prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Underärendets beredning i har överläggningar hållits medföreträdare för de ansvariga ministeriema i , och . Närdet stod klart att det på grand av lagstiftningsärendets omfattning inte varmöjligt att en ny aktiebolagslag baserad på utredningsförslaget skulle kunnaträda i kraft före beslöts att vissa delar av förslaget, somberörde frågor av sådan vikt och angelägenhet att ett uppskov med genomförandettedde sig mindre lämpligt, skulle behandlas särskUt. 1973: 93förelades sålunda förslag till regler som berör bolagenskapitalförsörjning, aktiekapitalets storlek samt bolagens rätt att lämnapenninglån till aktieägare m. fl. Förslagen antogs av (LU 1973:19,rskr 1973: 238) och trädde i kraft (SFS 1973: 302305). Genomnyssnämnda lagstiftning höjdes minimikapitalet för aktiekapitalet från 5 000kr. Lagändringen berörde emellertid inte bolag som bUdats förelagens ikraftträdande. Förslag om höjning av minimigränsen för aktiekapitaletsstorlek i sådana bolag förelades genom prop. 1973: 168. Förslagetantogs av (LU 1973: 41, rskr 1973; 393) och trädde i kraft den 1januari 1974 (SFS 1973:1081). JagvUl nu ta upp frågan om en helt ny aktiebolagslag gmndad på aktiebolagsutredningensoch fondbörsutredningens förslag. En inom upprättadöversikt över förstnämnda förslag och ett inom departementet upprättat förslagtUl aktiebolagslag torde få fogas tUl statsrådsprotokollet i detla ärende sombilaga 3. Jag vUl redan i dettasammanhang nämna att frågan om en utvidgning genom lagstiftning av detallmännas och de anställdas insyn och inflytande i företagen föll utanföraktiebolagsutredningens uppdrag. förslag kan därförinte tjäna som gmnd för en lagstiftning som syftar tUl vidgadföretagsdemokrati. Milt förslag har därför karaktären av en teknisk översyn avaktiebolagsrätten. Aktiebolagetär den dominerande associationsformen inom svensk industri och annannäringsverksamhet. Aktiebolagsformen har varit tillgängUg för och har ävenutnyttjats för alla typer av företag oberoende av storlek eUer verksamhetensinriktning. Den har i mycket stor utsträckning kommit att användas isammanhang där verksamhetsformen inte passar och inle heller har varit avsedd.Detta har medfört att vi inte endast har aktiebolag som driver industri,handel eller liknande utan också aktiebolag, vilkas verksamhet består i t. ex.administration av konsulttjänster, extrasysslor, läkarpraktik etc. I mycketstor utsträckning finns också bland de registrerade aktiebolagen sådana sominte alls driver verksamhet. Det är de s. k. vUande bolagen, dvs. bolag somtidigare drivit verksamhet. Vidare finns de s. k. skrivbordsbolagen, vUkabildats inte i syfte att påbörja verksamhet utan för att kunna vidsenare tidpunkt överlåtas tUl den som har behov av en bolagsbildning.Slutligen finns också bolag som bildas för att skydda rätt till firma. Vid utgången av år 1973uppgick antalet bestående aktiebolag till ca 133 000. TUlgängliga uppgiftervisar att antalet bolag /uppgick tUl ca 100 000 och /1966 tUl ca 66 000. Antalet bolag har således fördubblats påmindre än . Vid aktiebolagslagens ikraftträdande varantalet bestående bolag ca 30 000. /51, då antalet uppgicktUl ca 32 000, och fram ökade antalet beståendebolag med till totalt ca 44 000. MeUan varökningstakten dock betydligt högre eller och samma takt i ökningen kannoteras för nästa femårsperiod. Av följande tabell framgåratt av de existerande aktiebolagen endast knappt hälftendrev rörelse och hade anstäUda. Om man utgår från att förhåUandet mellanantalet rörelsedrivande och icke rörelsedrivande bolag i stort sett inte harförändrats , innebär detta att det f. n. finns ca 65 000aktiebolag som inle driver o o r o r- o Tj- o* r cT trT o cT o* rvf cT vo r--" I" 1/" o" "W " rT rf ts < vo Tf I oo r) in CO CNJ O ->n VO O vovo o cut Tj-"cTo"n'--. "'".-'»o H I o r 1 Tf cfl ,-1 -. Ifi m" ctv t' o" "" o\ cs" oo" n"f; M r- cv vo "m o ri O t Ov fs r-. '* '' ONfTrvcT--rnm-- q- « rj- t- oo O rS O < " " vo ov -H oo O (N rnTfOOvfninvo O m" r ut ut H ' ri cn *' ° I ut I oo r] vo rn m " -H n vo .