prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — kulturrådoch författarfonden förordar i stället att det ges möjlighet all förlängabeskattat stipendium motsvarande den tid del ej kunnat utnyttjas undersjukdomen. Kulturrådetsförslag att konstnärsfonderna skall fördela bidrag lill fackliga organisationersom ersättning för att de ger information rörande stipendiefördelningen stödsav vid . påpekar allkullurrrådet inte angivit om bidragen skall utgä i förhällande till resp.organisations biträde vid stipendiefördelningen eller ej. Statens kuhurråd.Sveriges förfätiarförbund och ställer sig oförstående till utredningensförslag som de anser baseras pä en missuppfattning av de organisationsbidragsom utgär ur författarfonden. Utredningenföreslär att antalet ordinarie ledamöter i de nya konstnärsfondernas styrelserbör vara 13 med lika mänga suppleanter. Regeringen föreslås utse fyra ordinarieledamöter samt deras suppleanter medan Klys bör utse övriga nio ordinarieledamöter med suppleanter. RR Vställer sig kritiskt tiil utredningens förslag. Verket anser antalet ledamöteri de föreslagna fondstyrelserna vara onödigt stort och förordar att samtligaledamöter utses av regeringen, några dock efter förslag av konstnärsorganisationerna.Därmed markeras all ledamöterna ingår i styrelsen som ansvariga förgenomförandet av den statliga kulturpolitiken och inle som företrädare för denena eller andra organisationen. Styrelsenför och framhåller attsammansättningen av de föreslagna fondernas styrelser mäste bestämmas avantalet organisationer och specialgrupper inom varje organisation som harintressen att bevaka inom resp. slipendieorgan. Fleraremissinstanser har synpunkter pä vilka grupper som skall vara representerade ifondstyrelserna och hur dessa skall utses. Statskontoretoch föreslär att en gemensam konstnärssiipendienäm ndinrättas i stället för tre fondstyrelser. redovisar ettfärslag rörande uppbyggnad och sammansättning av en sådankonstnärsstipendienämnd. Beslut om fördelningen av stipendier bör ske i grupperinom nämnden. Konstnärsorganisationerna bör vara representerade i dessa gruppersom föresläs lå egen beslutanderätt med ett eget ansvar utåt förförddningsbeslul. Några ledamöter, i första hand ordföranden, bör utses avregeringen. Eventuellt kan vissa ledamöter utses av . Dessarepresentanter bör ha allmän erfarenhet inom det kulturpoliliska området.Personer med ingående kunskap om de berörda konstomrädena bör ockSiS ingå inämnden. Möjligen kan några ledamöter utses pä förslag av Konistakademien ochMusikaliska . Vidare bör företrädare för konstnärsorganisationernaingå i nämnden, lämpligen utsedda av Klys. Rådet framhåller vikten avomsättning av ledamöter i organ av konstnärsslipendienämndens typ och förordaratt förordnandetiden maximeras till tre är med möjligheter till undantag. bör förutom stipendier och projektbidragäven Prop.1975/76:135 75 kunnafördela den eventuella framtida motsvarigheten till konstnärsbelöningar. Kulturrådetföreslär alt ett g e m e n s a m t kansli inrättas för författarfonden och detre föreslagna konstnärsfonderna. RRV stöder förslaget. Konstnärsstipendienämndenframhåller att förslag leder till ökat personalbehov för destipendieuldelande organen. Det är angeläget att personalresurserna medger altden kuratorsverksamhet som konstnärs-stipendienämndens sekreterare harsvarat för kan fortsätta. Även hanteringen av ATP- och sjukpenninggrundandelångtidsstipendier kräver ökad personal. Nämnden förutsätter att den blirrepresenterad i den organisationskommitté som skall utreda den närmareutformningen av del föreslagna kansliet. Statenskulturråd, styrelsen for och författarförbundavvisar förslag att författarfondens kansli skall inordnas i enför de fyra konsinärsfonderna gemensam kansliorganisation. Författarfondensadministration fungerar väl och dess arbetsuppgifter, som beröradministrationen av biblioleksersättningen, är artskilda från de uppgifter somkommer att åvila övriga fondkanslier. Utredningensförslag att de utbetalningar