prop · FZ03105 · 1975-12-31 00:00:00 — 51 § Uppnås vid förhandling inför föriikningman ickeenighet mellan partema, kan föriikningsmannen anmoda partema att låta tvistenavgöras av skiljemän och lämna sin medverkan för att utse lämpliga skiljemän. 1975/76:105 Bilaga 1 6' FörUkningsman får ej själv åtaga sig skiljemannauppdragi arbetstvist, om icke förUkningsmannaexpeditionen i särskilt faU medger det. 52 §I arbetstvist av större betydenhet får regeringen utse erfarna och sakkunniga personer att i egenskap av medla i tvis ten. Regeringen kan utse även enskild person att iegenskap av särskild förlikningsman medla i sådan tvist som avses i förstastycket. Föreskrtfterna i 49 och 50 §§ äger motsvarandetillämpning vid medling av eller särskUd förlikningsman. 53 §Part som enligt 50 § är skyldig att hålla viss handling tillgänglig för förlikningsman kan göra skriftligt förbehåll om tystnadsplikt, om handling en avser affärs- eller driftsförhållanden hos företag eller sammanslutning eller enskilds ekonomiska eller personliga förhållanden. Vad som har sagts gäller dock ej handling som icke omfattas av tystnadsplikt för part. Den som är eller har varit förlikningsman får ejobehörigen yppa eller utnyttja vad som omfattas av lystnadsplikt enligt förstastycket eller på annat sätt obehörigen yppa eller utnyttja vad som han har fåttkännedom om under sin verksamhet. Första och andra styckena gäller även i fråga omden som enligt 52 § är eller har vant utsedd att deltaga eller att vara särskild förlikningsman. 54 § Den som bryter mot denna lag eller motkollektivavtal skall ersätta därigenom uppkommen skada, om ej annat följer av56-58 eller 60 §. 55 § Vid bedömande om och i vad mån skada har uppståttskall hänsyn tagas även tiU intresset av att lagens eUer kollektivavtaletsbestämmelser iakttages och till övriga omständigheter av annan än rentekonomisk betydelse. 56 § Bryter någon som företräder organisation ellerarbetsgivare mot tystnadsplikt som avses 121 och 22 §§, svarar den organisationeller arbetsgivare som han företrädde för uppkommen skada. 57 § kan åläggas att ersättauppkommen skada om den i tvist som avses i 33 eller 34 § har föranlett ellergodkänt felaktig tillämpning av avtal eller av denna lag och organisationensföreträdare har saknat fog för sin ståndpunkt i tvisten. Detsamma gäller omorganisationen har saknat fog för förklaring enligt 39 §. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 2 58 §Har organisation anordnat eller föranlett stridsålgärd som enligt 41 § icke är lovlig för medlem i organisationen, kan enskild arbetsgivare el ler arbetstagare ej åläggas skadestånd för att han har deltagit i åtgärden. Skadestånd kan icke åläggas arbetstagare som medsin organisations godkännande har vägrat att utföra arbete som arbetsgivarenhar krävt enligt 34 § andra stycket. 59 § Kräver arbetsgivaren arbete enligt 34 § andrastycket ulan alt sådana synnerliga skäl som där avses föreligger, skall hanersätta uppkommen skada. Detsamma gäller om arbetsgivare underlåter att påkallaförhandling eller att väcka talan enligt 34 § tredje stycket. 60 § Är någon skadeståndsskyldig enligt denna lag, kanskadeståndets belopp nedsättas i förhållande till vad som annars skulle hautgått, om det är skäligt med hänsyn till den skadevållandes ringa skuld, denskadelidandes förhållande i avseende på tvisten, skadans storlek i Jämförelsemed den skadevållandes tillgångar eller omständighetema i övrigt. FuUständig befrielsefrån skadeståndsskyldighet kan också medges. Vid bedömande enligt första stycket avarbetstagares skadeståndsskyldighet för deltagande i olovlig stridsåtgärdskall särskild hänsyn tagas till de omständigheter som har framkommit vidöverläggning enligt 43 § och de verkningar som har följt av överläggningen. Enskild arbetstagare kan ej i något fall ådömasskadestånd med högre belopp än tvåhundra kronor. 61 §Är flera ansvariga för skada enligt denna lag, skall skadeståndsskyl digheten fördelas mellan dem efter vars och ens skuld. Har någon ålagts ati utge skadestånd och för denskadelidande talan mot annan, kan den senare förpliktas att solidariskt med denförre utge skadestånd, om detta framstår som skäligt. 