prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Denhär redovisade bedömningen ligger något över den som givit uttryck förunder . Den mest väsentliga anledningen härtill är altOECD-prognosen bygger på en förutsättning om en i stort sell oförändratrestriktiv ekonomisk politik. Sedan prognosenfärdigställts har en rad länder redan lagt om den ekonomiska politiken i expansiv riktning vilket motiverar enuppjustering av prognos.Fortfarande kvarstår dock en väsentlig osäkerhet om den ekonomiskapolitikens utformning i . Beträffandeprisutvecklingen förutses ingen markerad inbromsning och inflationen antas komma attligga på en nivå av 10 . Härvid har dock antagits att oljepriserna intestiger nämnvärt och att råvarupriserna stabiliseras. Den huvudsakligadrivkraften bakom inflationsutvecklingen antas därför komma från den inhemskakostnadsutvecklingen. Med den här antagna successivaefterfrågeexpansionen i de större kan handeln förutsättas uppvisaen motsvarande utveckling. OECD-områdels totala import beräknas öka med inemot5 % i volym och exporten något snabbare. Därvid förutsätts att det mest expansivaelementet i exportefterfrågan kommer att utgöras av enfortsatt hög efterfrågan från de oljeproducerande staterna.Bytesbalansunderskottet för hela OECD-området beräknas bli av sammastorleksordning som 1974, eller ca . 1 Preliminär nationalbudget 9 Den svenskaexportens tillväxttakt dämpades dels till följd avbristande kapacitet vad gäller råvaror, dels lill följd av en avsaktning i deninternationella efterfrågan. förutses en långsammare marknadstillväxt för färdigvaror inomOECD-områdel. Den svenska exporten torde dock, bl. a. på grund av en gynnsamrelativprisutveckling, kunna behålla de marknadsandelsvinster som gjortsunder 1973 och 1974. Tillsammans med enfortsatt hög exporltillväxt på och OPEC-länderna skulledetta ge en ökning av färdigvaruexporten om i volym 1975. På råvarusidan är bilden mer splittrad.För järnmalm begränsas utförseln främst av transporttekniska hinder. Vadgäller massaexporten ulgör liknandetekniska hinder samt en viss förväntad avmattning i efterfrågan underloppet av 1975 skälet tdl begränsningen av exporten. För trävarorna ulgörefterfrågesitualionen i den klart begränsande faktorn. Sammanlagetskulle råvaruexporten enligt bedömning minska med drygt5 % 1975. Tillväxten för den totala exportvolymen kan sålunda anges tdl . Exportpriserna kommer även attuppvisa en snabb ökningstakt. Ett fortsattgenomslag av oljeprishöjningarna kan väntas på färdigvarupriserna. I jämförelsemed 1974 minskar dock prisslegringstaklen. För råvarorna är läget mindreenhetligt. Medan exempelvis järnmalm och massa kommer att uppnå betydandeprisökningstal även 1975 förutses av marknadssituationen betingadeprissänkningar för trävaror. I genomsnitt väntas dock råvarupriserna stigaväsentligt långsammare än Totalt beräknas exportprisnivån komma att stigamed 1975 mot 1974. Förstärkningen av hemmamarknadsefterfråganmedförde en kraftig stegring av importen . Importefterfrågan avsågflertalet varuslag men den synes ha varitsärskilt stark i fråga om insatsvarorna. Råoljeimporten blev mindre 1974än både 1972 och 1973. Utbyggnaden av raffinaderikapacileten medför en drastiskhöjning av importbehovet 1975, närmare70 %. Importen av raffinerade oljeprodukter ökade svagt 1974 varvid uppvisade enminskning främst beroende på förbrukningsminskningen. ökade importen som följd av förbrukningsökning och lageruppbyggnad. Utvecklingen blir motsatt den för råoljan genom att raffinaderiutbygg naden leder till minskat importbehov av raffinerade produkter. Impor ten väntas enligt nu föreliggande kalkyler gå ner med . Pri serna på råolja torde fortsätta att stiga något medan motsatsen gäller för petroleumprodukter. Utvecklingen på oljeområdet medförde en ökning av importkostnaderna för oljeprodukter på inemot . Förvaror som livsmedel dämpas den slutliga användningen medan Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 10 enbetydande efterfrågan från lagersidan