prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Chef för fortifikalionsförvallningen är engeneraldirektör. Verket är organiserat på åtta enheter, befästningsenhelen,kasernenhelen, drifl- och fackenheten,forskningsenheten, markenheten, administrativa enheten, byggen-heten ochenheten för central planering. I fortifikationsförvaliningen ingår även chefen för byggnads- ochreparalionsberedskapen saml byggnads- och reparalionsberedskapens centralkontor. ell i varjemilitärområde och etl inom Gollandsmiliiärkommando, är beiräffande bl. a. byggledningoch kontroll vid slörre ny-, lill-och ombyggnadsarbeten direkt underställda fortifikalionsförvallningen. Verksamheten under delprogrammetFortifikationsförvaltningen budgeteras på två primäruppdrag inomdelproduklionsområdena Allmän ledning ochförbandsverksamhel och Centralt vidtagen' materielanskaffning m. m. Verksamheten finansieras från förslagsanslagetFortifikalionsförvallningen. Programplan för perioden /77 - 1980/81 Beträffande utvecklingen av delprogrammet anför.fbrilfikatlonsföivaltning- a. följande. Verksamheten inom delproduktionsområdetMarkanskaffning bedöms underprogramplaneperioden få i stort sett oförändrad omfattning. Den konstaterade obenägenheten hos markägareoch andra all avslå mark till försvaret väntas bestå. Detla innebär allplanerade markanskaff ningar också ifortsättningen blir svåra altgenomföra och därför tids- och arbetskrävande.Under senare år har del vidare blivit alltmer påtagligt atl försvarets framlidabehov av mark måsle beaktas vid den civilaplanlägg- Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 186 ningenpå skilda nivåer. Denna utveckling kommer säkeriigen att fortsätta underprogramplaneperioden inle minsl på grund av den fysiska riksplaneringen. Detta beräknas medföra merarbete i formav uppföljning och medverkan.Förändringar i försvarsmaktens fredsorganisation som bl. a. innebär förbandsindragningar kan medföra omfatlande ocharbetskrävande försäljningar av mark m. m. Inom delproduklionsområdena Anskaffning avbefästningar m. m.. Anskaffning av kaserner m. m. och Islåndsältning avbefästningar och kaserner m. m.beräknas den åriiga investerings- och underhållsvolymen bli ungefär oförändradunder hela programplaneperioden. Anskaffningsverksamhelen bedöms dock i betydande grad bli påverkad avförändringarna i fredsorganisalionenoch den föreskrivna minskningen av antalet anställda inom försvaretgenom all ganska stora investeringar kan behöva göras för alt nå avsedd rationaliseringseffekt. Verkets resurserkommer att koncentreras lill arbetsuppgifter som kan knytas lillorganisationsändringar som har rationaliseringsvinsterlill syfle. Arbetet med generalplaneroch normer för byggnadsobjekt beräknas fortsätta. Fortifikalionsförvallningen avser alt underprogramplaneperioden hålla enberedskap för atl medverka i konjunkturslimulerande åtgärder. I denutsträckning det är möjligl kommer verket att upprätthålla en investerings reserv. Verksamheten inom facket harstuderats vid den översyn har gjort av den regionala och lokala organisationen för fortifikations- ochbyggnadsförvaltningen. I dettaarbete har ingått även en tidigare påbörjad översyn av försvarets fastamaskinanläggningar. Parallellt härmed har foriifikationsförvaltningen fortlöpande minskat antalet anställda vid bl. a. de s.k. egen-regisiyrkorna och inommaskinljänsten, i försia hand genom naturiiga avgångar. Verksamheten inom facket förutsesunder programplaneperioden komma attpåverkas av statsmakternas beslut med anledning av resultatet av rationaliseringsinstitutetsöversyner. Förvaltningen avseratt underde närmaste åren pröva en mer långsiktig och regelbunden behandling av fastighetsunderhållet. Med hänsyn lill destora prisökningar som under densenaste liden har skett på bl. a. olja för uppvärmningsändamål planerar fortifikationsförvaliningen all genomföra åtgärderi energibesparande syfte. Utvecklingen inom delproduktionsområdet Tillämpadforskning tyder på etl slörreintresse för verkan av