prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — räknar därför med lägretiUgänglighet efter kommersiell idrifttagning.Erfarenhetema i ger inle anledning till att ändrabedömningarna att ett kärnkraftverk efler inlrimningsperioden bör producera ca70 % av den energimängd som teoretiskt skulle kunna produceras om anläggningengick helt ulan fel och inte behövde ställas av för underhåll och bränsle-byte. De åtgärder som harredovisats i rapporten mot sabotage vid värmekraftverk håller på attgenomföras. Beträffandebränsle- och avfallshantering pågår f. n, etl omfattande internationelltforsknings- och utvecklingsarbete. En särskild utredning den s, k,studerar olika aspekter rörande omhändertagande och slutligdeponering av aktivt avfall. Frågor som rörrisken för spridning av plutonium måste lösas inom ramen för inlemalionelllsamarbete. Ensammanfattande bedömning av kärnkraftens för- och nackdelar visar enligtvattenfallsverkets bestämda uppfattnmg att kämkraften f, n. är det bästaalternativet när del gäller landets försörjning med elektrisk energi. och ägarförhållanden har stor betydelse för en nationalekonomisktriktig utveckling på energiområdet. De senaste energipolitiska besluten harytterligare understrukit detla, Eldislribulionsföretagenmåsle ehligt vattenfallsverkets mening ha kompelens alt ta ställning iåtskilliga frågor såsom prissältnnig av el, planeringav energidistributionssystemens utveckling, cenlral eller lokal produktionav el och värme etc. Framtidens eldislributionsförelag måsle ha en sådanstmktur atl de med hjälp av egen eller utomstående expertis aktivt kanmedverka i de olika beslut i energifrågor som behöver fallas inom den aktueUaregionen. En kunnig förelagsledning och väl utbildad personal krävs också föratt distributionsverksamheten skall kunna drivas rationeUt. Eftersom detta förmed sig förhållandevis höga fasta kostnader behöver distribulionsförelagen varaäv viss minimistorlek. Utmärkande fördagens eldistribution är bl, a, de stora kostnadsskillnaderna mellantåtortsdisttibution och lands- och glesbygdsdistribution. När de framtidadistribulionsförelagen utformas bör del vara en strävan att låta såväl lätt somglest befolkade distributionsområden ingå i samma företag. Delta skullemöjliggöra en bättre tariff utjämning än . 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 269 är detorganisationsaliernativ som enligl valtenfallsverket uppfyller de flestauppställda krav. De regionala dislributionsföretagen bör kunna variera islorlek beroende på den aktuella situationen inom olika regioner, Eflersomflera intressenter är aktivt engagerade i eldistributionen inom många regionerär bolag ofla den lämpligaste företagsformen, har redan en betydande eldistributioni detaljledet. Det är därför naturligt att verket deltar i omstruktureringen påeldistribulionsområdet. Produktionen av elektrisk energi i landet samt /75 uppgick lill 84 740 GWh', vilket innebär en ökning med drygt3 000 GWh jämfört med närmast föregående budgeiår. Under /75tillkom nya vallenkraflanläggningar med en produktion av ca 1 300 GWh under ettår med normal vatlehtillgång. Den totala produktionen av vallenkraft var dock2 840 G'Wh högre än budgetåret innan, vilket till slor del förklaras av dengoda vallentillgången. Nederbörden uppgick till av normal nederbörd motendast under /74. Produktionen av fossUeldad kraft huvudsakligenoljebaserad under /75 minskade med ca 3 000 GWh jämfört /74. Produktionen av kärnkraft ökade med ca 3 250 GWh tilltotalt närmare 5 500 GWh. Två kärnkraftblock- om tillsammans 1 400 MW togs ikohimersiell drift, nämligen B 2 och B 2. Vidare harprovdriften av kärnkraftblocken B 1 och B 1 påbörjats.Sedan även dessa båda block har tagits i kommersiell drift uppgår den totalakärnkrafleffekten i landet lUl 3 180 MW. Importen av elektrisk energi huvudsakligenvattenkraft från under budgetårel 1974/75 minskade obetydligt iförhållande till /74, Utbytet med grannländerna resulterade ien nettoimport av 2 080 GWh mot 1 050 GWh budgelårel innan. Elkonsumtionen i landet inkl. överföringsförlusterökade under budgetårel 1974/75 tiU totalt 80 270 GWh, Exporten, somhuvudsakligen gick dll , uppgick lill 4 070 GWh, Oljekrisen och en mycket aktiv sparkampanj begränsadeelkonsumtionen slarki , Denna utveckling fortsatte underhela kalenderårel till följd av bl. a. alt vintern var mUd. 1 GWh (gigawattimme) = 1 milj, kilowattimmar, ' Block används som benämning på en enhet av värmekälla(t, ex, reaktor) jämte turbiner och generatorer. En enhet bestående av enbartturbin och generator benämns aggregat, 'MW (megawatt) = . 