beräknas . Verkstadsprodukternaföreter en liknande bild vad gäller förbrukningen medan däremot lagerefterfråganinte på samma sätt väntas bidra lill en importslegring. Detta gäller i förstahand konsumtions- och insatsvarorna men i viss utsträckning äveninvesteringsvarorna. För de senare ärbedömningen av investeringsutvecklingen inom industrin 1975 av avgörandebetydelse. Totalt beräknas importvolymen öka med 1975 eller 1/3 avtillväxten . Importprisstegringarna blir naturligt noginte av samma omfattning som 1974 med de snabba råvaruprisstegringar som dårådde. Råvaru-prisstegringama har påverkatfärdigvarupriserna och ett visst fortsatt genomslag tordeprägla även 1975. Den totala importprisökningen har berälmats tiU drygt 9 %eller 1/4 av ökningstakt. Mot en försämring av bytesförhållandet om 1974 skulle därmed stå en förbättring om 1975. Omslaget ihandelsbalansen uppgick till . Importvolymen förutsätts visserligen ökasnabbare än exportvolymen 1975 men förbättringen av bytesförhållandet medföratt underskottet inte försämras med mer än några hundratal milj. kr.Underskottet i handelsbalansen skulle därmed uppgå till diygt 1 100 milj. kr.Utvecklingen på tjänste- och transfereringssidan leder till en försämring 1975på ca . varigenom detta underskott skulle uppgå till ca 3 miljarderkr. Försämringen ibytesbalansen 1974 kan uppskattas till . förutses alltsåen ytterligare försämring på . Den totalaproduktionen i beräknas ha stigit med 19731974. Bidragande härtill var dengynnsamma utveckhngen inom jord- och skogsbruk men av störst betydelse för denhöga tillväxttakten var utvecklingen inom industrisektorn. En förutsatt återgång från de speciellaförhållandena medför en nedgångi produktionen inom jord- och skogsbruk. Skogsbruketsproduktionsminskning sammanhänger med den kraftiga nedgången i awerknmgen avsågtimmer. Inom skogsindustrierna har den svaga byggnadsmarknaden i och medfört en produktionsminskningi sågverken 1974. Även om byggnadskonjunkturen skulle vända uppåt under senaredelen av 1975 kan man på grund av lagersituationen inom branschen förvänta sigbetydande produktionsminskningar under delta år. Massamarknaden förutsesenligt bli något försvagad vilket tillsammans med en ökadkonkurrens från den nordamerikanska massa- och pappersindustrin skulle ledatill en minskad export och oförändrad svensk massaproduktion. Bil.l Preliminär nationalbudget 11 Även för papper torde den västeuropeiskamarknaden försvagas, vilket i kombinationmed en upphörande lagerpåfyllnad och en minskad ökningstakt i deninhemska förbrukningen ger en produktionsökning på . Leveranserna av järnmalm begränsades 1974främst av transport-tekniska hinder. Den förutsatta utvecklingen avstålefterfrågan 1975 håller uppe malmbehovet i . En vissproduktionsökning är därför trolig. För järn och stål föreligger godaförsäljningsrnöjligheter på den internationella marknaden. På hemmamarknadenpåverkas stålefterfrågan av den lägretillväxttakten inom verkstadsindustrin. Lager-efterfrågan verkar dock iökande riktning och produktionsökningen kan anslås till 1975. Exportefterfrågan för verkstadsproduktertorde tillväxa förhållandevis kraftigtäven . På hemmamarknaden blir den privata konsumtionsökningen lägreän 1974 men ett större lageruppbyggnadsbehov föreliggeri fråga om insatsvaror och färdigvaror. Sammantaget förutses verkstadsindustrinsproduktion öka med i volym. förutsätts en återhämtning ikraftproduktionen ske efter 1974 årsmarkanta nedgång. Med hänsyn till den pågående sparkampan-jen tordeemellertid ökningen begränsas till . Uppbromsningen ibostadsinvesteringarnas och de kommunala byggnads- ochanläggningsinvesteringarnas nedgång 1975 jämte en fortsalt ökning av industrinsbyggnadsinvesteringar leder till en mindre volymminskning av produktionen inombyggnadssektorn än 1974. Den totala varuproduktionensökning skulle därmed uppgå till 1975 mot 1974. De privatatjänsterna kan, som en effekt av den lägre konsumtionstill-växten, förutsättas öka i långsammaretakt 1975 än 1974. Delsamma gäller, fast imindre utsträckning, den offentliga tjänsteproduktionen. I motsats tillvad som gällde 1974 förutses den totala produktionen av tjänster ökasnabbare än varuproduktionen. Totalt skulle därmedden totala produktionen av varor och tjänster i samhället, bruttonationalproduktenfrån produktionssidan, stiga med 1975. 