prop · FZ03202 · 1975-12-31 00:00:00 — Till de åigärder som kom ifråga var bl,a, polisens spaningsverksamhel och uppsikien och övervakningen av dem somvistas här och som kan befaras ägna sig ät eller medverka i politisklerrorverksamhei. Kommissionen fann all del inle kunde bli fråga om allgenerelll ulrusia polisen med långigående beibgenheier au ingripa medivångsmedel av iniegriieisinkräkiande slag ulan au del förelåg grundadmisslanke all vederbörande begått eller var i färd med au begå slrafibarhandling, Eveniudla begränsade åigärder i den riktningen måste ges ett snävtavgränsat tillämpningsområde och förknippas med så siarkaråiis-säkerheisgaraniier som möjligt. Reglerna och deras lillämpning måsicockså bli föremål för fortlöpande pariamenlarisk kontroll. På grund av aricn ;nden politiska lerrorverksamheten och del säll på vilken den bodrevs möiie Prop.1975/76:202 126 avsevärda svårigheter att med sedvanliga spaningsmeloderkomma ifrågavarande personers verksamhel och brottsplaner på spåren. Debetänkligheter - bl, a, frän rällssäkerhetssynpunkl - som förelåg mol att ruckapå de garantier gällande lagsliftning uppställde lill skydd förden enskildespersonliga integritet fann kommissionen böra fö vika när det gällde människor,som redan vid en föregående prövning befunnits på grund av sill samröre medpolitiska terroristgrupper ulgöra ell hot mol den allmänna säkerheten och somendasl av slarka humanitära skäl tilläts stanna i vårt land. Del var enliglkommissionens mening rimligt alt dessa tvingades underkasta sig mer långigåendeinskränkningar i sina fri- och rättigheter och i skyddel för den personligaintegriteten an andra grupper av befolkningen. Kommissionen kom lillslutsatsen att polisen borde ges ulvidgade befogenheter alt tillgripa speciellaspaningsålgärder mol den begränsade krels av utlänningar som del här gällde.Så borde kunna ske till utrönande av om den politiska organisationen ellergrupp som utlänningen antogs tillhöra kunde anlas ulgöra en fara för allmänordning och säkerhet, även om det i det särskilda fallel ännu inte förelågnågon misslanke om brott, vare sig beiräffande utlänningen själv eller någon ihans omgivning, I enlighel med del anförda föreslog kommissionen (s, 89)särskilda lagbestämmelser som utvidgade möjlighelerna all tillgripaivångsmedel. Med hänsyn lill den utomordentligt ingripande karaktären hosbrevkontroU och telefonavlyssning borde för tillgripande av sådan ålgärdkrävas all del förelåg synneriiga skäl för åtgärden. Dessa åigärder borde avrättssäkerhetsskäl endasl få tillgripas efier förordnande av domstol, I specialmotiveringen lill bestämmelsen omtelefonavlyssning och brev-kontroll (s, 113) uttalar sig kommissionen omuttrycket synnerliga skäl. Det förklaras närmasl innebära all det kan ansesföreligga en överhängande fara för att den politiska organisation eller gruppvarom är fråga skall ulföra eller låta utföra brottsliga handlingar sominnefattar bruk av våld. hot eller tvång och att del kan anlas att andraspaningsmedel inle är tillräckliga för att avvätia denna fara. Remissinstanserna delade allmänt kommissionens uppfallningall ansträngningarna borde inriklas på brottsförebyggande åtgärder och godtogi det väsentliga kommissionens förslag, RÅ framförde dock på en punkt en meraprincipiellt betonad krilik beträffande den föreslagna användningen avivångsmedel, RÅ menade all reglerna härom borde anknyta lill RB:s beslämmelseroch all tvångsmedel inte skulle få tillgripas annal än mot den som i ettkonkret fall var misstänkt för broll. Föredragande statsrådet (s, 22 f) delade kommissionensuppfallning alt de ivångsmedel som RB ställde lill förfogande inle vartillräckliga i della sammanhang och all problemen inle kunde lösastillfredsställande enbart genom begränsade ändringar i RB, Han ansåg inteheller all avstegen från gällande ordning kunde få långtgående konsekvenser inågol hänseende. För all stärka garantierna mol missbruk av telefonavlyssningoch brevkontroU föreslog han alt