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 270 /75 antyder altelkonsumtionen trots försämrad indu-strikonjunklur ökade krafligt under delförsia , Ökningen i förhåUande till var9,. Med som basår har elkonsumtionen fram lUl den 1 juli1975 ökat med en årlig tillväxttakt av . Dessa båda exempel visar attdet f, n. är svårt alt dra några slutsatser om den fortsatta utvecklingen. Parallellt medenergiprognosulredningen (I 1972: 03) gjorde CDL en översyn av sin elkonsumlionsprognos ,Två olika utvecklingsalternativ har studerats, I båda alternativen harförutsatts atl kärnkraftutbyggnaden kommer att fortsätta och atl della ledertill en gynnsam prisutveckling för el jämfört med andra energiformer.Alternativen skiljer sig främst genom olika anlaganden om industriproduktionens lUlväxt och samhällsekonomins utveckling iövrigt. Enligt det högre prognosalternativet skulle elkonsumtionen inkl. överföringsförluslerår 1985 uppgå till , Motsvarande siffra enligt det lägre altemativel är165 TWh, Den genomsnittliga konsum-lionsökningen under perioden 19701985enligt de båda alternativen uppgår till resp. och , 1975: 30 omenergihushållning m, m, har som mål angetts en elkonsumtion av ca 160TWh. har sett överprognosen för be-lastningsutveeklingen t, o, m, inom sittdistributionsområde. Prognosen grundar sig i stor utsträckning på informationom enskilda större abonnenters planer och bedömningar liksom på material avmera allmän karaktär från CDL, energiprognosulredningen m,m. Svårigheterna attbedöma elkonsumtionens framtida utveckling är utomordentligt slora. Det är inlemöjligt att med någon slörre noggrannhet ange vilken effekt planeradeenergipolitiska ålgärder kommer alt få och framför allt hur snabbi de kanpåverka elkonsumtionen. Denna osäkerhet gäller också effekten av aktuellaprishöjningar och höjningen av elskatlen,TUl detta kommer den mera normala prognos-osäkerhet som beror påsvårigheterna alt rätt bedöma hur sådana för elkonsumlionstillväxlenbelydelsefulla faktorer som folkmängd, industriproduktion,bostadsbyggande och andra investeringar kommer alt utvecklas . Vattenfallsverkel ansluter sig t, v. till åsiktenatt det med föreslagna åtgärder blir möjligt att hålla elkonsumtionen påden i propositionen angivna nivån. VerketvUl emellertid också erinra om uttalandena alt energisparande inle fårvara det under alla förhållanden primära målet. Energipolitiken bör liksomhittills utformas som en underordnad del avsamhällspolitiken. Dess huvudsyfte bör vara all rationellt trygga tillförselnav de energikvantiteter som behövs vid en utveckling enligt de mål somstatsmakterna bestämmer på olika områden. En hög planeringsberedskap måstedärför upprätthållas. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 271 Valtenfallsverkels prognos avser som vanligl försäljningenav elektrisk energi under medelårsförhållanden beiräffandevallenkrafltillgången. Prognosöversynen harsåvitt avser vattenfallsverkets leveranser tiil industrin lett till en mindrehöjning jämfört med fjolårels prognos. Industrinselförbrukning beräknas öka ochmed . Järn-och stålverk förulses få denkraftigaste ökningen. Förra årets prognosför elförbrukningen inom samfärdselseklorn, somdomineras helt av , är praktiskt laget oförändrad. Förbrukningenvänlas öka med i genomsnitt . Vad gällerleveranserna tUl konsumentgruppen kraftföretag m, m., som beslår av större ochmindre kraftföretag, tätorts- och landsbygdsdistribution inkl, valtenfallsverkelsegen