-osinfNTrfrTcnfrvo" TJ- rn -H 00 os 00 00 " vo os -. T}- Tj-fnr.iooos»n_H-H cs" r-rirf oo"rn"'o"ov'' I VO VO 00 " H TT C vo o »o OmTj-Tj-mosr-- 00 öo r"vo":'oo''ov'"fn'csf q- orJo'Ovts fsj m r-- VD 00 Tt os f; vo Tt O o ' :'ri>n"vo'oo'"*N"ov''t Trnvovi TtvofN 1 ' 00 cn TT fs) r -; o c ° c 'C 00 "J<! CA L. t-( C 0;0 Cd '".5P > J,- t S c c ca o c M_g OD bfi (U ea ts 'S S1J2 1) u ca En stickprovsundersökning, som har gjorts avföretagsskatteberedningen, ger anvisning om att av dessa bolag är det omkring20 000 som bedriver någon form av rörelse. Av återstoden kan antalet vilandebolag uppskattas tUl 15 000 och antalet skrivbordsbolag till 30 000. Av sammaundersökning framgår även att av samtliga bolag är fåmansbolag,varmed här förstås bolag vilkas aktier till direkt eUer indirektinnehas av högst tio personer. 3 Lagstiftningens huvndgrimder 3.1 Nuvarande ordning Lagen(1944: 705) om aktiebolag är utomordentligt utförlig och detaljerad. Deväsentligaste dragen i den gällande lagstiftningen är följande. Aktiebolagbildas av tre stiftare. Vid bolagsbildningen skall vissa handlingar upprättas.Till dem hör stiftelseurkunden och förslag tUl bolagsordning. Istiflelseurkunden regleras främst frågor rörande själva bolagsbUdningen och iförslaget tUl bolagsordning regleras hur bolaget skall verka cch fungera iframtiden. Vid bolagsbildningen skall också bestämmas hur stort aktiekapitalbolaget skaU ha. Aktiekapitalets storlek skall anges i bolagsordningen.Aktiekapitalets storlek kan därvid be-slämm.as till ett minimi- och ettmaximibelopp. Minimikapitalet får inte utgöra mindre än tredjedelen avmaximikapilalet. Aktiekapitalet eller minimikapitalet måste uppgå till . Aktiekapitaletskall vara fördelat på aktier som skall lyda på visst nominellt belopp, iprincip lägst . På varje aktie måste minst det nominella beloppetinbetalas till bolaget. Summan av aktiernas nominella belopp är lika medaktiekapitalet. Det finns inte något hinder för att alla aktier ägs av enperson. Vid olika stadier i bolagsbildningen skall registrering ske hospatentverket. Det är f. ö. ett grundläggande drag i vår lagstiftning altåtskUligt rörande aktiebolag registreras i ett offentligt register som förs avpatentverket. Tanken bakom detta registreringssystem har varit att säkraoffentlighet och insyn i aktiebolagen. Aktieägarnasvarar inle personligen för bolagets åtaganden och förpliktelser. Borgenärerfår hålla sig till bolagets tillgångar. I syfte att säkra borgenärernas rättinnehåller aktiebolagslagen ett flertal regler om inbetalning av aktiekapitaloch om skydd för aktiekapitalet. Aktiekapitalet fungerar med andra ord som etlslags garanti för borgenärsintressena. Lagen innebär i detta hänseende bl. a.att aktiekapitalet i princip inle får delas ut till aktieägarna. När viss delav aktiekapitalet gått förlorat, blir bolaget skyldigt att träda ilikvidation. Aktiekapitaletkan höjas eller sänkas. Höjning av aktiekapitalet sker genom nyemission ellerfondemission. Nyemission innebär att aktieägare eller utomstående får göraytterligare inbetalningar tiU bolaget mot utfåendeav nya aktier i bolaget. Vid fondemission sker inte någon inbetalning tillbolaget, utan nya aktier emitteras efter det att besparade vinstmedel haröverförts till aktiekapitalet eller bokföringsvärdet på bolagetsanläggningstillgångar har skrivits upp och uppskrivningsbeloppet lagts tillaktiekapitalet. Inbetalning av aktiekapital sker oftast med pengar. Det kanemellertid också ske genom att annan egendom överlämnas, s. k. apport. Apportförekommer både vid bolagsbildning och vid ökning av aktiekapital genomnyemission. Som exempel på apportegendom kan nämnas rörelse, varumärke,patent, varulager, fastigheter och aktier i andra bolag. Aktiekapitalet,reservfonden och skuldregleringsfonden utgör bolagets bundna egna kapital, somi princip inte får delas ut till aktieägarna annat än i samband medlikvidation av bolaget. Bolagen är skyldiga att avsätta av sinårliga vinst till