prop · FY0320 · 1975-12-31 00:00:00 — Förbundet pekar också på att kommunernas kostnader förbiblioteksverksamhet tredubblats då de generella statsbidragenupphörde, vilket visar kommunernas önskan att komma till rätta med problemen.SACO och Bibliotek i samhälle hävdar med hänvisning till undersökningar av SÖ:sbibliotekssektion att standardskillnaderna mellan kommunerna inte minskar utantenderaratt öka. Kommunalekonomiska utredningen erinrar om att det statligaskatteutjämningsbidraget syftar till att göra en likartad standard i kommunalservice möjlig i olika delar av landet. Skillnader på ett visst område måstedärför framstå som ganska särpräglade och allvarliga för att specialinriktadeutjämningsslöd skall vara motiverade. Kommunalekonomiska utredningen framhållerockså att någon klarare belysning av standardskillnaderna ges inte avutredningen. Vissa mått som anges, t. ex. skillnader i anslag för medieinköp,är mycket otillförlitliga mätare av standardojämnheter. SÖ, allmänna biblioteksförening, och Örebrokommun anser alt litteralurutredningens behandling av biblioteken i fleraavseenden är bristfällig och förordar att en särskild biblioteksutredningtillsätts. Meningarna är delade bland de remissinstanser som tar uppfrågan om lagstiftning på biblioteksområdet. SÖ, flera länsbibliotek,, styrelsen för . , Litteraturfrämjandet, LO, TCO, MUF, SSU samt Skellefteåoch kommuner avvisar i likhet med utredningen tanken på enbibliotekslagstiftning. För en lagstiftning uttalar sig bl. Författarförlaget, och . anser att enbibliotekslagstiftning bör ingå som en del i en lagstiftning som generelltreglerar kommunernas ansvar för kulturpolitiska insatser. Litteraturutredningensargument mot en bibliotekslagstiftning är enligt Författarförlaget och SACOinte övertygande. Utredningen har enligt inte heller opartiskt redovisatför-och nackdelar med en bibliotekslagstiftning. Organisationen hävdar att enlagstiftning efter dansk modell är den enda metod som inom rimlig tid kanutjämna standardskillnaderna kommunerna emellan. En förnyad prövning av frågan om bibliotekslagstiftningbör enligt litteraturutredningen kunna ske om utvecklingen motiverar dettaeller om standard.skillnaderna består. bedömer det intesom aktuellt att under överskådlig framtid ompröva den kommunala friheten pådenna del av kulturområdet. anser att utredningens uppfattning strider motställningstagandet mot bibliotekslag. Förslaget om cn utvidgning av kungörelsen rörande bidragtill länsbibliotek och lånecentraler med ett avsnitt om biblioteksverksamhetenssyfte och kommunernas ansvar för den lokala biblioteks- verksamheten biträds av bl. SÖ, , , , MUF samt och kommuner. RR V anser attom det föreligger oklarhet vad gäller kommunernas ansvar för folkbiblioteken ärdet angeläget att detta ansvar klargörs. och Skellefteåkommun däremot avvisar förslaget eftersom det strider mot den nuvarandeutveckUngen mot en mindre omfattande reglering av den kommunala verksamheten. Nuvarande bestämmelser i kungörelsen om bidrag tilllänsbibliotek och lånecentraler rörande statens medverkan vid tillsättning avchef för länsbibliotek bör enligt och kommunupphävas så att den berörda kommunens bestämmanderätt inte inskränks. 5.4.2.3 Stöd åt komtnunala bibliotek Ingen remissinstans har invändningar mot utredningens bedömningatt det behövs statliga stödåtgärder för folkbiblioteksväsendet. Fleraremissinstanser, däribland SÖ, . ,allmänna biblioteksförening, LO, TCO och några kommuner, anser dockatt medelsbehovel är för lågt räknat saml att den föreslagna tidsbegränsningenför bidragen delvis förtar värdet av dessa, något som också kulturrådetframhåller. Bibliotek i samhälle och SACOtvivlar på att de föreslagna bidragen kan komma att utjämna destandardskillnader som existerar. För att uppnå detta krävs mer omfattandeåtgärder. De föreslagna bidragskonstruktionerna kan enligt allmännabiblioteks förening göra det omöjligt för de bäst behövande kommunerna att laemot bidrag genom att driftkostnaderna för