prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — Destatliga utbildningsenheterna inom SÖ:s ansvarsområde, främst lärarhögskoloma,förskoleseminariema och seminarierna för huslig utbildning, kan tjäna somexempel på en organisation av annat slag. De leds av rektorer ochorganisationen är uppbyggd kring utbildningslinjer. Utöverenheterna för högskoleutbildning tmder UKÄ och SÖ finns ett antal statligaenheter med särskilda styrelser. Av dessa är en del direkt underställdaregeringen. Exempel på sådana enheter är jordbmkets högskolor,joumalisthögskolorna, gymnastik- och idrottshögskoloma och dramatiskainslitutet. Jordbmkets högskolor har dock liksom gymnastik-ochidrottshögskoloma en gemensam styrelse och journalisthögskolorna har ensamarbetsnämnd. Andra enheter har en särskild central förvaltnings- ellertillsynsmyndighet. Exempel på dessa är socialhögskolorna, för vilka nämnden försocionomutbildning är central myndighet, musikhögskolorna, som provisoriskthar organisationskommittén för högre musikutbildning (OMUS) somtillsynsmyndighet, och scenskoloma, för vilka ntmiera ärcentral myndighet. Dekommunala fiögskoleutbildningarna har SÖ som tillsynsmyndighet. Utbildningarnages ofta vid skolenheter som är gemensamma för gymnasial och eftergymnasialutbildning. Gymnasial och eftergymnasial vårdutbildning meddelas således imånga fall vid s. k. vårdskolor. I synnerhet på siörre orter finns emellertidkommunala utbildningsenheter avsedda enbart för högskoleutbildning. Detvanligaste exemplet på delta är sjuksköterskeskolor. Styrelsefimktionen utövasi regel för utbildning med primärkommunal huvudman av kommunens skolstyrelseoch för ulbildning med landstingskommunal huvudman av utbildningsnämnd. AUmännautgångspunkter (avsnitt 6.2) U 68skisserar i avsnitt 6.2.1 (s. 474 ff.) några huvuddrag i högskoleorganisationensuppgifter med ulgångspunkt i utredningens överväganden och förslag i deföregående kapitlen. I avsnitt 6.2.2 (s. 476 ff.) redovisar utredningensammanfattningsvis följande grundläggande utgångspunkter för sina övervägandenrörande utformningen av organisationen. U68: s förslag avser utöver dagens universitets- och högskoleutbildningar ettantal utbildningar som inte inbegripits i den eftergymnasialautbildningsplaneringen. Utbildningama har såväl statligt som primär-eller landstingskommunalt och, i vissa fall, enskilt huvudmaimaskap.Uppdelningen på olika huvudmän måste ses bl. a. i perspektivet av den generellafördelningen av uppgifter mellan stat och kommim. Hithörande frågor harövervägts av länsberedningen. U 68 har inte funnit det meningsfullt att förutbildningsområdet isolerat diskutera 7 1975.1 saml Nr 9 uppgiftsfördelningen.Utredningtm utgår därför från att det tills vidare konmier att finnasorganisationer för statlig och för högskoleutbildning. Med hänsyntiJil att den statliga utbildningen omfattar den övervägande delen avhögsk;oleutbildningen ser U 68 det dock som naturligt att den övergripandeplaneringen inom området så långt möjligt äger rum inom den statligaorganisationens ram. Ocksåi fråga om enskild högskoleutbildning utgår U 68 från i princip oförändradeförhållanden i fråga om huvudmaimaskap och statligt stöd. Dock förordarutredningen att elt överförande av utbildningen vid och statligt huvudmannaskap prövas. Deninstitutionella organisationen bör ge förutsättningar för en god kontakt mellanhögskoleutbildningen och samhället i övrigt. Den övergripande planeringen avhögskoltsutbildningen fömtsätter samverkan med samhällets planering inom andraområden. Detla gäller inte minst annan utbildningsplanering, t. ex. avseendegynmasieskolan och vuxenutbildningen. Att högskoleutbUdningeti äryrkesförberedande ställer krav på nära kontakter mellan utbildningen ochyrkeslivet. Den allmänna utvecklingenfiv förvaltningsdemokratin och försöksverksamheten med nya former församarbete mellan studerande, lärare och övrig personal vid olika slag avläroanstalter aktualiserar frågor om formema för samverkan mellan olika gmpperinom