1974 var motsvarande tal drygt4,. Utbudet av arbetskraft bedöms öka med 20000 personer eller . Antalet kvinnor i arbetskraftenberäknas öka med drygt 30 000 medan antalet man väntas minska med drygt 10 000.På grund av bl. a. ökad andel deltidsarbetande motsvaras den väntade utbudsökningeni personer av en viss minskning av arbetskraftsutbudet mätt i timmar. Beträffande efterfrågesidan tyder denäringsgrensvisa kalkylerna på ett något minskat arbetskraftsbehov mätt itimmar. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 12 nerinnebär dock efterfrågeberäkningarna en ökning av detta behov på omkring 20 000 personer. Relativt kraftigaökningar av arbetskraftsefterfrågan förutses för tjänstesektorernamedan vissa minskningar väntas ske inom de varuproducerande näringsgrenarna. De ovan redovisaderesultaten av utbuds- resp. efterfrågekalkylen indikerar elt i stort sett oförändrat lägei fråga om arbetslösheten mellan genomsnitten . Bedömningen utgår från tvåkalkylmässiga alternativ för avtalslöneökningen, 7 resp. . Inkl.löneglidning och med hänsyn tagen till sysselsättningsutvecklingen skullelönesumman öka med drygt 10 resp. . Inkomstöverföringarna till hushållentorde öka med . Uppdragande faktorer är bl. a. ATP-utbetalningarnasamt höjningarna av ersättningsbeloppen vid arbetslöshet. Ökningen i de direktaskatterna begränsas av borttagandet av sjukförsäkringsavgiften och sänkningarnaav marginalskatten i mellaninkomstlägena. Sänkningarna motvägs emellertiddelvis av höjningen av kommunalskatten på . Hushållensdisponibla inkomster torde öka med knappt 12,5 resp. eller med 18 resp.19 1/. Prisutvecklingenunder påverkas i väsentligen mindre grad än 1974 avde internationellt bestämda priserna. Effekten av dessa har upp skattats till på konsumentpriserna. Eftersläp ningen jämte genomslaget års lönekostnadshöj ningar leder lill att den s. k. reslfaklornsvarar för 3,3 resp. enheter beroende på löneökningstakten. Tillsammans med en viss höj ning av bostadspriserna blir ökningen av konsumentprisindex 7,5 resp. under loppet av 1975. Mellan genomsnittslägena 1974 och 1975 blir ökningen betydande bl. a. beroende på den tillfälliga momssänk ningen . Ökningstakten mellan genomsnittslägena har upp skattats till 10,8 resp. . Den reala disponibla inkomsten beräknas öka med resp. vid de båda löneökningsalternativen. Utvecklingen av den privata konsumtionenhar inte följt med i de senaste årens snabba ökningar av de disponiblarealinkomsterna, vilket tagit sig uttryck i betydande ökningar av sparkvolen.I samband med alt de disponibla realinkomsterna nu förutses öka i enlångsammare takt har man anledning alt räkna med en viss neddragning avsparkvoten. Den av gjorda förutsättningen innebär att manskulle kunna räkna med en ökning av den privata konsumtionen under 1975 med3,i volym. Investeringarna De totala fastainvesteringarna minskade något 1974 bl. 1 Preliminär nationalbudget i 3 på utvecklingen av bostadsbyggandet samt handelns ochkommunernas byggnads- ochanläggningsinvesteringar. förutses en fortsatt, om än långsammare, nedgång ibyggnadsinvesteringarna jämte en oförändradtillväxt i maskininvesteringarna (exkl. handelsflottan). Bostadsbyggandetförutsätts enligt minska lång sammare 1975 än1974 vilket bl. a. förklaras av att en viss uppgång i byggandet av flerfamiljshus skulle ägarum mol slutet av året. Ett mycket viktigt bidrag till investeringsaktivitetenlämnas av industrisektorn vars investeringar är inne i en mycket expansiv fas.Novemberenkäten rörande industrins investeringar tyder sålunda på attsåväl byggnads- som maskininvesteringarkommer att öka snabbt . De statliga investeringarna minskar vilket i betydande