som handhas av kammarkollegiets fondbyrä skallöverföras till fondkansliet avvisas av kammarkollegiet, ,styrelsen för och författarförbund.Kammarkollegiet förordaratt författarfondens förvaltning som fungerattillfredsställande lämnas oförändrad samt att kollegiet fär motsvarandearl)etsuppgifler för de eventuellt nytillkommande tre konsinärsfonderna.Statens kulturråd har en liknande uppfattning. Deflesta av de remissinstanser som berört förslag instämmer ikritiken mol konstnärsbelöningarnas konstmktion. När det gäller kulturrådetsslutsats alt denna stödform skall avskaffas är dock meningarna delade. TCOoch slatens kulturråd vill inte ta ställning till förslaget att avvecklakonstnärsbelöningarna utan föreslär att frågan tas upp i överiäggningar mellankonstnärsorganisationerna och . Musikaliskaakademien, och delar mening om konstnärsbelöningarnaoch instämmer i att de bör avvecklas. KRO skulle emellertid ha föredragit altkonstnärst)elöningama omvandlades till konstnärslön, men dä detta inte äraktuellt stöder KRO förslaget om avveckling. Styrelsenför förfätiarfönd och påpekar alt delitterära upphovsmännen inte kommer att ha något behov av särskildakonstnärsbelöningar eftersom de har tillgäng till författarfondens garanteradeförfattarpenning. Statenskulturråd förstår tveksamhet inför konstnärsbelöningarna i derasnuvarande utformning, men menar att de kan t)ehällas i en modifierad form föratt garantera arbetslryggheten för konstnärer utanför 1975/76:135 76 förfallargruppen.Om en stödform liknande konstnärsbelöningarna skall behällas förordar statenskulturråd att ävtrappningen förändras enligt utredningens förslag ochrelateras till den aktuella inkomslsilualionen och att innehavare efter förslageller ansökan utses av konstnärsstipendienämnden resp, författarfondens styrelse.B<;löningsmomentet bör försvinna. Styrelsen för författarfondframför en liknande uppfattning. Statskontoret,, och Svenska Jilmlnstitutei avvisar förslaget attkonstnärsbelöningarna bör avvecklas. Statskonioret förordar en förnyad översynav dessa frågor varvid bl. a. möjlighetema att samordna systemet medkonstnärsbelöningar och ett utbyggt system med stipendier av pensionskaraktärbör uppmärksammas. ställer sig oförstående lill kulturrådetsprincipiella förkastande av konstnärsbelöningarna. framhåller behovetav konstnärsbelöningarna som ell erkännande från det allmännas sida avhögtstående och betydande insatser i kulturiivet. Genom de förändringar avkonstnärsbelöningarna som föreslagit bör ölägenheterna med delnuvarande systemet i huvudsak försvinna, anser Konstakademien.Konstnärsbelöningen bör kunna inordnas bland övriga stödformer. Om systemet medkonstnärsbelöningar bibehålls bör antalet belöningar öka och man bör överväga altge fler instanser än slipendiemyndigheterna möjlighet all komma med förslag.Eflerievande-skyddet mäste enligt också omfatta efterlevande tillinnehavare av konstnärsbelöning som avlidit innan de föreslagna nyabestämmelserna trätt i kraft. betonar konstnärsbelöningarnas rent socialakaraktär och framhåller att de bör bevaras men revideras och förbättras. Musikaliskaakademien och ansluter sig till förslagtill förbättring av belöningarna sä länge de består medan är kritiska till förslaget att konstnärsbelöningarnaskall förbättras om de skall avvecklas. Förslagetom inrättande av stipendier för kultur förmedlare mottas positivt av flertaletremissinstanser. Rikskonserter, SÖ, ,. Landsantikvarieorganisationernas samarbetsråd, . Teaterforum, Folkparkernas centralorganisation.Förmedlingsbyrån för kulturprogram. TCO,SACOISR och Föreningen stöder förslaget. LO anser dockförslaget otillräckligt för att nå målet au nå ut med den kulturellaverksamheten lill missgynnade grupper. RRV och ställer sig skeptiska till centralt utdeladestipendier. RRV förordar att kulturförmedlarna får del av stödet till organisationernasamt all de uppmuntras genom lokala initiativ. menar attde statliga insatserna bör kanaliseras lill regionala och lokala organ.Konstnäiscentrum och KRO avstyrker förslaget pä principiella grunder. Deflesta remissinstanser som stöder förslaget om stipendier för kulturförmedlaretillstyrker också att en särskild stipendiefond bör inrättas. 