prop · FZ03170 · 1975-12-31 00:00:00 — ledelav den avlidnes åriiga arbetsförtjänst. Är barnet efter sagda tidpunkt lillföljd av sjukdom eller annan dylik orsak ur stånd alt själv försörja sig,skall livräntan utgä, så länge anledningen lill den bristandeförsörjningsförmågan fortfar, dock längst till och med den månad, under vilkenbarnet fyller tjuguett år. Livränla skall dock ej ulgå tiU barn uiom äktenskap,därest den avlidne enligt avtal som är bindande för barnet, åtagit sig alttill dess underhåll utgiva visst belopp en gång för alla. Var den avlidne gift,skall med eget barn likställas jämväl makens barn / tidigare gifie eller utomäktenskap, såvida barnet stod under makens vårdnad; dock skall livränta lillbarn som nämnts ej utgå efter kvinna, med mindre barnet genom hennes frånfällekommer att sakna erforderligl underhåll. Föreslagenlydelse ledel av den avlidnes åriiga arbetsförtjänst. Är barnel efter sagdalidpunkt till följd av sjukdom eller annan dylik orsak ur stånd all själv försörjasig, skall livränian ulgå, så länge anledningen till den bristandeförsörjningsförmågan fortfar, dock längst till och med den månad, under vilkenbarnet fyller tjuguett år. Livränla skall dock ej utgä, om den avlidne enligtavtal som är bindande för barnet ålagil sig all lill dess underhåll uigiva visslbelopp en gång för alla. Var den avlidne gift,skall med eget barn likställas jämväl makens barn, såvida barnet stod under makensvårdnad; dock skall livränta lill barn som nämnts ej utgå efter kvinna medmindre barnel genom hennes frånfälle kommer all sakna erforderligt underhåll. Dennalag träder i kraft den , Lagom ändring i lagen (1958:642) angående hlodundersökning m. m. i mål omäktenskaplig börd eller vid utredning av faderskapet till barn utom äktenskap Härigenomföreskrives i fräga om lagen (1958:642) angående blodundersökning m, m, i målom äktenskaplig börd eller vid ulredning av faderskapei till barn utomäktenskap' delsall 7 S skall upphöra all gälla, delsatt rubriken till lagen samt 1, 5 och 6 SS skall ha nedan angivna lydelse. Senastelydelse av lagens rubrik 1969:619, Lagangående blodundersökning m. m. i mål om äktenskaplig börd eller vid utredningav faderskapet till barn utom äktenskap Lagom blodundersökning m. m. vid utredning av faderskap I mål om äktenskaplig bördeller om faderskapet till barn utom äktenskap äger rätten, där del yrkas avpart eller eljest finnes erforderligt, förordna all blodundersökning ellerannan undersökning rörande ärftliga egenskaper, som kan ske utan nämnvärtmen, skall äga rum med avseende å modern och barnel ävensom, såvitt angår mälom äktenskaplig börd, mannen i äktenskapet och, i mål om faderskapet UU barnutom äklenskap, man mol vilken talan föres. Förekommer anledning tillantagande, att annan haft samlag med modern tid, då barnet kan vara avlat, måförordnande om undersökning avse jäm väl honom. Innanförordnande meddelas, skall tilllälle all yttra sig lämnas den som förordnandetskulle avse. I mål om fqderskap enligl3 kap. kan rätten, där det yrkas av part eller eljest finneserforderligt, förordna alt blodundersökning eller annan undersökning rörandeärftliga egenskaper, som kan ske ulan nämnvärt men, skall äga rum med avseendepå modern och barnet samt. såvitt angår mål om förklaring an viss man ej ärfader, mannen i äktenskapet och, i mäl om jäst-ställande av faderskap, man motvilken lalan föres. Förekommer anledning till antagande att annan haft samlagmed modern under tid då barnel kan vara avlat,./aV förordnande om undersökningavse jämväl honom. Innanförordnande meddelas, skall den som förordnandei skulle avse beredas tillfäUeatt ytlra sig. Har blodundersökning ellerannan undersökning rörande ärftliga egenskaper utförts på anmodan av barnavårdsnämndför utredning av faderskapei lill barn uiom äklenskap. skall nämnden ersättakostnad som avses i 4 S- Har blodundersökning ellerannan undersökning rörande ärftliga egenskaper utförts på anmodan av barnavårdsnämndför utredning av