grad förklaras av dengjorda förutsättningen om en kraftig neddragning av beredskapsarbetena.De kommunala investeringarnas nedgång bromsas upp1975. Detta beror bl.a. på den ovannämnda utvecklingen av bostadsbyggandet. Inberäknat en fortsatt minskning ihandelns investeringar uppskattas de totala fasta investeringarna minska 1975. räknar med enbetydande lageruppbyggnad , . Dettainnebär ett tillskott till den inhemska efterfrågan på . Lageruppbyggnadenåterfinns närmast inom industri och handel. Lagercykeln inom industrin antaskulminera . Totaltsett blir industrins lageruppbyggnad något mera omfattande 1975 än 1974.De totala lagerinvesteringarna beräknas ligga på . 1975,räknat priser, dvs. Den offentligasektorns direkta efterfrågan i form av konsumtion och investeringarberäknas i fasta priser öka i ungefär samma takt 1975 som 1974, eller med vartdera året. Denstatliga konsumtionen beräknas därvid ökamed 1975 mot 1974. Den kommunala konsumtionens ökningstaktväntas däremot minska från 1974 till ca2,1975. Den offentliga investeringseflerfrågan visar en något svagareutveckling än 1974 och volymminskningen beräknas till 1975. Den offentligasektorns finansiella sparande minskade med ca . Ca 5miljarder kr. låg därvid på staten och ca 1miljard kr. på kommunerna medan socialförsäkringssektorns finansiellasparande i stort sett var oförändrat 1974 jämfört med . tycksbilden bli en helt annan. För den offentliga sektorn totalt väntas detfinansiella sparandet öka med ca . lill ca 3,3 miljarder kr.Statens finansiella sparande beräknas i stort sett ligga kvar nivåmedan kommunernas sparande minskar med 600 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 14 och socialförsäkringssektorns sparande ökar med . Den statliga totalbudgetens underskottökade med ca . från 1973till 1974 och förväntas även 1975 ligga kvar höga nivå, dvs. De statliga inkomsterna väntasöka med 1975 mot 1974. På utgiftssidan kan däremot enbetydande dämpning av tillväxttakten väntas. års extraordinärtkraftiga ökningstakt på förutsesen återgång till en mer normal ökning med 1975. Även socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter ökade mycket kraftigt 1974 på grund av den livliga reformverksamheten påsocialförsäkrings området inkl. skatlebeläggningen av förmåner vid sjukdom, arbetslöshet m. m. 1975 beräknas sektorns inkomster öka och utgifterna med . Koirununernas finansiella lägeförbättrades påtagligt 1972 och 1973. Det stora inkomstöverskottet 1973 på 1miljard kr. övergick lill elt läge då inkomster och utgifter i stortsett låg på samma nivå. 1975 väntas en viss ytterligare försvagning avkommunernas finansiella position, men jämfört med och 1971 är kommunernas negativa fi nansiella sparande 1975 fortfarande relativt blygsamt. Den beräknade inkomst- och utgiftsutvecklingen , 14resp. , är några procent enheter snabbare än 1974. Den fortsatta utvecklingen avbytesbalansen innebär en likviditetsneddragande faktor men i dentakt näringslivets upplåning utomlands ökar kan effekten därav begränsas.Statsbudgeten torde 1975 leda till en i stort sett oförändrad upplåning men den1974 omfattande riksbanksupplåningen kan tänkas medföra att statens upplåninghos allmänheten får en större omfattning 1975 än 1974. Beaktas dessutom effektenav en fortsatt kreditåtstraraning för affärsbankerna till följd av delsriksbankens rekommendation om fortsatt återhållsamhet delseffekten av förelagens inbetalningar till arbetsmiljökonto och särskiltinvesteringsfondskonto, torde bilden av kreditmark-iiadsläget 1975 te sigförhållandevis kärvt och en ökad utlandsupplåning framstå som desto merasannolik. För kommunernas del torde en fortsatt försämring av det finansiellasparandet till stor del kunna finansieras genom en ytterligare neddragning avde fortfarande relativt goda likvida tillgångarna, medan utvecklingen avnäringslivets rörelseöverskott och investeringar torde medföra ett behov av enviss ökad upplåning 1975 även om också denna sektor vid ingången av 1975 fåranses ha