prop · FZ03166 · 1975-12-31 00:00:00 — Inom energi- och kommunikationsområdena förbättras nu planeringen.Dessa förslag bereds f. n. inom . Behovetav planering i meningen av en kontinuerlig process som syftar till att skapaett sådant beslutsunderlag att handlingsberedskapen och handlingsfriheten ökarinför framtiden är inte begränsad tUl någon viss sektor. Behovet finns inteheller uteslutande på central nivå i samhället utan är också påtagligt pålokaVregional nivå. Jag vUl emellertid betona att syftet med en förbättradplanering inte är att skapa ett allomfattande centralt planeringssystem, som idetalj reglerar näringslivet och samhället. Syftet är tvärtom att inom ramenför det informationsutbyte som planeringen föratsätter skapa möjligheter förett vidgat samarbete mellan företag och samhälle på alla nivåer. Detär mot denna allmänna bakgmnd jag nu går att bedöma de särskUda förslagen.Frågorna om informationssystemet och den offentliga styrdserepresentationenberör i huvudsak samhällets och medborgarnas information om och inflytande påden ekonomiska utvecklingen i stort. Frågan om arbetstagamas inflytande iföretagen är närbesläktad och inte mindre viktig. Kraven på en utveckling motföretagsdemo- 1975/76:166 116 kratisom innebär att de anstäUda garanteras insyn och inflytande på företagensverksamhet har fått allt större styrka. Vidgade möjligheteratt påverka de egna arbetsvillkoren är' nu för de flesta självklara krav. 1972års lag om anstäUdas styrelserepresentation innebar ett viktigt steg. Jagnoterar nu med tUlfredsställelse att den i allt väsentiigt har fungerat väl ochatt en fast grund för en permanentning av lagen och en utvidgning av desstillämpningsområde har lagts. Informationssystemetbygger på ett ömsesidigt Informationsutbyte mellan samhälle och företag. Detbestår av följande komponenter information från företagen tillsamhället information från samhället tillföretagen Verksamhetenregleras av uppgiftsskyldighetslagen, som gäller till utgången av juni 1976.Lagen innebär i huvudsak följande. Föratt säkerställa informationen från företagen till samhällsorganen föreskrivsuppgiftsskyldighet för näringsidkare i fråga om väntad ekonomisk utveckling avverksamheten och planerade eller väntade utvidgningar eller inskränkningar iproduktionen, sysselsättningen eller driften. Endast en översiktiig redovisningfordras. Uppgiftsskyldighet får åläggas och avse förhållandeunder den närmaste femårsperioden. Uppgifterna skall lämnas till länsstyrelsenefter anmodan av myndighet som regeringen bestämmer, f. n. statistiskacentralbyrån (SCB). Ilagen finns en särskild bestämmelse som slår fast att vid tillämpningen avlagen de uppgiftsskyldiga inte skall betungas onödigt. Omuppgiftsskyldig inte fuUgör sina åligganden enligt lagen kan vidvite kalla honom tUl överläggning. Tanken är att muntlig kontakt kan skapaförutsättningar för utbyte av information. liksomkommunstyrelsen kan också i annat fall kalla företagare till överläggning.Föratsättningen är att den fråga soiii överläggningen skall omfatta är avväsentlig betydelse för länet resp. kommunen och att näringsidkaren har ålagtsuppgiftsskyldighet enligt lagen. Vid sådan överläggning skall som regelföreträdare för de anställda beredas tUlfälle att närvara. Ifråga om informationen från samhällsorganen till företagen föreskrivs i lagenatt länsstyrelse och kommun minst en gång skall lämna en översiktiigredogörelse för verksamhet och planering inom länet resp. kommunen till demsom har ålagts uppgiftsskyldighet enligt lagen eUer som sysselsätter fler än 50arbetstagare inom länet eller kommunen. Prop.1975/76:166 117 Dådet gäller informationen mellan samhällsorganen föratsätter lagen att vissvidarebefordran sker av de insamlade uppgifterna (primärmaterialet) och att iövrigt materialet offentiiggörs i form av sammanställningar. En viktig frågasom aktualiseras i detta sammanhang är a-wägnmgen mellan uppgiftslämnarensintresse av sekretesskydd för lämnade uppgifter och det allmänna