prop · FZ03131 · 1975-12-31 00:00:00 — De senare tidninganwi är därmedlågläckningstidningar liksom även många av förortstidningama. Begreppen"lägläckning" och "högtäckning" har dock, enligtuttedningen, inte samma innebörd för komplementlidningar som förkonkurrenslidningar. Gränslinjen gäller inte. Komplemenltidningarnapå annonsmarknaden har sin styrka i att de inom ett begränsat område erbjuderannonsörerna annonsutrymme till väsentligt lägre priser än om dessa skulleutnyttja en flerdagarstidning i området. Gränsen mellan högtäckning ochlågläcknmg får därför sättas lägre än om den skall beteckna väsentiigaskUlnader i konkurrenskraft på annonsmarknaden. En täckningstalsgräns för attskilja de två grupperna komplementtidningar åt är . Under denna gräns återfinnssamtliga komplementlidningar på upplagemarknaden och över denna gräns samtligakomplementlidningar på annonsmarknaden. 1975/76:131 38 Förkomplemenltidningarna på annonsmarknaden gäller i stort den beskrivning avmarknadsmekanismerna söm har gjorts för gruppen ensamtidningar. DeredaktioneUa komplementtidningarna har en annan marknadssituation, anserutredningen. Genom det nuvarande presstödets utformning har denna grupp avtidningar, som tidigare haft en undanskymd plats i pressammanhang, fåttmöjligheter tUl vidareutveckling. Dessa tidningar uppvisar en mera positivupplageutveckling än andra tidningar med produklionsbidrag. Deredaktionella komplementlidningarna har också haft en bättre volymutvecklingän övrig dagspress på annonseringen. Förklarmgen fmner utredningen vara altdessa komplementlidningar på upplagemarknaden normalt har en mycket liten volymav kommersieUa annonser. Basannonserna för dessa tidningar är i stället denstatiiga och kommunala annonseringen samt annan icke kommersieU annonsering.Den offentliga annonseringen har på senåre år ökat i volym. Särskilt gällerdetta för denna tidningsgrupp som i hög grad har gynnats av dentotalitetsprincip som tillämpas för statlig och i allt flera fallkommunal annonsering. De redaktionella komplemenltidningarna är starktgrupporienle-rade, ofta organisalionsanknulna, och utgör för sina läsare organför kompletterande och balanserande information inom vissa områden. Tidningarnahar mycket små möjligheter att utvecklas som annonsorgan, en utveckling somockså torde stå i strid med deras ambitioner. De kan däremot expandera sinverksamhet genom redaktionell produktutveckling. 4.5.5Täckningstalen som grund för marknadsprognoser Denuvarande högtäckningstidningarna på flertidningsorler har ofla nått smkonkurrensposition genom alt de på ett eller annat sätt erövrat tredje- ellerfjärdetidningens läsare och därigenom skaffat sig en dominerande täckning påutgivningsorlen. Övertagandet kan ha gjorts genom ett företagsköp. Del kanockså ha skett genom alt tredje- eller fjärdetidningens läsare, när derastidning har upphört, har gått över liU den största tidningen på orten. Med t.ex. tre eller fyra tidningar på en utgivningsorl, av vUka två resp. tre harhafl en borgerlig signatur, har nedläggningar och företagsköp så alt säga skettinom den borgerliga gruppen och medfört atl en borgerlig tidning definitivt harblivit störst. , ofta en socialdemokratisk tidning, har underhela utvecklingsperioden förblivit andratidning. Fleraav de regionala och interregionala samgåenden som har ägt ram har visat sigvara föga framgångsrika. Prop.1975/76:131 39 Itidigare debatter om tidningamas konkurrenslägen nöjde man sig ibland med attjämföra tidningarnas tolalupplagor. Så gjorde även de tidigarepressutredningarna. Tidningar på samma utgivningsort betecknades båda somförstatidningar, om skillnaden meUan tidningarnas upplagor var liten.Pressutredningen har funnit denna bedömningsgrund sämre än täckningslalen.Tolalupplagerelationen förmår inte fånga konkurrensrelationen, eftersom det ärtidningarnas inbördes stäUnmg på varje delmarknad för sig inom det gemensammaspridningsområdet som bestämmer resp. tidnings konkurrenskraft. Därvid ärförhållandena på utgivningsorten de