faderskap, skall nämnden ersätta kostnad som avses i 4 S. Prop.1975/76:170 292 Föreslalan om läderskapei UU barn Föres talan om faslslällande avjä- iiiomäklenskap, äger 18 kap. 13 S rät- derskap, äger 18 kap. 13 S rättegångs- tegångsbalkenmotsvarande tillämp- balken motsvarande tillämpning i ningi fräga om parts skyldighet att fråga om parts skyldighet all återgäl- återgäldabarnavårdsnämnd kosinad da kosinad som somersatts enligl 5 S- ersatts enligl 5 S- Dennalag träder i kraft den . Senaste lydelse 1969:619. Lagom ändring i bamavårdslagen (1960:97) Härigenomföreskrives alt 12 S barnavårdslagen (1960:97) skall ha nedan angivna lydelse. Omkommunfullmäktige så bestämma, äger barnavårdsnämnden uppdraga åt särskildavdelning, beslående av ledamölereller suppleanter i nämnden, eller ät ledamoteller suppleant eller åt tjänsteman hos kommunen all pånämndens vägnar avgöravissa grupper av ärenden, vilkas beskaffenhet skall angivas i fullmäktiges beslul.Nämnden mä dock icke annorledes än genom samfällt beslut 1. utdömaförelagt vite, 2, vidtagaåtgärd enligl 26 S, 2, 3 eller 4 eller enligl 29 eller 30 S eller göra framslällning om intagning i ungdomsvårdsskola, 3. meddelabeslul som avses i 46 S andra slyckel, tillstånd eller förhands besked som avses i 47 S eller förbud som avses i 50 eller 51 S, 4, fullgöravad som ankommer på 4, fullgöra vad som ankommer på nämnden enligl i nämnden enligl i andra avseenden än som sägs i 3 kap. andra avseenden än som sägs i / kap. 2 eller 4 §. 1 kap. 2 eller 7 S, om av- 4 ,\ 2 kap. 1 etter 7 f. 1 kap, 2 eller talet ej innefattar åtagande att utge 7 S.om avtalet ej innefattar åtagande 'Senastelydelse 1973:808, engångsbelopp, el ler 20 Aa/;. 11 i. enligt 5 if lagen (1969:618)om faslslällande av jäderskapei barn utom äktenskap, enligt 5 S lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag eller enligl 9, II eller 18 S lagen (1964:143) om bidragsförskott eller SS lagen (1964:143) om bi- att utge engångsbelopp, eller 7 kap. 11 S, enligt 5 Slagen (1947:529) om allmänna barnbidrag eller enligl 9,11 eller 18 S dragsförskotleller 5. göra framslällning eller avgiva yttrande lillkommunfullmäktige. Beslut som fattats pågrund av uppdrag enligt första slycketskall anmälas vid nämndens nästa sammanträde. Denna lag träder i kraft den , Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrives att 8 kap. 5S lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall hanedan angivna lydelse Rättlill folkpension i form av barnpension tillkommer barn, vars fader eller modereller båda föräldrar avlidit och som icke fyllt . Haravliden förälder enligl avtal, som är bindande för barn utom äklenskap. ålagilsig alt lill dess underhåll utgiva visst belopp en gång för alla. föreligger rälttill barnpension endast i den män pensionen överstiger en livränta, som inköptseller kunnat inköpas åt bamet för engångsbeloppet. Haravliden förälder enligl avial som är bindande för barnet åtagit sig att lilldess underhåll utgiva visst belopp en gång för alla, föreligger rätt lillbarnpension endasl i den mån pensionen överstiger en livränla, som inköptseller kunnat inköpas ål barnel för engångsbeloppet. Denna lag iräder i kraft den , ' Lagenomtryckt 1973:908, Lag om ändring i namnlagen (1963:521) Härigenomföreskrives att I, 2, 15 och 37 SS namnlagen (1963:521) skall ha nedan angivnalydelse. Barn i äklenskapförvärvar vid fö-delsen/arfe/vK släktnamn. som erhåUer äktenskaplig börd genomatt föräldrarna ingå äklenskap med varandra, förvärvar därvid fadernssläktnamn. Får barn äkienskaplig börd sedan det fyllt , äger barnelgenom anmälan hos pastor antaga faderns släktnamn. Barn / äklenskap. som ei.tyUi , må genomanmälan hos pastor antaga det släktnamn modem hade som ogift, såframt rättenfunnit namnbytet vara förenligt med barnets bästa. Har barn i äktenskap fyllt adertonär må barnel, om särskilda skäl äro dänill. efter ansökan hos namnmyndighetenerhålla släktnamn som sagts. År vid barns födelse modern gift. förvärvar barnet