prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — 19741975 väntas enviss ytterligare försvagning av den reala balansen ske, då importen beräknas stiga merän expor-len. Emellertid väntas en viss förbättring i bytesförhållandet kommaatt äga rum, vilket i första hand förklarasav att prisuppgången för en del exportråvaror blir betydande även 19741975medan importråvarornas prisökning väntas bli avsevärt dämpad.Förbättringen i bytesförhållandet beräknas uppgå till 1 a . Handelsbalansenskulle därmed bli något försvagad 19741975; underskottet beräknas till 1,2miljarder kr. Den internationella fraktmarknadenfortsätter alt uppvisa en mycket splittradbild. Tankmarknaden har präglats av betydande inaktivitet och den ökning itonnageefterfrågan som säsongmässigt inträder har till synes helt uteblivit. Defraktavslut som kommer till stånd sker till mycket låga fraktsatser som ger svag kostnadsläckning. På torrlaslsidandäremot är aktiviteten f. n. väsentligtstörre och lönsamheten mera tUlfredsställande. Även för linjefarten harmarknaden varit gynnsam vilket under större delen av året medfört elt högtresursutnyttjande. Intäkterna från denna del av verksamheten har därigenomökat påtagligt och utgör en inte obetydlig del av rederiernas totalaintäktsförbättring 1974. Bruttointäkterna förde tre färsta kvartalen 1974 blev enligt tillgänglig statistik mycket höga, ca 5,3 miljarderkr., vilket är mer än 1973. Även kostnaderna ökadeemellertid kraftigt eller med . De extrema höjningarna avbunker-priserna har starkt bidragit härtUl. Effekterna härav har emeUertid mUdrats väsentiigt genom alt man i efterhand lyckatskompensera sig i betydande grad. Preliminärt har sjöfartsnettot för 1974beräknats till 3 500 milj. kr., vilket är drygt 500 milj. kr. större än 1973 dåökningen jämfört med uppgick till ungefär samma belopp. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 80 har sjöfartsnetlol satts till3,, dvs. något lägre än1974. Intäkts- och kostnadsutvecklingen är vansklig att sia om. Enligtflera bedömare kommer kostnaderna att öka även om bunkerpriserna skulle falla,bl. a. beroende på att reparations- och andra översy-nesarbeten kommer attgöras utomlands i aUt större omfattning. Det anses också föga troligt attintäkterna skulle komma att öka nämnvärt tiU följd av höjda fraktsatsereftersom tonnageutbudet som är stort särskUt på tanksidan kommer att växa ytterligare 1975 och mer än väl motsvara efterfrågan. Enintäktsökning skulle därför vara främst volymmässigt betingad. Netloutflödet av resevaluta beräknaspreliminärt ha uppgått tUl ca 2 250 milj. kr,, dvs. ungefär lika stortsom 1973. Bruttoinflödet som under en långföljd av år uppvisade en mycket svag utveckling beräknas 19731974 haökat med medan brultoulflödet, som 19721973 var oförändrat, samtidigtberäknas ha ökat . I reala termer innebär detta en ökning av inflödet meddrygt och en minskning av utflödet med . Att det varit en nedgång i det renaturistresandet och delar av gränshandeln stöds av den statistik som föreliggerför färjetrafiken och charterflyget. Antalet resenärer med färjorna lUlFinland och minskade januariseptember 19731974 resp. ,medan antalet resenärer med charterflyg gick ned med . harantagits ett nettoutflöde av resevaluta av storleksordningen 2 450 milj. kr. Ifasta priser förutsätter detta att inflödet ökar med och alt utflödetblir ungefär oförändrat gentemot 1974. Underskottet i posten övriga tjänsterväxte under de tre första kvartalen 1974 med ca 270 milj. kr. jämfört medsanuna period 1973 och kom alt uppgå till ca 1 100 milj. kr. Det preliminärtberäknade underskottet för , ca 1 500 milj. kr., innebär en negativtillväxt 1973 1974 med drygt 300 mUj. kr.För 1975 har underskottet antagits växa yllerligare med ca 200 milj. kr. Transfereringsaktionerna 1974 resulteradepreliminärt i ett kraftigt nettoutflöde påca 2 350 milj. kr., vUket innebär en ökning med närmare 600 milj. kr.från 1973. 