prop · FY0323 · 1975-12-31 00:00:00 — Ytterst komraerdet dock att åvUa det beslutande organet att göra ett sådant val av projekt attskilda slag av arbetsplatser med korttidsutbUdade kommer med i den uppsökandeverksamheten. Med anledning av vad jag anfört om förhållandena på bl. a.de små arbetsplatserna vill jag stryka under det angelägna i att urvalet görspå ett sådant sätt att de korttidsutbildade vid dessa inte blir eftersatta. Jagkommer i det följande att för /76 beräkna 3 milj. kr, föruppsökande verksamhet på arbetsplatser. Särskilda projekt bör påbörjas förstefter , eftersom de bör kunna samordnas med de studiesocialareformema. Medel för förberedelser av projekt bör dock kunna utgå med börjanden . Jaggår nu över tiU att behandla studieorganisatörernas uppgifter i den uppsökandeverksamheten. Studieorganisatörernakommer att ha en central roll i den uppsökande verksamheten. Denförsöksverksamhet FÖVUX bedrivit ger enligt min mening belägg för vikten av attstudieorganisatörerna har förmåga att identifiera sig med den grupp som söksupp. FÖVUX konstaterar att denna identifikation lättast nås omstudieorganisatören har nära anknytning till den uppsökta gmppen och väl kännerdess förhållanden. Jag delar den uppfattningen. Den form för den uppsökandeverksamheten på arbetsplatserna som jag i det föregående har förordat innebäratt av fackliga organisationer utsedda studieorganisatörer genomförverksamheten. Goda förutsättningar bör därför finnas för att studieorganisatörernahar den nödvändiga anknytningen till och kunskapema om de grupper som söks upp. Enviktig uppgift för studieorganisatörerna är att ge de uppsökta en allsidiginformation om de studiemöjligheter som finns, vilka former av studiestöd dekan utnyttja, vilka möjligheter de har att få ledighet för utbildning m. m,FÖVUX' försöksverksamhet liksora tidigare erfarenheter har visat attstudiecirkeln är en raycket lämplig studieform för vuxna, som har liten elleringen studievana. Den uppsökande verksamheten måste dock läggas upp så, att deuppsökta får full frihet att välja mellan olika vuxenutbltdningsformer.Studieorganisatörerna bör därför ha grundläggande kunskaper inte bara omstudiecirklar utan även om andra former av vuxenutbildning, såsom folkhögskolor,facklig utbildning, arbetsmarknadsutbildning, olika former av högskolestudier,och statiig vuxenutbUdning m. m. För att studieorganisatörerna skallkunna fullgöra denna viktiga uppgift fordras att de får en viss utbildning,FÖVUX har också betonat det angelägna häri. LO och TCO har gemensamt inkommitmed skrivelse i frågan, som jag tidigare redovisat (4.2,1), I denna skrivelseframhåUs bl. a. att studie- 1975: 23 179 organisatörernavid sidan av uppsökande verksamhet för utbUdning också kommer att biträda vidgenomförandet av andra reformer som rör verksamheten på arbetsplatserna. Motden bakgrunden påtalar organisationerna att behovet av resurser för utbildningav studieorganisatörer inte kan tUlgodoses i önskvärd omfattning på grandvalav endast de förslag som FÖVUX lagt fram. Eftersom studieorganisatörernakommer att ha vidare uppgifter än att enbart medverka i uppsökande verksamhetförordar LO och TCO också att ett särskilt bidrag skall utgå för utbildning avdem. Detär enligt min mening önskvärt att studieorganisatörerna ges en vissförberedande utbUdning. Jag delar också LO:s och TCO:s uppfattning att det imånga fall kan vara mindre ändamålsenligt att bekosta denna uteslutande medmedel som söks i samband med projekt för uppsökande verksamhet påarbetsplatserna. Som nämnts i det föregående förutsätter jag att de fackligaorganisationerna kommer att upprätta en turordning för mellanolika projekt för uppsökande verksamhet på arbetsplatserna. En sådan planeringbör göra det möjligt att förbereda genomförandet av projekten genom engrundläggande utbildning av berörda studieorganisatörer soni sedan kan behövakompletteras i anslutning till de enskilda projekten. En sådan ordning börkunna undanröja risken för att den begränsade tid sora