reservfonden intill dess denna uppgår till avaktiekapitalet. Också s. k. överkurs, dvs. den del av betalningen för tecknadaktie som överstiger aktiens nominella belopp, skall läggas till reservfonden.Reglerna om skuldregleringsfond berör bolag vars skulder överstiger summan avaktiekapitalet, reservfonden och skuldregleringsfonden. Detfria egna kapitalet består av fria fonder, balanserad vinst och nettovinst förräkenskapsåret. Det fria egna kapitalet får i princip delas ut tillaktieägarna. Iaktiebolag skall finnas minst tre bolagsorgan: bolagsstämma, styrelse ochrevisorer. Bolagsstämman är det överordnade, i sista hand beslutande organet.AUa aktieägare har i princip rätt att delta i bolagsstämman. Stämman tUlsätterstyrelseledamöter och revisorer. Den skall vidare fastställa årsredovisningoch besluta om fondering och vinstutdelning samt om ansvarsfrihet förstyrelsen och verkställande direktör. Styrelsen består av en eller fleraledamöter. Överstiger bolagets aktiekapital eller maximikapital ,måste styrelsen bestå av minst tre ledamöter. Därvid skall det också finnas enverkställande direktör. Styrelsen förvaltar bolagets angelägeidieter. Harverkställande direktör utsetts, skall den löpande förvaltningen handhas avhonom och ledningen och förvaltningen i övrigt tillkomma styrelsen. Förgranskning av styrelsens och verkställande direktörens förvaltning samtbolagets räkenskaper skall det finnas en eller flera revisorer. Dessa väljs avbolagsstämman. Uppgår aktiekapitalet eller maximikapitalet till minst 2 mUj.kr. eller är bolagets aktier eller obligationer noterade på svensk fondbörs,skall minst en av revisorerna vara auktoriserad revisor. Det finns beslämmelserom proportionellt revisorsval som innebär att en minoritelsgmpp vars röstetalutgör mer än en tredjedel av röstetalet för de företrädda aktierna får utse denene av två ordinarie revisorer. Vidare gäller att s. k. minoriletsrevisorskall förordnas av , om det yrkas på stämman av aktieägare somrepresenterar minst en tiondel Revisorns kontrollfunktion avser i första hand bolagetsårsredovisning men omfattar i princip också fortlöpande granskning och tillsynöver företagsledningens förvaltning. Denna tillsyn utövas inte bara iaktieägarnas intresse. Revisorerna skall också övervaka att sådana regleriakttas som avser att skydda andra intressen t. ex. minoritetsintressen,fordringsägare, aktieköpare och det allmänna. Revisionsarbetet utmynnar i enrevisionsberättelse. Den skall bl. a. innehålla uttalanden om det finnsanledning till anmärkning mot styrelsen och verkställande direktören eUerbeträffande de överlämnade redovisningshandlingarna. Bolagets räkenskapsårskall, om bolagsordningen inte föreskriver annat, vara kalenderår. Dåräkenskapsåret utgått, skall styrelsen och verkstäUande direktör avgeredovisning för detsamma, s. k. årsredovisning. Denna skall omfattabalansräkning, vinst- och förluslräkning samt förvaltningsberättelse.Balansräkningen anger bolagets ställning på räkenskapsårets sista dag,balansdagen. Av vinst- och förlusträkningen skall framgå hur vinsten ellerförlusten uppkommit. I förvaltningsberättelsen lämnas vissaupplysningar tUl komplettering av den siffermässiga redovisningen i de andrahandlingarna. Sedan revisorema granskat handlingarna, läggs handlingarna frampå bolagsstämma för fastställelse. Såväl redovisningshandlingarna somrevisionsberättelsen skall göras offentiigt tUlgängliga genom att sändas tiU patentverket.I lagen finns utförliga bestämmelser om värdering av bolagets tiUgångar och ominnehållet i redovisningshandUngama. Reglema syftar dels till att förebygga attbolaget redovisar en ställning som är bättre än den verkliga och dels tiU atttvinga fram en klar och upplysande redogörelse för bolagels stäUning ochrörelseresultat. Principeni aktiebolagslagen är att de som har majoriteten av rösträtten också bestämmeri bolaget. Lagen innehåller emellertid också ett antal regler som syftar tillatt skydda minoriteten mot maktmissbmk. har nämnts minoritetens rättatt utse