prop · FY0320 · 1975-12-31 00:00:00 — Författarförlaget,, , , , Folkets husföreningarnasriksorganisation, MUF, CUF och KF. Författarförlaget, författarförbundoch föreslår dock att statsmakterna utreder om det är praktiskt möjligtatt befria de allmänna biblioteken från mervärdeskatt på inköp för bibliotekensbokbestånd. och anser, bl. a. under åberopande av erfarenheter frånNorge, att befrielse från mervärdeskatt genom sin inverkan på konkurrensenbättre än någon annan aktuell stödform kan bidra till lägre bokpriser. Några instanser kommenterar frågan om biblioteksersättningtill förlagen. Statskontoret, RR V, Litteraturfrämjandet, ,, , ABF och kommun ansluter sig därvid till utredningensavvisande hållning. konstaterar attförfattarnas biblioteksersättning inne- bär ett godtagande av principen om ersättningsskyldighetgrundad på bibliotekens utnyttjande och understryker motsvarande krav för förlagensräkning. Utredningens förslag att tillämpa ett generellt stödsystemmed vissa begränsningar för svensk skönlitteratur för vuxna och selektiva stöd,fördelade av nämnder eller sakkunniga, för övriga litteraturkategorier, godtasav de flesta remissinstanser. a. vänder sig docki princip mot kategoriseringen av litteraturen, och många instanser kritiseraravvägningen av stödet mellan de olika kategorierna samt ifrågasätter om det ärberättigat att begränsa det generella stödet till den svenska skönlitteraturenför vuxna. Några remissinstanser, bland dem ,uttalar sig för ett genomgående generellt system med vissa begränsningar medandäremot andra, bland dem och LO, önskar en genomgåendeselektiv ordning. betraktar selektivastödsystem som otympliga och ofrånkomhgt godtyckliga ur yttrandefrihetssynpunkt.Föreningen anser inte alt kravet på att eliminera titlar som ej förtjänar stödbehöver ställas så högt som utredningen gjort och förordar i största möjligautsträckning ett enhetligt, automatiskt verkande system. Detta skulle baseraspå arkersättningsprincipen och administreras av Bibliotekstjänst som med hjälpav Bibliografiska institutets klassificering kan beräkna stödbeloppen. Detgenerella stödet bör kompletteras av ett projektstöd för klassiker,konstnärligt illustrerade böcker, svenska barnbilderböcker och vissa störreverk inom fackboksområdet, som föreslås fördelat av en nämnd. anser att utredningen alltförstarkt markerat skillnaden mellan selektivt och generellt stöd, och framläggervid sidan av ändringsförslag till olika moment i utredningens modell ett egetalternativ som kräver motprestation från förlagens sida i form av lågt pris,insyn och vissa royaltygarantier i stället för direkta bokleveranser. Systemetär avsett att vara selektivt men inom så vida ramar att den bedömandeinstansens arbete blir relativt enkelt och styrningseffekten marginell, omantalet titlar sätts tillräckligt högl. Kategoriindelningen upphävs, i varjefall , och enbart triviallitleraturen utestängs från stöd. Bibliotek i samhälle, LO och ABFuttalar sig för ett selektivt system i största möjliga utsträckning. Svenskaakademien skisserar en modell med direkt stöd till författaren och ettgarantibelopp att betalas ut till förläggaren om försäljningen blir otillfredsställande. Utredningens stödmodell grundas i tillämpliga fall påarkersättningsmodellen vilken ger böcker av samma omfång samma stöd oavsettprissättningen. Denna princip godtas genomgående av remissinstanserna.Sveriges författarförbund betonar vikten av att belysa principens inverkanbåde på det ekonomiska utfallet för enskilda titlar och på ett förlags totalautgivning. Utredningens förslag att som villkor för litteraturstödetkräva en motprestation från föriagen i form av ett visst antal exemplar av varje stödd titel, som skall fördelas till bibliotek ochboklådor, möter i olika avseenden kritik från åtskilliga remissinstanser. Bl.a. RR V, Bibliotek i samhälle, LO, TCO, och Malmökommun uttrycker dock sin principiella anslutning till tanken. ,och KF ställer sig avvisande tillmotprestationstanken i dess föreslagna form. Från flera håll hävdas attutredningen inle beaktat förlagens försäljningsbortfall tillräckligt. Svenskaakademien föreslår förlängd lagringstid som alternativ motprestation.Bokföriäggareföreningen förkastar förslaget helt vad gäller biblioteken ochföreslår beträffande bokhandeln att abonnemangsexemplaren av stödda titlarutgår gratis. anser behovet av en motprestation i form avböcker vara konstruerat och menar att denna del av förslaget är främsta orsakentill all stödet blir ineffektivt. 