prop · FZ03129 · 1975-12-31 00:00:00 — a. underlag för en långsiktig forskningsplanering skulle kunna hämtas.Med utgångspunkt i de intressen som SINFDOK har alt företräda synes FRU:sförslag innebära en god plattform för utveckling av etl integreratinformationssystem. 4.6Ledning, administration och anslagssyslem Flertaletremissinstanser kommenterar inle närmare FRU:s förslag rörande rådsorganisationensledning, administration och anslagssyslem. Statskontoret och MFR m. fl.tillstyrker uttryckligen utredningsförslagen i dessa delar. Vadbeträffar de beslutande organens arbetsformer framhåller NFR alt redan inuvarande organisation rådsledamötemas arbetsbelastning är betydande och attnågon minskning knappast lär vara alt påräkna i den nya organisationen. Manbör, enligt NFR, från början acceptera att arbetet i rådet inte kan bedrivasvid sidan av en fulltidsbefatlning. Detta förhållande gör att man bör pröva ominte ordförande och ledamöter bör få nedsättning i sin övriga tjänstgöring moisvarandearbetet inom rådsorganisationen. AFRtUlstyrker FRU:s förslag atl rådsledamölerna skall kunna ta tjänstledigt föratt under vissa tider odelat kunna ägna sig åt speciella rådsuppgifter såsom petitaarbete,långsiktig planering, längre utredningar m. m. Även det löpande arbetet irådet lorde, enligt AFR, innebära att partiell tjänstledighet bör kunnabeviljas för rådsledamöterna. Vadordföranden beträffar är NFR:s bedömning att denna måste räkna med att sätta avca 1/3 av normal arbetstid för rådsarbetet. FRU:sförslag att kostnadskrävande projekt inle skall behöva underställas regeringenberörs endast i elt fåtal yttranden. Enligt AFR bör råden självfaUet vara friaatt genom anslag under ett eller direkt finansiera dyrbar utrastning.Anskaffning och utrastning i koslnadsklas-sen över 1020 mUj. 1975/76:129 42 RRVhar inget att erinra mot förslaget om separata kanslier för råden. Verket serdet dock som väsentligt att rådsorganisationen får en viss gemensam utvecklingav ekonomi-administrativa funktioner och allmänna metoder för vetenskapligabedömningar. Ävenövriga remissinstanser som behandlar frågan bl.a. FOA, NFR tillstyrker etlsekretariat för varje råd. är positiva till utredningens förslag att samtliga råd får enhuvudsekreterare med vetenskaplig kompetens och att de administrativafunktionerna vid varje råd leds av en kanslichef. NFRanser att det bör övervägas om inle huvudsekreterarna skall ges tidsbegränsadeförordnanden. Enligt AFR bör den vidrådens kansli anställda personal som har vetenskaplig bakgrand med lämpligaintervall ges tillfälle lill forskning för all hålla sig å jour med denvetenskapliga utvecklingen inom sina resp. ' specialområden. Fleraremissinstanser t. ex. FOA, HFR, NFR, AFR, TCO tillstyrker alt enorganisationskommitté tillsätts för att lämna förslag till organisation avsekretariaten vid råden och FRN. TCOfinner det angeläget att personalorganisationerna ges en stark ställning inomorganisationskommittén. Till organisationskommitténs uppgifter bör även hörautformningen av det framlida personalinflytan-. det i Ijänsletinsältningsfrågorm. Flertaletorgan inom universitet och högskolor tillstyrker anslagstypen reservationsanslagför de nya rådsanslagen. Det är också enligt UKÄ viktigt att utredningensförslag följs vad gäller anslagstypen, dvs. att medlen tilldelas somreservationsanslag. FUNanser alt frågan om anslagssystemets utformning hänger samman med forskarutbildningsulredningensfortsatta arbete, bl. .med va-r let av indelningsgrund för forskning/forskaratbildninginom högskolan. . I den mån man väljer en enhetlig indelningsgrund förhögskolan Och forskningsråden kan del ifrågasättas om inte ocksåanslagssystemet böf påverkas härav. Från statsmakternas synpunkl kan del,enligt FUN, vara ändamålsenligt att alla resurser för forskning och forskarutbUdninginom ett och samma område samlas under ett anslag med skUda poster till resp.högskolan och forskningsråden. BådeNFR och AFR tillstyrker att det nya naturvetenskapliga