prop · FZ03171 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76:171 Regeringens proposition omstatlig kursgaranti vid exports- beslutad . Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att ett system med statliga kursgarantier införs. Garantiernaavser alt täcka kursförluster i samband med export när betalning skallfullgöras i utländsk valuta. I 1975/76. Prop; 1975/76M71 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,Aspling,', , , , , , , ,, , Propositionom statlig kursgaranti vid export () har i skrivelse pekat på alt en besvärandeinstabilitet i det internationella valutasystemet har varil rådande under desenaste åren. De ofta kraftiga kurssvängningarna har medfört avsevärdapåfrestningar på exporthandeln genom att en fast kalkylgrund har saknats videxportföretagens försäljning i utländsk valuta. För all reducera verkningarnahar i ett tiotal industriländer införts särskilda garantisystem för täckning avvalutakursrisker, EKN har i en lill skrivelsen fogad promemoria redovisatförslag till hur ett svenskl kursgarantisystem kunde ulformas, om statsmakternaskulle finna del motiverat att införa ett sådani system. Efter remiss har yttrandenöver EKN:s promemoria avgetls av fullmäktige i riksbank, fullmäktigei riksgäldskoniorel, Landsorganisalionen i (LO), Svensk induslriförening.Svenska arbetsgivareföreningen. , exportråd.Sveriges industriförbund. (), och . Prop.1975/76:171 3 2EKN:s promemoria om kursgaranti 2.1 Allmänna synpunkter I EKN:spromemoria anförs inledningsvis att en exportör, som säljer en vara eller ijänsi lill ell vissl pris i utländsk valuta, vid avialsiillfälleinormalt lorde kalkylera med att priset skall motsvara ett belopp i svenska kronor beräknat efter den vid avialsiillfällei gällande omräkningskursen förfak- , tureringsvalulan eller efter viss kalkylkurs. .,::: Enligten undersökning av svenska företags betalningar i samband, med utrikeshandel med varor som har utförts av används svenska kronor i transaktioner motsvarande 67.96 av exportvärdet.- US dollar var den mest använda främmande valutan med en värdeandel på drygl 14 96. Knappl 5 96 av exporten fakturerades i västtyska mark och .. engelska pund, ,,..,. Under1950- och 1960-lalen, då US dollarn hade anknytning till ett bestämt guldvärdeoch växelkurserna förändra viktiga handelsvalutor rörde.siginom, relativt småmarginaler, förelåg inle några slörre risker för kursföriuster: vid exporiförsäljningmed betalning i utländsk valuta. Enstaka devalveringar kunde intenämnvärt rubba della mönsterav stabilitet i växelkurserna under dennatidsperiod. Den ojämna pris- ochproduktivitetsutvecklingen under slutet av 1960-lalel och början av 1970-laleijämte omfattande kapitalrörelser tnellan olika ., industriländer har emellertidlett lill all stabiliteten inte har kunnat bibehållas. Överenskommelserna idecember 1971 och om ändrad relation mellan dollar och andraviktigare valutor har inie kunnat hejda ulvecklingen mot en kraftigt fiukiuerandedollarkurs. Överenskommelser mellan vissa europeiska stater, bl, a. ,att låta valutorna sinsemellan va-, riera endast inom en bandbredd av 2,25 96(innebärande en maximal fllik- ;: luationsmöjlighel av 4,5 96 mellan två avöverenskommelsen berörda va-, lutor) men att inte begränsa valutornas rörelsemot övriga valutor harehdast : delvis kunnat tillgodose exportörernas intresseatt få en fast kalkylgrund i vid försäljning i utländsk valuta. Ytterligareen osäkerhetsfaktor i kurs- , riskhänseende vid exporiaffärer ulgör den trend mollängre kredittider som : har framträtt , I dettasammanhang erinrar EKN också om den ändrade strukturen av svensk export mot slörreandel fär digmanufaklurerade varor (verkstadsindustrins produkter), för vilkakredits tiden normalt är avsevärt längre än för råvaror och halvfabrikat.Härtill kommer den i allmänhel relativt långa lillverkningsliden för färdigmanu-. fakturerade produkter av kapilalvarukaraklär. Flera börsnoterade förelaghar redovisat betydande kursförluster vid.sin . exportförsäljning