prop · FZ03180 · 1975-12-31 00:00:00 — avdragej skall medges för förvärvet av swiichrätten bör, enligt beredningen, reglernakompletteras så att beskattning inte kommer att ske i samband med altswiichrätten realiseras. Enligtlänsstyrelsen i län skulle det vara ett bättre system om realisationsvinstenalllid beräknas exkl. kostnaden för swiichrätten och att vinst eller föriustvid försäljning av denna rätt redovisas separat. Switchrättens värde börsåledes enligt inte räknas in i vare sig försäljningssummaneller anskaffningskostnaden för värdepapperen. Liknande synpunkter framförs avAO. Näringslivetsskatiedelegalion, som avstyrker förslaget, anser att frågan om hurswitchrälterna skall behandlas vid beskattningen i första hand är ettperiodiseringsproblem. Kommitténs förslag täcker endast ett marginalproblem,nämligen det enkla typfallet att en person köper en switchrätt, somavyttras under nästföljande år. I det fallet nås syftel att förhindraresultatutjämning. De personer som uteslutande förvärvar en switchrätt iresultatutjämningssyfte torde emellertid enligt delegationen vara försvinnandefå. 1 de långt vanligare situationer där den skattskyldige stadigvarande köperoch säljer utländska värdepapper kan komplicerade problem uppstå men där gerkommitténs förslag inte någon vägledning. Enligt delegationen borde förslagetha kompletterats bl. a. med regler som klargör att swiichrätten utgör enfristående rättighet. Frägan hur avdrag för föriust på föriorad switchrättskall utnyttjas och hur man skall förfara när en ursprunglig switchrätt endastdelvis överiåts till en valutainlänning borde också ha reglerats. 4.6.Konvertibla skuldebrev m. m. Utbyteav aktier i ett och samma bolag betraktas som ett med köp eller byte jämföriigtfång, om ett nyförvärv av värdehandlingar äger rum genom transaktionen. Omdäremot ett aktiebrev lämnas in till bolaget för erhållande av akiiebrev iandra valörer men sammanlagt pä lika stort nominellt belopp (växling) eller omett aktiebrev erhålles vederlagsfritl såsom ersättning för förkomna ellerförstörda aktiebrev, har nyförvärv av aktier inte ansetts äga rum. Om päbolagets initiativ viss serie aktier dras in och omstämplas eller utbytes moten annan serie aktier - t. ex. för uppfyllande av bestämmelse om uppdelning ibundna och fria aktier - eller om nya aktiebrev erhålles på grund av beslut omsammanläggning av aktier, föreligger inte heller något nyförvärv. Liknanderegler gäller beträffande obligationer. Konvertering av obligationer ärsåledes att jämställa med köp och byte under förutsättning att ett nyförvärv avvärdehandlingar äger rum genom transaktionen. Huruvida en konvertering avobligationer skall anses innefatta ett nyförvärv eller en- Prop.1975/76: 180 103 dasten ändring av lånevillkoren för de gamla obligationerna beror pä omständigheternai det enskilda fallel. Kommitténerinrar om att aktiebolag numera kan utge konvertibla skuldebrev mot vederiagi pengar eller annan egendom, dvs. skuldebrev som innehäller utfästelse frånbolaget att borgenär har rätt att helt eller delvis byta ut sin fordran enligtskuldebrevet mot aktier i bolaget. Enligt nuvarande praxis likställeskonvertering av obligationer till aktier med avyttring av obligationerna ochnytt förvärv av aktierna. Kommittén föreslår ändring i dessa regler. förslag skall skattepliktig realisationsvinst eller avdragsgillrealisationsföriust inte anses uppkomma när konvertibelt skuldebrev byts ut motaktie. Aktien skall i dessa fall anses anskaffad när skuldebrevet förvärvades. Anskaffningskostnadenför aktien kommer därför att motsvara anskaffningskostnaden för skuldebrevetjämte eventuell kontant betalning vid själva utbytet. Kommitténbehandlar vidare de införda bestämmelser som ger aktiebolag rätt attutge skuldebrev som är förenade med optionsrätt till nyteckning av aktier.Enligt ett sådant skuldebrev har borgenären rält att teckna aktier i bolagetmot betalning i pengar. Sådan rätt kan ocksä knytas lill optionsbevis som fogastill skuldebrevet. Kommittén föreslär, att när optionsrätt som är förenad medeller fogad till skuldebrev utnyttjas, de nya aktierna skall anses anskaffadenär skuldebrevet förvärvades. Anskaffningskostnaderna för de nya aktierna blirdå dels det belopp som eriäggs vid teckning av aktierna, dels den andel avanskaffningskostnaden för skuldebrevet, som belöper på optionsrätten. Kommitténhar även uppmärksammat de regler som ger aktiebolag möjligheter att utgekonvertibla aktier. 