62 §Kan enligt denna lag skadestånd följa på åtgärd eller underiåtenhet av arbetstagare, får annan påföljd icke åläggas arbetstagaren utan stöd i lag eller kollektivavtal. Delsamma gäller i fall när arbetstagare icke kan åläg gas skadestånd enligt 56 eller 58 §. 63§ Mål om tillämpning av denna lag prövas av arbetsdomstolen. Sådant målhandlägges enligt lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister. Förstastycket gäller icke åtal för brott mot 47 eller 53 § och ej heller mål somavses i 1 kap. 2 § första stycket lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 453 64 §Uppkommer tvist mellan parter som är bundna av kollektivavtal om tillämpningen av denna lag eller om kollektivavtalet, skall sådan förhand ling som avses i 4 kap. 7 § lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister fullgöras genom central förhandling mellan de parter som har slutit koUek tivavtalet. Hänför sig tvisten till förhållandet mellan enskildarbetsgivare och enskild arbetstagare, skall den centrala förhandlingenföregås av lokal förhandling mellan arbetsgivaren och vederbörande lokalaarbetstagarorganisation, om icke de parter som har slutit kollektivavtaletkommer överens om annat. 65 §Uppkommer tvist om skadestånd eller annan fullgörelse enligt den na lag eller enligt kollektivavtal, skall den som har rätt till förhandling en ligt 10 § påkalla förhandling efter det att han har fått kännedom om den händelse vartill yrkandet hänför sig och senast efter det att händelsen har inträffat. Skall lokal förhandling äga mm en ligt 64 § andra stycket, gäller vad som har sagts den lokala förhandling en. Central förhandling skall i sådant fall påkallas efter det alt den lokala förhandlingen har avslutals. Rör yrkandet medlems rätt, räknas tiderna från det alt antingen medlemmen eller hans organisation har fått kännedom om den händelse vartill yrkandet hänför sig. Första stycket äger motsvarande tillämpning i frågaom den som vill vinna förklaring att rättshandling eller avtalsbestämmelse ärogiltig av det skälet att den innebär kränkning av föreningsrätten. .66§ Talan i sådan tvist som avses i 65 § skall väckas efter detatt förhandling har avslutats. Har lokal förhandling ägt ram, räknas tidenfrån det att den centrala förhandlingen har avslutats. Har mot förhandlingförelegal hinder som ej har berott av käranden, räknas tiden från det attförhandlingen enligt 16 § andra stycket senast skulle ha hållits. Talan om skadestånd eller annan fullgörelse medanledning av olovlig stridsåtgärd skall väckas efter det attstridsåtgärden har avslutats. Väckerpart ej talan inom föreskriven tid, är rätten till talan förlorad. 67 § Vid tiUämpning av 65 och 66 §§ skall, om partemaej enas om annat, förhandling anses avslutad då part som har fuUgjort sinförhandlingsskyldighet enligt 15 § ger motparten skriftligt besked om att hanfrånträder förhandlingen. 68 § Har organisation som är bunden av koUektivavtalej iakttagit tid för förhandling eller för talans väckande som föreskrives idenna lag eller i kollektivavtal, har den som är eller har varit medlem iorganisationen rätt att väcka talan i tvisten inom efter det att tidenhar löpt ut, om tvis- Prop.1975/76:105 Bilaga 1 464 ten rör hans rätt. Skall talan enligt 4 kap. 7 § lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister föregås av förhandling och harförhandling icke ägt ram, gäller vad som har sagts i stället rätt attpåkalla förhandling. För talan gäller i sådant fall vad som sägs i 66 §. Part som ej är eller har varitmedlem i arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation skall väcka talan efter det att parten har fått kännedom om den händelse vartillyrkandet hänför sig och senast efter det att händelsen harinträffat. Väcker part ej talan inom föreskriven tid, är rätten tilltalan förlorad. 