detaljdislribution samt export, har prognosöversynen resulterat i enbetydligt lägre elförbrukning än verkettidigare har räknat med. Differensen uppgår till ca 1 000 GWhoch tiU över 6 000 GWh, Den genomsnittiiga tillväxten under perioden19731983 har därigenom sänkts från lill . Sänkningen motiveras i hög grad av att bostadsbyggnadsprogrammen inte minst i de slörre tätortsområdena och den kommunalainvesteringsverksamheten har skurits ner. Vidare har elenerginskonkurrensförmåga gentemot oljan försämrats till följd av de senasiehöjningarna av ellariffer och energiskatter, vilket torde göra övergång frånoljeeldning till elvärme mindre attraktiv. Effekterna av informalion ochstödåtgärder för att minska energiförbrukningen har också beaktats i den nyaprognosen. Liksom i förra åretsprognos räknar vattenfallsverkel med elt pålägg för överföringsförlusler m, m.av under hela den studerade perioden. Översynen har gett en prognos för den totalabelastningen inom vattenfallsverkets distributionsområde på 56100 GWh inkl, till-lägg för oförutsett och överföringsförluster och på 77 300GWh , Detla motsvarar en årUg belaslningsökning under perioden19731980 och , Under hela perioden19731985 blir tillväxten , vilket är någon procentenhet högre änsom har angetts för elkonsumtionen i landetsom helhet, SkiUnaden beror framför allt på den utbyggnad av energikrävandeindustrier som förulses inom verkets distributionsområde. Jämfört med förraårets prognos har översynen lett till en sänkningav belastningsnivån med sammanlagt 6 100 GWh, 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet /75 togs i drift vattenkraftstationerna Vitljärv och (ombyggd) i och Rebnis inkl.reglering av Rebnis-jaure iSkeUefteälven, kärnkraftblocket B 2, ett oljeeldat kon-denskraftblocki saml en gasturbin i resp. och Gunnarsbo. Tidigarebeslutade och föreslagna produktionsanläggningar framgår av följandesammanställning. Kärnkraft, block 1 Gasturbiner, 3 och 4 Gasturbiner, 1 och 2 Kärnkraft, block 3 Harsprånget, aggregat 4 Kärnkraft, block 1 PoQus, aggregat 12 Kärnkraft, block 4 Harsprånget, aggregat 5 Kärnkraft, block 2 Ligga, aggregat 3 Kärnkraft, block 3 I anslagsskrivelsen för /76anmälde vattenfaUsverket planer på en fortsatt utbyggnad avkärnkraftverket i Forsmark, där tvåblock f. n, är under uppförande. Pågående utbyggnad sker i samarbele med ()igenom (), i vilket verket förvaltar avaktierna. har anvisat medel för innevarande budgetår tillprojektering av den fortsatta utbyggnaden. Denna omfattar enligt planernaylterligare två block om vartdera 1 000 MW. Det första av dessa avses bli tageti drift under /83, Intressenterna i FKA har träffat överenskommelseom att bolagel skall bygga och driva även de båda lillkom- i , , , . Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 273 mandeblocken under förutsättning att statsmakternas beslut ger utrymme härför. Den närmare innebörden av överenskommelsen framgår avetl mellan parterna ingånget konsortialavlal. Avtalet blir förvattenfallsverkets del bindande först genom regeringens godkännande. Om dettainte erhållits efler avtalets undertecknande den 27 augusii1975 äger MKG rätt atl frånträda avtalet. Ansökan om koncession för det tredje blocket vid Forsmarkhar ingelts och väntas bli beviljad . Med hänsyn lill den planerade idrifltagningslidpunktenför block 3 och lill arbetenas rationella bedrivande är det enligtvattenfallsverkel angelägel att de egentliga byggnadsarbetena får påbörjas såsnarl koncession föreligger. Med hänvisning härtill har verket i skrivelse den15 oklober 1975 hemställt att regeringen föreslår att vid 1975/76 årsriksmöte på tilläggsbudget lill slalsbudgelen för /76 medgeregeringen att dels godkänna det nya konsortialavlalet mellan intressenterna iFKA, dels medge alt de egentliga byggnadsarbetena för del tredje blocket vidForsmark får påbörjas så snart koncession föreligger. Föreliggande konsortialavlal reglerar det forlsalla samarbetetmellan vattenfallsverket och MKG, vars nuvarande intressenter skall vara deenda