prop · FY0323 · 1975-12-31 00:00:00 — Detförslag som SVUX lägger fram bör ses som en utbyggnad av studiemedelssystemet.Det särskilda vuxenstudiestödet utgör enligt förslaget ett tUlägg till vanligastudiemedel i form av ett särskilt vuxenstudiebidrag. Somenda behörighetskrav för rätt tUl särskilt vuxenstudiebidrag föreslär SVUX enviss anknytning till arbetslivet, nämligen att den studerande under minst femår skall ha haft pensionsgrundande inkomst enligt lagen om allmän försäkring.Pensionsgrundande inkomst innebär att man skaU ha tillgodoförts pensionspoängenligt reglerna för ATP, Detta krav betyder att man skall ha enförvärvsinkomst om . Som undantag från den allmänna regeln om minst femårs förvärvsarbete föreslår SVUX att högst vård av eget barn under tioår skall få räknas som år med pensionsgrundande inkomst. Visst tillgodoräknandebör få ske av år då man på grund av fullgjord värnplikt varit förhindrad att ifull utsträckning förvärvsarbeta. Detsärskilda vuxenstudiestödet föreslås av SVUX uppgå tiU 1975: 23 88 avde nuvarande studiemedlen. SVUX har i sina bedömningar haft att välja mellan åena sidan en relativt liten förbättring av studiestödet för ett stort antalmänniskor och å andra sidan mera betydande förbättringar till ett begränsatantal människor. SVUX' förslag innebär i huvudsak att det fenare alternativetvalts. En höjning av studiestödet innebär en ökning av månadsbeloppettiU i mnt tal . SVUX framhäller att detta motsvarar nettoinkomsten permånad av en årlig bruttoinkomst på omlcring . Enligt SVUX' uppfattningär det svårt att motivera ett väsentligt högre studiestöd. Höjningen av studiestödetföreslås av SVUX i sin helhet få formen av ett bidrag. Efter avvägning harSVUX stannat för att det särskilda vuxenstudiebidraget skall beviljas med treolika belopp, vilkas storlek beror på det antal år den studerandeförvärvsarbetat. En lägsta nivå för det särskilda vuxenstudiebidraget skallgälla för dem som uppfyller det allmänna behörighetskravet om fem årspensionsgrundande inkomst, en mellaimivå för dem som har sex årspensionsgrundande inkomst och en högsta nivå för dem som har minst sju årspensionsgrundande inkomst. SVUXpåpekar att skattesystemet utgör det viktigaste fördelningspolitiskainstrumentet i samhället. SVUX har i sitt betänkande prövat möjligheterna atträkna studiestödet i dess helhet som beskattningsbar inkomst, men inte funnitnågon metod för att inrymma studiekrediten i vad som skall omfattas avbeskattningen. SVUX avvisar möjligheten att studiebidraget på . i denormala studiemedlen skulle beskattas. Däremot anser SVUX att det särskUdavuxenstudiestödet ger bidragsbelopp av en storlek som gör att ett utnyttjandeav beskattningssystemets regler ger de avsedda effekterna. Med hänsyn härtillföreslås att det särskUda vuxenstudiebidraget skall räknas som beskattningsbarinkomst. Som en konsekvens härav föreslår SVUX i gengäld att inga särskilda behovsprövningsreglerskall införas i fråga om detta bidrag. Bidragen bör inräknas i underlaget förberäkning av pensionsgrundande inkomst och bör få utgöra grund för beräkning avstorleken på exempelvis arbetslöshetsersättning. Det särskildavuxenstudiebidraget skall enligt SVUX indexregleras genom anknytning tillbasbeloppet inom den allmänna försäkringen. Vuxenstuderandesom beviljas särskilt vuxenstudiebidrag föreslås få rätt att därutöver erhållaåterbetalningspliktiga studiemedel till ett belopp som ungefär motsvarar vadsom beviljas inom det nuvarande studiemedelssystemet. Behovsprövningen börenligt SVUX ske enligt de regler som SVUX föreslår beträffande studiemedel meddet undantaget att hänsynstagande inte skall ske tUl makes ekonomiskaförhållanden. 