1 likhet med KF anser förbundet enmotprestation i form av lägre prissättning vara att föredra. Beträffande fördelningen av motprestationsexemplarenframlägges från flera håll kompletterande förslag. De problem som uppstår genom gåvoexemplaren tillbiblioteken behandlas av ett antal remissinstanser. Bibliotek i samhälle. Bibliotekstjänst och betonar desvårigheter som den stora dominansen av skönlitteratur kommer att innebära, ochnågra instanser hävdar att presentationsexemplaren till de kommunala bibhotekenär för få. 4.3.1.2 Ny svensk skönlitteratur för vuxna Enligt utredningens förslag skall stödet till ny svenskskönlitteratur utgå enligt vissa villkor. Kravet att texten i en stödberättigad bok till övervägandedel skall publiceras möter stark kritik från olikaremissinstanser. a. framhåller SÖ, styrelsen för författarfond.Svenska . Författarförlaget,och KF att novell-, essä-och diktsamlingar därmedskulle bli oberättigat diskriminerade. allmänna biblioteksförening.Bibliotekstjänst, och kommun föreslår att inskränkningen utformasatt gälla tidigare publicering i bokform. Litteraturfrämjandet, LO, TCO och ABFframhåller behovet av stöd till återutgivning av nyare skönlitteratur. Utredningen anser att en svensk skönlitterär titel för attvara stödberättigad av skall ha klassificerats inomvissa grupper (Samlingar, Romaner och noveller m. m., Aforismer, Dramatik, Poesieller Essäer). SÖ, allmänna hibliotcksförening.Författarförlaget, och påpekar att bibliotekensklassifikalionssystem är avsett för den tekniska hanteringen av boksamlingaroch är tveksamma eller avvisande till förslaget att systemet skall användas vid fördelningen av stödet. Åtskilliga instanser påtalar gränsdragningsproblem mellanolika litteraturkategorier och flera understryker därvid nödvändigheten av engenerös dubbelklassificering, särskilt med hänsyn till den modernadokumentär-och debattlitteraturen. För att utesluta verk under en viss kvalitetsgräns ellerangelägenhetsgrad ur systemet föreslår utredningen ett biblioteksköpskri-t e ri u m : en stödberättigad titel skall ha inköpts via Bibliotekstjänstssambindning i minst 40 exemplar fördelade på minst 24 olika bibliotek.Remissinstansernas inställning till denna spärregel växlar. SÖ ochSvenska bokförläggareföreningen ansluter sig till principen medan Svenskaakademien och CUF ställer sig generellt avvisande. De flesta instansernagodtar dock användandet av biblioteken som urvalsinstrument men föreslårmodifikationer i olika avseenden. a. allmänna biblioteksförening.Bibliotek i samhälle. , , och kommun påpekar riskerna för att exklusivlitteratur, framför allt poesi, skall drabbas hårt av den föreslagna regeln. De remissinstanser som kommenterar den föreslagnabegränsningen av antalet stödda titlar till 400, RR V, Litteraturfrämjandet ochLO, ifrågasätter om inte ramen i dagens läge är tilllagen i överkant. Av de remissinstanser som berör förslaget om begränsningav stödet till lyriken till att gälla högst av antalet stödda titlar,uttalar sig ABF positivt medan styrelsen för . och författarförbundställer sig avvisande. De språkliga minoriteternas behov av att inlemmas i stödetunderstryks av flera remissinstanser och i skrivelser från en radminoritetsorganisationer. , , , , MUF och KF påpekar att utredningen förbigåttfrågan om stöd till den finlandssvenska litteraturen. Flera remissinstanser och intresseorganisationer påtalarde särskilda problem som finns för produktionen av illustrerade böcker. 