prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Uppgången kan delvisförklaras som en återhämtning från första kvartalets exceptionellaförhållanden. Vidare kan en spontan konsumtionsuppgång beräknas ha varit på vägatt slå igenom. DärtUl kommer de mycket kraftiga slalliga stimulansåtgärdernasom beslutades och . Förutom den temporära sänkningenav mervärdeskatten ingick i dessa stimulanspaket både tiUfälliga ochpermanenta transfereringsökningar av betydande omfattning. Det föreliggersåledes slora svårigheter att skilja ut den kon-' sumtionsstimulerande effekt somkan tUlskrivas sänkningen av mervärdeskatten från den spontanakonsumtionsuppgången och från de övriga stimulansåtgärdernaskonsumtionseffekter. Konsumlionsslalisliken lyder dock på en kraftigomfördelning av konsumtionen till andra och tredje kvartalen. Importslatistikentyder på all konsumtionen fick en sådan omfattning att en kraftig importökningblev nödvändig för att möta den ökade efterfrågan. Det gäller speciellt bilardär en fördubbling av importen ägde rum tredje kvartalet. Enmyckel enkel teoretisk kalkyl av mervärdeskattesänkningens verkningar skuUekunna la sin utgångspunkt i de bedömningar av konsumtions- ochimporlbenägenhet som tUlämpas i effeklmödellen. Den lem-poräramervärdeskatlesänkningen kan beräknas ge en ökning av hushållens disponiblainkomster om 1,21,. Med lillämpning av den margineUakonsumtionsbenägenhet som används i effektmodellen kan konsumlionsökningentill följd av denna disponibelinkomstökning beräknas till i storleksordningen900 milj. kr. Den marginella importbenägenheten bedöms ligga något högre förde varaktiga varor, bl. a. bilar, som främsl påverkades av skattesänkningen, ände 0,4 som antogs ovan i metodikavsnittel. Det kan således antas alt närahälften av den konsumlionsuppgång som kan sällas i samband med den sänktamervärdeskatten motsvarades av en ökad imporl. Somhar framgått av avsnillet om kommunerna beräknas den kom- Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 173 Tabell8: 6 Finanspolitiska effekter 1974 och 1975 Procentav bruttonationalprodukten i fasta priser Staten: Direkt efterfrågan Indirekt effekt Kommunerna: Direkt efterfrågan Indirekt effekt munalaaktiviteten ha varit intensivare 1974 än enligt tidigare bedömningar. Detlaavspeglas också i beräkningen av kommunernas finanspolitiska effekter 1974 somnu uppgår till av bruttonationalprodukten. Sammantaget visar de nyaberäkningarna att den totala offentliga sektorns stimulerande inverkan påekonomin 1974 uppgår till av bruttonationalprodukten. För1975 visar de nya beräkningarna en klart positivare inverkan påsamhällsekonomin från både siatens och kommunernas verksamhet än de redovisadekalkylerna i den preliminära nationalbudgeten 1975. Förändringen är särskiltpåtaglig vad gäller den statliga sektom. Detfinns ett flertal förklaringar till denna reviderade bild av siatensfinanspolitiska effekter 1975. För det första visade utfallet som nämntsetl mindre ulgiftsöverskott än enligt tidigare bedömningar. En del av deutgifter som väntades falla har flyttats fram tillförsta . Vidare blir förändringarna på utgiftssidan till1975 genom det reviderade utfallet betydligt större även vid en oförändradutgiftsnivå . Tilläggsstat för /75 kanberäknas höja de statiiga utgifterna liksom flera av de propositioner somregeringen lagt fram till , framför alltenergipropositionen. Även på inkomstsidan föreligger nya bedömningar. Dentotala lönesumman