prop · FZ0347 · 1975-12-31 00:00:00 — Hur bodelningen skall gå till är närmare reglerat i 13 kap. GB.Bodelningen är principiellt sell en privat förrättning. Kan makarna inte enasom hur skiftet skall ske, kan rällen på begäran av make utse särskildskiftesman. 1975/76:47 69 sedanatt förrätta delningen av boel. Skiftesmannen har rätt till skäligt arvode ochersättning för sina kostnader av makarna. Delligger i sakens natur all upplösningen av bogemenskapen genom bodelningsärskilt vid skilsmässa är en betydelsefull fråga för makarna. kanbodelningsfrågan vara av sådan vikt att övriga frågor inle kan lösas förrängrunderna för bodelningen är kända. Den av makarna som tillskiftas dengemensamma bostaden kan t.ex. just på grund härav ligga närmast till för atl fåvårdnaden om barnen och underhållsbidrag för dem. Ofla lorde dock bodelningenutgöra bara en med övriga spörsmål sidoordnad angelägenhet. 1 de allra flestafall kan makarna ena sig om villkoren för skilsmässan, så att skillnadsmåletkan ges en summarisk handläggning efler en gemensam ansökan. Även när delgäller bodelningsfrågan brukar makarna i allmänhet komma överens. Endasi i etlmindre antal fall ser sig makarna eller endera av dem tvungen alt begärabiträde av en särskilt förordnad skiftesman för all ulföra bodelningen. Sådanskiftesman utses f n. inle mer än i ungefär var tjugonde skilsmässa eller itotalt ca 925 fall (se vidare avsnitt 2.3). Makesom slår i begrepp alt skilja sig kan som regel erhålla allmän rättshjälp medbiträde av advokat eller annan jurist i angelägenheten, om inte hans inkomsteröverstiger visst gränsbelopp. Rätishjälp för äktenskapsskillnaden omfattarockså frågor om vårdnad och underhåll m.m., som måste lösas i samband medskilsmässan. Även vissa bodelningsfrågor kan ibland anses inbegripna i rätishjälpför äktenskapsskillnad, om bodelningen utgör en förutsättning för lösningen avövriga frågor. Som princip gäller dock att bodelning inte innefattas i denrättsliga angelägenhet som äktenskapsskillnaden utgör. Däremot kan som harnämnts tidigare (se avsnitt 2.2) allmän rättshjälp lämnas i ärende om bodelningmed anledning av äktenskapsskillnad eller boskillnad. Bodelningen betraktasemellertid då som en separat angelägenhet. Mot bakgrund av rällshjälpslagensförarbeten är rättspraxis ganska restriktiv i fråga om rättshjälp förbodelning. Som regel har behov av bistånd genom allmän rättshjälp inte ansettsföreligga i sädan angelägenhet om inte boet innehåller mer svårskiflad egendom,såsom rörelse eller faslighet. F.n.innebär rätishjälp i bodelningsfråga att sökanden mot erläggande av koslnadsbidragfår kostnaden för biträde och eventuell utredning betald av allmänna medel. Detkan dock med fog ifrågasättas om biträdeshjälp sakligt sett är den lämpligasteformen av bistånd i sådan angelägenhet. Erfarenhetsmässigt underlättarvisserligen förekomsten av biträde uppgörelser i godo. Det gäller såvälbodelningsfrågor som tvister i allmänhet. 1 samband med skilsmässa kan emellertiddel personliga förhållandet mellan makar av naturliga orsaker vara mycketinfekterat. Detta leder ofta till att makarna i bodelnings-6 1975176.1 saml. 1975/76:47 70 frågorär föga benägna till eftergifter. Det kan vara svårl för etl biträde all ulanall förverka huvudmannens förtroende försöka övertyga denne om del rimliga i enifrågasatt uppgörelse. 1 synnerhet om maken har rätishjälp och inle löper någonkostnadsrisk av atl förhandlingarna drar ut på liden kan hans benägenhet atl gåmed på en uppgörelse vara ringa. Bodelningen blir härigenom lätt onödigtutdragen och kostsam. En skiftesman har däremot befogenhet att vid behov vidta Ivångsskifteoch slår oberoende av båda parterna. Han kan antas härigenom ofta utgöra etleffektivare, snabbare och billigare alternativ. Mycket talar för all skiftesmanregelmässigt är den lämpligaste formen av juridiskt bistånd när det är fråga omall lösa en bodelningstvist. Somockså har framhållit (JuU 1972:12 s. 33) kan frågorna om kostnad förskiftesman och biträde vid bodelning inle