framställningarna skulle centraliseras lillRPS och be-sluien till . Framställningarna borde inle blifier än all samtliga fall kunde redovisas av rikspolischefen inför slyrelsensparlamentariska ledamöler. Centraliseringen borde också kunna underlätta JK:soch JO:s övervakande verksamhel. Prop.1975/76:202 127 Vidriksdagsbehandlingen väcktes motioner, i vilka yrkades avslag pä propositionen,(JuU 1973:18) anslöl sig dock lill uppfattningen attsärskild lagstiftning var nödvändig. Utskottet betonade (s, 15) att del frånrättssäkerhetssynpunkt var en uppenbar fördel all de föreslagna åtgärdernaupptogs i en särskild lag med begränsad giltighetstid. Härigenom kom lagensprovisoriska karaktär tydligt till ullryck. fick vidare lillfälle allåriigen pröva huruvida förhållandena alltjämt var sådana att lagenoundgängligen erfordrades. kunde vid en sådan prövning förutsättasfå en utförlig redogörelse för de erfarenheter som vunnits av lagenstillämpning. 7.2 Gällande rätt och aktuella lagförslag Idepartementspromemorian (Ds A 1975:2) Vissa ändringar i terrorisilagen harföreslagits att terroristiagstiftningen med vissa materiella ändringar skallintegreras i utlänningslagen (1954:193) och ges permanent giltighet. Deltaskulle dock inle gälla de särskilda bestämmelserna om tvångsåtgärder i spaningssyfte,vilka föreslogs skola upphävas. 1 proposition har vad gällerutlänningslagen lagts fram förslag om ändringar i denna, vilka i huvudsaköverensstämmer med promemorieförslaget. Vad gäller bestämmelserna omtvångsåtgärder har i strid med förslaget i promemorian i propositionenupptagits förslag till en tidsbegränsad lag om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall, Lagen föresläs gälla till utgången av 1976, Delföljande hänför sig väsentligen till de förslag som lagts fram i nyssnämndaproposition (1975/76:18), Enligt20 tj förslagel lill ny lydelse av utlänningslagen kan utlänning avvisas, omdel finns grundad anledning anta all han tillhör eller verkar för organisationeller grupp, som, med hänsyn lill vad som är kam om dess tidigare verksamhel.kan befaras utanför sitt hemland använda våld, hot eller tvång för politiskasyften och lill följd därav kan befaras även här i riket bedriva sådanverksamhet, Uiöver dessa skäl krävs för avvisning, all del med hänsyn till vadsom är känt om utlänningens föregående verksamhet eller eljesi föreligger faraall han här i riket medverkar till handling av angivei slag. Del uppdrasål RPS att upprätta förteckning över utlänningar som enligl de föreslagnareglerna skall avvisas. Förteckningen skall endasl få avse utlänning somtillhör eller verkar för organisation eller grupp som regeringen bestämmer, Iproposilionen föreslås vidare alt i 29 ;j utlänningslagen införs en femteutvisningsgrund, som ansluler lill de föreslagna avvisningsbesiämmelserna i 20ij, Avvisningsbeslutenligl 20 ij kan meddelas av polismyndighet (21 ij). Påslår utlänningen althan löper risk för politisk förföljelse om han avvisas skall ärendel i regelhänskjutas lill invandrarverkei, som med egei yurande undersläller regeringenärendet (21 a Ij), Beslut om utvisning enligt 29 ij första Slyckel punki 5skall alltid meddelas av regeringen (30 jj). Utlänning som avvisats ellerutvisats kan på grund av s, k, politiskt verkställighetshinder fä stanna i landel.Utlänningen kan i sådana fall meddelas föreskrifter om inskränkningar ochvillkor för vistelsen här, avseende vistelseort, byte av 1975/76:202 128 bosiadoch arbetsanställning saml anmälningsplikt (51 ij tredje och femte styckena). Denföreslagna lagen om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall (9-13 tji;terroristlagen) har enligt 1 tj tillämpning beiräffande utlänning som av regeringenavvisats eller utvisats med stöd av de ovannämnda terroristbe-siämmdserna iutlänningslagen men som av asylskäl tillåts kvarbli i landet, Lagen kan däoämteefter förordnande av regeringen med utgångspunkt från terroristrekvisiten i 20ij utlänningslagen bli tillämplig på andra fall av