prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — inriktas planeringen påatt i vart fall hålla utvinningen på oförändrad nivå. För Förenta staternasdel väntas en betydande ökning. För hela OECD-området förutses att kolets andelav den totala energiförbrukningen kommer att uppgå till åren19801985, vilket motsvarar dagens nivå. Om de tidigare oljepriserna fortsattatt gälla beräknar att kolandelen hade stannat vid ca15 %. Sverigesförbrukning av kol och koks uppgick till 1,68 Mtoe. Huvuddelen kol ochkoks utnyttjas inom järn- och stålindustrin för reducering av järnmalm imasugnar varvid smältvärme avges. I finns inte sådanaförbränningsanläggningar att nämnvärt större kvantiteter kol än för närvarandekan användas vare sig för husuppvärmning eller elproduktion. Endast trekraftverk i är byggda för kolförbränning. EPUberäknar att kol och koksförbrukningen ökar tUl 4,24,6 Mtoe till följdav utbyggnader inom järn- och stålindustrin, bl. Förandra användningsområden förutses ingen ökning. Gashar använts i i mycket liten omfattning. 1 ett tiotal städerförekommer viss distribution av stadsgas. Frågan om förutsättningarna för enintroduktion av naturgas på den svenska energimarknaden har under de senasteåren varit föremål för betydande intresse. 1968års utredning (Fi 1969: 49) om rörtransport av olja och gas redovisade ibetänkandet (SOU 1972: 25) Naturgas i vissa översiktiiga 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 214 studierav marknadsförutsättningar, överföringssystem m. m. Utredningen bedömde denmöjliga avsättningen för naturgas i till omkring 8 miljarder m naturgas(6,5 Mtoe) , huvudsakligen som ersättning förtjockolja hos storförbrukare, dvs. kraftverk, storindustri och värmeverk.Utredningen förutsatte därvid leverans av gasen till ett pris motsvarandehögst priset på tjockolja. Avsättningen antogs fördelad på två ungefär likastora marknader, dels östra och dels Sydsverige ochVästkusten. Våren1973 bUdades ett särskUt bolag. , för utredningssamarbete rörandeimport av naturgas från (prop. 1973: 112, NU 1973: 49, rskr 1973:184). Delägare i bolaget är dels dels ett antalkommunala och enskilda företag. Östgas utförde en förprojektering av ennaturgasledning från finsk till svensk kust. Vidaretillkallades en delegation (I 1973: 03) med uppgift att samordna den svenskautrednings- och förhandlingsverksamheten m. m. avseende import av naturgastill . Delegationens arbete har i första hand inriktats på att klarläggamöjligheterna att importera naturgas västerifrån, antingen i rörledning frånfyndigheter i eller i form av nedfryst flytande gas (LNG) med fartygfrån avlägsnare produktionsområden. Delegationenhar lämnat en redogörelse för naturgasfrågans läge.Delegationen konstaterar att naturgas kommit att spela en allt viktigare roll ide flesta västeuropeiska länder. Naturgasens andel av EG-ländernasenergiförbrukning beräknas öka frän f. n. tUl under1980-talet. Det råder f. n. en utpräglad säljarens marknad. För svensk delinnebär detta, i förening med avståndet till de stora produktionskällorna ochavsaknaden av en uppbyggd gasmarknad, ett besvärligt konkurrensläge.Delegationen eruirar om at leveranserna av naturgas från Ekofisk- ochFriggfyndig-hetema i norska delen av väntas komma att ske i förstahand genom rörledningar till resp. och Västtysldand. Delegationenredovisar resultatet av vissa studier rörande de ekonomiska villkor som kantänkas gäUa vid import av rörtransporterad gas från . Beräkningar hargjorts av skUlnaden mellan å ena sidan ett gaspris beräknat utifrån kändapriser för leveranser till den nordeuropeiska marknaden å andra sidanbetalningsförmågan för köpare pä den svenska marknaden. Detta s. k. prisgap harvarierat beroende på bl. a. importväg och avsättningsområde. Det lägstaprisgapet, 1 å . per Gcali, har räknats fram för tänkta leveranser av någramiljarder m tUl och . Delegationenpåpekar att en introduktion av naturgas innebär betydande investeringar.Uppbyggnaden av en marknad för 7 å 8 mUjarder per Gcal (gigakalori) motsvarar . per toe (ton oljeekvivalent). 