1975: 23 89 4.2Förslag om vuxenutbildningens organisation Uppsökandeverksamhet är, med den innebörd FÖVUX vill lägga i begreppet, en form avselektiv rekrytering till studier. Huvudmomentet i den uppsökande verksamhetenbestår av personliga samtal mellan studieorganisatörerna och dem som söks upp.Samtalen kan kompletteras med informationsmaterial och telefonsamtal. FÖVUX-verksamhetenhar visat att en mycket stor andel av de uppsökta korttidsutbildade kanrekryteras till studier. I bostadsområden har denna andel utgjort omkring entredjedel och på arbetsplatser omkring hälften av de uppsökta. Resultaten harvarierat bl. a. beroende på vilka studievillkor som har erbjudits. När det harfunnits ett stort uppdämt studiebehov och avgörande studiehinder undanröjtsgenom förmånliga studieviUkor t. ex. när skiftarbetare inom industrin ochschemabunden personal inom sjiUcvården kunnat studera på betald arbetstid har andelen, som anmält sig till studier, uppgått till mer än två tredjedelarav de uppsökta. FÖVUXbetonar att studieorganisatörerna om möjligt själva bör tillhöra den gmpp somsöks upp eUer ha liknande bakgrimd som personema i denna. Uppsökarna har dåstörte förståelse för de uppsöktas situation och kunskaper om förhållandena påden aktuella arbetsplatsen, inom den aktuella organisationen eller i detaktuella bostadsområdet. Uppsökarna bör därför rekryteras från folkrörelser,t. ex. fackliga, politiska och andra ideella organisationer, som är anslutnatill olika studieförbund. Folkrörelserna har värdefulla kontaktmöjligheterockså med korttidsutbildade, som inte är aktiva inom föreningslivet. Den uppsökande verksamhetsom FÖVUX genomfört har i enlighet med direktiven till kommittén främstsyftat till att rekrytera deltagare till studiecirklar. erfarenheter har enligt FÖVUX visat att studiecirkeln är enlämplig studieform för vuxna, som har liten eller ingen studievana. Den uppsökandeverksamheten måste dock läggas upp så, att de uppsökta får full frihet attvälja mellan olika vuxenutbUdningsformcr. Studieorganisa-törema bör därför hagmndläggande kunskaper inte bara om studiecirklar utan även om andra former avvuxenutbildning såsom folkhögskolor, facklig utbildning,arbetsmarknadsutbildning, olika former av högskolestudier, och statligvuxenutbUdning m. m. Enav anledningarna tUl att rekryteringen på arbetsplatser lyckats bra tordeenligt FÖVUX vara att fackUga studieorganisatörer använts som uppsökare. mening bör den uppsökande verk- 1975: 23 90 samhetenpå arbetsplatserna anordnas av de fackliga organisationerna, eventuellt isamarbete med det eller de studieförbund, som de är anslutna till. Det är önskvärt, att såväl dennautbildning som rekryteringsarbetet kan äga rum på betald arbetstid. Genomden nya förtroendemannalagen har dessa önskemål tillgodosetts. FÖVUX utgårfrån att de i lagen föreskrivna rättighetema till uppsökande verksamhet ochstudieorganisatörsutbUdning på betald arbetstid skall komma att ingå också ide kollektivavtal, som kan komma att slutas för att närmare regleratillämpningen av lagen. FÖVUXpekar på att en förutsättning för vissa samhällsaktiviteter är att det fackligaarbetet fungerar bra på arbetsplatserna. Det är då ofta svårt att föra ut dessaaktiviteter tiU små arbetsplatser. Detta gäller bl. a. den uppsökandeverksamheten. Det fackliga arbetet på de små arbetsplatserna t. ex, inomskogsbruket, detaljhandeln och transportväsendet utförs ofta av ombudsmäneller andra funktionärer på den fackliga avdelning tUl vilken arbetsplatsenhör, medan man på själva arbetsplatsen endast har t, ex, ett fackligtarbetsplatsombud eller helt saknar förtroendemän. Uppsökande verksamhet påarbetsplatserna i dessa branscher är väsentlig, eftersom de har en stor andelkorttidsutbildade bland sina anställda. FÖVUX utgår från att möjligheterna attbedriva uppsökande verksamhet liksom annat fackligt arbete på småarbetsplatser kommer att beaktas av arbetsrättskommittén i dess fortsattautredningsarbete. Tills vidare bör resurser till uppsökande verksamhet på dessaarbetsplatser kunna erhållas inom ramen för det statsbidrag FÖVUX föreslår. Storagrupper av korttidsutbildade vuxna kan inte rekryteras till studier på annatsätt än genom uppsökande verksamhet i bostadsområden. TUl dessa grupper hör t,ex, hemarbetande kvinnor och andra personer utan