prop · FZ03214 · 1975-12-31 00:00:00 — Sltr1975/76: 214 Regeringens skrivelse 1975/76: 214 medöverlämnande av årsredovisning för ; Regeringenöverlämnar till , enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoll,årsredovisning för för . 1 samL Nr 214 Skr1975/76: 214 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenAndersson, , , , , , , , ,, , , , Skrivelse med överlämnande av årsredovisning förStatsföretag I beslutet om bildandet av (prop. 1969:121, SU 168, rskr 381) ingick att en redovisning av verksamheten hos bolagetårligen skulle Överlämnas till . Detta bör liksom föregående år (skr.1975: 88) ske genom att bolagets årsredovisning för det senaste verksamhetsåretöverlämnas till . Årsredovisningen bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga. Med hänvisning till vad jag sålunda anfört hemställer jagatt regeringen årsredovisningen för för Statsföretag ABtill . Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. Skr1975/76: 214 Fakturering i milj. kr. dispositioner och skatter i i % av faktureringen Investeringar i milj. kr. Löner i milj. kr. ' varav 20 milj. kr. i form av bidrag till Svetab enligtsärskilt beslut av . Skr 1975/76: 214 4 Vidbildandet av 1970 angavs som mål för Statsföretagsgruppen attunder krav på lönsamhet nå största möjliga expansion. Företagen skulle också tasärskild hänsyn till samhällsintresset vid val mellan olika produktions- ochlokaliseringsalternativ. Vidare skulle företagen ha som mål att nå allt störrearbetstillfredsställelse för de anställda och vikten av en fördjupadföretagsdemokrati framhölls. Förde sex gångna åren av koncernens verksamhet kan konstateras följandehuvudsakliga utveckling: Omsättningenhar ökat från ca 3 600 milj. kr. till ca 7 900 milj. kr. eller med genomsnitdigt . Investeringar i anläggningar och företagsförvärv uppgår till ungefär 6 300milj. Detta motsvarar i genomsnitt av omsättningen vilket ärmycket högt efter svenska förhållanden. Investeringarna har i storutsträckning koncentrerats till där de stora bolagen investeratca 3 300 milj. kr. Gruppen har därmed svarat för avindustriinvesteringarna i . Antalet anställda har ökat fråni genomsnitt ca 34 000 tiU ca 46 000 . Totalt sysselsättsöver av gruppens anställda i varav merparten i län.Detta innebär att av de sysselsatta i detta län arbetar inom gruppen. Åtgärder har vidtagits för attnå en större arbetstillfredsställelse och ett vidgat medinflytande. Några avdem berörs under avsnittet "ArbetsmUjö i utveckling". Lönsamheten, matt somavkastning på arbetande kapital, har genomsnittligt uppgått fill . Koncernenssnabba utveckUng har emellertid ställt stora krav bl a på det finansiellaområdet. Gruppens långfristiga upplåninguppgått dil mer än 4 000 milj. kr. Gruppens soliditet som följdhärav sjunkit kraftigt, från 1975. Föratt gruppen även framöver skall kunna finansiera en snabb expansion krävs godkreditvärdighet. Det är mot denna bakgrund som regeringen i proposition tillriksdagen framlagt förslag om ökning av det egna kapitalet hos Statsföretag ABmed 1 500 milj. kr. 1974års goda utveckling påverkade i hög grad utformningen av budget, somför koncernen innebar en omsättning på 10 000 milj. kr. och ett resultat föredispositioner och skatter på 1 000 milj. kr. Skr1975/76: 214 5 Utfallet avvek emeUertid märkbart från dessabudgetvärden. Således uppgick koncernens försäljning till 7 923 milj. kr. ochresultatet före disposidoner och skatter till 321 milj. kr., varav dock 114milj. beror på förändrade lagervärderingsprinciper, främst hos . En väsenUiganledning till avvikelserna från budgeterade värden är att 1975 årsförhållanden för vissa av gruppens företag var de besvärligaste underefterkrigstiden. Detta gäller framför allt , , NJA och Uddevallavarvet. Redan under första tertialet uppvisade utvecklingen, såvälifråga om försäljning som resultat, en märkbar avvikelse i förhållande tillplanerade värden, främst hos de exportinriktade basindustrierna. Såledessvarade exportnedgången för av den totala