ökade , dvs. lägre än enligt tidigareprognoser. Detta påverkar lönesummans absoluta nivå även 1975 och därmedminskar också inbetalningarna av direkta skatter detta år. Denna minskning avde dUrekta skatterna motverkas dock av höjningar av de indirekta skatterna,främst med anledning av förslagen om höjda punktskatter. Den totala positivaeffekten av den statUga sektorns verksamhet 1975 beräknas således till av bruttonationalprodukten. Statens direkta efterfrågan, dvs. de direktaeffekterna av ökad statUg konsumtion och investering, svarar därvid för drygt1/3 av sektorns totala effekter. Det är dock främst de kraftiga ökningarna avde stat- ligalivsmedels- och bostadssubventionerna som beräknas bidra till statens betydandestimulanseffekt på samhällsekonomin 1975. Kommunerna bidrog somnämnts med en mycket positiv inverkan på den svenska ekonomin 1974 och även1975 beräknas 1/3 av den offentliga sektorns totala effekter härröra från denkommunala verksamheten. Socialförsäkringssektorn uppvisade 1974 en ovanligtslor stimulanseffekt på ekonomin, vilkel förklaras av den långsamma utvecklingenav fonduppbyggnaden inom sektorn, vilken i stort sett låg kvar på 1973 årsnivå. Däremot beräknas socialförsäkringssektorns finanspolitiska inverkan varai det närmaste neutral . Den samlade stimulanseffekt som ulgår från denoffentliga sektorn 1975 beräknas nu lill av bruttonationalprodukten.Jämfört med 1974 är således effekten något lägre. I det rådande kapacitetslägetär det emeUertid inte motiverat alt gå längre än så. Vidbedömningen av den offentliga sektorns totala effekter 1975 bör observeras attinvesteringsfonderna som ovan nämnts inte ingår i de här presenteradeberäkningarna. Vid sidan av de allmänna investeringsfonderna fattades 1974beslut om avsättningar till arbetsmiljöfond och särskild investeringsfond. Enbeaktansvärd del av dessa avsättningar kan beräknas bli utnyttjade redan underinnevarande år, vilket tUlsammans med beslutet om att förlänga möjUghetema altutnyttja investeringsfonderna bör ha en klart stimulerande inverkan påinvesteringsaktiviteten. Effektema härav är emellertid inte medräknade i deresultat som presenterats i tabell 8: 6. 1 Reviderad nationalbudget 1975 175 Kreditpolitiken kunde 1974fortfarande avpassas efler det inhemska efterfrågeläget och hölls sålundafortsatt lält. Ett ökat internationellt beroende blev därefter avgörande föratt kredilpolitiken lades om i restriktiv riktning . Av stabiUseringspolitiskaskäl hade bl. a. räntorna utomlands successivt höjts ochlåg på en fortsalt hög nivå , medan diskonto höllsoförändrat på (tabell 9: 1). De sålunda uppkomna räntedifferenserna bidrogtill förskjutningar i import-och exportbetalningarna samt tilllagandeplaceringar på valutakonlo, vilka senare speglades i utvecklingen avvalulabankernas tidsposition (diagram 9: 1). växte affärsbankernasutestående krediter till övriga ändamål exkl. bostadsbyggnads- ochmellankrediter, den s. k. övriga utlåningen, i snabb takt i synnerhet i börjanav 1974 (diagram 9: 2). Till följd av de stigande oljepriserna försämradessamtidigt bytesbalansen. Dessa faktorer, förstärkta av valutaspekulationen,låg bakom del mycket kraftiga valulaulflöde, som inträffade under senare delenav mars och . Tabell 9:1 Vissa centralbankers diskonto samt 3-månaderseurodollarränta Källa: Nationell statistik. I detta läge höjde fr. o. m. den 3 april 1974diskontot från . De kassakvoter, som affärsbankerna är skyldiga atlhålla