s. k. grupprevisorer och minoritetsrevisor. Andra viktiga hithörandebestämmelser utgörs av sådana som uppställer krav på kvalificerad majoritet vidvissa beslut om ändring i bolagsordningen. Också beslut om nedsättning avaktiekapitalet, om likvidation och om fusion med annat aktiebolag kräver ivissa fall kvalificerad majoritet. Enligt den s. k. generalklausulen fårbolagsstämman inte fatta beslut, som är ägnat att bereda otillbörlig fördel åtaktieägare eller annan till nackdel för bolaget eller annan aktieägare. Dessabeslämmelser gäller också för styrelsen. Slutligen kan nämnas att minoritethar viss rätt att fordra vinstutdelning. Ettaktiebolag kan upplösas genom likvidation, konkurs eller fusion. Likvidationkan beslutas av aktieägama helt frivUligt. I vissa fall måste aktiebolaget gå ilikvidation. Sådan tvångslikvidation skall äga ram bl. a. då viss del avaktiekapitalet har gått förlorat. Under UkvidationeD ersätts styrelse ochverkställande direktör av en eller flera Ukvidatorer. Bolagsstämmanfungerar dock i huvudsak som . Även revisorerna sätts ur funktion.Bolagsstämman skall nämligen välja likvidationsrevisorer med uppgift attgranska likvidatorernas förvaltning. Lik-vidatorernas uppgift är att betalabolagets skulder och att förvandla bolagets egendom i pengar i den mån detfordras för likvidationen. När detta har fullgjorts skall Ukvidatoremaframlägga slutredovisning på bolagsstämman och därmed anses bolaget upplöst.Behållningen i bolaget delas ut bland aktieägarna. Enfusion av aktiebolag innebär att ett bolag upphör i samband med alt desstillgångar och skulder övertas av ett annat bolag. Den enklaste formen avfusion är den då ett helägt dotterbolag skall uppgå i moderbolaget. Fusionmellan andra bolag sker genom elt fusionsavtal mellan bolagen. I fråga om detbolag som skall upphöra uppställs i lagen särskilda regler med krav påkvalificerad majoritet och om rätt för dem som överröstats att bli utlösta urdet upphörande bolaget. Dessa regler utgör ett led i minoritetsskyddet.Dessutom finns bestämmelser som syftar till alt skydda det upphörande bolagetsborgenärer. Reglerna innebär bl. a. att rättens tUlstånd måste sökas tillfusionen. Iprincip har varje aktieägare rätt alt fritt överlåta sina aktier till annan.Bolagsordningen kan emeUertid innehålla bestämmelser om lösningsrätt förövriga aktieägare. I många aktiebolag begränsas dessutom principen om aktiesfria överlåtbarhet genom att bolagsordningen innehåller s. k.utlänningsklausul. Sådana utlänningsklausuler går vanligen ut på att utländskarättssubjekt bara får inneha en mindre del av aktierna i bolaget, nämligen upptill av rösträtten och av aktiekapitalet. Aktier för vilka sådanklausul inte gäller brukar betecknas fria aktier och övriga aktier kallasbundna aktier. Förvärv av bunden aktie i strid mot utlänningsklausul ärogUtigt. Systemet med bundna och fria aktier skall ses mot bakgrund av lagen(1916: 156) om vissa inskränkningar i rätlen att förvärva fast egendom m. (lag). Enligt den lagen får nämligen i princip bolag som saknarutlänningsklausul med det beskrivna innehållet inte förvärva fast egendomi utan särskilt tillstånd. Underarbetet med aktiebolag hölls överläggningar med delegerade förSverige, , och . Överläggningarna avbröts emellertid vidandra världskrigets utbrott och några gemensamma lagutkast hade då inteutarbetats. TUl följd härav finns inte någon särskUd likhet mellan de nordiskaaktiebolagslagarna. De bygger dock på principer som i stort sett är gemensammaför aUa länders aktiebolagslagar. Detär i andra länder vanligt att det vid sidan av aktiebolaget finns en särskildbolagsform anpassad för företag med ett mindre antal delägare. I tysk rättbenämns denna bolagstyp Gesellschaft mit beschränkter Haf-tung (GmbH) och i fransk rätt å responsabilité limitée (SARL).Motsvarande bolagsformer finns också i de övriga EG-staterna. I harnyligen genomförts en lagstiftning om bolagsformen GmbH/SARL. Frågan om attinföra en motsvarighet till GmbH-bolaget övervägdes under förarbetena