300 milj. kr. härav kan återföras på ökat gåvobistånd. Detta harantagits öka 1975 med ytterligare 400 milj. kr. och svarar därigenom nästanensamt för postens totala förändring detta år. Kapitaltransaktionerna beräknas 1974 halett tiU ett neltokapitalin-flöde på drygt 500 mUj. eller ca 100 mUj. kr.större än 1973. Hur dessa kapifalflöden fördelar sig framgår av nedanståendetablå. Posten statligakapitaltransaktioner beräknas 1974 utmynna i ett net-tokapitalutflöde på ca 400 milj. kr.,dvs. dubbelt så stort som 1973. Kapitaltransaktioner, milj. kr. Övriga privata långfristiga lån för finansiering av export och ökadeutflödet förklaras främst av ökat utnyttjande av dels beviljade utvecklingskrediter, dels IDA:s tillgångar i formav svenska skuldsedlar. Värdepappershandeln resulteradepreliminärt 1974 i ett mindre nettoinflöde på ca 50 milj. kr., vilket varnärmare 400 mUj. mindre än 1973. Det låga nettomflödet är i huvudsak atthänföra till minskade emissioner av svenska obligationslån i utiandet. Den övriga privata långfristiganyupplåningen utomlands har för 1974beräknats uppgå lUl 1 750 milj. kr., vUket är ungefär 500 milj. kr. Den tilltagande upplåningen förklaras åtminstone delvis av att svenskadireklinvesteringar i allt högre grad finansieras genom upplåning utomlands ochdärvid även registreras i kaphalbalansen utan alt bortfalla genomnettobokföring. Även utländsk upplåning i ökade 1974 och beräknas hauppgått tUl ca 180 milj. kr. Inkl. amorteringar i båda riktningarna beräknasnettokapitalinflödet under denna post tiU ca 780 milj. kr. Nettot av svenskaoch utiändska direktinvesteringar beräknas 1974 ha resulterat i ett nettokapitalulflöde pånärmare 1,5 mUjarder kr. eller drygt 500 milj. kr. mer än 1973. De svenskanyinvesteringarna utomlands svarar för närmare 400 milj. kr. av denna uppgång. Den kortfristiga upplåningen utomlandsför finansiering av export och import synes ha ökat under senare delen av 1974och givit upphov till ett nettokapitalinflöde på ca 150 milj. kr. att jämföramed ett neltout-flöde 1973 på i runt tal 350 milj. kr. Under posten övrigakapitaltransaktioner beräknas ett nettokapitalinflöde ha ägt mm på ca 1 400 milj. kr., vilket är ca 350milj. mer än 1973. Som delposter ingårbl. a. varvens exportkrediter samt krediter i samband med import avfartyg och flygplan. Tillsammans resulterade dessa transaktioner i ettnettokapitalinflöde på i runt tal 1 450 milj. kr. Bankernas utiandsställning slutligen, sommkluderar valutabankernas tidsposition, beräknas vid slutet av 1974 ha minskatmed ca 2 400 milj. kr. jämfört raed sanuna tidpunkt 1973. 6Riksdagen 1975.1 saml. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 82 4.1 Sammanfattning av industriproduktionensutveckling Den nuvarandehögkonjunkturen inom industrin synes ha passerat sin kulmen under senare delen av 1974.Orderingången ökade starkt under loppet av 1973, i inledningsskedet främsthänförligt till exportmarknaderna. Ökningstakten avtog , och uppvisade orderingången en stagnerandetendens. Genom den starka ökningen av orderingången och första delenav 1974 är orderslockarna dock alltjämt stora. I samband med den markantaefterfrågetUlväxten accelererade industriproduktionens tUlväxttakt snabbt underloppet av 1973. Produktionen ökade ytterligare om än i avtagandetakt . Produktionsökningen 19731974 kom därmed att uppgåtill . Resursutnyttjandet, som enligt konjunkturbarometern ökade brantunder 1973 och , synes ha kulminerat under senare delen av1974. Begränsningar i produktionsresurserna hardock på vissa håll håUit tillbaka produktionen . Framför aUt gällerdetta produktionen inom massa- och pappersindustrierna samt inom järn- ochstålverken. Produktionsuppgången 19731974 inom verkstadsindustrin exkl. varvblev däremot hög. Inom övriga delar av industrin synes produktion ochkapaciletsutnyttjandegrad ha höjts i mer begränsad omfattning. För 19741975 förutses en avmattning iframför allt den inhemska efterfrågeökningen bl. a. sammanhängande med enuppbromsning av den snabba lagerökningen. Under dessa fömtsättningarberäknas totala industriproduktionen öka med inemot 19741975. Destarkaste