högskoleorganisationen. Ea avvägning måste göras mellan å ena sidansamhällets ansvar för den övergripande planeringen, å andra sidan de direkteller indirekt berörda gmppemas intressen att påverka utformningen avverksamheten. Utbildningens roll i samhällsutvecklingen är härvid en väsentligutgångs-punict. Strävanatt inom en totalram åstadkomma ett balanserat utbud av högre ulbildning ochbehovel att effektivt utnyttja bl.a. personella resurser, lokaler ochutrustning ställer krav på att den kvantitativa planeringen förhögskoleutbildningen hålls samman. I fråga om studieorganisationen ger enenhetligare uppbyggnad av högskoleutbildningen fömlsättningar för ökadekombinationsmöjligheter och bättre överblick ocb bidrar därigenom till enändamålsenlig differentiering av högskoleutbildningen. Det är väsentligt attden administrativa indelningen inte hindrar strävan till en helhetssyn iplaneringen. Utredningensförslag till lokalisering av högskoleutbildningen och ulveckling av dislributionsformemaför denna leder till behov av organ med ansvar för planering m. m. avutbildningen inom högskoleområden. Enväsentlig riktpunkt för U 68:s organisatoriska förslag är att skapafömlsättningar för en betydande överföring av beslutsfattandet från ceniralaorgan tiU lokala och en ökad frihet i dispositionen av tillgängliga resurser.En föratsättning för att en sådan decentralisering skall 1Särskilda yttranden av , , Per Stjernquistoch . kunnakomma till stånd är enligt utredningens uppfattning att den lokalabeslutsorganisationen förankras i samhällslivet och att lokala organ får etlövergripande ansvar för högskoleutbildningen i dess helhet inom etlhögskoleområde. Detadministrativa och resursmässiga samband som finns mellan gmndläggandehögskoleutbildning och forskning/forskamtbildning främst inom UKÄ-området börenligt U 68:s mening bestå. U 68:s överväganden avser emellertid ett betydligtvidare område än det som täcks av läroanstalter där också forskningbedrivs. för grundutbildningen bör enligtutredningens mening byggas upp primärt med hänsyn till denna utbildnings måloch behov och därför återspegla utbildningens anknytning till yrkeslivet.Planeringsorganisationen för forskning och forskamtbUdning bör på motsvarandesätt utformas med hänsyn till denna verksamhets mål och behov. U 68har mot denna bakgmnd kommit till slutsatsen att de båda verksamhetsgrenama börfå skilda planerings- och ledningsorgan på vad som motsvarar nuvarandefakultets- och sektionsnivå. Utredningen föreslår att en motsvarandeåtskillnad kommer till stånd inom anslagssystemet. De sålunda föreslagnaåtskillnaderna skall ses helt fristående från frågoma om hur genomförandet avutbildning och forskning organiseras vid läroanstalterna och hur enskildalärares tjänstgöring fördelas på olika verksamheter. Enligt U 68:s uppfattningär det väsentligt att nå en ändamålsenlig anknytning mellan forskning ochgmndutbildning i bl. a. dessa avseenden. Denlokala organisationen (avsnitt 6.3) Avgränsningsfrågor de statligahögskolorna (avsnitt 6.3.1). U68 lägger fram förslag om den institutionella organisationen av den statligautbildningen och föreslår också en i visst hänseende likartad organisation förden kommunala högskoleutbildningen. Vidjordbrukets högskolor bedrivs en mycket omfattande program-bundenförsöksverksamhet som är organisatoriskt integrerad med utbildning ochforskning. Att förvaltningsmässigt samordna jordbmkets högskolor med denstatliga högskoleorganisationen i övrigt kräver därför särskilda övervägandensom U 68 inle bedömt som möjliga att göra för egen del. Utredningen utgår frånatt jordbrukets högskolor tills vidare skall ha en separat organisation menföreslår viss anpassning av denna till den organisaiion som föreslås förhuvuddelen av den statliga högskoleutbildningen i övrigt. Särskildaförhållanden råder också i fråga om utbildningen till sjöbefäl. Dessa är,liksom primär- och landstingskommunal utbildning som av U 68 föreslås varahögskoleutbildning, organiserade i skolenheter 1975: 