till 1944års aktiebolagslagsliflning. Det ansågs emeUertid då att övervägande skältalade emot att inrätta en särskUd bolagsform för de mindre företagen (SOU1941: 9 s. 29). har begärt en utredning om en särskildbolagsform för mindre företag (LU 1974:19, rskr 1974: 238). Uppdragettill utredningen omfattade bl. a. utarbetandet i samråd med molsvarandeutredningar i de övriga nordiska länderna, av en enhetlig nordiskaktiebolagslagstiftning. Det nu föreUggande förslaget har utarbetats isamverkan med danska, finska och norska utredningar. I viss utsträckning haräven isländsk representant deltagit i överläggningarna eller varit närvarandesom observatör. Resultatet av det nordiska samarbetet har blivit förslag somtUl stora delar är lika såväl till innehåU som form. Även kapitel- ochparagrafindelningen är praktiskt taget överensstämmande ända fram tillbestämmelserna om förfarandet under likvidation. Vissaav utredningens förslag lades tUl grund för lagstiftning (prop.1973:93, LU. 1973:19, rskr 1973:238, SFS 1973:302 305). Huvuddragen av dennalagstiftning redovisas i avsnitt 3.4. Av de viktigaste nyheterna i utredningensförslag i de delar som inte har lett till lagstiftning kan nämnas följande. 1944års aktiebolagslag utmärks av ett långt drivet system av formföreskrifter ochpublicitetsbestämmelser som syftar till att förebygga att aktiebolag bUdas ochdrivs på bedrägUgt eUer ansvarslöst sätt tUl skada för aktieägare, borgenärer,anställda och det allmänna. Särskilt utförliga är dessa regler i fråga omaktiebolags bUdande och i fråga om ökning av aktiekapitalet. Föreskrifter avdetta slag medför enligt utredningen tidskrävande arbele för företag ochmyndigheter utan att ge något effektivt skydd. är det dockangeläget att vid bolagsbildning och kapitalökning tillräcklig information gesrörande bolaget och särskilt rörande bestämmelser om apport och andra villkorvid teckning av aktier. Föreskrifter därom har också behållits iutredningsförslaget. Men i övrigt skärs den gällande lagens formalitets- ochpublicitetsregler kraftigt ned. Ett aktiebolag skall sålunda kunna bUdas på såsätt att vid en sammankomst, konstituerande bolagsstämma, alla aktiernatecknas på själva stiftelseurkunden som i sådant fall blir den enda stiftelsehandlingen.Denna form kan antas bli den normala. Bestämmelserna om att stiftelsehandlingarskall på förhand godkännas av registreringsmyndighelen bortfaller iutredningsförslaget. Belräffandereglerna i övrigt om bUdande av aktiebolag kan nämnas att stiftarna, som skallvara minst tre, enligt gällande lag måste vara i bosatta svenskamedborgare. Enligt utredningsförslaget bortfaller kravet på svensknationalitet och kvar slår endast regeln att minst två av stiftarna skall varabosatta i . Även från detta krav skall dispens kunna ges. Aktiekapitalets minstabelopp har sedan utredningen lagt fram sitt förslag höjts till 50 000 kr.Maximikapilalets storlek är nu högst tre men enligt utredningsförslaget högstfyra gånger minimikapitalet. Vidare bortfaller i utredningsförslaget nuvarandeföreskrift att akties minsta nomineUa belopp skall vara , i vissa fall10 kr. Därigenom har förslaget kunnat slopa de komplicerade reglerna omsammanläggning av aktier som gällande lag uppställer för att bolagen skallkunna undvika att vid förändring av aktiekapitalets storlek aktiernas beloppkommer under det i lagen fastställda minimibeloppet. EnUgt förslaget kommeralltså akties nominella belopp att kunna sättas hur lågt som helst. Däremottillåts fortfarande ej aktier utan nominellt värde. Aktiernas anlal skall varaminst tre, men de kan förenas i en enda persons hand. Enmansak-tiebolag äralltså, liksom redan f. n., tUlåtet. Liksom enligt gällande lagblir bolaget enligt utredningsförslaget i princip rättssubjekt först i och medatt det registreras. Registrering får liksom f. n. inte ske förrän minsthälften av aktiekapitalet inbetalats. Enligt förslaget krävs dessutom att minst20 . har betalats in. Reglema om inbetalning avaktiekapital är i utredningsförslaget delvis