aktieägarna i MKG, för alt under förutsättning av statsmakternas beslutgenom FKA som en andra ulbyggnadsetapp bygga ut den under byggnad varandekärnkraflslalionen vid Forsmark med ytterligare två aggregat om vartdera ca 1000 MW och därefier äga och driva dessa aggregat. Det tredje aggregatetplaneras bli laget i drift budgetårel 1982/83. Tidpunkten för idrifttagning avdet fjärde aggregatet besiäms av verkel. Forsmarksslationen är planerad förutbyggnad av ytterligare aggregat av minst den angivna storleken. aktiekapital skall vara fördelat mellan parternai samma proportioner som , dvs. slalen skall äga och MKG . Ulöverde förpliktelser som bestämmelserna i bolagsordningen om hembud m. m. åläggeraktieägare i har parterna åtagit sig all inte bjuda ut eller anta anbud påaktiepost, förrän den andra parten haft tillfälle atl la ställning dll om hanönskar förvärva aktieposten ifråga. FKA;s styrelse skall liksom nu bestå av fem ordinarieledamöler och tre suppleanter. utser tre av de ordinarieledamöterna och två av suppleanterna. Styrelsens ordförande utses på förslag avverkel och vice ordföranden på förslag av MKG. Arbetet alt genomföra ulbyggnaden av det Iredje och detfjärde aggregatet skall uppdras åt valtenfallsverket. Under den lid planering,projeklering och byggande pågår skall finnas en byggnadsdelegalion som bl. a.skall samordna parternas önskemål beiräffande anläggningens tekniskauiformning. skall vidare svara för kraftstationens drift ochunderhåll med tillhörande inköps-, personal- och övriga förvallnings- 18 1975/76.1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 274 frågor samt handha FKA:s allmännaadminislration. För samordning av parternasönskemål i dessa avseenden och beiräffande stationens körning, fördelningav rörliga kosinader m. m. skall finnas en drifldelegation. Vid den nuaktuella ulbyggnadselappen skall markområde, vägar, kraftstationens anslulningtill nätet, hamn och övriga för flera aggregat gemensamma permanentaserviceanordningar byggas ut i den ulslräckning som bedöms ekonomiskt medhänsyn till planerna på kraftstationens fortsalla ulbyggnad. Var och en avparterna skall äga rält till så slor andel av de båda aggregatens ullagbara effekt som svarar mot hans andel avaktiekapitalet. Anläggningskostnadernaoch kostnaden för den första omgången bränsleskall bestridas dels med inbetalt aktiekapital, dels med lån på den allmännakapitalmarknaden mot säkerhet av penninginleckningar i FKA:s fasla och lösa egendom eller mot säkerheter som parterna stäUer. Säkerhetav sistnämnda slag skall fördelas mellan parterna i förhållande lill derasaktieinnehav. Parterna har förbundit sig alt bilräda beslut om atl ökaaktiekapitalet och att teckna nya aktier i proportion lill aktieinnehavet i det fall aktiekapitalet behöver ökasmed hänsyn till lånemöjligheterna.Om lån från utomstående inte kan erhållas i rätt tid eller på rimliga villkorär parterna enligt avtalet skyldiga att lämna lån till FKA, likaledes i proportion till aktieinnehavet.Sådana lån skaU om inle annat överenskommes löpa med ränta moisvaranderiksbankens officiella diskonto ökat . har förhandlat och träffat överenskommelse med vattenfallsverket om gemensamutbyggnad av i och reglering avHedesundafjärden. har lämnat tillstånd till utbyggnaden. Dethar därvid förutsatts alt arbetena skall vara utförda före ulgången av år1978. Stationen får en effekt av 20 MW och ger en årsproduktion av 100 GWh. Föratt stationen skall kunna färdigställas till /79 behövs begynnelseanslag redan under budgetårel1975/76. Statsmakternas beslut med anledning av prop.1975: 30 om energihushållning m.m, innebär bl, a, allvaltenkrafttillgångar skall byggas ut för en årsproduktion av ytterligare 5 TWhfram tUl , Detla förutsätts kunna ske genom ulbyggnad av ett stort antalreslobjekl i redan exploaterade älvar. Mot denna bakgrund avservattenfallsverkel att tillsammans med kommun och bygga utSädva kraftstation oeh utökaregleringen av Sädvajaure i Skellefte älv. Om planerna fullföljs kommeranläggningen att byggas