsensoch yrkesinspektionens verksamhet. Återstoden skall utgöra bidrag tiU 1.kostnader i övrigt för forskning och utveckling samt utbildning och upplysning beträffande > Senaste lydelse 1975:321. ' Senaste lydelse 1974:796. utföres av skyddsombud som utsetts enligt 40 § tredje strycketarbetarskyddslagen (1949:1). Den sistnämnda delen skall föras till en fond,benämnd arbetarskyddsfonden, som förvaltas enligt grunder som regeringenfastställer. 2. kostnaderför forskning och utveckling samt utbildning och upplysning beträffande medbe-.stämmandei arbetslivet ocli arbetslivsfrågor i övrigt, 3. kostnaderför skyddsarbete som utföres av skyddsombud som har utsetts enligt 40 § tredjestycket arbetarskyddslagen (1949:1), 4. kostnaderför utbildning av styrelserepresentanter för de anställda. Den ddav arbetarskyddsavgiften som avses i andra stycket skall föras till en fond,benämnd arbetarskyddsfonden. Fonden förvaltas enligt grunder som regeringenfastställer. Denna lag träder i kraft Äldre bestämmelser gäller alltjämt i fråga om avgift förtid före ikraftträdandet. 2t 1975176.1 sami Nr 182 Närvarande: statsminister , ordförande, ochstatsråden , , , , Aspling,. , ,, , , , , , Proposition om inforniation, utbildning och forskningrörande medbestämmande i arbetslivet m. m. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tiUkaUade dåvarandechefen för tolv sakkunniga för enallmän översyn av arbetsfredslagstiftningen. De sakkunniga antog namnetarbetsrättskommittén. Genom tiUäggsdirektiv utvidgadeskommitténs uppdrag till att omfatta även en undersökning rörande delsinformation och utbildning med anledning av kommitténs reformförslag, delsfrågor om politisk verksamhet på arbetsplatsen. Kommitténavlämnade sitt huvudbetänkande (SOU 1975: 1) Demokrati på arbetsplatsen den 16januari 1975 med förslag till ny övergripande arbetsrättslig lagstiftning. Den13 överlämnade de sakkunniga skt slutbetänkande (DsA 1975: 11)Information och utbildning kring arbetsrättsreformen. Politisk verksamhet påarbetsplatserna. Detta betänkande har inte remissbehandlats. Frågan om beteendevetenskaplig arbetslivsforskning harvarit föremål för statsmakternas intresse . Efter en uppvaktninghos dåvarande chefen för industridepartementet och statsrådet år 1971utreddes frågan översiktligt av statskontoret på regeringens 1 Framlidne landshövdingen , ordförande,statssekreteraren , direktören , dåvarandeförbundsjuristen, rådmannen , riksdagsledamöterna , direktören , dåvarande förbundsordföranden samt riksdagsmannenGunnar entledigades NUsson och ersattes medandre ordföranden i LO . Till ny ordförande efter avlidne landshövdingen förre förbundsordföranden . Prop.1975/76:182 5 uppdrag.Sedan frågan på nytt aktualiserats tUlkaUade chefen för industridepartementetmed stöd av regeringens bemyndigande en särskild utredningsmanatt göra en utredning angående den tillämpade beteendevetenskapligaarbetslivsforskningen. Den sakkunnige avlämnade sitt betänkande (SOU 1973: 55)Beteendevetenskaplig arbetslivsforskning . Efterremiss har yttranden över det sist nämnda betänkandet avgetts avarbetarskyddsstyrelsen, styrelsen för arbetarskyddsfonden, statskontoret,(), universitetskanslersämbetet (UKÄ) med bifogande avyttranden från universiteten i , , , och ,Tekniska högskolan i , , högskolan iLinköping, samt organisationskommittén för högre teknisk utbUdning ochforskning i övre , (), styrelsen förteknisk utveckling, statens råd för samhällsforskning, ), statens personalnämnd, arbetsmiljöutredningen,forskningsrådsutredningen. , , i (LO), Personaladministrativa rådet (),psykotekniska institutet, Statsföretagens förhandlingsorganisation. (), , , Sverigesakademikers centralorganisation (), . (), sociologförbundoch Forum för participationsforskning. Ärendethar senare överförts till . 