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 215 mom året i Syd- och kan sålunda beräknas medföra anläggningskostnaderav 1,5 a 2 mUjarder kr. inom landet, vartill kommer kostnader för andel ianläggnmgar för överföring till . Delegationenger följande sammanfattande bedömning av möjligheterna att introduceranaturgas på den svenska energimarknaden. Till ärmöjligheterna till import i stor skala begränsade, även om kan tänkasfå del av sannolika nya naturgasleveranser från söder om 62 :abreddgraden. Import av LNG är tänkbar i mindre skala och för kvalificeradeändamål, t. ex. tUlverkning av metanol. I båda fallen torde samverkan meddanska, norska eller nordtyska köpare vara en fömtsättning. På lång sikt kanandra produktionsområden komma i fråga, särskilt den norska kontinentalsockelnnorr om 62: a breddgraden. Delegationenframhåller att en import av naturgas i varje fall inte under ett inledandeskede kan antas bU kommersiellt lönsam. Ett motiv för importen kan emellertidvara naturgasens allmänna mervärden. Import på kommsersiell bas fömtsätterstyrning eller stimulansåtgärder från samhällets sida. Torvmarkemai beräknas uppgå till 6 milj. hektar, vilket motsvarar avlandets totala yta. Bränsleinnehållet i torven har uppskattats tUl 3 5004 000Mtoe. frästorv fuktig-hetshalt motsvarar i värmevärde 0,22 toneldningsolja. Torvnybildas men i så långsam takt att man inte kan betrakta torv som en i praktiskmening förnyelsebar tUlgång. Tillväxten sker på intakta torvmarker medantorvtäkter inte läks märkbart. Torvtäktkan få stor inverkan på miljön, särskilt om täktverksamheten bedrivs i storskala. Myrarna är särpräglade från ekologisk och geologisk synpunkt. De har betydelseför frUuftsliv och forskning. Större torvtäkter kan leda tUl mbbningar i dennaturliga vattenhushållningen. Torvutnyttjas f. n. för energiproduktion i bl. a. , ochSovjetunionen. I har torv använts framför allt när bränsletillförselnbegränsats . Under sista år uppgickproduktionen av bränntorv tUl omkring 1 . Därefter minskadeproduktionen successivt och upphörde i det närmaste . Förändringarnapå oljemarlcnaden har medfört att möjligheterna att användatorv för energiproduktion åter övervägs. ÖEF har lagt framen rapport om förutsättningarna för torvproduktion i närheten av , Bodenresp. samt för torveldning i värmeanläggningar i resp. Växjö.Forti- 1975:30 Bilagal Industridepartementet 216 fikationsförvaltningenutreder frågan om torveldning vid fredsförbandet i . ÖEF:s rapportremissbehandlas f. n. Energiinnehålleti de svenska s. k. oljeskiffrarna är avsevärt. Enligt EPU motsvarar det totaltca 3 000 Mtoe. Energihalten är dock låg, be-tydUgt lägre än i denordamerikanska skiffrar som är intressanta från energisynpunkt, medansvavelhalten är jämförelsevis hög. Ekonomiska skäl och mUjöproblem hindrardärför utvinning med nu tillgängliga metoder. Frågan om forsknings- ochutvecklingsinsatser har behandlats av energiprogramkommittén (jfr avsnitt5.1.7). Avden i landet förbrukade primärenergin utgör 6 å skogsprodukter. Dennaenergi förbrukas i huvudsak inom skogsindustrin. De avfallslutar som erhåUsvid framställning av kemisk pappersmassa täckte av massa- ochpappersindustrins hela bränslebehov. Skogsindustrinväntas p. g. a. begränsad tillgång till skog komma att utnyttja aUt klenarevirkesdimensioner och sannolikt i stor utsträckning också grenar och stubbarsom råvara. Det kan därför inte antas att skogen kommer att tas i anspråk sombränsle i större omfattning. Avden totala mängden hushållsavfall, ca 2,4 milj. ton, förbränns omkring 1 milj.ton varav inemot 0,6 mUj. ton i anläggningar där värmen tas tUlvara. Dennamängd värme motsvarar ca 0,07 Mtoe . Övrigt avfall deponeras. Det totalaenergiinehållet i allt kommunalt avfall, i vUket utom hushållsavfall även ingåravfall från kontor, handel m. m., beräknas motsvara knappt 0,5 Mtoe om året.Avfallet består till stor del av papper och annat som kan återanvändas. Utvinning av energi