under desenaste åren. Även många mindre förelag lorde ha drabbats av kursföriuster. Möjlighelernatill skydd mol kursförluster genom balansering av exportintäkter i utländskvaluta mol förfallande skulder i samma valuta eller genom utnyttjande av s. k,valutaterminsaffärei- 1975/76:171 4 synessålunda inte vara tillräckliga eller inte ha utnyttjats i erforderlig omfattning. Genomvaluiaierminsaffärer flnns möjlighet alt teckna terminskontrakt med en bank,innebärande avial om köp eller försäljning av en valuta mol betalning i enannan valuta för leverans och likvid längre fram itiden till en redan vid avtalslillfället uppgjord valutakurs. Betydelsen avterminsmarknaden för att undvika kursförsluler vid export-försäljning reducerasfrämst genom all lerminssäkring normalt ej kan påräknas än tvåår. Denna lidsmarginal bör enligl EKN ses i förhållande till de numera oftalånga tillverknings- och kredittiderna för kapitalvaruexport och entreprenaderutomlands. Genomupplåning i utlandet och försäljning av lånelikviden kan man skaffa sig envalutaskuld, som motsvarar den beräknade valutainiäklen vid kreditleveranserunder exportkontrakt. Kursriskerna kan därigenom utjämnas i marknaden ellerulan särskild ersättning överiåtas på i sista hand . Ett kursgarantisystemkan tjäna som alternativ till kurssäkring genom utlandsupplåning, särskilt förindustrier där perioden mellan kon-iraktsavslut och exportleverans ofta ärflerårig. Iväxlande grad har även exportörer i främmande länder mött liknande svårigheternär del gäller att begränsa kursriskerna. Dessa svårigheter har föranlettregeringarna i ett tiotal länder' att införa särskilda garantisystem förtäckning av valutaförluster. Dessa system företer många gemensamma drag ochinnebär en form av statlig kursriskförsäkring med . Premiernas nivå ärungefär densamma i de fiesta länder. IEKN:s promemoria konstaleras att de redovisade omständighetema aktualiserarinförandet av ett siatsgarantisystem för täckande av kursrisker även i Sverige.Härtill kommer vidare det faktum all dollarn, som är den mest använda valutanvid svenska exportförsäljningar vid sidan av svenska kronor, under de senasteåren har varil föremål för speciellt slora kurs-fiuktuationer. Sådana kursfiuktuationermedför problem beträffande möjligheterna att kalkylera resultatet avexportaffärerna. Därutöver kommer angelägenheten av att svenska exportföretag inleställs i sämre konkurrensläge gentemot företag i de länder, där statliga garanlisysieminnebär en trygghet från kursrisksynpunkt för exportansträngningarna. Molbakgrund av den internationella utvecklingen har EKN funnii del lämpligt attnärmare överväga utformningen av ett svenskt kursgarantisystem, grundat ihuvudsak på erfarenheterna av de utomlands förekommande systemen. Enutgångspunkt vid övervägandena har varit att ett svenskl kursgarantisystem intebör ha subveniionskarakiär och att del inle får ersätta befintliga former förkurssäkring. ', , , , , , , ,och , 1975/76:171 5 2.2Vissa grundläggande förutsättningar för kursgaranti EnligtEKN:s promemoria bör ett statligt kursgarantisystem ses som en utbyggnad av detförsäkringsskydd som de statliga exportkreditgarantierna erbjuder. Det ansesdärför naturiigt att de transaktioner som skall läckas av kursgaranli uppfyllervissa grundläggande förutsättningar för medgivande av normal exportkredilgaranti.Däremot bordet inte krävas att en kursgaranli skall vara kombinerad med enmotsvarande exportkreditgaranti. De för beviljande av exportkreditgaranti ochkursgaranti gemensamma kraven avser främst garantitagaren, exporttransakiionenoch betalningsvillkoren. Såledesbör enligt EKN bestämmelsen om att garantitagaren vid exportkreditgarantiskall vara i verksam näringsidkare eller långivare till-lämpas även på garantitagarenvid ett kursgarantisystem, 1fråga om svenska varor gäller i princip ingen begränsning med avseende påtillämpligheten av exportkreditgarantisystemet. Med den karenstid som föreslåsi promemorian kommer råvaror, halvfabrikat och konsumtionsvaror, som normaltsäljs med en kredittid under , att uteslutas från kurs-garantisystemet. Varumässigtkommer detta att begränsas huvudsakligen till kapitalvaror. 