bedömas isolerade från varandra.Medverkan av skiftesman måste regelmässigt innebära atl makarnas behov avbiträde vid bodelningen minskar. Genom en skiftesman som båda makarna drarnytta av kan troligen i allmänhet partsbilräden undvaras. Enutvidgning av rättshjälpsförmånerna enligl önskemål till all omfattaäven kostnaden för skiftesman är förenad med vissa lagtekniska svårigheter.Dessa hänger huvudsakligen samman med formen för utseende av skiftesman.Skiftesman förordnas som har nämnts av tingsrätt på begäran av make ulanatt domstolen prövar om något behov därav föreligger. Bodelningen är en privatförrättning som inle kan komma under domstols prövning annat än då denklandras. Enligt rättshjälpslagen ligger däremot de administrativa uppgifternai utomprocessuella angelägenheter helt på rällshjälpsnämnderna. Det ärnaturligtvis i och för sig möjligt atl flytta över befogenheten all förordnaskiftesman i bodelningsärenden från tingsrätt till rältshjälpsnämnd. Eftersomdel i praktiken knappast går atl särskilja skiftes-mannaförordnanden därrättshjälp är eller kan bli aktuell från andra sådana förordnanden fick man iså fall låta nämnden ta över samtliga sådana ärenden. Rättshjälpsnämndernaskulle i så fall tilldelas uppgifier som delvis ligger helt utanför derasnaturliga verksamhels-område. Tillräckliga skäl atl välja en sådan lösningsynes inle föreligga. Enav justitieutskottet antydd konstruktion är atl söka en från rättshjälpssystemelfrislående lösning genom någon form av "offentlig skiftesman", varsarvode skulle kunna stanna på statsverket (jfr JuU 1972:12 s. 34). Även detlaalternativ är dock förenat med vissa nackdelar. Till en början kan pekas på atlnågot behov av atl inordna bodelningsförrällare i en fastare organisation i delallmännas regi inte har. gjort sig gällande. En sådan ordning skulle vidarekräva avsevärd utredning för alt kunna realiseras ulan all häremot svarandefördelar för samhället lorde kunna påvisas. Det skulle också aktualisera enförändring av bodelningen från en i princip privat förrättning till en 1975/76:47 71 Delta skulle i sin lur kräva ingrepp i den civilrätlsliga regleringen,något som inte har yrkats från något håll. Intresset av alt hålla sakligt settnärliggande bestämmelser om rättshjälp samlade inom ramen för den nya lagentalar också mot en lösning med en särskild lag om "offentligskiftesman". Som framgår av det följande synes de laglekniskakomplikationerna inte vara av sådan tyngd atl de bör hindra all lösningen söksinom rällshjälpslagens ram. I denna promemoria har därför valls en lösningenligt denna linje. Inledningsvisbör framhållas all reformen bör begränsas till atl avse bodelning med anledningav äktenskapsskillnad och boskillnad. Ätt förmånen skulle omfatta ävenbodelning med anledning av makes död eller arvskifte har inle hellerifrågasatts av någon. Somen första förutsättning för alt ersättningen till skiftesman skall betalas avstaten måste självfallet gälla all den rättssökande har behov eller befogatintresse av bistånd i bodelningsärendel (6 och 8 §§ rältshjälpslagen).Förmånen bör endast utgå om rättshjälpen uttryckligen avser bodelningsfrågan.Avser rättshjälpen angelägenhet om äktenskapsskillnad bör skiftesman inte ingåbland förmånerna, även om lösningen av vissa bodelningsfrågor skulle ingå somled i skillnadsärendet. Någon uttrycklig bestämmelse i lagen om grunderna förbehovsprövningen lorde inte vara påkallad. Det saknas anledning till anlagandealt rättshjälpsmyndighelerna vid sin prövning av sökandens behov av rättshjälp inlesom skulle noga beakta intresset av all allmänna medel inle läggs nedpå bodelningar av enkel beskaffenhet. Det kan inle godtas atl rättshjälp lämnasom makarna anlitar skiftesman vid bodelningen enbart för att slippa ifrån endel praktiska bestyr. Om det, som ofta är fallet, i boet huvudsakligen är frågaom sedvanligt lösöre och några skulder, bör det som regel kunna krävas attmakarna klarar av bodelningen utan medverkan av skiftesman. Här kan ocksåerinras om möjligheten