2 Information och utbildning 2.1 GäUande ordning Förfacklig information och utbildning utgår bidrag enligt bestämmelserna iförordningen (1963: 463) om statsbidrag tiU det fria och frivilliga folkbUdningsarbetet(omtryckt 1974: 455, ändrad : 889). Statsbidrag utgår tiUstudiecirklar i aUmänhet med högst av de bidragsgrundande kostnaderna. FöraUmänna studiecirklar utgår bidraget till kostnaderna för ledare ochstudiematerial för varje studietimme högst . Förallmänna studiecirklar i vissa ämnen, s. k. prioriterade studiecirklar, utgårett tUläggsbidrag med . Prioriterade studiecirklar är bl.a. sådana som har tUl syfte att meddela facklig utbildning. Ytterligare bidragför arvode, resekostnad m. m. för expertmedverkan i allmän studiecirkel kanutgå. har för /76 anslagit 316 milj. kr. i bidrag tillstudiecirkelverksamhet. Centralorganisationen /SR. 1975/76:182 6 1976/77föreslås 443 milj. kr., vilket bl. a. medger en höjning av statsbidraget tillallmänna cirklar med . Fackligutbildning i studiecirkelform bedrivs främst inom () och Tjänstemännens bildningsverksamhet (TBV), genom dessa studieförbundsanknytning till LO och TCO. Ett ökat intresse för facklig utbildning kanförmärkas även inom andra studieförbund, bl. a. inom Folkuniversitet, sominlett ett närmare samarbete med /SR. Totalt omfattade den fackUgastudieverksamheten inom ABF och TBV under senaste verksamhetsåret 80 000 resp.43 000 personer. Tilllöntagarorganisationernas centrala kursverksamhet utgår statsbidrag fr.o.m. budgetåret1970/71. Anslaget för /76 uppgår till . ochföreslås för /77 bli . Enligt bestämmelserna iförordningen (1970: 272) om statsbidrag till löntagarorganisationernas centralakursverksamhet (ändrad : 217) utgår statsbidrag tUl kostnader förundervisning, resor och inackordering. Regeringen föreslår ibudgetpropositionen (1975/76: 100) att bidraget tUl inackordering höjs från 45 tiU65 kr. och att bidraget tUl undervisningskostnadema höjs från högst115 till högst . För innevarande budgetår planeras kursverksamhetomfatta i runda tal 650 kurser, och 20 000 kursdeltagare. Isamband med behandlingen av propositionen (1973: 130) Åtgärder för bättrearbetsmiljö anslöt sig till principen att arbetsgivarnaskostnadsansvar för skyddsombudens utbildning inte bara bör omfatta de direktautbildningskostnaderna som finansieras kollektivt genom arbetarskyddsavgiftenutan även inbegripa att utbildningen sker på betald arbetstid eller ersätts somom den fullgjorts på betald arbetstid. m. höjdes arbetarskyddsavgiften från 0,05 tiU föratt möjUggöra en intensifierad utbildning av skyddsombuden. I överenskommelsermellan SAF, LO och pri vatt jänstemannakarteUen (PTK) slogs fast attutbildningen skulle ske på arbetstid och att företaget skulle utge ersättningför förlorad arbetsinkomst. De direkta kostnaderna för utbUdningsverksamhetenunder uppskattas av tUl ca. Statligtstöd utgår för utbildning beträffande de anstäUdas representanter i företagensoch myndigheternas styrelser stöds enligt statsmakternas beslut (prop. 1973:130, SOU, 1973: 25, rskr 1973: 290). Ett bdopp på 10 milj. kr. har reserveratsför utbildning för representanterna i företagens styrelser den 1januari 1973den . I en överenskommelse i utbildnings- ochersättningsfrågor som träffats mellan SAF, LO och PTK rekommenderas företagenatt ge ledighet medersättning för förlorad arbetsinkomst till två styrelseledamöter . Under förutsättning att ledamöterna är anställda i företageteller koncernen skall de också beredas ledighet utan löneavdrag för deltagandei styrelsesammanträden och för resor och förberedelser i förbindelse därmed.Liknande överenskommelser har träffats av de fackliga organisationerna med och Statsföretagens förhandlingsorganisation. Enligtlagen (1974: 358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen (ändradsenast 1975: 356) skall varje form av utbUdning som har direkt betydelse förverksamheten på arbetsplatsen ge rätt till betald ledighet. Isammanhanget kan också nämnas att arbetsgivaravgift uttages för att finansieraden nya arbetsmarknadsutbildningsfonden samt det nya vuxenutbildningsstödet. På grandval avstatsmakternas beslut (prop. 1972: 116, NU 1972: 62, rskr 1972: 340)pågår enligt lagen (1972: 829) om styrelserepresentation för de anställda iaktiebolag och ekonomiska föreningar den 1 april 1973den 30juni 1976 en försöksverksamhet med styrelserepresentation för arbetstagare iaktiebolag och ekonomiska föreningar med minst 100 anställda. Vidare pågårenligt lagen (1973: 1093) om