förvärvsarbete, vissa personerbosatta i glesbygd, vissa handikappade samt personer som är anställda på arbetsplatserdär uppsökande verksamhet inte förekommer. Eh enkät, som FÖVUX låtit utföra,visar att i synnerhet uppsökande verksamhet i bostadsområden f. n. har enmycket begränsad omfattning. mening bör denna verksamhet därför ges förstärkta resurser. FÖVUXframhåller i detta sammanhang också betydelsen av att barntiUsynen blirtiUräckligt utbyggd, så att personer med småbarn kan delta i vuxenutbildningen. Beräknmgarav tidsåtgången i FÖVUX' uppsökande verksamhet ger vid handen, attstudieorganisatörerna på arbetsplatser med dag-tidsarbete samt medlättillgängliga och väl samlade arbetsställen vid varje rekryteringstillfällebehöver mellan och för varje person som de skallkontakta, medan studieorganisatörerna på arbetsplatser med skiftarbete och/ellerbesvärlig arbetsmUjö behöver omkring Prop.1975: 23 91 entimme eller mera per person. Den uppsökande verksamheten i bostadsområden är itidsåtgång jämförbar med de sistnämnda arbetsplatserna. Kommitténföreslår att två nya statsbidrag inrättas för uppsökande verksamhet, ett förverksamhet på arbetsplatser och ett för verksamhet i bostadsområden. Dessabidrag avses täcka kostnaderna för studieorganisatörsutbildning, ersättningtill studieorganisatörerna, administrativa insatser m. m. Om resurserna tilluppsökande verksamhet skall komma de korttidsutbildade til! godo, är detenligt FÖVUX nödvändigt att använda ett selektivt resurstilldelningssystem. Avdetta skäl anser kommittén det olämpligt att fördela dessa medel generellt ochutan behovsprövning, t. ex, till studieförbunden i proportion tUl antaletstudietimmar. Bidrag bör i stället ges till facklig organisation ochstudieförbund endast efter ansökan, i vilken plan för verksamheten ochberäknade kostnader skall redovisas. De organ, som fördelarbidragen, föreslås prioritera mellan olika projekt enligt följande principer: 1, Den uppsökande verksamhetenskall gälla korttidsutbUdade och organisationen bör redovisa hur den avser attnå personerna i målgruppen. Företräde skall ges sådan organisation, som bedömsha störst förutsättningar att nå målgruppen, 2, Bidrag tUl uppsökandeverksamhet på arbetsplatser skall endast kunna tilldelas facklig organisation. 3, Bidrag till uppsökandeverksamhet i bostadsområden skall endast kunna tUldelas studieförbund.Företräde skall ges studieförbund, som planerar sådan verksamhet i samarbetemed handikapporganisation, hyresgästförening, bostadsrättsförening, politiskeller annan organisation med förankring inom onwådet. FÖVUXföreslår att bidragen till uppsökande verksamhet på arbetsplatser skallfördelas aV kommunema under medverkan av ett s, k, studiestödsråd med fackligarepresentanter (jfr 4,3.3). Härigenom kommer de fackliga organisationerna attbättre kunna samordna planeringen av den uppsökande verksamheten medfördelningen av ledighet och studiestöd på arbetsplatserna. Fördelningen på kommunerav statsbidraget för uppsökande verksamhet på arbetsplatser bör göras av SÖ.Enligt FÖVUX' mening bör huvuddelen av statsbidraget närmare bestämt kunna fördelas efter på förhand fastställda kriterier, t, ex, på grundval avuppgifter om antalet förvärvsarbetande, andelen korttidsutbUdade och andelenanställda på små arbetsplatser (där förtroendemannalagen inte kan tUlämpas viduppsökande verksamhet). Hänsyn bör också kunna tas tiU 1975: 23 92 behovetav stimulans i kommuner med liten aktivitet inom vuxenutbUdningen. Medutgångspunkt från dessa faktorer föreslås att kommunema på förhand tilldelasolika kvoter för fördelningen. Resten av statsbidraget alltså bör föratt ge möjlighet till extra insatser för vissa grupper eller för att särskUtstödja vissa projekt fördelas av SÖ efter särskild bedömning av behovet påolika platser. Ilikhet med vad som föreslås när det gäller beslut om fördelningen av studiestöd(jfr 4.3.3), bör besvärsrätt också föreligga i fråga om den kommunala nämndensbeslut i dessa anslagsfrågor, när