prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Denna differens mellanfondökningens och kreditgivningens utvecklingstakt förklaras bl. a. avbankernas ökade krav på réfinansiering genom återlån under speciellt våren ochsommaren 1974. uppgick ålerlånen till 767 milj. kr. förvärvade fjärde fondstyrelsen aktier för 232 milj.kr., varigenom den totala kreditgivningen från allmänna pensionsfonden 1974uppgick till . Nedgångeni fondens kreditgivning 1974 hänförde sig i allt väsentligt lill staten. Detre första fondstyrelsernas begränsade placeringskapacitet 1974 i kombinationmed slora krav från bostadssektorn medförde inskränkningar i möjligheterna atttiUgodose övriga låntagarseklorers ökade kreditbehov. Sålunda var tillväxten ide tre första fondstyrelsernas neltoinnehav av statsobligationer ochobligationer emitterade av näringslivet lägre 1974 än 1973. Nettoplaceringarnai prioriterade till-sångar kom 1974 också att bli lägre än förutsatt eller . BiL1 Reviderad nationalbudget 1975 187 Statensbudgetunderskott ökade med . lill 10,7 miljarder kr.Då statens upplåning på marknaden utanför banksystemet var av ungefärsamma storleksordning 1974 som 1973 kom således så gott som helatillväxten i budgetunderskottet att täckas i banksystemet. Parallellt härmedförsämrades affärsbankernas netlostäUning gentemot , vilket ledde tUlen strävan hos denna bankgrupp alt minska sitt innehav av statspapper. 1974 en omsvängning i utvecklingenav detla innehav med 5,7 mUjarder kr. nämligen från en ökning på 2,8 miljarderkr. 1973 lill en ungefär lika stor nedgång 1974. Detla innebar, att statensnettoupplåning i blev större än i banksystemet i dess helhet. Denstarkt förändrade inriktningen av kreditslrömmarna från banksektorn tillstaten fick även påtagliga återverkningar på frekvensen av vissaupplåningsformer. Statens nettoupplåning mot kortfristiga obligationerminskade sålunda från . 1973 liU 950 milj. kr. 1974.Samtidigt skedde en omsvängning med . i ulvecklingen av statensskatlkammarväxelskuld samt stock av kort-frisliga lån, från en nedgång 1973 på3,. till en uppgång 1974 på ca . Kommunernasfinansiella situation, som hade förbättrats 1972 och 1973, försämradespåtagligt 1974 (labell 9: 9). En omkastning på ca . ägde rum ideras finansiella sparande. Denna kraftiga omsvängning för kommunernasinkomster och utgifter 'motsvarades mer än väl av en försvagning avlikviditeten. Kommunernas likvida tillgångar drogs ned med . 1974jämfört med en uppbyggnad på . Samtidigtminskade såväl kommunernas upplåning på som utanför den organiserade kreditmarknadendelta år. Så gott som alla kreditinstituts kreditgivning till kommunerna varlägre 1974 än 1973. Tabell9: 9 Kommunernas upplåning, utlåning, förändring av likvida tiUgångar samtfinansiella sparande 1972 1974 Li k vi d i tetsförändring Upplåning på kreditmarknaden enl. Tabell9:10 Bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden 1974 Milj.kr., nettobelopp Direkta lån i affärsbankerna mellankrediter Bostadslån hos andra kreditinsti 7 280 1 131 107 1024 1 390 8 871 651 1237 -586 1620 Bostadsinvesteringarnaberäknas ha minskat med i volym , medan den värdemässiganedgången uppskattas till 600 milj. kr. dämpades nettoulbetalningarnaav de statliga bostadslånen, som kom att uppgå till en dryg miljard kr. 1974mot 1,4 mUjarder kr. Däremot växte bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden1974 med . (tabell 9: 10). Somframgår av tabeU 9: 10 var det