ur såväl industri- som hushållsavfall behandlas i enrapport (Ds Jo 1974: 5) framlagd av en arbetsgrupp, som tUlsatts av chefen förjordbruksdepartementet för att utreda vissa frågor på avfallsområdet. Dettotala värmevärdet i halm uppgår tiU ca 1,8 Mtoe . Halmen används i storutsträckning som jordförbättringsmedel antingen i gödsel eller genomnedplöjning. Värmevärdet i gödsel uppskattas till 0,5 Mtoe . har under febmari 1975 översänt ett underlag som utarbetats för ettplanerat bolag , som skall ägas gemensamt av och AB . Underlaget består av rapporten som drivmedel beslutsunderlag med verksamhetsplan. Rapporten har utarbetats av en arbetsgruppmed representanter för jordbmks-, handels- och industridepartementen i samarbetemed AB . Avrapporten framgår bl. a. att det i samband med krissituationer 1975:30 Bilagal Industridepartementet 217 väntasbli en mera uttalad brist på lätta än på tunga petroleumfraktioner. Anledningenhärtill är att tunga fraktioner i många fall kan ersättas med andraenergiformer såsom kärnkraft, vattenkraft och kol. En av de möjligaersättningarna för lätta petroleumfraktioner är metanol. Den kan framställas istor skala med naturgas, kol och tunga petroleumfraktioner som råvara. Ävenandra organiska material kan användas som utgångsmaterial. Metanol har visatsig vara ett utmärkt motorbränsle med högt oktantal och är användbart i såvälotto- som dieselmotorer. I vissa proportioner är metanol blandbar med bensin.En bensin metanoltillsats kan användas för drift av ottomotorer,dvs. vanliga bilmotorer, utan att de kräver ombyggnad. nolinblandning gerockså renare avgaser bl. a. genom att blytUlsatsen kan avsevärt sänkas.Möjlighet finns också att köra såväl bensin som dieselmotorer på ren metanolefter viss ombyggnad. Viden eventuell tUlverkning av metanol inom landet ur inhemska bränslen erhålls enbättre beredskap i händelse av kris, avspärrning eller krig, vilket är ettviktigt motiv att införa metanol som motorbränsle. Metanolen kan tänkaskomplettera eller möjligen ersätta gengasen som beredskapsalternativ. Vidanvändning av metanol som motorbränsle under normalförhållanden skulle mankunna dels blanda in metanol i bensinen dels låta allmänna dieseldrivnakommunikationsmedel i storstadsregionerna använda ren metanol som bränsle imUjöförbättrande syfte. Man skulle då få en förbrukning, baserad på 1972 årskonsumtion, av 0,71 mUj. m metanol, vUket innebär en besparing av 0,350,5milj. m bensin och dieselolja. Detta motsvarar av den totala oljekonsumtionenoch av bensinförbrukningen. Som jämförelse kan nämnas attvärldsproduktionen av metanol var ca 7 milj. ton motsvarande ca 9 mUj.m. Eninblandning av metanol i motorbensin i större omfattning kan tänkas påbörjasförst om fem a eftersom det tar omkring att projektera och byggaen anläggning för metanolproduktion. En metanolförsörjning baserad på inhemskaråvaror ligger fram i tiden. Därvid synes en möjlighet föreliggaatt utnyttja skifferlakrester från en uranproduktion i . För att få erfarenhet avmotordrift med metanol såväl i blandningar med bensin som i ren form måsteomfattande försök göras med aktuella motortyper i motorlaboratorier. Dessutommåste långvariga prov med fordon i praktisk drift genomföras. Förutomundersökning av eventuella problem med olika blandningsförhållanden kan dylikaprov även ge underlag för bedömning av distribution av bränsle,drifttillgänglighet och säkerhetsfrågor. Vidgenomförandet av inblandning av metanol i större omfattning bör tillgången påmetanol kunna säkras genom import från länder med 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 218 För att få tUlräcklig leveranssäkerhet kan det visa siglämpligt med ekonomiskt engagemang i produktionsanläggningar för metanol idessa länder. föreslår nuatt de tillsammans med bildar ett bolag med uppgift att ingående pröva förutsättningarnaför användning av metanol som motorbränsle i blandnmg med petroleumfraktioneroch i ren form. Vidare skall bolaget undersöka och utvärdera de tekniska ochekonomiska förutsättningarna för en metanolproduktion inom och utom landet.Arbetet skall utmynna i en plan för metanolanvändning under normalaförhållanden som av kris, avspärrning och krig. 