prop · FY0381 · 1975-12-31 00:00:00 — Såvittgäller de ekonomiska mål som kan komma till användning pekar verkel påbetydelsen av alt arbeta med mål som uttrycker produktivitet och effektivitet.Också riksrevisionsverkel, som tolkar utredningens uttalande som attluftfartsverkels organisationsenheters verksamhet skall styras via ekonomiskaresultatmål och med hjälp av ell väl utvecklat budget- och uppföljningssystem,har iniel all invända mol elt sådant ekononiiadniinislralivi slyrsysiem. SAS/L/Nförklarar alt endast genoni etl ökal ekonomiskt ansvar kostnadsmedvetenhet kankomma all genomsyra hela organisationen. Utläggningen av kostnadsansvar på de olikadelarna i organisationen får dock inle ske på sådant säu atl behov av nyabefattningshavare uppstår. Utredningensuttalanden om det p e r s o n a 1 a d m i n i s t r a t i v a arbetetsprincipiella inriktning i organisationen, bl. a. dess spridning i organisationen,vinner uttryckligt gillande hos luftfarlsverkel. statens personalnämnd och TCO-S.TCO-S framhåller all med den föreslagna organisationen och det därmed förenaderollspelet uppfylls ur organisationens synpunkt väsentliga krav vad gäller den personaladminislralivafunktionen. TCO-S menar emellertid att ett säkerställande av personalinflylandeutgör en förutsättning föratl personalfunktionen i dess policyskapande rollfår genomslag inom hela luftfartsverket. Sålunda föreslås altfrågor om lillsäiining av tjänst, besvärsärenden i personaladminislralivafrågor, omplacering av personal saml uppsägning av personal beslutas i verkelscentrala företagsnämnd, lämpligen i form av att ett särskilt personaladministrativtutskott till denn:i inrättas. På motsvarande sätt skulle den beslutsbefogenhetsom tillkommer lokala förvalt- 4 Hiksda.i;i'n l')75. ningscheferi personaladminislraliva ärenden, utövas av den lokala företagsnämnden eller utskoiitill denna.' Del bör uppdras åt luftfartsverket atl inkomma till regeringen medförslag till preciseringar av hur inflytande-organen skall fungera. 1 sammanhanget lar TCO-Sockså upp ulbildningsfunktionen och understryker därvid viklen av alt del skeren rejäl upprustning av utbildningsfunktionen för personal med arbetsuppgifterinom markljänstorgani-saiionen såsom lerminalljänst, räddningstjänst ochteknisk tjänst. Del bör allvariigt prövas om inle underiag föreligger för alletablera en skola, där ju även utanför verket stående förelag kan utgöraavnämare. Personalinflylandefrågornatas också upp av /SR, som förutsätter att luftfartsverket i samband medomorganisationen skall initiera utformningen av lösningar till ökalpersonalinflytande. anser atl personalen bör försäkras inflytande/medverkangenom representation i styrelsen, representation i direktionen, representationvid exempelvis chefens för huvudenhelen "rådgivande" sammanträdenmed sina sektionschefer i ärenden rörande avdelningens verksamhet saml, vidlokala enheter, samrådsräll i personal- och verksanihelsplaneringsfrågor.Föreningen tar också upp frågor om förelagsnämndsverksamhelen. I anslutninghärtill framhåller man atl del bör tillskapas en funktion inom vissaförelagsnämnder avsedda för beredning av personal- och tillsättningsärenden.Vid tillsättningsärenden skall representant ur aktuellt kompetensområde delta. Luftfarlsverksulredningenhar också i enlighei med sina direktiv lagil upp vissa frågor rörande chefen förluftfartsinspeklionen självständiga ansvar, i flygsäkerhetsfrågor, bl. a.såvitt avser dennes möjligheter alt besluta om att föra fråga om brott molflygsäkerhets-föreskrifter till ålalsprövning. Liiftfartsverketoch chefen för luftfartsinspektionen ansluter sig till utredningens synpunkler.Verkel har utvecklat sin syn på handläggningsordningen i en till yltrandelfogad promemoria. /SR släller sigtveksam till förslaget och anser att nuvarande ordning bör beslå, dvs. atlverkels ombudsman skall vara föredragande i disciplinärenden. Disciplinärendenbör enligl organisationens mening faen enhetlig juridisk och objektivbedömning. Chefen för luftfartsinspeklionen måsle anses ha etl starkl