specieUt bostadssektorns nettoupplåning påobligationsmarknaden, som ökade 1974 eller med 1,6 mUjarder kr. till 8,9miljarder kr. Sparbankerna och försäkringsbolagen svarade vardera för ca 450milj. av ökningen samt affärsbankerna för ca 240 milj. kr. Bakomkreditinstitutens större efterfrågan på hypoteksobligalioner låg bl. a. denöverenskommelse, som slöts mellan delegationen för bostadsfinansieringoch bankinstituten, försäkringsbolagen samt allmänna pensionsfonden rörande denlångfristiga bostadsfinansieringen 1974. Näringslivetsinvesteringar i byggnader och maskiner ökade i volym under 1974.Motsvarande värdemässiga ökning uppgick lill . ägdeett lageromslag på . rum, från en lagerneddragning på 1,1mUjarder kr. 1973 till en lageruppbyggnad på . Totaltberäknas näringslivels investeringar ha vuxit med närmare 13 miljarder kr.1974. Detta täcktes lill en del med egna medel. En residualkalkyl över de olikasektorernas finansiella sparande enligt nationalräkenskaperna ger en ökning avförelagens brutlosparande på ca . föreliggande preliminärauppgifter över rörelseresultatet för industriföretagen med fler än 500anslällda pekar på en ökning av delta en i förhållandetill 1973 i stort sett oförändrad ökningstakt. Detta rörelseresultat korrigeratför skaller, utdelningar och finansiellt netto, kan emellertid ej ulan vidarejämföras med bruttosparandel enligt nationalräkenskaperna. Rörelseresultatetenligt finansslatistiken påverkas av bokföringsmässiga lagervärden, medannationalräkenskaperna i princip inte skall influeras av ändrade värderingar avbehållna lagerstockar. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 189 Tabell9:11 Näringslivets upplåning på kreditmarknaden 19731974 Milj.kr., nettobelopp Upplåning hos andra kreditinsti försämringav näringslivels finansiella sparande av storleksordningen 10 miljarder kr.1974 verkar emellertid ej orimligt enligt någon av de båda tillvägagångssätten.Detta måste i och för sig ha inneburit en kraftig likviditetspåfrestning förförelagen 1974, vilken ytterligare förstärktes i samband med frivilliganettoavsätlningar i förväg om ca 800 milj. kr. till investerings- ocharbetsmiljökonto i . Påfrestningen på likviditeten neutraliseradesemellertid i hög grad genom en icke oväsentlig total upplåning avföretagssektorn 1974. Somframgår av tabell 9: 11 växte näringslivets upplåning på kreditmarknaden med2,. Denna ökning bestod tiUövervägande delen eller . av lån från bankema ochförsäkringsinrältningarna. SärskUt sparbankernas och försäkringsbolagensutiåning tUl näringslivet tilltog 1974 eller med runt 600 milj. kr. vardera.Vidare ökade företagens kapitalanskaffning genom aktieemissioner relativtkraftigt eller med ca 950 milj. kr. Däremot var deras obligationsupplåningav ungefär samma storleksordning 1974 som 1973. Näringslivetsupplåning utanför den organiserade kreditmarknaden torde ha Ökat i snabb takt1974. Utvecklingen av bankernas garantiförbindelser pekar i denna riktning.Dessa ökade med . 