vidfödelsen makens släktnamn, om del ej jöre barnels födelse liar lästställts attannan än maken är fader tiU barnet. Moisvarande gäller, om modern vid barnelsfödelse är änka och liennes make har avlidit all barnel kan varaavlat . Barn vars föräldrar ingå äktenskap med varandra förvärvardärvid fadems släktnamn, om barnet är under . Ingå jöräldrarna äktenskapsedan barnet fyllt ,,/oV bamet genom anmälan hos pastor antaga fademssläktnamn. Barn, som har fönärvat släktnamn enligt första eller andrastyckei och som är under , får genom anmälan hos pastor antaga delsläktnamn modem hade som ogift, om rällen funnii namnbytet vara förenligt medbamets bästa. Har barnet fyllt får barnel, om särskilda skälföreligga, efter ansökan hos namnmyndigheten erhålla moderns släktnamn som ogifl. Barn utomäktenskap förvärvar vid födelsen moderns släktnamn. Har modern förvärvat sittnamn genom vigsel eller genom anmälan som avses i 6 S andra styckei, må barnelgenom anmälan hos pastor antaga del släktnamn modern hade som ogift. Barnmom äklenskap må genom anmälan hos pastor antaga jdderns släktnamn. I annatjall än som avses i 1 ) första styckei förvärvar barn vid födelsen modernssläktnamn. Har modern förvärvat sill namn genom vigsel eller genom anmälan somavses i 6 S andra slyckel,,/aV barnel genom anmälan hos pastor antaga detsläktnamn modem hade som ogift. Barnet jår också genom anmälan hos pastorantaga faderns släktnamn. Förklarasnågon icke hava äktenskaplig börd och har hans moder annat släktnamn änmannen, förlorar han dennes släktnamn och förvärvar i stället modernssläktnamn. Om synnerliga skäl äro därtUl, må dock rällen tillåta att hanbehåller mannens namn. Har barn förvänaiviss mans släktnamn enligt I ) första eller andra Slyckel och fastslälles attmannen icke är fader barnel saml har barnets moderannatsläktnamn, föriorar öa/-/;ef/»(2««É'/;,ssläktnamn och förvärvar i stället moderns släktnamn. Förelig-,(,'flsynnerligaskäU/a/dockrälten tilllåta all barnet behåller mannenssläktnamn. Ansökan om förklaring alt namnbyte, som avses i I S tredjeslycket, 3 S andra styckei, 4, 5 eller 12 S, är förenligt med barnets bäslaupplages av den rätt som har alt upptaga fråga rörande vårdnaden om barnet, .Ansökan om räliens tillstånd enligt 15 > att jabehålla släktnamn upptages av den rätt där målet om faderskap är anhängigteller, om sådant mål ej är anhängigt. av den rän som hor an upplaga jrågarörande vårdnaden om barnet eller av rätten i den on där barnet har sitthemvist. Denna lag träder i kraft den . 'Senaste lydelse 1969:622, -Senaste lydelse 1973:657, 1975/76:170 296 Lag om ändring i Införsellagen (1968:621) Härigenom föreskrives att 5 S införsellagen(l968:62l)skallha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Införsel för underhållsbidrag får äga rum, om bidraget ärfastställt genom skriftlig, av två personer bevittnad förbindelse eller genom lagakraftvunnendom eller beslut som får verkställas lika med sådan dom. Vidare förutsattes,all antingen bidragsbelopp, som enligl andra slycket får utlagas, uleslärobetalt eller gäldenären vid ivåeller flera lillfällen under de två senasleåren före införsel-beslutet har underlåtit all beiala i räll lid och del äranledning antaga all detta skall upprepas. Genom införsel får ullagas endast Genom införsel får utlagas endasl bidragsbeloppsom förfallil lill beial- bidragsbelopp som förfallit till betalningtidigast före början av den ning tidigast två är före början av denkalendermånad under vilken verk- kalendermånad under vilken verkställighetenskall ske. Vid tillämpning slälligheten skall ske, av vad som sagts skaUbidrag som avses i 7 kap. 10 if ej an.ses jörfallet UU betalninginnan del blivit bestämt lill beloppet. Genom införsel fårej ullagas annat bidragsbelopp än sådantsom är förfallet när verkställighet skall ske ellersom förfaller näst därefter. Dennalag träder i krafl den Ijanuari 1977. Lag om ändring i lagen (1969:620) om ersättning i vissafall för utgivna underhållsbidrag