avvisning och utvisningsaml fall av förpassning och förvisning. Utlänning,som avses i I ij, får underkastas husrannsakan, kroppsvisitation ochkroppsbesiktning. Man får också ta fingeravtryck eller fotografi av honom.Förutsättningen är all åtgärden finnes vara av belydelse för att ulrönahuruvida lerroristorganisaiion eller terroristgrupp planlägger eller förberederåtgärd som utgör hot mol allmän ordning och säkerhel. Förordnande om åtgärdenmeddelas av polismyndighet. Undersamma förutsättning kan rätlen, om synnerligaskäl föreligger, meddela polismyndighet tillstånd att ta del av samtal tilleller frän telefonapparat, som innehas eller eljest kan antas komma attbegagnas av utlänning som avses i 1 S (3 ij). Rätten kan även i vissa fallmeddela polismyndighet tillstånd alt närmare undersöka, öppna eller granskapost- eller idegrafförsändelse. Bestämmelserna överensstämmer i huvudsak medreglerna i 27 kap, 9 tj RB, Frågan om lillslånd enligl 3 ij prövas avStockholms tingsrätt pä ansökan av RPS, Förfarandereglerna ansluter till 27kap, 16 S RB, Uppteckningfrän telefonavlyssning fär inte granskas av annan än rätten, RPS,polismyndighet eller åklagare (5 ij). Vad som inte är av betydelse för detändamål som föranlett avlyssningen skall efter granskningen omedelbartförstöras. 7.3 Lagstiftningens praktiska tillämpning 1propositionen med förslag till ändring i utlänningslagen m. m. lämnas vissauppgifier om tillämpningen av lerrorisilagen. Förteckningen över personer somskall avvisas enligt beslul på grundval av terroristbestämmelserna upptogsommaren 1975 något mindre än 80 personer. Endast i fråga om en av dessa haravvisningsbeslutel verkställts. Regeringen har meddelat beslut om utvisning av11 personer. Besluten har verkställts i sju fall. De särskildatvångsmedelsbestämmelserna har tillämpats i ett fall. Prop.1975/76:202 129 8 Telefonavlyssning i utländsk rätt Enligt72 § grundloven får telefonhemligheten brytas endast efier dom slolsbeslui,såvida inte särskilt undantag härifrän är stadgal i lag. Bestäm melser omtelefonavlyssning finns i processlagstiftningen, närmare besiämi retsplejeloven750 a-b tjtj. Avlyssning kan enligt 750 a tj retsplejeloven ske dels vid vissaangivna brolt (brott mot rikets yttre och inre säkerhel samt allmänfarligabrotl men även svikande av försvarsplikt, våld mol tiänsteman, främjande avfiykt, olaga tvång, olaga hot och hemfridsbrott), dels vid alla brott för vilkamaximistraffet är fängelse eller längre. Del skall finnas en påvisbargrund all anta att över den avlyssnade telefonen ges meddelanden till ellerfrän någon, som misslänks för någol av de angivna brotten. Vidare skall kunnaanias att avlyssning är av väsenilig belydelse för uppklarande av brottet.Beslut om avlyssning skall avse samlal till eller från en eller fiera bestämdatelefoner och ange för avlyssningen. Någon maximitid är ej angiven. Telefonavlyssningförutsätter som huvudregel ett föregående domstolsbeslut. Föreliggerförulsättningai; för avlyssning kan dock polisen, om del är uppenbar fara förall tillfället gär lill spillo ifall räliens beslut skall avvaktas, vid vissaslag av brolt företa avlyssning utan domstolsbeslut. Meddelande om avlyssningutan rättens tillstånd skall ges in till rätten som avlyssningenpåböoas. Domslolen avgör om avlyssningen kan godkännas och, i förekommandefall, om fortsatt avlyssning skall tillåtas. Föreligger inle tillstånd avrätten från avlyssningens påbötiande skall den avbrytas ochteleverket anmäla avlyssningen lill rätten i den ort där avlyssningen skettsamt till justilieminisleriet. Borde enligt rätlens mening avlyssning inte hainletts meddelar rällen della till . Avlyssningenskall företas av polisen. Uppteckningar eller annal återgivande av avlyssnade,samtals innehåll skall förslöras så snart del fastslagits att de saknarbetydelse för efterforskningarna. När avlyssning skell av samial från enlelefon i prival ägo skall rällen underrätta telefonens innehavare, om del kanske ulan skada för utredningen och omständigheterna i övrigt inle lalar häremot. Enligt750 b tj retsplejeloven kan rätten i olika fall besluta att skallmeddela polisen vilka telefoner som under viss tidrymd sätts eller har satts iförbindelse med en viss telefon, 9 1975/76. 