produktionsökningarna väntas kunna ske inom verkstadsindustrin,järn- och stålverken samt varven. Kraftiga produktionsinskränkningar väntasske inom sågverken på grand av fallande efterfrågan medanproduktionstillväxten inom övriga delar av skogsindustrin bromsas upp. 4.2 Gruvor och mineralbrott samttillverkningsindustri Utvinningen av malm i järnmalmsgruvornaökade 19721973 med . Uppsvinget i den västeuropeiska stålproduktionenmedförde att stålverkens efterfrågan på svensk malm steg kraftigt under loppetav 1973. Stålproducenternas lagerhållning av de svenska malmkvalite- TabeU 4:1IndustriproduktioDens utvecIUiDg 19721975 Procentuell volymförändring från föregående år -1,3 210, 220, 290 Övriga gruvor och mineralbrott -5,8 -0,8 -20,0 Pappers- och pappindustri m. m.= -5,3 -10,2 Järn- och stålverk* 38 ./.3841 Inkl. hyvlerier ochträimpregneringsverk. ' Inkl. smörjmedels-, asfalt- ochkolproduktindustri. Inkl. ferrolegeringsverk. . > Inkl. bätbyggerier. Inkl. dryckesvaru- och tobaksindustri. Källor: och . terna är vanligtvis låg och efterfrågetUlväxtenslog snabbt igenom i form av ökad avhämtning av svensk järnmalm. Exportvolymensteg därför kraftigt 19721973 . Den svenska malmen erforen fortsatt god efterfrågan även och skeppningen av malm begränsadesendast av otillräcklig hanteringskapacitet i Nar\'ik. Exporten av järnmalmtorde 1974 ha uppgått tiU 33 milj. ton en blygsam ökning jämfört med 1973.Genomsnittspriserna på malmleveranserna ökade 1973 1974, speglandeden med förhöjda prisnivå man erhållit i leveranskontrakten för 1974.Hemmaleveranserna steg 1973 1974 på grund av ökande malmbehov vidNorrbottens . Produktionsökningen 19731974 torde ha blivitförhållandevis hög . Tredje kvartalet 1974befann sig malmlagren säsongrensat sett på sin lägsta nivå sedan tredjekvartalet 1971. Reduktionen av lagren 1974 synes inte ha varit tUlnärmelsevislika stor som 1973 då de minskade med 2,6 mUj. En avmattning istålefterfrågan förutses 19741975 och i konsekvens därmed torde en vissförsvagning av marknaden för svensk järn-mahn vara att påräkna.Utbyggnadstakten inom stålsektorn har ett an- Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 84 talår underskridit stålefterfrågans långsiktiga tUlväxttakt och detta talar föratt stålverkens malmbehov inte kommer att skäras ned alltför drastiskt av denemotsedda konjunkturella avmattningen i stålefterfrågan . Här harantagits att den troliga försvagningen inom stålseklorn endast förhållandevismilt kommer att återverka på den svenska malmexporten som i volym beräknasminska 1974 1975. I leveranskontrakten har malmprisernajusterats upp kraftigt och de genomsnittliga exportpriserna för svensk järnmalmtorde 1975 komma att ligga högre än 1974. För hemmaleveransernas del fömtses enavsevärd volymökning även 19741975. Brytningstakten i järnmalmsgruvorna torde19741975 inte komma alt drivas upp lika snabbt som 19731974 ca 1 %produktionsökning 19741975 synes trolig och malmlagren beräknas minska även1975. I de svenska ickejärnmalmsgrtivorna brytsmalm innehållande bl. a, koppar, bly, zink, mangan, silver och guld. Brytningenav bly och zinkmalm täcker de inhemska behoven, medan övriga även importerasi varierande grad. Brytningen ökade mycket kraftigt19721973 beroende på att kapaciteten i koppargruvan i . Exportvolymen ökade därmed starkt 19721973 . Elllageromslag i de inhemska ickejärnmetaUverken 19721973 bidrog tiU alt importenökade kraftigt. Utvinningen av ickejärnmalmer stegmåttligare 19731974 men produktionsökningen kom dock att uppgå till ca 22 %.Avtagande efterfrågan på ickejärnmetailer, och därmed ickejärnmalmer, medfördeen försvagning av exporttillväxten och exportvolymenberäknas ha ökat 19731974. Även importen av ickejärnmalmerutvecklades svagt 19731974 volymuppgången skattas till . En fortsatt uppbyggnad av ickejärnmetallverkensinsatsvarulager ägde rum och kom även ett omslagi gruvornas malmlager, som efter all ha minskat nu ökadekraftigt på grund av de försämrade avsättningsmöjligheterna. En vikande efterfrågan på