69 § Uppkommer tvist om tillämpningen av denna lag ellerom kollektiv avtal, kan arbetsdomstolen meddela förordnande i tvistefrågan till dess tvisten har slufligt prövats. Sådant förordnande gäller utan hinder av 33-36 och 39 §§. Yrkande om förordnande enligtförsta stycket får ej bifallas utan att motparten har beretts tillfälle attyttra sig. 70 § Utöver vad som följer av 5 kap. kanarbetsdom stolen i mål om tillämpningen av denna lag eller om kollektivavtal förordna att förhandling skall hållas inom stängda dörrar, om det kan antagas att vid förhandlingen skall förekomma sådan handling eller uppgift som avser af färs- eller drtftsförhållanden hos företag eller sammanslutning eller en skilds ekonomiska eller personliga förhållanden och att offentlighet skulle medföra risk för väsentlig skada för part eller annan. Denna lag träder i kraft den . Genom lagen upphäves lagen (1920:245) om medling iarbetstvister, lagen (1920:248) om särskilda skiljedomare i arbetstvister,lagen (1928: 253) om kollektivavtal, lagen (1936:506) om förenings- ochförhandlingsrätt samt övergångsbestämmelsema till lagen (1965:277) angåendeändring i lagen (nr 506) om förenings- ochförhandlingsrätt. Förekommer i lag eller annanförfattning hänvisning till eller avses annars däri lagrum som har ersattsgenom föreskrift i den nya lagen, skall denna i stället tillämpas. Föreskrifterna i 64 § tillämpas eji fråga om mål som har kommit in till arbetsdomstolen innan lagen har trätt ikraft. EJ heller tillämpas föreskrtfter-na i 65, 66 och 68 §§, om sådantyrkande som avses i dessa lagrum hänför sig tiU omständighet som har inträffatföre lagens ikraftträdande. Avser yrkandet skadestånd enligt 25 § lagen(1936:506) om förenings- och förhandUngsrätt, tiUämpas i stäUet denföreskriften. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 465 Lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister Härigenom föreskrives, att 1 kap. 3 §, 2 kap. 1 §, 3 kap.3 §, 4 kap. 5-7 §§ samt 5 kap. 2 § lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister skaU ha nedan angivna lydelse. Tvist som skall handläggas enligt denna lag får i ställetgenom avtal hänskjutas till avgörande av skiljemän. Detta gäller dock ej tviströrande förklaring som avses i 7 § lagen (1928:253) om kollektivavtal. EJheller får i tvist rörande föreningsrätt göras gällande avtal, som företvistens uppkomst träffats om att tvisten skall avgöras av skiljemän utanförbehåll om rätt för partema att klandra skiljedomen. Tvist som skall handläggas enligt denna lag får i ställetgenom avtal hänskjutas till avgörande av skiljemän. Detta gäller dock ej tviströrande förklaring som avses ii/ § lagen (1976:000) om medbestämmande iarbetslivet. Ej heller får i tvist rörande föreningsrätt göras gällande avtal,som före tvistens uppkomst träffats om att tvisten skall avgöras av skiljemänutan förbehåll om rätt för parterna att klandra skiljedomen. 2 kap. 1 § Arbetsdomstolen skall som första domstol upptaga ochavgöra tvister om kollektivavtal saml andra arbetstvister mellan arbetsgivareeller förening av arbetsgivare, å ena sidan, och förening av arbetstagareeller medlem i sådan förening, å andra sidan. Arbetsdomstolen skall som förstadomstol upptaga och avgöra tvister om kollektivavtal samt andra arbetstvistermellan arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation, å ena sidan, ocharbetstagarorganisation eUer medlem i sådan organisation, å andra sidan. Att arbetsdomstolen även i annatfall än som avses i första stycket prövar arbetstvist som första domstol,därom finns särskilda bestämmelser. Gemensamt med arbetstvist enligtförsta eller andra stycket får handläggas även annan arbetstvist mellan sammaeller olika parter, om domstolen med hänsyn till utredningen och övrigaomständigheter finner sådan handläggning lämplig. När skäl därtill föreligger,kan domstolen åter särskilja målen. 30-Riksdagen 1975/76. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 465 3 kap. 3§' Äv övriga tolv ledamöter utses fyra efter förslag av , en efter förslag av ochLandstingsförbundet, en såsom representant för staten som arbetsgivare, fyraefter förslag av i , två efter förslag avTjänstemännens centralorganisation. Vad i första stycket sägs om utseende av ledamot ägermotsvarande tillämpning på utseende av ersättare för sådan ledamot. Äv ersättarnaför de ledamöter som utses efter förslag av Tjänstemännens centralorganisationskall dock två utses efter förslag av akademikerscentralorganisation. Vad i första stycket sägs om utseende av ledamot ägermotsvarande lilllämpning på utseende av ersättare för sådan ledamot. A v ersättarnaför de ledamöter som utses efter förslag av Tjänstemännens centralorganisationskall dock två utses efter förslag av Centralorganisationen I SR. Förslag till ledamöter ochersättare skall upptaga minst dubbelt så många personer som de som skall utsesmed ledning av förslaget. Har sådant förslag ej avgetts, förordnar regeringenändå ledamöter och ersättare till föreskrivet antal. I tvist om kollektivavtal kan/o>-ening, som slutitavtalet, väcka och ulföra talan vid arbetsdomstolen för den som är eller harvarit medlem i föreningen. 1 annan arbetstvist kan förening av arbetsgivareeller arbetstagare, vilken har till uppgift att tillvarataga sina medlemmarsintressen i sådana tvister, väcka och ulföra talan vid arbetsdomstolen förmedlem i föreningen. Den som är eller har varit medlem i förening har rättatt själv väcka och utföra talan, om han visar att föreningen undandrager sigatt tala på hans vägnar. Vad som finns föreskrivet om part beträffandeJävsförhållande, personlig inställelse, hörande under sanningsförsäkran ochandra frågor som rör bevisningen skaU även gäUa den för vil-kenföreningenkärar. ' Senaste lydelse 1974: 1092. I tvist om kollektivavtal kan organisation, som slutitavtalet, väcka och utföra talan vid arbetsdomstolen för den som är eller harvarit medlem i organisationen. 1 annan arbetstvist kan arbetsgivar- ellerarbetstagarorganisation som avses i 6 § lagen (1976:000) om medbestämmande iarbetslivet väcka och utföra talan vid arbetsdomstolen för medlem iorganisationen. Den som är eUer har varit medlem i sådan organisation har rättatt själv väcka och utföra talan, om han visar att organisationen undandragersig alt tala på hans vägnar. Vad som finns föreskrivet om part beträffandeJävsförhållande, personlig inställelse, hörande under sanningsförsäkran ochandra frågor som rör bevisningen skaU även gäUa den för vilken organisationenför talan. 1975/76:105 Bilaga 1 Vill någon föra talan vid arbetsdomstolenmot medlem eller föratvarande medlem i förening som avses i första stycket,skall i motsvarande fall som anges där även föreningen instämmas. Föreningenkan därvid svara på medpartens vägnar, om denne ej själv utför sin talan. Vad som i denna paragraf sägs om förening gäller även omförbund av flera föreningar. Med medlem avses därvid såväl de anslutnaföreningarna som deras medlemmar. Vill någon föra talan vid arbetsdomstolenmot medlem eller förutvarande medlem i organisation som avses i förstastycket, skall i motsvarande fall som anges där även organisationen instämmas.Organisationen kan därvid svara på medpartens vägnar, om denne ej själv utförsin talan. Vad som i denna paragraf sägs om organisation gäller ävenom sammanslutning av flera sådana organisationer. Med medlem avses därvid såvälde anslutna organisationerna som deras medlemmar. Talan, som ej innefattar yrkande att motparten skaUförpliktas att fullgöra eller underlåta något, skall avvisas om det ej är avavsevärd betydelse för käranden eller den för vilkenförening kärar att sådanfaststäUelsetalan prövas. Talan, som ej innefattar yrkande att motparten skallförpliktas att fullgöra eller underlåta något, skall avvisas om det ej är avavsevärd betydelse för käranden eller den för vilken organisation för talan attsådan faststäUelsetalan prövas. 