i höjdes från . höjdes räntesatserna påvissa kortfristiga placeringar betydligt mer än diskontot. Räntan på den kortamarknaden i kom att ligga vid . Vidare uppmanades bankernaatl dämpa ökningslakten i utestående övrig utlåning. KredUgivningen skulledessutom ges en selektiv inriktning för Diagram 9:1 guld och valutor, valutabankernas tidsposition samt valutareserven 19701975 Stockuppgifter vid slutet av Diagram 9: 2 Affärsbankernas utestående krediter tillövriga ändamål exkl. bostadsbyggnadskreditcr 19691975 1 Revideradnationalbudget 1975 177 attupplåningen härigenom i ökad utsträckning skulle styras över lill utlandel. Avsiktenmed åtgärderna var bl. a. att minska de uppkomna ränle-differenserna, vUketskulle göra den privata sektorn mer benägen att utnyttja de ulländskakreditmöjligheterna vid i första hand finansieringen av sin utrikeshandel.Dessutom syftade åtgärderna till alt begränsa bankernas utlåningsförmåga,varigenom tillgången på fortfarande relativt bUliga krediter i skulleminskas. Åtgärdernatycktes dock ej få någon omedelbar inverkan på kreditexpansionen ochkapilalrörelserna. Detla sammanhängde med atl räntenivån i utlandet ännu låghögt över den svenska samt alt företagens inhemska likviditelssilualionfortfarande var god. HärtUl kom förväntningar om kursstegringar på vissaulländska valutor. En ytterligare nedgång i valutareserven kunde konstaleras(diagram 9: 1). Detta föranledde utvidgade åtgärder från sida. Ilinje med strävan att underlätta kapitalimport till modifieradessålunda tUlämpningen av valutaregleringen. I syfte alt framkalla enöverflyttning från valutakonto till den centrala valutareserven skulle vidareefter ingen ränta ulgå på nyinsalta medel på valutakonlo.Insättningarna på dessa konton har minskal. Valutareserven avtappadesdock trots vidtagna ålgärder i stor omfattning . I anslutning härtiUuppjusterades straffräntan samt räntesatserna på bankernas in- och utlåning.Vidare skulle varje affärsbanks övriga utestående utlåning få växa med högst . Vid bedömningen av ökningstakten för affärsbankernas övrigauteslående krediter skulle de utlandsfinansierade krediterna exkluderas. Isamband med åtgärderna upphävde vissa begränsningar isvenska företags möjligheter alt låna utomlands. Efteråtgärderna stabUiserades läget. Kreditexpansionen mattades,valutautflödet upphörde och elt visst inflöde kunde konstaleras mot slutet av1974. Härtill torde även räntesänkningar i ullandet under senare delen av 1974ha bidragit (tabell 9: 1). För del är särskilt räntesänkningarna påEurodoUarmarknaden av stor vikt. Dessa tendenser tillsammans med de under åretvidtagna kredit- och valutapolitiska åtgärderna ledde till en mycket gynnsamutveckling av kapitalbalansen ettnettokapitalinflöde inkl. restposten på . Detta täcktemer än väl bylesbalansunderskotlet på . Detvar framför allt betalrungsförskjutningarna och utlandsfinansieringen av exportoch import som påverkades. uppgick dock även övriganya privata svenska långfristiga lån i ullandet tUl ett icke oväsentiigt beloppeller 900 milj. kr. stannade de svenska direkta investeringama iutlandet på 620 milj. kr. 12 1975.1 saml Nr 100. Under1974 ägde en omkastning i bytesbalansen med . rum frånett överskott på . 