1fråga om tjänster är täckningen med svensk exportkredilgaranti begränsad tillbestämda kategorier, i huvudsak omfattande licensöveriåtelse, konsultverksamhetoch entreprenadarbete. Frakter omfattas av EKN:s export-kreditgarantier blott iden mån de anknyter till en garanterad varuexport, dvs. i princip ingår iexportvarans försäljningsbelopp. EKNanser att det vid kursriskiäckning avseende tjänster är motiverat med en likartadbedömning som i fråga om exportkreditgaraniier. Detta innebär beträffandefrakter att exportörernas fakturering av fraktkostnader i samband medvaruexport kan innefattas i kursgaranli avseende de exporterade varorna, medanredarnas charter- och fraktavtal däremot inte skulle täckas. EKN menar all ensådan uppläggning synes acceptabel, eftersom redarna har stora möjligheter attundvika kursföriuster genom all balansera inflytande betalningar i denfrämmande valuta, i vilken fraktavtalen har slutits, mot utbetalningar i sammavaluta. Endastom särskilda skäl föreligger får EKN bevilja exportkreditgaranti för vara ellerutrustning som ej är svensk eller när export annars inte är att anse somsvensk. Vid ett kursgarantisystem, ,som avser alt skydda svensk exportindustrimot kursföriuster på likvider för varor och ijänsler, bör enligt EKN kravet på anknyiningtill export av svenskt ursprung upprätthållas. Exportkreditgarantiermeddelas i princip utan avseende på varuslag. För råvaror, halvfabrikat ochegentliga konsumtionsvaror medges exportkreditgaranti i allmänhet endasl underförutsättning att kredittiden, normalt räknad från leverans, inte . Med hänsyn till att kurs-garantisystemet skall ses som komplement tillbefintliga kommersiella kurssäkringsmöjligheter som terminsmarknaden lämnarkan kursgarantier inte komma i fråga för dessa varugrupper. För kapitalvarorvarierar den för ga-I* 1975/76. 1975/76:171 6 rantigivningengodtagbara kredittiden beroende på olika faktorer. EKN påpekar i sinpromemoria att ifrågavarande kredittider har bestämts i enlighel medinternationell praxis och får anses återspegla vad som anses godtagbart inominternationell handel beträffande kreditvillkor. Det är därför naturiigt alldessa kredittidsregler liksom vissa andra betalningsvillkor upprätthålls ävenvid kursgaranti. EKN framhåller vidare alt delta emellertid inte innebär att kursgarantiendast bör kunna medges för tid som motsvarar den för den aktuella varantillämpliga kredittiden, eftersom man bör kunna täcka kursrisken förbetalningar förulom även . Vidförsäljning på konlantbasis kan täckning under enbart till-verkningstid komma ifråga. Utgångspunktenär att ett kursgarantisystem skall utgöra en komplettering till och inte enersättning för de möjligheter till kurssäkring som affärsbankerna erbjuder, iförsta hand genom terminsavtal. Det kan därför diskuteras om en exportör skallkunna få kursgaranti utan att ha visat att möjlighet till kurssäkring på annat sätlinte föreligger. EKN anser emellertid att ett sådant förfarande administrativtskulle medföra belydande svårigheler. Syftel bör i stort sett kunna uppnåsgenom att kursgaranti inte skall gälla för betalningar som förfaller under enperiod vid garantitidens början - en karenstid - då täckning med anlitande avterminsmarknaden normalt kan påräknas. 1 defiesta utländska kursgarantisystem tillämpas en fast karenstid. Denna uppgår ide fiesta länder till och i några till . Medhänsyn till den fungerande terminsmarknaden i kan en terminsaffärslöplid vid betalning avseende export i allmänhet inte överstiga 18-24 månader.På grund härav anser EKN att för svensk del som riktmärke för ett kursgarantisystembör gälla en karenstid av med möjlighel till avvikelse på grund avterminsmarknadens kapacitet eller av andra skäl. Karenstiden kan tillämpaspå två olika sätt, I ena fallel ersätts inte några som helst föriusler lillföljd av kursändringar som inträffar under karensliden vare sig i fråga ombetalningar eller i fråga om betalningar efler karenslidensutgång (absolut karenstid). Garantin baseras i detta fall på kursen vid tidenför karenstidens utgång. I andra fallet ersätts däremot föriusler till följd avkursändringar i den mån föriusierna avser betalning eflerkarenstidens utgång (relativ karenslid). 