intresset attinformationen verkligen kommer tUl nytta i samhällets planeringsarbete. Enförutsättning för att lämnade uppgifter av känslig natur skall vara av godkvalitet är att företagen känner förtroende för sekretesskyddet. Väsentligt försystemet måste därför vara att primärmaterialet inte sprids till en vidarekrets än som är absolut nödvändigt. I lagen finns en bestämmelse av sådantinnehåll. Där föreskrivs också att det alltid skall göras en avvägning mellannäringsidkarens intresse av sekretess och samhällsorganens behov av uppgiften.I fråga om primärmaterialet föreskrivs att uppgift får överlämnas till SCB ochkommunstyrelsen i den kommun där arbetsstället finns och i övrigt endast tUlmyndighet för vars verksamhet uppgifterna är av väsentlig betydelse. TUl skydd för deuppgiftsskyldiga fmns ytterligare sekretessbestämmelser.Uppgiftsskyldighetslagen föreskriver tystnadsplikt för den som på grund avlagen har fått kännedom om näringsidkarens affärs- och driftsförhållanden.Dessutom finns i lagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten att utbekommaallmänna handlingar (sekretesslagen) en paragraf, 20 a §, som gör det möjligtatt skydda handlingar med uppgifter som fordrats in med stöd avuppgiftsskyldighetslagen. Informationfrån företagen har inhämtats genom ett rapportsystem sombestår av både skriftliga enkäter och muntliga kontakter. Större enkäter hargenomförts en å . Delegationen har rekommenderatlänsstyrelserna att iaktta stor restriktivitet med vidarebefordran avprimärmaterialet till andra myndigheter. Delegationen har vidare utfärdat vissaanvisningar om hanteringen av materialet. Lokala variationer har förekommit ifråga om utlämnandet. Närdet gäller erfarenheterna av hittillsvarande försöksverksamhet konstaterardelegationen att enkäternas uppgifter har utgjort ett värdefullt underlag föri första hand den länsvisa planeringen men också har varit av visst värde påkommunal nivå. På central nivå har användningen varit begränsad men väntas få enstörre roll inom bl. a. det industripolitiska området. Urvalet av nyaintressanta fall, dvs. de fall som är av särskild betydelse församhällsorganens planering eller som kan påkalla någon form av åtgärder frånsamhällets sida, har varit mycket begränsat. En viktig orsak härtUl äratt systemet är nytt och att dess möjligheter ännu inte har kunnat utnyttjastill fullo. Länsmyndigheterna i vissa län har redan genom andraInformationskanaler god inblick i de potentiellt intressanta fallen. Delegationenbedömer mot denna bakgrand att den genom rapport- 1975/76:166 118 systemetinsamlade informationen från näringslivet utgör ett värdefullt material församhällsplaneringen på alla nivåer. Närdet gäller informationen från samhäUet till företagen har delegationen genomtillämpningsanvisningar och rekommendationer sökt skapa viss enhetlighet iinformationsgivningen. Informationen har haft både skriftiig och muntUg form.Delegationen konstaterar att man inte har nått fram till någon slutgiltigutformning . Därför bör utvecklingsarbetet fortsätta bådenär det gäller den skriftliga och muntliga informationen. Ifråga om informationen meUan samhällsorganen har delegationen sökt samordnainformationsinhämtandet främst när det gäller rapportsystemet och andraenkäter med närliggande syfte. Därvid har samordning skett både av vissadefinitioner och med vissa basregister. Ytterligare samordningsmöjligheterfinns i fråga om enkäter med likartat innehåll. När det gäller spridningen avuppgifter från rapportsystemets enkäter föreslår delegationen att i princip demyndigheter som kan uppvisa ett legitimt och dokumenterat behov av uppgifternaför planerings- och prognosändamål även skall få del av dessa. Delegationentar i detta sammanhang upp sekretessfrågan och lägger fram förslag tUl Ökatsekretesskydd i olika avseenden. a. föreslås att i en särskUd paragraf slåsfast att primärmaterialet får användas endast som underlag vid statlig ochkommunal planering och prognosverksamhet eUer för