konventionella vapen. Forskningen inriktas på problemen med koncentrerad lagerhållning avammunitionseffekter i bergförråd. Anskaffningen av materiel för byggnads- ochreparalionsberedskapen kommer underde närmaste åren atl inriktas på belongblandare saml skydds-, maskerings-och drivmedelsmateriel. Fortifikalionsförvallningen räknar med att fåsvårigheter i sin verksamhet beroendepå personalminskningar i samband med redan beslutade och för- Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 187 utseddaomorganisationer inom fortifikations- och byggnadsförvallningen. Åven verkets omlokalisering lill beräknas medföra en nedgång i effektiviteten under hela programplaneperiodengenom ökad personalomsättning ochsvårigheter atl rekrytera personal.Detta sker när stora krav kommer all ställas på förvallningenall genom byggnadsåtgärder medverka lill all försvarsmakten snabbi kan tillgodogöra sig rationaliseringsvinster. Del är därför angelägetatt verksamheten på allt sätt underlättas av de myndigheler som förvallningensamarbetar med, främst förvaltningens uppdragsgivare. Den för delprogrammet föreskrivnapersonalminskningen är nu lill övervägande delen genomförd. Beslutet om verkels omlokaliseringkan emellertid medföra ändradebetingelser. Förvallningen bedömer att en ytterligare minskning av personalen inte kan genomföras medbibehållna uppgifter. Verket anserdet inte möjligt atl nu slutligtbedöma utvecklingen men personalminskningenhar medfört all verket i ökad omfattning lägger ut uppdrag utanförförvaltningen. Den av fortifikationsförvaltningen beräknadeutvecklingen av anslaget framgår av följandesammanställning (prisläge' ; 1 OOO-tal kr. 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79. 1979/80 1980/81 Summa 39192' 43 650 43 750 43 850 43 150 43 150 217 550 Andrad organisation m. m. förfortifikations- och byggnadsförvaltningen på regional och lokal nivå Maj:t ål försvaretsrationaliseringsinstitut atl isamverkan med fortifikalionsförvaltningen se över organisationen för fortifikations- och byggnadsförvaltningen inomförsvaret. redovisaderationaliseringsinstitutet resultatet av översynen av den centrala förvaltningsnivån och lämnade förslag lill ändrad organisationför fortfikationsförvaltningen. I anslutning härtill föreslog institutet bl. a. all utredningsarbetet skullefortsätta i en andra etapp och därvid inriktas på organisationen förfortifikations- och byggnadsförvaltningen på regional och lokal nivå. 1973:75 föreslog Kungl. Maj:t riksdagenalt godkänna vissa rikllinjer sommin företrädare förordade för ändrad organisation m. m. av fortifikalionsförvaltningen.Riksdagen (FöU 1973:16, rskr 1973:195) godkände de föreslagna organisationsändringarna. Den nya organisationen vid for- 1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Maj:i direktivför del fortsatta utredningsarbetet.Enligl dessa direktiv skulle utredningsarbetet bedrivas i samverkan med foriifikationsförvaltningen och undermedverkan av överbefälhavaren.Organisationsaliernativ som på olika sätt knöl an lill nuvarande organisationsstruktur och ansvarsfördelning med en central, en högre regional och en lägre regional/lokal nivå skulle prövas. Hänsyn skulle också taslill de förändringar somstatsmakternas kommande beslut om organisationen i fred av försvarsmaktens myndigheler i lägre regional ochlokal instans kunde komma altinnebära. Föruisäiiningarna för personalminskningar skulle särskilt uppmärksammas. Till den andra utredningsetappen hänskötsenligt min företrädares uttalanden i prop. 1973:75 även frågan om förvallningen av försvarets byggnader iStorslockholmsområdet efter fortifikalionsförvallningensomlokalisering till samtfrågan om uppgifter och organisatorisk ställning för driftenheten vidförvaltningen. Maj:t vidare ålralionaliseringsinstilulel alt i samverkan med foriifikationsförvaltningenfullfölja en av förvallningen påbörjadöversyn av organisationen för försvarets fasta maskinanläggningar. Inom ramenför uppdraget fick institutet också genomföra försök med samordnad