prop · FZ03155 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:155 Regeringens proposition Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprolokoll för den åtgärd som föredraganden har hemställt om. Ipropositionen behandlas olika frågor angående körkort, såsom lämpUghetskravenbeträffande körkortshavare, förutsättningarna och formerna förkörkortsingripande samt åtgärder i fråga om den som har nordiskt körkort. Närdet gäller lämplighetskraven föreslås en mera individualiserad och nyanseradbedömning än den nuvarande. Nykterhetskravets betydelse inskärps, men enbedömning med utgångspunkt i den persoiUiga helhetsbilden skall ske. Nuvarandepresumtionsregel om att den som har gjort sig skyldig tUl enstaka fyUeri ärolämplig som förare föreslås upphävd. I fråga om allmän brottslighet avses iförsta hand den mera allvarliga kriminaliteten få betydelse. Även här skaUemellertid hänsyn tas till rehabilitermgsaspekten och till den prognosbeträffande vederbörandes utveckling som görs vid den straffrättsligabedömningen. Beiräffandekörkortsingripanden föreslås att ökad vikt läggs vid åtgärder motkörkortshavare som har gjort sig skyldiga till allvarUgare trafikförseelser såsom körning mot rött ljus och grövre hastighetsöverträdelser. Ocksååterkallelsetidema föreslås nyanserade i betydligt högre grad än f. n. Bestämdaåterkallelsetider spärrtider skall anges i beslut om återkallelse, ochomprövning av dem skall ske endast om nya omständigheter inträffar som påverkarkörkortsfrågan. Även den som får avslag på ansökan om körkort skall kunna fåbesked om för hur 1 1975176.1 saml. 1975/76:155 2 långtid ett begånget brott etc. utestänger honom från rätten tiU körkort.Varningsinstitutet skall reformeras och utnyttjas mera effektivt, bl. a. genomatt varningen i förebyggande syfte sätts in på ett tidigare stadium än som nuär fallet. Lämplighetsutredningskall enligt förslaget fortfarande göras och innefatta hörande av kommunaltvårdorgan. Yttrandet från polisen skall emellertid inte innehålla uttalande omvederbörandes lämplighet utan endast en redogörelse för de faktiskaomständighetema. Somett led i bekämpandet av trafikbrottsligheten och som ett hjälpmedel för attbestämma åtgärder mot körkortshavare som försummar sig diskuteras ettpricksystem. Förutsättningarna härför övervägs ytterligare av en särskUdutredning. Närdet gäller handläggningen av frågor om körkortsingripanden avvisas tanken påatt återkaUelse skall bestämmas genom strafföreläggande. Körkortsingripandetföreslås liksom nu handläggas av administrativ domstol (länsrätt, kammarrätt,regeringsrätten) även vid trafikbrott. Tillämpningen av ett system med allmäntombud i körkortsprocessen övervägs i det fortsatta reformarbetet. Ävenreglerna om utländska körkort föreslås reformerade, bl. a. genom registrering,uppgiftsskyldighet och förbättrade möjligheter att omhänderta sådana körkortvid förseelser m. m. Nordiskt körkort skall bli giltigt i även sedankörkortshavaren har fast bosatt sig här, och frågan om körkortsingripanden m.m. mot sådan körkortshavare skall behandlas här i landet. Förslaget i denna delgmndar sig på ett nordiskt utredningsarbete. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Aspling, Lundlcvist, , , , , ,, , (Ju 1962: 46)i tUlsattes med uppdrag att imdersöka möjligheternaatt förenkla handläggningen av trafiköverträdelser och därmed sammanhängandefrågor. innefattas i yttrande tiU statsrådsprotokollet den 23 mars 1961av dåvarande chefen för . Vidare har chefen förjustitiedepartementet efter gemensam beredning medstatsrådets övriga ledamöter lämnat kommittén till-läggsdirektiv (1971: Ju 18). Kommitténhar behandlat körkortsfrågoma i slutbetänkandet (SOU 1972: 7072) Rätten tiUratten och i promemorian (Ds Ju 1972: 31) KriminaUtet och trafUcbrott. Kommitténföreslår en reformermg av de regler som gäller för rätten att förvärva ochinneha körkort. ProblemstäUningarna gäUer bl. a. vilka krav i fråga omlämplighet m. m. som skall stäUas på förarna (det s. k. förarurvalet) ochvidare reglerna för i vUka fall körkortsingripanden skall ske och hur dessaingripanden bör vara utformade för att tillgodose trafiksäkerhetens krav.Kommittén behandlar också handläggningen av frågor om körkortsingripanden. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av högsta domstolen,regeringsrätten, riksåklagaren, , , hovrätten förNedre , kammarrätten i , kanunarrätten i ,, , domstolsväsendets 'Ledamöter f. d. borgmästaren , ordförande, advokaten , överåklagaren , hovrättslagmannen ,polismästaren och försäkringsdirektören . 1975/76:155 4 organisationsnämnd,samarbetsorganet för ADB inom rättsväsendet, , statenstrafiksäkerhetsverk, bUregisternämnden, statskontoret, statistiskacentralbyrån, , länsstyrelsernas organisationsnämnd, länsstyrelsernai , län, . , län, län, och . , , Föreningen jurister vid aUmännaadvokatbyråer. Föreningen , Föreningen , Föreningen . Föreningen ,, Kungl. Automobil Klubben (KAK), Landsorganisationeni (LO), (), (), (),, , , . ,, akademikers centralorganisation (),, trafUcbilägares riksorganisation, och (). , Näringslivets trafUcdelegatioa och har förklarat sig avstå från att avge yttranden. har uppgett att dess synpunkter i många avseendensammanfaller med dem som har framförts av . Riksåklagarenhar bifogat yttranden från olUca åklagarmyndigheter, och länsstyrelserna harbifogat yttranden från polisstyrelser, länsläkare och läosnykterhetsnämnder.Länsstyrelsen i har inhämtat yttrande från ordförandena ilänsrätten, och i har låtit nämndemännen vidlänsrätten i länet yttra sig. Därutöverhar skrivelser kommit in från olika sammanslutningar och enskilda personer. Vissaandra förslag tas upp i detta sammanhang. Sålunda har förvägtrafiklagstiftning (K 1971: 05) (NKV) utarbetat förslag till lösning avvissa tillämpningsfrågor som ak-tualise.ras om ett nordiskt körkort får tilltiden obegränsad giltighet i annat no-''tliskt land än där det har utfärdats.Förslagen har presenterats i rapporten i (rapport nr 6 iNordiska trafiksäkerhetsrådets publikationsserie) till de för trafiksäkerhetenansvariga ministrarna i , , och . Efterremiss har yttranden över rapporten avgetts av ,samarbetsorganet för ADB inom rättsväsendet, ,transportnämnden, bilregistemämnden, , statens invandrarverk,länsstyrelserna i , . och Kopparbergslän, bemvistsakkunniga (Fi 1970: 71), KAK, MHF, M, NTF, Näringslivetstrafikdelegation, Svenska träns- 1975/76:155 5 portarbetareförbundetoch trafikbilägares riksorganisation. Länsstyrelsemai och har bifogat yttranden från polisstyrelseroch i därjämte yttrande från trafikinspektören itrafiksäkerhetsverkets södra distrikt. Jagbehandlar vidare en framstäUning från som avser införande avminimiålder för utländska körkortshavares rätt att föra motorfordon i Sverige.Framställningen har tagits upp i skrivelse till den11 . Efter remiss har ytirande över framställningen avgetts avstatens trafiksäkerhetsverk. Slutligenbehandlas vissa frågor i anslutning tiU en av samarbetsorganet för ADB inomrättsväsendet till chefen för avgivenskrivelse. 1 denna tas upp vissa frågor angående registreringen av belastningsuppgifterav betydelse i körkortsfrågor. Jag har i denna del samrått med chefen förjustitiedepartementet. 1975/76:155 6 2 GäUande rätt m. m. Straffbestänunelserför vissa allvarligare överträdelser av grundläggande trafikregler finns ilagen (1951: 649, ändrad : 611) om straff för vissa trafikbrott(trafikbrottslagen TBL). 