Härigenom föreskrives att I och 2 SS lagen (1969:620) omersättning i vissa fall för utgivna underhällsbidrag skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som pä grund av förordnande Den som pä grund av förordnande enligiiCH-fl/;,/i Mbräldrabalkenut- enligt 7 kap. 12 / givit underhällsbidrag lill bam mom mål om faslslällande av faderskap ut- äktenskap dier barnets moder hat givit underhällsbidrag till barn har 'Senaste Ivdekse 1973:805. rättall av allmänna medel återfå vad rätt att av allmänna medel återfå vad han utgivit, om domstolen genom han utgivit, om domstolen genom dom eller beslut som vunnit laga dom eller beslut som vunnil laga kraft skilt målet frän sig ulan att kraft skilt målel från sig utan att mannen blivit underhållsskyldig, mannen blivit underhällsskyldig. Vadsom siigs i försia slycket om rätt lill ersäitning av allmänna medel gällerockså för del fall all underhållsbidrag utgivits på grund av alt mannen iskriftlig, av två personer bevittnad handling, som godkänts av barnavårdsnämnden,åiagit sig all ulge underhåll för lid, intill dess resultatet av blodundersökningom faderskapet föreligger, och blodundersökningen visar att han icke kan varafader lill barnet. Är hans faderskap enligt blodundersökningen osannolikt, harhan räll lill ersäitning för utgivna underhållsbidrag, såvida talan om faderskapeiicke väckes mot honom frän del utlåtandet överblodundersökningen förelåg. Oavsett resultatet av blodundersökningen föreliggerrätt lill ersättning, om han genom lagakraftvunnen dom frials från faderskapeteller om annan man på grund av lagakraftvunnen dom eller erkännande är all ansesom fader lill barnet, Omfaderskapet lill bam utom äk- Om faderskapei till bam fastställts /f/;sAfl/7laslslällisgenomerkännande genomerkännande och delta förkla- ochdetta förklarats ogiltigt genom råts ogiltigt genom lagakraftvunnen lagakraftvunnendom, har mannen dom, har mannen rätt all av allmän- räliall av allmänna medel äierfå vad na medel älerfå vad han enligl dom hanenligl dom eller avtal utgivit i eller avtal utgivit i underhållsbidrag underhållsbidrag lill barneloch mo- lill barnel. Detsamma gäller om fa- Delsamma gäller omfaderska- derskapet fastställts genom dom och petfustställts genom doiTi och-man- mannen efler anlitande av särskilt nenefter anlitande av särskill rätts- rättsmedel friats från faderskapei medelfrials från faderskapei genom genom lagakraftvunnen dom, lagakraftvunnen dom. Dennalag träder i kraft den Ijanuari 1977, Äldre bestämmelser gäller dock allljämt ifråga om underhållsbidrag som har utgivits lill barnels moder på grund avförordnande eller åtagande söm anges i bestämmelserna. Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenomföreskrives all 9 S rätlshjälpslagen (1972:429) skall ha nedan angivna lydelse. Vid allmän rättshjälp betalar staten kostnaderna i denrättsliga angelagenhet som rättshjälpen avser. Beslämmelser om all den rätlssökandehar att själv hell eller delvis beiala kostnad för rättshjälp finns i 16 slyckel och 27 S första styckei andra punkten, Säsom kostnad för rättshjälpen anses den rätissökandeskostnad för 1, biträde som varit behövligt förtillvaratagande av den rättssökandes räll, 2, bevisning vid allmän domsiol,krigsrätt, arbetsdomstolen eller bostadsdomstolen samt nödvändig utredning iangelägenhet, som kan komma under sådan domstols prövning eller som skallprövas av skiljemän, 3, ulredning i angelägenhet som skallprövas av förvaltningsdomstol eller förvailningsmyndlghet om utredningen är skäligenpåkallad för lillvarala-gande av den rätissökandes rätt och ej kan erhållasgenom myndigheten. 4, resaoch uppehälle förden rätts-sökande eller hans ställföreträdare och för värdareeller annan, som måsle anlitas i samband med inställelse inför domstol ellerannanmyndighet, om personlig inställelse ålagts, eller i samband med inställelseför blodundersökning eller annan undersökning rörande ärftliga egenskaperi mål om äkienskaplig börd eller faderskapet till barn utom äktenskap. 