1 bolagsordningen kan tas in förbehåll om alt aktie avvisst slag skall i närmare angiven ordning kunna omvandlas till aktie av annatslag. När konvertering enligt bestämmelse i bolagsordningen skall ske, äraktieägaren skyldig att inge sitt aktiebrev för byte mot nytt aktiebrev. bör ett sådant byte i realisationsvinsthänseende inte anses såsomnytt lång. De nya aktierna bör i stället anses anskaffade då de utbyttaförvärvades och till det pris som då eriades. Motsvarande bör enligt kommitténgälla även när utbyte av aktier eljest sker enligt aktiebolagslagensbestämmelser. Kommitténsförslag rörande behandlingen av konvertibla skuldebrev m. m. har inte föranlettnågra erinringar. Prop.1975/76: 180 104 Etthandelsbolag kan avyttras på två olika sätt. Antingen kan andelarna i bolagetöveriåtas eller ocksä överiåter bolaget självt sin rörelse med tillgångar ochskulder. Skattemässigt blir effekterna helt olika. I det första fallettill-lämpas för säljaren samma realisationsvinstregler som gäller vid avyttringav aktier. Om rörelsen i stället säljs av bolaget framkommer eventuell vinst ibolagets räkenskaper och beskattas hos delägarna enligt vanliga regler. Köparenfår i beskattningshänseende tillgodoräkna sig det pris som betalas för rörelsensvarulager, inventarier, goodwill etc. Idet fall att avyttring sker genom överiåtelse av andelar som innehafts kortaretid än fem är är det den verkliga vinsten som skall ligga till grund förinkomstberäkningen! Denna måste dä ske med utgångspunkt i anskaffningskostnaden.KL innehåller inte nägra beslämmelser för hur anskaffningskostnaden för andeli handelsbolag skall beräknas. Kommitténkonstaterar att det inte finns nägra bestämmelser i skatie-författningarna somanger hur anskaffningskostnaderna för andelar i handels- och kommanditbolagskall beräknas och att det finns få rättsfall på detta område. Med hänsyn tilldelta och då dessa bolagsformer kan komma att bli vanligare harkommittén funnit att det föreligger ell behov av anvisningar. Dessa anvisningarbör dock inte utformas som lagbestämmelser. är det nödvändigl att även för långtidsinnehavda andelar uträkna defaktiska anskaffningskostnaderna eftersom det inte finns någon allernativmetodbaserad pä förmögenhetsvärdel att tillgå. Denna uträkning av den faktiskaanskaffningskostnaden aktualiserar enligt kommittén en rad frågeställningar. Ifräga om tidpunkten för förvärv av andel i vanligt handels- eller kommanditbolagföreslär kommittén att andelen i sin helhet skall anses ha förvärvats isamband med bolagsmannens inträde i bolaget. I kommanditbolag, därandelskapitalet i form av kommanditlottbrev är uppdelat pä lotter av vissfastställd storiek och med ensartade rättigheter, bör däremot anskaffningstidpunktenbestämmas individuellt för varje lott. i normalfall anses motsvara det belopp, som vid tidpunktenför avyttringen redovisas på bolagsmannens kapitalkonto. I vissa fall kanemellertid detta belopp behöva korrigeras. Kommittén lämnar här förslag förhur man bör beakta bl. a. förluster och övervärden på apportegendom. Kommitténbehandlar slutligen ocksä frågan hur anskaffningskostnaden bör bestämmas isamband med delavyitring av andel. Prop.1975/76:180 105 nådenför avyttrad del av andel i ett vanligt handels- eller kommanditbolag föreslåsmotsvara det belopp, med vilket andelsägarens kapitalbehållning minskar isamband med försäljningen. Flertaletremissinstanser har inte kommenterat kommitténs förslag. i Örebrolän föreslår dock att del bör skapas en möjlighet all som alternativ tillkommitténs förslag beräkna vinsten till viss procent av vederiaget i sambandmed avyttring av andel. 