verksamheterna blir för höga ochdärmed det egna ekonomiska ansvarslagandet alltför betungande när bidragenupphör. Liknande synpunkter framförs av och kommuner. Svenska kommunförbundetframhåller att om de för bidrag tillgängliga medlen blir för knappa kanbidragssystemet få en hämmande effekt eftersom kommunerna, om det uppstår enlång bidragskö, kan komma alt uppskjuta sina insatser i avvaktan på bidrag. Flera remissinstanser, däribland SÖ, styrelsen förSveriges författarfond, allmänna biblioteks förening och ,framhåller att bibliotekens personalresurser måste förstärkas om litteraturutredningensförslag rörande folkbiblioteksväsendet skall kunna realiseras. Ett tjugotal instanser, bl. a. statskontoret, RRV, SÖ,. , , , , och några kommuner, behandlar och ställer sigpositiva till förslaget om bidrag till inköp av bokbussar. Ingen instansavvisar förslaget. Synpunkter på bidragets konstruktion framförs från ohkahåll. SÖ anser det viktigt att bidrag till anskaffande av litteratur i vissafall kan utgä med bidraget till bokbuss. till bokbuss bör även i fortsättningen kunna utgå tillsamverkande kommuner. allmänna biblioteksförening befarar attdriftkostnaderna för bokbussarna kommer att verka återhållande på kommunernasvilja och möjligheter att söka bidrag. Enligt Bibliotek i samhälle och börstatligt bidrag till driftkostnaderna utgå . Bibliotek isamhälle framhåller vidare att bokbussar bör bli ett komplement till filialeroch inte ersätta dessa. De kommuner som erhåller bidrag bör enligt sommotprestation anställa lämplig personal för verksamheten i enlighet medutfärdade rekommendationer. ABF anser att kommunerna som villkor för bidrag böråläggas att hålla bussarna i verksamhet; i annat fall skall de överlämnas tillandra kommuner. Det tiotal instanser som yttrat sig över förslaget omupprustningsbidrag är i princip positiva till utredningens förslag. Vissaavvikande uppfattningar framförs dock. SÖ, TCO och anser att denövre bidragsgränsen vid . är för låg för en allmän upprustning. SÖföreslår med hänvisning till erfarenheterna från utvecklingsbiblioteken attden övre gränsen höjs till . och kommuner menar attstödets temporära karaktär delvis förtar dess värde. 1 utredningens förslag om statligt bidrag tillarbetsplatsutlåning instämmer i princip ett trettiotal instanser, däriblandstatskontoret, RR V, SÖ, , handikapputredningen,arbetsmiljöutredningen. , , , , , , MUF ochSSU. Flera instanser, som SÖ, statens invandrarverk, statenshandikappråd och handikapputredningen, framhåller liksom utredningen vikten avextern verksamhet över huvud taget. bildningsverksamhetanser det vara angelägnare att föriägga den externa biblioteksverksamhetentill bildningsorganisationerna och föreningslivet än till arbetsplatser. Vikten av att arbetsplatsutlåningen förankras bland deanställda eller deras fackliga organisationer framhålls av ,Litteraturfrämjandet, Bibliotek i samhälle, LO, ABF och SSU. Enligt ABF måstede anställda tillförsäkras inflytande över utlåningen. Över huvud laget böringen arbetsplatsutlåning sättas i gång innan överenskommelse träffats mellanalla intressenter, dvs. de anställdas fackliga organisationer, företaget ochbiblioteket. Flera instanser, som 5Ö, , , , , ABF och TBV, finner det föreslagna bidragetom . per utlåningsställe vara för lågt och föreslår höjningar avbidraget av varierande storlek. Många remissinstanser är kritiska mot att stödet föreslåsutgå under endast . Till dessa hör SÖ, , allmänna biblioteksförening. LO, , , , SSU och flera kommuner anser inte alt kortvariga stimulansbidrag som upphör efternågra år bör införas. Den väsentliga kostnaden vid arbetsplatsutlåning ärpersonalkostnaden som kommer att kvarstå även efter initialskedet.Statsbidraget bör därför utgå kontinuerligt. Även LO, ABF och Skellefteåkommun anser att det bör utgå ett permanent statsbidrag. TCO, SSU och Örebrokommun föreslår att bidraget utgår tills vidare. SÖ, Bibliotek i samhälle, SACOoch kommun finner det rimligt att bidragstiden förlängs