statistiskasammanställningar. Vidare föreslås att central myndighet eller idet län där arbetsstället finns vid varje särskilt tiUfälle skall pröva omuppgift kan lämnas ut. Delegationen föreslår också att vid utlämnande förbehållskall kunna göras. Sammanfattningsvisanser delegationen att erfarenheterna visar attinformationssystemet kan fås att fungera tillfredsställande, även omytterligare utveckling och förbättring behövs i flera avseenden. Delegationenföreslår att den nuvarande lagen permanentas efter vissa smärre justeringar.En delegation föreslås leda den fortsatta verksamheten med att vidareutvecklasystemet. Delegationenspositiva bedömning av försöksverksamheten och förslaget att permanentainformationssystemet har vunnit starkt stöd vid remissbehandlingen. Någraremissinstanser anser dock att försöksperioden bör förlängas. I fråga ombehovet av utökat informationsutbyte råder enighet. Den kritik som förekommergäller närniast detaljutformningen. På en principiellt viktig punkt förekommerdock kritik mot utformningen av förslaget. Med hänvisning till bl. a. bristeri sekretessskyddet framför några remissinstanser, bland dem SAF/industriförbundet/handelskammareförbundet,kritik mot användningen av skriftiiga enkäter. Förmin egen del ansluter jag mig till delegationens och remissinstansernasuppfattning om behovet av ett organiserat informationsutbyte. Prop.1975/76:166 119 Detunder försöksperioden utvecklade informationssystemet företag. samhälle synesi sina huvuddrag vara ändamålsenligt. I ett utvecklat skick bör systemet kunnafylla.en väsentlig del av den behövliga informationen. Jagvill i detta sammanhang ta upp frågan om informationssystemets roll för dennäringspolitiska planeringen på central nivå. Med näringspolitisk planeringavser jag då, som jag har sagt, en kontinuerlig process i syfteatt förbättra beslutsunderlaget för samhällsorganen i sin tur syftande tillökad framförhållning och handlingsfrihet. Inom flera områden pågår en utbyggnadav planeringen i denna mening. Informationssystemet har främst kommittiU användning inom ramen för länsplaneringen. Regeringen avser att senareunder våren lägga fram en proposition om samordnad regional- ochsysselsättningspolitik där länsplaneringens framtida utformning redovisas. Närdet gäller industrin har för vissa tunga industribranscher skogsindustrin,järn- och stålindustrin, varvsindustrin och byggsektorn särskUda branschrådbildats för samråd rörande branschens förhållanden och framtida utveckling. Påläkemedelsområdet har en särskild delegation tillsatts med i princip sammabakgrund och syfte.. Jag anser att informationssystemet företagsamhälle börkunna spela en betydelsefull roll i dessa sammanhang. Jämsides med en fortsattutveckling av systemets lokala och regionala användning bör det således iframtiden kunna spela en viktig roll för den industripolitiska planeringen såvälför sektorn i sin helhet som för olika industribranscher. Jag anser därför ilikhet med de allra flesta remissinstanserna att tiden nu är mogen attpermanenta informationssystemet. Detta Innebär naturligtvis inte att systemethar fått sin slutliga utformning. Självfallet bör systemet ytterligareutvecklas och förbättras allt eftersom man vinner nya erfarenheter. Jag är medveten om attskriftiiga enkäter har brister både när det gäller att samla in planunderlagoch ge ledning för urval av intressanta fall. Liksom flertalet remissinstanseranser jag dock att enkäterna utgör ett så värdefullt hjälpmedel att de böranvändas även i fortsättningen. Av praktiska skäl och med hänsyn till behovetatt hushålla med de tillgängliga resurserna är det helt ogörligt att genommuntliga kontakter erhålla motsvarande underlag för planeringen på lokal,regional och central nivå. En årlig enkätomgång är ett. väsentligt underlag fören stor dd av den samhällsplanering som bedrivs eller är under uppbyggnadsamtidigt som den gör det möjligt att selektivt koncentrera den resurskrävandekontaktverksamheten till de områden och företag