prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — beslöt under andra kvartalet 1974att någon ränta inte skulle utgå på medel, som insattes på valutakonto efterden . Syftet med denna bestämraelse var att framkalla enöverflyttning från valutakonto tUl den centrala valutareserven. stoppades tillflödet tUl detta konto upp. Behållningarna på dessavalutakonton har minskat. Valutareserven fortsatte dock att minska. Ytterligare kreditpolitiska åtgärder med ihuvudsak oförändrad in- Prop.1975: 1 Bilaga 1 Finansplanen 174 Diskontot höjdes till , straffräntan till9 9c och i saraband därraed skattkammarväxelräntorna och dags-låneräntornatill . De korta räntorna kora därigenom upp på en nivå omkring 9 %och sålunda närmare den räntenivå som förekomi utlandet. I syfte att underlätta den selektiva inriktningen av kreditgivningen,sora bankerna uppmanats iaktta, upphävde vissabegränsningar i svenska företags raöjligheter att låna utomlands. Under tredjekvartalet 1974 syntes vissa positiva effekter på framför allt kapitalbalansen.Nyupptagna kortfristiga lån i utländska banker för export och import blevnågot större under tredje kvartalet 1974jämfört med . UtveckUngen av de registrerade handelskrediternaunder tredje kvartalet 1974 innebar en svag nettoupplåning utomlands dettakvartal från att från millen av 1973 istort sett varje kvartal representerat en mer eller mindre stor nettoutlåning. Nyupptagna övriga privata långfristiga lån uppvisar en ökning jämfört raed upplåningen . Till stor del kan delta hänföras till en större utiandsfinansiering av de direkta investeringarna utomlands. Kapital balansens saldo kora härigenom att ligga nära noll under tredje kvar talet 1974. Dessutom fick borttagandet av ränlegottgörelsen på valuta konto en påtaglig effekt detla kvartal. Valutabankernas tidsposition svängde som en följd härav från en ökning på 800900 milj. kr. per kvartal sedan tredje kvartalet 1973 tUI ennedgång på 140 milj. kr. tredje kvartalet 1974. Trots denna utveckling av kapitalbalansen, restposten och lidsposilionen kom valutareserven Iredje kvartalet likväl att minska med 900 milj. kr. på grund av ett underskott i bytesbalansen på . Mot bakgrund av ett förutsatt fortsattunderskott i vår bytesbalans och den därpå grundade konklusionen, allnäringslivets lånebehov tUl en del måste tUlgodoses utom landet beslötriksbanken 1974 atttill utgången av förnya tidigare rekom mendationer rörande begränsad ökning av affärsbankernas iitestående krediter till övriga ändamål exkl. bostadsbyggnadskrediter. Affärsban kerna rekommenderades sålunda att begränsa denna ökning så att den inte skulle överstiga räknat från den 31 decem ber 1973. Från denna tidpunkt tiU hade stocken av sådan utlåning redan vuxit . Bankerna uppmanades, att vid sin utlåning prioritera industrin och särskilt de företag, som har begrän sade möjligheter till upplåning utomlands. Den del av bankernas övriga utiåning, som finansieras i utiandet skall inte medräknas i de ökningstal, som rekommenderas av . Riksbankeninförde också begräns ningar i bankernas möjligheter alt ställa kreditgarantier. Avsikten var, att härigenom dämpa en expansion av kreditförmedlingen utanför den organiserade kredilmarknaden. Kreditgarantier utgör nämligen löften Diagram 9: 3 Industrinslikviditelsutveckling 19691974 Anm. Med likvida medelmenas kassa-, bank-, postgirotillgodohavanden, kortfristiga penningplaceringarsamt icke-utnyttjad checkräkningskredit. Uppgifterna avser industriföretag medfler än 200 anställda. Källor: och statistiskacentralbyrån, från bankerna alt stå sora garant vidlåneverksamhet utanför banksystemet. Sådana garantier skulle tillåtas öka med3 % av den övriga utlåningens volym per . Varje ökning avgarantierna utöver dessa skall adderas till den övriga utlåningen vidavstämningen av hur bankerna har uppfyllt rekommendationen. Inga nya rekommendationergavs till sparbanker och föreningsbanker angående "övrig" utlåning. Istä,llet höjdes likvidiletskvotskravet för dessa institut från till 23 %att gälla fr. o. m. , vilket förutsätter en fortsatt ochoförändrad återhållsamhet i deras utåning. Den sedan årsskiftet1970/1971 mycket snabba stegringen i samhällsekonomins totala likviditetomräknat i fasta priser bröts och kom särskilt under oktober1974 att visa en nedgång (diagram 9: 4). Tendensen framträder även i tabell 9:1 över penningmängdens värdemässiga utveckling under de tre första kvartalen1974. anges sålunda penningmängdens tillväxt till 10,2miljarder kr. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram 9: 4 Penningmängden hos allmänheten19681974 Stockuppgifter vid slutet av i fastapriser. Medelpriser 1968 = 100. S/Vs/ Anm. Penningmängdendefinieras som allmänhetens sedelinnehav plus samtliga inlåningsräkningar iaffärsbankerna, de större sparbankerna, postbanken samt föreningsbanker. en var dock påtagligt ojämn. Penningmängdenökade fortfarande i snabb takt, medan ökningenhärav avtog påtagligt under andra och tredje kvartalet 1974. Valutareservensutveckling kom totalt under de tre första kvartalen 1974 att jämfört medsamma tid 1973 påverka penningmängdens förändring i negativ riktning med 6,8miljarder kr. Det statliga utgiftsöverskottet gav däremot ett tillskott tUlpenningmängden, som var . större, under de tre förs- Tabell 9: 1 Penningmängden hos allmänheten under de tre första kvartalen 1973 och 1974 Penningmängden hos allmänheten, ökning Statens upplåning utanför bankerna (-)' Bankernas utiåning till allmänheten Bankernas nettoförvärv av hypoteksobliga- ' Tecknet () innebär attförändringarna i posten i fråga har erhållit omvänt tecken. Bil.1 Preliminär nationalbudget 177 ta kvartalen 1974 järafört med sanuna period1973. Denna positiva inverkan på penningmängden neutraliserades till en del aven något större statlig upplåning utanför bankerna, men ökningen i lUlskoltelfrån budgetsidan blev trots detta likväl av betydande storlek under de treförsta kvartalen 1974. Även bankernas nettoköp av hypoteksobliga-lioner gav ettbetydligt större tillskott under de tre första kvartalen 1974. Tillväxten lågtill allra största delen på Iredje kvartalet. Ökningen ipenningraängdstUlskottet från bankemas utlåning till allmänheten var under detre första kvartalen 1974 av ungefär sanuna storleksordning, som från derasnetloköp av hypoteksobligationer. Den kvartalsvisa fördelningen var dockraycket ojämn. Sålunda uppgick förändringen i tillskottet från bankernasutlåning tiU aUmänheten tiU 1,2, 2,3 1,7 mUjarder kr. under första, andraresp. tredje kvartalet 1974. Likviditeisutvecklingen 'inom vissa sektorer Den seklorvisalikviditeisutvecklingen skilde sig åt markant under vardera av de tre förstakvartalen jämfört raed samraa kvartal Tabell 9: 2 Bankernas likvida tillgångar underde tre första kvartalen 1973 och 1974 : -2 721 Statens upplåning utanför bankerna ()' Allmänhetens innehav av sedlar och mynt ()' Medel på investeringskonto i () Medel på arbetsmiljökonto i ( )' Kassakvotsmedel i ()' Summa (1)(2) Korta nettofordringar på utländska banker Summa (1) Korta nettofordringar pä övriga kreditinstitut Summa affärsbankernas likvida tillgångar Sparbankernas och föreningsbankernas likvida Summa (2) Korta netiofordringar på övriga kreditinstitut Summa sparbankernas och föreningsbankernas likvida tillgångar 1699 842 ' Tecknet () innebär attförändringarna i posten i fråga har erhållit omvänt tecken. Anm. Affärsbankernas kassakvotsmedel är ejmedräknade i deras likvida till-gängar. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 178 Sålunda återfanns tUlväxten ipenningmängdsökningen på 1,6 mUjarder kr. Företagens och kommunernas likviditet förefaller däremot ej haändrats nämnvärt . Hushållssektorns inlåning torde ha fortsattatt öka i ungefär samma takt . Nedgången ipenningmängdsökningen på . detta kvartal återfanns i ställetinom företags- och kommunsektorerna. I synnerhet kommuninlåningen minskadeunder eller med ca , men ävenföretagsinlåningen torde ha minskat avsevärt detta kvartal, uppskattningsvismed . Diagram 9: 3 över industrins likviditetsutveckling gerelt visst slöd för en sådan uppfattning. torde enmarkant omsvängning i utvecklingen av hushållens inlåning ha ägt rum. Tillallra största delen återfanns nedgången i penningsmängdsökningen detta kvartalpå . inom denna sektor. HärtUl bidrog i viss mån även utvecklingenav kommunernas likviditet. Av tabell 9: 2 framgår,att bankernas likviditet försämrades med 6,7 mUjarder kr., under de tre förstakvartalen jämfört med en likviditetsökning på . undersarama period 1973. Detta innebar sålunda ett omslag i negativ riktning pånärmare 8 mUjarder kr., varav . föll på andra kvartalet1974. HärtUl bidrog i stor utsträckning valutareservens ogynnsamma utveckling.Under andra kvartalet 1974 kora dessutom kassakvolshöjningen attmedföra en verksam bindning av bankernas behållna likviditet. Den någotlugnare valutautvecklingen samt de förhållandevis lägre insättningarna avkassakvotsmedel i innebar, att bankemaslikviditetssituation förbättrades detta kvartal. Tabell 9: 3 Affärsbankemaslikviditetskvoter 19711974 Likvida tillgångar i procent av skulder vidslutet av . Genomsnitt för samtliga banker. av nämnda faktorer under andra och tredjekvartalet 1974 avspeglas i viss mån också i bankernas likvida tillgångar.Sålunda försämrades deras nettoslällning gentemot i avsevärt högretakt än . Likaså skeddeelt relativt kraftigt omslag i bankernas korta nettofordringar på utländska bankerandra kvartalet 1974. Det ansträngda lUtviditetsläget i bankerna ledde till attaffärsbankerna sålde ut statsobligationer ochskattkammarväxlar för att minska sin skuld till och därmed förbättrasin kassalikviditet. a. i syfte att gardera det stipuleradelikviditetskvotskravet (tabell 9: 3) på för de större affärsbankerna och24 % för övriga affärsbanker gjorde dessa relativt orafattandenettoförvärv av hypoteksobligationer. Med dessa net-loförvärv och en positivutveckling av bankernas korta nettofordringar på övriga kreditinstitut under detre första kvartalen 1974 jämfört raed sararaa kvartal 1973 kora oraslaget iförändringen i deras loiala likvida tUlgångar att stanna på 5,1 mUjarder kr fördessa kvartal. Som framgår av tabell 9:4 växte de organiserade kreditströmmarna med 7,7 mUjarder kr. tUl 25,9railjarder kr. t. o. m. september 1974.Affärsbankernas kreditgivning avtog dock un- Tabell 9: 4 Kreditmarknadenunder de tre första kvartalen 1973 ocb 1974 ' Exkl. återlån samt exkl. förvärv av utiändskaobligationer och bankers föriagsbevis. ' Inkl. investeringsbankens kortfristigaplaceringar. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell 9: 5 Affärsbankernas utestående krediter tillvissa sektorer av näringslivet 1973- Inom parentes anges den absoluta förändringen imilj. 0.6 (168) 6.5 (691) 15.3 (3427) 20.2 (1791) 12.5 (955) ].0(87) 15.2 (939) 4.7 (337) 16.1 (3595) 28.0 (2482) 11.3 (868) 20.6 (1276) och Föreningsbankemas bankinkl. lUl 5railjarder kr. Det var emellertidendast deras kreditgivning till staten, som minskade raed ca ,medan den växte med några hundra milj. kr. till bostadssektorn ochnäringslivet. Både utvecklingen av affärsbankernas statsobligationsinnehavsamt deras innehav av skaltkamraarväxlar medverkade tUl den kraftiga nedgången i kreditgivningen till staten under detre första kvartalen 1974. Affärsbankernas köp av statsobligationer varnämligen . lägre under de tre första kvartalen 1974 jämförtmed samma kvartal 1973. Dessutom avvecklade affärsbankerna sittskattkammarväxelitmehav. Affärsbankernas kreditgivning till näringslivet ökadepåtagligt för all under tredje kvartalet 1974uppvisa en kraftig minskning (jfr diagram 9: 1). Som framgår av tabell 9: 5framträder denna utvecklingstendens både för industrin och handeln samt förprivatpersoner. Härmed uppnåddes en av de åsyftade effekterna med dekreditpolitiska åtgärderna . Vad gäller affärsbankemas kreditgivningtill bostadssektorn skedde under de tre första kvartalen 1974 en omfördelning ideras placerings-objekt. Affärsbankerna tycks sålunda irelativt