till anser att när erfarenheter av effekterna avbidragsgivningen erhållits bör det prövas om inte tidsbegränsningen kan ändras. Även förslaget att i princip begränsa bidraget tillarbetsplatser med minst 100 anställda har mött invändningar från fleraremissinstanser. Bibliotek i samhälle, LOoch ABF menar att förslaget bör omprövas. TCO förutsätter att möjligheten tillbidrag till mindre arbetsplatser kommer att tillämpas generöst. Skellefteåkommun anser all utlåning på mindre arbetsplatser är särskilt angelägen dådessa ofta ligger i bygder med litet befolkningsunderlag, vilket innebär att deanställda kommer från relativt stora geografiska områden som oftastkaraktäriseras av bristande kulturell service. Detta ökar betydelsen avarbetsplatsutlåning för såväl de anställda som deras familjer. ABF diskuterar en alternativ form för bidrag tillarbetsplatsutlåning. Initiativet till verksamheten förutsätts tas av deanställda eller deras organisationer. Nära samarbete bör ske med bibliotek ochföretag. Ansvaret för verksamheten bör delas av de inblandade parterna. Bidragtill den löpande skötseln söks och går via de anställdas fackligaorganisationer eller deras studieförbund som också svarar för verksamheten.Kommunbiblioteket bör erhålla bidrag till medieanskaffning och viss service.Statsbidraget bör vara flexibelt utformat och vara så stort att det täckerkostnaderna för arvodering av anställda som också kan vara bokombud ellerkulturombud på arbetsplatsen. Några instanser som SÖ, och några kommuner behandlar och instämmer i förslaget attbibliotekens allmänkulturella verksamhet skall kunna stödjas genom bidragettill kulturarrangemang. ABF anser inte alt bibliotekens allmänkulturellaverksamhet skall stödjas på detta sätt. Däremot bör biblioteken ha ett närasamarbete med organisationer och institutioner som verkar på kulturområdet. Förslaget om en översyn av bestämmelserna om bidrag tillnybyggnad, ombyggnad och inredning av bibliotekslokaler biträds av SÖ, statenshandikappråd, allmänna biblioteks förening, , ABF och flerakommuner. Skolans och skolbibliotekens betydelse för att väcka ochbibehålla intresset för litteratur hos barn och ungdom framhålls av allainstanser som berört denna fråga. SÖ, allmännabiblioteksförenitig. och Barn- och ungdomsboksrådetanser dock all frågan uppmärksammats i alltför liten utsträckning och förordarundersökningar och försök vid skolbibliotek av samma typ som utredningengenomförde i fråga om folkbiblioteken. Bibliotek i samhälle, TCO ochSACO menar att skolbibUotekens roll i litteraturförsörjningen för invandrarbarnbelysts bristfälhgt. Ett tiotal instanser däribland SÖ, . och framhåller värdet av en nära ochsystematisk samverkan mellan skola, skolbibliotek och folkbibliotek. påpekar dock att samverkan måste lösas utifrån de lokalaförutsättningarna. Bibliotek isamhälle, och stöder förslaget att SÖ får i uppdragatt utarbeta föreskrifter för skolbibliotekens arbete. Svenska kommunförbundetavvisar förslaget med hänvisning till att några centrala riktlinjer inle ärmöjliga att utforma. SÖ anser att föreskrifterna bör utformas i samråd medSvenska kommunförbundet eftersom åtgärderna kan medföra ökade kostnader förkommunerna. Skolbibliotekens resurser bör enligt SÖ, och förstärkas. Föreningen anser att ett statligtspecialstöd är nödvändigt. 5.4.2.5 Stöd åt länsbibliotek Utredningens uppfattning att det fortlöpande stödet tillfolkbiblioteksverksamhet bör koncentreras till länsbiblioteken för att dessaskall kunna ge kommunerna ett effektivare stöd i deras biblioteksverksamhetdelas i princip av bl. a. statskontoret, RR V, SÖ, ,allmänna biblioteksförening, LO och . RRV ifrågasätter om intestödet i sin helhet bör gå till länsbiblioteken för att främja folkbiblioteksverksamheteni länet. Ett sådant system skulle bli administrativt enklare och bättrebehovsrelaterat. menar att länsbiblioteken kan spela enaktiv roll i kulturpolitiken men understryker att de inte kan styrabiblioteksarbetet i enskilda kommuner utan