nämnden inte följer det förslagstudiestödsrådet avgivit. FÖVUX anser att besvärsinstans i detta fall lämpligenbör vara SÖ. Eftersomresurserna till uppsökande verksamhet i bostadsområden under inledningsskedetinte täcker behovet lika väl som motsvarande resurser på arbetsplatserna,föreslår FÖVUX att detta bidrag tUls vidare skall fördelas av SÖ centralt efteransökan från studieförbund. Genom denna lösning blir det lättare att underuppbyggnadstiden koncentrera resurserna till de platser, där behovet ärsärskilt stort. När studiestödsråden fungerat och man fått erfarenhetav deras sätt att arbeta, och när resurserna till uppsökande verksamhet ibostadsområden bUvit större, bör man kunna överväga att decentralisera ocksåfördelningen av dessa medel till nivå. EnligtFÖVUX' mening är det möjligt att genom uppsökande verksamhet kontakta störredelen av de korttidsutbildade och ungefär hälften av gruppenvid ytterligare ett tillfälle till en kostnad om ca 100mUj, kr., varav 55 milj. kr. för verksamhet på arbetsplatser och 45 milj. kr.för verksamhet i bostadsområden. FÖVUX betonar att beräkningama är osäkra bl,a, beroende på svårigheterna att bedöma vad förtroendemannalagen i praktikenkan komma att innebära för den uppsökande verksamheten. FÖVUXföreslår vidare en försöksverksamhet med introduktionskurser. Verksamheten böromfatta korttidsutbildade samt genomföras på betald arbetstid eller påmotsvarande villkor och i studiecirkelform. En sådan upptakts- ellerinskolningscirkel skulle kunna sammanträda ett antal gånger, vid vilka man kanägna sig åt information om studieteknik, presentation av och diskussion omolika kurser som intresserar deltagama etc. Verksamheten kan närmast betraktassom ett slags "förlängd rekrytering". beräknasförsöksverksamheten kosta 0,4 milj. kr. SÖhar i sin anslagsframställning för /76 föreslagit att medel föruppsökande verksamhet bör ställas till folkhögskolornas förfogande enligt sammaprinciper som gäller för den kommunala vuxenutbildningen. SÖ beräknar att 0,2 %av lärarlönerna kommer att innebära en kostnad av ca . 1975: 23 93 Skrivelsefrån LO och TCO om utbildning av studieorganisatörer LOoch TCO har inkommit med en skrivelse där man framhåller att en stor del avinformationsverksamheten om utbUdningsmöjligheter och studiestöd kommer attkanaliseras via de fackliga studieorganisatörerna. Informationsbehovet omfattardet lokala och regionala utbUdningsut-budet inom studieförbund, ochstatlig vuxenutbUdning, folkhögskola, arbetsmarknadsutbUdning, högskolansutbildning, internatut-bildning samt facklig utbildning. Dessutom måsteinformation kunna ges om möjligheterna till ekonomiskt stöd. Organisationerna erinrarom att lagen om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning, som ocksåskall kuima kompletteras genom avtal, ger fackföreningama ett avgörandeinflytande på uttaget av ledighet. När det gäller planering avutbildningsväsendet förekommer redan lön-tagarmedverkan i olika lokala ochregionala organ och ökad medverkan föreslås av olika utredningar. En sådanmedverkan måste bygga på dem som är lokalt verksamma i de fackligaorganisationerna och har ansvar för utbildningsfrågorna. Det finns också skälatt räkna med att arbetsrättskommittén kommer att skapa en ny gmnd för ettfackligt inflytande över den interna utbildningen i företag och förvaltning. En bred och omfattandeutbildning av studieorganisatörerna krävs för att de skall kunna fuUgöra sinauppdrag. LO och TCO anser att utbildningen bör utformas på grundval av demöjligheter som lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen geratt bedriva utbildning på betald arbetstid. Utbildningen bör ges av defackliga organisationerna som också har möjlighet att ge den i samverkan medstudieförbund och/eller annan utbildningsanordnare t. ex. folkhögskola. Utbildningenbör dels omfatta heltidsstudier , vilka bör kunnaartangeras sammanhängande eller uppdelat i perioder, dels utbildning istudiecirkelform. LO och TCO föreslår attett särskilt