1974 mot 140 milj. kr. Accelerationeninträffade , då effekten av kreditåtstramningen blevmer påtaglig. Av ökningen på . Samma mönster återfanns under den förra kreditåtstramningen19691970, då stocken garantiförbindelser växte med 970 milj. kr. resp. 1,4miljarder kr. Näringslivetsupplåning utomlands, som den kommer till uttryck i betalningsbalansens privatakapitaltransaktioner samt troligen även i restposten var väsentligt större 1974än 1973 en ökning med , varav ca hälften var registterad.Det var inte bara finansieringen i anslutning tUl utrikeshandeln som ökadeutan även övriga privata långfristiga lån. var finansieringen viaemission av värdepapper lägre 1974 än 1973. Den ökade upplånmgen utomlands hadeför övrigt ett visst samband med omfattningen av de direkta in- vesteringarnautomlands, eftersom skärpt kraven på utrikes finansiering av sådanainvesteringar. Dessa brukar tiU finansieras med övriga privatalångfristiga lån ulomlands. torde denna del ha ökat väsentligt. Tackvare en relativt kraftig ökning i företagens totala netloupplåning 1974 tordeen slor del av det tilltagande finansieringsunderskoltet ha blivit täckt emeUertid ej i sådan utsträckning att en försvagning av likviditetsutvecklingenkunnat undvikas. Detta innebär i och för sig ej en absolut nedgång i de likvidamedlen utan en fortsatt uppbyggnad torde ha ägt mm (diagram 9: 4). Bytesbalansenväntas 1975 försvagas något och visa ett underskott runt . Enfortsatt neddragning av valutareserven måste enligt de ansvariga myndigheternasuppfattning i möjligaste mån undvikas. Detta innebär att en omfattandekapitalimport måste ske 1975. Härvidlag torde förutom inflöde viaförskjutningar i handelskrediterna även en ökad långfristig utiandsupplåning iform av både värdepapper och lån bli aktuell. En sådan förefaller också hakommit igång. har valutatillslånd meddelats förobligations-och banklån för . Man kan alltså förutsätta, atlposterna värdepapper och övriga privata långfristiga lån i betalningsbalansenkommer att bli icke oväsentiiga . Islutet av utfärdade, nya tillämpningsföreskrifter avberäkningsteknisk natur för affärsbankernas likviditetskrav. Syftet härmed varatt ge likviditetskraven en mer ändamålsenlig och smidig utformning. a. att bankernas innehav av stats-och bostadsobligationer skallvärderas till nominellt värde i stället för marknadsvärde. Vidare haravgränsningen av bankernas' fordringar och skulder gentemot utiandet justeratsnågot. har bankernas likviditetskrav avsett likviditetsläget vidvarje månadsskifte. Bland föreskrifterna ingick nu också införande av en s.k.utjämningsregel, som innebär likviditetskrav, avseende 12-månadsperioder. DeaktueUa kvoterna sattes fr.o.m. för och FöreningsbankernasBank till , Post- och , ochSvenska , och övriga affärsbanker . Utifråninkomst- och utgiftsprognoserna för de oUka sektorerna soin presenteras i deövriga kapitien, har i detta kapitel vissa skattningar för dessa sektorersfinansiella variabler gjorts . Enligt de beräkningar, som presenterasi kaphel 8, kommer statens anspråk på kreditmarknaden att uppgå tUl 12,7miljarder kr. Deberäkningar, som gjorts av den kommimala inkomst- och utgifts- 1 Revideradnationalbudget 1975 191 ulvecklingenför 1975 indikerar en ytterligare försämring av sektorns finansiella sparandedetta år med ca . Detla torde innebära etl väsentligt ökatkommunalt upplåningsbehov 1975. Det växande utgiflsöverskottet kan även i vissmån länkas bli finansierat med egna likvida medel. drogs dessaemellertid ned relativt kraftigt, varför den huvudsakliga finansieringskällantorde bU lånade medel, varav en viss del från utlandet. Bostadsinvesteringarnauppskattas öka i volym, vilket värdemässigt motsvaras av1,5 mUjarder kr. Nettoulbetalningarna av de statUga bostadslånen beräknas blica 600 milj. kr. större 1975 än 1974. Dessa utvecklingstendenser implicerar förbostadssektorn i och för sig ett ökat upplåningsbehov på