en förhållandevis god likviditet. Med nuvarande kreditpolitik tordeäven möjligheterna till finansiering på den "grå" marknaden vara begränsadi jämförelse med den förra kreditåtstramningsperioden 1 Preliminär nationalbudget 15 1970.Sålunda har t. ex. bankernas kredilgarantiåtaganden begränsats till följd av rekommendation.Härigenom underbyggs ytterligare bedömningen att företagensiitlandsupplånirig får ökad omfattning 1975. Den inhemskautvecklingen har enligt vad som kan bedömas i allt väsentligtföljt den bild som tecknades i nalionalbudgeten . Den exportledda konjunkturuppgången från1973 har successivt avslösts av en inhemsk efterfrågeexpansion, som under 1974fört upp sysselsättning och kapacitetsutnyttjande till mycket höga nivåer. Genoin dennaförskjutning i efterfrågemönstret har den mycket påtag-hga försvagningen i den internationellakonjurdcturen inte fått några återverkningar på aktiviteten i densvenska ekonomin. Detta sammanhängervisserligen delvis med att den svenska exporten kunnat fortsätta altexpandera trots den svaga internationella utvecklingen. Väsentligaförklaringar härtill är dels den speciella efterfrågekonjunktur som rått påmassa- och pappersområdet och inom järn- och stålseklorn, dels att vissa av de för svensk exportindustriviktiga marknaderna i exempelvis och inte kännetecknats avsamma avmatl-ningslendenser som för i övrigt. Men av väsentligen större betydelse förutvecklingen har varit tillväxten i de inhemskaefterfrågefaktorerna. Det är i första hand den privata konsumtionen ochlagerinvesteringama som haft ett expansivt förlopp av en sådan styrka att demer än väl kunnat motverka den totaltsett svaga utvecklingen på investeringssidan. Denna efterfrå-gebildhar tillsammans med bl. a. oljeprisstegringarna medfört en mycket kraftig försvagning av den externa balansen.Från ett överskott i löpande priser 1973 på . harbytesbalansens saldo svängt till ett underskott om ca . Utvecklingen av deninhemska efterfrågan synes i betydande utsträckning vara ett resultat av denexpansiva ekonomiska politik som förts. De och beslutade åtgärderna harbl. a. medfört en kraftig förstärkning av hushållens reala, disponiblainkomster. Rent budgetmässigt sett varvisserligen huvuddelen av åtgärderna koncentrerade till första halvåret1974. Men på grund av att hushållssektorn förefaller att till en början hasvarat på de kraftigt ökade disponibelin-komstema genom en betydande ökning avsitt sparande finns det anledning att räkna med en fortsatt stimulans avefterfrågan när hushållssparandet dras ner från den höga nivå det måste haftunder första delen av 1974. Enligt de nu tillgängliga beräkningarna över lagermvesteringarna 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 16 skulledessa ha slagit om kraftigt . I och för sig förefallerdetta vara naturligt mot bakgrund av att de närmast föregående årens svaga lagerutveckling måste hamedfört i förhållande till produktionoch försäljning onormalt låga lagerstockar Men del kan ifrågasättas omomslaget varit fullt ut så kraftigt som indikeras av de preliminäraberäkningar som redovisas i det följande kapitel 7. Som framgår av enjämförelse mellan avsnitten 1.1 och 7.3 har lagerinvesteringarna för1974 korrigerats ner med ca 200 milj. kr. priser, vilket synes ge enöver året mera sannolik utveckling än den som förutsatts ikonjunkturinstitutets beräkningar. Denna korrigering förändrar dock icke nämnvärt intrycket av att denekonomiska expansionen vid sidan av den privata konsumtionenburits upp av ett markant omslag av lagercykeln. De internationella perspektiven för 1975låter knappast antyda något mera betydande konjunkluromslag under i varje fallårets första del. Visserligen förutsätts den noll-lillväxt som gällt förOECD-området totalt sett att följas av en viss uppgång ,men denna kommer satmolikt i varje fall i de stora länderna alt klart understiga kapacitelstillväxten. De låsningar av detekonomisk-politiska handlandet som prisstegringarna och de slorabytesbalansunderskotten medfört