1975/76:135 77 kontoret,och avstyrker förslaget och förordar att statenskulturråd fördelar stipendierna. Kulturrådetföreslär att stipendierna inte låses till visst ändamål, vilket stöds avstatens kuhurråd. RR V ochFörmedlingsbyrån för kulturprogram däremot avstyrker detta förslag och förordarau stipendier skall sökas för särskilda ändamål och projekt. ÄvenKonstnärscentrum och KRO förordar alt eventuella stipendier och stöd tillkullurförmedlare utgår i form av projektanslag som fördelas av slatenskulturråd. Efterförslag frän Kungl. Maj:t beslutade (prop. 1954:133, SU 1954:105,rskr 1954:254) är 1954 att införa en biblioteksersätining i syfte all förbättraförfaltarnas ekonomiska villkor. Ersällningssysiemet fungerar pä sä sätt atttill en särskild fond, , avsätts medel över statsbudgeteni förhällande till utlåningen av böcker och beståndet av referensböcker vidfolkbibliotek och skolbibliotek. Medel anvisas under anslaget Ersättningar åtförfattare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. Fondensmedel fördelas sedan enligl olika principer lill litterära upphovsmän. Fondensverksamhet regleras av förordningen (1962:652) om (omtryckt 1975:1210). Biblioteksersättningenmotiverades i propositionen pä i huvudsak tvä sätt. Dels skulle den geförfattarna en skälig gottgörelse för det samhälleliga utnyttjandet avförfattarnas verk sqm biblioteksutläningen innebär, dels var författarnasekonomiska betingelser sädana att särskilda insatser framstod som angelägna. Fondensverksamhet leds av en styrelse beslående av ordförande och tolv ledamöter.Ordföranden och tre ledamöter jämte suppleanter utses av regeringen, ältaledamöter jämte suppleanter utses av och en ledamotjämte suppleant utses gemensamt av Föreningen och . Kostnadernaför styrelsens verksamhet bestrids av fondmedel. Sekreteraren och annanpersonal hos styrelsen förordnas av chefen för utbildningsdepartementet.Regeringen bestämmer ersättningen till personalen. Biblioteksersätiningutgår för hemlän av upphovsrältsligl skyddade svenska originalverk ochöversättningar samt i förhållande till bibliotekens innehav avreferensexemplar av dessa båda kategorier litteratur. Beräkningen av vilkabelopp som skall föras över till fonden sker på grundval av uppgifter ombibliotekens utlåning. Länens och referensexemplarens fördelning pä olikaförfattare bestäms genom stickprovsberäkningar. 1975/76:135 78 Biblioteksersätlningensolika belopp är f. n. för län av svenskt originalverk och förreferensexemplar av dylikt verk samt för län av svensk översättning 12öre och för referensexemplar av dylikt verk . Avde medel som tillförs fonden utgår dels en individuell och lill utlåningen avden enskilde författarens verk relaterad ersättning, författarpenningen, delspensioner, stipendier och bidrag lill särskilda ändamål. Författarpenningutgår endast till upphovsmän till svenska originalverk. Till denna grupp räknasockså bokillustratörer som under vissa förhållanden kan dela författarpenningenmed författaren lill boken i fräga. Någon individuell ersättning tillöversättare utgär inte. Författarpenningenär f n. per län av svenskt originalverk och per referensexemplarav sådant verk. Det belopp som utbetalas till författaren modifieras av tväslags regler. För det första mäste beloppet uppgå tiil . förattutbetalning skall ske. Fördel andra sker en reducering vid höga ersättningar.Uppgår författarpenningen till mer än . reduceras den tillden del som den överstiger delta belopp men inte , till dendel som överstiger . och till den del somden överstiger . Biblioteksersätlningensolika belopp bestäms av . Varje är förekommer förhandlingsliknandeöveriäggningar mellan Klys och chefen för pä det sättsom förordat (KrU 1971:5, rskr 1971:5). Vid dessa överiäggningarbehandlas bl. a. biblioleksersältning-ens storiek. Även författarpenriiingensstoriek