hög grad ha lyft av både bostadsbyggnadskrediter och mellankrediter.Under denna period minskade nämligen stocken mellankrediter med ca 400 milj.kr. järafört raed en ökning på 300 railj. under samraa tidsrymd 1973.Likaså ökade under de tre första kvartalen 1974 de avlyftabostadsbyggnadskrediterna snabbare än de utbetalda, vilket innebar, attstocken utestående bostadsbyggnadskrediter kora att växa i lägre takt t. o. m. jämfört med samma period 1973.Parallellt med denna nedgång i affärsbankernas direkta lån till bostadssektornväxte deras nettoinnehav av bostadsobligationer i betydligt snabbare taktunder de tre första kvartalen 1974 jämfört med samma kvartal 1973. Även dennautveckling får i viss mån ses mot bakgrund av bankemas försämradelikviditetsläge. Visserligen hade en överenskommelse träffats om ettvisst åtagande från bankernassida vad gäUer den långa finansieringen av bostäder men köpen avbostadsobligationer tidigafeliades troligen på grund av de sjunkandelikviditetskvoterna. Kreditgivningenfrån sparbanker och föreningsbanker ökade under de tre första kvartalen 1974 med 2,2miljarder kr. jämfört med de tre första kvartalen1973, varav hälften gick till näringslivet. Däremot var kreditgivningenfrån enskilda försäkringsinrättningar i stort sett oförändrad under dennaperiod. Bland sektorerna var det endast kreditgivningen till staten, somändrades i någon nämnvärd utsträckning en ökning med 475 railj. Även allmänna pensionsfondens kreditgivning var av ungefärsamma storleksordning under de tre första kvartalen 1974 järafört med sanunaperiod 1973. Inte heller några dramatiska svängningar i fondenskreditgivningsmönster kunde konstateras. 9.3 Den sektorvisa upplåningen Statens budgetunderskott ökade med 4,8miljarder kr. under de tre första kvartalen 1974. Statsskuldspoliliken fortsattesamtidigt att förskjutas i långfristig riktning. Som framgår av tabell 9: 6var nettoemissionen av såväl statens långa räntebärande som desspremieobligations-lån sammanlagt ca . större under de trekvartalen t. o. m. 'jämfört med . varstatens korta obligationslån . lägre, vilket i första handberor på den extremt höga upplåning mot korta statsobligationer under de treförsta kvartalen 1973, som företogs i avsikt att binda upp affärsbankernasomfattande överskottsmedel dessa kvartal. I absoluta tal var de kortastatsobligationslåhen dock icke obetydliga heller uiider de tre förstakvartalen , fastän de i själva verket enbart utgavs under första kvartalet.Sammanlagt minskade sålunda obligationsupplåningen med ca 1/2 mUjard kr.jämfört med de tre första kvartalen 1973. Detta innebar, att staten i hög gradtäckte sitt ökade upplåningsbehov genomförsäljning av skattkammarväxlar tUl så gott som uteslutande riks-Tabell 9: 6 Statens budgetutfall - samtupplåningsformer under de tre första kvartalen 1973 och 1974 Milj. kr.,nettobelopp Budgetiitfallet {nettoutgift ) 357 5 165 Upplåning {ökning-\-) Skattkammarväxlar och kortfristig upplåning 5 801 385 Korta obligationslån 3 114 950 Långa obligationslån 1 403 2 470 Källa: och . Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 182 Tabell 9: 7 Bostadssektorns upplåning päkreditmarknaden under de tre första kvartalen 1973 och 1974 Direkta lån i affärsbankerna Bostadslån hos andra kreditinstitut banken.Som framgått tidigare sålde affärsbankerna ut sina skattkammarväxlar under detre första kvartalen 1974 för att kunna minska sin skuld tiU . Kommunernas finansiella sparande, somförbättrades torde ha försämrats . Omslaget uppskattastill drygt 900 milj. kr. Kommunerna förefaller mer än väl ha täckt detta omslagmed en sänkning i ökningstakten av de likvida tUlgångarna. Sålunda uppgickkommunemas inlåning till . under de tre första kvartalen 1974att jämföra med . Genom attsålimda godta en väsentligt lägre uppbyggnad av sin likviditet 1974 tyckskommunema också i någon mån ha kunnat minska sin upplåning detta år. Somframgår av tabell 9: 4 uppgick deras upplåning på kreditmarknaden under de treförsta kvartalen 