i vissa länder talar tillsammans med denallmänna konjunktur-bilden för att man inte kan räkna med någon mera påtagliguppgång förrän under senare delen av 1975.I de fall en omsvängning i den ekonomiska politiken i expansiv riktningredan skett kommer denna sannolikt inte att ge någon större effekt förrän framemot . Man kan mot denna bakgrund fråga sigvilka möjligheter vi har att under det framförliggande året vidmakthålla deninternationellt sett klart expansivareutveckling som kännetecknat vår ekonomi . Den fakior som man iförsta hand väntar sig vara påverkad av den internationella utvecklingen ärexporten av varor och tjänster. Enligt de kalkyler som redovisats avkonjunkturinstitutet kan emellertid exporten förväntas öka i volymmellan 1974 och 1975. Från flera synpunkter förefaller denna bedömning vara välgarderad. För det första har betydande delar av exportindustrin vid utgången av1974 fortfarande stora stockar av inneliggande order, vilka kommer att ge upphov till leveranser successivt under 1975.Konjunkturinstitutet synes vidare ha gjort en i överkant försiktigbedömning av råvaruexporten, vilken trots ell fortsatt relativt starktmarknadsläge för exempelvis massa och järnoch stål förutsatts minska med i volym. En ytterligarefaktor som pekar på alt bedömningen av exportutvecklingen är relativt försiktigär att kapacitetsutnyttjandet i de för vår export så viktiga grannländernaNorge och är högt och att bägge dessa länder men i synnerhet förväntar sig en fortsatt ekonomisk expansion . Slutligen må ävenframhållas att exportförsälj- Tabell 1: 2 Preliminär försörjningsbalans statliga affärsverk och bolag -10,5 -1,5 -7,0 ningarnahållils väl uppe trots att den ekonomiska aktiviteten iavnämarländema under detta år varit klart lägre än vad som förväntas . Någon preciserad altemativprognosframläggs emellertid inte här, men mot bakgrund av vad som anförts framstår detsom mera saimolikt att prognosen kommer att överträffas av utvecklingen än attexportökningen skulle bli lägre än de som förutsatts. Såsom prognosen nu föreligger innebär denatt exporten kommer att utgöra ett fortsatt expansivt inslag iefterfrågebilden. Trots att bidraget till BNP-tillväxten blir lägre än undertidigare år uppgår det ändå till inemot . Den dämpade mternationellautvecklingen skulle således inte på något avgörande sätt verka återhållande påden ekonomiska aktiviteten i . Men i likhet med 1974 skulle större delenav ef terf rågetillväxten komma från inhemska faktorer. Av strategisk betydelseär härvid att bedöma i vilket lägelagercykeln befinner sig. Även sedan hänsyn tagits till den neddragningav lagerinvesteringarna som gjorts i förhållande lillkonjunkturinstitutets bedömningar, framstår det som helt klart att lagersvinget varit av en betydande styrkaunder 1974. Men såväl den tidsmässiga profilen som lagerinvesteringarnassammansättning under de tre första kvartalen 1974 talar för altlagerinvesteringarna 1975 kommer att bli något kraftigare änkonjunkturinstitutet förutsett. Under både 1972 och 1973 var dessa investermgarnegativa vilket mot bakgrund av den långsiktigt normala lageruppbyggnaden börmedföra ett 2Riksdagen 1975.1 saml. 1975:1 Bilagal Finansplanen 18 såstort behov av lagerpåfyllnad att det positiva svinget bör fortsätta en bra bitin . Till samma slutsals kommer man om man beaktar att enbetydande del av den registrerade lagerökningen inom industrin ligger på varor i arbete medan varken lageruppbyggnadenav insatsvaror eller färdigvaror ännu förefaller att ha skjutit någon störrefart. Hänsyn bör också tas till de särskilda stimulansåtgärder som förutsesför . Överslagsmässigt har lagerinvesteringarnaberäknats öka med ca . priser mellan 1974 och 1975.Trots denna uppdragning av lagerökningen skulle dessa investeringar under 1975ändå inte uppgå till den nivå de hade i fasta priser räknat . I förhållande tillkonjunkturinstitutets bedömningar leder den här redovisadelagerprognosen till en viss uppdragning av industriproduktionen och avvaruimporten.