1973 lill ett underskott på 4,4 miljarderkr. Det uppkomna bytesbalansunderskottet 1974 slog ej helt igenom påvalutareserven. Sålunda representerade kapitalbalanscn. och restpostenkapitalinflöden på 1,4 resp. . växte emellertidbankernas tidsbundna fordringar med , varigenom valutareservenändock kom att minska med . Kapitalimportentycktes ha kommit igång först . Mot bakgrund avförväntade fortsatta bytesbalansunderskott har det bedömts av stor vikt, attkapitalimporten ej kommer av sig utan fortsätter i snabb takt. Med dennaförutsättning beslöt att till utgången avförsta förnya tidigare rekommendationer rörande begränsad ökningav affärsbankernas utestående övriga utlåning. Affärsbankerna rekommenderadessålunda att begränsa denna ökning så att den inte skulle överstiga20 % räknat från . Från denna tidpunkt tiU slutet av mars1975 hade stocken av sådana krediter exkl. de ullands-refinansierade vuxit med14 %. Densedan årsskiftet 1970/1971 mycket snabba stegringen i samhällsekonomins totalalikviditet omräknat i fasta priser bröts och följdes underhösten av en viss reducering. Denna nedgångstendens bromsades upp i slutet avåret varefter en förnyad ökning i penningmängden kunde skönjas (diagram 9: 3).Även i penningmängdens värdemässiga utveckling framträdde en uppbromsningunder 1974. anges sålunda i labell 9:2 penningmängdens tillväxtlUl 13,8 mUjarder kr., vilket var . lägre än 1973. Den avtagandestegringstakten i penningmängden härrörde i huvudsak från denexceptionella omkastningen i valutareservens utveckling detta år ett omslag inegativ riktning på . till en minskning på 3,3 miljarder kr.1974. Expansivt verkade däremot bankernas netto-förvärv av hypoleksobligationerspm var 800 milj. kr. större 1974 än 1973 eller . Dessutom gav1974 bankernas utlåning till. större tillskotttill penningmängdsökningen än 1973. Framför allt statens transaktioner kom1974 att få en positiv inverkan på penningmängdens utvecklingstakt detta år.Det statliga ulgiftsöverskotlet var nämligen . slörre 1974 än.1973 som dess upplåning utanför banksystemet endast var obetydligtstörre. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 Diagram 9: 3 Penningmängden hos allmänheten 19681975 Slockuppgifter vid slutet av ifasta priser. Medelpriser 1968 = 100. 1958 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 Anm. Penningmängden definieras som allmänhetenssedelinnehav plus samtliga inlåningsräkningar i affärsbankerna, de störresparbankerna, postbanken samt föreningsbanker. Tabell 9:2 Penningmängden bos allmänheten 1972- Penningmängden hos allmänheten, Statens upplåning utanför bankerna ()' Bankernas utlåning till allmänheten Bankernas nettoförvärv av hypoteksob- " Tecknet () innebär att förändringen i postenifråga har erhållit omvänt tecken. Likviditetsutvecklingen inom vissa sektorer Tendensen i samhällsekonomins totala Ukviditetsutveckling.1974 speglades även i de större sektorerna. Både kommunernas och företagensbankinlåning torde ha försvagats med ansenliga belopp . Förkommunernas del synes delta t.o.m. ha inneburit en absolut nedgång i derasbanktiUgodohavanden. Nedgången i företagens inlåning 1974 kunde även i viss månskönjas i utvecklingstakten av industrins, likvida Diagram9: 4 Industrins likviditetsutveckling 19691974 Anm.Med likvida medel menas kassa-, bank-, postgirotUlgodohavanden, kortfristigapenningplaceringar samt icke-utnyltjad checkräkningskredit. med fler än 200 anställda. medel.Dessa steg med 570 milj. kr. hade industrins likvida medel ökat med3,. (diagram 9: 4). EiUigt tillgängliga uppgifter fortsattedäremot hushållens inlåning att växa 1974. Takten synes dock ha varitavtagande. Affärsbankernaslikviditetssituation försämrades