styrelserepresentation för de anställda ibankinstitut och försäkringsbolag den 1 januari 1974den 30 juni1976 en motsvarande försöksverksamhet för de anställda i banker, försäkringsbolagm.fl. med minst 50 anställda (prop. 1973:186, InU 1973:38, rskr 1973: 373).Försöksverksamheten har medfört ett relativt omfattande utbildningsbehov.Detta har till övervägande del tillgodosetts av de större fackligaorganisationerna. För LO-området omfattar utbildningen perdeltagare medan TCO har en internat-utbUdning i tre skeden om sammantaget åttadagar varvade med självstudier. Sammanlagt har organisationerna hittUlsutbildat totalt ca 2 400 anställda med styrelseuppgifter. Bidrag tillutbildningskostnaderna har utgått genom att viss del av de medel som tillförtsarbetarskyddsfonden genom arbetarskyddsavgiften för har fått disponerasför ändamålet (prop. 1973: 130, SoU 1973: 25, rskr 1973: 290). Det avsatta beloppet,som motsvarar av löneunderlaget, uppgår f. n. till 9,8 milj. kr. Bidrag har utgått av organisationernas kostnader för utbUdningen.Vid försöksperiodens utgång beräknas ca 3 milj. kr. av de avsatta medlen finnaskvar. Arbetsrättskommitténföreslår en statlig informationskampanj i nära anslutning tUl att riksdagenvåren 1976 fattar beslut om ny lagstiftning på arbetsrättens område.Arbetsmarknadsdepartementet bör enligt förslaget bli huvudman för kampanjenoch kontakt skall hållas med arbets- 1975/76:182 8 marknadensparter genom att departementet utser en särskUd rådgivande referensgrupp. Ifråga om utbUdningen i anslutning tUl arbetsrättsreformen betonar kommitténsvårigheterna att bUda sig en säker uppfattning om hur verksamheten bör läggasupp och vilken omfattning den, bör ha. Kommittén inskränker sig därför tillatt ta upp vissa grundläggande frågor, främst angående vem som bör ha ansvaretför det praktiska genomförandet av verksamheten och hur ett stöd frånsamhällets sida bör vara beskaffat. Det anges i allt väsentiigt vara arbetsmarknadspartemassak att organisera och genomföra utbildningsverksamheten. För att detta skallbli möjligt kommer emellertid organisationerna att vara i behov av betydandeekonomiskt stöd. Enligtuppgifter i betänkandet, uppgår det totala antalet fackliga förtroendemän ilandet till närmare 300 000, och av dessa nyväljs uppskattningsvis . I fråga om utbildning och information rörande den nya lagstiftningenlämnas följande uppgifter. Inom LO räknar man med attunder en treårsperiod nå åtminstone 100 000 av de ca 200 000 förtroendevaldamed cirkelverksamhet och en halv miljon medlemmar med andra medlemsaktiviteter.Den grundläggande utbildningen kring reformen som sådan skall enligtföreliggande preliminära planer byggas på med ämnesutbildning istudiecirkelform. De ämnesområden som här blir aktuella är t. ex.personalpolitik, arbetsledning och arbetsorganisation, arbetsmiljö ochhälsovård, företagets ledning och förvaltning. Denna verksamhet väntas bli förhåUandevislångsiktig. Man tänker sig att söka nå omkring 60 000 lokalastyrelseledamöter samt förtroendevalda med andra uppgifter genom 12 000studiecirklar. PåTCO:s område pågår planeringsarbete av motsvarande karaktär och med liknandemålsättningar. viU man årUgen söka nå 20 000 förtroendevaldamed grundläggande utbildning i studiecirkelform. Vid sidan härav skall liksompå LO-området ske handledarutbildning och ämnesutbildning vid längre kiirser i internat-form.Här arbetar man preliminärt med deltagarantalet 3 000 resp. 10 000 . InomSACO/SR planeras också en utvidgning av den fackliga utbildningsverksamhetenmed inriktning på former som i mycket liknar dem som tillämpas av LO och TCO.Man tänker sig en facklig utbildningsverksamhet som skallomfatta närmare 15 000 deltagare. Liksomnär det gäller arbetstagarnas organisationer framstår det enligt kommittén somen naturlig och viktig uppgift för arbetsgivarorganisationerna att informerasina medlemmar om den arbetsrättsliga reformen och att biträda dem i frågorsom föranleds av reformen och därav föranledda kollektivavtal. De flestaorganisationer och institutio- Prop.1975/76:182 9 nerpå arbetsgivarsidan som bedriver utbildningsverksamhet sägs också ha