viktigaste, eftersom den orten vanligen ärcentralort i ett större omland. En fusion mellan två lågtäckningslidningarfrån olika regioner kan medföra alt den på så sätt sammanslagna tidningen kanredovisa kanske t. o. m. en slörre upplaga än högläckningstidningen påtidningens utgivningsort. Konkurrensförhållandet mellan tidningarna påverkasdock inle, eftersom lågtäckningstidningens täckning på utgivningsorten inteförändras. F. n. finns femkonkurrensorter med relativt begränsade upplagedifferenser mellan de tvåstörsta tidningarna. I ett område är både tolalupplaga ochtäckningslal desamma för de konkurrerande tidningarna. På de fyra övrigaorterna , , och är förhållandet annorlunda. Deupplagemässigt största tidningarna på resp. utgivningsort har sin upplagakoncentrerad till utgivningsorten och är där högtäckningstidningar. SkUlnadernai täckningslal är myckel större än skillnaderna i upplaga. Anledningentill att lågläckningstidningarna på dessa fyra orter kan redovisa lägredifferens i upplaga än i täckning tiU sina resp. konkurrenttidningar är att dehämtar sin upplaga från områden utanför utgivningsorten och det närmasteomlandet. Detförhållandet alt dessa lågtäckningslidningar har en jämförbar upplaga med dennärmaste konkurrenttidningen förändrar inte i stort marknadsläget för dessatidningar. På sina utgivningsorter är de lågläckningstidningar och har därmedi princip samma marknadssituation som övriga lågtäckningslidningar. Sammanfattningsvismenar uiredningen alt täckningslalen har elt stort förklarings- ochprognosvärde på tidningsmarknaden. De bör kunna ersätta upplagetalen. Upplagansstorlek Och förändring saknar dock inte intresse. För en ensamlidning eller förtvå eller flera konkur-renltidningar tillsammans ger upplagan enförstahandsinformation om den totala marknadens värde och tendens.Upplagemåtlel kan dock inte användas i förloppsanalyser. Motden av utredningen genomförda analysen invänds ofta att det är läsarnas val somgör atl en tidning får större upplaga och högre täckning än en annan tidning att det är en bättre redaktionell produkt 1975/76:131 40 somväljs framför en sämre. Detla är enligt utredningens uppfattning en klarförenkling av verkligheten. Även med jämförbara redaktionella produkter harhögläckningstidningen ett klart försteg. Tillgången till annonsinformation(som högtäckningstidningen har mest av) är i sig mycket betydelsefull förläsarens tidningsval. Mankan enligt utredningen påstå att dagens konkurrenssituationer inte i förstahand avgörs av de val mellan olika redaktionella produkter som dagens läsaregör utan av de val som läsare gjorde . kundetidningar nämligen lättare byta konkurrensposition, dels på grand avannonsinnehåUels och annonsinläktemas då mindre betydelse, dels på grund av denlägre graden av koncentration inom näringslivet och därmed inom viktigaannonsörsgrupper. AUl delta sammantaget möjliggjorde en helt annan rörlighet äni dag på upplage-och annonsmarknaderna. Slor betydelse för dagenskonkurrenssituation har också de beslut haft som tidningsägare harfattat om tidningsköp och tidningssammanslagningar. Pressulredningenhar låtit genomföra en balansekonomisk analys av dagstidningsföretagen.Motsvarande analyser genomfördes för de tidigare pressutredningarna och detges därför möjligheter tUl direkta jämförelser meUan de tre åren 1963,1967 och1973. Redan1963 års pressutredning klarlade det gmndläggande tidnings-ekonomiska problemet(jfr SOU 1965: 22). Kostnaderna för att producera en tidnings första exemplarär myckel höga i förhållande till totalkostnaden för hela upplagan. Dettainnebär att det i tidningsproduktion finns påtagliga stordriflfördelar, vilketi en marknadsekonomi tenderar att leda till koncentration. 