försäljningsnedgången. Denminskade försäljningen medförde en märkbar resultatnedgång bl a beroende påsträvandena att bibehåUa sysselsättningen på en hög nivå och kraftigakostnadsökningar. Första tertialets tendenser förvärrades successivt underresterande del av året. Den största faktureringsnedgången i förhållande tillplanerade värden uppvisade , för vilket bolag marknadensuccessivt försämrats tUl följd av den mycket dåligastålkonjunkturen på kontinenten. Även NJA och uppvisade emellertidavsevärda avvikelser. upplevde först en försäljningsnedgång för sågadeträvaror som senare följdes av en nedgång för övriga produkter. Även Berol Kemitillhör gruppen exportinriktade basföretag och fick således uppleva en märkbaroch oväntad försäljningsnedgång. ' före bokslutsdispositioner och skatter. Skr1975/76: 214 6 I motsats till tidigare konjunkturnedgångar har prisernaför såväl som NJA, och hållit sig något sånär uppe underårets första del. Därefter sjönk prisnivån för flertalet produkter. Ettundantag härifrån är järnmalm för vilken priset i genomsnitt steg ca 40 %jämfört med . Det stora försäljningsbortfaUet för gruppen som helhet ärdock huvudsakligen hänförbart till kvantitetsnedgångar. För såväl som NJA,och är försäljningsintäkterna 1975 lägre än . För LKABoch är nedgångarna störst och uppgår till ca 195 respektive 425 milj. kr. För verkstadsföretagen har fakfureringsökningen under 1975varit god. Verkstad uppvisade en kraftig resultatförbättring medan SMT-Pullmaxökade det goda resultatet något. Under årets senare del uppvisadeemellertid orderingången för dessa företag en minskning och detta kan påverkafaktureringen . Varvsbranschen har utsatts för stigandeproblem. Uddevallavarvet har emellertid en orderstock som bedöms ge beläggningt. Inom varvet pågår arbete syftande tiU atf kompletteravarvsverksamheten med annan industriell verksamhet. Tobaksbolagets försäljning av cigarretter och snusfortsatte att stiga i . Exporten av framför allt piptobak tUl ökadenågot medan försäljningen från dotterföretaget i , , ökadestarkt. Bland bolag med speciella problem bör nämnas Sonab, EssBooch Uddcomb. Såväl Sonab som EssBo uppvisade oacceptabla resultatoch inom både företagen pågår utformningen av ett handlingsprogram. Uddcombsorderingång var god men branschens och företagets lönsamhet ärfortfarande oacceptabelt låg. Inflationen var även 1975 hög och hade stor betydelse förresultatet. En analys görs under rubriken . Av koncernens samlade resultat på 321 milj. kr.disponerades eller ca 285 milj. kr. för ökad konsolidering i formav avskrivningar utöver plan och avsättningar till lagerreserver. En smärreupplösning (netto) av investeringsfonder verkställdes på totalt ca 30 milj.kr. Efter dessa dispositioner återstår ett utrymme förytterligare skattefri konsolidering i lagerreserver och genom extraavskrivningar på tillsammans ca 2 000 milj. kr. Investeringar, företagsförvärv och lageruppbyggnad Koncernens investeringar var även 1975 mycket höga.Anläggningsinvesteringarna uppgick fill 1 537 milj. kr. och därtill komföretagsförvärv för ca 170 milj. kr. En stor del av investeringarna bestod ifullföljandet av tidigare fattade beslut. De största investeringarna svaradeNJA för med ca Skr1975/76: 214 7 kr., varav drygt 105 milj. kr. för 80.Under året togs 75 planenligt i drift liksom en färdigställdnormaliseringsanläggning och en LD-ugn tillhörande det s. k. LKABs investeringar uppgick till ca 365 milj. kr. ochomfattade främst inköp av mobila maskiner, arbeten med en ny huvudnivå i Kiirunavaara-gruvansamt arbeten med en ny kaj och nytt lager i . Även och uppvisade storainvesteringar med ungefär 210 respektive 190 milj. kr. Inom fortsatte arbetenamed spånskivefabriken i och det nya sågverket i . Uddevallavarvetsarbete på moderniserings- och utbyggnadsprogrammet fortskred planenligt. Berol Kemis investeringsprogram uppgick till nästan 100milj. och syftade framför allt till ökad produktionskapacitet för vissaspecialprodukter. Ytterligareuttryck för gruppens expansiva verksamhet är