tas upp i sädana överiäggningar. Avde 13,4 milj. kr. författarfonden totalt disponerade /75 avsåg 4milj. författarpenningar till ca 2 750 författare. Av resterande medel,fondens s. k. fria del, gick 0,5 milj. kr. lill administrationskostnader medanåterstående knappt 9 milj. kr. gick till olika typer av selektiva bidrag tilllitterära upphovsmän. För innevarande budgetår är för biblioteksersättningberäknat 20,6 milj. kr. Inomramen för författarfondens s. k. fria del har byggts upp ett stipendiesystemmed en omfattande täckning. Längtidsstipendierna, f n. , utgår underfem är och omfattar f.n. ca 160 personer. Arbets- och resestipendierna uppgickförra året till 219 och var i medeltal ca . bedrivs enförsöksverksamhet med stipendietillägg som lillsammans med eventuell utgåendeförfattarpenning ger innehavaren en garanterad ersättning av f.n. 24 000 kr.per år. Antalet innehavare av stipendietillägg är f n. Pensioner om 16 000kr. per är utgår f. n. till 114 personer. Vidare erhåller 33 personer efterievandepensionom . Slutligen utbetalas även tillfälliga bidrag till personermed akuta ekonomiska problem. Ur fondens fria del ulgär också bidrag tillsärskilda ändamål rörande litterär verksamhet, bl. a. organisationsbidrag tillSveriges författarförbund. Prop.1975/76:135 79 4.2.2Styrelsen för , och Styrelsenför har i skilda skrivelser aktualiserat olika frågorrörande fondens verksamhet. 1skrivelse har styrelsen hemställt om en ändring avbestämmelserna i förordningen (6 S) som berör fördelningen av författarpenningenmellan tvä eller flera upphovsmän. EnliglgäUande bestämmelser skall författarpenningen, om ell litterärt verk har tvåeller flera upphovsmän, delas lika mellan dessa. Även bokillustratörer räknasi detta sammanhang som upphovsmän. Om verket har tvä upphovsmän, författarenoch illustratören, och illustratörens insats inle bedöms vara sä väsentlig atthan bör erhålla halv författarpenning er-häller han över huvud tagel ingenpenning. Tvä alternativ finns således när del gäller illustrerade verk;antingen delar författare och illustratör författarpenningen lika eller ocksäfår författaren ensam hela ersättningen. Styrelsenanser denna fördelningsprincip vara ett alltför grovt instrument som inle gerde enskilda upphovsmännen berättigad andel av författarpenningen.Bestämmelsema bör utformas sä att styrelsen kan fördela författarpenningen påförfattare och illustratör i ett rimligare förhällande till vars och ens insatsi varje enskilt verk. Bedömningen bör göras av representanter för författareoch illustratörer. Förslagethar överlämnats till . Vidarehar styrelsen i skrivelse hemställt om en ändring av 13 och 15§§ i förordningen där del stadgas att den personal som arbetar vidförfattarfondens styrelse förordnas av chefen för utbildningsdepartementetsamt att regeringen bestämmer ersättning till bl. a. tjänstemän och sakkunniga. Styrelsenanser att det med hänsyn till att medlen till dessa kostnader utgår från fondenär rimligt att till styrelsen flytta över rätten att förordna annan personal änsekreteraren samt rätten att bestämma ersättning till dels andra tjänstemän änsekreteraren, dels sakkunniga. Iskrivelse föreslår styrelsen att 6 § i förordningen ändras såatt styrelsen ges möjlighet att för enskild upphovsman fastställa ett minstabelopp med vilket författarpenning skall utgå, garanterad författarpenning. Styrelsenkonstaterar all höjningarna av biblioleksersättningen har gjort det möjligt attsuccessivt bygga ut del trygghetsprogram som ursprungligen utarbetats inomförfallarorganisalionerna och som styrelsen uppfattar som ett av målen förfondens verksamhet. Väsentligaled i detta program är femäriga arbetsstipendier som avses ge en grundtrygghetunder utbildningsåren för främst yngre författare, översättare ochbokillustratörer, pensioner lill dem som är yrkesverksamma samtgaranterade författarpenningar som skall ge de etablerade yrkesutövarna en vissminimiersättning. 