prop · FY0324 · 1975-12-31 00:00:00 — högskoleorganisationeni , Planeringen av utbildningen bör ske i samråd med berördaorganisationskommittéer och i kontakt med berörda parter i , Det lokalaansvaret för genomförandet av utbildningen bör ligga pålärarhögskolan i , TeckningslärarutbUdningenbör omfatta , motsvarande studietiden vid teckningslärarinstitutet. Detbör uppdras åt SÖ atl i sin planering utgä frän vad som gäller beträffandeutbildningen vid teckningslärarinstitutet. Detta utesluter inte enligt min raeningatt man i den nya utbildningen bör kunna pröva andra vägar för att nå sammautbildningsmål, SÖ bör även planera för antagningen tUl utbildningen. Jagerinrar i det sammanhanget om de uttalanden som har gjorts i nämnda prop,1975: 9 i fråga om behörighetsvUlkor och urval till utbildningarna påkulturområdet och vissa lärarutbildningar, I inledningsskedet börbestämmelserna för tillträde till teckningslärarutbildningen i i stortmotsvara dem som gäller för tillträde till teckningslärarinstitutet. Kravpå särskild förberedande utbildning, i huvudsak motsvarande fack , bör således gälla för tillträde. Förutbildningen bör dockinte, som är fallet vid , bedrivas som en del av denegentliga lärarutbildningen. Den bör i stället kunna ske vid redan existerandeskolor som anordnar förberedande utbildning med inriktning mot bildkonst ochkonsthantverk. Jag vill i det sammanhanget erinra om att expertgrappför konstutbildning gjort en kartläggning av den förberedande konstnärligautbildningen som redovisats i betänkandet (Ds U 1974: 8) Utbildning inombildkonst, konsthantverk och design. Bedömningen av vilken förutbildning somär godtagbar bör ske vid antagningstillfället, I övrigt bör tills vidare urvaloch antagning till den nya teckningslärarutbildningen kunna ske i huvudsakenligt nuvarande regler. Budgetåren1971/72 och 1972/73 anordnades en särskild utbildning av lärare i teckning,anpassad för icke-behöriga teckningslärare med konstnärlig utbildning, som iviss omfattning tjänstgjort i skolan. Jag avser att ge SÖ i uppdrag attundersöka behovet av att återuppta en sådan särskild utbildning, detskulle visa sig erforderligt bör utbildningen påbörjas /77, SÖ böri planeringsarbetet utgå från de bestäramelser som gällde för den senastanordnade utbildningen med de förändringar som kan vara motiverade averfarenheter som ulbildningen gett. Bl, a, bör SÖ undersöka om en eventuell särskUdutbildning helt eller delvis kan förläggas tiU , Utbildningenav musiklärare behandlades av statsmakterna i ett principbeslut omallmänna riktiinjer för en successiv reform av den högre musikutbUdningen (prop.1970: 25, SU 1970: 108, rskr 1970: 274). Enligt dessa riktlinjer skall detfinnas möjlighet både tiU utbildning tiU 1975: 24 81 ettämneslärareoch till utbildning av det slag lärarutbUdningskommittén har förordat. Som jagtidigare har nänmt anordnas en utbildning av lärare i musikoch ett annat ämne vid sidan av den ettämnesutbildning som musikhögskolornabedriver. OMUS, som arbetar med utbildningsfrågorna på musikområdet, harnyligen fått tilläggsdirektiv för sitt arbete. Enligtdessa direktiv skall de beslutade allmänna riktiinjerna för arbetet medutbildningen av olika slags lärare i rausik fortfarande gälla, I fråga omlärare 1 musik för skolväsendet bör utbUdas både tvåämneslärare ochettämneslärare. Den tvåämnesutbildning av lärare i rausik och annat ämne, somnu bedrivs i och , bör t, v, fortsätta som en försöksverksamhet.Enligt förslag i årets budgetproposition (prop, 1975: 1 bU, 10 s, 105) bördenna utbUdning ytterligare byggas ut genom att sådan särskUd ämnesulbildning imusik, som ingår i tvåämnesutbildningen, vid en ännu inte angiven tidpunkt fårpåbörjas i i anslutning till den musikpedagogiska utbildningen vid . Utbildningenav ettämneslärare skall enligt tilläggsdirektiven utformas på ett sätt sommarkerar sambandet mellan denna läramtbUdning och utbildningen avmusikpedagoger, dvs, lärare i musik med uppgifter som huvudsakligen är förlagdatill frivillig musikundervisning uianför skolan. Detta samband, som närandesredan i 1970 års beslut, innebär att ämnesstudierna i musik i utbUdningen avettämneslärare i stort sett skall motsvara en allmän musikpedagogisk utbildning.Sambandet i utbildningen är viktigt bl, a, av det skälet att det bör kunnaleda till att etlämneslärare i rausik på ett naturligt sätt kan kombinera uppgifieri skolans obligatoriska musikundervisning med uppgifter inom olika former avfrivillig undervisning. Genom att frivillig musikundervisning förekommer i storomfattning, bl, a. i form av musikskola, finns det möjlighet förettämneslärare i musik att använda sin utbUdning för olika slags uppgifter, Itilläggsdirektiven får OMUS även