den mängd företagsförvärv somskedde . Det största var Statsföretags förvärv av resterande avaktierna i som därmed blev ett helägt dotterbolag. Vidareförvärvades av aktierna i , i AB samtresterande tredjedel av aktierna i , som härigenom blev helägt. Bland övriga förvärv i koncernen märks Verkstadsköp av AB Ljungbytruck och förvärv av . Berol Kemi förvärvade ytterligare andelar iSyntes AB och och äger nu av Katalys samt av Syntes. , tUlhörande Svenska TobaksAB, förvärvade agenturföretaget . Kabi förvärvade avaktierna i ett tUlsammans med AB Atomenergi nybildat bolag inom området radiofarmaka,. Liber Grafiska har förvärvat i Malmöoch Skrivab Skol- och i . förvärvade avaktierna i . förvärvade Stigtex denrörelse som AB Kamgarn drivit i . En väsentlig konsekvens av de dåliga konjunkturerna ochsträvan att bibehålla sysselsättningen på en hög nivå blev att lagren ökade intiUbristningsgränsen med drygt 1 450 milj. kr. a. byggde upp lager iRotterdam. ökade genomsnitdigt antal anställda med ca 4650 personer, varav ca 3 300 genom nyförvärvade företag. Upplåning och soliditet 1975 Investeringstakten var hög, resultatet otillfredsställandeoch lageruppbyggnaden osedvanligt stor. Skr 1975/76: 214 8 1976förefaller fortfarande något osäkra och det har därför varit ett önskemål attbibehålla en hög likviditetsberedskap. Allt detta resulterade i att koncernensupplåning 1975 blev mycket hög nästan 1 800 milj. kr. I enlighet med statsmakternas och intentioner har del av denna upplåning ungefär hälften skett utomlands. Denkraftiga upplåningen innebar självfallet en ansträngning på företagetsfinansiella struktur och medförde att soliditeten vid utgången av 1975 sjönktill mot . Arbetetpå en fastare struktur inom gruppen fortsatte . Således förvärvadeLKAB från och från , samt NordtoolAB. Inom koncernen etablerades en speciell byggmaterialgrupp med EssBo, som moderbolag. I denna grupp ingår de från Svetab övertagnabolagen (f. d. ), Etri FönsterAB, AB Kök, AB Kök, med dotterföretagetHolmsund . Vidare bUdades ett oljehandelsbolag. Svenska , i LKABsregi. Per överläts AB Oljetransit tUl staten och Kabi övertogLinson . Underåret beslutades att Svetab skall knytas närmare till moderbolaget och bl. a.tjänstgöra som sfabsbolag i lokaliseringspolitiska frågeställningar samt ägnasig åt minoritetssatsningar i projekt som har sysselsättnings-, lokaliserings-eller annan näringspolitisk betydelse. Svetab fick under perioden 19731975statligt stöd med 60 milj. kr. genom att statens anspråk på utdelning frånStatsföretag sänktes med motsvarande belopp. De målifråga om antalet nya arbetstillfällen inom stödområdet som Svetab då hade harinte i sin helhet kunnat infrias, bl. a. till följd av att etableringskostnadernablivit avsevärt högre än förutsett. Statsföretag kommer emellertid att ställaegna medel till förfogande för ytterligare lokaliseringspolitiska satsningarinom stödområdet. Efterverksamhetsårets utgång har regeringen i proposition föreslagit att statens nyförvärvadeaktieinnehav i /tills vidare placeras i fonden för statensaktier. I en annan proposition föreslås att Statsföretag övertar aktierna iSvenska per . Marknads-och resultatutsikterna ter sig fortfarande ovissa för gruppens störstaföretag. Det förefaller sannolikt att koncernens re- Skr1975/76: 214 9 sulfat innevarande år blir märkbart sämre än under 1975.Investeringarna är fortfarande omfattande och därför kommer upplåningen attligga kvar på en oförändrat hög nivå och med ett betydande inslag av utlandsupplåning. I ett längre perspektiv kan konstateras att koncernensstora och kapitaltunga basindustrier kräver betydande investeringssummorenbart för att bibehålla konkurrenskraften. Upplåningsbehovet blir likasåmycket stort. För att genomföra detta krävs en ökning av det egna kapitalet ienlighet med den proposition som regeringen lagt fram. Snabbt stiganderäntekostnader och amorteringar kräver att genomförda investeringar ger godavkastning. Det sista hela verksamhetsår, under vilket jag fungeratsom VD i , var 1975. önskade ett flertal kunder option påmalmkvantiteter utöver dem vi kunde garantera för det fall vi skulle fåtillfälle öka leveranserna. Man förmodade allmänt, att första halvåret 1975skulle präglas av fortsatt god sfålkonjunktur. Alla fruktade dock entillbakagång . I budgeterade vi rätt pessimistiskt. Vi hade tvåalternativ, som vi ansåg tämligen likvärdiga. I det dystrare räknade vi medett värre leveransbakslag relativt försålda kvantUe-ter än vi någonsin tidigarehaft på denna sidan . Det gick ännu mycket sämre. Olevereradmalm i förhållande dil kontrakt innebar i procent mätt endubbelt så svår besvikelse som det tidigare svåraste bakslaget. är relativt enkel att lagra och förstörs inte.Däremot är produktionen numera en process, där kostnaderna kortsiktigt är näranog fasta, om flödet minskar i volym. Därför har kon-junkturlagratoch byggt ut sina resurser för sådan lagring i syfte att utjämnasysselsättningen så långt möjligt i gruvorna och på järnvägen. Vi har 1975 rekordlagrat bundU över 450 milj. kr. Vi räknar med något större leveranser under1976, sannolikt en ökning mot årsslutet. Även 1976 kommer dock säkerligen attbli ett svagt år. Alla trodde på nedgång 1975, och den kom tidigare ochbrantare än väntat. Alla tror på någon uppgång 1976. Låt oss hoppas att denockså överträffar prognoserna. Särskilt sannolikt är det inte. Alltför mångatunga negativa faktorer, som vi inte har erfarenhet av, präglar världsekonomin. I en intervju frågade man mig som man brukar frågaidrottsstjärnor vad som varit största glädjeämnet och största sorgeämnet undermina i . Svaret blev enkelt och tveklöst. Det största glädjeämnet är att vi klarade åren 19581969,då malm- Skr1975/76: 214 10 priserna stegvis sjönk , medan lönerna ungefärtredubblades och alla materialkostnader kraftigt steg. Det var volymökning ochrationalisering två ofta med varandra förbundna fenomen som räddade oss. Det största sorgeämnet är att förhåUandet mellanföretagsledning och de anställdas organisationer fortfarande erbjuder så storaproblem. Observera att jag säger organisationer inte "deanställda". Ett kollektivs uppträdande är nämligen ingalunda någon summaav individernas egenskaper. Våra anställda skiljer sig naturligtvis inte frånandra människor till intelligens, förnuft och känslor. Men vi har olyckan avatt ha haft splittrade fackföreningar. De är splittrade inte baragenom striden mellan socialdemokrater och kommunister. är också kommunisternasplittrade i olika fraktioner. En kommunistisk ombudsman, som sökte sig tillannat arbete, förklarade i en tidning, att han var trött på de politiskaslitningarna i fackföreningarna. Det är jag också. Då maktkamp pågår inom enfackförening, kommer sakfrågorna vid förhandlingar med arbetsgivaren ibakgrunden, och den taktiska kampen om själarna dominerar. De hetaste kämparnahar ingalunda för ögonen att söka främja utvecklingen av det företag, som gerdem sysselsättning och bär upp de samhällen där de lever. Klyftan mellanföretagsledning och fackföreningar vidgas. Inte ens den typ av svårigheter jag antytt och som kännstyngre än tekniska misstag eller ekonomiska bakslag bör emellertid överdrivas.Vi genomförde en produktivitetsstegring av omkring 150 %per mantimme. Det kostade mycket kapital. Det innebar också för de anställdaständiga förändringar mest på gott men också försämringar. Omflyttning ochomskolning, besvär innan ny produktionsordning var inkörd, en alltmeroöverskådlig och svårbegriplig mUjö allt detta var konsekvenser, som måstetagas om företaget ville leva vidare. Våra anställda fann sig i detta och hade en positivinställning till omdaningen. Jag tackar dem för det. drabbades flera stålkonsumerande branschersamtidigt av lågkonjunkturen. Speciellt hårt drabbades varvs-, bygg- ochbilindustrin. Den väntade periodiska nedgången överlagrades avefterverkningarna av oljekrisen, vilket kan förklara den ovanligt djupanedgången. Den sjunkande efterfrågan på stål resulterade i starkprispress och kraftigt minskade leveranser från