fasl maskintjänst. - I uppdraget alt seöver organisationen vid de fasta maskinanläggningarna har ingått atl ävenutreda frågan otn ansvarsfördelningenmellan fortifikalionsförvallningen och försvarels materielverk när del gällerdrift och underhåll av kraft- och venlilationsutrustning i vissa anläggningarför telekommunikation. I anslutning lill uppdraget att se över organisationen vid de fasta maskinanläggningarnaföreskrev Kungl. Maj:t all tjänster för maskinpersonal vid försvarsmakten inle fåråterbesättas ulan medgivande avfortifikalionsförvallningen i samråd med försvarels rationaliseringsinstitut, statens maskinpersonalnämnd och berördamyndigheler. Vidare medgav Kungl.Maj:l all driften vid två eller flera av försvarets fasta maskinanläggningar provisoriskt fårsamordnas i syfte all uppnå personalbesparingar.1 samband därmed får göromålsförordnanden för an-svarsmannapersonalmeddelas. Försvarets rationaliseringsinslilul har iseptember 1974 lagt fram förslag till ändradorganisation för fortifikations- och byggnadsförvaltningen inom försvaret i regional och lokal instans. Förslagethar redovisats i en rapport (Rapport 5/74-6103 Försvarets fortifikations- ochbyggnadsförvaltning Etapp 2 Regionaloch lokal organisation). 1 anslutning härtill har inslilulel meddelal att utredningsarbetet avslutats utom i fråga omuppdragen att bedriva försök med samordnad fasl maskintjänst och alt i samrådmed fortifikalionsförvallningen pröva behov av maskinpersonal. Efter remiss har yttranden överorganisalionsförslagel avgetls av överbefälhavaren tillsammans med chefernaför armén, marinen och flygvapnet samlav fortifikalionsförvallningen, försvarels materielverk, riksrevisions- Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 189 verket,, statens maskinpersonalnämnd. Centralorganisationen /SR och ().Vidare har (TCO-S) överiämnat yttranden avFörsvarels civila (). (),och Plutonsofficers-förbundel. Nuvarande organisation m. m. Verksamhetsområdet fortifikations- ochbyggnadsförvallning omfatiar anskaffning och förvallning av försvarsmaktensbefästningar, byggnader och mark. I verksamhetsområdet ingår också atl anskaffafortifikations- och byggnadsmalerielsaml all följa den tekniska utvecklingen och bedriva sådan planläggnings-, forsknings- ochinstrukiionsverksamhei som krävs för all hålla god krigsberedskap iforlifikatoriskt hänseende. Central förvaltningsmyndighet inom försvarsmaktenfördenna verksamhet ärfortifikationsförvaliningen. Under fortifikationsförvaliningen lyder iförvaltningshänseende på regional nivå resp. militärbefälhavare och de tillmililärområdesstaberna knutnabyggnadskontoren. Med mililärbefälhavareoch mililärområdesstab jämställs här chefen för militärkommandooch Gollands militärkommandostab. Inom militärområdesstaberna handläggsfortifikations- och byggnadsfrågorav en särskild fortifikationssekiion, sektion 8. Chefen för denna sektion är förvaltningsgrenschef (ansvarsområdescheO förfortifikations- och byggnadsfrågor.Verksamheten vid sektionen omfattar ihuvudsak befäslnings-och övrigbyggnadsverksamhet, fortifikalorisk planläggning och markärenden. Sektion 8 är organiserad på en utrednings-och planeringsavdelning, enkrigsplanläggningsavdelning och en domänavdelning. Byggnadskonlorets chef är förvaltningsmyndighetunder mililärbefälhavaren men lyder i vissa avseenden direkl underfortifikalionsförvallningen. Byggnadskonlorets huvudsakliga uppgifter är atlmedverka i anskaffningsskedet avbyggprocessen och alt biträda i förvaltningsskedel med entre-prenering, teknisk rådgivning m. m.Byggnadskontoret är organiserat på en planerings-och byggnadsavdelning med ritkontor samt fyra avdelningar för resp. väg- och vattenbyggnads-, underhålls-,vvs- och el-frågor. I byggnadskonloretsdistriklsorganisation ingår särskilda lokalkontor som biträder en ellerflera förbandschefer i tekniska och ekonomiska frågor. Det totala antalet fastighetsförvaltande myndigheler uppgick lill 103 fördelade på etl 50-ial orter. Ca 90 avdessa myndigheter hade egnaverkställighetsresurser. Med fastighetsförvaltande myndigheter avses även staber m. m. som vanligtvisendasi förvallar enstaka anläggningar och som för verkslällighetsåtgärder ärhänvisade lill annan myndighet. 