5Avyttring av annan lös egendom än aktier o. d. Somtidigare har redovisats genomfördes betydelsefulla förändringar i realisationsvinstbeskattningenvid och riksdagar. De nya reglerna, som bl. innebar att en itiden obegränsad beskattning av realisationsvinster infördes, gäller vidavyttring av fastigheter och aktier samt vissa därmed jämställda tillgångar.Beiräffande annan lös egendom än byggnad på annans mark samt aktier o. d.gäller däremoi alltjämt i principsamma förutsättningar för beskattning avrealisationsvinster som när KL infördes, vilket bl. a. innebärattbeskattningen är tidsbegränsad. Framhållas kan dock att det införtsskärpt realisationsvinstbeskattning beiräffande avyttring från delägare ifåmansföretag - eller honom närstående person - till företagel (prop.1975/76:79, SkU 1975/76:28, rskr 1975/76:171, SFS 1976:85). Bestämmelsernaom den tidsbegränsade realisationsvinstbeskattningen finns i 35 S 4 mom. KL. Deomfattar såväl lösören som vissa rättigheter och värdepapper, 1. ex.fordrings-, options- och föriagsrätter, obligationer, skuldebrev ochföriagsbevis. Även aktier och andelar i bostadsaktiebolag och bostadsföreningarsom avses i 24 S 3 mom. KL, s. k. äkta bostadsförelag, behandlas enligl dessaregler. Somlösöre räknas alla slag av lösa saker, t. ex. bohag, bilar och anlikviteter.Avyttras lösöre efter förvärvet, föreligger skattskyldighet lorrealisationsvinst varvid samma reducerande skala tillämpas som den som gällerför aktier. Delta innebär att hela vinsten beskattas om innehavslidenunderstiger . Därefter reduceras den skattepliktiga andelen så att denefter tvä men mindre än utgör , efter tre men mindre än 5096, och efter fyra men mindre än av vinsten. Vinst genom avyttringsenare än fem är från förvärvet är skattefri. Prop.1975/76:180 106 Avyttraslösöre genom tvångsförsäljning, dvs. i samband med expropriation ellerliknande förfarande, är vinslen skattepliklig endasl om det skäligen kan antas,att avyttringen skulle ha ägt rum även om inte tvång förelegat. Beiräffandeegendom som här avses gäller fortfarande att skatteplikt endast föreligger närden avyttrade egendomen förvärvats genom köp, byte eller därmed jämföriigtfång. Har den däremot förvärvats genom arv, gåva eller annat benefikt fång ärbeskattning i princip utesluten. Genom den s. k. skyldemansregeln gäller dockvissa modifikationer i principen att förvärv genom benefika fång utesluterbeskattning. Skyldemansregeln innebär nämligen attrealisationsvinstbeskattning i vissa fall kan ske vid avyttring av egendom somförvärvats genom benefikt fång från make eller släkting. Beträffandeförvärvels art är att märka att egendom, som en person efterlämnar vid sindöd, alltid anses ulgöra arvfången egendom för dödsboet och arvingarna, oavsettnär och hur den avlidne förvärvat densamma. För en arvinge som tilldelatsegendom ur dödsboet genom arvsskifte gäller enligt praxis detsamma, även om hanlämnat vederlag till sina medarvingar för egendomen och även om dödsboet självtskulle ha inköpt egendomen med dödsboets medel. Arvingen anses alltså i dessafall ha förvärvat egendomen genom arv och inte genom köp. Skulle i ställetdödsboet avyttra egendom som del självt inköpt, kan däremot skattskyldighetinträda för dödsboet enligt de allmänna reglerna förrealisationsvinstbeskattningen. 5.1.3 Värdepapperoch rättigheter som inle är jämställda med aktier Värdepapperoch rättigheter som inte är jämställda med aktier är soni lidigare angivitsföremål för en i tiden begränsad beskattning av realisationsvinster. Tillsådana värdepapper och rättigheter hör t. ex. fordrings-, options- ochförlagsrätter, skuldebrev, obligationer och förlagsbevis. Uppkommerrealisationsvinst vid avyttring av dessa tillgångar beskattas denna enligtsamma regler som vid försäljning av lösöre. Jag hänvisar till den redogörelsejag redan lämnat för dessa regler (avsnitt 5.1.2). 