väsentligt . En omsvängning i dessabankers likviditetsutveckling inträffade i samband med kredilåtstranmingen iaprU 1974. Affärsbankerna ålades att öka sina kassakvolsmedel i riksbankenpåtagligt 1974. Dessa växte med 3,8 mUjarder kr. 1974 att jämföra med enobetydlig ökning under 1973 (tabell 9: 3). Härigenomframtvingades parallellt även en kraftig öknuig av affärsbankernas upplåning iriksbanken, vilket för helåret 1974 resulterade i en ökning avtUlväxten i affärsbankernas korta nettoskuld till med 2,6 miljarderkr. TiU den ansträngda likvi-ditelssituationen bidrog givetvis den omfattandevalutaavtappningen på . mot en valutaförstärkning om 3,9miljarder kr. Affärsbankernas kassasituation förbättrades dock i slutetav året i samband med ett mycket stort statligt budgetunderskott. 1 Reviderad nationalbudget 1975 181 Tabell 9: 3 Bankernas likvida tillgångar 1972-1974 Milj. kr.,nettobelopp Total valutareserv 2 251 3 884 -3 292 Statensutgiftsöverskott 6 345 6 150 10 721 Statensupplåning utanför bankerna (-)' -2 749 4 729 -4 862 Allmänhetens innehav av sedlar och mynt (-)' -1332 -1227 -1939 Medel på investeringskonlo i riks banken (-y 4 - 194 - 214 - 826 -3 795 -1 304 360 -3 481 3 033 Medel på arbetsmiljökonto i ()' Kassakvolsmedel i ()' Summa (l)-|-(2) Korta nettofordringar på utiändska banker Summa (1) Korta nettofordringar på övriga kreditinstitutHypoteksobligalioner och mellankrediter Summa affärsbankernas likvida till gångar 2 802 2 380 -3 176 Sparbankernas och föreningsbankernas likvida tillgångar Korta nettofordringar på 25 98 63 Korta nettofordringar på riksgäldskontoretStatsobligationer Summa (2) Korta nettofordringar på övriga kreditinstitutHypoteksobligalioner Summa sparbankernas och förenings bankernas likvida tillgångar 2249 2 036 1607 ' Tecknet () innebär, att förändringarna i posten ifrågahar erhållit omvänt tecken. Anm. Affärsbankernas kassakvolsmedel är ej medräknade ideras likvida tillgångar. lens transaktioner kom för alt få en ca 4,4miljarder kr. större positiv inverkan än 1973 på bankernasUkviditetsutveckling. Avlappningen av affärsbankernas likvida tiUgångar framförallt på grund av kassakvotshöjningen och valutaavtappningen kom tiUuttryck i väsentliga neddragningar av i första hand deras dagslån i riks- Tabell9: 4 Affärsbankernas likviditetskvoter 1970-1975 Likvidatillgångar i procent av skulder vid slutet av . Genomsnitt församtliga banker. gäldskontoretoch innehavet av skattkammarväxlar. Som synes i tabell 9: 3 minskadeaffärsbankernas nettofordringar i riksgäldskontorel med . mer1974 än 1973. Även affärsbankernas nettoförvärv av statsobligationer varbetydligt mindre omfattande 1974 jämfört med . Den ogynnsamma utvecklingenav affärsbankernas nel-tofordran på , staten saml utiändska bankerfick en negativ inverkan på deras likviditetskvoter. För att ej underskridasina likviditetskvotskrav fick affärsbankerna under sådana omständigheterföreta relativt stora nettoförvärv av hypoteksobligalioner 1974, vilka uppgicktill 2,3 mUjarder kr. Affärsbankernas likviditetskvoter kom ändock för samtUgamånader efter april atl ligga under motsvarande månaders värdel973(tabeU9:4). Somframgår av tabell 9: 5 växte de organiserade kreditströmmarna med 8 miljarderkr. uppgick molsvarande tillväxt till3,. Till den högre ökningslakten i den totala kreditgivningen påmarknaden bidrog i hög grad statens omfattande upplåning i ,som svängde från . Ä andrasidan skedde en motsatt, ehuru ca . svagare omsvängning iaffärsbankernas kreditgivning till staten 1974. Sammanlagt ökade härigenom denstatliga upplåningen med 4,6 mUjarder kr., vilket utgjorde drygt hälften avdet ökade kredilflödet detta år. Även till näringslivet och bostadssektornregistrerades 1974 en växande kreditgivning, nämligen med 2,5 miljarder kr.resp. 1,3 mUjarder kr. Däremot synes kommunerna ta tagit i anspråk en mindre kreditvolym1974 jämfört med föregående år. Den halvårsvisa utvecklingen av del totalaflödet på den organisera- 1 Reviderad nationalbudget 1975 183 Tabell 9: 5 Kreditmarknaden och 1974 ' Exkl. återlån samt exkl. förvärv av utländskaobligationer och bankers förlagsbevis. - Inkl. investeringsbankens kortfristigaplaceringar. de kreditmarknaden var påtagligt ojämn 1974. Den underåret i restriktiv riktning omlagda kreditpolitiken gav nämligen markeradeutslag på kredilmarknaden. Mest dramatisk framstår den kraftiga omkastningenmellan de båda halvåren 1974 i kreditgivningen till näringslivet. uppgick den till . all jämföra med 6,5 miljarderkr. uppgick den lill 5,1 miljarder kr.alt jämföra med . Affärsbankernas kreditgivning halverades 1974 till drygt 6miljarder kr. Nedgången berörde så gott som alla sektorerna. Endast kreditgivningentill näringslivel uppvisade en ökning, som dock var högst obetydlig sett överhela året. Däremot utvecklades denna dramatiskt under årel, vilket kan skönjasi en påtaglig svängning i affärsbankernas övriga utiåning, dvs. total utlåningtill allmänheten exkl. bostadsbyggnads-och mellankrediter. Som framgår avdiagram 9: 2 uppgick den procentuella 12-månaderslUlväxten i uteslåendestocken av dessa krediter till Tabell 9: 6 Affärsbankernas övrigutlåning fördelad påsektorer och branscher 19731974 Procentuell förändring i stocken utestående krediter. Inomparentes anges den absoluta förändringen i milj. kr. (3 427) (1 790) -1,0 (-88) (-555) -11,7 (-46) Privatpersoner m. m. (1 564) Konsumtionskrediter m. m. (5 078) (1 139) och Föreningsbankernas bankinkl. Källor: och . vid ingången av 1974 för alt snabbt accelerera till19,. Först inleddes en mer markerad nedgångi ökningstakten, vUkel resulterade i att den uppgick till12,. I absoluta tal uppgick affärsbankernas övriga utiåning till 6,5miljarder kr. kreditanalys ger en viss uppfattning omfördelningen av affärsbankernas övrig utlåning på sektorer. Denna utlåning omfattarlån tUl företag, konsumtions- och långa bostadskrediter till privatpersoner,rörelsekrediler till personliga företagare samt en mindre del lån tillkommuner. Som framgår av labell 9: 6 återfanns den halvårsvisa svängningen iaffärsbankernas övrig utlåning även på huvudsektorerna samt inom de fleslabranscherna. Sålunda skedde en nedgång i utiåningen till näringslivet från15,i tillväxt t. o. m. lill 0,7 %under motsvarande period t. o. m. Styrkan i den avtagandeutlåningen var dock skiftande mellan de olika branscherna. Inom några branscheroch särskilt byggnads- och anläggningsverksamheten ägde under senare delen Tabell 9:7 Affärsbankernas kreditgivning tillbostadssektorn 1973 1974 Utbe- Avlyft Förändring tålda 8 604 8 425 1 024 1 131 -586 651 2 994 2 750 Källor: och . 1 Revideradnationalbudget 1975 185 avåret en absolut minskning rum i stocken utestående krediter. Denna ökadedäremot för industrin och de statliga företagen. Utlåningen till industrin vardock väsentligt lägre jämfört med första halvåret.