för makarna att inom ramen för rådgivning få besked omde allmänna regler som gäller i fråga om upplösningen av bogemenskapen. Föreliggerbehov av rätishjälp i bodelningsärendet, varvid den rättssökande naturligtvispå sedvanligt sätt har att betala kostnadsbidrag enligt de regler som gällerhärom, bör som har antytts tidigare biståndet normall lämnas genom altsamhället bekostar ersällningen till särskilt utsedd skiftesman. Endasiundanlagsvis bör biträde förordnas åt parlen. Detta bör uttryckligen klargörasi lagtexten genom en regel om atl biträde i de fall varom nu är fråga fårförordnas bara om särskilda skäl föreligger med hänsyn till makarnasförhållanden eller boets beskaffenhet (se vidare vad som sägs beträffande 19 § rättsbjälpslagen). Somhar berörts förut bör del även i fortsättningen ankomma på domstol alt förordnaoch entlediga skiftesman oavsett om part har 1975/76:47 72 Härvid bör beaktas atl någon skyldighet inte föreligger för enifrågasatt skiftesman all åla sig uppdraget inom rättshjälpens ram. Omskiftesman redan är förordnad när rätishjälp söks bör han sålunda varaberättigad alt frånträda uppdraget. Beviljad rättshjälp bör å andra sidan inteundantagslöst omfatta ersällning till skiftesman som har utsetts av rällen. Medhänsyn till skiftels karaktär av privat förrättning lorde domstolen som regel inleha anledning atl självmant gå in på någon närmare prövning av en av bådamakarna föreslagen skiftesmans kvalifikationer. Skall kostnaden för skiftesmannenbetalas av staten är det däremot etl allmänt intresse all inle klan olämpligapersoner anlitas som skiftesmän. All advokat och biträdande jurist på advokatbyråi regel är lämplig är uppenbart. Det får ankomma på rällshjälpsnämnden atl underrälladen som erhåller rättshjälp, om nämnden inte skulle vara beredd all godta vissföreslagen eller förordnad skiftesman. I sådant fall kan nämndens beslut självfalletöverklagas på vanligt sätt. Har den av parten föreslagne skiftesmannen redan förordnalsav domstolen, bör parten kunna begära hans entledigande och ersättande mednågon som kan godtas av nämnden. Det som har anförts nu talar starkt för att ensamordning bör äga rum av domstolarnas skiftesmannaförordnande och rältshjälpsnämndensbeslut om rättshjälp, så atl situationer av nämnda slag om möjligl undviks. Eltenkelt säll all förebygga sådana situationer är alt domstolen före förordnandetinhämtar upplysning från sökanden huruvida han har eller avser atl sökarättshjälp. Är så fallet bör sökanden underrättas om de särskilda regler somgäller i fråga om ersättning för skiftesmannakostnad enligt rältshjälpslagen.De föreskrifter som kan behövas i berörda hänseenden synes kunna utfärdas iadministrativ ordning. Förutomsjälva kostnaden för skiftesmannen uppkommer i bodelningsärenden emellanåtbehov av atl anlita någon sakkunnig person för värdering av fastighet ellerannan egendom i boet. Beslut om sådan utredning, som naturligtvis också börvara ersättningsgill, bör lämpligen få fallas av skiftesmannen utan att denneskall behöva underställa frågan rältshjälpsnämndens pröving. En motsvarandebefogenhet har enligl 25 § rältshjälpslagen anförtrotts ål biträde i utomprocessuellangelägenhet. Ersättningenlill skiftesmannen bör bestämmas efter samma normer som gäller enligt 22 och 23§§ rättshjälpslagen i fräga om ersättning åt biträde. Skiftesman får alltsåliksom biträde rält till skälig ersättning för arbete, tidsspillan och utläggsom uppdraget har krävt. Likaså bör vårdslöshet eller försummelse frånskiftesmannens sida kunna beaktas vid kostnadsprövningen. Som kostnad förbodelningen bör anses även ersättning för upprättande av bouppteckning, omsådan varit nödvändig för bodelningen. Någon anledning atl låta skiftesmannen i 1975/76:47 73 likhetmed biträde få ombesörja uppbörd av parts koslnadsbidrag (jfr 27 § rältshjälpslagen)föreligger inle, ulan sådant bidrag får betalas till rällshjälpsnämnden ellerbiträdet där sådant undantagsvis är förordnal. Av bodelningsuppdragels karaktärav utomprocessuell angelägenhet följer all ersällningen till skiftesmannen börfastställas av rällshjälpsnämnden. Den omständigheten att skiftesmannen blivitförordnad av rällen medför inle alt bodelningsförrättningen blir att betraktasom elt ärende vid domslol. 