1975/76:202 130 Delmä anmärkas att dansk lag innehäller en särskild regel om polisensanvändning av hemlig avlyssningsapparatur (mikrofoner) som genombryter del iövrigt gällande förbudet mol olovlig avlyssning. Förutsättningarna är desammasom för telefonavlyssning. Dock för sådan åtgärd aldrig vidtas utan rättenstillstånd. Någon motsvarighet till skyldigheten all underrättatelefoninnehavare om skedd avlyssning finns inte, Gällandefinsk lag saknar regler om telefonavlyssning vid förundersökning. Avlyssning avett av telefoninrättning förmedlat samtal kan icke lagligen ske. Då dettabetecknats som en brist, särskilt i fräga om bekämpningen av allvarligbrottslighet, har inom lagberedningen upprättats ett förslag till lagregler omavlyssning. De ingår i ett s, k, förundersökningspaket (Förslag till lagar omförundersökning, försvar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel ochersättning för beviskostnader). Förslaget överensstämmer i huvudsak medmotsvarande svenska regler och tillåter telefonavlyssning endasl föruppdagandet av redan begånget brott. Tillstånd till avlyssning skall kunna gesendast beträffande brott för vilka inte är stadgat lindrigare straff änfängelse i tvä är samt beträffande narkotikabrott. Endast domstol skall ha rättatt bevilja tillstånd till avlyssning. Tillståndet skall beviljas för högst tvåveckor i sänder, lagstiftningen skall vara permanent. Förslaget har rönt krilikoch dess framtida öde är osäkert. Enligten lag kan konungen eller den han sätter i sitt ställe görainskränkning i bl. a. telehemligheten genom att anordna lelefonkonlroll. Närmarebestämmelser härom har 1960 utfärdats i en resolution. Resolutionen innebär eninskränkning i befogenheterna enligt lag. Telefonavlyssning försåledes endast ske när del är påkallat av hänsyn till rikets säkerhet. Domstolbeslutar om avlyssning. Ingen lidsbegränsning är angiven. Hinder möter inte motatt avlyssnat material används som bevis i rättegång. Utöver domslolskontrollenfinns en särskild , som i praxis är den endamyndighet, som igångsätter telefonavlyssning. Ettutkast till ny straffprocesslag behandlas f. n, i justitiedepartementet.Förslaget innebär betydande utvidgningar i riktning mot de svenska och danskareglerna om telefonavlyssning. Domstol skall på ansökan kunna ge tillstånd lilltelefonavlyssning när någon med skäl är misstänkt, för brott mot riketssäkerhel, högmålsbrott eller allmänfariiga brott, vissa andra särskilt nämndabrott samt brott som kan medföra fängelse eller mera. Urvalet avtelefoner som får avlyssnas, kravei på vikl för uiredningen samltillslåndstiden överensstämmer med de svenska reglerna i RB, Förordnande frånåklagarmyndighet för vid fara i dröjsmål ersätta beslul av domstol under högst24 timmar, Uppleckningar och anteckningar som gjorts vid avlyssning skallförstöras i de delar de är utan betydelse för utredningen eller avser Prop.1975/76:202 131 uttalanden,som domstolen inte skulle kunna la emot som vittnesmål, I anslutning tillförslaget uttalas att lagen endast avser brottsutredning och att t, ex,avlyssning i syfte att förebygga en allvariig förbrytelse bör regleras i annanlag, t, ex, i poliiilag, I förslagel upptas även en beslämmelse enligt vilken domstolkan ålägga tdefonsiationsföreständare att upplysa polisen om vilka telefonersom under viss tidrymd sätts eller har salts i förbindelse med en viss telefon.Förutsättningen är att det gäller ett brott, vara fängelse kan följa. Även härkan åklagare meddela interimistiskt beslut. Reglerom telefonavlyssning meddelas i en lag frän 1968 om inskränkning i degrundlagsskyddade brev-, post- och idehemlighelerna. Reglerna kan indelas i ivåkalegorier. Denena kategorin avser reglerom telefonavlyssning som straffprocessueUtivångsmedel och åierfinns i slraffprocesslagen. Avlyssning fär ske om misstankeföreligger mot nägon om vissa grova brott, dels brolt mol statens yttre ellerinre säkerhel, dels vissa andra brotl säsom mord, rän, utpressning, barnarovoch vissa allmänfarliga förbrytelser. Det krävs alt ulforskande avsakförhållandena pä annat sätt är utsiktslöst eller väsentligt försvårat.