7 § Talan får ej upptagas till prövning avarbetsdomstolen förrän förhandling, som kan påkallas enligt lagen (1936:506)om förenings- och förhandUngsrätt eller som anges i kollektivavtal, elleröverläggning, som avses i 52 § statstjänstemannalagen (1965:274) eller 7 §kommu-naltjänstemannalagen (1965:275), har ägt rum rörande tvistefrågan. Dettagäller dock icke tvist huruvida stridsåtgärd företagits i strid motkollektivavtal eller föreskrift i särskild lag eller tvist om påföljd av sådanåtgärd. Talan får ej upptagas till prövningav arbetsdomstolen förtån förhandling, som kan påkallas enligt lagen(1976:000) om medbestämmande i arbetslivet, eller överläggning, som avses i52 § statstjänstemannalagen (1965:274) eller 7 § kommunalljänslemannalagen(1965:275), har ägt ram rörande tvistefrågan. Finns för särskilda fallbestämmelser i annan lag om förhandUng vid tvist, skall även de iakttas. ' Senaste lydelse 1974: 1012. Prop.1975/76:105 Bilagal 468 Första stycket gäller icke talanenligt 31 § lagen (1976:000) om medbestämmande i arbetslivet och ej hellertvist huruvida stridsåtgärd vidtagits i strid mot kollektivavtal ellerföreskrift i särskild lag eller tvist om påföljd för sådan åtgärd. I faU som avsesi 43 § lagen (1976:000) om medbestämmande i arbetslivet får arbetsdomstolendock ej pröva tvisten förrän den där angivna överläggningsskyldighetenfullgjorts. Utan hinder a\ första stycket får talan upptagas tiUprövning, om i målet framställes yrkande om förordnande för tiden intill desslagakraftägande dom eUer beslut föreligger i målet. Sedan sådant yrkandeprövats, skall målet förklaras vilande i avbidan på att förhandling elleröverläggning rörande tvistefrågan enligt första stycket slutförts. Innansådan förhandling eller överiäggning slutförts får målet icke slutligt prövas. Har förhandling eller överläggningsom avses i första stycket ej ägt rum, får talan ändå upptagas till prövning, ommot förhandlingen eller överläggningen förelegal hinder som icke berott avkäranden. Utan hinder av första och andra styckena får talanupptagas till prövning, om i målet framställes yrkande om förordnande förtiden intill dess lagakraftträdande dom eller beslut föreligger i målet.Sedan sådant yrkande prövats, skall målet förklaras vilande i avbidan på attförhandUng eller överläggning rörande tvistefrågan enligtförsta eller andrastycket slutförts. Innan sådan förhandling eller överläggning slutförts fårmålet icke slutligt prövas. Har förhandling eller överläggning som avses i förstaeller andra stycket ej ägt ram, får talan ändå upptagas till prövning, om motförhandlingen eller överläggningen förelegat hinder, som icke berott avkäranden. Har sådant hinder förelegat mot lokal förhandUng som sägs i 64 §lagen (1976:000) om medbestämmande i arbetslivet får talan prövas även omcentral förhandUng som där sägs ej ägt rum. 5 kap. 2 § 1 mål som handlägges enligt denna lag kanförordnas att vardera parten skall bära sin rättegångskostnad, om den part somförlorat målet hade skälig anledning att få tvisten prövad. Innehåller annanlag än bestämmelse som avviker från vad nu sagts, tillämpasdock den bestämmelsen. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 469 Ersättning för rättegångens förberedande utgår ejför kostnad för sådan förhandling som grandas på lagen (1936:506) om förenings-och förhandUngsrätt eller på kollektivavtal. Ersättning för rättegångens förberedande utgår ejför kostnad för sådan förhandling som grundas på lagen (1976:000) om medbestämmandei arbetslivet eller på kollektivavtal. Skyldighet för flera medparter att ersättarättegångskostnad i mål, som upptagits av arbetsdomstolen som första domstol,skall fördelas mellan dem efter vad som är skäligt med hänsyn till derasförhållande till saken och rättegången. Dennalag träder i kraft . Prop.1975/76:105 Bilaga 1 470 Närvarande: justitierådet , regeringsrådet ,justitierådet Mannerfelt, justitierådet Welamson. Enligt lagrådet den 27 februari1976 tillhandakommet utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 11december 1975 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutatinhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lag ommedbestämmande i arbetslivet, 2. lag om ändringi lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister. Förslagen, som finns