intressealt reagera mol varje brott mol säkerhetsföreskrifterna och denne företräderdärigenom ell partsintresse. Ur personalens synvinkel måste givetvis enobjektiv bedömning vara elt krav. flnner inte ändringen motiverad. Mot bakgrund avverksledningens gängse befogenheter beträffande disciplinära ålgärder börsärskild ändring inle föreskrivas. Någraremissorgan tar också upp frågor rörande inriktningen av luftfarts-inspektionensverksamhet liksom finansieringen av dess verksamhet. Medutgångspunkt i sina direktiv har ulredningen övervägl ell anlal frå- geställningarsom aktualiseras av den av stalsmaklerna redan beslutade i n -legrationen av nuvarandecivila och mililära flygtrafikledningsorganisationer. Såvittgäller frågan om försvarets myndigheters inflytan-d e i den integrerade flygtrafiktjänstorganisationentar överbefälhavaren upp som en allmän utgångspunkt för sina redovisadesynpunkter de specifika problem som sammanhänger med de försvarsmakten åvilandeberedskapsuppgifterna och förberedelserna för uppgifter i krig. Överbefälhavarenanser alt ulredningen på elt olillfredssiällande sätt redovisat de organisatoriskakonsekvenserna av den beslutade integrationen men kan godta den föreslagnaorganisationsstrukturen med de preciseringar av lydnadsförhållanden sombetingas av det ansvar som åvilar försvarets myndigheter. Beredskapsuppgifternai fred och förberedelser för uppgifter i krig måste enligl överbefälhavarenkunna fullgöras i samma utsträckning som . Flygtrafikledningens organisationi fred måsle därför vara så utformad och ha sådana lydnadsförhållanden att denär lätt omställbar lill krigsorganisation och atl den kan lösa de flygtrafikledningsuppgiftersom tillkommer vid en höjd beredskap vid flygförbanden i fred. Mililäraoperativa chefer måste därför i fred - inom ramen för sill ansvar - kunna geerforderliga anvisningar rörande uppgifter och personalulnylljande vidberedskap, krigs- och nio-biliseringsförberedelser samt operativa order till deorganisationsenheter inom flygtraflkljänslen som är underställda dessa i krig.Överbefälhavaren föreslår att ansvarsfördelningen regleras så att de militäraoperativa cheferna och chefen för flygvapnet i resp. instruktion ges erforderiiganvisnings- och direktivrätl gentemot luftfartsverket i dessa frågor. Fråganom övergång från freds- till krigsorganisation berörs också av försvarets rationaliserlngslnsiiiui.En bedömning utifrån instiluiels allmänna kännedom om de organisatoriska förulsältningarnatalar för att kraven på en snabb och smidig övergång till krigsorganisationenkan tillgodoses i den föreslagna organisationen. En förutsättning är dock attpersonalrekrytering m. ni. sker med utgångspunkt i de beredskapskrav som ställspä organisationen. Ifråga om den överenskommelse som enligl utredningens förslag bör iräffas mellanluftfartsverket och chefen för flygvapnel för att trygga erforderiig samverkanframhåller överbefälhavaren all överenskommelsen måste grundas på förhållandet attövergripande militära krav måste ställas på flygtrafiktjänsten ochluftfartsverkels organisation. Chefen för flygvapnel måste, som försvarsmaktensföreträdare för flygtrafiktjänsten, tillförsäkras inflytande över beslut .somberör dennes ansvarsområde i fråga om organisation, utrustning, personal ochutbildning. Luftfartsverksutredningensförslag vad giiller förstärkning av luftfartsverket med militär personal ur flygvapnetatt ingå i verkets organisation biträds av överbefälhavaren, som dock inte villta ställning i an-talsfrågan. Denna föreslås närmare penetreras i samband medutformning av detaljorganisalion och uppgifter och senare kunnaprövas med hänsyn till vunna erfarenheter. Liknande synpunkter framförs avförsvarels railo-nallseringsinstltui. Motsvarande synpunkter framförs av debåda remissin-.stanserna vad gäller utredningens förslug i fråga om flygirafi kledarei tjänstgöring vid flygslaben. Svenskaflygtrajikledareföreiilngen ifrågasätter chefensför flygvapnel behov av att ha ofllcerskompetens företrädd vid luftfartsverket. Försvarels rationaliseringsinstliui