1975/76:135 80 Dengaranterade författarpenningen är en form av garanterad inkomst som är knutenlill en bestämd form av ersättning och den är enligt styrelsens mening ettbättre alternativ än konstnärsbelöningen när det gäller att skapaarbetstrygghet för de litterära yrkesutövarna. Pä sikt bör deupphovsman-nagrupper som faller inom fondens verksamhetsområde normalt inte hanågon konstnärsbelöning ulan i stället tUlförsäkras grundtrygghet genomgaranterad författarpenning. Efteryrkanden frän författarna påbörjades en försöksverksamhet medgaranterad författarpenning. Försöket utformades inom ramen för gällandeförordning för fonden och fick formen av stipendier som lades till denstatistiskt beräknade författarpenningen. Vissa bestämmeler har antagits förutdelandet av stipendietilläggen som f. n. ulgär med högst . och iförekommande fall anpa:ssas till den utgående författarpenningen sä att deltabelopp inte överskrids. Även upphovsmän som inte kan erhålla författarpenninghar tilldelats slipendietillägg. Underär 1974 gjordes en enkätundersökning bland stipendietilläggsin-nehavarna och medutgångspunkt i detta material har en arbetsgrupp lagt fram ett utlåtande överförsöksverksamheten. Arbetsgruppen konstaterar sammanfattningsvis attstipendietillägget för samtliga innehavare har haft stor, oftast avgörande,betydelse för deras konstnäriiga verksamhet och inkomsttrygghet. Såvälmottagarna som arbetsgruppen anser att systemet bör permanentas ochgarantibeloppel höjas till . Garantin börgöras pensionsgiundande. Avgiften bör betalas av fonden. Styrelsenanser att den nuvarande försöksverksamheten bör permanentas och presenterarvissa riktlinjer för en garanterad författarpenning. Styrelsenkonstaterar att den statistiskt beräknade författarpenningen och det nuutgående stipendietillägget skatte- och socialförsäkringsmässigi har olikakaraktär. Författarpenningen beskattas och skapar underiag för de normalarörelseavdragen vid deklarationen. Vidare är den pensionsgrundande.Siipendielillägget beskattas men betraktas inte som rörelseinkomst utan somperiodiskt understöd och är därmed inte pensionsgmndande. Styrelsen anser altbåda delarna av den garanterade författarpenningen bör ha samma skattemässigastatus varmed följer att den som helhet blir pensionsgrundande. Dengaranterade förfatlarpenningen är tänkt all utgöra mottagarnas gmnd-trygghet.Innehavarna av garanterad författarpenning bör därför även kunna tilldelaspunktslipendier ur författarfonden. Dengaranterade författarpenningen bör utgä så länge som mottagaren ärhuvudsakligen verksam som författare, översättare eller bokillustratör intillden ålder då allmän ålderspension utgår eller till dess att mottagaren larheltids- eller helärsanställning. Anställningen bör därvid inte uppgå lill merän eller, om det är fråga om heltidsanställning, omfattamer än halva året. Efter inträde i pensionsåldern skall garantin kunna utbytasmot pension från fonden. Den som innehar långtidsstipendium ur förfatlarfondeneller uppbär konstnärsbelöning bör inte Prop.1975/76:135 81 kunnainneha garanterad författarpenning. Långtidsslipendium bör efter ansökan kunnaövergå i garanterad författarpenning. Styrelsen framhållervidare i fråga om de principer som bör tillämpas alt upphovsmannens produktionbör uppfylla såväl kvantitativa som kvalitativa krav. Urvalet bör kunna ske pågrundval av styrelsens långvariga och djupgående kännedom om de litterärayrkesutövarna. I vissa fall bör särskilda sakkunniga anlitas. Om innehavaren tarheltidsanställning skall detta anmälas till styrelsen som därvid skall kunnalåta garantin vara vilande under något eller . Styrelsen bör ha iuppgifl all åriigen inhämta erforderiiga upplysningar rörande garantiinnehavarnas anställningsförhållanden. Den garanteradeförfattarpenningens storiek bör inte vara beroende av mottagarnas övrigainkomster. Detta synsätt motiveras av all garantin är en del avbiblioteksersättningen och att den som sådan måste ses som en gottgörelse förutnyttjandet av upphovsmannens verk och prestationer. Värdet av ersättningenför innehavaren bör i stället