9 lOO tillsammans med annan utbildning med vilken de har närasamband. U 68 föreslår mot denna bakgrund inga förändringar i dessa utbildningarsinstitutionella organisation. Högskoleutbildningarna inom Iculturområdet intar iväsentliga avseenden en särställning. De har var och en ett förhållandevislitet studerandeantal. De har vidare i uppgift också att medverka i denkonstnärliga utvecklingen och förnyelsen på resp. område. föreliggerdet på vissa punkter påtagliga innehållsmässiga samband och möjligheter tillgemensamt resursutnyttjande mellan utbildningar på kulturområdet och annanhögskoleutbildning. Sambanden av detta slag kan komma att förstärkas. Fördelarsynes också för de mindre utbildningamas del stå att vinna om de får del i deadministrativa resurser och den service i skilda avseenden som en störreorganisation kan ge. En självklar fömtsättning för ett inordnande av dessaliksom andra utbildningar i en sammanhållen organisation bör vara att derasidentitet och deras kontakter med motsvarande yrkesområden inte går förlorade.U 68 anser övervägande skäl tala. för att utbildningama inom kultiu-om-rådetinordnas i den lokala organisationen för huvuddelen av den statligahögskoleutbildningen. Hänsyn måste emellertid tas till de speciellaförhållandena och pågående elleir förestående reformarbete beträffande vissa avutbildningarna motiverar att tidpunkten för ett inordnande av dem inte låses. U 68 föreslår för den statliga högskoleutbildningen inomvarje högskoleområde, med nyssnämnda undantag, en gemensam organisation, iförekommande fall omfattande också forskning och forskarutbildning, under enstyrelse, högskolestyrelsen. Denna organisation bör få benämningen högskolan iGöteborg, högskolan i osv. Det mest adekvata sättet alt bevarabenämningen »universitet» i den föreslagna lokala organisationen är enligt U68:s bedömning att använda den för sådana delar av en högskola med forskningoch forskamtbUdning, för vilka benämningen framstår som naturlig med hänsyntill t. ex. dagens förhållanden. Med dessa utgångspunkter kommer de av U 68 föreslagnahögskolorna att omfatta befintliga enheter enligt följande: Prop.1975: 9 101 (utbildning av sjuksköterskor) Högskolani förskoleseminarierna i och lärarhögskoloma i ochUppsala seminariet för huslig utbildning i i Högskolani förskoleseminariet i högskolan i i slöjdlärarseminariet Högskolani i universitetsfilialen i fortbildningenav journalister (under särskild Högskolani förskoleseminariet i i iMalmö i 1Verksamlielen avses bli inordnad i nuvarande lärarhögskolor. statensscenskola i sydsvenska sjukgyirmastinstitutet i Högskolani förskoleseminariet i Göteborgjournalisthögskolan i i iGöteborg seminariet för huslig utbildning i i i i Högskolani i universitetsfilialen i Högskolani förskoleseminariet i gymnastik- och i i universitetsfilialen i Högskolani förskoleseminariet i i Prop.1975: 9 103 seminarietför huslig utbildning i i i Högskolani f örskolesemiaariet i högskolan i i U68:s förslag i kapitel 4 innebär att en högskola skall upprättas också iHalmstad, där permanent högskoleutbildning inte finns. Enh'gt U 68:s uppfattningbör högskolestyrelsen inom givna ramar få ansvar för den institutionellaorganisationens lokala utformning. Ett genomförande av utredningens förslagfömtsätter inte genomgripande förändringar i befintliga utbildnings- ochforskningsmiljöer. Däremot ser U 68 den föreslagna organisationen sombetydelsefull som en ram för successiv utveckling och förnyelse avförvaltnings- och arbetsformerna inom högskolan. Institutioner,serviceinrättningar och förvaltningsenheter (avsnitt 6.3.2) Deenheter där utbildningen och i förekommande fall forskningen genomförs kallasenligt U 68:s förslag institutioner. En institution förutsätts kunna genomförautbildningsprogram inom flera utbildningslinjer, också inom olikayrkesutbildningssektorer. Bibliotek,verkstäder etc. kan ingå i institutioner eller bilda särskilda enhetergemensamma för samtliga insiitutioner eller för gmpper av institutioner. U 