11 §TBL behandlas vårdslöshet i trafik och grov vårdslöshet i trafik. Förvårdslöshet i trafik döms den som brister i den omsorg och varsamhet som tUlförekommande av trafikolycka betingas av omständigheterna, om oaktsamheteninte är ringa. Straffet är böter. Förare som har visat grov oaktsamhet elleruppenbar UkgUtighet för andra människors liv eller egendom döms för grovvårdslöshet i trafik till fängelse i högst . Densom i väsentlig mån hindrar eller stör trafiken på väg döms enligt 2 § TBLtill böter, om gärningen inte bestraffas enligt 1 §. I 3§ TBL regleras bl. a. olovlig körning. För någon körkortspliktigt fordon utanatt han är berättigad tUl det, döms han för olovlig körning tiU böter. Har hantidigare haft körkort som har återkallats eller har brottet skett vanemässigteller är det med hänsyn till andra omständigheter att betrakta som grovt fårhan dömas tUl fängelse . Åsidosätter någon vid förande avfordon föreskrift som har meddelats beträffande rätten att föra fordonet dömshan tUl böter. I4 § TBL behandlas trafiknykterhetsbrotten. Den som har fört motordrivet fordoneller spårvagn och har varit så påverkad av starka drycker att det kan antasatt han inte på betryggande sätt har kunnat föra fordonet eller spårvagnen dömsför rattfylleri tiU fängelse i högst . Är omständigheterna mildrande, kanhan dömas till dagsböter, lägst 25. Samma straffbestämmelser gäller i fråga omförare som har varit påverkad av annat berusningsmedel. Den som har förtmotorfordon, terräng-motorfordon, traktor med släpfordon eller spårvagn efteratt ha dmckit starka drycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen i hansblod under eller efter färden uppgick till 1,5 promiUe eller mera skall ansesha varit så påverkad av starka drycker under färden att han skall dömas tillansvar för rattfyUeri. Är det å andra sidan inte styrkt att föraren har varitså påverkad att ansvar för rattfylleri föreligger, men har han förtärt starkadrycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen i hans blod under eller efterfärden uppgick tiU 0,5 men inte tUl , döms han till böter lägsttio eller tiU fängelse . I5 § TBL finns bestämmelser om s. k. smitning. Den som med eller utan skuld harhaft del i uppkomsten av trafikolycka och genom att avlägsna sig frånolycksplatsen har undandragit sig att efter förmåga medverka tUl de åtgärdersom olyckan skäUgen har bort föranleda till döms tUl fängelse i högst ett åreller till böter. Detsamma gäller om vederbö- 1975/76:155 7 randehar vägrat att uppge namn och hemvist eller lämna upplysningar om händelsen. olika trafikförfattningama såsom terrängtrafikkungörelsen (1972:594,ändrad senast 1975:1315), fordonskungörelsen (1972:595. ändrad senast 1975:881), bilregisterkungörelsen (1972: 599, omtryckt 1973:765, ändrad senast1975:431) och vägtrafikkungörelsen (1972: 603, ändrad : 882) finnsstraffbestämmelser för överträdelse av olika förseelser i trafiken som intebestraffas eiUigt TBL. Straffet är böter. S. k. ägaransvar dvs. ett ansvarsom vilar i första hand på agaren, varmed jämställs avbetalningsköpare förekommer i vissa fall. Vissabrott enligt tUlmäts som senare kommer att framgå betydelse ikörkortssammanhang. Ett av de vanligaste är fylleriförseelse. I detta avseendegäller 16 kap. 15 § , där det föreskrivs att den som på allmänplats, utom- eUer inomhus, uppträder berusad av alkoholhaltiga drycker så attdet framgår av hans åtbörder eller tal skall dömas till böter om högst 500 kr.Detsamma gäller om ruset har orsakats av annat än alkoholhaltiga drycker. Mot16 kap. 15 § korresponderande bestämmelser för militär somuppträder berusad inom område eller utrymme som används av försvarsmakten finnsi 21 kap. 15 § . iproposition (1975/76:113) den 12 febmari 1976 om ändring i m. m.har förordats att fyUeriet av kriminaliseras och att sålunda 16 kap. 15 § och21 kap. 15 § upphävs. Den som anträffas berusad på allmän platsskall enligt förslaget få tas om hand av polisman, om han lUl följd avbemsningen är ur stånd att ta vård om sig själv eller annars utgör en fara försig själv eller annan. Detsamma gäller om den berusade anträffas i port,trappuppgång eller liknande utrymme eller annars inom område som gränsar tillallmän plats och omständigheterna ger vid handen att han uppehåUer sig därendast tillfälligtvis. Militär skall kunna omhändertas även inom område ellerutrymme som används av försvarsmakten. Omstrafföreläggande och föreläggande av ordningsbot finns bestämmelser i 48 kap.rättegångsbalken. har meddelats istrafföreläggandekungörelsen (1970: 60, ändrad : 