forskningsrådet anvisasett reservationsanslag. Råden pekar dock på de svå-righeter för den ekonomiskaplaneringen som de oföratsebara och kraftiga svängningarna i deinternationella valutakurserna innebär när deltagande i stora internationellaprojekt skall betalas ur ett reservationsanslag. Baskostnadema för sådanaprojekt bör bestridas från ett särskilt förslagsanslag. Bidrag tiirinternalionellaorganisationer., get om elt särskilt anslagför den samhällsinriklade informationen Om' 1975/76:129 43 forskningoch delar utredningens uppfattning alt de ekonomiska behoven är stora. Statens delegation förrymdverksamhet vill fasta uppmärksamheten på frågan om finansiering avdatorkostnader. Delegationen föreslår, liksom AFR att de till rådsprojektknutna dalorkoslnadema anvisas genom råden. Råden får därigenom en klarareöverblick av totalkostnadema för de olika projekten samt större möjlighetertill prioriteringar mellan olika projekt. Förslaget att rådenskall få kompensation från det s. k. täckningsanslaget för merkostnader tillföljd av avtalsenliga lönehöjningar hälsas med tillfredsställelse av ett stortantal organ vid universitet och högskolor, bl. a. konsistoriet viduniversitetet i , humanistiska fakulteten i , medicinskafakulteterna i , och , matematisk-natiirveteriskapligafakulteten och dess utbildningsnämnd i . Förslaget tillstyrks också av bl.a.SÖ, UKÄ, HFR, NFR, AFR, lärarråd, ,styrelsen för jordbrukets högskolor och statens veterinärmedicinska anstalt, SJFRoch statens delegation för rymdverksamhet. SÖ pekar på erfarenhetemafrån anslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet, där medel från täcknmgsanslaginte erhållits . Utebliven täckning av merkostnader förhöjda löner medför svårigheter för såväl kort- som långsiktig planering, ansläll-ningsfrågor,möjligheter att följa uppgjorda projektprograin och genomföra relevant resultatspridnuig: Styrelsenför jordbrukets högskolor och statens veterinärmedicinska anstalt poängteraratt rådens stora lönekostnadsandel gör att en lösning av problemet med täckningav kostnaderna för lönehöjningar är väsenl-lig. UKÄ framhåller att utankompensation för automatiska lönehöjningar de ökade planeringskrav som den nyarådsorganisalionen lägger på råden knappast kan uppfyllas. FRU:sförslag rörande rådens förvaltningskostnader uppmärksammas endast i ett fåtalyttranden. a. NFi? Uiredningenföreslår att råden för varje beviljat anslag anger belopp för löner, materiel etc. och att belopp inte skall kunna föras över från ett kostnadsslag till ett annat. Medicinska fakulteten i har för ståelse för att forskarna inte kan få anställa mer personal än råden med ger, men anser att icke utnyttjade lönemedel bör få utnyttjas för mate riel m.m. - , Denförväntade ökningen av antalet projekt med flera anslagsgivare torde enligt RRVmedföra ytterligare behov av projekt- och kostnadsredovisning av den typsystem S kan medge på berörda nivåer. För att råden skall få ett bättrebeslutsunderlag än f. n. bör projektredovisningen utvecklas mol att omfatta detotala kostnadema för varje projekt. Prop.1975/76:129 44 4.7Fördelningen av ansvar och kostnader mellan råden och andra organ Bl.a. statskontoret samt flertalet organ inom universitet och högskolortillstyrker utredningens förslag rörande kostnadsfördelningen mellan råden ochframför allt universitet och högskolor. EnligtRRV:s uppfattning bör en ändring av nuvarande fördelning av kostnadsansvaret gåi riktnmg mot ett system med mera fuUständig kostnadsredovisning. Råden skullehärigenom få information om alla de kostnader som kan hänföras till bl. a. avråden finansierade forskningsprojekt och inte som en redovisning avskiftande särkostnader. I ett övergripande perspektiv kan även jämförbarheten meUanolika forskningssatsningar inom och mellan råden öka. Byggttadsstyrelsenframhåller alt nuvarande föreskrifier och praxis för dimensionering, fördelningoch finansiering av lokaler för rådsfinansie-rad forsknmg är bristfälliga. En föratsättninghar bl. a. varit