kreditmarknaden 1975med knappt 900 milj. kr. Ivolym väntas näringslivets fasta investeringar öka obetydligt 1975, medan devärdemässigt beräknas stiga med . torde näringsUvetslagerinvestéringar minska med några hundra milj. kr. Investeringarnatorde sålunda komma att ge upphov till ett ökat finansieringsbehov hosnäringslivet på . Säkra indikationer på någon omfattandeförändring, vare sig det blir i positiv eller negaliv riktning i derasfinansiella sparande 1975 föreligger ännu inle. Nettoavsättningarna tiUarbetsmiljö- och särskilda investeringskonton i kan dock komma altbidra till en viss försvagning av näringslivets likviditetsutveckling . Enmera deciderad inverkan i samma riktning föranleds troligen av utvecklingen avsektorns upplåning på den svenska kreditmarknaden. Denna var extremt stor1974. är bankerna rekommenderade alt iakttagaåterhållsamhet i sin utlåning. En viss återhållsamhet i utlåningen andrahalvåret torde också bli erforderlig för att förmå företagen till upplåningutomlands. Den privata upplånhigen utomlands förutses således öka avsevärt1975. Vad gäller upplåningen utanför kreditmarknaden inom landet tordevisserligen den som sker med stäUda kreditgarantier i bank bli begränsad 1975.Vid sidan härav förekommer emellertid "grå" upplåning, som man ej kanha någon direkt uppfattning om. Nuvarande kredilpolitiska läge talar dock föratt företagens icke-organise-rade upplåning i aUa fall inte torde bli lägre1975 än 1974. För förelagen skulle detta sammanlagt kunna innebära en i detnärmaste oförändrad likvidUetsutveckling. Delprognoseroch arbetsfördelning rörande den reviderade nationalbudgeten 1975 Avinledningen framgår vilka kapitel och avsnitt som sammanställts inomfinansdepartementels ekonomiska avdelning (EA) resp. (Kl). Nedan redovisas detta i tablåform. Hämtöver framgår EA:s och KI:sbedömningar av utvecklingen inom olika delsektorer. 3 100' 2 900' Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster Produktion inom gruvor, mine- ' Milj. kr. 1 Revideradnationalbudget 1975 193 1 Sammanfattning av den reviderade nationalbudgeten 1975 i 1.1 Sammanfattande bedömning 2 1.2 Utvecklingen inom olika områden 8 2 Detinternationella läget 35 2.1 Sammanfattande översikt 35 3.3 Bytes- och betalningsbalansen 88 4.1 Sammanfattning avindustriproduktionens utveckUng 94 4.2 Gruvor och mineralbrolt samttillverkningsindustrin 94 4.4 Övriga näringsgrenar och dentotala produktionen 113 5.1 Arbetsmarknaden ochbörjan av 1975 116 6 Deenskilda konsumenternas ekonomi 126 6.1 De disponibla inkomsterna 127 6.3 Den privata konsumtionen I34 7.1 Sammanfattning avinvesteringsprognosen 137 7.2 Invesleringsutvecklingen inomolika områden 141 8 DenoffentUga verksamheten 156 13 1975.1 saml Nr 100. 8.5 Den konsoliderade offentligasektom 165 8.6 Beräkning av finanspoUtiskaeffekter 169 9.2 Utvecklingen på kreditmarknaden 182 1 Revideradnationalbudget 1975 195 1:1 Förändring i BNP-komponenterna i procent av BNP föregående 2 Reviderad försörjningsbalans19741975 6 3 Bytesbalans 19731975 18 4 De enskilda konsumenternasekonomi 19731975 23 5 Konsumentprisförändringen19731975 uppdelad på komponenter 24 6 Den offentliga sektorns finansiella sparande samt utlåning 19731975 31 7 Finanspolitiska effekter 1974och 1975 32 2:1Bruttonationalproduktens utveckling i olika länder och länder områden 19731975 35 2 Konsumentpriser 19621975 37 3 Arbetslösheten i vissaOECD-länder 19621975 39 3:1Sveriges export av