291) och iordningsbotskungörelsen (1968: 199, ändrad : 1078). Strafföreläggandefår användas för alla brott med böter i straffskalan dock inte vid normeradeböter och därjämte vid vissa 1975/76:155 8 andrabrott för vilka det har föreskrivits böter eUer fängelse i högst sex månader.Brottet får i det enskilda fallet förskylla högst 50 dagsböter. Förekommer detflera brott får högst 60 dagsböter utdömas som gemensamt straff istrafföreläggande. Den misstänkte föreläggs för godkännande ett av åklagareutfärdat bötesstraff. Godkänns föreläggandet gäller detta som lagakraftvunnendom. Om föreläggandet inte godkänns kan åklagaren väcka åtal i vanlig ordninginför domstol. Strafföreläggande används för ett stort antaltrafiköverträdelser, bl. a. vid vårdslöshet i trafik och olovlig körning. Ibetänkandet (SOU 1974: 27) Mindre brott har brottmålsutredning (Ju1969: 54) föreslagit att tillämpningsområdet för strafföreläggande vidgas ochatt viss tids körkortsspärr skall kuima tas upp i sådant föreläggande.Regeringen har med utgångspunkt i betänkandet i proposition 1975/76: 148föreslagit att strafföreläggande skall kunna användas vid alla brott varsstraffskala upptar dagsböter eller fängelse . Högsta straffsom får åläggas genom strafföreläggande höjs generellt till 60 dagsböter.Vidare begärs bemyndigande för regeringen att förordna att strafföreläggandefår utfärdas även beträffande brott i vars straffskala ingår fömtom böter fängelse i högst , om brottet i det enskilda fallet inte förskyllersvårare straff än 60 dagsböter. 1 fråga om förslagets samband medkörkortsfrågoma hänvisas i propositionen till den bedömning som skaU ske vidprövningen av trafikmålskommit-téns förslag i ämnet. Föreläggandeav ordningsbot får utfärdas beträffande brott för vilket inte har föreskrivitsannat straff än böter i penningar, dock inte normerade böter.Riksåklagaren väljer i samråd med ut de brott som skallkomma i fråga. Riksåklagaren bestämmer också bötesbeloppen. Föreläggandeutfärdas av polisman. Ordningsbot har ett stort användningsområde för olikaförseelser på trafikens område, t. ex. när det gäller vägtrafikreglerna ochbestämmelser om fordons utmstning. Bestämmelsemaom körkort finns i körkortskungörelsen (1972: 592, omtryckt 1975: 58, ändradsenast 1975: 1038) (KKK). övergångsbestämmelser tiU KKK fmns i kungörelsen(1972:605, ändrad : 29) om införande av ny vägtrafiklagstiftning(VTLinf). Vissa särbestämmelser i fråga om försvarsmakten och civilförsvaretfinns i militära vägtrafikkungörelsen (1974: 97, ändrad : 1316)resp. vägtrafikkungörelsen (1974: 98, ändrad : 1317) förcivUförsvaret. Även om utländska körkort finns särskilda bestämmelser, nämligeni kungörelsen (1956: 522, ändrad : 365) med vissa bestämmel- 1975/76:155 9 seri anledning av överenskommelser mellan samt , och Norgeangående ömsesidigt godkännande av körkort samt av registrering av motorfordon,m. m., i kungörelsen (1962: 262) om rätt för person, som i främmande stat ägerframföra motorfordon, att erhålla körkort utan att undergå förarprov och ikungörelsen (1962: 277, ändrad : 364) om godkännande av vissautländska körkort. Föreskrifter om körkort för utländsk medborgare som tillhördiplomatisk eller konsulär representation i m. fl. finns i kungörelsen(1973: 707) om körkort för diplomater m. fl. Behörighetskravenhar undergått genomgripande reformer. Ett differentieratkörkortssystem, som medger att föramtbUd-ning och förarprov anpassas till dekrav som olika typer av fordon ställer, har införts. Härigenom finns garantierför att den enskilde föraren har förutsättningar att på ett fråntrafiksäkerhetssynpunkt tUlfredsställande sätt föra det slag av fordon som hananvänder i trafik. Reformarbetet bygger på principbeslut som fattades avriksdagen 1967 (prop. 1967: 55, SU 1967: 89, 3LU 1967: 31, rskr 1967: 204 och209) och 1971 (prop. 1971: 65, : 12, rskr 1971: 209). Detdifferentierade körkortssystemet medför ett stort utbildningsbehov för att manskall kunna täcka den normala avgången av yrkesförare