inlettplaneringsarbete för den verksamhet som blir nödvändig i-samband medarbetsrättsreformen. Detta gäller inte minst SAF, som> bland annat planeraren omfattande konferensverksamhet för att informera om reformen. Även andranäringslivsorganisationer avser att medverka. hantverks- ochindustriorganisation planerar informationsverksamhet vilken kommer attgenomföras genom branschförbunden, länsdistrikten och de lokala hantverks- ochindustriföreningarna. Motsvarande planeringsarbete har inletts av denoffentliga sektorns arbetsgivare. Kommitténföreslår mot bakgrund av lämnade uppgifter att bidrag av allmänna medel skallkunna utgå till organisationer som genomför utbildning. Dessa bidrag skallenligt förslaget finansieras genom att dén allmänna arbetsgivaravgiften höjsfrån och med . Höjningen beräknas inbringa omkring 55milj. Arbetarskyddsfonden föreslås tills vidare få ansvaret föradministration och beslut i bidragshänseenden. BeteendevetenskapligarbetsUvsforskning bedrivs inom universitetens ram främst inom områdenapsykologi, pedagogik, sociologi och företagsekonomi. Fasta tjänster medföreskriven inriktning på arbetslivsforskning finns inte. I åretsbudgetproposition (prop. 1975/76: 100 bil. 10 s. 334) föreslås dock att vissasådana tjänster inrättas. Vid de psykologiska institutionerna finns någrahögre tjänster med inriktning mot tillämpad psykologi, till vilket område även arbetspsykologinräknas. Vid de samhällsvetenskapliga fakulteterna finns två professurer med en markeradinriktning mot arbetslivsforskningsområdet, en i psykologi och en i sociologi,båda vid . Vid i finns enpersonlig professur i socialpsykologi med personaladministration. Statensråd för samhällsforskning bekostar två särskilda forskartjänster medinriktning på arbetslivsforskning, en i arbetssociologi med inriktning påarbetsmarknadsfrågor och en i arbetspsykologi med socialpsykologiskinriktning. Iviss utsträckning utförs beteendevetenskaplig arbetslivsforskning som nämntsinom universiteten, exempelvis av universitetslektorer och av personer somtillfälligt knyts tiU institutionerna. Därtill kommer studerande på olikanivåer som bedriver forskning i anslutning till sina studier. Vidsidan av de samhällsvetenskapliga institutionerna finns emellertid särskildaforskningsinstitut som inriktar sitt arbete på arbetslivsfrågor. 1975/76:182 10 vid bedriver forskning och konsultverksamhetinom det arbetspsykologiska området. inriktarsitt arbete främst på socialpolitisk forskning och arbetsmarknadsforskning.Inom arbetarskyddsstyrelsens arbetsmedicinska avdelning finns en särskild arbetspsykologiskenhet. Andra institutioner som bedriver forskning och utvecklingsarbete inomarbetslivsområdet är statens arbetsklinik, laboratoriet för kliniskstressforskning samt styrelsens för teknisk utveckling grupp för ergonomiskforskning och utvecklingsarbete. Utöverde offentliga institutionerna finns ett antal privata forsknings-ochkonsultföretag som bedriver forsknings- och utvecklingsarbete inom detbeteendevetenskapliga området. Den mest intressanta i sammanhanget ärstiftelsen , . Rådet bildades av SAF år1952. är föratom SAF även LO och TCO företrädda i . , som beslutar om verksamhetens inriktning ochomfattning, är förutom de större huvudorganisationerna på arbetsgivar- ocharbetstagarsidan även stat, kommun och vissa forskningsinstitutionerrepresenterade. Isamband med det ökande intresset för demokratisering av arbetslivet underslutet av inrättade parterna på skilda avtalsområden särskildautvecklingsgrupper med uppgift att bedriva forsknings-och utvecklingsarbete.LO, TCO och SAF inrättade , som har en särskild avdelning förforskning. På det statliga området inrättades delegationen förförvaltningsdemokrati (DEFF) för de statliga myndigheterna ochföretagsdemokratidelegationen för de statliga bolagens område. Inom kommunal-och landstingsområdena har s. k. centrala råd inrättats. Även på detkooperativa avtalsområdet finns motsvarande utvecklingsorgan.' Dessautvecklingsgrupper har knutit forskare till sig i olika former. I några fallhar expertpersonal anställts av utvecklingsgrupperna. I andra fall har experterfrån universiteten