4.3.1.3 Ny skönlitteratur för vuxna i översättning Remissinstanserna är positiva till stöd åtöversättningslitteraturen men utredningens förslag om selektivt efterhandsstödenligt arkersättningsmodellen möter kritik från många håll både vad beträffarutformning och dimensionering. Litteraturfrämjandet,LO och TCO ansluter sig dock uttryckligen till tanken på selektivtefterhandsstöd. Styrelsen för föreslår att stödet iprincip utgår i efterhand, men att en garanti skall kunna ges till en del avutgivningen i förhand. förordar projektstöd i viss utsträckning. Ätskilliga instanser, däribland allmänna biblioteksförening. Författarförlaget,, och kommuner och KF, ifrågasättereller föreslår en utvidgning av del generella stödet även till dennalitteratur-kategori. anser det relativt enkelt att iett generellt system med hjälp av en ny kategoriindelning urskilja de delar avöversättningslitteraturen som inte bör erhålla stöd. Det tjugotal instanser som berört stödels omfattningbetecknar den föreslagna dimensioneringen som otillräcklig. LO och /15F anseratt 100 titlar kan vara en lämplig nivå. , styrelsen för Sverigesförfattarfond, och rekommenderar en fördubblingav det föreslagna sextiotalet titlar. , och kommun är positiva tilltanken på utnyttjandet av universitetens resurser vid översättningar. Svenskaakademien anser dock, att den av utredningen för ändamålet föreslagnaavdelningen vid i ären olämplig lösning av problemet. 4.3,1.4 Klassiker Utredningens förslag om produktionsstöd i förhand försvenska och utländska klassiker får genomgående ett mycket positivt mottagande,och bl. a. statskontoret, RR V, SÖ, styrelsen för ,allmänna biblioteksförening. Bibliotekstjänst, , , SACOoch TCO instämmer i stort i förslaget. Utredningens åsikt att efter publiceringen är enlämplig tidsgräns för klassikerbegreppet möter invändningar på flera håll.Svenska bokförläggareföreningen anser tidsbegreppet olämpligt att använda, ochLitteraturfrämjandet och TCO ifrågasätter om inte en kortare tidsgräns ärl.implig. Flera instanser anser att stödet bör få större omfattningän det 50-tal titlar som föreslagits, LO uppskattar utgivningsbehovet till 75titlar och beräknar det till 150 titlarper år. och KF fruktar, att om endast en del avutgivningen erhåller stöd kommer den icke subventionerade och därmed dyrareutgivningen att hämmas. Förslaget att ungefär två tredjedelar av stödbeloppetskall gå till utländska klassiker accepteras i regel. Bristen på klassiker för barn och ungdom framhålls bl. a.av styrelsen för och föreslår ett särskilt stöd för illustreradeklassiker, och påpekar att illustrationer hksom kritiska kommentarer har storbetydelse för att göra denna litteratur mera lättillgänglig. Även framhåller illustrationernas vikt. Det föreslagna lagerstödet för klassiker välkomnas av deflesta remissinstanser som berört frågan, bl. SÖ, Svenska bokförläggare föreningen.Bibliotekstjänst, , och . förtäggareföreningen anser en höjning av stödbeloppet från10 till per volym och år och ett slopande av den övre gränsen på 3 000exemplar vara motiverade. Statskontoret och RR V avvisar lagerstödet eftersom deadministrativa kostnaderna inte förefaller att stå i proportion till värdet förmottagaren. För facklitteraturens del föreslår utredningen ettstatligt stöd till översättning av ett 20-tal internationella standardverkvarje år. Svenska bokförläggare föreningen och anser att utredningen inteföljt sina direktiv då den ställt den största delen av facklitteraturen utanförstödet. Flera instanser påpekar att ingen anledning finns att undanta densvenska originallitteraturen. Styrelsen för , , TCO ochMalmö kommun m. fl. understryker att frågan måste utredas ytterhgare. Medan remissinstanserna är relativt eniga om behovet avett starkare stöd till facklitteraturen, går meningarna isär beträffande dettasutformning. Svenska bokförläggare föreningen.Bibliotekstjänst och KF m. fl. förordar ett generellt produktionsstöd förvissa grupper jämföriigt med det som föreslagits för skönlitteraturen. ochLitteraturfrämjandet önskar i huvudsak ett selektivt stöd. anser