68benämner sådana enheter serviceinrättningar. Indelningeni institutioner bör göras med beaktande av organisationens uppgifter och degeografiska förhållandena men också av önskan att inte splittra väl fungerandeutbildnings- och forskningsmiljöer. Liksom inom universitetsorganisationenenligt reform bör strävan vara att sammanföra resursema inom ett ochsamma ämnesområde eller varandra näraliggande ämnesområden tdl en institution. Vidhögskolor med forskning och forskarutbildning kommer det sannolikt i många faUatt visa sig lämpligt att liksom nu låla resurser för forskning,forskarutbildning och gmndutbildning inom ett eller flera ämnesområden höratill en institution. Därigenom kan bl. a. existerande kontaktformer mellangmndutbildning och forskning uppehållas och befintliga resurser utnyttjas mestrationellt. I andra fall kan det vara lämpligt att resurser för forskning ochforskamtbildning inom näraliggande ämnesområden sammanförs till en institution som får karaktär av forskningscentrum medan grundutbildningsresursernasammanförs till egna institutioner. 1975: 9 104 Ämnesområdesprincipenför institutionsindelning kan ha nackdelar i de fall då flera ämnesområdenintegrerats mycket starkt i en utbildningslinje. De fördelar, som i sådanafall kan ligga i att resurser som är knutna till utbildningslinjen förs till enoch samma institution, får då vägas mot eventuella nackdelar i form av mindresmidig resursdisposition, mindre god kontakt med forskning eller mellan olikadelar av ett ämnesområde, osv. EnligtU 68: s uppfattning bör högskolestyrelsen ha ansvaret för indelningen iinstitutioner och serviceinrättningar. I samband med övergången tUl denföreslagna organisationen bör dock för de blivande högskoloma lokala organisationskommittéerutarbeta förslag bl. a. härom och beslut fattas av regeringen. Formernaför de nuvarande institutionemas ledning är föremål för försöksverksamhet och U68 har med hänsyn till detta inte utformat något konkret förslag tillledningsorganisation för institutionerna. Utredningen ser det emellertid somnaturligt att förvaltningen av institutioner anförtros åt personer som ärverksamma där. Mot bakgnmd av de strävanden att öka medbestänmianderätten föranställda och studerande som Ugger bakom försöksverksamheten med nyasamarbetsformer utgår U 68 från att någon form av styrelser skall finnas vidinstitutionerna. Utredningen föreslår vidare att den ve.rkställande ledningenför institutionen, liksom inom bl. a. UKÄ-områret, skall anförtros en avhögskolestyrelsen utsedd prefekt, vilken skall vara lärare. Utredningenmenar att det i stor utsträckning bör ankomma på högskolestyrelsen att inomgivna rariaar besluta i frågor om institutionemas inre organisation ocharbetsformer. Också serviceinrättningar bör organiseras och förvallas på sätthögskolestyrelsen bestämmer. Antaletinstitutioner blir inom de föreslagna högskoloma i några fall mycket stort ochdet geografiska avståndet mellan institutionerna i vissa fall, t. ex. inomStor-Stockhiolm och i , påtagligt. Det kan för ledningen av dessahögskolor vara praktiskt att gmppera institutionerna i förvaltningsenheter. TMdessa enheter kan då delegeras vissa ärenden och beredningsuppgifter (t. ex.rörande personal och resurser i övrigt), som i princip skall fullgöras avhögskolestyrelsen och dess beredningsorgan. Därigenom bör man kunna undvikaalt förvaltningen blir tungrodd och kommunikationen otillfredsställande.Enheter av dessa slag bör också underlätta för studerande och anställda attidentifiera sig med högskolan och där finna en mer gripbar arbetsmiljö. Bedömningenav behovet av förvaltningsenheter och indelningen i sådana bör liksominstitutionsindelningen ankomma på högskolestyrelsen. I samband med övergångentill en ny organisation bör dock regeringen, på förslag av de tidigare nämndaorganisationskommiltéema, fatta beslut också om indelningen iförvaltningsenheter. 1Särskilda yttranden av och . 