Åtgärden fär riktas endasl mol den misslänkle och mot personer, som kan antasla emot eller vidarebefordra meddelanden lill eller från den misstänkte ellervilkas apparater den misslänkle kan anlas använda, Tillsländtill avlyssning beslulas endasl av domaren. Vid fara i dröjsmål får åklagareinterimistiskt förordna om avlyssning, Hans förordnande blir dock ogiltigt omdel inle godkänns av domaren. Tillstånd till telefonavlyssningfår meddelas för högsl med möjlighel lill förlängning. De somberörts av avlyssningen skall underrättas sä snart det kan ske ulan fara föruiredningen. Några regler om parlamentarisk eller annan kontroll avavlyssningsbeslut som meddelats av domaren finns inte. Denandra kategorin av telefonavlyssning saknar anknyining lill slraffprocessen.Del är här fråga om att skydda landets yttre eller inre säkerhel, och delbehöver inle alllid föreligga misslanke mol viss person om särskill broll.Ansökan om avlyssning får göras av förfaliningsskyddsmyndighe-lerna,säkerheistiänsien och underrättelsetiänsien. Beslutanderätten tillkommer iregel en av förbundskanslern särskilt utsedd förbundsminisier, 1 de fall däavlyssningen inle grundas pä misslanke om brott beslutar förbundsministern isamråd med en av förbundsdagen vald femmannanämnd, För-bundsminislern skall medhögst sex månaders mellanrum underrätta fem-mannanämnden om tillämpningen avlagstiftningen. Han skall vidare vatie månad underrätta en särskild kommission,som tillsätts av nämnden och består av domarkompetent ordförande och tvåbisittare, om de åigärder han beslutat. Kommissionen, som handlar självsiändigtoch inte fär underkastas direktiv, beslutar ex officio eller i anledning avklagomål om till-lätligheten och nödvändigheten av vidtagna åtgärder. en åtgärd otilläten eller onödig åligger det förbundsministern attofördröjligen upphäva åtgärden. Andra rättsliga åtgärder är inte tillåtna. Prop.1975/76:202 132 Iengelsk rätt fattas alla beslut om telefonavlyssning av inrikesministern.Tillämpningen överensstämmer beiräffande avlyssning med brottsutredande syfte ihuvudsak med vad som gäller enligt svensk rätt. För att polisen skall tillålastillgripa telefonavlyssning krävs all del skall röra sig om ell verkligtallvariigt brott, för vilket en tidigare ostraffad person kan påräkna minst treårs fängelse. Är mänga personer inblandade ställs lägre krav pä brottetssvårhetsgrad. Det förutsätts att normala spaningsmetoder har prövats ochmisslyckats eller enligt sakens natur kan antas bli resultatlösa. Slutligenskall det finnas goda skäl att tro att avlyssningen skall resultera i fällandedom. Det finns en inriktning pä organiserad brottslighet, som är särskiltsvåråtkomlig, Försäkerhetstiänsiens användning av telefonavlyssning gäller delvis andraförulsällningar. Del skall här röra sig om en slörre omsiörtnings- ellerspioneriverksamhel som kan befaras skada nationens intressen. Del material somkan erhållas genom avlyssningen måste vara direkl användbart vid insamlandet avde upplysningar säkerheistiänsien behöver för alt fullgöra sinaarbetsuppgifter. Kravet att normala metoder inte räcker till gäller även här.Däremot behöver sannolikheten för fällande dom inle vara lika hög som vidvanlig kriminalitet. Denfederala lagstiftningen i upptar i US Code Title 18, Chapter 119, regler omavlyssning av lelefonsamlal och andra samtal. Lagstiftningen, som tillkom 1968,reglerar förutom telefonavlyssning även användandet av teknisk apparaiur föravlyssning av samtal i allmänhet. Reglerna härför är desamma som förtelefonavlyssning. Telefonavlyssning är förbjuden utom i fall som anges ilagen. Undanlagfrån förbudet