1974 tiU 600 mUj. kr., vilket var 200 milj. kr. lägre än tmdersamma period 1973. Bostadsinvesteringarna beräknas haminsVat med i volym , medan den värdemässiga nedgångenuppskattas tUl knappt 1 mUjard kr. Nettoutbetalningama av de statligabostadslånen har beräknats ligga på ungefär samma nivå 1974 som 1973. Häravföljer att bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden skulle kunna hasjunkit i samma takt som den värdemässiga nedgången i bostadsinvesteringarnaför att dessa 1974 skulle ha blivit täckta, dvs. en upplåning påkreditmarknaden på . En sådan överensstämmelse mellan upplånmg och investeringsbehov äremellertid ingen självklarhet. Upplåningen på kreditmarknaden avsernettoplaceringar och inkluderar fömtom finansiering av bostadsbyggandet ävenlån mot säkerhet i äldre fastigheter. Bostadssektorns upplåning påkreditmarknaden torde ha uppgått till . Som framgår av tabell 9: 7 ökadebostadssektorns upplåning på kreditmarknaden med 1,1 mUjarder kr. under de treförsta kvartalen 1974. Dess upplåning på obligationsmarknaden, som ökade med1,8 mUjarder kr. , betingades i hög grad av den tidigareomtalade försämringen av affärsbankemas likviditetssituation. Samma förhållandegällde även bostadssektorns direkta lån i affärsbankerna. 1 Preliminär nationalbudget 183 Diagram 9: 5 Vinstutvecklingen inom induslrin 19571974 Procentuell förändring i bruttovinstmarginalen. 1957 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 Uppgiften för1974 avser delåret dvs. de första sex eller åtta månaderna. Denomfattar endast industriföretag med över 500 anställda. Källor: och statistiskacentralbyrån. Näringslivets investeringar i byggnaderoch maskiner ökade i volym . Motsvarande värdemässigaökning uppgick till 4,6 mUjarder kr.Samldigl ägde ett lageromslag på 6,8 mUjarder kr rura, nämligen från enlagerneddragning på . 1973 till en lagemppbyggnad på 5,6miljarder kr. Totalt beräknas alltså näringslivetsinvesteringar ha växt med . Även näringslivetsbmttosparande torde ha ökat ehum i lägre takt. I denna riktning pekar bl. a. uppgifter om utvecklingen avrörelseresultatet för industriföretag med fler än 500 anställda underde första 68 måndema 19731974. Totalt uppgick denna ökning till 60 %.Motsvarande uppgift för delåren 19721973 stannade på . Detta resultat skiftade dock starkt mellan de olika branscherna. Sålunda ökaderörelseresidtatet inom jäm-, stål- och metallverken samt inom massa-, pappers- ochpappersvaminduslrin . Ökningen inom övriga branschertillsammans stannade på . Den snedautvecklingen i rörelseresultatet avspeglas också i utvecklingen av bmttovinstmarguialen, som under delåret 1974ökade för industriföretag med fler än 500 anställda. Omjärn-, stål- och metallverken samt företaginom raassa-, pappers- och pappersvaminduslrin exkluderas sänktes bruttovinstmarginalen för de återstående företagen (diagram 9: 5). En ytterst grov och schematisköverslagsberäkning över resultatutvecklingen för olika delar 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 184 av näringslivet pekar på en möjligvinstförbältring om för hela denna sektor 1974, vilket kunde tänkas haresulterat i en approximativ ökning av företagens icke utdelade vinster omdrygt 5 mUjarder kr. I de sålunda uppskattaderörelseresultaten 1974 torde emellertid i avsevärd utsträckning ingå ävensådana bokförda ökningar av lagervärdena, vilka inte grundas på någonlagervolymförändring. Sådana upp-värderingar kan visserligen representera realaförmögenhetsvinsler i synnerhet i den mån lagren kan betraktas sorabalanserade av penning-skulder men utgör inte någon intäkt, som kandisponeras för att finansiera exempelvis en uppbyggnad av lagervolymen. Dettakan länkas utgöra en del av förklaringen till att de kalkyler, som kunnat göraspå grundval av del preliminära nationalräkenskapsmaterialet tyder på en väsentligtsvagare utveckling av företagssektorns brutlosparande än som direkt kan utläsasav de redovisade rörelseresultaten. Man får under sådana omständigheter räknamed möjligheten