att forskningen skall rymmas inom befintligalokalresurser. Om samma föratsättningar skall gälla i fortsättningen måste,enligt , större hänsyn tas till den rådsfmansieradeforskningens lokalbehov' vid dimensioneringen av lokaler för högre utbUdningoch forskning. Icke inslilutionsbundna forskningslokaler torde kunna utgöra engemensam resurs som fördelas mellan olika forskningsprojekt allteftersom behovuppstår. Prioriteringen och fördelningen av dessa gemensamma lokaler bordekunna åvila högskolestyrelserna. AFRpåpekar att principen om full kostnadstäcknmg vid vissa forskningsinstitutetc. kan innebära att deras anspråk på anslag för visst projekt måste sältashögre än om motsvarande projekt hade föreslagits av en forskare anställd vidett universitet. Rådet delar FRU:s uppfattning alt dessa institut bör hamöjlighet att hos råden begära anslag på möjU-gasl lika villkor med universitetoch högskolor. AFR tillstyrker att därför särskilda forskningsmedel anvisastill dessa institut. a. geologiska undersökning och ABAtomenergi tillstyrker att vissa sektorsorgan anvisas medel bl. a. för attläcka underskott i rådsfi-nansierade projekt. Landstingsförbundetanser att imdervisningssjukhusen är att jämföra med instituten eftersoihundervisningssjukhusen borde redovisa totalkostnader i ansökan om medel frånrådsorganisationen. Så sker då man inom begär anslag frånandra forskningsråd, t. ex. STU och BFR. Ettstort antal remissinstanser instämmer i vad FRU anför om överföring av rådsfinansieradverksamhet tUl annan mer permanent finansieringsform. Det gäller bl. a. UKÄ,många organ vid universitet och högskolor, MFR, HFR, NFR, AFR, styrelsen förjordbrukets högskolor och statens veterinärmedicinska anstalt, /SR, TCO,SI/SAF, . FOAanser att utredningen borde ha behandlat formerna för över- Prop.1975/76:129 45 föringav rådsfinansierad forskning till sektorieUa organ mer utförligt. Dessa problemkan, enligt FOA, ofta bli besvärliga att lösa eftersom det blir fråga omsamordning meUan myndigheter under olika departement. UKÄ framhåller attsystemet måste brakas med omdöme så att dels högskolans forskningsförnyelse kanske också på andra sätt än via råds-tjänster, dels alt högskolor medofullständig forskningsutbyggnad inte blir missgynnade. MFR påpekar atl prövningav ämnesområden enligt 69 § i universitetsförordningen inte skapattillräckliga möjligheter för ökad rörlighet i planeringen av universitetensresurser. Det av utredningen föreslagna systemet för överföring av rådsunderslöddverksamhet till universiteten bör enligl rådets mening således prövas. Enligt BFR kan förslagetom överföring under ett övergångsskede få en negativ effekt på utvecklingen avbasresurserna för teknisk forskning. Överförande av nuvarande rådstjänsterkommer att ta en betydande del av det ekonomiska utrymme för reformer som stårtill buds för högskoleväsendet. Det förhållandet att antalet rådsstöddaforskartjänster vid teknisk fakultet är litet får inle leda till att dettekniska områdets behov trängs åt sidan. Enligl konsistoriet viduniversitetet i kan FRU:s förslag om överföringar få katastrofalaföljder för en nyelablerad forskningsorganisation av den typ som universiteteti representerar. RRV avstyrker utredningensförslag rörande överföringar. RRV anser att resurser för forskning inomhögskoleområdet bör prövas genom gängse budgetprocesser. 4.8Samarbetet mellan rådsorganisationen och universilelskanslersäm-hetet Utredningenskapitel om samarbetet mellan rådsorganisationen och universiletskanslersämbelethar kommenterats i några enstaka remissyttranden. Enliglstatskontorets mening bör särskild uppmärksamhet ägnas åt möjligheterna allåstadkomma personsamband mellan dels råden och planeringsberedningarna, dels FRNoch styrelsen för det nya universitets- och högskoleämbetet. FUNräknar med alt rådsorganisationen, företrädd av FRN, kommer alt spela enbetydelsefull roll vid planering och dimensionering av forskarutbildning iframliden. Kraven på samverkan och samplanering mellan