4. resaoch upphälle för den rätts-sökande eller hans ställföreträdare och för vårdareeller annan, som måste anlitas i samband med inställelse inför domstol ellerannan myndighet, om personlig inställelse ålagts, eller i samband med inställelseför blodundersökning eller annan undersökning rörande ärftliga egenskaper imål om faderskap enligt 3 kap. . 5. avgifi som enligt expeditionskungörelsen (1964:618)utgår för ansökan och expedition vid allmän domstol, krigsrätt, arbelsdomsiolen eller bo- sladsdomslolen, dock ej i fråga om sådan rättens expedition som utfärdas endasl på särskild begäran om icke expedilionen begäres innan avgörandei i huvudsaken vunnil laga krafl, saml avgift som utgår enligt exekuiions- avgiftskungöreksen (1971:1027), 6, kungörelsei mål eller ärende vid allmän domstol, krigsrätt, arbets domstolen eller bostadsdomstolen, 7, vadav allmänna medel utgått i ersättning för översättning eller i ersättning enligl4 eller 5 S lagen (1958:642) angående blodundersökning m. m. 1. vad avallmänna medel utgått i ersättning för översättning eller i ersättning enligt 4eller 5 S lagen (1958:642) om blodundersökning m. m. vid utrednin.g avfaderskap el- Lydelse enligt prop. 1975/76:47. Nuvarandelydelse börd eller vid utredning av faderskapet till bam utom äklenskap eller enliglföreskrift i eller 3 S försia slycket nämnda lag för bevisningsom rällen självmant föranstaltat om. lerenligt föreskrift i eller 3 S första slycketnämnda lag för bevisning som rälten självmant föranstaltat om. 8, skiftesman som av domstol förordnats att verkställa bodelning med anledning av äktenskapsskillnad eller boskillnad. Såsom kosinadförbevisningenligt andra slyckel 2 anses ej den rätissökandes kosinad förblodundersökning ellerannan undersökning rörande ärftliga egenskaper i mål omäkienskaplig börd eller faderskapet lill barn utom äklenskap. Såsom kosinadförbevisningenligt andra styckei 2 anses ej den rätissökandes kosinad förblodundersökning ellerannan undersökning rörande ärftliga egenskaper i må\ omfaderskap enligl 3 kap. jöräldrabalken. Denna lag Iräder i kraft den Ijanuari 1977. Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenomföreskrives att 3 kap. 28 S sludiestödslagen (1973:349)' skall ha nedan angivnalydelse. Har makeunder sin vårdnad barn / tidigare gifie eller utom äktenskap. skall vidprövning av fråga om barnels rält lill studiehjälp andra makens inkomst ochförmögenhet beaklas i slällel för inkomst och förmögenhet hos den av barnetsföräldrar som är skild från vårdnaden. År makeensam vårdnadshavare för barn som ej är även andra makens barn. skall vidprövning av fråga om barnets rätt till studiehjälp andra makens inkomst ochförmögenhet beaklas i stal let för inkomst och förmögenhet hos den av barnetsföräldrar som är skild från vårdnaden. Denna lag träder i kraft , 'Lagenomtryckt 1975:359, 1975/76:170 300 Gyllensvärd, regeringsrådet , justitierådet Ulveson, justitierådetErik , Enligllagrådei lillhandakommel utdrag av protokoll vidregeringssammanträde har regeringen på hemställan avstatsrådet beslulal inhämta lagrådels yttrande över förslag lill 1, lag om ändring i , 2, lag om ändring i , 3, lag om ändring i utsökningslagen (1877nr 31 s, 1), 4, lag om ändring i lagen (1924:322) omvård av omyndigs värdehandlingar, 5, lag om ändring i lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag, 6, lag om ändring i militärersättningsförordningen(1950:261), 7, lag om ändring i lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring, 8, lag om ändring i lagen (1958:642)angående blodundersökning m, m, i mål om äkienskaplig börd eller vid utredningav faderskapei lill barn utom äklenskap. 9, lag om ändring i barnavårdslagen(1960:97), 10, lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring, 11, lag om ändring i namnlagen (1963:521), 12, lag om ändring i införsellagen(1968:621), 13. lag om ändring i lagen (1969:620) omersättning i vissa fall för utgivna underhållsbidrag. 