prop · FZ03162 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidarekan nämnas att () (NJA 1972 s. 60 under starkmeningsskiljaktighet har meddelat villkorlig dom järnte böter för rattfylleri.Som domskäl anfördes bl. a. att vad som i läkarutlåtanden uttalas om de medett frihetsstraff förenade riskerna för den tUltalades psykiska hälsa, iförening med vad som eljest upplysts om hans personliga förhållanden ochomständigheterna i övrigt, fick anses innefatta sådana särskilda skäl att trotsbrottets art påföljd som innebär frihetsberövande inte borde ådömas. 1 ettannat fall (NJA 1972 Bil) ändrade HD påföljden för rattfylleri till vUlkorligdom jämte böter. 1975/76:162 23 Ar 1974 (NJA 1974 s. 682) dömdes en artonårig yngling förrattfylleri och olovlig köming likaledes till villkorlig dom jämte böter. HDfann sådana särskUda omständigheter föreligga att hänsynen tUl allmän laglydnadinte krävde fängelsepåföljd. I tre avgöranden (DB 11, 12 och 34) har HDdömt alkoholmissbrukare för bl. a. rattfylleri till skyddstUlsyn resp.överlämnande till nykterhetsvård. 1 dom (DB 6) har HDundanröjt ett förordnande om återintagning i anstalt beträffande eninternerad, som gjort sig skyldig tUl rattfylleri och grov olovlig körning. HDhar vidare meddelat dispens i tre mål angående rattfylleri.Dessa mål är ännu inte slutiigt avgjorda. Man kan i praxis spåra en tendens till ökad nyansering ivalet av påföljd för rattfylleri. Domstolarna tar i ökande utsträckning hänsyntill att gämingen ofta har sin rot i den tUUalades personliga förhållanden ochger nu större utrymme än tidigare åt individualpreventiva och humanitäraöverväganden i påföljdsfrågan. En nyanserad straffmätning kan visserligen lättuppfattas som orättvis av andra tilltalade som inte kan göra gällande sådanasärskilda omständigheter som motiverar annan påföljd än fängelse förrattfylleri och som till följd härav ådöms detta straff. En sådan uppfattningbottnar emellertid åtminstone till en del i en underskattning av den belastandeeffekt som t. ex. skyddstillsyn med böter och eventueUa särskilda föreskrifterom nykterhetsvårdande behandling innebär för den dömde. För egen del hälsarjag därför med tillfredsstäUelse en, fortsatt utveckling som innebär att domstolamainom ramen för gällande ordning i större utsträckning än tidigare tUlmäterindividualpreventiva hänsyn betydelse när det gäller att bestämma påföljd förrattfylleri. Jag vill erinra om att det ibland också finns beaktansvärdaskäl av annat slag som bör kunna motivera att påföljden bestäms tiU villkorligdom i förening med böter. Att en höjning av risken för upptäckt och lagföring är avprimär betydelse från allmänpreventiv synpunkt torde inte behöva betvivlas.Hittills vunna erfarenheter från försöksverksamheten med rutinmässiga utandningsprovger också stöd för uppfattningen att vi här fått ett effektivt hjälpmedel ikampen mot trafiknykterhetsbrotten. Dessa omständigheter talar för attåterstående delar av trafiknykterhetskommitténs förslag nu bör tas upp tillprövning. Därvid aktualiseras emellertid vissa frågor som kräver ytterligareöverväganden. Det gäller bl. a. frågan om skyddstillsynens närmare utformningoch innehåll med avseende på faU då ett vårdbehov är särskilt framträdande. 1975/76:162 24 Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättatsförslag till 7 Specialmotivering till framlagt lagförslag Denföreslagna lagen om alkoholutandningsprov innehåller bestämmelser beträffandeprovtagning dels på förare som är misstänkta för alkoholpåverkan, delsrutinmässigt på fordonsförare utan att skäUg misstanke om alkoholpåverkanföreligger. Den del som avser rutin-provstagning motsvarar helt och hållet denreglering som f. n. gäller enligt lagen (1974: 829) om försöksverksamhet medrutinmässiga alkoholutandningsprov. 1 § I denna paragraf regleras befogenheten för polisenatt i och för utredning om brott företa alkohölirtandningsprov på den som skäligen'kan misstänkas för brottet. Inledningsvis finns bestämmelser om utandningsprovpå den som är skäligen misstänkt för trafiknykterhetsbrott. Därefter reglerasanvändningen av utandningsprov vid utredning om annat brott än trafiknykterhetsbrott.Som fömtsättning anges här att fängelse kan följa på brottet och att provet kanha betydelse för utredning ombrottet. Paragrafenreglerar de olika situationer i vilka polisman har befogenhet att företa utandningsprovrutinmässigt, dvs., utan att skälig misstanke om brott föreligger. Rutinprovfår tas i tre olika situationer. PrincipieUtviktigast är befogenheten att företa utandningsprov. förare av motordrivetfordon som stoppas vid i förväg beordrad tratik-, kontroll. Bestämmelse häromhar tagits upp i första stycket 1. Med: "i förväg beordrad trafikkontroll"avses sådan kontroll som är beordrad av lägst kommissarie eller polisinspektörsom är chef för avdelning. Under begreppet trafikkontroll faller inte bara s.k. fast kontroll utan också kontroll som företas vid rörlig bilpatrullering.Det är angeläget att rutinprov vid trafikkontroller genomförs på ett sätt sominte gerutryrnme för godtycke från polisens sida utan som kan vinna förståelsehos all-, mänheten. Vid urval av de förare som skall undergå rutinprov i falldå, samtiiga förare inte hinner undersökas bör därför i så stor utsträckningsom möjligt ett slumpmässigt urvalssystem användas. Det bör ankomma pårikspolisstyrelsen att meddela föreskrifter om hur rutinproven skall genomförasvid trafikkontroller. 