världens stålverk.Konjunkturförsämringen medförde för del att den sedan1970 snab- Skr1975/76: 214 11 ba expansionen av försäljningen bröts. Då samtidigtkostnaderna för malm, bränsle och personal ökade kraftigt blev åretsnettoresultat, trots intensiva besparingsåtgärder, mycket otillfredsställande. Konjunkturtuvecklingenunder året nödvändiggjorde en omfattande lagertillverkning för att tryggasysselsättningen, vidmakthålla produktionskostnaderna på rimlig nivå samtförbereda för högkonjunkturen. Igångkörningsproblemeni de nyuppförda metallurgiska anläggningarna är nu överståndna och utvecklades produktionen på ett tillfredsställande sätt. Med hänsyntill beläggningsläget företogs från och med tredje tertialet en neddragning avskiftgången i valsverken från fem- till treskift. I anläggningen förfartygsmanufaktur har en ännu kraftigare neddragning skett. 75, som får en kapacitet av ca koksper år, togs i drift för provtillverkning och uppkörning i samband med den officiellainvigningen . Investeringen har genomförts planenligt såvältids- som kostnadsmässigt. Normalisering 75, som ger järnverket en stor kapacitet förvärmebehandling av så kallat höghållfast stål, togs programenligt i driftunder året. Deförändrade förutsättningarna för 80 som växte fram de mycket stora kapitalanspråken, förlustriskernaunder en relativt lång introduktionsperiod, de därmed sammanhängandefinansieringsproblemen samt den internationella marknadens osäkerhet ficktill följd att styrelsen fattade beslut om en modifieradinriktning av projektet. Som utgångspunkt för denna inriktning har styrelsen tagitägarens önskemål om att ett metallurgiskt centrum för svenskhandelsstålindustri skall förläggas till samt att den samladesysselsättningen inom stålverkscentrat i skall uppgå till mellan 7 5008000 personer. Målinriktningen beaktar förhållandena såväl inom befintliga NJAsom den kommande 80-delen och avser att forma ett program som kan gebästa möjliga lönsamhet för hela NJA . 80-delen har i högre grad än tidigareanslutits till den svenska marknadens förväntade behov. Med dessautgångspunkter har riktlinjerna för en utbyggnad av det metallurgiska central iNJA angivits till en ämneskapacitet av ungefär i stället fördet ursprungliga projektets . För nuvarande NJA avses bland annatutrustningar tillskapas för en ökad valsverkskapacitet och en anpassning skeav den för försäljning avsedda ämnesproduktionen till i första hand behoven iSverige. Vidare avses NJA producera cirka en halv miljon ton ämnen anpassadeför försäljning i mellersta och . Förslag av denna innebörd kommer att föreläggas ägaren. Den beslutade ändringen av företagets organisationgenomfördes Skr1975/76: 214 12 Organisationen indelas därmed i fyra divisioner medeget resultatansvar och fem centrala stabsfunktioner. Divisionerna omfattarStålverk 80, Stål, och Byggmanufaktur. Arbetet med att anpassa blandannat den ekonomiska redovisningen och system för samordning och kontroll tillde nya förhållandena gavs hög prioritet. Försäljningsintäkterna uppgick till 968 milj.kr., vilket var 26 milj. kr. mindre än föregående år. Nettoresultatet uppgicktotalt till 121,0 milj. kr. I detta resultat ingår koncernbidrag med 60,0milj. Förlusterna är helt hänförbara till Division Stål, där bland annat degamla fartygskontrakten dil fasta priser utgjort en svår belastning. Division Byggmanufakturredovisar trots en vikande konjunktur ett förbättrat nettoresultat uppgåendetill 13,5 mUj. Av järnverkets fakturering har gått tillvarvsindustrin, till verkstadsindustrin, till byggnadsindustrin och21 % utgjort halvfabrikat för andra järnverk. Utbetalningar för investeringar och lagertillverkning samtnegativ resultatutveckling medförde betydande påfrestningar på företagetslikviditet. Finansieringen, speciellt , åstadkoms genom enkraftig ökning av såväl den kort- som långfristiga upplåningen.Räntekostnaderna ökade härigenom med 9,1 milj. kr. och uppgick vid årets sluttill sammanlagt 63,0 milj. kr. Resultatutvecklingen blir starkt beroende avvid