omarbetade och förenklade.Inbetalningsfristema har förkortats. Vissa ändringar föreslås beträffandeförverkande av aktie på gmnd av betalningsförsummelse. Utredningsförslagetupprätthåller gällande rätts princip att aktier är fritt överlålbara. Undantagfrån denna princip gäller f. n. i två fall. I bolagsordningen kan intasbestämmelser om hembudsskyldighet vid akties övergång till ny ägare och omförbud för vissa slag av rättssubjekt, t. ex. utlänningar, att genom teckningeUer överlåtelse förvärva aktier i bolaget. Hembudsförbehåll skall enligtförslaget i motsats tUl vad gällande lag föreskriver kunna gälla till förmånför annan än aktieägare och även kunna tUlämpas när aktie övergår tUl annanaktieägare. Bestämmelse i bolagsordningen om lösenbeloppets storlek skallkunna jämkas, om dess tUlämpning skuUe vara uppenbart obiUig. Till de medgivnaundantagen från den fria överlåtbarheten läggs ytterligare ett, nämligen att ibolagsordningen kan intas förbehåll att aktie inte kan genom överlåtelseförvärvas utan bolagets tillstånd. Akliebrevskall enligt utredningsförslaget stäUas till viss man. Den hittiUs gällandemen praktiskt taget inte längre aktuella möjligheten att efter dispens utgeaktiebrev tUl innehavaren slopas. Redan utelöpande in-nehavaraktier, som fuinsbara i något enda bolag, berörs inte. skyddetvid förvärv av namnaktier utvidgas genom alt den som enligt bolagets anteckningpå aktiebrevet är införd i aktieboken anses legitimerad att överlåta aktien.Aktiebrev får utges först när full betalning erlagts för aktien. För attutgöra bevis om rätt tUl aktie innan aktiebrev utfärdats kan interimsbevisutges. Det i gällande lag omnämnda teckningsbeviset försvinner enligtförslaget, och dess funktion fylls av interimsbeviset. Teckningsrättsbevis ochdelbevis, som avser aktieägares rätt att delta i nyemission av aktier genom ny-resp. fondemission, kallas i förslaget med en sammanfattande beteckningemissionsbevis. Enligtgällande lag skall endast den som införts i aktieboken gentemot bolaget ansessom ägare av namnaklie. Enligt utredningsförslaget räcker det med attvederbörande anmält och styrkt sitt förvärv. Innebörden av att han anses somaktieägare gentemot bolaget preciseras närmare. I utredningsförslaget harinarbetats delar av lagen (1970: 596) om förenklad aktiehantering (LFA). Dennalag ger bolagen möjlighet att övergå till ett nytt system i vUket distributionav utdelning och emissionsbevis sker med hjälp av datateknik. Bolag somtillämpar detta system kallas i förslaget avslämningsbolag. För att ett bolagskaU bli av-stämningsbolag krävs enligt förslaget men inle enligt gällande rättatt bestämmelse därom tas in i bolagsordningen. I fråga om aktiekapitaletsökning märks i utredningsförslaget, förutom förenklingar molsvarande dem somföreslås beträffande bolags bildande, följande nyheter. Vid nyemission ansesaktiekapitalet enligt gällande rätt successivt ökat genom registrering avaktier som fullt inbetalats. Enligt förslaget är aktiekapitalet ökat redan närregistrering sker efter det att så mycket inbetalats att det uppgår till minsthälften av kapitalökningen. Fondemission kan nu skeendast med besparade vinstmedel som inte avsatts till reservfond ellerskuldregleringsfond eller med belopp som erhålls genom uppskrivning avanläggningstUlgång enligt därom givna regler. Utredningsförslaget medger attfondemission även sker med anlitande av reservfond eller s. k.uppskrivningsfond varom vissa regler införts i förslaget. Beträffandefondaktie som inte uttas av aktieägaren ges regler om aktiensförsäljning , varefter vederbörande endast har rätt att från försäljningen lyfta det därvid influtna beloppet. Utredningsförslagetinnehåller regler om att bolagsstämman kan besluta om utgivande av skuldebrevsom ger rätt, till fömtom eventuellt fast ränta, en tiUäggsränta som är bestämdi relation till utdelningen tUl aktieägarna eller bolagets vinst(vinstandelsbevis). Utredningsförslagetsregler om nedsättning av aktiekapitalet ansluter sig i stort sett till gällandelag.