rådsorganisalionen och UKÄkommer därvid alt bli vida slörre än . Enligt FUN:s uppfattning liggerdet ett betydande värde i en delning av planeringsansvaret för forskningenmellan UKÄ, rådsorganisalionen och de sektoriella organen. En pliiralism av detlaslag bidrar till att skapa förutsättningar för att inopportim ochokonventionell forskning bereds rimligt uirymme. FUN föratser emeUertid att garan- 1975/76:129 46 tier,möjligen av organisatorisk natur, behöver skapas för ätt den avseddaplaneringen och dimensioneringen av forskariitbUdningen skall kunnaförverkligas. Mångaremissinstanser däribland FOA, UKÄ, NFR, BFR, AB Atomenergi, Ingenjörsvetenskapsakademieit hänvisar till tidigare yttranden över FRU:s promemoria angående stödet tillden mot tekniska tiUämpningar riktade. grundforskningen, i vilka yttranden detillstyrkt FRU:s förslag. Motbakgrand av att det pågående utredningsarbetet förande STU kan komma atl ta är det, enligt /SR:s mening, nödvändigt med snabba provisoriska åtgärder. /SR föreslår att del nya natur vetenskapliga rådet åtminstone i avvaktan på ges etl särskilt ansvar för den tekniska grundforskningen samt beviljas ett häremot svarande särskilt anslag. Anslagsfördelningen bör anförtros åt en särskild grundforskning. Liknande synpunkter framförs av . ' Medhänsyn till den pågående parlamentariska uiredningen om STU vUl STU inle ta ställnmgtill förslag rörande den organisatoriska utformningen av slöd till tekniskgrundforskning. framhålleralt den kommer alt utreda hur STU:s forskningsrådsfunktioner bör handhas. STU-kommilténsuppfattning är alt ell beslut bör anslå till dess slutgiltigtbehandlat frågan. RRVanser all frågan om genom vilken organisation medel skall förmedlas till den tekniskagrandforskningen bör övervägas ytterligare. Forskningsavgiftskommitténpåpekar all den har lill huvuduppgift att överväga hur stödet till industriell FoUbör finansieras. Även utifrån kommitténs utgångspunkter kan det vara naturligtatt grundforskningsnämnden, om den inrättas enligl FRU:s förslag, finansierasmed skattemedel. Delta bör, enligt kommittén, likväl inte utesluta attavgiftsmedel inom STU eller andra organ också bör kunna kanaliseras lill grandforskningenom forskningsavgiftskommittén föreslår avgiftsfinansiering av slöd till induslriellFoU. Kapitletom tjänsleorganisatoriska frågor uppmärksammas endasi i ringa ulslräckning iremissyttrandena. Bl.a. medicinska fakulteten i Linköpiitg och dess utbildningsnämnd saml MF/?tillstyrker utredningens förslag. EnligtTCO:s uppfattning föreligger ett akut behov av alt vidta åtgärder inom del tjänsleorganisatoriskaområdet. Det av FRU föreslagna utredningsarbetet bör därför påbörjas snarast.Sveriges, museimannaför- Prop.1975/76:129 47 bundanser alt trygghelsfrågorna för i forskningsrådsstödd forskning engageradpersonal bör tas upp till skyndsam utredning. a. konsistoriet viduniversitetet i förordar utredning av tjänsleorganisatoriska frågor vidråden. Medhänvisning till behovel av en samlad lösning av frågorna rörande Ijänsteslruklureninom forskning och forskarulbildnmg förordar /SR att den av FRU föreslagnaöversynen görs inom forskaralbildningsulredningen. NFRhänvisar tUl arbetet inom forskaralbildningsulredningen och föreslår atl mantills vidare avvaktar med alt tillsälta den av FRU föreslagna utredningen. FUNerinrar om att frågan om den s. k. forskarkarriären behandlas inom utredningen.FUN utgår från att såväl tjänsterna inom rådsorganisationen som andra statligtreglerade tjänster måsle beaktas i delta sammanhang. FUN vill mot dennabakgrund bestämt avstyrka att rådsorganisationen ges i uppdrag alt se överannat än rent tekniska frågor rörande tjänsteorganisationen. Ett uppdrag medden bredd FRU föreslagit skulle, enligt FUN, på väsentliga punkter innebära endubblering av det uppdrag FUN redan erhålUt. 