att de skall betraktas som engemensam resurs i länet. Styrelsen för framhåller attutbyggnaden av länsbiblioleken inle får medföra att kommunernas ansvar för denkulturella försörjningen inskränks. LO instämmer i princip i utredningenssynpunkter och förslag men framhåller att i ett läge med begränsade ekonomiskaresurser bör insatser för de lokala biblioteken prioriteras. anser attlänsbibliotekens service till kommuner bör begränsas till sådana uppgifter sommed fördel kan lösas på regional nivå. avstyrker att länsbibliotekensuppgifter utökas och anser att de i huvudsak endast bör ha nuvarandefunktioner, nämligen interurbanlåneverksamhet och ansvar förlitteralurförsörjningen för handikappade och språkliga minoriteter. Informationoch rådgivning bör lämnas kommuner som vänder sig till länsbibhoteket. Deresursförstärkningar som föreslås för länsbiblioteken bör i stället användastill ett direkt stöd åt mindre kommuner. Förbundet förordar en starkaresatsning på biblioteken i de mindre kommunerna i form av förstärktapunktbidrag och direkta bidrag till vissa personalkostnader. Skellefteåkommun framför liknande synpunkter. Att länsbiblioteken får i uppgift att bevakalitteratur-försörjningen för eftersatta grupper tillstyrks av flera instansersom företräder handikappades och språkliga minoriteters intressen. Samtliga instanser som yttrat sig över utredningensförslag om att länsbiblioteken skall kunna träffa avtal med kommun om temporärtövertagande av bokförsörjningen i kommunen ställer sig tveksamma elleravvisande, däribland flertalet länsbibliotek. SÖ menar att förfarandet kangodtas om ingen annan åtgärd är möjlig. avvLsarförslaget och menar att interkommunal samverkan mellan näriiggande kommuner ärden mest ändamålsenliga lösningen. anser att varie kommunefter kommunreformen bör ha möjlighet alt klara sin egen biblioteksverksamhet.Sveriges allmänna biblioteksförening, och kommun framhåller att omen kommun kan betala länsbiblioteket för den aktuella servicen bör den rimligensjälv kunna bedriva verksamheten. ser det vidare som inkonsekvent attsamtidigt som bibliolekslagstiflning avvisas med hänvisning till den kommunalasjälvstyrelsen föreslås att ett regionalt organ skall la på sig ansvaret för enlokal verksamhet. SÖ, och ser den föreslagna utökade informationsverksamheten vialänsbiblioteken som angelägen. kommun betecknar de föreslagnaåtgärderna som ineffektiva och avstyrker förslaget. Beträffande en utökning av landstingens representation ilänsbibliotekens styrelser anser SÖ och detta vara ettprovisorium och erinrar om förslag att länsbibliotekens organisationsformutreds. Enligt däremot är frågan löst genom en gemensamrekommendation från och . SÖ, och instämmer iutredningens förslag att de lokala biblioteken, för att den interurbanalåneverksamheten skall underlättas, skall slippa betala returporto för lånadeböcker. har inte berört frågan. Förslaget om bidrag till personella förstärkningar vidlänsbiblioteken berörs av vissa instanser. SÖ, , och Bibliotek i samhälle anser att de föreslagna uppgifternakommer att ställa stora krav på länsbibliotekens personalresurser. De tvåsistnämnda instanserna framhåller att län med många invandrare liksom med storglesbygd bör få ytterligare personalförstärk- kommun anser att skillnaderna i storlekmellan länen kan motivera en differentiering av personalökningen. motsätter sig förslaget och förordar att de av utredningenföreslagna ekonomiska förstärkningarna skall tillföras den lokala biblioteksverksamheten. 5.4.2.6 Stöd åt lånecentraler SÖ, , samt och kommuner tillstyrker ett ökalstatligt stöd till lånecentralerna och poängterar att staten bör stå för helakostnaden för verksamheten. allmänna biblioteksförening och uttalar sigför all ett depåbibliotek skapas. påpekar att depåbibliotek förtagda tilllånecentraler skulle kunna vara en lämplig lösning. SÖ anser inte frågan varatillfredsställande utredd. 