Även utlåningen till privatpersoner sjönk jämfört medförsta halvåret. Affärsbankernaskreditgivning till bostadssektorn sjönk 1974 med ca 250 milj. kr. lUl 2,7miljarder kr. (tabeU 9: 7). Detta skedde trots betydande förvärv avhypoteksobligalioner samt en kraftig ökning av de uteslåendebostadsbyggnadskrediterna. minskade nämligen den uteslående stockenmellankrediter med knappt 600 milj. kr. jämfört med en ökning på 1 miljard kr.under 1973. Affärsbankernas direktlångivning tUl bostadssektorn kom härigenomatl avta från . 1973 tiU 650 milj. kr. Däremot växte derasnettoinnehav av bostadsobligationer i snabbare takt 1974 än 1973. Isamband med kreditålslramningen och den därmed tilltagandeaffärsbanksupplåningen i fr. o. m. började affärsbankernaavveckla i första hand sina dagslån till och sittskaltkammarväxelinnehav. avtog även deras nettoförvärv avstatsobligationer. Ett kraftigt omslag i utvecklingen av affärsbankernasnellofordringar på staten framträdde sålunda, från en ökning med 2,8 miljarderkr. 1973 till en ungefär lika stor minskning 1974. Sparbankernastotala kreditgivning ökade 1974 till , vilket var 1,4miljarder kr. mer än 1973. Av denna tillväxt gick ca en halv miljard tiUbostadssektorn. Något mer gick till andra ändamål inom den privata sektorn.Även sparbankernas kreditgivning till staten i form av främst skattkammarväxlartilltog . Vad gäller föreningsbankerna kan nämnas att särskilt deraskreditgivning till näringslivet och bostadssektorn ökade 1974. Tabell9: 8 Statens upplåning 19721974 Fördelningpå finansobjekt, milj. Upplåning (ökning +) Anm.För att få överensstämmelse mellan budgelutfallet och förändringen istatsskulden har statsverkels och riksgäldskontorels kassamässiga förändringardragits bort från skattkammarväxlar och kortfristig upplåning. Ävenför försäkringsbolagen kunde 1974 en tilltagande kreditgivning tillbostadssektorn och näringslivet samt i viss mån dessuiom till statenkonstateras. Däremot avtog den till kommunerna. Försäkringsbolagens totalakreditgivning belöpte sig till 5,4 mUjarder kr. jämfört med 4 miljarder kr.1973. Delta var en fördubbling av kreditgivningens tillväxttakt jämfört med1973. Även i förhållande tUl ännu var den hög. Så gott som helaökningen i kreditgivningen eller . låg på sista kvartalet1974. Bakgrunden härtill var ett accentuerat placeringsbehov hosförsäkringsbolagen till följd av starkt stigande premieintäkter i slutet av1974. De påfallande omfattande avgiftsinbelal-ningarna tordeha orsakats av förväntningar om skattemässigt försämrade villkor vid tecknandeav pensionsförsäkringar. Fondtillväxtenhos aUmänna pensionsfondens tre första fondstyrelser kom alt kännetecknas av enpåtagligt försvagad utveckling . Härtill bidrog både en dämpning iökningen av de influtna avgifterna samt en acceleration i tillväxttakten ipensionsutbetalningarna. Den relativt långsamma ökningen av avgiftsuppbörden1974, med 476 milj. kr. till 9 465 milj. kr. var en följd av framför alltoförändrat avgiftsuttag. Detla uppgick till 10,5 %.Den snabba tillväxten av pensionsutbelalningarna sammanhängde främst medden relativt höga inflationstakten, som medförde en kraftig höjningav basbeloppet 1974. Pensionsutbelalningarna steg detla år med 937 milj. kr.till 3 881 milj. kr. VisserUgen tilltog intäktsräntornas ökningslaktmen expansionen i fondökningen bromsades ändå upp. Fondtillväxten uppgick 1974till , vilkel var en ökning på 300 milj. kr. reducerades kreditulbudet från de tre första fondstyrelsernamed 640 mUj. 1974 och stannade på .