att en stödordning är nödvändig och att den dels börinriktas på opinionsbildande litteratur och populärvetenskap, dels måstesamordnas med övriga kategoristöd så att gränsdragningsproblemen mildras. Fleraremissinstanser, bl. SÖ, , , . Författarförlaget, TCO och ABF understryker detangelägna i stöd åt populärvetenskaplig litteratur. Debattlitteraturens behovav stöd betonas av SÖ, och LO. Barn- och ungdomsboksrådet och tar uppbehovet av facklitteratur för barn och ungdom. Barn- och ungdomsboksrådetföreslår ett särskilt stöd till denna. Utredningen föreslår ett selektivt efterhandsstöd utformatsom inköp av 100 titlar till av bokhandelspriset med en övre prisgräns på8 kr. En stark opinion anser att utredningen underskattatstödbehoven men remissinstanserna har delade meningar om lämpligheten av ettselektivt efterhandsslöd. Flera instanser framhåller den mycket markeradeskillnaden mellan billiga, massproducerade barnböcker och dyra kvalitetsböckeroch pekar på behovet av åtgärder för att motverka detta förhållande. Bibliotek i samhälle. Bibliotekstjänst,TCO, LO, ABF, CUF och några kommuner förespråkar i likhet med utredningenselektiva stödformer. SÖ vill komplettera efterhandsstödel med projektstöd förvissa bristområden. LO understryker behovet av snar utvärdering av verksamhetenligt den föreslagna modellen. Majoriteten av de instanser som yttrat sig, däriblandstyrelsen för , allmänna biblioteksförening.Svenska bokförläggareföreningen. Författarförlaget, ,Barn-och ungdomsboksrådet, , några kommuner och KF, anser att ettautomatiskt verkande stödsystem av motsvarande typ som för svenskskönlitteratur för vuxna i varierande utsträckning är tillämpligt även förbarn- och ungdomslitteraturen. och vill ha den svenska originallitteraturen för barn och ungdomsamordnad med vuxenlitteraturen med tillämpande av arkersättningsprincipen.Barn- och ungdomsboksrådet förordar alt det generella stödet utsträcks tillsvensk skönlitteratur för ungdom. Utredningens förslag att tillämpa en övre prisgräns förstödköpta böcker kritiseras av Bibliotek i samhälle. Svenska bokförläggareföreningenoch Bibliotekstjänst bl. a. för att det kan motverka en kvalitets-inriktadutgivning. Styrelsen för författarfond.Litteraturfrämjandet, och ifrågasätter utredningens relativt positiva bedömning avbarn- och ungdomslitteraturens lönsamhet bl. a. eftersom dess beräkningaromfattar den totala utgivningen och inte tar hänsyn till triviallitteraturenssärställning i lönsamhetshänseende. SÖ, styrelsen för , . Bibliotek i samhälle. ,, Bibliotekstjänst, Författarförlaget, , , , och i förordar ett särskilt stöd försvenska bilderböcker, i regel utformat som projektstöd till ett visst antalverk. Utredningens förslag att skallutarbeta former för försöksverksamhet med produktion av prisbilliga k v a 1 it e t s s e r i e r får ett blandat mottagande av de instanser som intresseratsig för frågan. Bl, a. SÖ, och uttalar sitt stöd för förslaget. Barn- ochungdomsboksrådet är positivt men anser att uppgifter av denna karaktär även börförläggas till exempelvis kulturarbetarnas centrumbildningar. Rådet framhållerall försöksverksamheten måste ges betydande omfattning och sträcka sig överflera år. Styrelsen för ställer sig liksomSveriges författarförbund negativ till Svenska barnboksinstitutets roll iförsöksverksamheten. Organisationer som Författarcentrum ochIllustratörscentrum framhålls som lämpligare i sammanhanget. Enspecialdestinering av stipendier ur författarfonden för serieproduktionenavvisas. Även Seriefrämjandel är negativt till Barnboksinstitutetsbefallning Seriefrämjandet anser attutredningen grovt försummat sin uppgift vad gäller serier och framlägger ettomfattande kompletterande material samt en egen modell för stöd till serieproduktionen.Förslaget omfattar dels arbetsslipendier för serieskapare, utdelade av ensärskild nämnd, dels stöd åt minst tio seriealbum inom ramen för stödet tillbarnhtteraturen och till ett tiotal serier i seriemagasin, fördelat av särskildnämnd, dels