5.4.2.7 Den statliga tillsynsmyndigheten Ett tiotal instanser som berör frågan, däriblandstatskontoret, SÖ, styrelsen för , och Bibliotek i samhälle, ansluter sig till förslaget attansvaret för de statliga insatserna för folkbiblioteken bör ligga hos statenskulturråd. Flera instanser understryker att det centralabiblioteksorganet måste få tillräckliga ekonomiska och personella resurser förrådgivning, information och konsulentverksamhet. Bibliotek i samhälle anseratt konsulentverksamheten bör permanentas och byggas ut. Svenska kommunförbundetdäremot anser all rådgivningen samt kurs- och konferensverksamheten rörandedet kommunala biblioteksarbetet bör handhas av kommunernas egna organ.Dimensioneringen av den statliga konsulenlverksamhelen bör därför ytterligareövervägas. Utredningens förslag om en uppdelning av och bibliotek på två skilda nämnder kommenteras av någrainstanser. Statskontoret menar alt det kan finnas skäl för en sådan uppdelningvarvid olika typer av litteraturstöd bör behandlas inom en enda nämnd. Teater-och musikrådet avvisar förslaget med hänvisning till alt litteratur- ochbiblioteksområdet bör få en samlad bedömning i en enda nämnd. Bibliotekstjänsts litteraturpolitiska ansvar i denföreslagna slödord-ningen poängteras av SÖ, , och . och Bibliotek i samhälle menar att sambindningssyslemet intefungerar tillfredsställande. a. har del medfört en kvalitetssänkning påbibliotekens bokinköp. Bibliotekstjänst anser i likhet med utredningen att ettensidigt inflytande över granskningsnämnderna bör undvikas och föreslår attordföiande i nämnderna ulses av slatens kulturråd och att ledamöterna utses avBibliotekstjänst i samråd med och allmänna biblioteksföiening. Utredningen framhåller den stora betydelse skolan kan hanär det gäller att väcka och vidmakthålla intresset för läsning av godlitteratur. Den har därför tillkallat en särskild expertgrupp med uppgift attöversiktligt gå igenom litteraturläsningens villkor på undei-visningsväsen-detsolika stadier. Expertgruppen för i sin , fram enrad förslag med syfte att förbättra litteraturens och läsningens ställning inomundervisningsväsendet. Utredningens förslag om stöd till utgivning av barn- ochungdomslitteratur, den fördelning av böckerna som där förutses saml förslagenom nya tjänster för barn- och ungdomsbibliotekarier vid länsbiblioteken börkunna bidra till att ge kiaven på samverkan mellan skola och folkbibliotek ettkonkret innehåll. Inom ett område bör skolan enligt utredningens meningvidtaga särskilda läsfrämjande åtgärder. 1 syfte all främja förståelsen för ochläsningen av poesi hos den uppväxande generationen bör en utökning ske av denverksamhet med författarbesök i skolorna som redan förekommer och vidare börskådespelare engageras för alt levandegöra poesin för eleverna. SÖ bör erhållaett särskilt anslag på . för detta ändamål och få i uppdrag attupplysa skolorna om möjligheterna alt utnyttja anslaget. 6.1.2 Information i press, radio och television Dagspressen har traditionellt spelat en avgörande roll förden viktiga del av bokinformalionen som recensionsverksamheten utgör. Utredningenbetraktar med oro den minskning i recensionsverksamheten som kan sättas isamband bl. a. med nedläggningen av ett stort antal tidningar och medbreddningen av kultursidornas ämnesinnehåll. För sådana enskilda författare,som redan förut haft svårt att bli uppmärksammade, kan utvecklingen vara mycketallvarlig. Utredningen anser sig kunna konstatera en utbreddbesvikelse över försummelser i fråga omlitteraturinformationen, främst i televisionen. Eftersom väl dokumenterade datapå området saknas är det önskvärt att en kompetent institution analyserarradions och televisionens utbud av litteraturinformation. Utredningen betonaratt medan ljudradion har en relativt omfattande verksamhet på området med fastaprogrampunkter inskränker sig televisionen till rena punktinsatser. Därföranser inte utredningen att utbudet av program om litteratur i televisionensbåda kanaler uppfyller stadgandet i 7 § i avtalet mellan ochstaten, enligt vilket programmen skall "i skälig omfattning tillgodoseolika intressen i fråga om bland annat religion, musik, teater. konst, litteratur och vetenskap". 