ut av , i vilket verket förvaltar 52 %av aktierna. Stationen får ett effekllillskolt av 40 MW och ger en ökadårsproduktion av 115 GWh. Anläggningen avses bli färdigstäUd tiU budgetåret1979/80. Härför behövs begynnelseanslag under /77. Kraftstationen i logs i drifl Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet Energibalanser budgetåren 1977/78-1983/84 (i TWh) 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 förbrukning enligt normalårsprognosen inkl.tillkommande prima förbrukning (0,) vid exceptionella lorrärsförhållanden Försäljning till andra kraftföretag inkl. export Krafttillgångfrån egna befintiiga och beslutade vattenkraftanläggningar, medelårKrafttillgång från föreslagna nya vallenkraflanläggningar, medelårKrafttillgång från egna beflntliga och beslutade värmekraftanläggningar vidmedeltillgänglighet fossileldad kraft kärnkraft Krafltillgång från föreslagnanya värmekraftanläggningar vid medeltillgänglighet fossileldad kraft kärnkraftKöp från andra kraftförelag inkl. import .13,5. Effektbalanserbudgetåren 1977/78-1983/84 (i MW) maximalvärde Försäljning till andra kraftföretag Installeradeffekt i egna befintiiga och beslutade vattenkraftanläggningar Installeradeffekt i föreslagna nya vallenkraflanläggningar Installerad effekt i egnabefintiiga och beslutade värmekraft-anläggningar fossileldad krafl kärnkraftInstallerad effekt i föreslagna nya värmekraflanläggningar fossileldad kraftkärnkraft Köp frän andra kraftföretag D:o i % av prima förbrukningens . , 9 230. 2 468 1 580 2 468 4 080 2 468 4 750 2 468 4 750 2 468 5 495 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 276 och är utrustad med trettonaggregat. Dammen är i dåligt skick och bör enliglvaltenfallsverket byggas om. Projektet redovisades i anslagsframställningenför innevarande budgetår. Det har visat sig lämpligt att i samband medombyggnaden av dammen ersätta de fem äldsta och mest nedslitna aggregaten med ett nytt aggregat. Genom en samtidig dämningshöjningoch förbällrad verkningsgrad ökar stationens effekt med 10 MW ochårsproduktionen med 75 GWh. Ombyggnaden avses bliklar lill /80, Härför behövs begynnelseanslag under budgetåret1976/77, Med de utbyggnader som vattenfaUsverket nuföreslår ulöver lidigare beslutade anläggningar erhålls energi- och effektbalanseri det slatliga kraftsystemet enligl här redovisade sammanställningar. Energibalansernavisar atl det är möjligt att tillgodose den förutsedda förbrukningen avelektrisk energi t. o. m. /83 med befintliga, beslutade och nuföreslagna produklionsanläggningar. Till delta bidrar även vissa tUlfälligakrafttillskotl från andra kraftföretag inom landet. Bristen budgetårel 1983/84kan enligt valtenfallsverket med åtgärder som inte kräverbegynnelseanslag under budgetårel 1976/ 77, Från effektsynpunktberäknas leveranssäkerhelen bli tillfredsställande under samlliga redovisadebudgeiår. Ulöver härföreslagna utbyggnader redovisar valtenfallsverket följande beiräffandepågående projektplanering, Ianslagsframställningen för innevarande budgeiår anmälde valtenfallsverketockså alt verkets förhandlingar med .,kommun hade lett tUl elt förberedande avtal om värmeleverans till kommunenfrån elt oljeeldat kraflvärmeverk, som skall ägas av verkel, Enligl nuvarandeprognos för elkonsumtionens ulveckling behövs emellertid inte någotkraftlillskott före /84. Beslut att bygga ut kraflvärmeverketkan därför skjutas upp till en senare tidpunkt. Med nuvarandehöga oljepriser och med hänsyn till deras förväntade ulveckling är någonulbyggnad av fossileldade kondenskraftverk inle aktuell. För att uppnånödvändig flexibilitet i planeringen har valtenfallsverket emellertidförvärvat mark m, m, i ,vilken är avsedd för en sådan anläggning. Köpet förutsätter bl. a. atterforderliga tillstånd för utbyggnaderhålls. Verkets ansökan om lokaliseringslillslånd för en utbyggnad avfyra block om vardera 500 MW har dock avslagits, sedan ochnaturvårdsverket avstyrkt tUlstånd altuppföra en fossUeldad anläggning av denna storlek. Vatien-fallsverketöverväger