statsbidrag, som bör fördelas av SÖ, skall utgå för utbildning avuppsökare och studieorgarusatörer. Bidraget skall täcka kostnader för resor,internat, kursmaterial, undervisning och administration. Kostnader förförlorad arbetsförtjänst torde som regel inte bU aktuella, eftersom LO och TCOförutsätter att de täcks genom förtroendemannalagen och FÖVUX' förslag.Kostnader för utbildning i studiecirkelform förutsätts bli finansierade genomstudiecirkelanslagen med de förbättringar som FÖVUX föreslår. LO och TCO föreslår attdet särskilda statsbidraget för utbUdning av studieorganisatörer och uppsökareskall uppgå till sammanlagt 5 mUj. för budgetåren 1975/76 och 1976/77.Organisationerna räknar med att UtbUdningen måste öka under påföljande år.Behovet av statsbidrag under dessa blh emeUertid beroende av erfarenheternafrån . 1975: 23 94 EnligtFÖVUX' uppfattning har studiecirkeln visat sig vara en lämplig studieform förkortutbUdade vuxna. I denna kan studietakt och studiematerial avpassas efterdeltagarnas behov och förutsättningar. De folkbildningsorganisationer, somaktivt strävar efter att få med de utbUdningsmässigt och kulturellt eftersattagmpperna i studiecirkelverksamhet, måste därför enligt kommittén få ökat stödav samhäUet. Den betonar att det är viktigt, att studieförbundensfolkrörelsekaraktär bevaras. Samhället skall ge stöd åt verksamheten, intestyra den, FÖVUXanser att tiUäggsbidraget tiU de s, k, prioriterade studiecirklarna utan tvivelhar spelat en viktig roll vid rekryteringen av kortutbildade till studier igmndläggande ämnen. Genom tUl-läggsbidraget har dessa cirklar kunnat erbjudastill lägre kostnader än övriga cirklar, vilket medfört en klart ökadanslutning. Kommittén menar att prioriteringen emellertid också kan ses somuttryck för en värdering av olika studiecirklar och därmed som en värdering avde motiv, som människor kan ha för att delta i en viss studiecirkel.Prioriteringen från statens sida medför också en styrning av studieförbundensverksamhet, vilket kan vara motiverat , men bör undvikaspå . Det ökade statliga stödet tUl studiecirkelverksamheten bördärför enligt FÖVUX' mening i första hand syfta till att utjämna skillnademamellan prioriterade och icke prioriterade cirklar. FÖVUXframhäller att studieförbunden f. n. inte har ekonomiska möjligheter atterbjuda avgiftsfria studier. Kommittén anser det orimligt att studiecirkelverksamheten,som i betydande utsträckning vänder sig tUl de kortutbildade, skaU varaavgiftsbelagd, som huvuddelen av UtbUdningen i samhället, inkl, t,ex, vuxenutbUdning och universitetsutbUdning, är kostnadsfri fördeltagarna. Ett avskaffande av deltagaravgifterna skulle enligt kommitténsuppfattning ha stor betydelse från rekryteringssynpunkt, SärskUt för personermed bristande studievana och med en tveksam attityd inför studier kan det varaviktigt, att man i den uppsökande verksamheten kan peka på att studierna intekommer att medföra kostnader för deltagarna. FÖVUX förordar därför attcirkelstudier i princip bör vara kostnadsfria för deltagarna. Ekonomiskaomständigheter skaU inte få avgöra vUken studieform en vuxenstuderande väljer. Enhöjning av de statiiga bidragen är därför angelägen för att studieförbundenskall kunna erbjuda studiecirklar till låg eller ingen kostnad. Kommitténföreslär att det statiiga stödet tiU studiecirkelverksamheten förstärks påföljande sätt . bör stödet tUlsamtiiga allmänna studiecirklar uppgå tiU . 