1 sistnämnda fall baseras garantin påkursen vid tiden för bindande offert eller avtal. 1flertalet utländska garantisystem tillämpas relativ karenslid, och den garanteradekursen hänför sig därvid till avlalsdagen eller lidpunkl (offertdagen).Med hänsyn bl. a. lill att kurssäkring på den svenska Prop.1975/76:171 7 terminsmarknadenendasl (år avse betalningar förfallande , dvs. att kursföriustersom uppstår lill följd av kurssänkning men avser betalningarförfallande efter periodens utgång inte får täckas på den svenskaterminsmarknaden, bör i ett svenskl kursgarantisystem tillämpas relativkarenslid. Utgångspunktenför karenstiden är i vissa länder dagen föravtalsslulandel, medan man i andraländer utgår för kursgarantiansökan, som dock skall ha inkommit inomviss tid respektive efter avtals-slutandet. Medhänsyn till att ett svenskt kursgarantisystem bör bidra till att ge exportörernaett säkrare kalkylunderiag för affärerna men däremot inle bör inbjuda tillspekulationer rörande valutafluktuationer efter avtalsslutandet, synes det EKNlämpligt att utgångspunkten för karensliden i ett svenskt garanlisysiem normallbör vara avlalsdagen eller - vid anbudsförfarande - offertdagen. Kursgarantikommer vid tillämpningen av relativ karenstid normalt att gälla kursen påavtalsdagen för den berörda exportaffären eller - om anbudsförfarandetillämpas - dagen då bindande offert lämnas. Medhänsyn till all den diskuterade kursgarantin anknyter lill omvandlingen avexportintäkter i utländsk valuta till svenska kronor är det naturiigt attköpkursen i normala fall får utgöra den garanterade kursen. Del bör uppmärksammas,att en kursgaranti innebär särskilt stora risker för garantigivaren när dollarnoteringenkan antas ligga i topp. EKN anser därför alt det finns skäl att inte garanterakurser som kan bedömas vara tillfälligt mycket höga, I sådana mer extrema ochtemporära kurslägen bör garantin begränsas till att gälla en på sommera "normal" bedömd kurs, Karakteristisktvid exportkredilgaranti är alt exportören får bära viss självrisk genom attgarantin endast omfatiar en bestämd procentuell andel av eventuell förlust.Omfattningen bestäms genom garantiprocenlsalsen. Bortsett från minskningen aversättningsskyldighet för garantigivaren får självrisken den effekten attexportören söker undvika skadefall och begränsa följderna av inträffadeskadefall. Eftersom exportören visseriigen kan påverka valet av faklureringsvaluta,men helt saknar infiytande på kursändringar, som berör faktureringsvalutan, kansjälvrisk vid kursgaranti knappast motiveras av sistnämnda skäl. Däremotkvarstår som starkt argument vid en garanti av delta slag att exportörenssjälvrisk minskar ersättningsskyldigheten vid skadefall, 1 vissa utländskasystem är självrisken utformad så att kursföriuster läcks endasl till den delde motsvarar sänkning av den Prop.1975/76:171 8 garanteradekursen under en bestämd procentuell gräns, s, k. franchise. 1 vissa andragarantisystem tillämpas principen att ersätta hela kursföriusten så snart ettbestämt tröskelvärde har överskridits, vilkel innebär att självriskenbortfaller då kursföriusten överstiger detta värde. Defiesia länder tillämpar franchise-metoden med en gräns av i regel 3 96. EnliglEKN synes ett svenskt kursgarantisystem enligt franchise-metoden vara mesttilltalande, eftersom självrisken härvid inte såsom vid tröskel-metoden kanelimineras vid en marginell ökning av kursföriusten. Franchise-marginalen börkunna fastställas till 3 96. Begränsningarav föriustläckningen utöver vad som sker genom karenslid och franchise kan ibetänklig grad minska kursgarantins värde för exportören. Sådana