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 219 8 Elektrisk energi och värme De svenska kraftproducentema gör med vissa mellanrum gemensammastudier av kraftproduktionssystemets optimala sammansättnmg som underlag förden långsiktiga planeringen av sina kraftutbyggnader. Den senaste studien avdetta slag, elförsörjning 19751990, publicerades av Centraladriftiedningen (CDL) . TUl skUlnad från tidigare studier behandlades idenna även lokaliseringen av större kraftanläggningar. Till gmnd för studien har lagts en översiktiig prognos förelkonsumtionens fortsatta tUlväxt. CDL hade sålunda funnit att utbyggnaden avkraftproduktionssystemet borde planeras för en elförbmkning av 145 TWhi år 1980och jämfört med ca . Förbmkningen av elektriskenergi fömtsattes således öka fram och med 5,6 %under 1980-talet eUer 19721990. Mot denna bakgmnd hade CDL undersökt med vilka kraftslagden väntade ökningen av elkonsumtionen på gynnsammaste sätt kunde täckas medhänsyn tUl miljömässiga, ekonomiska och andra synpunkter. Alla tecken tyddeenligt CDL på att oljepriserna skulle bli så höga, att oljeeldadevärmekraftverk inte skulle kunna konkurrera med kämkraften. Kärnkraften bordedärför svara för den belastningsökning som inte kunde tillgodoses med nya vattenkraftverk,kraftvärmeverk och industriella mottrycksanläggningar. För att täcka kortvarigabelastnings-toppar behövdes dämtöver speciella toppkraftverk lämpligen enkombination av vattenkrafteffekt, gasturbiner och enklare oljekondens-verk.Även om således nya oljebaserade värmekraftverk behövde uppföras också ifortsättningen, skulle den totala årliga oljekraftproduktionen ändå komma attminska till följd av kortare utnyttjningstider. Detta skulle leda till en lägreoljeförbmkning och reducerade rökgasutsläpp. CDL:s överväganden ledde fram tiUföljande kraftbalanser. Tabell 8.1 Kraftbalanser enligt CDL Energibalanser (i TWh) ' (terawattimme) = 1 000 milj. kilowattimmar. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 220 Effektbalanser(i Mm) effek inkl. fast export Avgår för revision, >1 MW (megawatt) = Deav CDL framräknade kraftbalansema utmynnade i en rekommendation, som vadkämkraften beträffar innebar utbyggnad av sammanlagt elva aggregat till år1980 och därutöver tretton aggregat . Ifråga om lokaliseringen av kämkraftaggregaten föreslog CDL, att utbyggnaden iförsta hand skulle ske på redan etablerade platser, dvs. , ,och Forsmark, så långt detta var möjUgt med hänsyn till lokalaförhållanden och elförbmkningens regionala fördelning. Med denna fömtsättningkunde behovet av antalet nya lägen begränsas till två, nämligen ett påsörmlandskusten och ett vid Brodalen utanför LysekU på . Beroende påresultatet av den då pågående utredningen (I 1970: 16) rörande närförläggningav kärnkraftverk kunde dämtöver tUlkomma kämbränslebaserade kraft-värmeaggregati , och . CDLframhöll slutligen att utbyggnaden av produktionssystemet krävde ettomfattande överföringsnät. Det hade därvid förutsatts att detta delvis skullekomma att byggas ut för högre spänningar än . EnergikommitténframhåUer i sitt betänkande (SOU 1970:13) energiförsörjning,EnergipolitUi och organisation att möjligheterna att vidta energipolitiskaåtgärder behöver förbättras när det gäller värmeförsörjningen, inte minst medtanke på den utveckling som skett . Med hänsyn till attvärmeförsörjningen av naturliga skäl utgör en så avsevärd del av den svenskaenergibalansen är det enligt kommitténs mening i hög grad angeläget att se tiUatt den sker på rationellast möjliga sätt. Det är inte bara de olUsavärmekonsumentemas ekonomi som berörs härav. En betydelsefull faktor är ocksåde konsekvenser på beredskaps- och miljövårdsområdena som värmeförsörjningenför med sig. (Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 221 Detär enligt kommittén svårt att tänka sig