som ger det största utbytet församhällets planering och övriga insatser. Svårigheternaatt skapa ett fungerande sekretesskydd får inte överdrivas. Något missbruk harsåvitt känt inte förekommit . Delegationen har emellertidi enlighet med direktiven över- 1975/76:166 120 vägtsekretessfrågorna och lagt ned betydande ansträngningar på att få fram ettvälavpassat sekretesskydd. Jag vill i detta sammanhang erinra om attutredningen om den kommunala demokratin i sitt betänkande (SOU 1975: 41)demokrati rekommenderat en så öppen redovisning som möjligt när detgäller uppgifter från informationssystemet företagsamhäUe. Även för egen delvill jag framhålla betydelsen från demokratisk synpunkt av att uppgifterna sålångt möjligt kan användas offentligt i kommunala organ och allmän debatt. Motdetta önskemål måste dock vägas det behov av sekretess som finns när det gälleruppgifter rörande enskilda arbetsställen. I likhet med huvuddelen avremissinstansema anser jag att delegationens förslag på denna punkt Uksom iövrigt är väl ägnat att läggas till grund för en permanent lagstiftning omuppgiftsskyldighet m. m. Ifråga om vissa jämkningar och detaljer i det framlagda lagförslaget återkommerjag i specialmotiveringen. Här vill jag nämna endast en punkt där jag anser attlagförslaget bör kompletteras, nämligen i fråga om de anställdas medverkan Irapportsystemet. I samband med reform förutsattes att samråd med deanställda skulle ske vid både företagets informationslämnande till samhälletoch samhällets information till företaget. Av delegationens rapport framgåratt samråd har skett endast i begränsad omfattning.Kritik på denna punkt har förts fram från LO och TCO. Jag anser i likhet medTCO att i lagen bör tas in en bestämmelse om samrådsskyldighet i samband meduppgiftslämnande. Frågan om formerna för samrådet bör ägnas särskUduppmärksamhet i det fortsatta utvecklingsarbetet. 12.2.2Riktlinjer för den fortsatta verksamheten Delegationenlägger på grundval av erfarenheterna från försöksperioden fram vissa förslagsom avser det fortsatta utvecklingsarbetet på informationssystemet. Liksomtidigare bör det ankomma på regeringen att inom ramen för lagen närmarebestämma utformningen av verksamheten. Jag anser det dock lämpligt att i dettasammanhang ta upp vissa frågor som har diskuterats under remissbehandlingen. Informationfrån företagen till samhället Delegationenredovisar i rapporten en genomgång av planeringen på central, regional ochlokal nivå och konstaterar att kraven på en utbyggd planering finns på allanivåer. Behovet av information rörande företagens planerade verksamhet ärdärför stort, det gäller t. ex. förändringar i sysselsättningen vid de enskUdaarbetsställena. Därigenom är också de faktorer som ligger bakomsysselsättningsförändringar, dvs. etablering/ nedläggning,produktionsutveckling och investeringar av stort intresse. Förutom behovet avett allmänt planeringsunderlag har önskem-ålet att kunna urskilja s. k.intressanta fall spelat en central roll för upp- 1975/76:166 121 byggnadenav rapporteringen om företagens verksamhet och planer. De skriftliga enkäternaskall alltså både ge underlag för den samhäUeliga planeringen och vara ettsystem med vars hjälp lokala och regionala myndigheter kan urskilja dearbetsställen som kan ha särskild betydelse för planeringen eller för andrasamhälleliga verksamheter. I dessa fall skaU en uppföljning genom muntligakontakter ske på regional och/ eller lokal nivå. Samtligaremissinstanser ansluter sig allmänt till delegationens uttalanden om behovetav Information. erinrar om att verket avser att årligenlägga fram en rapport om utvecklingen inom svensk industri med beskrivningar avproduktions-, sysselsättnings- och investeringsutveckllngen inom ett antalbranscher. Denna rapport skall vända sig till centrala och regionala organ medplanerings- eller myndighetsuppgifter samt till enskilda företag, bransch- ocharbetsmarknadsorganisationer. Den avses bygga på bl. a. planmaterial ochuppgifter om , nuläge