färdigvaror (exkl. fartyg) tUl OECD-om rådet 19711975 73 2 export av färdigvaror(exkl. fartyg) 19681975 74 3 Prisutvecklingen förfärdigvaror 19601975 74 4 Exportutvecklingen för olikavarugrupper 19731975 77 5 ImportutveckUng för olikavamgmpper 19731975 84 6 Bytes- och betalningsbalans19711975 92 4:1Industriproduktionens utveckling 19721975 95 2 Försörjningsbalans för sågade och hyvlade trävaror 1973 1975 97 3 Försörjningsbalans förverkstadsprodukter, exkl. fartyg, 1973 1975 106 4 Försörjningsbalans för övrigindustrisektor 19731975 108 5 Försörjningsbalans förrundvirke 19731975 112 5:1 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 19721974 121 2 Arbetslösheten enligt arbetskraflsundersökningarna januari mars1974 och 1975 123 6:1De enskilda konsumenternas inkomster och utgifter 2 Inkomstöverföringar tillhushåll 19731975 129 3 Hushållens direkta skatter ochavgifter 19711975 130 4 Konsumentprisindex december1973december 1974 131 5 Konsumentprisförändringen19731975 uppdelad på komponenter 232 6 Hushållenskonsumtionsutveckling 19631974 135 7:1Eruttoinvesteringarnas utveckUng 19701974 samt prognos 2 Bruttoinvesteringarnas utveckUng 19701974 samt prognos för1975 för privat, statiig och sektor 139 3 Lägenheter i påbörjade ochinflyttningsfärdiga bostadsbyggen 19681975 143 4 Antal lägenheter för vilkapreliminära beslut om bostadslån till ombyggnad meddelats 19691974 I44 5 Preliminärt verkställdainvesteringar 1974 resp. planerade investeringar 1975 enligt investeringsenkäti 145 6 Planerade och faktiskaförändrmgar av den egentliga industrins investeringar 19671975 I47 7 Planerade och faktiskaförändringar av de borgerliga primärkommunernas och landslingens investeringar19671975 152 8 Lagervolymförändringar totaltoch efter näringsgrenar 1971 1975 155 8:1Statens inkomster och utgifter 19731975 I57 2 Kommunernas inkomster ochutgifter 19731975 160 3 Socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter 19731975 164 4 Den offentliga sektornskonsumtion och investeringar 1973 1975 165 5 Den konsoliderade offentligasektorns inkomster och utgifter 19731975 166 6 Finanspolitiska effekter 1974och 1975 173 9:1Vissa centralbankers diskonto samt 3-månaders eurodollar ränta I75 2 Penningmängden hos allmänheten19721974 I79 3 Bankernas Ukvida tillgångar19721974 181 4 Affärsbankernaslikviditetskvoter 19701975 182 5 Kreditmarknaden och 1974 183 6 Affärsbankernas övrigutlåningfördelad på sektorer och branscher 19731974 184 7 Affärsbankernas kreditgivningtill bostadssektorn 19731974 184 8 Statens upplåning 19721974 185 9 Kommunernas upplåning,utlåning, förändring av likvida till- i87 gångar samt finansiella sparande 19721974 10 Bostadssektorns upplåning påkreditmarknaden 19731974 188 11 Näringslivets upplåning påkreditmarknaden 19731974 189 1 Reviderad nationalbudget 1975 197 1:1 Bruttonationalproduktens utveckling i olika länder ochländer områden 19651974 10 2 Råvaruprisernasutveckling 19721975 12 3 Arbetslöshetoch obesatta platser 19701975 22 4 Sparkvotensutveckling 19631974 26 5 Industrinsinvesteringar 19681974 27 2:1 Industriproduktionen i vissa länder 19721974 36 2 Bylesbalansutveckling i vissa länder 19721974 40 3:1 Exportutvecklingen, totalt och för vissa varugrupper1968 5:1 Antal obesatta platser 1971febr/119 2 Arbetslösheten enUgt arbetskraftsundersökningarna 1975 122 6: 1 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter1963 2 Privat konsumtion fördelad på varugrupper.Hushållssparan