5.1.4 Aktieroch andelar i s. k. äkta bostadsföretag k. äkta bostadsföretag avses sädana bostadsaktiebolag och bostadsföreningarsom enligt 24 § 3 mom. KL skall schablonbeskattas för inkomst av fastighet. Vidavyttring av aktier och andelar i sådana företag beskattas realisalionsvinstenligt samma regler som gäller för lösöre. Även i detta fall kan jag alltsåhänvisa lill den tidigare lämnade redogörelsen (avsnill 5.1.2). Ommedlem i bostadsförening - liksom medlem i annan ekonomisk förening - överiåtersin andel till föreningen torde detta enligt nuvarande praxis medföra attskattepliklig inkomst inte uppkommer för medlemmen i vidare mån än som följerav reglerna om beskattning för realisationsvinst. Prop.1975/76: 180 107 Kommitténframhåller alt ell skäl för alt vissa värdepapper och rättigheter är föremålendasl för en tidsbegränsad realisationsvinstbeskattning, möjligen kan vara attvinster och föriusler av t)etydelse mera sällan uppkommer beträffande sådanegendom. Enligt kommitténs mening finns det emellertid knappast något bärandeskäl för att ha tvä system för realisationsvinstbeskattning när det gäller lösegendom, dvs. ett tidsbegränsat och ett icke tidsbegränsat. Kommitténframhåller att om man anser att sannolikheten av att skattepliktig vinst elleravdragsgill föriust av betydelse uppkommer vid försäljning av vissa slag avtillgångar är så liten, att det inle framstår som motiverat att krävautredningar om resultatet av sådana avyttringar, bör dessa tillgångar undantasfrån realisationsvinstbeskattning. I övrigt bör enligl kommitténs mening enicke tidsbegränsad realisationsvinstbeskaltning gälla. Såvitt gäller lösörefinner kommittén det inte vara godtagbart att sådana tillgångar, som utgörinvesteringsalternativ lill aktier och fastigheter, är gynnade ibeskattningshänseende. Kommittén föreslår därför en i tiden obegränsadrealisationsvinstbeskattning beiräffande såväl vissa lösören som beträffandeövrig lös egendom. Vid den närmare utformningen av reglerna skiljer kommitténmellan lösöre, värdepapper och rättigheter som inte är jämställda med aktiersaml aktier och andelar i s. k. äkta bostadsföretag, Kommitténkonstaterar alt lösöre kan sägas bestå av två grupper av till-gängar. Den enagruppen kännetecknas av att tillgångarna förslits vid användningen och normaltminskar i värde. Till denna grupp hör bl. a. vanligl bohag och sådanakapitalvaror som bilar, båtar o, d. Det är fråga om tillgångar som anskaffatsför personligt bruk och inte som kapitalplacering. Till den andra gruppen höri första hand konst och antikviteter men även sådana saker som frimärken, mynt,böcker, ädelstenar, smycken och vissa föremål av silver, tenn, glas och porslinm.m. Det finns olika skäl till alt man förvärvar sådana tillgångar som hör tillsistnämnda grupp. Man kan förvärva dem i samlarintresse, det kan vara fråga omren penningplacering eller det kan vara fräga om ting, som man vill användaprivat och t. ex. tillföra det vanliga bohaget. Tillgångarna torde emellertidha en sak gemensamt, nämligen att de inte är underkastade kontinueriig värdeminskning. Kommitténpåpekar att det från skilda häll har framförts önskemål om en skärpning av nugällande realisationsvinstregler när del gäller den senare gruppen avtillgångar, främst konst, anlikviteter och frimärken. Det är i första handrättvise- och skatteförmågeskäl samt fördelningspolitiska motiv. Prop.1975/76: 180 108 somligger bakom önskemålen. Det har också anförts, att del kan verka snedvridandepä investeringarna om aktier och fastigheter är underkastade en i tiden obegränsadrealisationsvinstbeskattning medan delta inte gäller för andra tillgångar avlika bestående värde. Kommitténfinner det emellertid knappast vara meningsfullt att införa en i lidenobegränsad realisationsvinstbeskattning för allt lösöre. Det lorde således varahelt onödigt att utvidga beskattningen när det gäller den första gruppen avtillgångar, dvs, tillgångar som är underkastade fortlöpande värdeminskning isamband med förslitning. Å andra sidan bör man enligt kommitténs mening inte hatvä olika syslem för realisationsvinstbeskattning när