4.11Finansieringen av dyrbar vetenskapUg utrustning RRV,UKÄ, flera organ vid universitet och högskolor, NFR, STU, forskningsavgiftskommitténm. fl, tillstyrker utredningens förslag om ett särskilt anslag för dyrbarvetenskaplig utrustning. Bl,a, NFR och AFR tillstyrker förslaget om ett särskUl utrustnings-anslag förtyngre utrastning. Båda råden tycker dock all den föreslagna beloppsgränsen ärför låg, NFR föreslår lägst ,, medan AFR anser atl ingen beloppsgränsnedåt bör fixeras. EnligtNFR bör endast de tre nya forskningsråden och FRN få anlita utruslningsanslagel. Statensdelegation för rymdverksamhet tillstyrker förslaget men anser all denföreslagna beloppsgränsen . per objekl är för låg och ligger inomramen för vad som är alt anse som normalanskaffning. som lägsta gräns för utruslningsobjekl som skall finansieras med hjälpav det särskUda utmstningsanslaget. STUbetonar alt avbetalningstiden för lånefinansiering inte får vara längre än nyltjandetiden. Utredningensförslag förutsätter, enligt RRV, alt elt inventarie- ochutrustningsredovisningssystem införs. UUHanser atl resurser för anskaffning av dyrbar forskningsapparatur bör anvisasvia kostnadsramar som förs upp i utrustningsplanen för universitet ochhögskolor m. m. Med en sådan ordning skulle, enligt UUH, dels den finansiellaplaneringen vid fluktuationer i investeringsbehoven underlättas, eftersommedelsförbrukningen belastar den för alla Prop.1975/76:129 48 kostnadsramar gemensamma anslagsposten, dels UUH fåmöjlighet lill effektivare upphandling, eftersom nämnden kan samordna anskaffningarav dyrbar forskningsapparatur inom tillgängliga kostnadsramar för helauniversitets- och högskolesektorn. Även UUH anser att beloppsgränsen inle börlåsas vid . Styrelsen för jordbrukets högskolor och statensveterinärmedicinska anstalt och anser alt förslagen rörande finansieringav dyrbar vetenskaplig utrastning bör bearbetas vidare. Enligl SI/SAF är den lämpligaste lösningen alt anslag tillmycket tung utrustning även i fortsättningen söks direkt från regeringen avresp. NFR framhåller beiräffande den föreslagna delegationen förvetenskaplig utrustning inom FRN att handläggningen inom delegationen börkunna bli enkel. Om en anskaffning inle drar med sig extrakostnader förstatsverket i form av nya lokaler o. d. bör hanteringen inom FRN gå snabbt ochbegränsa sig tiU fastställande av räntefot, amorteringstid och eventuellaanvändningsföreskrifter. tillstyrker alt den föreslagna delegationeninrättas. framhåUer alt representationen av UKÄ, LUP, UUH ochbyggnadsstyrelsen ger dessa organ möjligheter atl på ett tidigt stadium få eninblick i den planering som äger rum inom forskningsrådens område.Utrustningsbehoven för den rådsfinansierade forskningen kan därigenom bättre änför närvarande beaktas i samband med utrustningsplaneringen för universitetenoch högskoloma. betonar alt frågan om dimensionering,fördelning och finansiering av lokaler inkl. byggnadsåtgärder i befintligabyggnader för den rådsfinansierade forskningen bör utredas närmare innan beslutfattas om de framtida förutsättningarna för denna forskning. Enligt Lf/bör den föreslagna delegationen inom FRNkunna fylla en viktig funktion även vid planering för de lokalbehov sominitieras genom såväl rådsinsatser som sektoriella insalser. a. NFR och konsistoriet vid tekniska högskolatillstyrker att frågan om en ulrustningspool prövas. UUH påpekar att frågan om en "rikskatalog" fördyrbar vetenskaplig utrustning aktualiserats i skilda sammanhang. UUHtillstyrker att FRN:s utruslningsdelegalion prövar frågan närmare. UUHframhåller att även arman dyrbar utrustning än den som anskaffas genomanlitande av forskningsrådsanslag bör kunna registreras och ingå i en eventuellulrustningspool. 