eller från konsultföretag anlitats. Sammanlagt har ett50-tal experter engagerats i detta utvecklingsarbete. Flerastatliga organ lämnar anslag till arbetslivsforskning. Den största anslagsgivarenär arbetarskyddsfonden. Fonden tillkom och tUlförs medel genom enarbetarskyddsavgift. Fonden har till uppgift att stödja sådan forskning ochutveckling samt utbildning och upplysning som kan motverka uppkomsten avyrkesskador och annan av arbetsmiljön betingad ohälsa eller förbättraarbetsmiljön och därigenom främja hälsa och säkerhet i arbetet. Anslag tillforskning och utveckling skall främst avse sådana projekt som kan väntas fåpraktisk betydelse inom arbetslivet. beslöt redan under det förstaverksamhetsåret att inleda ett programarbete för fondens insatser inom ettbegränsat antal områden som ansågs särskUt angelägna. Inledningsvis upprättadesprogram för fyra områden nämligen arbetstidsfrågor, kemiska hälso- 1975/76:182 11 risker,olycksfall samt branschutredningar. har arbetet inom de prioriteradeområdena breddats. Fonden arbetar både som mottagare av utifrån initieradeanslagsansökningar och genom att själv intressera forskare för projekt somfonden anser angelägna. tillfördes fonden 90 milj. kr. Vidsidan av arbetarskyddsfonden finns även andra anslagsgivare tillarbetslivsforskningen. för samhällsforskning finansierar bl. a. ettantal särskilda forskartjänster varav två avser arbetslivsforskning: StiftelsenRiksbankens jubileumsfond skaU i sin anslagsbeviljning ge företräde åtforskningsområden som ej är så väl tillgodosedda på annat sätt. Riksbanksfondenhar anslagit ca 2 mUj. " till arbetslivsinriktadeprojekt. Styrelsen för teknisk utveckling har inom ramen för områdetsocialteknik, delområdet arbetsmiljöteknik anslagit medel för forskning somavser att förbättra den fysiska arbetsmiljön. Föratomde statliga anslagen till arbetslivsforskningen förekommer också privataanslag. Främst skall nämnas SAF:s årliga anslag tiU , för närvarandeuppgående till 2,5 milj. kr. , samt de bidrag som SAF, LO och TCO ger tUlden företagsdemokratiska försöksverksamhet som bedrivs i Utvecklingsrådetsregi. Övervägandenai betänkandet (SOU 1973: 55) Beteendevetenskaplig arbetslivsforskning beröråtgärder i följande hänseenden. Ett särskilt forskningsinstitut föreslås bliinrättat. Forskningen vid universitet och högskolor rörande arbetsUvsfrågorföreslås bli förstärkt. Arbetarskyddsfondens programansvar föreslås breddat. skall vara ett centralt organ under samhällets ocharbetsmarknadsorganisationernas ledning för beteendevetenskaplig forskning ochutveckling. Institutet skall ha till uppgift att vid sidan av egenforskningsverksamhet verka för att arbetslivsforskningens rön kommer tiUpraktisk tiUämpning. Det skall samverka med övriga offentliga institutionersom bedriver arbetslivsforskning samt med sådan konsulterande verksamhet sombedrivs eller stöds av arbetsmarknadsorganisationerna. Arbetet skall ha sintyngdpunkt i frågor som gäller individen i arbetslivet, arbetsorganisationenoch dess funktionssätt, samt i individens problem på arbetsmarknaden. Vidarebör arbetet inriktas på problemlösande snarare än problembelysande och problemgenereran-deforskning. Institutet,som avses få en fristående ställning, föreslås formellt bli utformat som enstiftelse med SAF och staten som stiftare. Utöver stiftarna bör ävenarbetstagarorganisationerna vara representerade i styrelsen för institutet.Delar av nuvarande skall enligt förslaget övertas av institutet ochutgöra grunden för detta. Basfinansieringen skall stiftarna svara för.Institutet bör enligt utredningsmannen ha möj- 3t 1975t76.1 saml. 1975/76:182 12 lighetsåväl att söka forskningsmedel från andra organ som att för egen del lämnaanslag till projekt inom ramen för av "arbetsmarknadsparterna bedrivenkonsultationsverksamhet", dvs. Utredningsmannentar inte stäUning i detalj till hur institutets organisation skall varautformad. Han bedömer dock att institutet i inledningsskedet bör ha ettfemtontal fast anställda forskare och ett tjugotal projektbundna forskare.Därtill kommer personal för administrativa uppgifter samt för information ochdokumentation.