del gäller lösöre, etttidsbegränsat och ett icke tidsbegränsat. Kommittén föreslår därför atttillgångar av nu avsett slag inte skall vara underkastaderealisationsvinstbeskattning. Del gäller alltså tillgångar anskaffade enbartför iersonligt bruk, dvs. tillgångar, för vilka avdrag för värdeminskning inteifrågakommer vid inkomsttaxeringen. Har avdrag för värdeminskning medgivits vidtaxeringen bör tillgången i fräga bli föremål för en i tiden obegränsad realisationsvinstbeskattning,om vad som infiutit vid försäljningen inte är att hänföra till inkomsislagenrörelse eller jordbruk. Kommitténkonstaterar att mot en skärpning av realisationsvinstreglerna när det gällerlösöre i form av konsl, anlikviteter och frimärken etc. kan anföras, attbeskattningsmyndigheterna inle har möjlighet kontrollera när försäljning skellav dylika tillgångar. När del gäller aktier och fastigheter framgår bl.a. avdeklarationens förmögenheisbilaga när dylika tillgångar försäljs. Tanken på altförmögenheisbeskatta tillgångar som konsl och anlikviteter etc, har hittillsavvisats med hänsyn till de stora värderingssvå-righeier som skulle uppkomma. Kommitténanser emellertid inte att kontrollsvårigheterna bör ses som ett avgörandehinder mot att införa en i tiden obegränsad reali.saiionsvinsi-beskattning.Vissa kontrollmöjligheter torde finnas t. ex. genom all inhämta uppgifter fråns. k. k valiteisauktioner. Mera belydande försäljningar kan också medföraökning av deklarerad förmögenhet, som inte kan förklaras med mindre än attuppgift om försäljningen lämnas. Kommitténanför att även när det gäller lösöre, som blir föremål för en i tidenot)egränsad realisationsvinstbeskattning, bör - liksom beträffande fastigheteroch aktier - gälla, alt som anskaffningskostnad skall räknas vad som betalatsvid det senaste onerösa fånget, när fråga är om tillgångar, som erhållits genombenefikt fång. Detta medför all det blir svårt att göra en riktigvinstberäkning, när tillgångar av detta slag säljs. Även när del gällersamlingar av olika slag - frimärken, mynt etc, - lorde det i regel vara mycketsvårt alt fastställa anskaffningskostnaden. Medhänsyn till de utredningssvårigheter, som kan föreligga, när det gällerberäkning av vinst eller föriust vid försäljning av lösöre, föreslär kommitténatt sådan vinst - när försäljningen sker efler förvärvet-beskattas enligt den schablonregel, som f n. gäller vid försäljning av aktier Prop.1975/76:180 109 o.d,, som innehafts , dvs. 10 96 av netloförsäljningspriset tastill beskattning. Sker försäljningen efter förvärvet föreslås helavinsten bli beskattad. Vid beräkning av realisationsvinst när försäljning skerinom efter förvärvet föreslås gälla, att som intäkt upptas vad somerhållits för den avyttrade egendomen medan avdrag får ske för alla omkostnaderför förvärvet och avyttringen. Närdel gäller den .schablonmässigt beräknade vinsten föresläs att ett belopp om I000 kr. undantas från beskattning. Beloppet bör beräknas gemensamt för makar.Det innebär att beskattningsbar realisationsvinst kan uppkomma först om lösöreförsäljs under ett är till ett sammanlagt belopp, som överstiger 10 000 kr.Kommittén framhäller att en sådan regel synes godtagbar, då det främst är destora försäljningarna, som bör bli föremål för beskattning. Föratt underiätta kontrollen föreslår kommittén att den skattskyldige åläggs att ideklarationen uppge om lösöre försålts under beskattningsåret och i så falltill vilket belopp, 5.2.3 Värdepapperoch rältigheter som inle är jäniställda med aktier Beiräffandesådana värdepapper och rättigheter, som inte är jämställda med aktier och somsåledes f n, endasl är föremål för en tidsbegränsadrealisationsvinstbeskattning, föreslår kommittén - som tidigare angivits -attdenna beskattning görs obegränsad i tiden. Liksom beträffande aktier föreslårkommittén att beskattningen skall grundas pä den verkliga vinsten. Även iövrigi föresläs i princip samma regler som beiräffande aktier. Således föreslåshela realisationsvinsten vara skattepliktig om egendomen