ickejämmalmeremotses 1975, vUket torde medföra att produktionsökningen 19741975 bliravsevärt lägre än 19731974. Exportvolymen fömtses minska och importen tordeöka mycket svagt 19741975. EfterfrågetUlväxten på deninteraationella frävarwmarknaden var redan vid ingången av 1973 utomordentligtstark som en följd av den samtidiga och starka ökningen av bostadsbyggandet iEuropa, och . Utbudet kunde inte öka i motsvarandeutsträckning särskilt som möjlighelema tUl lageraweckling i producentledet varbe- 1 Preliminär nationalbudget 85 Tabell 4: 2 Försörjningsbalans för sågade och hyvladeträvaror 1973 1975 (barr- och lövträ) resp. 1 000 kbm -20,0 -15,3 -33,3 -1,0 -20,1 -20,0 -3,2 -0,5 -1,0 -20,1 Marknaden kom sålunda att präglas av ettväxande efter-frågeöverskottmed starkt stigande priser, vilket ytterligare synes ha stimulerat köparna attinte bara täcka sina kortsiktiga behov utan också tillgodose sina behov och mer. De svenska expoitförsälj-ningarnaför leverans 1974 kom sålunda alt starta 1973 närmare än normall. Försäljningsaktiviteten var till en början mycket stark men mattades påtagligt under senhös ten då bostadsbyggandet i flertalet för svensk trävaruexport betydelse fulla länder i minskade kraftigt. kunde öka sitt utbud på europamarknaden då bostadsbyggandet i och började falla. Redan omkring /1974 uppstod härigenom ett klart utbudsöverskolt. Byggkonjunktureni försvagades ytterUgare under loppet av 1974 men till följd av tidigare tecknade kontraktöversteg importen för brukningen och lagerökningen i importörleden kom särskilt att bli stark. De svenska marknadsandelarna på europamark naden föll tillbaka och trots en ökning av den utomeuropeiska expor ten blev minskningen totalt 19731974. Genomsnittspriserna för exportleveranserna steg dock inemot 60 %19731974 då en mycket stor del av utförseln kontrakterats till den starkt uppdrivna prisnivån /1974. Den inhemska förbrukningen ökade endastsvagt 19731974. Den ökade trävaruförbrukningen inom industrin motvägdes av enfortsalt minskning av konsumtionen inombyggnadsverksamheten. Leveranserna till hemmamarknaden torde dock haökat något starkare då lagercykeln i förbrukarleden kom in i en uppbyggnadsfasunder . Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 86 Produktionen inom sågverken var fortsattexpansiv och trots en neddragning under andra kvartaletblev produktionen betydligt högre än andra halvåret 1973och pro-ducentiagren steg väsentligt. Produktionsminskningen fortsatte och blevsynnerligen markerad då många sågverk genomfördedriftsstopp mellan jul och nyår. Produktionen för hela 1974 kom dock att medendast understiga produktion varför producentiagren vidutgången av 1974 var mer än 1 milj. kbm högre än . Den bild av byggnadsverksamheten iVästeuropa som kan tecknas pekar ulan insats av nytillkomna snabba ochstarka stimulansåtgärder inom byggnadssektorn mot en ytterligare minskning1974 1975 även om byggandet i några länder slutar falla eller stiger någotunder loppet av året. Det därigenom genererade importbehovet beräknas minskakraftigt dels på gmnd av lagerneddragningar, dels på grund av att den inhemskaproduktionen rimligen torde öka sina marknadsandelar på importens bekostnad.Utgångspunkten för exportprognosen har varit de imporlprognoser somframlades vid ECE Com-mittee's möte . Där beräknadesden samlade importen till de åtta största importiänderna svarande föromkring av den svenska utförseln falla 19741975. Med ett antagandeom oförändrade svenska andelar i resp. länders import 1975 jämfört med 1974samt en ökning av exporten till slutar kalkylen på en minskning av utförseln på 19741975. Genomsnittsprisernaför leveranser beräknas sjunka påtagligt jämfört med . Den inhemska byggnadsverksamheten fömtsesfalla tUlbaka ytterligare något 19741975 som förbmkningsökningeninom industrin dämpas. Totalt sett beräknas sålunda förbrukningen stiga endastsvagt och då förbmkar]agren inte torde öka ytterligare fömtseshemmaleveranserna minska 19741975. Mot bakgmnd av den ovan skisseradeefterfrågebilden och