att en samordnad planering och utbyggnadav värmeförsörjningen skall kunna åstadkommas på annat sätt än genom samordnadestatiiga och kommunala åtgärder. Kommunerna har ennyckelroll när det gäller värmeförsörjningen för tätortsbebyggelsen, den idetta sammanhang intressantaste sektorn. Även 'Om kommunerna emellertid var försig skulle ha en ändamålsenlig planering är det enligt kommitténs meningväsentligt att möjlighet skapas iör en central energipolitisk bedömning av denfortsatta utbyggnaden av vämieförsörjningen. Kommittén hänvisar bl. a. tillmöjligheterna att utnyttja kylvattnet från mycket stora kraftanläggningar tillatt försörja :större regioner. Det kommer att vara en angelägen energipolitiskuppgift att se till att sådana möjligheter så långt det är tekniskt-ekonomisktför-svarbart tas tillvara med hänsyn till exempelvis de samhälleligafördelarna på beredskaps- och miljövårdsområdena. Samtliga kommuner sominrymmer stadsplanelagda områden bör därför enligt energikommittén åläggasansvar för att värmeförsörjningen inom tätbebyggelse sker enligt av kommunenutarbetad plan, förslagsvis benämnd värmeplan. Det kan övervägas att pålämpligt sätt infoga värmeplan som vilUcor för fastställande av stadsplan. Kommittén anför att ettgenomförande av förslaget om planering av värmeförsörjning torde behövaske successivt under . Dels måste en lagstiftning utformas som ståri samklang med annan lagstiftning om kommunernas planering och lagstiftning påenergiområdet, Remissinstansernaställer sig i allmänhet positiva till en planerad värmeförsörjning enligtenergikommitténs förslag. a. framhåller behovet aven samordnad prövning av tätortemas hela värmesystem. Den förprövning avenskilda värmeanläggningar som kan ske inom miljöskydds- ochbyggnadslagstiftningens ram är nämligen inte tillräcklig. Många remissinstanserifrågasätter om inte planeringen bör utvidgas till att omfatta allenergiförsörjning i en kommun, dvs. att en energiplan skall upprättas. Reglerför distribution m. m. av fjärrvärme samt energikommitténs förslag omvärmeplaner har utretts vidare inom en av statsrådet efterbemyndigande tillkallad utredning,värmeanlägg-jiingsutredningen (Ju 1973: 06). Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 222 Ibetänkandet (SOU 1974: 77) Värmeförsörjning enligt värmeplan lägger utredningenfram förslag till lagstiftning om värmeförsörjning med fjärrvärme, elvärme ochgasvärme, s. k. kollektiva uppvärmningssystem. Utredningenbetonar att den lokala värmeförsörjningen måste ses i samband med hela denlokala energiförsörjningen, vilken i sin tur är beroende av utformningen av denövergripande energipolitiken. EnUgt utredningens mening finns det behov av ävenen lagstiftning om lokal energiplanering (energiförsörjning). Om en sådanlagstiftning genomförs kommer en däri reglerad energiplanering att bildaunderlaget även för värmeplaneringen. Gmndläggandeenergipolitiska frågor bör enUgt förslaget avgöras genom energiplaneringen. Dithör spörsmål angående produktion av energi eller tillseende av att energi stårtill förfogande på annat sätt. Vid energiplaneringen tUlses vidare attenergiproduktionen anordnas på sådant sätt och att den kollektiva uppvärmningenfår sådan omfattning att mUjövårdens intresse av att skapa förbättradeluftvårdsförhållanden tillgodoses. Utredningens förslag ärbegränsat till den lokala distributionen av energi för uppvärmning. Envärmeplan omfattar enligt förslaget energidistribution enbart för uppvärmning.Värmeplanen syftar tiU en optimal fördelning inom värmeplans område mellan deskilda uppvärmningsformerna (elvärme, fjärrvärme, gasvärme).Energidistributören har att skaffa sig garanti för att hans leveransskyldighetgentemot fastighetsägarna kan fullgöras. Fastighetsägarna skyddas genom enregel om skadestånd vid leveransbrist. Värmeplan skall enligtförslaget upprättas genom kommunens försorg och antas av kommunfulhnätige.Samordning med kommunens övriga verksamhetsplanering och ekonomiska planeringoch med kommunens fysiska planering