1975: 23 95 studietimme.Därmed kommer skUlnaden meUan de prioriterade och de icke prioriteradestudiecirklarna att upphöra. bör bidraget höjas med3 kr, vartdera året och under de därpå följande två åren med , vartderaåret. Bidraget kommer då vid femårsperiodens slut att uppgå till , perstudietimme. Detta skulle innebära att cirklar med genomsnittliga kostnader dåskulle kunna erbjudas kostnadsfritt för deltagarna. Förslaget medför attstatsbidraget det femte året kommer att ligga 116 milj. kr, högre än (utan omräkning på gmnd av ökad omfattning av verksamheten eller pris- ochlöneförändringar). Ifrågaom för delningen mellan stat och kommun framhäller FÖVUX att staten skall geekonomiska förutsättningar för en viss minimistandard i allstudiecirkelverksamhet och ta ett ökat ekonomiskt ansvar för den verksamhet somriktar sig tUl de korttidsutbUdade, De nya verksamheter som till stor del ärresultat av statiiga initiativ bör täckas av statiiga anslag. Kommunerna haremellertid ett stort medansvar för studieförbundens verksamhet. En riktlinjeför den kommunala bidragsgivningen bör vara att cirkelstudier skall jämställasmed annan vuxenutbUdning, FÖVUX anser att det är väsentiigt att de kommunalamyndigheterna inte sänker sin ambitionsnivå beträffande det fria och frivUligafolkbUdningsarbetet utan tvärtom stimuleras till en lokal uppföljning av statligainsatser. Kommitténbetonar att även kraftigt ökade anslag inte ovillkorligt måste medförakostnadsfrihet för alla cirklar. Studieförbundsavdelningarna bör varaoförhindrade att i stället höja standarden på material eller på annat sätt höjakvaliteten på verksamheten. De måste få förtroende att själva i viss mån avgörahur en resursförstärkning skall användas. Denya eller utökade uppgifter för studieförbunden som FÖVUX föreslär medför ökadeorganisationskostnader och ökade kostnader för pedagogisk verksamhet. Förslagenfömtsätter att studieförbunden genomför administrativa förstärkningar, utökarutbildningen och fortbUd-ningen av cirkelledare m.m. Pä gmnd av penningvärdetsförändring och med hänsyn tUl verksamhetens ökade omfattning är emeUertid destatiiga bidragen tiU dessa ändamål relativt sett lägre än för tio årsedan. Kommittén föreslår därför att bidragen tiU studieförbundensorganisationskostnader och pedagogiska verksamhet höjs, sä att de vidfemårsperiodens slut uppgår tUl 12 milj. kr. respektive 15 mUj. Kommitténanser att de allmänna löne- och kostnadsökningarna är ett allvarligt problemför studieförbunden. Om FÖVUX' förslag genomförs, kommer studieförbunden attfä en betydelse i utbUdningsverksam-heten, som kan jämföras med den, som dekommunala och statliga ut-bUdningsinstitutionerna har. Anslagen tiU dessaanpassas med hänsyn tUl inträffade löne- och prisförändringar, FÖVUXförordar att 1975: 23 96 enliknande anpassning skaU ske också i fråga om statens och kommunernas bidragtUl studieförbundens verksamhet. Kommitténförordar därför, att statens bidrag till studieförbundens verksamhet årligenberäknas med hänsyn till förändringar av löner och priser. Det bör ankomma påstudieförbunden att i första hand för SÖ presentera det underlag i form avstatistiska uppgifter, som krävs för en anpassning av statsbidragen tUl denfaktiska kostnadsutvecklingen. IFÖVUX' försöksverksamhet har studierna kompletterats med studietekniskhandledning och studierådgivning samt diskussioner om utbildnings- ocharbetsmarknadsfrågor, 1 försöksverksamheten har information omarbetsmarknadsfrågor och yrkesutbUdning med den uppläggning som normaltförekommer inom studie- och yrkesvägledningen i skolväsendet visat sig varaav mindre intresse för cirkeldeltagarna, eftersom de i allmänhet inte haft föravsikt att byta yrke eller söka nytt arbete. Detövergripande målet för studieorienteringen skall enligt kommittén vara att hosindividen skapa större självtillit och tro på sin egen förmåga. Den enskUdeskall bli medveten om sina resurser. I försöksverksamheten har de rrietodersom mest liknat studiecirkelns vaiUiga pedagogiska form också visat sig mestlämpliga när det gäller studie-orientering. Den bör säledes bygga pådeltagarnas egen aktivitet. Den bör vidare ha en naturlig ämnesanknytning ochsä långt möjligt utgöra en integrerad del av studiecirkelarbetet. Medutgångspunkt i ett grundmaterial bör deltagarna utifrän sin egenstudiesituation få diskutera med varandra och bearbeta detta material. Eftersomstudieorienteringen inte bör avvika från studiecirkelns övriga verksamhet,anser FÖVUX att cirkelledaren oftast är den mest lämpade att handha dennauppgift.