med hänsyn till de starkt ökade producentiagren kan man särskilt för räkna med fortsatta kraftigaproduktionsinskränkningar. Här harkalkylerats med en produktionsnedragning på vUket beräknas medföraen viss reducering av producenternas lagerhållning. Den snabba uppdragningen av Västeuropaspappersproduktion under loppet av 1973 genererade en stark ökning avmassaefterirågan. Då utbudet av massa från begränsadestUl följd av det höga kapacitetsutnyttjandet inom pappersindustrin i Förentastaterna uppstod snart bristtendenser trots en relativt kraftig ökning avmassaproduktionen i världen. Exportleveranserna från den svenska massaindustrinkunde under dessa omständigheter öka 19721973. Största delen av leveransernaabsorberades av huvudmark- 1 Preliminär nationalbudget 87 nadernai men kunde en exceptionellt stark ökning ske avleveranserna till de utomeuropeiska marknaderna. Där, liksom i , ökade de svenska marknadsandelarnagenom det begränsade utbudet från och . Produktionenökade kraftigt 19721973 men då kapacitetstaket nåddes redan undervåren 1973 kom produktionstillväxten 19731974 att begränsas till ungefär 1,. Den rekordhöga utförseln medförde en stark avtappning avfärdigvamlagren. Då möjligheterna till en ytterligare sänkning av lagren var små , som hemmaleveransernafortsatte att öka, sjönk exporten 19731974 med . Utförseln under 1974har i allt större utsträckning koncentrerats till medan den utomeuropeiska utförseln drastiskt minskat. Leveransprisernasom steg kraftigt särskUl ökade markant under loppetav 1974 uppgången 19731974 blev inemot . Massamarknaden i var starkännu . Det torde dock av flera skäl vara rimligt att räkna meden temporär försvagning under 1975.Västeuropas pappersförbmkning lorde sålunda bli dämpad ävenom en viss uppgång kan ske mot slutet av året.Återhållande på pappersefterfrågan torde vidare en upphörande lageruppbyggnadi förbrukar- och handelsledet verka. Då utbudet äv papper från ökar ytterligare på världsmarknaden kan man räkna med en svag utveckling av pappersproduktionenoch därmed också av massaefterfrågan i . Med en vissuppdragande inverkan på massaleveransernaännu in på 1975 synes dock ett behov kvarstå av ytterligare påfyllnad avmassalagren vid pappersbruken. En viss ökning avdessa lager lorde emellertid redan ha skett . Vidare förefaller en ökning av utbudet påvärldsmarknaden ofrånkomlig inte bara avpapper utan också av massa från den integrerade massa-pappersindustrin iFörenta staterna till följd av en svag inhemsk pappersefterfrågan. Under dessa förutsättningar beräknas den svenska massaexporlenminska 19741975. Den genomkapacitetstillväxl möjliga produktionsökningen av avsalumassa inom densvenska massaindustrin är mycket måltiig 19741975. av kontinuerligtutnyttjande av produktionsapparaten har underhålls- och reparationsarbetenblivit eftersatta och det finns därför ett klart uttalat behov av driftsstopp.Produktionen beräknas därför bli i stort sett oförändrad 1975 jämfört med1974. En sådan produktionsutveckling iförening med den ovan skisserade exportprognosen och en fortsatt måttlig ökning av leveranserna på hemmamarknadenger utrymme för en viss behövlig uppbyggnad av de vid slutet av 1974utomordentiigt små producentlagren. Tillväxten avpappersefterfrågan inom hela OECD-området var stark 19721973 och trots en kraftig ökning avvästvärldens papperspro- Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 88 duktionuppstod klart uttalade brisltendenser i synnerhet vad gällertidnings- och journalpapper. Den svenska pappersindustrins produktion ochleveranser blev under dessa marknadsförhållanden bestämd avproduktionskapaciteten. Exportleveranserna steg i volym 19721973innefattande en kraftig ökning också av exporten till de utomeuropeiskamarknaderna dit utbudet från och begränsades av bristandeleveranskapacitel. Prisuppgången blev stark under loppet av 1973 efter attunder en lång följd av år visat en tämligen långsam utveckling; exportprisindexsteg 19721973. En klar förstärkning av hemmaefterfrågankom också