står tiU buds mellan dentidpunkt då medel för enskilda projekt beviljas och den då projektet skallgenomföras leder tiU en bristfällig utbildning av och information tiUstudieorganisatörerna. Dessutom fömtsätter jag att en omfattande reguljäruppsökande verksamhet i enlighet med förtroendemannalagen kommer att äga rurapå många arbetsplatser även i de fall då särskilda medel för projekt inteutgår. Jagförordar alltså att särskilda medel anvisas för grundläggande utbildning avstudieorganisatörer. Dessa bör beräknas under det nya anslag till uppsökandeverksarahet på arbetsplatserna ra. som jag kommer att förorda i detföljande och under detta anslag redovisas under en särskild anslagspost. Medlenbör fördelas till centrala fackliga organisationer och få användas förgrundläggande utbildning av studieorganisatörer. För /76beräknar jag 2 mUj. för utbildning av studieorganisatörer. Medlen bör kunnatas i anspråk redan från . 7.4.2Uppsökande verksamhet i bostadsområden FÖVUXföreslår att ett statsbidrag inrättas för uppsökande verksamhet ibostadsområden. Detta bidrag skall enligt FÖVUX kunna sökas av studieförbundsom avser att bedriva uppsökande verksamhet i bostadsområden i saraverkan raedsådana organisationer som har såväl folkrörelseanknytning som förankring inomde grupper i bostadsområdena som skall sökas upp. Som exempel på sådanaorganisationer nämner kommittén hyresgäst- eller bostadsrättsförening,handikapporganisa- 1975: 23 180 tionoch politisk organisation. Bidrag tUl verksamhetbör enligt FÖVUX bevUjas av SÖ. Remissinstansernahar delade uppfattningar ora FÖVUX' förslag i denna del. Flertalet ställer sigpositiva till huvudtanken att uppsökande verksamhet måste riktas också tUl dekorttidsutbildade inom andra grupper än dem som kan nås på arbetsplatserna.Samtidigt har emellertid många remissinstanser däribland ochVuxenskolan anfört invändningar mot det föreslagna sättet att genomföraverksamheten. a, framhålls dels att den samverkan mellan studieförbund ocholika organisationer FÖVUX fömtsätter inte prövats i tUlräcklig omfattning,dels att möjligheterna för olika vuxenutbildningsanordnare att medverka i denuppsökande verksaniheten enligt förslaget blir begränsade. Jaghar tidigare framhållit att det övergripande syftet med uppsökande verksamhetär att nå ut med information till personer med bristfällig grundläggandeutbildning om deras rätt och möjligheter tUl studier. Den tillgängligastatistiken över befolkningens utbildningsstruktur visar även om den ienskildheter kan ha brister att betydande gmpper av hemarbetande kvinnor ochpersoner med skilda handikapp tillhör de korttidsutbildade. Det är enligt min meningangeläget att låta även dessa grupper omfattas av uppsökande verksamhet. Deninformation om möjligheterna tUl studieverksamhet som de därigenom får kan imånga fall bli en avgörande impuls för dem att genom studier söka vidga sinaintressen och sina kontakter med omvärlden. Studierna kan också utveckla derassjälvförtroende så att de i större utsträckning vågar delta isamhällsaktiviteter av skilda slag. De kan vidare i många fall leda tillförberedelser för att träda ut i arbetslivet. FÖVUXhar med sin försöksverksamhet visat om än i begränsad skala att det ärmöjligt att med en uppsökande verksamhet riktad till hemarbetande ochhandikappade nå en förhållandevis god studie-rekrytering. redovisarkommittén emellertid att de problem sora är förenade med studieverksamhet förhemarbetande och handikappade delvis är andra och mera svårlösta än de sorauppträder vid uppsökande verksamhet på arbetsplatserna. Bl.a, är det svårt atti bostadsområden avgränsa de grupper som bör sökas upp. Vidare måstestudieorganisatörerna ofta göra flera besök därför att de sökta personernainte alltid är anträffbara. Kostnaderna för den uppsökande verksamheten blirdärför större än raotsvarande kostnader för uppsökande verksamhet påarbetsplatserna. Andra problem uppstår enligt FÖVUX på grund av bristandemöjligheter att ordna barntillsyn under studierna och att bistå