1 samband med pågående omorganisationav försvarsmakten i lägre regionaloch lokal instans () minskas antalet myndigheter med egenfastighetsförvaltning successivt. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 190 Fastighetsförvaltande myndigheter vid arménär chefer för försvars-områdesregemenlen och regementen (kårer), försvarsområdesbefälhavare vid fristående försvarsområdessiab saml cheferför vissa skolor. Vid armé-regementenhandläggs fortifikations- och byggnadsfrågor i allmänhet vid kasernvårdsavdelningen och i vissa fall inomkasernkompani, utbildningsavdelningeller intendenturavdelning. Vid fristående försvarsområdesstab handläggs ärenden inom verksamhetsområdet vid enfortifikalionsavdel-ning, vars chef är förvallningsgrenschef Inom marinen utgörs de fastighetsförvaltande myndigheterna avchefer för kustartilleriförsvar, chefer för öriogsbaser och chefen försjökrigsskolan i . Vidkustartilleriförsvar skall fortifikalionsavdelningens chef (fortifikationsbefälhavaren) biträdakustarlilleriförsvarschefen i fortifikations- och byggnadsfrågor. Fortifikationsbefalhavaren ingår ikustartilleriförsvarsstaben och är förvaltningsgrenschef Vid öriogsbasernahandläggs fortifikations- och byggnadsfrågor inom byggnadsavdelningen, varschef ingår i örlogsbassiaben och är lörvaltningsgrenschef Lokala förvaltningsmyndigheter vid fl y g va p net är chefer för sektorflottiljer,chefer för flottiljer samt chefer för vissa skolor. Vid flottiljer handläggsfortifikations- och byggnadsfrågor i allmänhet vid byggnadsavdelningen saml i mindre utsträckning inomintendenturavdelningen. Chefen för byggnads- och intendenturavdelningen ärflottiljintendent och förvaltningsgrenschefför bl. a. fortifikations- och byggnadsfrågor. Fastighetsförvaltande myndigheler är vidaremilitärbefälhavarna, de regionalatyg- och intendenlurförvaltningarna, chefer för vissa skolor och vissa myndigheter som är gemensamma för försvarsmakten.För lokalplanering och förvaltningav fastigheter inom finns vid fortifikationsförvaliningen en särskild sektion.Stockholmssektionen. Denna svarar för lokalplanering för staber,förvaltningsmyndigheter, skolor m. fl. i samt för faslmaskinljänst, underhåll, reparationer och ombyggnader i fastigheter somförvaltas direkt av fortifikationsförvaltningen. Antalet anställda inom fortifikations- ochbyggnadsförvaltningen inom försvarsmaktenpå regional och lokal nivå uppgick tlll ca 2 900 personer, varav ca 100 deltidsanställdaoch ca 70 som endasi delvis hade arbetsuppgifter inomverksamhetsområdet. Försvarsmaktens fasta anläggningar är frånförmögenhetssynpunkt redovisade i ensärskild fond, försvarets fastighetsfond. Denna är uppdelad på tre delfonder, befästningars delfond,kasernbyggnaders delfond och försvarets forskningsanstalts delfond. Av dessaförvaltas de två förstnämnda av fortifikationsförvaltningen och den sistnämndaav . Antaletinvärderade objekl i dessa delfonder uppgick lill ca 50000. Arealen på den invärderade marken uppgick till ca 130 000 ha. Det invärderade värdet av den i fonden redovisade fasta egendomen uppgick den30 lill ca 6 345 milj. kr. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 191 Den totala årsomslutningen förförvaltningsområdet uppgår till irunt tal 1 000 milj. kr. Översynsarbetet och utarbetandet av den tidigarenämnda rapporten har genomförts av en projektgrupp inomrationaliseringsinstitutet. Personal ur fortifikationsförvaltningen hardeltagit i projektgruppens arbete. En särskild ledningsgrupp sammansatt av bl.a. fortifikalionsförvallningens och rationaliseringsinstitutets verkscheferhar varit organiserad. Till projektethar vidare varit knuten enreferensgrupp med representanter för de centrala staberna m.fl. Sedan maskintjänstförsöken inleddes har encentral samarbetsgrupp varit organiserad med representanter för bl. a.