lar upp mililärassisienlensroll och menar alt denne bör ges vidgade uppgifter och befogenheter. Del syneslämpligt att han permanent ingår i luftfartsverkels direktion. Utredningensförslag i fråga om del lokala flyglrafikledningsorgan e t s slällning vidmilitär enhet, som förutsatts gälla , tillstyrks av luflfarlsverkei,chefen för luflfarlsinspekiionen, siaiskontoret och utgår ifrån alt den föreslagna organisationslösningen intekommer all medföra ingripanden från förbandschefens sida i flyglrafikledniiigsijänslensfack-niässiga utövande och atl - oavsett de formella lydnadsförhållandena -öppnakontaktvägar kun hållus mellan luftfartsverket och dess ATS-personal påmilitära fiygplulser. Liknande synpunkler framförs också av chefen for luflfarlsinspekiionen,som härutöver tillägger ull ordningen inle hindrar att militär chef via trafikledarenkan fi-aniföru sinu order lill mililäru flygförare, så länge den behörige iruflkledarengenom meddelade färdtillstånd säkerställer stadgad .separation till undruluftfartyg. Siaiskontoret har förståelse för atl en avvikelse från grundprincipenom det lokala ATS-organets ställning gentemot huvudenheten övergångsvis kun vurabefogad men anser, ull mun senast inom den föreslugna femårsperioden bör uppnåden enhetlighet för flygtrafiktjänsten, som utgör konsekvensen av en lotulinordning under luftlurtsverkel. Svenska flyglrafikledareföreningenkan som organisalorisk principlösning inle acceptera en unnorlunda organisationför irafikledning vid militär anläggning än den som ullniänt uvses gälla förförhållandet mellan lokul chef och huvudenhetens chef. Förbundschefens behov uvpåverkun kan tillgodoses genom direklivräu i de frågor som utredningen angivit.Föreningen ur emellertid tveksum om allu övergångsfrågor hinner lösus på elt tillfredssiällandesätt. För utt erhållu en lugnure iniegreringsfas kan därför den tö-reslugnu orgunisationsformengodtas under en övergångstid. Ett villkor härför ur utt irufikledningen orguniserasdirekt under förbandschefen utun niel-lunliggunde nivåer. Även överbefälhavaren och försvarels raiionaliseringslnsiltuitillslyrker utredningens förslug. De bådu remissinstanserna unser dock att detlokulu ATS-organet bör inordnus under f 1 y g c h e fe n i den s. k.flygenheten vid förbundet. Överhcfälhavaren motsäller sig alt nu tidsmässigt fastslåen översyn UV den lokulu orgunisutionen. Översyn av organisulionen måslekunna ske i takt med vunna erfarenheter på såväl civil som militär sida samtmed beaktande av torändringar inom försvarsmuktens freds- och krigsorguni-sation. Försvarels raiionallseringslnstiiui finner för sin del atlom påtagliga skäl härför föreligger, en allmän uppföljning av orgunisutionenbör kunnu komma till stånd. Orgunisationens ändamålsenlighet i bl. u.effektivitets- och kost-nudshänseende såväl på central som lokul nivå börhärvid kunna prövas. Ulredningen huruvsell ull den föreslagnu organisulionen börgällusumlligakonirollorgan vid mililäru enheter utom Östgöta ter mina Ikon-l r o 11, Ö K Coch - på sikl -lerminalkonlroll. Förslugel tillstyrks uv chefen for luflfarlsinspekiionen. unser, i konsekvens medsill slällnings-luguntle lill en övergångsvis lösning enligl utredningensmodell förde övriga flyglrufikledningsorgunen vid mililär enhet, att även ÖKCunder en övergångsperiod bör kunnu sorteru under förbandschefen. Skulle ändå fusiläggasett avsteg från principen, vilkel ulredningen gjort, måste jämväl flygplatskontrollenvid F 13 innefattas. Överbefälhavaren och försvarels ratlonaliseringslnsiiiutavvisar förslagel. Överbetälhuvuren frumhåller utt ÖKC är uppbyggd ochhuvudsakligen di-mensionerud för utt den militära flygverksamheten i områdetskall kunna bedrivas rationellt och med säkerhet. Den löpande irufikledningslekniskasamverkan mellan avviker inte principiellt från förhållundetmellan övrigu mililäru lerminulkonlroller och ACC. Utredningens förslug skulleförsvåra det samulnyttjunde uv personal mellan oliku ATS-ftmktioner inom östgötaoinrådelsom i dug sker. ÖKC föreslås därför ingå i