att lämna in en ny ansökan för elt modifierat projekt i syfte alt klarlägga möjligheterna attförlägga elt fossileldat kondenskraftverk till , I pågår undersökningar om lämpligförläggningsplats för elt kol- eller oljeeldat kraftvärmeverk, som skall byggasgemensamt 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 277 avkommunen och vattenfallsverkel. Utredningarna bedrivs i nuvarande skedehelt av Energiverk, har avslulatden andra utredningsetappen beiräffande projektering av ettkämkraftvärmeverk i . Fortsalta studier, som kan avse bl, a,bergförläggning, kommer alt bedrivas i den omfattning som är nödvändig för altla fram behövligt underlag för statsmakternas ställningslagande till eneventuellt ny förläggningsplats för framlida kärnkraflblock. Förhandlingar medLuleå kommun och () har lett fram till enprincipöverenskommelse om ulbyggnad av ett kraflvärmeverk om 110 MW i ,Anläggningen avses bli färdigställd redantill /81, Anledningen härtUl är alt överskottsgas fränindustriprocesserna vid NJA kan tas fill vara för produktion av el och värme och därmed ersätta annars behövlig olja.Valtenfallsverket avser att omkring inkomma med eltkonsortialavlal för godkännande och med begäran om begynnelseanslag, AB Katlslrupeforsen,i vilket staten genom valtenfallsverket äger av aktierna och , planerar all bygga ut Granboforsen i , Granboforsen är det enda outbyggda fallet på sträckanStorsjönhavet. Anläggningen får elt effekt-tillskott av 24 MW och ger en ökad årsproduktion av 100 GWh. VattenfaUsverketavser alt inkomma med elt konsortialavlal för godkännande och med begäran om begynnelseanslag efter del att pågående ulredningrörande vattenkraftutbyggnader i norra har avslutats. Vattenfallsverkelvill framhålla att vissa av här föreslagna och redovisade kraftvärmeverk ochvattenkraftverk eventuellt inle kommer alt genormal förräntning på investerat kapital ens i jämförelse med fossileldadekondenskraftverk. Även det förhållandel alt anläggningarna färdigställs tidigare än som behövs med hänsyn tillleveranssäkerheten innebär ekonomiska uppoffringar förkraftslalionsägaren. I vattenfallsverkets projektreserv, som skall kunna las in i utbyggnadsprogrammei under löpandebudgeiår om det är påkallat från kraflförsörjningssynpunkt eller avkonjunkturmässiga skäl, ingår f. n. två gasturbiner om tillsammans ca 150 MWoch oljelagringsanläggningar om tillsammans 750 000 m- Med nuvarande prognos för elkonsumtionensutveckling väntås oljeeldade kraftstationer komma alt utnyttjas iförhållandevis liten omfattning under återstoden av 1970-lalel. Risken för eltextremt stort behov av energiproduktion isådana anläggningar bedöms vara liten. anser därför atlnågot beslut om utbyggnad av ytterligare lagringsutrymmen för olja inlebehöver fallas . Frågan bör dock prövas . För rationell elförsörjning meraändamålsenliga projeklreserver sak- 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet Handläggningen av tillståndsfrågorna beiräffande vatlenkraft-stationernaÄsele och Stenkullafors kan eventueUt leda till att dessa projekt kommer allingå i projeklreserven under en del av /77, investeringsram för /7 6 är fastställd lill 1 734,5 milj. kr. Medelsbehovet beräknasnu till 1 934,5 mUj, kr,, vilket överstiger investeringsramen med 200 milj, kr.Större delen av det ökade medelsbehovet beror på löne- och prisstegringar. För /7 7 har valtenfallsverketberäknat ett medelsbehov av 2 036 milj. kr. Fördelningen på olika typer avinvesteringsobjekt framgår av följande sammanstäUning, som också ulvisar denverkliga medelsförbrukningen och det beräknade medelsbehovet för resp,budgetåren 1974/75 och 1975/76 (i milj, kr,). 342,7- 871,2 363,4' - 471,3- : 432,7 875,8 128,0 526,4 .73,0 För vattenkraftanläggningar föreslår vallenfallsverkel följande investeringsprogram (i 1 OOO-tal kr,). Företag påbörjade Ritsems kraftstation med Sitasjaure regleringTorpshammars kraftstation, aggregat 2, jämte utökad korttidsreglering medRandijaure reglering Juklans pumpkraftstation Harsprångetskraftstation, aggregat