1975: 9 105 Förvaltningsenheternaskall uteslutande fullgöra uppgifter på högskolestyrelsens vägnar. Enligt U68:s mening är det naturligt att förvaltningsenhet leds av ett kollegialtorgan beslående av anställda och studerande inom enheten och att denverkställande ledningen för en sådan enhet handhas av en av högskolestyrelsenutsedd lärare. För dessa använder utredningen benämningarna förvaltningsnämndoch rektor. ledamöter bör utses på sätt högskolestyrelsen bestämmer. Utbildningsnämnderoch linjenämnder (avsnitt 6.3.3) U 68föreslår att det vid varje högskola för den grundläggande utbildningen normaltskall finnas ett planerings- och ledningsorgan, kallat utbildningsnämnd, förvaije yrkesutbildningssektor inom vilken allmän utbildningslinje finns vidhögskolan. Utredningen föreslår också att det tmder utbildningsnämnderna skallkunna finnas linjenämnder med ansvar för enskilda utbildningslinjer ellergmpper av utbildningslinjer. Det föreslås ankomma på högskolestyrelsen attefter förslag av utbildningsnämnd inrätta linjenämnder och besluta omhuvudsakliga ansvarsområden för dessa. Härutöver bör en praktiskarbetsfördelning mellan utbildningsnämnd och linjenänmder kunna komma tillstånd genom delegation från den förra tiU de . Utbildnings-och Unjenämndemas uppgifter föreslås vara att i fråga om grundläggandehögskoleutbildning bl. se över utbildningens innehåll,organisation och dimensionering med hänsyn till samhälls- och yrkeslivets krav,forskningens utveckling m. m. utarbeta, i samverkan medinstitutionerna, förslag till anslagsframställningar att avges avhögskolestyrelsen utarbeta förslag tiU budget ochfastställa budget inom av högskolestyrelsen angivna ramar följa och kontrollerautbildningens resultat och vidta därav föranledda åtgärder fastställa lokala planer förutbildningslinjer samt kursplaner beslula om dispens från förkunskapskrav och om tillgodoräknande av utbildninginhämtad utanför resp. linje upprätta riktlinjer för studie-och yrkesvägledning samt för lokal informaiion om utbildningen samverka med studiemedelsnämnd. U 68föreslår att varje utbildnings- eller linjenämnd skaU bestå av omkring tioledamöler och anger som riktpunkt för sammansättningen en tredjedel lärare, entredjedel studerande och en tredjedel personer hämtade från yrkeslivet och ivissa fall annan utbildningsorganisation. Till vissa nämnder, särskiltlinjenämnder, kan det vara svårt att rekry- 1975: 9 106 leraföreträdare för yrkeslivet och sammansättningen får då anpassas efter det. Denexakta sammansättningen av varje nämnd bör fastställas av högskolestyrelsen. Med hänsyn tdl bl. a.önskeraålet att varje nämnds ansvarsområde skall bli så allsidigt täckt sommöjligt genom nämndemas sammansättning bör ledamöterna i utbildnings- ochlinjenänmder ulses av högskolestyrelsen. Denna bör med beaktande av de lokalafömtsältningama inhämta förslag från berörda myndigheter, organisationer ellergmpper. Härvid bör bl. a. erfarenheterna från försöksverksamheten med nyasamarbetsformer kunna tillgodogöras. Ordförande bör utses särskilt avhögskolestyrelsen. Om så bedöm.s vara lämpligt, bör ordföranden kunna varaverkställande ledamot och i princip heltidsengagerad för uppgiften. Fakidtets-och sektionsorganisaticmen (avsnitt 6.3.4) Deav U 68 föreslagna utbildnings- och linjenämndema, organiserade efteryrkesutbildningssektorer och utbildningslinjer, avses överta de uppgifter ifråga om gmndutbildningen som vilar på de nuvarande utbildningsnämnderna samtpå fakulteter och sektioner inom UKÄ-området och lärarråd eUer lärarkollegiervid andra högskolor. Uppgiftema för planerings-och ledningsorganen för forskning och forskamtbildning i den föreslagnaorganisationen kommer att motsvara de uppgifter för nuvarande fakulteter ochsektioner (vid jordbmkets högskolor lärarkollegier) samt utbildningsnämnder,vilka inte avser gmndutbildning. De kommer därutöver att avse motsvarandeverksamhet vid de nuvarande större liirarhögskolorna samt gymnastik- ochidrottshögskolan i . U 68 fömtsätter att frågor(3m indelningen av organisationen för forskning och forskamtbildning