1963års pressutredning uppmärksammade också det för tidningsföre- , tag speciellaoch för deras ekonomi avgörande förhållandet att tidningarna arbetar på tvåmarknader, upplagemarknaden och annonsmarknaden. Slordriftfördelarna iproduktionen förstärks genom det försteg i fråga om annonsintäkter som dentidning har som i ett konkurrensförhållande har den största upplagan. Deltaförhållande tillsammans med observationen alt läsarnas tidningsval styrs avsåväl redaktionellt innehåll som annonsinformation utgjorde utgångspunkten förkonstaterandet att en tidnings konkurrensposition var avgörande för dessekonomi. De företagsekonomiska analysema i både 1963 och utredningarkoncentrerades därför lill alt belägga skiUnader mellan förstatidningar ochandratidningar. Dessa analyser ledde till följande slutsatser: 1975/76:131 41 a) andralidningarna gick medförlust och , b) andralidningarna redovisade enminskning av annonsandelen meUan de två åren, c) andratidningarnas soliditet varhälften av förstatidningamas, d) andralidningarna hadeoliUfredsslällande likviditetsställning och e) andratidningamahade inle kunnat företa tillräckliga avskrivningar, hade i myckel liten utsträckning kunnat avsätta medel till pensions stiftelser och endast i undantagsfall till investeringsfonder. Ianalysen utgör tidningsförelag och inte tidningar analysenhet eftersomtidningsförelag som utger flera tidningar inte redovisar dessa var för sig. Deanalysmålt som används är försäljningsintäkter, soliditet, kassalikviditel,rörelsekapital, reservtillgångar, investeringsfondsavsättningar,pensionsavsättningar och vederlagsfria lillskolt. Förstatidnmgarnai landsorten ökade sina försäljningsintäkter (från abonnemang, lösnummer ochannonser) medan ökningen förandralidningarna stannade vid . Andratidningama har iaUmänhet höjt sina priser i samma takt som förstatidningarna, men har trotsdetta inle lyckats öka intäkterna i samma utsträckning som dessa. Orsakernahärtill står alt finna i en sämre volymutveckling än förstatidningamas både påupplagemarknaden och annonsmarknaden. Försäljningsmässigthar förstatidningarna således konsoliderat sitt överläge gentemotandralidningarna. Utvecklingen är speciellt markerad under senare delen avperioden (19671973). Soliditetenför första- och ensamlidningar är, för gruppen som helhet, oförändrad undertioårsperioden. Andratidningarnas soUdilel har halverats. Ettföretags kassalikviditet (likvida omsättningstillgångar i förhållande tillkortfristiga skulder) bör uppgå lill lägst för att förelaget skall kunnainfria sina förpliktelser i den ordning de förfaller till betalning. Första- ochensamtidningarna har som grupp ökal sin likviditetfrån . Andratidningarnas likviditet har mellan minskatfrån 105 tiU . Enmätning av rörelsekapitalet i procent av omsättningen visar samma utvecklingsom likviditeten. Första- och ensamlidningarna har en ökning, från 6,4 lill13,, bestående av en kraftig förbättring för tidningarna i storstäderna ochen oförändrad situation i landsorlen. Andratidningarnasvärden är genomgående otillfredsställande och har försämrats något (från 3,1 lill ). Här, liksom i 1975/76:131 42 fråga om kassalikvidileten, kan man dock notera en kraftignedgång och en viss återhämtning därefter. Reservtillgångarna bör öka minst i samma takt somomsättningen om inte en ekonomisk utarmning skall ske. Detta har också varitfaUet för första- och ensamlidningarna. För andratidningama i landsorten har kravet inte kunnatfyllas. Medan försäljningsintäkterna ökal har reserverna stigit medendast . Andralidningarna har i allmänhet inte vid någon tidpunktkunnat göra avsättningar till investeringsfonder. Första- och ensamtidningarnai landsorten ökade sina investeringsfonder med drygt150 % medan tidningarna i storstäderna i det närmaste fem-dubblade sina. I fråga om pensionsavsättningar är jämförelse mellangrupperna inte möjlig eftersom man valt olika former för sina avsättningar.Andratidningarnas avsättningar tycks dock vara otillräckliga. erhöll de i analysen ingående företagenvederlagsfria tillskott om tillsammans 85 milj. kr., varav 78 milj. kr.tillföll andralidningarna och knappt 7 milj. kr. första- och ensamtidningarna.TUlskotten bestod till ca 61 milj. kr. av produktionsbidrag, medan ca 24 milj.kr. utgjordes av övriga former av bidrag. Utöver den redovisning