av att näringslivets finansiella sparande kan ha försvagatsraed avsevärt mera än . Utvecklingen avavsättningar på investeringskonlo samt arbetsmiljö konto i torde ha påverkat sektorns likvidiletsutveckling i ne gativ riktning med ytterligare någon miljard kr. torde dess upplåning på kredilmarknaden ha ökat med ca 2 mUjarder kr. Som framgår av tabell 9: 8 uppgick under de tre första kvartalen .1974 denria upplåning nämligen lUl , vilket var 2 raUjarder kr. Av ökningen svarade sparbanker och förenings- banker för ca hälften, medan sektorns upplåning i affärsbankerna ökade med drygt 400 milj. kr. Under allt mer tUltagandeåtstramning av kreditmarknaden torde näringslivets upplåning utanfördenna hä svällt. En indikation härpå ger bankernas garantiförbindelser.Stocken härav ökade med . januarioktober 1974järafört med endast obetydliga förändringar 1972 och1973. Av nämnda ökning på . föll inte mindre än 2 miljarder kr.på månaderna juni t. o m. . Näringslivets upplåningutomlands, som den kommer tUl uttryck i betalningsbalansens privatakapitaltransaktioner samt troligen även i Tabell 9: 8 Näringslivets upplåning påkreditmarknaden under de tre första kvartalen 1973 och 1974 1 Preliminär nationalbudget 185 restposten, torde ha varit i stort sett oförändrad 1974jämfört med . Utvecklingenav de på näringslivets likviditet mest påverkande variablerna pekar således på en försämring av denna sektors likviditetsutveckling vilket också diagram 9: 3 ger enantydan om. Trols denna utvecklingstendens torde näringslivetslikviditeissituation fortfarande vara god med tanke på framför allt 1972 och1973 ärs kraftiga li-kvidhetsuppbyggnad, somi varje fall inte motvägs av någon väsentiig avtappning 1974. 9.4 Utblick mot 1975 Som framgått av detföregående lorde den totala likvidiletsökningen i samhällsekonomin ha sjunkit något 1974.Hur likviditeten totalt kommer altutvecklas är f. n. vanskligt alt uttala sig om. De nu föreliggandeprognoserna över utrikesbetalningarna antyder i och för sig alt häri skulle ligga en faktor, sömbidrar tiU en ytterligare försvagning av utvecklingstakten. Parallellt härmedkan dock en mera positiv utveckling av kapitalbalansen förväntas. Visserligentorde en förhållandevis betydande likviditetsberedskap föreligga även vidingången av 1975. AUt snävareinhemska finansieringsmöjligheter torde dock leda till ettökat ianspråktagande av utiändska kreditmöjligheter. Detta skulle kunna ledatill ett stopp i valulautflödet och därmed åtminstone en neutral inverkanpå penningmängdsökningen: Det beräknade budgetsaldot torde i och försig få én starkare likviditetspåspädande verkan än 1974. I vad raån dennaeffekt koraraer att göra sig gällande är eraellertid avhängigt i vilken gradstaten kan komraa att placera sin upplåning på raarknaden utanförbanksysteraet. De kreditpolitiska åtgärderna i slutet ävnovember 1974 bl. a. angående utlåningslakför' affärsbankemas övriga utlåning exkl. bostadsbyggnadskrediter tordeunder åtminstone komma attinnebära en viss begränsning i likviditetstiUskOttet från bankernas utlåningtill allmänheten. Utlåningstaket för affärsbankerna irmebär sålunda, att deras utestående krediter tUl övriga'ändamål exkl. bostadsbyggnadskrediter inte bör öka med raer än drygt 10miljarder kr. eUer med 4 miljarderkr. uppgick denna ökning tUl ,varav drygt 7 mUjarder kr. Perioden kännetecknades dock av ensynnerligen lätt kreditmarknad. För helåretblir givetvis utvecklingen av likviditetslHlsköttét från bankernas utlåningtUl allmänheten även beroende av den fortsatta utformningen av kreditpolitikenunder senare delen äv 1975. '' Denförutsatta utvecklingen av vålutabehållningåfnä torde i och Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 186 för sig kunna få en neutral eller positiv inverkan påbankernas likviditetssituationdetta år jämfört med en likviditetsindragande effekt på mellan 3,54,. Ingenting talar f. n. för attstatsbudgetens inverkan på bankemas likviditetsutveckling skidle avvikanämnvärt 1975 jämfört med .