jprövasfortlöpande av berörda myndigheter och organ inom högskolan. Utredningen utgårfrån alt nuvarande principer för fakultets- och sektionsindelning tills vidareskaU beslå men aktualiserar i anslutning till sina förslag om en sammanhållenlokal organisation vissa tänkbara förändringar, i försia hand rörande samordningmellan likartade sektioner inom matemalisk-naturvetenskaplig och tekniskfakultet. nuvarande organisationen har både utbildningsnämnden ochfakulteten/sektionen som besluta ade organ ansvar för frågor som rörforskamtbildningen. Enligt utredningens mening talar starka skäl för att detinom varje faktiltet/sektion bör finnas ett ansvarigt planerings- ochledningsorgan med begränsal antal ledamöter för den samlade forsknings- ochforskamtbildningisverksamheten. Med hänsyn till forskarutbildningsuppgifternaär det då självklart att de studerande i denna utbildning bör gesrepresentation i ett sådant organ. Vidare bör, mot bakgmnd av strävandena tillett vidgal medinflytande för berörda anställda. Prop.1975: 9 107 avdessa inte bara de ordinarie lärarna vara representerade. Utredningen berörockså frågan om ledamotskap i fakulteter och sektioner för ordinarieuniversitetslektorer och iimehavare av motsvarande lektorstjänster vid bl. a.nuvarande lärarhögskolor och förordar ett generellt sådant ledamotskap fördessa lärare. Högskolestyrelsen(avsnitt 6.3.5) U 68föreslår, som nämnts i det föregående, att det för den statliga högskoleorganisationen(högskolan) inom varje högskoleområde skall filmas en styrelse. HögskolestyrelsenbUr enligt utredningens förslag ansvarig för förvaltning av alla resurser förhögskolans verksamhet och för planering av de för högskolans verksamhetsgrenargemensamma resursema. a. avses de uppgifter som ligger på resp. lokal-och utrastningsprogramkom-mitté () i princip ankomma på styrelsen. Högskolestyrelsenavses ha ett övergripande ansvar för den samlade verksamheten vid högskolan.Utredningens utgångspunkter leder emellertid till att styrelsens ställninginte föreslås bli helt densamma i fråga om forskning och forskamtbildning som ifråga om gmndutbildning. Högskolestyrelsenföreslås sålunda få det samlade ansvaret för planeringen av omfattning ochinriktning i stort av den grundläggande utbildningen. Detta innefattar bl. a.ansvaret för den decentraliserade högskoleutbildningen inom högskoleområdet,väsentligen i form av enstaka kurser och studiekurser. U 68 föreslår att högskolestyrelsenskall avge de årliga anslagsframställningarna i fråga om gmndutbildningen pågrundval av förslag från de för utbildningsplaneringen primärt ansvarigaorganen, utbildningsnämnderna. Utredningenföreslår däremot i fråga om planeringsansvaret för forskning ochforskaratbildning att de årliga anslagsframställningarna och förslag tillämnesinnehåll för professurer m. m. liksom nu skall avges av fakultets- ellersektionsorgan till den centrala myndigheten. Högskolestyrelsen bör, liksomkonsistoriet gör i fråga om , yttra sig i nämnda frågor isin egenskap av ansvarig för högskolans samlade resiu-ser.i U68 diskuterar högskolestyrelsens sammansättning i avsnitt 6.3.5.2 (s. 503 f.).Högskolestyrelsens samtliga ledamöter bör enligt utredningens uppfattning utsesav regeringen, sedan förslag i gängse ordning inhämtats från berördamyndigheter och organisationer m. fl. Majoriteten av styrelsen bör utgöras avföreträdare för aUmänintressen. U 68 anger följande riktpunkt för styrelsenssammansättning: 1 Särskildayttranden av och . 2 Särskilda yttranden avBertil Fiskesjö, Dag Klackenberg, , och . Sex ledamöler som företräderallmänintressena och är utsedda med hänsyn till bl. a. vikten av samband medregionala och lokala organ och med yrkeslivet. Två företrädare förutbildningen och, i förekommande fall, forskningen. Dessa ledamöter bör varalärare samt den ene tillika vara högskolans rektor och den andre dessprorektor. En företrädare för de anstälWavid högskolan. En företrädare för destuderande vid högskolan. Högskolans förvaltningschef, omsådan finns.