som gjorts med traditionelltidningsgruppering med uppdelning på försia- och andratidningar har engruppering också gjorts efler hushållstäckning (antalet sålda exemplar per 100hushåll i utgivningskommunen). Härigenom kan analysen av tidningarnas marknadstämmas av. med minst två nummer finns medi denna redovisning. Tabell 17 visar att del finns elt direkt samband mellanhushållstäckning och ekonomisk situation. Klarast åskådliggörs detla med hjälpav uppgifterna om vinst resp. förlust. Landsortstidningars rörelseresultat vid olikatäckningstal Vinst/förlust före avskriv- ningar, avsättningar och skatter i % av omsättningen -12,6 -17,3 Först vid täckningslal har tidningsföretagengenomgående en tillfredsställande förräntning. 1975/76:131 43 rierande.Vissa förelag redovisar överskott och vissa underskott. I denna grapp finnsexempelvis och som båda har uppburitproduklionsbidrag (AUehanda reducerat bidrag t. o. m. ). Delfinns också förelag med tillfälliga problem som drar ner gruppens genomsnitt.Det är viktigt att lUlägga att läget skulle ha blivit annorlunda omstorstadstidningarna hade kunnat medräknas. Då skulle både ochSydsvenska ha kommit i denna grapp, tidningar som knappast torde varaförlustbringande. Bilden kompliceras också av atl koncerntidningar ingår igruppen. Vid successivt lägre täckningslal blir resullalsiffrorna i motsvarandegrad sämre. Beträffandede tre tidningarna i täckningsinlervallet bör noteras all två av dessaär tidningar med låg upplaga under 10 000 exemplar. Det tredje företaget ståri koncernförhållande till annat, större tidningsföretag och är därförsvåranalyserat. Situationenavspeglas också i de vederlagsfria tiUskoltens storlek. Dessa utgör knappt 1 %av omsättningen (inkl. tillskott) för tidningar med en täckning på ochdäröver. För tidningar med lägre täckning än är motsvarande andel närmare18 %. Ävenför övriga variabler i analysen är bilden klar - bättre hushållstäckning gerbättre ekonomisk ställning. av beloppen inom gruppernareservtillgångar, investeringsfonder och pensionsavsällningar återfinns hosföretag med tidningar som täcker lägst av hushållen. Förfådagarslidningarna är bilden likartad den för flerdagarstidningar. Dessasiffror blir dock mindre relevanta för uiredningen då en-dagstidningarna inlekunnat medtagas. Härigenom redovisas enbart fyra fådagarstidningar med lägretäckning än . Förlusten för dessa är så stor som av omsättningen.Det bör dock noteras att tre av dessa slår i koncernförhållande till annal,slörre tidningsföretag, vilket gör att boksluten är svåranalyserade. Sammanfattningsvisvisar bokslutsanalysen alt situationen är i stort sett oförändrad i förhållandelUl . Första- och ensamtidningarnas situation är relativttiUfredsställande medan andralidningarna fortfarande dras med storasvårigheler. Vidjämförelse med tidningarnas hushållstäckning framgår alt flerdagarstidningarmed täckningstal generellt sett går med förlust. Itäckningsintervallel gäller detta åtminstone tidningar med litenupplaga. Samdistribulionsrabattenhar enligl utredningen haft en fördelaktig inverkan på andratidningarnas (ochsannolikt hela branschens) ekonomi. Generellt för branschen fick man en lägreökningstakt för distributionskostnaderna under de år rabatten infördes än föreoch efter denna pe- 1975/76:131 44 riod.Störst betydelse för andralidningarna har dock likaprisprincipen haft. Derasdistributionskostnader har ökat långsammare än förstatidningamas. Skillnaden iökningslakt är dock inte så slor som skulle kunna förväntas. Pressenslånefond har gjort det möjligt för flera tidningar alt genomföra en tekniskförnyelse som annars knappast kunde ha kommit lill stånd. Andralidningarnadominerar klart bland lånlagarna. Förelag med en sådan soliditetssituation somandralidningarna i gemen uppvisar kan inle erhåUa lån på den allmännakreditmarknaden lill normala marknadsmässiga vUlkor. Påflera orter kan, enligt utredningen, långivnmgen ha motverkat snarare änfrämjat samverkan. På sex ulgivningsorler har konkurrerande tidningar