handikappademed färdtjänst eller annan service. Eftersom de två sistnämnda problemenhänger samman med utbyggnad av den service kommunala organ skall svara för harFÖVUX inte ansett sig böra lämna förslag till deras lösning. Somjag framhållit är det angeläget att nå ut med information tillkorttidsutbildade bland hemarbetande och handikappade om deras studiemöjligheter.Arbetet på att fmna lämpliga former för detta måste intensifieras, FÖVUX'försöksverksamhet i bostadsområden har emellertid varit av ganska litenomfattning. Koraraittén har endast i ett fåtal fall prövat sitt förslag ora attstudieförbunden skall samarbeta med olika organisationer som harfolkrörelseanknytning och är förankrade bland de grupper som söks upp. De avFÖVUX redovisade erfarenheterna begränsar sig vidare till ett fåtal kommunersom inte kan sägas representera hela skalan av kommunstorlekar ochtätortsgrapperingar. Vadjag anfört talar enligt min raening för att beslut inte nu bör fattas omuppsökande verksamhet i större skala i bostadsområden. Jag förordar i ställeten fortsatt och utvidgad försöksverksamhet med att söka upp korttidsutbildadegrupper i bostadsområden. Försöksverksamhetenbör avse en treårsperiod och ansvaret för dess genomförande bör åvila SÖ. Denbör utformas så att erfarenheter kan vinnas från ett representativt urval avkommuner, såväl sådana sora har stora tätortsområden som sådana med mindretätortsområden och glesbygd. Försöksverksamheten bör inriktas på att prövaolika former av samspel mellan studieförbund och organisationer. Därvid börsådana organisatoriska lösningar sökas som förhindrar att skilda utbildningsanordnaresamtidigt genomför uppsökande verksamhet riktad till samma grapper. Vissasärskilt angelägna grupper som t.ex, handikappade och invandrare böruppmärksammas, varvid samordning bör eftersträvas med redan pågående försök. Gerförsöksverksamheten tillfredsställande resultat bör den kunna utvidgas underförsöksperioden. SÖ bör därför avge rapporter i sådan tid att de kanbeaktas i budgetarbetet. Om godtar mina förslag i dessa frågor, avserjag att föreslå regeringen att uppdra åt SÖ att genomföra försöksverksamhetensamt att länina närmare föreskrifter om formerna för den. Jag beräknarkostnaden för försöksverksamheten till 1 milj. kr. under /76. SÖhar som tidigare nämnts i sin anslagsframställning för /76föreslagit att medel till uppsökande verksamhet bör ställas tillfolkhögskolomas förfogande. Jag är inte nu beredd att tUlstyrka SÖ:s förslag, Jaghar i det föregående belyst den roll folkbildningsorganisationerna spelat iarbetet på att bygga upp en förhållandevis omfattande vuxenutbildning. Derasförraåga att föra in aktuella och viktiga samhällsfrågor i studieverksamhetensamt deras nära kontakter raed bl, a. de stora löntagarorganisationerna gördem väl ägnade att föra ut utbildningen till de grupper som vanligen inte sökersig till utbildning, FolkbUdningsorganisationema kommer därför enligt minmening att ha en central ställning närdet gäUer att anordna utbUdning för de korttidsutbUdade vuxna tiU vilka denuppsökande verksamheten på arbetsplatserna och den försöksverksamhet ibostadsområden som jag förordat riktar sig. För attfolkbildningsörganisationerna skall kunna fullgöra dessa uppgifter och nåtUlfredsställande resultat fordras att samhällets stöd till dera byggs ut. Detutbyggda stödet bör ges en sådan form att det främjar det folkbildningsarbetesom vänder sig tUl utbildningsmässigt och kulturellt eftersatta gruppersamtidigt som folkbUdningens frihet och studieförbundens folkrörelsekaraktärbevaras. FÖVUX har lagt fram förslag med denna innebörd. Jag tar nu upp dessatUl behandlmg, FÖVUXföreslår att ett ökat statiigt stöd till studiecirkelverksamheten i förstahand skall syfta tiU att utjämna skiUnaderna mellan prioriterade och ickeprioriterade chklar, Remissinstansema har med få undantag tillstyrkt detta. Jaganser att FÖVUX' förslag i denna fråga får avvägas mot de reformer som FÖVUXföreslår på andra områden De resurser som kan ställas