14. lag om ändring i rätlshjälpslagen(1972:429). 15. lag om ändring i sludiestödslagen(1973:349), Förslagen,som finns bilagda della protokoll, har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn , Förslagenföranleder följande ytirande av lagrådei: Delagändringar som föreslås i remissen innebär, att familjelagstiftningenreformeras i två skilda hänseenden. 1 båda fallen - såväl beträffande faderskapsreglernasom i vad gäller bestämmelsema om vårdnaden om bam - är det fråga om atttillgodose reformbehov som i olika sammanhang har Prop.1975/76:170 301 gjortsig gällande och att tillhandahålla likartade lösningar för samlevnadsförhållandenoberoende av om äktenskap föreligger eller ej. De nu föreslagna lagändringarna ulgörett led i del redan inledda reformarbetet på familjerättens område och liggeri linje med de lagstiftningsåtgärder som har vidtagits på området under senareår. Mot den allmänna inriktningen av de nu aktuella åtgärdema finns det enligtlagrådets mening inte något att erinra, Lagrådei vill emellertid med anledningav några av de föreslagna vårdnadsreglerna understryka, att den vägledandesynpunkten vid domstolarnas och myndigheternas bedömning av vårdnadsfrågor allljämtskall vara att barnens bästa tillgodoses och att föräldrarnas personligaönskemål av att ha hand om vårdnaden eller alt utöva umgängesrätt inte får gåut över barnen, I lagtekniskthänseende föreslås tämligen genomgripande ändringar, Främsl beror della på all,i enlighet med vad som förutsattes redan vid tillkomsten 1969 av lagen omfastställande av faderskapet till barn utom äktenskap, bestämmelserna i denlagen nu förs över till FB. Detta medför att balkens disposition måste ändrasoch att en stor del av de processuella reglema i 20 kap. bör fiyttas till andrakapitel. Det är givet att vissa, inte helt lättlösia problem uppkommer vid enpartiell reform, som innebär så betydande förändringar. Enligl lagrådels meninghar svårighetema på det stora hela kunnat bemästras tillfredsställande. Speciellasvårigheter har mött som följd av att termerna äktenskaplig börd, barn i äklenskapoch barn utom äklenskap föreslås bli utmönstrade ur lagstiftningen. Dessasvårigheter gör sig kanske mest gällande utanför FB:s eget område, t.ex. inamnlagen, lagen om svenskt medborgarskap och religionsfrihetslagen. Mantvingas där till omskrivningar med ganska långa formuleringar som följd, Lagrådeiansluler sig emellertid lill den principiella uppfattningen all termerna ifråga nu bör utgå, och lagrådet kan inie finna alt konsekvenserna beiräffandelagtexternas utformning behöver bli sådana all de inle kan godtas, Ytteriigareskall inledningsvis endast beröras den språkliga utformningen av de ändringar iFB som föreslås i remissen. I de nya lagbestämmelserna har språket så till vidaanpassats lill de ursprungliga stadgandena, att pluralformen av prejudikatverbkommit till användning. En viss modernisering har skett i de delar av balkensom nu tas upp till behandling. Därvid har man dock inte varit hell konsekveni.Sålunda har exempelvis orden "må" och "äger" i regelersatts med "får" eller "kan" men i fiera fall fått ståkvar. har moderniseringen resulterat i att man fött en blandning mellangammalt och nytt som ger ett föga tilltalande intryck. När exempelvis till 10kap. överförts vissa stadganden från 20 kap. har det i dessa ofta förekommandeullrycket "den om vars försättande i omyndighet är fråga" ändratstill "den vars försättande i omyndighet det är fråga om". Här bordeman antingen ha behållit del gamla uttryckssättet eller gått radikalare fram.Efter de ändringar i balken som genomfördes och de som föreslås Prop.1975/76:170 302 kommerbalken i språkligt hänseende inle alt ge samma intryck av en enhetlig och välgenomarbetad lagsliftningsprodukt som den gjorde från början. Del är önskvärt,all man vid det fortsatta reformarbetet försöker ge balken en mera enhetligspråkdräkt. Förslagettill lag om ändring i Moldel sakliga innehållet i denna paragraf har lagrådet ej något att erinra.