mot telefonavlyssning medges i vissa fall i brottsutredandesyfte. Federal domare kan pä ansökan av i sista hand justitieministern meddelatillstånd till eller godkänna redan gjord avlyssning vid vissa brolt.Brottskatalogen upptar många olika brott, främst de grövsta brotten motnationens yttre eller inre säkerhet och svåra brott mot liv, hälsa och frihet.Vatie lyp av narkotikabrott kan föranleda avlyssning. Delstatsdomarekan på ansökan av delstatens högste åklagare tillåta eller godkänna att polisenanvänder telefonavlyssning för att fö fram bevisning rörande vissa angivnagrova brott. Bestämmelsernaom telefonavlyssning innehåller många och detaljerade regler i rättssäkerhetensintresse. Inom skälig tid, dock efter det avlyssning avslutats,skall domaren underrätta dem som nämns i avlyssningsbeslutet och - efter skön- andra samtalsparter i avlyssnade samtal om avlyssningen och den tid som denförekommit. Om godtagbara skäl visas kan dock underrättelsen uppskjutas. Särskildaregler har meddelats i syfte att informera kongressen om till-lämpningen avavlyssningsbestämmelserna. Domarna, justitieministern och 1975/76:202 133 åklagarnaskall till ett särskilt organ, the Administrative Office of the United StatesCourts, lämna detaljerade uppgifter om avlyssningen, innefattande huruvidatillstånd eller godkännande sökts och meddelats, den tid avlyssningen pågått,vilket brott som avsetts och vem som gjort ansökan. Informationen frånjustitieministern och åklagarna skall ocksä ge en allmän bild avavlyssningarna, innefattande antalet samtal som avlyssnats, hur mänga av dessasom gav stöd för misslankarna, antalet personer som avlyssnats, antaletgripanden och rättegångar som föranletls av avlyssningen, vilka brolt deltagällt samt antalet fällande domar. Redogörelsen skall avslutas med ett allmäntomdöme om avlyssningens betydelse. Deupplysningar som lämnas frän domarna, justitieministern och åklagarnasammanställs till en rapport, som vane år överlämnas till kongressenoch upptar antalet ansökningar och tillstånd föregående kalenderår och ensammanfattning och analys av de lämnade upplysningarna. Vidsidan av ovannämnda undantag i brottsutredande syfte från del generellaförbudet mot avlyssning finns ett vidsträckt undantag i presidentenskonsliluliondla rätt alt vidta nödvändiga åigärder för all skydda nationen motfientliga handlingar frän främmande makt och samhällsomstörtande verksamhetinom landet. Prop.1975/76:202 135 9 Utredningens överväganden och förslag Telefonavlyssningutgör ett mycket allvariigt ingrepp i den personliga integriteten. Den innebäratt avlyssnaren kan tillgodogöra sig innehållet i förtroliga samtal ochmeddelanden mellan människor utan dessas medgivande eller vetskap. Del kan skegenom att samtal upptecknas och används. Men redan del förhällandet att samtalavlyssnas - utan att upptecknas eller bevaras - uppfattas som en allvarligkränkning. Särskilt gäller detta när avlyssning berör utomståendes samtal,Rälten att fritt och utan obehörigt intrång använda telefonen för offentligaoch privata meddelanden upptas i grundlagens uppräkning av de medborgeriigafri- och rättigheterna och skyddas av telefonreglementel och strafföudel motbrytande av lelehemlighet. Tillilen till att telefonhemligheien respekteras ärväsentlig från både enskild och allmän synpunkt. Om tilliten rubbas uppstårmisstro bland medborgarna, som gör telefonen oanvändbar som kommunikationsmedeloch ger upphov till en för samhällslivet skadlig otrygghet och rykiesspridning.Skall telefonavlyssning tillåtas måsle den därför reserveras för sådana fall,då medborgarna i gemen anser sig beredda att acceptera den allvarligaintegritets-kränkningen med hänsyn lill del iniresse som utgör motiv föråtgärden. Det är dessutom nödvändigl alt tvångsmedlet regleras på ett sådanisätl all det inte framstår som ett hot mot medborgaren i allmänhet. Densekretess som ligger i själva tvångsmedlets natur ger det en särställning iförhållande till de fiesta andra tvångsmedel.