bilagda dettaprotokoll, har inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorema . För alt de i lagrådsremissenupptagna förslagen skall kunna, såsom planerat, föreläggas under nupågående , har beräknats att lagrådets utlåtande måste föreliggafärdigt senast . För att undvika en aUtför knapp tidsramför föredragnings-och granskningsarbetet hos lagrådet har arbetet bedrivits itvå skeden. har för lagrådet presenteratspreliminära upplagor av lagtext och motiv, och lagrådet bar i det sammanhangethaft tUlfälle att genom föredragandena framföra synpunkter och föreslåändringar att övervägas under det då alltjämt pågående departementsarbetet medremissen. Efter det att innehållet i det förslag som sedermera remitteratstill lagrådet blivit i huvudsak bestämt, har en genomgång av detta ägt rum.Därvid bar arbetet underlättats av vad som förekom under det förstagranskningsskedet. Granskningen av den nu föreliggandelagrådsremissen föranleder följande yttrande av lagrådet. Frågan om demokratisering avarbetslivet, liksom frågan hur långt man i lagstiftningen bör gå för att verkahärför, är av utpräglat politisk natur. Lagrådet har såsom en icke politiskinstans i princip att avhålla sig från att ge till känna någon uppfattning omvilka politiska ståndpunkter och värderingar som bör ligga tiU grund för enlagstiftning. Undantag från denna handlingslinje kan visserligen komma i frågaunder särskilda förhållanden, såsom när det gäUer ett förslags grundlagsenlighet,förenlighet med vedertagna rättsgrundsatser och liknande. 1975/76:105 Bilaga 1 471 randelagstiftningsärende ger emellertid inte lagrådet anledning att gå in på deallmänna grunder, på vilka remissförslaget vilar. Denföreslagna lagstiftningen är avsedd att i princip vinna tillämpning även inomden offentliga sektorn. För denna avses dock komma att gälla vissasärbestämmelser. Då dessas innebörd inte har varit känd vid tiden för lagrådetsgranskning, har lagrådet inte kunnat överblicka vilka verkningar de remitteradeförslagen kan få i fråga om den offentliga verksamheten. Förslagettill lag om medbestämmande i arbetslivet Tillde problem som rör avgränsningen av den föreslagna lagens till-lämpningsområdehör gränsdragningen mellan vad som skall anses gälla förhållandet mellanarbetsgivare och arbetstagare, å ena sidan, och vad som hör till arbetsgivarenspersonliga ekonomi och privata förhållanden i övrigt, å den andra. Dennagränsdragningsfråga uppstår, när en arbetsgivare bedriver verksamhet utan attanlita sådan särskild företagsform som medger att en klar gräns dras kring vadsom hör till företagets ekonomi och verksamhet. Frågan får betydelse exempelvisnär det gäller att bestämma, hur långt arbetsgivarens förhandlingsskyldighetsträcker sig, eller att fastställa omfattningen av hans skyldighet attinformera ve derbörande fackliga motparter. I specialmotiveringen till förevarandeparagraf har om denna fråga uttalats bl. a. att enskilda beslut, som rörarbetsgivarens hushåU eller personliga ekonomi i övrigt, normalt inte kan ansesfalla in under lagens tillämpningsområde. Härtill fogas dock det uttalandet,att det finns beslut av mera omfattande eller långsiktig betydelse vilka interimligen bör anses falla utanför arbetsgivarens förhållande tillarbetstagarna, även om besluten i och för sig är av beskaffenhet att kunnaförekomma även i en privatpersons ekonomi. Det har överlåtits åträttstillämpningen att från fall tUl fall göra de avvägningar som blirnödvändiga. uppfattnmg är det nödvändigt att på detta område finna en gräns, somär såvitt möjligt klar och hanterlig och som innebär att arbetsgivarens skyldigheterenligt medbestämmandelagen inte i något faU tillåts att sträcka sig in överhans rent personliga förhållanden. Ledning för gränsdragningen torde härvidkimna hämtas i reglerna om bokföringsskyldighet. Den nya bokföringslag varomförslag (prop. 1975: 104) har förelagts bygger på förutsättningen,att den bokföringsskyldiges personliga ekonomi skall kunna hållas skUd frånden verksamhet för vilken han är bokföringsskyldig.