ytteriigarebegränsningar bör därför åtminstone t. v. inte införas i ett svensktgarantisystem anser EKN. 2.3.4Ga ran Ii lidens längd 1vissa syslem har garantitiden begränsats till att avse högsl 10 eller 15 årsgarantitid. Den kortaste garantitiden motsvarar i nästan alla system karenstidenslängd, EKNanser det inle nödvändigt alt ange någon specifik maximering av garantitidenslängd i ett svenskt garanlisysiem, eftersom en begränsning ändå ligger i attkredittiden får förutsättas vara godtagbar för exportkreditgaranti enligldärför uppställda regler. Till följd härav torde garantitiden inle annat änundantagsvis komma att överstiga , även om garantitiden normalt omfattarförutom den egentliga kreditperioden tiden från avtal. Betalningarsom eriäggs från gäldenären före förfallodagen kan, även om garantitidens längdminskar, öka ersättningsanspråken under en garanti i fall då kursen påbetalningsdagen är lägre än kursen på förfallodagen. Förtida betalningaraccepteras genomgående enligt de utländska kursgaranlisysle-men. Täckningför kursriskerna för förlida betalningar från gäldenären utan medverkan frånsvensk sida bör medges under en svensk kursgaranti, eftersom möjlighet för garantitagarenatt därigenom skaffa sig särskilda förmåner knappast torde vara särskill stora. Enföriängning av kredittiden och därmed av garantitiden kan givetvis inteaccepteras ulan godkännande i förväg av garantigivaren, 2.4Godtagbara valutor för kursgaranti Ettbetydelsefullt moment i kursgarantisystemet är vilka valutor som ansesgodtagbara för garanti. De utländska systemen uppvisar härvidlag en radolikheter men i allmänhel accepteras med vissa restriktioner de valutor somnoteras av garaniilandels ledande valulabörs. I ett flertal länder måste emellertidexportören visa att avtal i den främmande valutan är nödvändigt 1975/76:171 9 föratt den aktuella affären skall komma till stånd. Denriskspridning som ett godtagande av ett större antal valutor för kursgaranlikan innebära kan i praktiken bli eliminerad genom exportörernas förutsattavalfrihet att täcka kursrisker. En begränsning av för täckning godtagbaravalutor lorde därför vara naturiig. Valutorna i sådana länder, där prognoserentydigt indikerar att kostnadsutvecklingen i jämförelse med förhållanden iSverige och industriländerna i genomsnitt har en ogynnsam trend, bör sålundaenligt EKN uteslutas från kursgaranti, USdollar intar såsom interventions- och reservvalula en dominerande ställninginom det intemationella valutasystemet. Vid sidan av svenska kronor är dollarockså den avgjort mest använda valutan vid svenska exporiaffärer. US dollaromfattas inte av den västeuropeiska valutaöverenskommelsen "ormen"där de flesta andra viktiga handelsvalutor ävensom svenska kronor ingår. Medhänsyn till dessa förhållanden torde f. n, behovet av att få kursgaranliväsentligen hänföra sig till US dollar. Mot denna bakgrund anser EKN, att detkan ifrågasättas om ett svenskl kursgarantisystem t. v. bör omfatta annanvaluta än denna. Del förutsätts emellertid att med hänsyn till ändringar ivalutalägel en omprövning vid behov bör ske beträffande vilka valutor somskall kunna täckas. EKNframhåller vidare att ell svenskt kursgarantisystem inte får medverka till attexportörerna blir angelägna att träffa avtal i annan valuta än svenska kronor.Det här diskuterade systemet med olika begränsningar, bl. a. i fråga om antalettäckta valutor innehåller emellertid inte något incitament för att sådana avtalskulle träffas. Från administrativ synpunkt är del vidare svårt att vid kursgarantiansökanför varje affär fastställa om avtal i svenska kronor hade varit möjligt altuppnå. Någon sådan undersökning synes därför inte böra ske. Enberäkning av det maximala garantiansvar som ett svenskt kursgarantisystemskulle kunna medföra kan endast uppskattas grovt och ge ett osäkert resultat, EKNfinner del emellertid realistiskt alt uppskatta den del av exporten, som medhänsyn lill kredittidens längd skulle kunna bli föremål för kursgarantitäckning,lill