till stånd vilket, då den privata konsumtionen ökadetämligen långsamt, kan återföras på en ökad pappersförbrukning inom industrinsamt ökade förbrukarlager. Produktionstill\äxten blev stark19721973 med en volymökning på och produktionskapacitetenutnyttjades fullt . Ävenunder 1974 har produktionen expanderat i takt med kapacitetsiillskottenoch resulterat i en volymökning på 19731974. Leveraiisutvecklingen harvarit fortsatt stark och i stort sett begränsats av Ie\eranskapaciteten vilketresulterat i en exporttUlväxt på drygt 6 'o somhemmamarknadsleveranserna stigit med i stort sett samma ökningstal. Exportprisernafortsatte att stiga i än mer markerad takt under loppet av 1974 mellanårsgenomsnitten blev ökningen ca 46 9&.Under hösten 1974 skedde emellertid en klar förändring avefterfrågebilden för papper i . Den tidigare omtalade bristen på tidningspapper hävdes som tecken på en marknadsförsvagningi form av fallande orderingång till pappersbruken på kontinenten och iStorbritannien blev tydliga för andra pappersslag bl. a. kraftliner, kartongoch finpapper. Denna efterfrågeförsvagning kan till en del förklaras av enupphörande eller avsaklande lageruppbyggnad hos förbrukare och meUanhändervilkas lager sannolikt drogs ned kraftigt iinledningsskedet av förbrukningsexpansionen. Det lorde emellertid ocksåvara rimligt att anta att den slutliga efterfrågan på papper klart dämpats isamband med nedgången i den allmänna ekonomiskaaktiviteten . Med hänsyn till den bUd som tecknas ikapitlet om de internationella utsikterna förutses en fortsatt dämpad utveckling av pappersförbrukningen iVästeuropa sannolikt också accentuerad av enupphörande ökning av förbrukarlagren. är det troligt attpappersutbudel från fortfar att öka på världsmarknaden beroende påsvag konsumtionstUlväxt i . Mot denna bakgrund förutses en istort sett oförändrad exportvolym av papper 1975 jämfört med . Inkluderasäven exporten av träfiberplattor, vilken väntas ytterligare falla tillbaka,beräknas exportvolymen för hela gruppen minska 1 Preliminär nationalbudget 89 ca1 % 19741975. Exportprisökningen, vilken som nämnts var stark under loppet av1974, förutses i det emotsedda försvagade marknadsläget bli betydligt lägreunder 1975 en uppgång 19741975 på har bedömts som trolig. De inhemskaleveranserna beräknas stiga om än i något svagare takt än under 1974med hänsyn till en förutsedd lägre ökningstakt i denprivata konsumtionen och industrins pappersförbrukning. Den ovan redovisadeleveransutvecklingen tillsammans med ett antagande om en uppgång av de vidingången av året mycket små producentlagrenberäknas medföra att produktionen ökar 1974 1975. Produktionsutvecklingeninom peiroleumraffinaderier m. m. har varit vikande alltsedan 1971, huvudsakligenberoende på relativt kraftiga produktionsneddragningarinom de egentliga raffinaderierna. Mellan 1972och 1973 stannade produktionsminskningen vid 1/för hela branschen, varviden påtaglig produktionsökning skedde inom smörjmedels-, asfalt- ochkojproduktindustrin. Under loppet av 1974 föll produktionen inom dennadel av branschen myckel kraftigt, framför allt ; inellanhalvåren dämpades takten i produktionsneddragningen påtagligt. Inom deegentliga raffinaderierna skedde en vissproduklionsuppdragning ; mellan halvårenvände emellertid produktionskurvan nedåt relativt kraftigt. För branschen som helhet resulterade detta i ensuccessiv försvagning av produktionenunder loppet av 1974 och preliminärt beräknas produktionsneddragningenha blivit 19731974. OAPEC-ländernasbeslul om begränsningar av råoljetillförseln resulterade i läg införsel av råolja /1974. Detta synesemellertid ej ha medfört några mer omfattande störningar i produktioneninom de svenska raffinaderierna då en relativt omfattande lageruppbyggnad avråolja ägt rum . Den inhemska förbrukningen avpetroleumprodukter beräknas ha minskat kraftigt med tyngdpunkten förlagd huvudsakligentill . Bakom denna utveckling låg ett flertal faktorer; ransonering,sparkam.panj, kraftiga prishöjningar och en gynnsam väderlek.