till uppgift att avge förslag om praktisk-pedagogiskutbildning av ettäraneslärare i musik, knuten till den institution(musikhögskola eUer motsvarande) sora anordnar ämnes-utbildningen. Tilläggsdirektiveninnehåller även en tidsplan för det återstående arbetet för OMUS, Den innebäratt kommittén före skall lägga fram ett principförslag som orafattarhela utredningsuppdraget. Arbetet i dess helhet bör OMUS lägga upp så att detför kora-mUténs del kan vara avslutat senast i och med utgången av , Vadjag sagt om vikten av att lärartjänster inrättas i de ämneskombinationer,som ingår i tvåämnesutbildningen av lärare, gäUer givetvis även i fråga omtjänster för lärare i musik och annat ämne. 1975: 24 82 5.3.8 Utbildningav lärarutbildare har i sitt slutbetänkande (SOU 1973: 42) Utbildningav läraratbildare avgett förslag dels till behörighetsregler för tjänst iämnesutbildning och praktisk-pedagogisk utbildning av lärare i LUK-ämne, delstill befattningsutbildning av medverkande i den av kommittén föreslagnautbildningen i LUK-ämnen. I slutbetänkandet har kommittén vidare avgett förslagtUl särskUd befattningsutbildning för nu verksamma läraratbildare 1 LUK-ämnen.Förslagen är av allmänt intresse för läraratbUdningen. JagvUl erinra om att jag i direktiven tUl lärarutbildningsutredninganfört att de sakkunniga även bör lägga fram de förslag till ändringar av deninre organisationen för lärarutbildningarna som kan behövas för att förverkligade sakkunnigas förslag. Jag har därvid framhållit att det i denna del avutredningsuppdraget kan visa sig behövligt för de sakkunniga att i sitt arbeleinbegripa samtliga lärarutbildningar. De sakkunniga bör enligt direktiven ävenbeakta vilka åtgärder som kan behöva vidtas för t. ex, en återkoraraandefortbildning av lärarutbildare, bör i sitt arbetebeakta de förslag tUl befattningsutbildning av lärarutbildare som lagts fram avlärarutbildningskommittén. Jag avser att ta ställning till dessa förslag isamband med behandlingen av lärarutbildningsutredningens förslag. Detbör uppdras åt SÖ att ta hänsyn tUl behovet av fortbildning för de läraratbildaresom kommer att vara verksamma inom den försöksutbildning jag här har förordat.Fortbildningsbehovet torde gälla såväl ämnesutbildningen som den praktisk-pedagogiskautbildningen. 5.3.9 Tjänsteri nya ämneskombinationer för lärare i yrkesinriktade ämnen i gymnasieskolan BeiräffandeSÖ:s förslag till bestämmelser om lärartjänster i nya ämneskombinationer igymnasieskolan, som redovisats i det föregående, vill jag framhåUa följande. Attinföra lärartjänster i de nya ämneskombinationer som avses i SÖ:s förslagskulle självfallet underlätta för lärare i yrkesinriktade ämnen att fåtillräckligt tjänstgöringsunderlag. Intresset för de nya ämneskombinationernasynes också vara stort bland berörda lärare. Med hänsyn till de förändringar pålärarnas arbetsmarknad som inträtt finner jag det emellertidinte välbetänkt att nu skapa ett nytt generellt regelsystem, innefattandeåtgärder för vidareutbildning m. m., som kan komma att öka den redan hårdakonkurrensen om tjänstgöringsunderlaget för adjunkter och ämneslärare. Jag ärdärför inte nu beredd att föreslå regeringen att förelägga ett så vitlsyftandeförslag som det SÖ har utarbetat. Jag är emellertid medveten om att det blandlärarna i yrkesinriktade ämnen alltid kommer att finnas personer somvidareutbildar sig inom sitt eget eller näralig- Prop.1975: 24 83 Jag finner det naturligt att man söker ta tUl vara dessa extraresurser inom skolan och avser att föreslå regeringen att närmare överväga ombestämmelser om lärartjänst kan utfärdas, sora i enskilda fall ger förbättrade raöjligheteratt tillgodose dylika situationer. Underåberopande av det anförda hemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för försöksverksamhet med utbildning av lärare i gymnastik jämteett eller två andra ämnen, 2. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för försöksverksarahet med utbildning av lärare i hemkunskap,kostkunskap, bostads/miljökunskap och konsumentkunskap jämte ett eller tvåandra ämnen, 3. godkänna de av mig förordade riktiinjernaför en utbyggnad av teckningslärarutbildningen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag sora föredraganden harlagt fram. Prop.1975: 24 84 1 Inledning ....................................................................... 3 2 UtbUdning avlärare i LUK-ämnen..................................... 4 2.1 Nuvarande förhällanden ............................................ 4 2.1.1 Organisationoch förläggning ......................... 4 2.1.2 Inträdeskravoch utbildningstidens längd ....... 6 2.1.3 Utbildningens huvudsakUgainnehåll .............. 7 2.1.4 Behörighet .................................................... 