tUl förfogande för budgetåret1975/76 bör enUgt min raening i första hand inriktas på sådana åtgärder som isärskilt hög grad innebär förbättringar för grupper som är eftersatta, t.ex, korttidsutbildade som endast kan nås genom uppsökande verksamhet,människor i glesbygd och handikappade. Jag är därför inte nu beredd att ta uppfrågan om en utjämning av bidragen till allmänna icke prioriterade ochprioriterade cirklar. Jag förordar att Bidraget till allmänna cirklar dvs. bådeprioriterade och icke prioriterade cirklar höjs med . Dessutom kommer jag i det följande att isamband med mina ställningstaganden till FÖVUX' förslag ifråga om studiecirkelverksamhetför handikappade och studiecirkelverksamhet i glesbygd förorda vissaytterligare höjningar av bidraget till studiecirklar. Deprioriterade cirklarna omfattar nu ämnena engelska, svenska, matematik ochsamhällskunskap på en nivå som svarar mot högst årskurs 9, Ävensådan cirkel som syftar till att utveckla handikappades färdigheter attmeddela sig är prioriterad. Jag förordar att också cirklar i andra språk änengelska och svenska fr. o. ra. /76 skall räknas somprioriterade, om deltagarna har detta språk som modersmål (hemspråk). Detta skuUeinnebära att vuxna invandrare får förbättrade möjligheter till viss utbildningi hemspråket. Deras barn har redan rätt att inom skolväsendet få sådanutbUdning. Jag förordar också en annan utvidgning av de prioriterade cirklarna.De reformer som. har genomförts och kommer att genomföras inom den närmasteframtiden för att öka arbetstagarnas inflytande i företagen koramer att ställaökade krav på kunskaper bl. a. i ekonomi. Det är angeläget att förbättraarbetstagarnas möjligheter att få sådana kunskaper. Dessa är saratidigt ettviktigt inslag i den fackliga utbildningen. Jag anser därför att all fackligutbUdning i studiecirkelforra bör vara prioriterad. 1975: 23 183 Ilikhet raed FÖVUX anser jag att studieförbunden bör få medel för administrativaförstärkningar och ökad utbildning och fortbildning av cirkelledare m, m, FÖVUXhar föreslagit att bidragen till studieförbundens organisationskostnader ochkostnader för pedagogisk verksamhet av olika slag samt bidraget tillproduktion av studiematerial för handikappade skall ökasmed sammanlagt 5,2 milj. kr. Jag förordar en ökning med detta belopp /76. Jag kommer att i det följande närmare redovisa fördelningenpå olika ändamål, IFÖVUX' försöksverksamhet kompletterades studiema med studie-teknisk handledningoch studierådgivning och diskussioner om utbUdnings- och arbetsmarknadsfrågor,I försöksverksamheten visade sig de metoder som liknade studiecirkelnspedagogiska form vara mest lämpliga. I likhet med FÖVUX anser jag att måletför s t u d i e o r i e n t e-ringen bl, a, bör vara att hos individen skapa enstörre självtUlit och tro på sin egen förmåga. Studieorienteringen bör bygga pådeltagarnas egen aktivitet och så långt möjligt utgöra en integrerad del avstudiecirkelarbetet, FÖVUXutgår från att cirkelledaren oftast är den mest lämpade att ha hand omstudieorienteringen men anser att det för att tillgodose speciella önskemål icirkeln också bör finnas möjlighet att tiUkalla en särskild expert, t,ex, enkonsulent för studie- och yrkesorientering eller en tjänsteman frånarbetsförmedlingen. Experten bör delta på samma villkor som vanligexpertmedverkan medger om inte studieorienteringen ingår i expertenstjänstgöring. FÖVUX föreslår en utvidgning av nuvarande bestämmelser omstatsbidrag för expert och fackmannamedverkan så att expertmedverkan förstudleorientermg medges raed högst två av utöyer denexpertmedverkan som medges enligt nuvarande bestämmelser, I likhet raed FÖVUXförutsätter jag att studieorienteringen i allmänhet kommer att has om hand avstudiecirkelledaren, I samband med min anmälan av anslaget Bidrag till studieförbundkommer jag att förorda en höjning av bidraget tUl studieförbundens pedagogiskaverksamhet bl, a. med hänsyn till behovet av att utbilda cirkeUedare istudieorientering. Jag anser också att det bör