de. 7:1 Byggnads- och maskininvestermgar, totalt och uppdelatpå sek torer 19661975 140 2 Andel oulhyrdalägenheier 3 månader efter färdigställandel 19681974 142 3 Medianbyggnadstidi antal månader för påbörjade lägenheter 19701975 144 4 Investeringar ibostäder och inom egentlig industri 1968 1975 146 5 Investeringarinom egentlig industri, totalt och uppdelat på branscher 19681975 148 6 Totalaindustrins lagervolymförändringar 1963l:a 153 9: 1 guld och valutor, valutabankernastidsposition samt valutareserven 19701975 176 2 Affärsbankernasutestående krediter lill övriga ändamål exkl. bostadsbyggnadskrediler 19691975 176 3 Penningmängdenhos allmänheten 19681975 I79 4 Industrinslikviditetsutveckling 19691974 180 Långtidsbudget för perioden /761979/80 1975/761979/80 1.1 Långtidsbudgetenssyfte och allmänna uppläggning Långtidsbudgetenssyfte är att kartlägga de slatsfinansiella konsekvenserna på avredan fattade beslut och gjorda åtaganden. Den har utarbetats inomfinansdepartementets budgetavdelning. Påutgiftssidan utgör långtidsbudgeten en kalkyl över omfattningen av definansieUa och reala resurser som krävs för att av statsmakterna uppställdamål skall kunna uppfyllas och gjorda åtaganden infrias. På inkomstsidan därtidsperspektivet är kortare än på utgiftssidan förutsätts beslutadeskatteregler bestå. Härvid har beaktats uppgörelsen om skatter m. m. fr. o. m.år 1976. Ingaförsök görs att förutse vUka nya beslut som kan komma att fat tas eller effekterna härav. Långtidsbudgeten är således varken en plan eller ett program för den önskvärda utvecklingen och ej heUer en prognos för den mest sannolika utvecklingen. Långtidsbudge tens syfte är att ange de inteckningar i det framtida resursutrymmet som gjorts genom redan fattade beslut. Mot denna bakgrund kan förslag om nya aktiviteter bedömas och omprövningar av redan gällande program aktualiseras. Deberäkningar av den frarhtida utgiftsutvecklingen som redovisas i det följandesyftar endast till att ange konsekvenserna av redan.fattade beslut. Beroende påbeslutets eller åtagandets karaktär och utformning kan dessakonsekvensberäkningar göras på olika sätt. Följande typfall belyser hurberäkningarna utformats i några olika situationer. 1.1vissa fall har statsmakterna bdoppsmässigt kvantifierat en utgifts-norm. Dettagäller i allmänhet utgifter av transfereringskaraktär. Depå så sättkvantifierade progranmien kan vara av olika slag: a)För vissa aktiviteter föreUgger mål som gäller t. v. och som inte innefattarstandardhöjningar. Detta gäUer t. ex. de allmänna barnbidragen som utgår medfastställt belopp för aUa barn . Här kommer den beräknadeanslagsutvecklingen att heltstyras av antagandena om befolkningsutvecklingen. 1 1975.1 saml Nr 100. b) För vissa verksamheterinnefattar det kvantifierade målet även standardhöjningar under hela eller endel av den tid som omfattas av långtidsbudgeten. Vid beräkningarna har hänsyntagits tUl detta genom att utgifterna successivt höjts i enlighet med detbeslutade åtagandel. Ett exempel härpå är anslaget tUI folkpensioner därutgiftema för den årliga standardstegringen i form av pensionstiUskott medtagitsi kalkylerna. c) Slutligen finns på någraområden tidsbegränsade program. I dessa fall har i allmänhet utgLfternaantagits falla bort i och med att programmet upphör. Exempel på detta ärprogrammet för långivningen lill i samband medinvesteringarna i 80. mån det är klart orealistiskt att räkna med att