4.12 Genomförande av utredningens förslag Den föreslagna lidsplanen för genomförande av FRU:sförslag tillstyrks i regel av de organ vid universitet och högskolor sombehandlat frågan. Enligl konsistoriet vid måste docktillsättningsförfarande och valprocedur starta tidigare än enligt utred- 1975/76:129 49 ningsförslagetom den nya rådsorganisalionen skall kunna börja fungera den 1 juU 1977. AFRföreslår atl AFR:s och NFR:s nuvarande delegationer får fortsätta att fungeraunder efter det nya rådets tillkomst. Under den tiden bör delegalionsordförandenafå närvaro- och yttranderätt vid del nya rådels sammanträden. Det nya rådet kanhärigenom få tid att utforma elt ändamålsenligt delegations- och prioriteringskommittésystemoch erfarenheterna från de nuvarande råden kan föras över till den nyarådsorganisationen. NFRpåpekar atl, eflersom AFR och NFR vid utdelnmgstillfället under våren 1977inte är sammanslagna, de måste disponera sina egna anslag för alt slutföra sinverksanihet. Detta gör, enligt NFR, att del är föga meningsfullt för de bådaråden att redan för /78 avge gemensamma petita. Detla bör görasav det nya rådet och avse /79. LOhänvisar tUl atl FRU "fortsätter sitt arbete med väsentligt vidgadeperspektiv på hela forskningsområdet" och finner inte skäl för en separatdelreform efler utredningens nuvarande förslag. "En delreform skulle ocksåriskera att bli normgivande på representationsfrågan för övriga organ med forskningsrådsfunklioneroch som uiredningen inte behandlat." FUNhar prövat om sambandet mellan FRU:s förslag och forskarutbildningsutredningensuppdrag är så djupgående att stäUningstagandel till FRU:s förslag böruppskjutas till dess båda utredningarna kan bedömas i elt sammanhang. FUN harockså övervägt om viktigare ställningstaganden inom forskarulbildningsutredningenbör anstå till dess statsmaktema tagit ställning till FRU:s förslag. FUN bedömeremellertid att de av FRU framförda förslagen inte förändrar förutsättningarnaför dess utredningsarbete på ett sådant sätt, alt något av dessa alternativ börkomma i fråga för förslaget i dess helhet. Forskningsrådsulredningen(FRU) klargör i sitt belänkande Forskningsråd (SOU 1975: 26) några viktigautgångspunkter för forskningsarbetet. Den grandläggande synen är altforskningen skall skapa ny kunskap om fakta och förhållandet mellan fakta. Denska ständigt pröva gjorda erfarenheler mot ny kunskap. Dessa drag iforskningsarbetet ställer speciella krav på planering och rörlighet idispositionen av tillgängliga resurser. Det är naturligt atl i elt sådantarbete acceptera risktagning och misslyckanden. Men det ställer också krav pånoggrann planering och uppföljning av verksamheten. 4 1975/76.1 saml. 1975/76:129 50 Utredningen slår fast att forskningens frihet är ettgrundläggande begrepp i all forskningspolitik. Forskning fri från bindningar avolika slag är ett vitall samhällsintresse. är det uppenbart atl tillgångenpå resurser begränsar denna frihet. Men inom givna ekonomiska ramar väljer forskamafritt problem och metod. Ibegreppet forskningens frihet ligger också forskarens frihet atl spridakännedom om sina resultat. Mot detta svarar en skyldighet att öppet ställakunskaper och resultat lill förfogande. Därigenom kan forskningen bidra lill atlden kritiska dimensionen i forskningsarbetet förs in i det löpandesamhällsarbetet. I växandeutsträckning samarbetar forskama tvärvetenskapligt genom integration av metoderoch teoribUdning eller mångvetenskaphgt genom elt mer koncentrerat samarbeteöver institutionsgränser. Inte minst gäller delta på samhällsforskningensområde. Del är viktigt alt organisatoriskt underlätta gränsöverskridandeforskning. Utredningen visar genom hänvisning tUl olika undersökningar hur enallt påtagligare samverkan mellan forskning och samhällsaktivileler växerfram. Det är ell skäl bland många att stödja forskning och garantera all de forskningsstödjandeorganen har relevant kompetens i sammansättning och arbetsformer. Dengrundsyn på forskningen, som FRU redovisat i sitt betänkande och som jag i alltväsentligt delar, innebär bl. a. atl all forskning kan bedömas både med hänsyntill sin inomvetenskapHga betydelse och sin samhällsrelevans. Någon motsättningmellan inomvetenskapligt motiverade forskningsinsatser och insatser som harsin grund i forskningens samhällsrelevans finns inte. Delta innebär bl. a. etterkännande av att all forskning på något sätt har betydelse för samhället i vidmening.