finnas möjlighet att tillkallasärskUd expert. Detta bör dock ske inom ramen för gällande bestämmelser förmedverkan av expert och fackman, Ilikhet med FÖVUX och samtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan anser jagatt studieverksamheten för handikappade bör byggas ut. Studieverksamheten börplaneras i samarbete med handikapporganisationerna och självfallet vända sigäven till handikappade som inte är medlemmar i någon handikapporganisation. Ilikhet med FÖVUX anser jag att man så långt möjligt bör underlätta förhandikappade att delta i reguljära studiecirklar, Bl.a. med hänsyn tUl 1975: 23 184 cirkelledarnasbehov av ökade kunskaper om handikappade bör cirkel-ledarutbildningenförstärkas. För intresserade cirkelledare bör det också finnas möjlighet mer omfattande utbildning och fortbUdning i den specialmetodik som iblandkan bU aktuell. Det finns också ett behov av ökad kurs- och konferensverksamhetkring handikappfrågor. I samband med min anmälan av anslaget koramer jag därför att i det följande förorda att bidraget tillstudieförbundens pedagogiska verksamhet för handikappade i enlighet medFÖVUX' förslag höjs raed . för /76. FÖVUXframhåller det stora behovet av studiematerial för handikappade, t. ex.material anpassat för vuxna utvecklingsstörda, talböcker ochpunktskriftslitteratur för blinda och böcker med stor text för synskadade. Jagkommer i det följande att för /76 beräkna en höjning av bidragetför produktion av studiematerial för handikappade med . i enlighetraed FÖVUX' förslag. För att underlätta för döva att delta i reguljärastudiecirklar kommer jag att i samband med min anmälan av anslaget Bidrag tillstudiecirkelverksamhet förorda att ett särskilt bidrag för teckenspråkstolkinförs . Teckenspråkstolken bör kunna vara närvarande under helacirkeln och fungera som en assisterande cirkelledare. Bidrag bör utgå dels förarvode, dels för resor och traktamenten. FÖVUXföreslår att ett särskilt bidrag skall utgå för vissa tekniska ochorganisatoriska stödåtgärder för handikappade. FÖVUX har beräknat kostnadematill ca . Jag beräknar att ett belopp av denna storlek bör kunnaställas till studieförbundens förfogande för olika stödåtgärder som kan göradet möjligt för handikappade att delta i studiecirklar. FÖVUXframhåller att det finns en rad olika problem förknippade med uppsökandeverksamhet och cirkelstudier både utanför tätorterna och i små tätorter. Detenda särskilda stöd som utgår för studiecirklar i glesbygd är bidrag för av kostnadema för resor och traktamenten tUl cirkeUedare för cirkel inom detallmänna stödområdet utom g-ort (dvs. ort där reguljär tre- eller fyraåriglinje av gymnasieskolan får anordnas). FÖVUX föreslår att begreppet "glesbygd"skall utvidgas tUl att gälla hela landet med undantag av g-orter. Med dennadefinition beräknas av befolkningen bo i glesbygd. De nuvarandebestämmelserna ora ersättning för kostnader för resor och traktamente tillcirkelledare skall enligt FÖVUX' förslag gälla hela detta område. Vidareföreslår FÖVUX att ett bidrag med , skall utgå förstudiecirklar som anordnas inom orarådet. Ilikhet med FÖVUX är jag medveten om att uppsökande verksam- hetoch cirkelstudier är svårare att genomföra utanför större tätorter. Jag anserdock att man även när det gäller utbildning böi: ansluta sig till dendefinition av stödorarådet sora används i andra sammanhang. Den definitionFÖVUX föreslagit skulle dessutom troligen leda till att man tvingades göravissa undantag. Det kan t. ex. inte vara riraligt att vissa förortskommuner iStockholm, där treårig linje av gymnasieskolan inte anordnas, skulle räknassora glesbygd. Jag anser att de resurser som kan avsättas för att stimulerastudiecirkelverksamhet i glesbygd inte bör fördelas så att de koraraer attomfatta områden med närmare hälften av befolkningen. De bör i ställetkoncentreras tUl de delar av landet där glesbygdsproblemen är störst. Mot dennabakgrund kommer jag att i det följande i samband med rain anraälan av anslagetBidrag till studiecirkelverksamhet