131 § rältshjälpslagen finns vissa bestämmelser om skyldighet för motpart allåtergälda rättshjälpskoslnad till statsverket. Av särskilt intresse i dettasammanhang är bestämmelsen i paragrafens andra stycke, enligl vilken make sominte har rättshjälp i princip är skyldig atl betala statsverket hälften avkostnaden för andra makens rättshjälp, om makarna efter gemensam ansökan vinneräktenskapsskillnad eller boskillnad. Del skäl som har motiverat dennabestämmelse, nämligen intresset av alt hindra alt den som inte är berättigadtill rätishjälp skall kunna tillgodogöra sig sådant bistånd som har lämnats åtandra maken, synes i minsl lika mån vara för handen när del gäller kostad förskiftesman och utredning som denne har föranstaltat om. En moisvarande regelbör därför införas beträffande skiftesmannakostnad vid bodelning. DON:s i del föregåendeberörda undersökning (se avsnitt 2.3) ger vid handen all skiftesmannakostnadeni etl bodelningsärende är i stort sett densamma som kostnaden för parts biträdei samma slags angelägenhet. Om skiftesman bekostas av allmänna medel uppkommeringen merkostnad, så länge motsvarande besparing inom rättshjälpen kan göras ifråga om bilrädeskoslnad. Det torde dock inle vara realistiskt atl anta attkostnaden för skiftesman och besparingen på biträdes-sidan skulle ta ulvarandra helt. Utöver de nuvarande ca 3.000 bodelningsfall i vilka rättshjälplämnas finns det antagligen ett antal fall där omständigheterna visserligeninte är sådana all biträde behövs, men där det med hänsyn till rätlsskyddsinlressetändå kan vara befogat med skiftesman. Att exakt ange antalet sådana fall ärinte möjligt. Behovet bör dock inte överdrivas. Antalet skiflesmannaförordnandenavseende bodelning med anledning av äktenskaps- eller boskillnad är fn. inlehögre än etl tusental , låt vara atl del då är fråga om skiftesmän sombekostas av parterna själva. Mot bakgrund härav och med hänsyn till vad som harsagts i det föregående om den återhållsamma rättstillämpningen när del gällerall medge rättshjälp i bodelningsangelägenhet lorde en utvidgning av rättshjälpsförmånernavid bodelning till att omfatta även kostnad för skiftesman inte behöva ledatill annat än måttliga kostnadsökningar för del allmänna. 1975/76:47 74 1enlighet med de angivna riktlinjerna föreslås vissa ändringar i 9, 19, 22, 23,25 och 31 §§ rältshjälpslagen. 9§ I paragrafen har kostnad för av domslol förordnad skiftesman tagils upp blandde förmåner som kan utgå enligl rältshjälpslagen. Bestämmelsen har lagils insom en ny punkl 8 i andra stycket. Som har anförts i den allmänna motiveringenavses endast sådan kostnad för skiftesman som uppkommer i det egentliga bodelningsärendel.Del skall alltså röra sig om bodelning "med anledning av äktenskapsskillnadeller boskillnad". Av bestämmelsen framgår vidare atl ersättning avallmänna medel endast kan ulgå till skiftesman som uppfyller de krav som enligl21 § ställs på biträde, dvs. är advokat, biträdande jurist på advokatbyrå ellereljest lämplig för uppdraget. Förmodligen är utrymmet för anlitande av annanperson än advokat och biträdande jurist något slörre när del är fråga omskiftesman än när del gäller biträde i andra rättsliga angelägenheter. Givelviskan också regeln i 21 § första stycket andra punkten få betydelse isammanhanget. Atlkostnad för utredning (värdering) i bodelningsärende kan ulgå som rättshjälpskoslnadhar inle ansetts behöva anges särskilt utan följer redan av punkt 2. Av punkl 5följer atl avgift för ansökan om förordnande av skiftesman utgår av allmännamedel, om sådant förordnande begärs av den som fått rättshjälp. 16§ Något behov av alt tillämpa beslämmelserna om rättshjälp ulan beslut avrättshjälpsnämnden i här avsedda ärenden torde inte föreligga. En sådanordning skulle dessutom medföra en del tekniska komplikationer. Etl uttryckligtundanlag för dpssa fall har tagits in i 16 § första stycket. 