inrättade av ett producentkooperativt förlag. Sammanlagda kostnadenför förslaget uppskattas till . första året och . under deföljande åren. SÖ och Föreningen understryker allmäntbehovet av stöd till utgivning av svenska kvalitetsserier. Utredningen diskuterar behovet av ett särskilt lagerstödtill barn- och ungdomslitteraturen, och behovet av ett sådant understryks avSÖ, allmänna biblioteksförening, Barn-och ungdomsboksrådet och TCO.Sveriges allmänna biblioteksförening menar liksom Bibliotek i samhälle all ettslöd för utgivning av nya upplagor också är behövligt, Remissinstansernas meningar är delade om den föreslagnafördelningen av litteraturstödets administration på olika organ. finner det dock inte meningsfullt att på ett så preliminärtstadium diskutera konkreta organisationsfrågor. ansluter sig till utredningensuppfattning och varnar starkt för en lösning där beslut om selektivt stödfattas av personer utan kunskaper inom de olika specialområdena. anser att självt bör finnalämpliga former för denna administration. Beslut rörande selektivt stöd bördock principiellt delegeras för att tillgodose kravet på sakkunskap. tar avstånd från tanken på tre olikanämnder för administration av litteraturstödet med motivering att helhetsbedömningar,ömsesidiga hänsynstaganden och utvärdering skulle försvåras. Expertbehovet har enligt ABF.s uppfattning överbetonatsnär utredningen tagit ställning till nämndemas sammansättning. Förbundet anserdet visserligen viktigt att inhämta råd från på området yrkesverksamma, menframhåller att de avgörande besluten bör fattas av folkvalda lekmän. Behovet av att utreda frågan om en ny svensk nationalencyklopediunderstryks av det femtontal remissinstanser som yttrat sig, bl. a. RR V, SÖ,, styrelsen för , ,allmänna biblioteksförening. understryker i likhet medflera andra instanser att behovet är mycket angeläget och förutsätter attföreningen får tillfälle att delta i den föreslagna utredningen. anser att nordiskt samarbete på området bör övervägas. 4.3.1.9 Företagsstrukturen inom förlagsområdet Flera instanser, bl. a. näringsfrihetsombudsmannen.Landstingsförbundet, och uttalar sig om behovet att motverka ytterligare förlagskoncentration.Landstingsförbundet understryker att vägarna för att uppnå detta måste studerasytterligare. påpekar att den stora satsningen pålättsålda böcker måste motverkas. ABF finner utredningens behandling av företagsstrukturenpå förlagsområdet otillfredsställande. Förbundet pekar påmonopohseringstenden-serna på marknaden och efterlyser klarare förslag omförlagsinsatser från statens och folkrörelsernas sida, främst ett skönlitterärtförlag. SÖ, , styrelsen för Sverigesförfattarfond. och författarförbundbehandlar förslaget om att inget förlag skall kunna få av det totalastödet till svensk skönlitteratur. Samtliga ställer sig avvisande tillförslaget i denna utformning. finner det orimUgt attmotprestationsexemplar skulle behöva levereras även om stödet senare reducerasenligt 20 procentsregeln. Trots att branschen f. n. medger en väl differentieradoch spridd utgivning vill föreningen inte bortse från risken av en urkulturpolitisk synpunkt oroande koncentration. Risken för skadliga verkningarav förlagskoncentration är emellertid inte begränsad till den svenskaskönlitteraturen, utan en eventuell spärregel bör baseras på stödet till allalitteraturkategorier. Förslaget om en förlagslånefond med uppgift att motverkakoncentrationstendenserna mottas positivt av flertalet remissinstanser.Kulturrådet, styrelsen för . Svenska bokförläggareföreningen.Svenska bokhandlareföreningen, . Författarförlaget,LO, och uttalar sitt stöd för förslaget. och styrelsen för författarfondbetonar behovet av regionala förlag. ABF yrkar att frågan om stöd- ochlånemöjligheter för folkrörclseägda och kooperativt ägda förlag särskiltbeaktas. ifrågasätter om det föreslagna beloppetpå 3 milj. kr. är tillräckligt och framhåller att likviditetssvårigheter intebara är ett problem vid verksamhetens början. Föreningen anser även