1 syfte att lindra bristen på en tillräckligt omfattanderecensionsverksamhet i pressen har utredningen övervägt behovet av en särskildrecensionstidskrift men avvisat tanken med hänsyn till farhågorna för encentral åsiktsdirigering. Utredningen anser att tidskriftsnämnden om den gesökade anslag eventuellt kan bli i stånd att trygga utgivningen av mer än en recensionstidskrift,men att det i avvaktan på detta är väsentligt att nämnden ställer sig positivtill redan existerande tidskrifters ambitioner på området. I enlighet med dennasyn bör nämnden få ett specialdestinerat extra anslag på . att användastill stöd åt kulturtidskrifter, ideella tidskrifter och facktidskrifter försärskilda litteraturfrämjande åtgärder som recensionsbilagor eller extrarecensionsnummer. Utredningen konstaterar att om nya grupper i samhälletskall kunna vinnas för bokläsning, är direktkontakt med människan i hennesvardagsmiljö av stor betydelse. Det är i detta sammanhang naturligt attanknyta till studieförbunden med deras breda folkliga förankring och dokumenteradelitteraturintresse. För att främja studieförbundens läsfrämjande verksamhetbör dessa ges ett årligt anslag på , att inom angiven ram användasefter eget skön. Utredningen finner det dock önskvärt att medlen inledningsviskommer till användning för en försöksverksamhet med läsecirklar påarbetsplatserna. Det är naturligt att denna sker i samarbete med löntagarorganisationerna.Utredningen har i samråd med LO, TCO, ABF och TBV dragit upp riktlinjer för huren sådan försöksverksamhet skulle kunna organiseras, men framhåller att ävenövriga studieförbund bör kunna delta i verksamheten. Huvudsyftetmed denna verksamhet är att återknyta kontakten bok-arbetsplats och därmedmöjliggöra en bredare spridning av lättillgänglig kvalitetslitteratur. Depresumtiva läsecirkelsmedlemmarna kontaktas på arbetsplatserna och erbjuds attgenom medlemskap i en läsecirkel få läsa ett antal böcker, varav en sedanbehålls. Verksamheten bedrivs i samarbete mellan staten och berörda fack- ochstudieförbund. Avtal träffas med bokhandlare eller förlag i frågor rörandebokpris och distribution. Studieförbunden utväljer försöksorter och ombesörjerden erforderliga direktkontakten med medlemmarna. De olika parterna utarbetargemensamt informationsmaterial och instruktioner för handläggare på olikanivåer. Eftersom den föreslagna verksamheten i stor utsträckningvänder sig till personer utan vana vid bokinköp anser utredningen att medlemmarnasköpkostnader bör reduceras kraftigt. anses vara ett attraktivterbjudande, och cirklarna bör omfatta tio böcker. En försöksverksamhet enligtdessa riktlinjer torde kräva ett initialstöd av . Utredningen erinrar om att kommunernas allmänkulturellaverksamhet, ofta kanaliserad genom biblioteken, expanderat kraftigt undersenare år, och om att betänkande Ny kulturpolitik innehållerförslag om statsbidrag bl. a. tiU framträdanden av enskilda kulturarbetare. Detär därför väsentligt att Författarcentrum ges sådana resurser att efterfråganpå författarframträdanden kan mötas. Utredningen anser att Författarcentrumsverksamhet i allt väsentligt funnit sin form och finner det lämpligt att dennaäven i fortsättningen byggs upp kring rådgivning och lokala initiativ, med denegeninitierade verksamheten koncentrerad till enskilda större initiativ. är en stiftelse, grundad 1965.Stiftelsens ändamål är att insamla på svenska utgiven barn- ochungdomslitteratur, att skapa ett forsknings- och referensbibliotek, att samlaoch arkivera värdefullt originalmaterial, att verka för utvidgad undervisningoch forskning på området samt att stå till tjänst med upplysningar. Institutet förestås av en heltidsanställd föreståndare.Därutöver finns viss timtjänstgörande biblioteksutbildad personal ochkontorspersonal. Utredningen fick i skrivelse från chefenför i uppgift även att överväga ställning och organisation.