anslagen kommer att faUabort efter programperiodens slut underskattas givetvis Omfattningen av deframtida resursanspråken. I en del fall har statsmakterna även låtit förstå atttidsbegränsade program avses bli förlängda i en eller annan form utan attformella beslut ännu fattats härom. Utgifterna för program av denna karaktärfömtsätts ligga kvar på oförändrad nivå. Likaså har i fråga om vissa avtalvilka löper ut under långtidsbudgelperio-den men avses bli förnyadeschablonmässigt antagils oförändrad anslagsnivå. Detta gäller t. ex. avtalenmed landstingskomihunerna avseende mentalsjukvården. I andra fall har statsmakternakvantifierat målen men inte preciserat de finansiella konsekvenserna härav.Sådana kvantifieringar ålerfinns exempelvis på den spärrade utbildningensområde. I dessa fall har i långtidsbudgeten tagits upp de resurser somberäknats nödvändiga för att uppnå de fastställda målen. Eftersom beräkningamaavser de erforderUga resursinsatserna utgår de från vissa antaganden omrationalisering och produktivitetsutveckling. I de fall statsmakterna fattatprincipbeslut eUer gjort principuttalanden i viss fråga utan alt ställningännu tagils till närmare regler eller tidpunkten för ikraftträdandet m. m. harutgifter för detla inte medräknats i långtidsbudgeten. För de flesta anslag saknas avstatsmakterna kvantifierade mål för den framtida verksamheten. I dessa fall harkonsekvensbedömningen gjorts från andra och i allmänhet mer skönsmässigautgångspunkter. a) En i vissa faU användbar metodär att utgå från oförändrad kvalitet hos den statliga tjänsteproduktionen.Detta innebär att produktionen får anpassas tUl förändringar i efterfrågan.Insatsen av resurser påverkas emellertid av produktivitetsutvecklingen, som i'allmänhet måste fömtsättas vara sådan att en över tiden oförändrad efterfrågankan tillgodoses med successivt minskade resursinsatser. Det bör understrykasatt stora svårigheter föreligger att rätt bedöma efterfråge- och produktivitetsutvecklingen.Antagandena måste göras mycket schablonartade. b) För de statligaverksamhetsgrenar som föEakornmer på statsbudge- tensutgiftssida i huvudsak som investering, bl. a. kommunikationsverken ochvägbyggandet, föreligger särskilda svårigheter att avgöra vilkenanslagsutveckling som på krävs för att anpassa produktionen tillförändringar i efterfrågan. Detta sammanhänger främst med svårigheterna attprecisera sambandet mellan investeringar och efterfrågan. Principen iberäkningarna har här varit att investeringarna antagits öka i takt medefterfrågan sedan hänsyn tagits till en förväntad produktivitetsutveckling.För de närmast framförliggande åren domineras dock investeringsverksamhetenofta av att redan fattade investeringsbeslut genomförs. c) Inom vissa områdensaknas kontinuerlig investeringsverksamhet av större omfattning. Däremotaktualiseras punktvis vissa större projekt utan att dessa i och för sig innebärhöjd ambitionsnivå för verksamheten. I den mån en utbyggnad inte följer avfastlagda program har en allmän skälighetsbedömning fått göras. Långtidsbudgetenomfattar endast i statsbudgeten ingående utgifter och inkomster. Härav följeratt affärsverkens driflulgifter och andra utgifter för de statliga bolagen äntiUskott av kapital inle ingår i beräkningarna. Detsamma gäller en stor del avsocialförsäkringssystemet, bl. a. AP-fondens utgifter och inkomster. Grundvalenför långtidsbudgeten utgörs av långtidsbedömningar som utförts avmyndigheterna.