som erhålls genom informationssystemet företagsamhälle.Flertalet länsstyrelser, landsting och kommuner framhåUer de ökade kraven påregional oeh planering och det informationsbehov detta skapar.Landstingsförbundet och kommunförbundet betonar nödvändigheten av attlandsting och kommuner får tillgång till primärmaterialet för resp.landstingsområde och kommun. Flertaletremissinstanser understryker enkätmaterialets värde som prognos- ochplanunderlag. Några länsstyrelser anser att enkäterna inte har fått denbetyddse man har väntat för urvalet av intressanta fall, bl. a. beroende påbristande resurser. Föregen del ansluter jag mig tiU vad delegationen och flertalet remissinstanseruttalat om behovet av information lämplig som underlag för samhällsorganensplanering på lokal, regional och central nivå. Jag finner dettillfredsställa.nde att rapportsystemet, trots sin försökskaraktär, har visatsig vara ett värdefullt instrament för utvecklingen av den samhälleligaplaneringen. Informationssystemet har, som jag tidigare framhållit, hittillshaft sin största betydelse för planeruig på lokal och regional nivå. Envidareutveckling av systemet behövs för att ytterligare förbättra underlagetför denna planering. En viktig uppgift i det fortsatta arbetet medinformationssystemet bör därutöver vara att få ett bättre underlag för den merövergripande näringspolitiken med tonvikt på industrin. Jagvill i detta sammanhang också peka på att överläggningar pågår mellanregeringen och om samråd i lokaliseringspolitiskafrågor. Härvid kan det visa sig att vissa av de uppgifter som behövs församrådet kan inhämtas genom informationssystemet företagsamhälle. Vadgäller frågan om informationens roll för urvalet av intressanta fall i övrigtär det ännu för tidigt att bedöma materialets användbarhet Prop.1975/76:166 122 Det är naturUgt att där länsorganen redan har en utbyggdoch kontinuerlig kontakt med företagen intressanta fall kan spåras utan det nyamaterialet. I övriga delar av landet torde dock en årlig genomgång av länetsföretag på grundval av rapportsystemets enkätmaterial kunna ge värdefullinformation. Särskilt gäUer detta öm företrädare för berörd kommun deltar iberedningen av det aktuella enkätmaterialet. Rapportsystemet bör alltså även ifortsättningen kunna användas för uppspårningen av intressanta fall. Ifråga om rapportsystemets omfattning uttalades i samband med reformatt systemet skulle omfatta hela näringslivet utan begränsning tillviss näringsgren. Delegationen, som till-lämpat systemet på industrinoch partihandeln, har undersökt behovet av att vidga det till övriga delar avnäringslivet. Med utgångspunkt i behovet av ytterligare information och detsätt på vilket detta bäst kan tillgodoses anser delegationen att det förnärvarande finns anledning att överväga endast en relativt begränsadutvidgning. Informationsinhämtande direkt från enskilda företag bör inte ske ide branscher där utvecklingen kan bedömas bättre eller enklare med hjälp avuppgifter från andra käUor. Endastett fåtal remissinstanser yttrar sig över denna fråga. I regel finner mandelegationens avvägningar välmotiverade. Ävenenligt min mening bör uppbyggnaden av systemet begränsas till sektorer som intelämpligen kan täckas på annat sätt. Jag anser det sålunda inte motiverat attinformationssystemet generellt byggs ut till att omfatta hela näringslivet.Detta innebär att tyngdpunkten liksom bör ligga på industrisektorn. Enligtuppgiftsskyldighetslagen får näringsidkare åläggas uppgiftsskyldighet tvågånger årUgen. EnUgt vad jag uttalade i prop. 1972:116 bör bara arbetsställenmed minst 50 anställda generellt ingå i systemet. Enligtdelegationens förslag bör enkätundersökningarna normalt äga rum en gång per år.Möjlighet bör dock finnas att vid särskilda behov utöka uppgiffsskyldighetentUl . Som regel bör liksom endastarbetsställen med 50 anställda omfattas. Möjligheter bör finnas tilltillfälliga avvikelser inom vissa branscher eller geografiska områden. Flertaletremissinstanser