regleras genom inkomstbeskattningen. Närgaranterad författarpenning utdelas bör, liksom vid stipendietilldelningen,viss hänsyn kunna tas till den sökandes allmänna inkomslsituation.Inkomstkriteriet bör dock ge utslag först i andra hand dä valet står mellan tväsökande med till kvalitet och kvantitet likvärdig produktion. Garanteradeförfattarpenningar bör utlysas till ansökan lediga dä medel härför finns ifondens budget. Beslut bör fattas pä sätt motsvarande det som gäller förstipendier enligt styrelsens arbetsordning. Styrelsenutgår frän all de nuvarande stipendielilläggsinnehavarna i första hand kommeralt erhålla de permanenta garantierna. Styrelsenanser att när ett permanent syslem med garanterad författarpenning införts börbeloppet möjligt höjas och göras värdebeständigi genom anknytning tilllöneutvecklingen. En ökning av biblioteksersättningen är dock nödvändig för ensådan höjning. 1ett slutperspekiiv dä biblioteksersättningens grundbelopp uppnätt den nivå somkan anses rimlig bör maximalt ca 175 författare, översättare ochbokillustratörer uppbära garanterad författarpenning. Ledamöterna ochKleberg anför i ett särskilt yttrande att de anser frägan om den garanteradeförfattarpenningens förhällande till andra inkomster vara otillräckligtbelyst. Hänsyn bör las lill hur inkomslsilualionen förändras under den längaperiod en författare kan inneha garantin. En omprövning med vissa mellanrumskulle därför kunna bli aktuell. Del föreslagna systemet kan pä sikt leda tillatt författare med förhållandevis goda inkomster blockerar garantierna föryngre författare. Fördelningen av garantisumman skulle därmed inle ge bästamöjliga täckning av trygghetsbehoven. Dessa frågor bör ytteriigare övervägasmen bör inle medföra ell uppskov med ett statsmakternas beslut omatt införa en garanterad författarpenning. 6 1975/76. Prop.1975/76:135 82 Kulturrådetberör i betänkandet Konstnärerna i samhället på några punkter författarfonden. Kulturrådetanser all förfatlarfonden är ell väl fungerande instrument för samhälletsersättning till författarna, översättarna och bokillustratörerna förderasinsatser i kulturiivet, D;t är positivt att styrelsen för författarfonden haren relativt stor frihet när det gäller fördelningen av fondens fria del samlatt de berörda konstnärsorganisationerna har ett dominerande inflytande istyrelsen. Likaså finner rådet det värdefullt att fondens fria del skaparförutsättningar för omfördelningar av biblioleksersättningen inomförfat-tarkollektivel. Kulturrådetföreslår att behälls i sin nuvarande form. Inte hellerbör styrelsens nuvarande sammansättning ändras. Kulturrådethar inte ansett sig närmare böra gå in på frägan om en lagfästbiblioleksersältning med hänsyn till att denna fräga behandlades av dendåvarande nordiska upphovsrältskommiltén. Rådet påpekar emellertid alt dennafråga möjligen bör lösas oberoende av hur den kommer att gestalta sig i övriganordiska länder som ju har helt andra system för biblioteks-ersättningen. Vidsin behandling av principerna för stipendiefördelningen i framliden föreslårrådet au besvär inte skall kunna anföras över de framtida slipen-dieorganensbeslut. Kulturrådettillstyrker den av fondstyrelsen föreslagna ändringen av förordningen somskulle göra det möjligt för styrelsen att fastställa regler för fördelning avförfattarpenningen mellan författare och illustratör. Vad gäller denförsöksverksamhet med garanterad författarpenning i form av s, k, slipendietilläggsom nu pågår anser att en systematisk utvärdering bör görasvarefter beslut kan fallas om en eventuell permanenlning av dennaersättningsform, har i skrivelse fört fram ett antal synpunkteroch yrkanden rörande främst biblioleksersättningen. finns i den nu gällande förordningen vissa formella brister som t,ex, om vissa verk skall berättiga till biblioteksersättning eller inte samt vadsom avses med litterärt verk. Vidare leder nuvarande bestämmelser i enstakafall lill att författarpenning skall utgä för verk som inte tillför fondennågon biblioteksersättning.