avyttras mindre än tvåår efter förvärvet medan vid innehav överstigande två är endasf av vinstenskall vara skattepliktig. Om egendomen avyttras genom tvångsförsäljning föreslåsatt endast 30 96 av vinsten skall vara skattepliktig oavsett innehavstidenslängd. Förtillgångar, som erhållits genom arv eller gåva föreslår kommittén - liksom f n,gäller för aktier och jämföriiga tillgångar - att anskaffningskostnaden skallanses motsvara vad som eriagts vid det senaste onerösa fånget. Kommitténframhåller att denna anskaffningskostnad i vissa fall givelvis kan vara svåratt ulreda. Beträffande äldre innehav föreslås dock inte alt någongenomsnittsberäkning av anskaffningskostnaden skall ske på det sätt som harföreslagils beträffande aktier. 5.2.4 Aktieroch andelar Is. Kommitténkonstaterar att del torde finnas fiera anledningar lill att aktier och andelari äkta bostadsförelag undantogs från de regler om beskattning avrealisationsvinster pä aktier och därmed jämförliga tillgångar som infördes år1966, En anledning var enligt kommittén att möjligheterna att sälja bo- Prop.1975/76: 180 110 stadsrättermed vinst var begränsade genom lagen (1942:430) om kontrollav upplåtelse och överlåtelse av bostadsrätt m. m. Lagen upphörde att gälla den31 . En annan anledning antas ha varit att sådana föreningsandelaroch aktier visserligen var värdepapper av samma slag som de som omfattades avde nya realisationsvinslreglerna, men all andels- och aktieägare i äktabostadsföretag i realiteten kunde anses äga andelar i företagets fastighet. Kommitténanseratt sedan lagen om kontroll av upplåtelse av bosladsräll m. m. upphört attgälla och en icke tidsbegränsad realisationsvinstbeskattning införts ävenbeträffande fastigheter, frågan om beskattning av vinster vid försäljning avaktier och andelar i äkta bostadsföretag bör upptas till förnyad prövning. mening kan numera knappast anföras några bärande skäl för attrealisationsvinstbeskattningen, när del gäller aktier och andelar i äktabostadsföretag, skall vara begränsad i liden. Aktien eller andelen medföremellertid rätt till en viss bestämd lägenhet i företagets fastighet och aktie-eller andelsägaren svarar själv för kostnader för reparation av lägenheten ochkan bekosta förbättringar av olika slag i densamma. Vissa likheter föreliggersåledes mellan bostadsrättsinnehavaren och den som äger en egnahemsfastighet.Det kan därför anföras skäl för att realisationsvinst-reglerna när det gälleraktier och andelar i äkta bostadsföretag bör utformas i överensstämmelse med deregler, som gäller för egnahemsfastigheter. Kommittén finner emellertid attför dessa aktier och andelar i princip bör gälla samma regler som för andraslag av värdepapper. Reglerna när det gäller egnahemsfastigheter har utformatsför att åstadkomma en från markpolitiska synpunkter rationell beskattning avmarkvinsier. Dessa regler gäller också om bostadsföretaget säljer fastigheten,'Kommittén anser däremoi alt det knappast kan åberopas markpoliliska skäl, närdet gäller utformningen av reglerna vid försäljning av aktie eller andel ibostadsföretag. Detkan emellertid enligt kommitténs uppfattning, anföras skäl för alt något mildrarealisationsvinstbeskattningen vid försäljning av aktier och andelar i äktabostadsföretag. Sålunda kan del frän bostadspolitiska synpunkter framstå somönskvärt att inte försvära överiåtelser av bostadsrätter. Vidare kan åberopasatt beskattningen av bostadsrätter och egnahem av rättviseskäl bör varanägoriunda lika. Omdet därför av olika skäl anses att man vid försäljning av aktie och andel iäkta bostadsföretag bör ha en lindrigare realisationsvinstbeskaltning än närdet gäller andra aktier och andelar, finner kommittén att detta syfte lämpligenkan nås genom alt man inför ett fast årligt tillägg till anskaffningskostnadenpå sätt sker vid beräkning av vinst vid försäljning av egnahem. Införman ett sädant fast ärligt lillägg lill anskaffningskostnaden finns enligtkommitténs mening knappast anledning att sälla detta belopp lägre än ,dvs.