ettsärskilt distributionsstöd inom fondens ram befogat. Statskontoret och RRV avstyrker förslaget om en statliglånefond. Enligt RRV bör det statliga litteraturstödet koncentreras tillutgivning och tillhandahållande av böcker. Långivningen till enskilda företagbör ske på kommersiella villkor och i sedvanliga former och behovet av nyakreditorgan noga prövas. Frågan om åtgärder för att kontrollera utländskt inflytandepå den svenska förlagsmarknaden behandlas av några remissorgan. SÖ och betonar behovet av åtgärder i linje med utredningens förslag.Svenska bokförläggareföreningen framhåller att inte varje utländskt inflytandeöver svensk bokproduktion bör betraktas som ogynnsamt ur kulturpolitisksynpunkt. Utredningen om utländska övertaganden av svenska företag förklararsig ha anledning att ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om övertagande avföretag inom mediesektorn. De organisationer, huvudsakligen inom musikbranschen, somyttrat sig över utredningens betänkande understryker problemen på musikmarknadeni olika avseenden och är eniga om det stora behovet av en skyndsam särskildutredning. I anslutning till av utredningen diskuterade stödmodellerframlägger branschorganisationerna egna förslag till en temporär lösning avproblemen. behandlar problemen med folkbibliotekens förvärv avnoter. Organisationen beklagar att utredningen inte sett sig i stånd attföreslå adekvata reformer för produktionen och distributionen av noter. Denstarka satsningen på ÄV-sidan i folkbiblioteken har främst omfattat grammofonskivoroch kassetter, men det vore önskvärt om detta kunde kompletteras mednotmaterial. ser som mest näraliggande vägar att förbättramusikaliedistributionen dels på uppbyggandet av referenssamlingar avnotutgåvor på biblioteken, dels på ökade eller nya anslag tillkörsammanslutningar, amatörorkestrar, musikcirklar och skolor för anskaffningav noter. Föreningen delar utredningens uppfattning att en ordning jämförligmed det föreslagna litteraturstödet inte är realistisk. Föreningen förordar ett utbyggande avmusikalie-samlingama vid länsbiblioteken och de större kommunbiblioteken. anser det lämpligt attvissa musikhandlare tilldelas presentationsexemplar av ny svensk musik, somannars ofta är för kostsam att lagerhållas, och av nyutkommen musikht-teratur.I väntan på den föreslagna utredningen bör på grund av det akuta krisläget ettprovisoriskt utgivningsstöd för svensk musik på ca . De instanser inom musiksektorn som yttrat sig är negativatill att anlitas som utredare eller organisatör avmusikaliedistributionen. 4.3.2 Försäljning av böcker Ätskilliga remissinstanser pekar på fackbokhandelnsbetydelse för litteraturspridningen. a. och instämmer i utredningens målsättning att varje kommuns centralortbör ha minst en fullsorterad bokhandel. Utredningens beskrivning av abonnemangsbokhandelnslönsamhet kommenteras av några instanser. RR V, Svenska bokförläggareföreningenoch bestrider utredningens påstående attA-bokhandelns likviditet och soliditet genomsnittligt förbättrats mellan 1961och 1970. kräver en omprövning av deställningstaganden som gjorts med utgångspunkt i påståendet. Det stora flertalet remissinstanser som yttrat sig omkommunernas ansvar för den kommersiella bokförmedlingen, däribland SÖ,. , , , , och bildningsverksamhet, anslutersig till utredningens uppfattning om behovet av ett sådant kommunalt ansvar.Ingen instans ställer sig direkt avvisande. Enligt kan kommuner i vissa fallbehöva direkt engagera sig i bokförsäljningen på bokhandelslösa orter, menfrågan kan knappast anses vara dagsaktuell. villbetrakta upprättandet av en bokhandel i regi endast som en nödlösning. De kommunala inköpens betydelse för bokhandelns lönsamhet kommenteras i ett antal yttranden. Litteraturfrämjandet, , , , , och bildningsverksamhet betonar vikten avkommunernas inköp av skolböcker m. m. för den lokala bokhandelns lönsamhet.Branschorganisationerna för förlags- och bokhandelsområdet tar direkt ställningmot kommunernas förbigående av de egna boklådorna.