och det nytillskott somkrävs. Reformen genomförs därför etappvis. De högre körkortskraven har medgiltighet införts i fråga om bussar ochfordonskombinationer med tungt släpfordon. Reglernai KKK om körkortsgivnmg och körkortsingripanden dvs. huvudsakligen vad som äratt hänföra till förarurvalet och lämplighetsutredningen övertogs med endastredaktionella ändringar från vägtrafikförordningen (1951: 648). Bestämmelsemai denna på det aktuella området undergick genomgripande ändringar 1958 (prop.1958: 69, 2LU 1958: 20, rskr 1958: 233, SFS 1958: 222) och 1959 (prop. 1959:136, 2LU 1959: 37, rskr 1959: 281, SFS 1959: 259). TiU grund årsändringar låg ett förslag av trafiksäkerhetsutredning, presenterat ibetänkandet (SOU 1957: 18) Trafiksäkerhet II. Deändringar som gjordes 1959 innebar bl. a. justeringar på ett par punkterbeträffande fylleri och olovlig körning. En redogörelse för lagstiftningsarbetetfinns i del I (SOU 1972: 70) av trafikmålskommUténs betänkande, s. 3641, somjag hänvisar till. överväganden redovisas delvisockså som en bakgrund i det följande, när jag redogör för trafikmålskommilténsförslag. Demedicinska kraven på körkortsområdet har särskilt vad gäller syn- ochhörselkraven reformerats (prop. 1974: 133, : 25,rskr 1974: 317, SFS 1975: 58). beslöts att ifortsättningen skall meddela de medicinska bestämmelser som behövs förkörkort. Prop.1975/76:155 10 gandegrundade föreskrifter finns i styrelsens medicinska författningssamling (MF1975: 81). Reformeringen på det medicinska området innebar också att ökad viktlades vid länsläkarnas befattning med körkortsärenden. Körkortsregistreringenhar lagts om (prop. 1971: 65, : 12, rskr 1971:209). De tidigare hos länsstyrelserna manuellt förda registren har ersatts medett centralt ADB-baserat register (CKR). Detta är delvis samordnat med detcentrala bilregistret. Genom1967 års principbeslut angående behörighetskrav m. m. slogs fast attkörkortsreformen skulle förenas med en allmän höjning av fö-rarutbildningen ochav kraven i samband med förarproven. har medutgångspunkt i beslutet upprättat utbildningsplaner och utformat förarprov.Vad gäller utbUdning och prov för tyngre fordon inom bl. a. gymnasieskolans ramhar föreskrifter meddelats av efter samråd medtrafiksäkerhetsverket. För försvarsmaktens del har sådana föreskriftermeddelats av överbefälhavaren, likaledes efter samråd medtrafiksäkerhetsverket. Körkortutfärdas i klasserna A**"'*, *B***, AB***, *B**E, AB**E, *BC*E, ABC*E,*B*DE, AB*DE, *BCDE och ABCDE (7 § KKK). Bokstävernaanger behörighet att föra motorfordon och därtill kopplade släpfordon enligtföljande. B personbil,lätt lastbil och ett till sådan bil kopplat lätt E släpfordon,oavsett antal och vikt Medhänsyn till att körkortsreformen genomförs etappvis gäller behörigheten Bfortfarande för timg lastbil utan tungt släpfordon, om bUen inte förs iyrkesmässig trafik (10 § VTLinf). Iyrkesmässig trafik krävs däremot för rätt att föra tung lastbil utan tungtsläpfordon innehav antingen av behörigheten C eller D eller av trafikkort (11 §VTLmf). Vidare gäller att personbil eller lätt lastbU får föras i yrkesmässigtrafik för personbefordran endast av den som har trafikkort (11 § KKK).Traktortåg får föras i yrkesmässig trafik endast av den som har behörigheten C,D eller E eller trafikkort (11 § KKK). Vidreformeringen av behörighetskraven har förutsatts att trafikkorts-systemetskall upphöra. Det har dock behåUits övergångsvis i avvaktan på ettStäUningstagande till trafikmålskommilténs förslag angående förarurvalet. 