erhållitvar sitt lån för i huvudsak maskininvesleringar. har intehaft något stöd i kungörelsen för att förhindra en sådan utveckling.Utredningen anser att det finns en risk för alt just lå-nemöjlighetema ilånefonden har medverkat till alt i tiden förskjuta tänkbara faU av samverkansom, om den hade kommit tUl stånd, skulle ha verkat i kostnadssänkanderiktning. Produktionsbidragenhar varit av avgörande betydelse för andratidningama. Utredningen anser attnågon påtaglig förbättring av dessa tidningars ekonomi intekan utiäsas ur bokslutsanalysen. Det är i del sammanhanget viktigt attkonstatera att det anmärkningsvärda med den svenska pressens utveckling, selli elt internationellt perspektiv, är att så många andratidningar finnskvar på marknaden. Det finns fortfarande en viss valfrihet för läsarna även omdenna är begränsad till ett mindre antal orter. Produktionsbidragen har variten föratsättning för ett antal andratidningars fortsatta existens. Utredningenberäknar alt produktionsbidragens andel av tolalintäk-tcrna förflerdagarstidningar med produktionsbidrag uppgick tUl . har produktionsbidragen möjliggjort väsentligastandardhöjningar, vilket har lett till påtagliga upplageframgångar.Produktionsbidragens andel av totalintäkterna beräknas för det stora flertaletfådagarstidningar uppgå lill . Storstädernasandratidningar har enligt utredningen en särskilt problematisk situation. Förde två största slår maximeringen av produktionsbidragen hårt. Gruppenkonkurrerar med tidningar med stora resurser på en marknad som kräver enmycket bred redaktionell bevakning. Spridningsstrakturen är i hög gradofördelaktig ur företagsekonomisk synvinkel. Den omständigheten att tre avtidningarna var och en är det ledande pressorganet bland morgontidningarna förett politiskt parti ställer höga krav på redaktionell bevakning över vida fältoch gör alt tidningarna inte kan uppträda som renodlade regiontidningar. 1975/76:131 45 Storstädemasandratidningar är, enligt utredningens uppfattning, den tidningsgrapp som i daghar de största ekonomiska svårigheterna. Det visas framför allt av attnärstående intressenter fick svara för av gruppens totalastödbehov (utgjordes av produktionsbidrag). Motsvarande siffra förlandsortstidningarna stannade vid . Tidningar med litenupplaga får enligl uiredningen särskilda problem genom att annonsintäkternaspelar aUt slörre roll ju lägre upplaga en tidning har. Fådagarstidningar indelasav utredningen i riksspridda tidningar, re giontidningar samt lokal- ochförortslidningar. Gruppernas ekonomiska förutsättningar är helt olika. De riksspridda tidningarnahar på kostnadssidan två väsentliga nackdelar: distribution och redaktionellbevakning blir båda dyrare om man arbetar på riksplanet än om man koncentrerarsig till ett begränsat geografiskt område. När del gäller intäkterna är detuppenbart all rikstidningarna sällan kommer i fråga för kommersiellannonsering; intäkterna från upplaga och icke-kommersieUa annonser blir heltavgörande. Regiontidningarnahar inte samma problem på kostnadssidan även om den generellt glesa spridningenär en klar nackdel från distributions-synpunkt. Tidningarna inom denna grupphar oftast så dålig täckning att inle heller de får någon kommersiellannonsering. Både riks- och regiontidningarna får dock del av den statiigaannonseringen och region-tidnmgarna dessutom i många fall av den kommunala. För lokal- ochförortstidningarna är läget annorlunda. De arbetar inom begränsade områden ochfår därför lägre kostnader för distribution och på den redaktioneUa sidan.