1975/76:162 25 1första stycket 2 föreskrivs att rutinprov får företas på den som kan antasunder förande av motordrivet fordon ha, med eller utan skuld, haft del iuppkomsten av trafikolycka! Eftersom utandningsprov förutsätter aktivmedverkan av den person på vilken provet skall företas, kan tekniskt hinder motprovtagning föreligga när föraren är medvetslös eller svårt skadad. Om sådanthinder inte föreligger, bör rutinprov i regel tas. Begär en fordonsförare somvarit inblandad i en olycka att få avge utandningsprov, skall hans begäran ommöjligt bifallas. Provet kan vara av intresse vid bedömningen av skadestånds-och försäkringsfrågor. 1första stycket 3 anges att rutinprov får företas på den som kan misstänkas föratt under förande av motordrivet fordon ha begått någon av vissa närmareangivna trafiköverträdelser. Dessa förseelser kan ofta antas ha samband medalkoholpåverkan hos föraren. Föratt nå överensstämmelse med promillereglema i trafikbrottslagen (1951: 649) hari andra stycket tagits in en bestämmelse som anger att vad som i första stycketsägs om förare av motorfordon gäller även förare av terrängmotorfordon, traktormed släpfordon och spårvagn. Dennaparagraf reglerar provtagningen och platsen för denna. Utandningsprov fårenligt första stycket företas av polisman. Provtagningen skall ske på ett sättsom inte utsätter föraren för allmän uppmärksamhet. Provet skall därförföretas i täckt fordon eller inomhus i avskilt mm, om särskilda skäl inteföranleder annat. Provtagning i täckt fordon innefattar även det fallet attföraren under utandningsprovet sitter kvar i sin bil med sidomtan neddragen.Särskilda skäl att göra undantag från den föreslagna föreskriften om plats förprovtagningen föreligger exempelvis när mtinprov tas på en motorcyklist ochpolisen inte har nära tillgång till täckt fordon eller lokal där provet kanföretas. Iandra stycket föreskrivs att alkoholutandningsprov enligt 2 § får företasendast på eller i nära anslutnmg till den plats där kontrollen ellerpolisingripandet äger mm. Denna föreskrift gäller aUtså endast rutinprov. Omföraren själv lämnar platsen, t. ex. smiter efter en trafikolycka, men efterförföljande anträffas långt därifrån, får polisingripandet anses äga mm på denplats där han anträffas. Likaså får rutinprov på förare som efter entrafikolycka förs till sjukhus företas på sjukhuset. Iparagrafen föreskrivs att den som vägrar medverka vid alkoholutandningsprovfår underkastas blodprov och läkamndersökning för utrönande av alkoholpåverkan. Prop.1975/76:162 26 Jagföreslår att lagen om alkoholutandningsprov träder i kraft , dågiltighetstiden för den nu gällande lagen (1974: 829) om försöksverksamhet med mtinmässigaalkoholutandningsprov löper ut. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att antagainom upprättat förslag till lag om alkoholutandningsprov. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram. 1975/76:162 27 Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ .... 1 Lagförslag ........................................................ .... 2 Utdragav regeringsprotokoUet............................... 3 1 Inledning ...................................................... .... 3 2 Olika slag av alkoholutandningsprov.................... 4 3 Gällande rätt................................................... 5 3.1 Trafiknykterhetsbrott ................................ .... 5 3.2 Utandningsprov på misstänktaförare............... .... 6 3.3 Rutinmässiga utandningsprov......................... .... 6 4 Erfarenheterav rutinmässiga alkoholutandningsprov .... 9 4.1 Allmänt om verksamheten.............................. .... 9 4.2 Vissa statistiska uppgifter............................. .. 12 5 Föredraganden .............................................. 16 5.1 Inledning ................................................. .. 16 5.2 Rutinmässiga alkoholutandningsprov................ 17 5.3 Alkoholutandningsprov vidmisstanke om brott... .. 21 5.4 övriga frågor .............................................. 22 6 Upprättat lagförslag ......................................... 24 7 Specialmotivering tilllagförslaget......................... 24 8 Ikraftträdande................................................. .. 26 9 Hemställan ................................................... .. 26 10Beslut ......................................................... .. 26