1975/76:155 11 Förbehörighet att på väg föra traktor som är försedd med gummihjul krävs körkort ellersärskilt traktorkort. Traktor får dock föras tillfälligt vissa kortare sträckorpå väg utan körkort eller traktorkort. Frågaom körkortstillstånd beslut att körkort får utfärdas prövas enligthuvudregeln av i det län där sökanden är kyrkobokförd (14 §KKK). Till ansökningshandUngen skall fogas läkarintyg och lämplighetsintyg. Detsenare utfärdas av polismyndighet. får själv eller genompolismyndighet göra ytterUgare utredning (16 § KKK). Föreskrifter omlämplighetsutredning meddelas av enligt 130 § KKK. Körkortstillståndfår meddelas endast om sökanden med hänsyn tUl sina personliga förhållanden kananses lämplig som förare. skall särskilt beakta om han är känd förnyktert levnadssätt och om det kan antas att han som förare av körkortspliktigtfordon kommer att respektera trafikreglerna, ta hänsyn till andra och visaomdöme och ansvar. Har vederbörande dömts för fylleri eller olovlig körning,får körkortstillstånd inte meddelas innan har förflutit frånförseelsen, om det inte kan anses uppenbart att sökanden ändå är en skötsamperson (17 § KKK). Vidare gäller att medicinska krav skall vara uppfyllda (18 §KKK). Har sökanden tidigare haft körkort som har återkallats får ,när körkortstillstånd för nytt körkort meddelas, föreskriva att föraren vidregelbundet återkommande tillfällen skall inge lämplig-hetsinlyg, läkarintygeller bevis om godkänt förarprov (27 § KKK). Sökandesom så önskar kan genom förhandsbesked få prövat om det i medicinskt ellerpersonligt hänseende föreligger hinder mot att körkort utfärdas för honom (29 §KKK). I sådant fall inges antingen läkarintyg eUer lämplighetsintyg, beroendepå vUket av dem som åberopas. Länsstyrelsensbeslut i fråga om körkortstillstånd kan överklagas tiU kammarrätt. Därifrån kanbesvär föras hos regeringsrätten. Prövning i regeringsrätten sker dock endastom s. k. prövningstillstånd har meddelats. Sedankörkortstillstånd har meddelats och sökanden har gett in fotografi ochundertecknat underlag för körkort, utfärdas sådani av statenstrafiksäkerhetsverk (32 § KKK). Körkortet läranas ut till sökanden i sambandmed att denne avlägger godkänt förarprov (38 § KKK). Körkortet skall förnyasimder tionde året efter utfärdandet och därefter åter vart tionde år.Förnyelsen omfattar inte prövning av den medicinska eller personligalämpligheten. Det nya körkortet förses med aktuellt fotografi (39 § KKK). 2.4.4 Särskildutredning om körkortshavare Finnsdet anledning anta att körkortshavare inte uppfyUer de fömtsättningar somgäller för att körkort skall erhållas, skall den länsstyrelse 1975/76:155 12 somhar meddelat körkortstillståndet skyndsamt utreda frågan om han är lämplig. Hanfår i sådant fall föreläggas att komma in med lämplighetsintyg, läkarintygeller bevis om godkänt förarprov. får föreskriva att undersökningeller prov skall utföras av viss person eller person som har viss sakkunskapeller att undersökningen eller provet skaU avse visst förhåUande. Länsstyrelsenfår också själv eller genom polismyndighet skaffa den utredning som behövs (48§ KKK). som har meddelat körkortslillslåndet finner att villkor börföreskrivas eller att redan meddelat villkor behöver ändras, skalllänsstyrelsen besluta om detta (49 § KKK). Åtgärderav nu nämnt slag aktualiseras när genom den uppgiftsskyldighetsom föreligger enUgt KKK (118124 §§) får underrättelse om att någotförhåUande av betydelse i körkortshänseende t. ex. trafikbrott föreliggereller att körkortet på gmnd av t. ex. sådant brott har omhändertagits avåklagare eller polismyndighet (67 § KKK). Länsstyrelsensbedömning kan också resultera i en anmälan till länsrätten i länet. Länsrättenhar då samma befogenheter som (50 § KKK). Länsrätten har ocksåbefogenhet att återkalla körkortet (51 § KKK). 1. om körkortshavaren har brutitmot 1 § andra stycket TBL (grov vårdslöshet i trafik), 2. om körkortshavaren har brutitmot 4 § nämnda lag (trafiknykterhelsbrott) eller om han har vållattrafikolycka med personskada som följd och därefter genom att avlägsna sig frånolycksplatsen har undandragit sig att i mån av förmåga medverka till deåtgärder vartiU olyckan skäligen bort föranleda, 3. om körkortshavaren genomupprepade förseelser i väsentlig grad har visat bristande vilja eller förmågaatt rätta sig efter de bestämmelser som i trafikens eller trafiksäkerhetensintresse gäller för förare av motordrivet fordon eller spårvagn,