ansluter sig tUl delegationens bedömningar i dessa frågor. Ifråga om storleksgränsen anser flera kommuner att den för vissa kommuner skallkunna sänkas till 20 å 25 anställda. Ocksåjag ansluter mig till de bedömningar som delegationen har redovisat. Enligtmin mening bör storleksgränsen 50 anstäUda Uksom hittiUs kunna underskridasendast om särskUda skäl finns. Eftersom det är önskvärt att omfattningen avuppgiftsskyldigheten preciseras i lagen föreslår jag att i den tas in enbestämmelse av innehåll att uppgiftsskyldighet får avse arbetsställe med färreän 50 anställda endast om det Prop.1975/76:166 : 123 ärav särskild betydelse vid statiig eller planering att uppgift lämnas. Systematiskamuntiiga kontakter ingår som en av huvudkomponenterna i rapportsystemet.Delegationen konstaterar att sådana kontakter är ett effektivt medel attfördjupa den information som erhålls genom enkäterna. Därför förordas enutbyggnad av denna verksamhet. Remissinstanserna är enigamed delegationen på denna punkt. understryks dock att en systematiskmuntlig kontaktverksamhet är mycket resurskrävande. Flera instanser anser attkontakterna i första hand bör inriktas på företag som har speciell betydelseför orten eller regionen eller på aUa företag över viss storlek. Sådanasynpunkter framför bl. a. flera länsstyrelser och kommuner. Kommunförbundetoch flera kommuner understryker att kommunerna bör delta i den muntiigakontaktverksamheten. När det gäller muntiigkontaktverksamhet är samtliga ense om att den behöver byggas ut. kanjag konstatera att denna verksamhet inte har funnit sin definitiva form.Behovet av direkta muntiiga kontakter finns på alla nivåer, dvs. på lokal,regional och central nivå men också hos ett stort antal oUka myndigheter på varoch en av dessa nivåer. Det står klart att någon total samordning av allkontaktverksamhet är varken önskvärd eller möjlig. Jag är för egen del inteberedd att nu ge några riktlinjer för denna verksamhet. De synpunkter som harframförts bör beaktas i den fortsatta verksamheten som på denna punkt börinriktas på en systematisering av de muntliga kontakternas roll inom rapportsystemet.Jag vill i detta sammanhang erinra om att rapportsystemets uppgift är begränsadtiU att ta fram information om företagens planeruig på medellång sikt somunderlag för samhällets egen planering och handlingsberedskap. Rapportsystemetberör däremot inte myndigheternas löpande verksamhet eller handläggningen avenskilda ärenden. Utifrån denna begränsning bör rapportsystemets muntligakontakter inriktas på att komplettera och fördjupa den planinformation sominfordras genom enkätema. Informationfrån samhället till företagen Delegationenframhåller att den skriftiiga informationen tiU företagen har ett berättigandepå grund av att den kan nå många mottagare. Den bör emellertid förenklas ochkoncentreras. Den muntUga Informationen vid personliga besök på enskUdaarbetsställen bedöms som klart överlägsen skriftiig information och bör därförges ökat utrymme. Detta måste dock vägas mot att kostnaderna för varje kontaktär avsevärt högre än vid skriftlig information. Särskilda informationsträffarbör arrangeras i samverkan mellan kommuner och oUka länsorgan. Deremissinstanser som tar upp delegationens förslag i denna del är i allmänhetpositiva. Ett flertal länsstyrelser redovisar sålunda att den Prop.1975/76:166 124 skriftligainformationen fyller ett angeläget behov särskilt hos de mindre och medelstoraföretagen. framhåller att ömsesidigheten iinformationsverksamheten är av grandläggande betydelse. De undersökningar somhar gjorts visar enligt nämnden att informationsskrifterna har mötts av enpositiv attityd. En förbättring av materialet behövs dock i form av dels enskrift med mer varaktig information, dels en mer regelbundet utkommandepublikation för dé aktuella och kortlivade uppgifterna. Flera remissinstanserunderstryker behovet av en intensifierad muntlig kontaktverksamhet, bl. a. iform av särsldlda informationsträffar eller konferenser.