högst 15-20 96. Endastomkring en tredjedel av exportförsäljningen synes dock ske i utländsk valuta.Det torde kunna antas att den del av exportförsäljningen som f n. skulle kunnakomma i fråga för kursgaranti avseende US dollar begränsas till omkring 5 96eller tillämpat exportvärde lill . Deerfarenheter som har gjorts av kursgarantisystemen i olika länder hänför siggivetvis till ulvecklingen av vederbörande lands egen valuta gentemot andravalutor. Resultatet av kursgarantisystemet är sålunda beroende av de olika egnavalutornas relativa siyrka. En jämförelse i resultathänseende 1975/76:171 10 mellankursgarantisystemen kan därför inle tillmätas särskilt slor belydelse. I deflesia utländska kursgarantisystem utgår en enhetlig premie, vars höjd i allmänhelligger mellan 0,5 96 och 0,8 96 . Medriktmärke att införandet av ell kursgarantisystem inte avses innehålla nägotsubventionsinslag följer enligt EKN självfallet att bör uttagas somtäcker dels administrationskostnader, dels utbetalningen av ersättningar.En historisk uppföljning av kurssvängningarna kan inte genämnvärd ledning för hur premien för kursgarantier avseende framlida valutalägebör avvägas. Ej heller på annal sätl synes man med någon grad av lillförlillighelkunna förutsäga framtida kursutvecklingar. Garanligivningpå rimlig premienivå med en fortsalt rörlig dollarkurs behöver dock ej varaoförenlig med strävan efter ett självbärande kursgarantisystem trots riskenför belydande kurssvängningar för dollarn. Del är en accepterad uppfaltning,att dessa - i båda riktningarna - i väsenilig ulsträckning har berottpå kortfristiga kapitalrörelser. Kursutvecklingen på kan emellertidantas vara i betydande grad bestämd av den relativa kostnadsutvecklingen i USA.Även om flexibilitet eftersträvas för premie-sättningen i ett kursgarantisystem,kan den självfallet ej bli lika rörlig som i ett kommersiellt system förkurssäkring. Medhänsyn till svårigheten att med någon grad av säkerhel förutsäga kursutvecklingenpå olika valutor i framliden anser EKN det omöjligt alt besiämma en kostnadsmässigtriktigt avvägd premie. Uppenbart är att premienivån inle bör sältas så högl attsyftel med kursgaranlisyslemel att bereda ett betydelsefullt skydd förfelas. av förulsättningama för kursgaranlisyslemel, såsom franchise, karenstidenslängd saml begränsning av täckningen lill vissa bestämda valutor, medverkar förhållandevis låg premienivå. EKNanför alt vid utarbetandet av premieregler för ett svenskt kursgarantisystemsynes - när andra vägledande indikationer saknas - en väsentlig ulgångspunklböra vara, att garantier åtminstone t, v. skall kunna lämnas lill , sominte alllför mycket skiljer sig från den allmänna premienivån hos motsvarandeutländska garanlisysiem, dvs, 0,5-0,8 96 . Reglema bör utformas så att demedger en flexibel handläggning bl. a. beträffande täckningens omfattning ochpremienivå. Därigenom vinns möjligheler att på grundval av successivt vunnaerfarenheter så justera ga-ranligivningens omfattning och priset därför att bl.a. risken för subventionering begränsas. Delsynes för svensk del rimligt alt premien varierar med hänsyn till del läckta valulaslagelliksom premiema för exportkreditgaraniier avseende politiska risker varierarmed det olika risklägel i olika länder. Vidare bör premien variera iförhållande till garantitidens längd. Del kan härvid vara befogal alt utta enhögre premie för initialskedet av garantitiden än för period därefier.Spekulationer i nära förestående nedskrivning av en valuta torde nämligen ofta ulgöraincitament för en exportör att söka kursgaranli Prop.1975/76:171 11 ifall där han eljesi inte skulle ha sökt garanti. Föratt begränsa statens risk för föriust, anför EKN, bör självfallet kursgarantii sista hand kunna vägras. Olika faktorer kan medverka till ett sådani beslut. Praktiskttaget samtliga utländska kursgarantisystem föreskriver all exportör för kursgaranteradfordran har att till garantiorganet inbetala kursvinst som uppkommer vidbetalning av sådan fordran.