vilken tidpunkt den väntade konjunktursvängningen kommer att ske. 1 vår planeringräknar vi med fortsatt svag stålkonjunktur och ensuccessiv uppgång av priser och volymer . Trots ett genomkonjunkturuppgången förbättrat rörelseresultat , blirnettoresultatet för helåret även det otillfredsställande. Den nuvarande lågkonjunkturen har hårt drabbat varvs- ochrederinäringarna, vilket bl. a. resulterat i ett stort överskott påtanktonnage. Vissa omständigheter talar dock för en svag förbättring underslutet av . Med oktoberkriget i som utlösande faktorinträffade en rad händelser, som radikalt påverkatvärldsekonomin och den politiska maktbalansen, och vi upplever nu den värstadepressionen . För sjöfartsnäringen har svårigheterna varit Skr 1975/76: 214 13 Utvecklingen på handels- och industrisidan har kraftigt påverkatfraktmarknaden och särskilt då frakterna för tankfartyg och större bulklastfartyg. Världshandelsflottanssamlade tonnage uppgår f. n. till ca 525 milj. dwt., varav ca 285 milj. dwf.utgörs av tankfartyg. Av dessa ligger omkring 50 milj. dwt. upplagt, ochdessutom går en betydande del av den seglande flottan med reducerad fart föratt spara bunkerkostnader. Man kan därför i dagens läge räkna med ett reellttankeröverskott i storleksordningen 100 milj. dwt. Någonbalans mellan tillgång och efterfrågan på fanktonnage är inte att vänta inom deallra närmaste åren. De mest pessimistiska prognoserna säger att det kan dröjatUl in , innan det nuvarande tankeröverskottet är absorberat. Detfinns dock flera omständigheter, som talar för en visserligen kanske svag mendock märkbar förbättring före 1970-talets utgång. ökadeständigt industriländernas bruttonationalprodukt liksom världensoljekonsumtion. Efter de två senaste årens stUla-stående och nedgång kan man nuskönja en svag konjunkturförbättring, främst märkbar i . Utvecklingen iVästeuropa släpar efter, men det är förhoppningsvis här fråga om endast enfasförskjutning. En ökad industriell aktivitet medför ökad energikonsumtion. Alternativaenergikällor för olja finns infe annat än på , och därför måste enkonjunkturuppgång liksom baseras på en stigande oljekonsumdon och dåfrämst på ökad import från OPEC-länderna. Påinternationell nivå diskuteras f. n. en rad olika åtgärder med syfte att sökaavhjälpa den rådande obalansen inom sjöfarts- och varvsnäringarna. Desvårigheter som tornar upp sig alltmer för kan i allmänhet inteavhjälpas av enskUda rederier och varv, utan här fordras statliga stödåtgärderi olika former. För den norska rederinäringen, som betyder speciellt mycket förUddevallavarvet, har i norsk stattig regi skapats ett temporärt institut förfinansiellt bistånd till den hårt drabbade branschen. Somett led i den planerade internationella produktionsminskningen avses även densvenska varvsindustrins kapachet reduceras . Svårigheternainom varvsbranschen är emellertid så stora, att enbart en överenskommelse omproduktionsminskning inte räcker för att varven Skr1975/76: 214 14 skall kunna överleva. För att upprätthålla den reduceradevarvsproduktionen kräves sålunda särskilda statliga stödåtgärder för åren1978 1979, varom förhandlingar nu pågår mellan staten och varvsindustrin.Dessa eventuella statliga stödåtgärder kommer inte att innehålla några direktasubventioner till varvsindustrin utan endast en temporär hjälp i form avkreditgarantier för att finansiera s. k. lagerproduktion. Uddevallavarvet investerar 650 milj. kr. För Uddevallavarvets del fortskrider arbetena med denpågående utbyggnaden till en beräknad kostnad av 650 mUj. kr., och de beräknasvara slutförda . Beslutet om det pågående investeringsprogrammet fattadesföre energikrisen och den internationella konjunkturnedgången, ochförutsättningarna har därefter förändrats i väsentliga avseenden. Det har dockbedömts vara motiverat att i huvudsak genomföra det ursprungliga programmet,eftersom byggandet av en nybyggnadsdocka och modernisering avproduktionsapparaten i övrigt är nödvändiga åtgärder för rationalisering avvarvets produktion.