och miljövårdsarbete kan därvid ske på ettenkelt sätt. Värmeplaneringen avses vara rullande. Den föreslås omfatta enbarttätort. För samordningen av värmeförsörjningen inom kommunens område skall aUvärmeplanering, även där den avser flera tätorter, ske genom upprättande av enenda värmeplan som i den mllande planeringen ändras för att fylla aktuellabehov. Allmänna värmesysteminrättas enligt utredningens förslag genom värmeplan. Verksamhetsområdet förett allmänt värmesystem innefattar inte bara delar inom vilkavärmeförsörjningen redan har ordnats med ett visst kollektivt värmesystem utanockså delar där värmeförsörjningen skall ordnas på samma sätt enligtvärmeplanen. På grund av kravet attsammanhålla den affärsdrivande verksamhet som blir följden av en värmeplan fårenligt förslaget i en kommun finnas endast ett allmänt värmesystem pernyttoenergislag (el, fjärr- 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 223 värme,gas) och huvudman. Ett verksamhetsområde kan därför omfatta flera områden påmarken i en eUer flera tätorter. Huvudmanför allmänt elvärmesystem blir enligt förslaget den som innehar koncessionenligt ellagstiftningen, i förevarande fall vanligen s. k. områdeskoncession.För gasdistributionen bestämmer kommunen vem som skall vara huvudman förallmänt gasvärmesystem. Kommunen bestämmer enligt förslaget också vem somskall vara huvudman för fjärrvärmeanläggning som tillkommer efter värmeplanensantagande. Finns redan fjärrvärmeanläggning utbyggd av annan än kommimen fårfråga om huvudmannaskapet lösas efter förhandling mellan kommunen och den förefintUgeägaren av anläggningen. 8.3.2Remissinstanserna m. m. (EPU) har i betänkandet Energi 1985 2000 berört frågan om lokal värme- ochenergiplanering och då spc-cieUt möjligheterna att med hjälp av en sådanplanermg uppnå en rationellare energianvändning. Energiprognosutredningenförklarar att den delar värmeanläggningsutredningens uppfattning att den lokalaenergiförsörjningen bör ses i ett sammanhang och att värmeplaner bör ingå ifullständiga energiplaner, dvs. planer som behandlar produktion och tillförselav alla energislag för alla konsumtionsändamål. En sådan lokal energiplaneringfår inte minst betydelse som underlag för den långsiktiga prognosverksamhet,som utredningens arbete varit en inledning till. Energiprognosutredningenföreslår mot denna bakgmnd att samordningen mellan energiplanering på riksnivåoch den lokala energiplaneringen utreds och att man härvid speciellt beaktarhur värmeplanema kan inordnas i den lokala energiplaneringen. Vidremissbehandlingen av värmeanläggningsutredningens betänkande harremissinstansema allmänt understmkit behovet av energiplanering som gmnd för deav utredningen föreslagna värmeplanema. Betänkandetjämte remissvaren bereds f. n. inom . 8.4Centrala drifticdningens och Svenska värmeverksföreningens gemensammautredning om kraftvärmeverkens roll har överlämnat ett sammandrag av enkraftvärmeutredning. Möjlig utbyggnad av fjärrvärmebaserad elektriskmottryckskraft i . Enligt denna utredning, som gmndas på en inventeringav 130 tätorter med ett invånarantal över 10 000, finns i 93 tätorter antingenredan utbyggd fjärrvärmedistribution eller tekniska fömtsättningar för ensådan. Dettotala värmebehovet för dessa 93 tätorter uppgår enligt utred- 1975:30 Bilaga1 Industridepartementet 224 ningentill 20 580 MW,. Om lämpligt avvägda kraftvärmeverk av olika typer utbygges idessa tätorter kan däri tillsammans produceras cirka 6 700 MWe utöverbefintliga kraftvärmeverk om ca 800 MWe. Den totalt möjliga produktionseffektenuppgår sålunda till ca 7 500 MWe. Det ingår såväl kärnkraftvärmeverk somoljebaserade kraftvärmeverk samt kraftvärmeverk i form av dieselaggregat för demindre tätortema. Av totala aktuella elkraftbehov ca 17 000 MWe svararkraftvärmeverken för ca 800 MWe men de skulle vid en full utbyggnadkunna ge ca 7 500 MWe. Då det totala elkraftbehovet i stort sett fördubblas påen skulle härav kunna utbyggas som fjärrvärmebaseradmottryckskraft.