11 2.2 Utredningen ............................................................. .. 12 2.2.1 Allmännasynpunkter ........................................ 12 2.2.2 Ettämnesutbildning flerämnesutbildning ... .. 14 2.2.3 Varvad ämneslärarutbildning ........................ .. 16 2.2.5 Ämneskombinationer och utbildningslinjer ..... .. 18 2.2.6 Behörighetskrav för tillträde tillstudier i LUK-ämnen 20 2.2.7 Antagning och urval........................................... .. 22 2.2.8 Ämnesutbildningens uppbyggnad ochinnehåll . 2.2.9 Den praktisk-pedagogiska utbUdningen ......... .. 25 2.2.10 FortbUdning och vidareutbildning...................... 26 2.2.11 Bedömning och betygsättning ....................... .. 27 2.2.12 Forskning, forskarutbildning ochforskningsanknytning 27 2.2.13 Lärartjänst och behörighet ............................ 28 2.2.14 Dimensionering ............................................. .. 28 2.2.15 Lokalisering ..................................................... 29 2.2.16 Utbildningens ledning, personal m. m................ .. 31 2.2.17 Kostnader ....................................................... 32 2.3 Remissyttranden ...................................................... 33 2.3.1 Översikt över remissyttrandena .................... .. 33 2.3.2 Ettämnesutbildning flerämnesutbildning ..... 33 2.3.3 ....................................... .. 35 2.3.4 Ämneskombinationer och utbUdningsUnjer ... 37 2.3.5 Behörighetskrav för tillträde tillstudier i LUK-ämnen 39 2.3.6 Antagning och urval ........................................ 42 2.3.7 Spärrad utbildning ......................................... 43 2.3.8 Fortbildning och vidareutbildning ................... . 44 2.3.9 Forskning, forskarutbildning och forskningsanknytning 45 2.3.10 Lärartjänster och behörighet ......................... 45 2.3.11 Dimensionering ............................................. 46 2.3.12 Lokalisering ..................................................... . 47 2.3.13 Utbildningens ledning och personal m,m........... . 48 2.3.14 Kostnader ................................................... 48 3 Utbildning av lärarutbUdare ............................................. 49 3.1 Nuvarande förhållanden............................................. 49 3,1,1 Bestämmelser om behörighet ..................... 49 3,1.2 Befintlig och planerad utbildning avlärarutbildare 51 1975: 24 85 3.2.................................................................. Utredningen 53 3.2.1 Behörighet tlU tjänst 1 ämnesutbildningoch praktisk-pedagogisk utbildning av lärare i LUK-ämne ........................................................... 53 3.2.2 Befattningsutbildning avmedverkande i ämnesutbildningen i LUK-äranen 55 3.2.3 Befattningsutbildning avmedverkande i den praktiskpedagogiska UtbUdningen 56 3.2.4 SärskUd befattningsutbildning m.ra, för nu verksararaa lärarutbUdare i LUK-ämnen 57 3.2.5 Befattningsutbildningens ledning och genoraförande 58 3.2.6 Kostnader ............................................ 58 3.2.7 Reservatlon ....................................... 59 3.3.1 Inledning ........................................... 59 3.3.2 Befattningsutbildning avmedverkande i ämnesutbUd- ningeni LUK-ämnen .............................. 59 3.3.3.................................................... Befattningsutbildningav medverkande i den praktisk pedagogiska utbildningen ...................... 61 3.3.4................................................... SärskUdbefattningsutbildning ra. för nu verksararaa lärarutbildare i LUK-ämnen ..................... . 61 4 Tjänsier i nya äraneskombinationerför lärare i yrkesinriktade ämnen i gyranasieskolan 63 5 Föredraganden ............................................. . 64 5.1 Inledning .................................................. . 64 5.2 Koraraittéförslaget ..................................... . 67 5.3 Ställningstaganden ..................................... . 68 5.3.1 Allmänna synpunkter ............................... 68 5.3.2 Försöksutbildning ............................... . 73 5.3.3 Lärare i bamkunskap, barn- ochungdomskunskap samt famUjekunskap 76 5.3.4 Lärare i draraatik ................................. 76 5.3.5 Lärare i slöjd ...................................... 77 5.3.6 Lärare i teckning ................................ 78 5.3.7 Lärare i musik ................................... 80 5.3.8 Utbildning av lärarutbildare ....................... 82 5.3.9 Tjänster i nya äraneskombinationerför lärare i yrkesinriktade ämnen i gymnasieskolan ........................................................... 82 6 HemstäUan ................................................... . 83