19§ I anslutning till bestämmelsen i paragrafens tredje siycke om inskränkning i bilrädesförmåneni angelägenhet, som kan antas bli prövad enligt lagen (1974:8) om rättegången itvistemål om mindre värden, har tagits in en liknande begränsande bestämmelseavseende bodelningsärende. I sådant fall får biträde förordnas endast omsärskilda skäl föreligger med hänsyn lill makarnas förhållanden eller boetsbeskaffenhet. Någon rätt för parten all skönsmässigt välja mellan bistånd avskiftesman och biträde bör således inle finnas. Exempel på fall där biträdeundanlagsvis kan vara motiverat på grund av personliga förhållanden är atlparten till följd av sjukdom, språksvårigheter, hög ålder eller liknandeomständighet har svårt att la till vara sina intressen (jfr prop. Däremot bör det inte ovanliga fallet att makarna i samband med skilsmässahar vissa svårigheter alt otvunget kommunicera med varandra inle utgörasärskilt skäl 1975/76:47 75 förbiträde med stöd av det allmänna. exempel på fall där boets beskaffenhetkan motivera biträde är all det i boel ingår en mer omfattande rörelse på varsvärdering skilda synsätt kan anläggas. 22 § Bestämmelserna i 22 § om ersällningtill biträde har som tidigare angetts gjorts tillämpliga också på skiftesmansom avses i 9 § andra stycket 8. Del innebär atl skiftesman som utför sittuppdrag inom rättshjälpens ram är underkastad dess regler om bestämmande aversättning. 23 § Det i denna paragrafuppställda förbudet för biträde att - utöver vad som utgår inom rättshjälpensram - förbehålla sig eller ta emot ylterligare ersättning för uppdraget hargjorts tillämpligt även på skiftesman. 25§ I paragrafen har tagits in en uttrycklig bestämmelse om rält förskiftesmannen att besluta om utredning. Denna befogenhet tillkommer honom ävenom undanlagsvis skulle ha förordnals också biträde ål part enligl rältshjälpslagen. 31§ Som framgår av vad som har sagts tidigare utgår ersällning av allmänna medeltill skiftesman med hela kostnaden för bodelningen, även oni del bara är en avmakarna som åtnjuter rättshjälp. Härigenom blir del omöjligt för den andramaken atl sabotera bodelningen genom alt vägra att betala sin andel avkostnaderna. I 31 § har som elt nytt Iredje stycke tagils in en bestämmelse enliglvilken rällshjälpsnämnden skall ålägga den make som inte åtnjuter rättshjälpall betala statsverket "sin andel" av bodelningskostnaden. Någotprincipiellt hinder mot en sådan ordning synes inte föreligga. Även praktiskaskäl talar för atl rättshjälpsnämnd tilläggs denna uppgifl. Liksom beiräffandekostnaden för äktenskaps- eller boskillnad efler gemensam ansökan får sådanåterbetalningsskyldighet dock inle åläggas om del är obilligt med hänsyn tillomständigheterna. I motsats till situationen vid gemensam ansökan bör delförhållandel all make som skall åläggas betalningsskyldighet har haft egetbiträde normalt inle inverka på återgäldandet. Skiftesmannens tjänster har juändå kommit honom till del i samma mån som den make som har hafl rättshjälp. Manlorde kunna förutsätta att skiftesmannen i samband med förrättningen lämnarbehövliga upplysningar om vad make har att iaktta för atl begränsa sin återbetalningsskyldighel.Som regel bör skiftesmannen kunna lämna rältshjälpsnämnden de ekonomiska uppgiftersom behövs för prövningen som han ger in sin slutliga kostnadsräkningtill nämnden. Del kan tilläggas att skifteskostnaderna torde få anses belöpamed hälften på vardera maken, om båda 1975/76:47 76 makarnaundantagsvis skulle ha kommil i åtnjutande av rätishjälp i bodelningsärendel. Att rällshjälpsnämndsbeslut om återbetalningsskyldighel enligl 31 § Iredje stycket är verkställbartpå samma sätt som domstols åläggande i moisvarande fall enligl andra styckethar inle ansetts behöva anmärkas uttryckligen i själva lagen. All så är falletframgår nämligen indirekt av 34 och 35 §§ rältshjälpskungörelsen (1973:262).Nämndens beslut i frågan kan givelvis överklagas i samma ordning som andra beslutav nämnden. Deföreslagna lagändringarna föreslås träda i kraft . Den nya förmånen aversättning till skiftesman bör endasi komma i fråga, om rättshjälp söks eflerden nya lagens ikraftträdande. 