Även vid relativt små upplagor har de oftast så god hushållstäckning all dedrar lill sig ganska omfattande kommersiell annonsering. iStockholms-regionen lyckades så väl med detta att annonsandelen kom altöverstiga den redaktionella delen av spaltutrymmet varigenom tidningama intelängre var berättigade tUl produktionsbidrag. Den ena tidningen hade då detlainträffade inte högre täckning än . Förklaringentill alt man kan ha så god annonstillströmning vid förhållandevis lågatäckningslal är atl man arbetar enbart på den lokala marknaden. Ofta är dessatidningar del enda reaUstiska reklammediet för många lokala annonsörer. Föralt kontrollera atl huvudtendensen i bokslutsanalysen inte har förändratsunder har uiredningen låtit genomföra en undersökning av kostnads- ochintäklsutvecklingen för ell urval av landsortstidningar under detta år.Undersökningen visade alt totalintäkterna av lidningsrörelsen steg med 15 %under år 1974. För förstatidningarna blev ökningen och förandratidningama , vilket antydeir svårig- 1975/76:131 46 heterför andralidningarna alt höja sina intäkter i samma takt som förstatidningarna.Totalkostnaderna steg med i genomsnitt . Värdena visar att det ekonomiskautfallet för tidningarna har försvagats något . Utredningenkonstaterar sammanfattningsvis att utvecklingen inte förändrarden bild som bokslutsanalysen ger. Detomfatlande ekonomiska analysmaterial som utredningen insamlat visar liksom deanalyser som genomfördes av 1963 och utredningar enligt uiredningenentydigt all dagspressen inte är en bransch som i sin helhet är krisdrabbad.Vissa grupper av tidningar inom branschen har stora svårigheter medan andra harelt i stort sett tillfredsställande läge. Av detta skäl har genomsnillsdatabeiräffande branschens kostnads- och inläklsulveckling varit inindre relevantaför utredningens arbete. Utredningen har därför inle genomfört en enkät tillsamtliga tidningsföretag av den typ de två tidigare pressutredningarna hargjort. Vissaallmänna uppgifter om branschens ekonomiska utveckling presenteras dock avutredningen. Ifråga om kostnader behandlas löne- och papperskostnader. Viden jämförelse av utvecklingen av lönekostnaderna mellan dagspressen ochindustrin finner utredningen alt det i och för sig har varit en snabbkostnadsutveckling inom branschen men att utvecklingstakten på intet sätt ärunik. För dagspressen gäUer dock atl lönekostnaderna i stor utsträckning gäUerverksamheter som är svåra att rationalisera. Exempelvis kan man knappastminska antalet anställda joumalister på en tidning utan att tidningens innehållpåverkas. Samma lyp av problem finns på dislribulionssidan. Delta innebär atlom inle läsarna skall drabbas av försämrad service måste de ökade kostnadernai hög grad komma att slå igenom i form av högre priser på upplaga och annonser. Papperskostnadernavisar en mycket oregelbunden utveckling. Under 1950-talels första hälftinträffade kraftiga prishöjningar. till årsskiftet195556 höjdes priserna med . Därefter låg priserna i stort sellstilla fram . Då inleddes en ny period av prisstegringarsom kulminerade . Mellan december 1973 och maj 1975höjdes lonpriset från 762: . Mellanåren 1963 och 1967 skedde en minskning av annonsintäkternas andel av totalaintäkterna i tidningsrörelsen från 56,6 till . Tendensen finns ocksåklarlagd för perioden 19681972 i Presstödet och tidningskonkurrensen (SOU1974: 102). Efler tycks emellertid annonsintäkternas betydelse haökal, främst beroende på alt annonsvolymen har ökat snabbare än upplagan underde . Tendensenför landsortspressen och storstädernas morgontidningar Prop.1975/76:131 47 har varit densamma priserna påannonser och abonnemang har höjts i ungefär samma takt men volymutvecklingenhar varit bättre i fråga om annonser. Detla sammanhänger naturligtvis med attannonsvolymen är mera konjunkturkänslig än upplagevolymen. Den djupakonjunkturnedgången ledde till en minskning avannonsvolymen på . Det är naturligt all man harfåtl en positiv utveckling av annonsvolymen från dessa år lillhögkonjunkturårel 1974. Den utveckling mot högre annonsberoende som ägt rumunder 1970-talets försia hälft behöver således inte vara ett ullryck för enomsvängning i den mera långsiktiga trenden. Däremot visar dessa resultat atlden tidigare spårade tendensen mot lägre beroende av annonsintäkter inte ärstarkare än alt kortsiktiga svängningar av det slag som här har beskrivits taröverhand över denna tendens. Tidningarnas möjligheter att påverka kostnads- ochintäktsutvecklingen