förorda att ett särskilt bidrag med 2 kr.per studietimme skall utgå för cirklar som anordnas inom det allmännastödområdet på ort utanför g-ort. Vidare kommer jag att i samband med minanmälan av anslaget Bidrag till studieförbund förorda en kraftig höjning avbidraget till pedagogisk verksarahet bl, a, med hänsyn till behovet avutbildning av cirkeUedare i glesbygd, FÖVUX föreslår attämneskurser som arrangeras av studieförbund och folkhögskolor tillsammans meraregelmässigt bör kunna förläggas utanför folkhögskolans lokaler och attgällande författning ändras så att ämneskurs, som anordnas i kombination medstudiecirkelverksamhet, utan dispensförfarande skall få omfatta änen vecka, dock rainst . Beträffande förläggningen av ämneskurserutanför folkhögskolans lokaler utgår kommittén från, att folkhögskoleutredningenytterligare överväger hur en utvidgad verksamhet av detta slag skallgenomföras. Samtliga remissinstansersom yttrat sig i frågan bl. a. LO, TCO, , () och Vuxenskolan tillstyrker utredningens förslag.Rörelsefolkhögskolomas intresseorganisation framhäller att de av kommittén iandra sammanhang anförda fördelarna hos folkhögskolorna utnyttjas mesteffektivt om kurserna förläggs till skolornas egna lokaler. Detta innebäremellertid inte att man avvisar tanken på att vissa kurser förläggs utanförskolans lokaler, om avsikten är att vinna kortare resvägar och bättre rörelseanknytning. Medhänsyn till att folkhögskoleutredningens arbete pågår tar jag inte i dettasamraanhang ställning till FÖVUX' förslag ora folkhögsko-Ickurser, Jag anseratt folkhögskoleutredningen ytterligare bör överväga hur en utvidgadverksamhet av detta slag skall genomföras och vilka särskilda resurser som kankomma att behövas om FÖVUX' förslag genomförs. 1975: 23 186 Ettstudiestöd avpassat för vuxnas behov är, som jag har strukit under, enförutsättning för att många vuxna skall få möjligheter till utbildning. Ettsådant studiestöd bör enUgt min mening uppfylla i första hand följande trevUlkor. Fördet första bör det i betydande utsträckning ersätta det inkomstbortfall somföljer av att vuxna tar ledigt från sitt arbete för att studera. Det är allmäntsett inte rimligt att kräva att den vuxne för studier på t. ex, grundskolanseller gymnasieskolans nivå skall behöva vidkännas en väsentlig sänkning avlevnadsnivån för sig och sin familj. Många korttidsutbUdade vuxna tillhörlågavlönade grupper och har fasta utgifter som i stort sett tar hela derasinkomst i anspråk, I direktiven till SVUX angavs också att det borde vara encentral uppgift för kommittén att konstruera ett studiestödssystem somuppfyllde detta vUlkor, Fördet andra bör studiestödet kunna avse både förhållandevis korta studier ochstudier . De vuxna får därigenom frihet att välja mellan attkombinera utbUdning och arbete, dvs. att delvis bedriva studier på fritid, ochatt studera på heltid. Det blir då också möjligt för dem att med studiestödkompensera även ett förhållandevis litet inkomstbortfall, som korta studiermedför. Fördet tredje bör studiestödet till övervägande del bestå av bidrag.Erfarenheterna visar nämUgen att motviljan raot att finansiera studier medåterbetalningspliktiga medel har den vidaste spridningen bland de i ekonomisktoch utbUdningshänseende sämst ställda gmpperna. Om studiestödet innehåller återbetalningspliktig del kommer det således inte att ha någonstimulerande effekt bland dessa grupper. Dennuvarande studiestödsformen, studiemedelssystemet, uppfyller inte dessavillkor. Detta torde vara en av anledningarna till att de något äldrekorttidsutbUdade inte i tUlräcklig omfattning kommit med i vuxenutbUdningen,Studiemedelssystemet byggdes upp för att främst tillgodose behovet avstudiestöd för dem som direkt efter gymnasieskolan går vidare tUl högreutbUdning, Denstudiestödsform som tillämpas inom arbetsmarknadsutbUdningen,utbildningsbidrag, uppfyller förhållandevis väl de vUlkor jag har nämnt.Eniigt min mening behövs även andra former av vuxenstudie-stöd och jag förordaratt sådana införs.