överbefälhavaren, fortifikalionsförvaltningen, militärbefälhavaren i Södramilitärområdet och statens maskinpersonalnämnd.För överiäggningar om behovel all återanställa maskinpersonal samt om utbildning och andraförulsällningar för alt genomföra personalreduceringarhar fortifikalionsförvaltningen och rationaliseringsinstitutet bildaten särskild arbetsgrupp. Central ledning av fasiighetsdrifien 1 enlighet med vad föredragandedepartementschefen anförde vidanmälan av prop. 1973:75 angåendefortifikationsförvaltningens organisation har rationaliseringsinstitutetnärmare övervägt frågan om uppgifter och organisatorisk inplacering för den driftenhet som ingår i drift- ochfackenheten vid förvallningen. Den nugjorda utredningen har inte gett institutet anledning att ändra sintidigare framförda uppfattning om behovet av att förbättra fortifikationsförvaltningens möjligheteratlsamordna handläggningen avdriftfrågor och all inrikta verksamhet och resurser på frågor som hänger samman med faslighelsdriftens effektivisering.Enligt instilulels uppfattning bördriftfrågorna ägnas ökad uppmärksamhet inom fortifikalionsförvaltningen. Institutets förslag innebär attforliflkaiionsförvallningens fackansvar för fastighetsdriften utvidgas. Härigenom bedöms driftenheten få flera vikligauppgifter som endast i obetydligomfatining kan handläggas samordnat med fackenheten. Enligt institutels mening bör driftenheten därför varadirekl underställd verksledningen.Behovet av ytteriigare resurser för denna enhet och frågan om en successiv utveckling av verksledningen för all få upp driftfrågor på denna nivå bör enligt institutetprövas . Inslilulel framhålleralt frågan om driftenhetens organisatoriska inplacering måsle ses även mot bakgrund av andra åtgärder som kan vidtas förall utan dröjsmål ge handläggningenav driftfrågor i fortifikationsförvaliningen ökade resurser Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 192 Sell från denna synpunkl bör den nyinrättade drift- och fackenheten ges tid att utveckla former för sitt arbete. Institutet anser sig därför t. v. böra godta alt driftenheten är placerad idrift- och fackenheten. Fortifikalionsförvallningenbör dock få i uppdrag atl tillregeringen redovisa erfarenheterna av driftenhetensverksamhet i nuvarande organisation saml övriga väsentliga åtgärder som kan havidlagits för atl utveckla verkets roll som ansvarigt förfastighetsförvaltningen. Med hänsyn till den vikt som enligt rationaliseringsinstitutets uppfattning bör tillmätas driftfrågorna i syfte allrationalisera fastighetsdriften föreslår institutet att fortifikalionsförvallningen skall vara fackansvarig förfastig-helsdriften i dess helhet. Vidare föreslås atl fackområdelfastighetsförvaltning tillförs enny uppgift, lokalvård, genom överflyttning från . Lokalvården skulle därigenom kommaalt ingå i faslighels-vården. Överflyttningen är enligt inslilulel främstmotiverad av det nära sambandetmellan lokalvård samt fastighetsunderhåll och drift. En jämförelse med ansvarsområde talaräven för en sådan överflyttning. Enligt beslut om ny organisation förfortiflkalionsförvallningen skallverket på grund av dess beslutade omlokalisering lill befrias från de uppgifter förförvaltning m. m. av vissa fastigheter i Storslockholmsområdet som sköts av den s. k.Stockholmssektionen. Denna sektion flnns enligt beslulel provisorisktkvar i förvaltningens organisation. föreslär atlStockholmssektionen avvecklas i samband med att fortifikationsförvaltningenflyttar till . Sektionens förvaltningsuppgifter bör därvidprincipiellt fördelas så att , , tygförvallningsskolan och försvarels radioanstalthänvisas till verkställighetsresurservid försvarsområdesförbandet Livgardets dragoner (K 1), medan driften av ämbetsbyggnaderna m. ni. som i huvudsak är lokaliserade till stadsdelen överlämnas till annan statlig faslig-hetsorganisation inomStorstockholmsområdet. Samordning med andra myndigheter Rationaliseringsinslilulel framhåller att delunder utredningsarbetet har kunnatkonstateras alt statliga myndigheter på flera orter har egna organisationeroch resurser för fastighetsbeståndets drift och underhåll. Institutet anser det självklart att den rationalisering somuppnås inom försvaret genom alt bildaslörre förvaltningsenheter som är gemensamma för flera myndigheler också kan erhållas genom att i vissa fallsamordna resurserna mellan försvarsanläggningaroch t. ex. anläggningar som förvaltas av . Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet '- När det gäller de fasta maskinanläggningarnaerinrar institutet om alt statensmaskinpersonalnämnd i skrivelse tillKungl. Maj:t harframhållit all tiden är mogen för att samordna maskintjänsten över förvaltningsgränserna.Nämnden har föreslagit atl föreskrifier meddelas i syfte all åstadkomma en sådan samordning. Institutetanser det angelägel att regeringen lar ställning till detta förslag.Enligl institutets mening behövsinget ytteriigare utredningsarbete om det berättigade i samordningsåtgärderna.Planeringshjälpmedel m. m. som lätt kan anpassas lill andra myndigheter än försvarets har utformats isamband med institutets försöksverksamhet i Södra militärområdet. I avvaktanpå regeringens beslut med anledning av maskinpersonalnämndens skrivelse bördriften av anläggningar inomförsvarsmakten samordnas på sådant säll all en eventuell samordning övermyndigheters förvaltningsgränser inte försvåras. Utvecklingstendenser m. m. Med utgångspunkt i de faktiska kostnaderna /74 har institutetstuderat och gjort vissa anlaganden beträffande kostnadsutvecklingen för drift och underhåll inomfortifikations- och byggnadsförvallningen t. o. m. /83. Institutet har därvid kommit fram till att nuvarande mål förrationaliseringsverksamheien inom förvaltningsområdet är otillräckliga. Även om nuvarandepersonalreduceringsmål - ca 50 personer netto - kan uppnås bedöms.verksamhetsområdets andel av totalbudgeten öka före mitten av . Bättre metoder för all budgetera, styra och framförallt följaupp underhållsverksamheten är enligtinstitutet erforderiiga. Vidare anses det vara nödvändigt atl närmare analysera hur medlen för underhåll avanläggningsbestånden skall fördelas påmyndigheter och objektstyper för atl optimera medelsutnyttjandet med hänsyn till objektens återstående brukningstid och nyltjandegradm. För att minska koslnaderna förbränsle m. m, behövs ytteriigare tekniska rationaliseringsåtgärder. Åtgärderbedöms också nödvändiga för att hålla personalkostnaderna nere. Ralionaliseringsinstilulel anser i princip atttjänster bör köpas i väsentligt störreulslräckning än vad som är fallet på regional och lokal nivå. Både för konlroll och besiktning liksom för drifl ochunderhåll bör entreprenad utnyttjas i högre grad. Drift och underhållkan med fördel köpas i form av årsenlreprenader.Resurser på orten bör utnyttjas för atl begränsa egna fasta personalkostnader. Om inte annatundantagsvis betingas av särskilda lokala förhållanden bör det inomförvaltningsområdet generellt inte finnas anställd mer personal än som med säkerhet kan beredas arbetsuppgifter inomsitt fackområde året runt. Variationer i verksamheten kommer då att motsvarasav att köpta tjänster ökar eller minskar. 13Riksdagen 1975/76. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet '4 Faktorer av betydelse för organisationens uiformning Ralionaliseringsinstilulel konstaterar all dekrav som primärfunklionen ställer påverksamheien är grundläggande för utformningen av fortifikations-och byggnadsförvaltningens organisation. Med primärfunktionenavses då försvarsmaktens uppgift attproducera så effektiva krigsförband som möjligt och förbereda deras insaltande i krig. Utbildningen samt mobiliserings-och förvallningsverksamheten ställer de största kraven på organisationen. Utbildningsverksamheten är samlad till etlantal fredsetablissement med tillhörandeövnings- och skjulfält. Denna koncentration av mark och byggnader medför stora arbetsmängder för stödfunktionen ochdärigenom möjligheter atl samordnapersonal och maskinell utrustning.