1 annat fall skulle relationen mellan förmånenav skiftesman och förmånen av biträde rubbas på elt sätt som inte är förenligtmed grunderna för förslaget. En övergångsbestämmelse av nu angivet innehåll hardärför ansetts vara nödvändig. 1975/76:47 77 Bilaga Promemorieförslaget Förslag till Lag om ändring irättshjälpslagen (1972: 429) Härigenom föreskrives att 9, 16, 19, 22, 23, 25 och 31 §§rättshjälps-lagen (1972: 429)1 gjall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid allmän rättshjälp betalar staten kostnaderna i denrättsliga angelägenhet som rättshjälpen avser. Bestämmelser om att den rällsökandehar att själv helt eller delvis betala kostnad för rättshjälp finns i 16 §andra stycket och 27 § första stycket andra punkten. Såsom kostnad för rättshjälpen anses den rältssökandeskostnad för 1. biträde somvarit behövligt för tillvaratagande av den rättssökandes rätt, 2. bevisning vidallmän domslol, krigsrätt, arbetsdomstolen eller boslädsdomstolen samtnödvändig utredning i angelägenhet, som kan komma under sådan domstols prövningeller som skall prövas av skiljemän, 3. utredning iangelägenhet som skall prövas av förvaltningsdomstol eller föilvaltningsmyndighetom utredningen är skäligen påkallad för tillvaratagande av den rältssökandesrätt och ej kan erhållas genom myndigheten, 4. resa ochuppehälle för den rättssökande eller hans sfällföreträdare och för vårdareeller annan, som måsle anlitas, i samband med inställelse inför domstol ellerannan myndighet, om personlig inställelse ålagts, eller i samband medinställelse för blodundersökning eller annan undersökning rörande ärftligaegenskaper i mål om äktenskaplig börd eller faderskapet till barn utomäktenskap, 5. avgift somenligt expeditionskungörelsen (1964: 618) utgår för ansökan och expedition vidallmän domstol, krigsrätt, arbetsdomstolen eller bostadsdomstolen, dock ej ifråga om sådan rättens expedition som utfärdas endast på särskild begäran omicke expeditionen begäres innan tiden för fullföljd av talan gått till ända,samt avgift som utgår enligt exekulionsavgiftskungörelsen (1971: 1027), 6. kungörelse imål eller ärende vid allmän domstol, krigsrätt, arbetsdomstolen ellerbostadsdomstolen, 7. vad av allmännamedel utgått i ersättning för översättning eller i ersättning enligt 4 eller 5§ lagen (1958: 642) angående blodundersökning m. m. i mål om äktenskaplig bördeller vid utredning av faderskapet till barn utom äktenskap eller enligtföreskrift i eller 3 § första stycket nämnda lag för bevisningsom rätten självmant föranstaltat om, 8. skiftesman som av domstol förordnats att verkställabodelning med anledning av äktenskapsskillnad eller boskillnad, om 1 Lagen omtryckt 1973: 247. 2 Senaste lydelse 1974: 1091. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse skiftesmannen uppfyller de krav som enligt 21 §ställes på biträde. Såsom kostnad för bevisning enligt andra stycket 2 ansesej den rättssökandes kostnad för blodundersökning eller annan undersökningrörande ärftliga egenskaper i mål om äktenskaplig börd eller faderskapet tillbarn utom äktenskap. Anlitar den rältssökande advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå får, så länge kostnaderna för rättshjälpen ej överstiger maximibeloppet för den rältssökandes koslnadsbidrag, allmän rättshjälp lämnas utan beslut av rältshjälpsnämnden. Vad som sagts nu gäller ej fall som avses i 7 § första stycket. Anlitar den rältssökande advokat eller biträdande juristpå advokatbyrå får, så länge kostnaderna för rättshjälpen ej överstigermaximibeloppet för den rältssökandes koslnadsbidrag, allmän rättshjälp lämnasutan beslut av rällshjälpsnämnden. Vad som sagts nu gäller ej fall, som avses i7 § första stycket, eller angelägenhet rörande bodelning med anledning aväktenskapsskillnad eller boskillnad.