flottiljorgunisutionen (F 13) ilikhet med övriga ATS-organ vid mililära förbund. För detiu tulur ävenbetydelsen uv personalens sumhörighelskänsla med förbundet. Överbefälhavaren,försvarels roilonaliseiingslnsillia och turupp utredningens ultulunden om de mililäru kontroll-orgunen vid ,rlunduflygplats (kontroll) och - - vid Slurups flygpluts (Skånekontroll). Överbefiilhavaren ultuluratt förslagel godtas under förutsättning uttde uppgifter som i dug åvilur de bådu kontrollernu i fruni-liden åläggs och kunlösus under chefen för flyglrufikledningen vid Arlundu resp. Slurup. Terminulkonlrollernuföreslås i princip orguniseras i en civil och en militär del, där personalen iden pruklisku tjänsten kun sumulnylljus. Mililurbefiilhavure och flotliljchefermåste kunnu ge chefen för operutivu order rörunde insutsberedskap sunilunvisningur i fråga om be-redskup och krigsförberedelser vud gäller de enheter vilkuär underställda dessa i krig. Chefen för föreslås även ges iuppgift ull medverka i förbandsproduklionen enligl floltiljchefs (ellermotsvarande) anvisningar för förbundens utbildning. Överbefiilhavaren anser utt vud ovan frumförts även skallgälla lerniinalkonlroHdå denna upprältuls (enligl nuvarunde planer 1978). Demililära regionkonlrollernas (REC) organisatoriska inordnande berörs avöverbefälhavaren och liiftfartsverket som båda konstaterar atl organen kommeralt överföras till konirollceniralerna i samband med den s. k. ATCAS-uppbyggnaden.Överbefälhavaren anser alt militärbefäl-havare och sektorchef måste få anvisningsrättgentemot dessa regionala funktioner. Överbefälhavarenlar också upp frågan om den organisatoriska slällning som bör gälla förlärarpersonalen vid den s. k förberedande flyglrafikledar-ulbildningen vid (F 5). Överbefälhavaren förutsätter alt dessa flygirafikledare underställschefen för och alt denne i sin lur lyder under luftfartsverketi fackmässiga frågor rörande fredsniässig flygtrafikledning. 1 denna fråga uttalarSvenska flygtrajikledareföreningen att man inte ser något som hindrar atl den"förberedande flyglrafikledarskolan" organiseras som en enhet underchefen för fiygtrafikledarskolun i Slurup. anfört om flygtrafikledarnas reserv-anställning biträds avöverbefälhavaren och Svenska flygtrafikledarför-eningen. Försvarets raiionallseringslnslllulanser inle alt utredningen gjort det sannolikt atl en sådan lösning ärgodtagbar. Inslilulet anser ull krigsorganisationens - liksom flygvapnels fredsorganisalions- behov i huvudsak måste tillgodoses av personal som i fred är anställd somcivil i luftfartsverket. Den bör i krig kunna åläggas all tjänstgöra i militärlförband, t. ex. med slöd av lagen om skyldighel för civilförsvarsplikligaall Ijänslgöra vid krigsmakten. Institutet anser atl härmed samnianhängande frågorbör studeras ytterligare. Ifråga om överföringen av person ul till luftfartsverket framhålleröverbefälhavaren att, i enlighet med chefens för flygvapnel förslag tillpersonaluppsättning i den nya fredsorganisalionen, i vissa fall värnpliktiga trafikledarbiirädenkommer att ersättas med fast anställda assistenter. Överbefälhavarenförutsätter att även dessa tjänster överförs till luftfarsverket. Utredningensförslag utt överföringen lill luftHirtsverket skull omfuiiu även trafikledningspersonalenvid den flygplulskontroll som /har i finner försvaretsmaterielverk inle tillräckligt moliverai. Luftfurlsverksulredningenhar dragit upp vissu riktlinjer när det gäller urbetsfördelningen mellan försvurelsmaterielverk och luflfurisverketi fråga om den teletekniska tjänsten.Televerket unser förslagel vara i linje med prop. Överbefälhavarenoch försvarels materielverk kun inte bilrudu utredningens upptaiining i dessaavseenden. kan inle unnat än i unduningsfall biträda uppfattningen altmateriel för flygtrafikledning entydigt kun avgränsas och vara etl rent fredsmässigtcivilt intresseområde. avberörd materielanskaffning samt av drift och underhåll bör utföras av materielverketmed utgångspunkt i av luftfartsverket i samråd med CFV utarbetadespecifikationer och direktiv. 1 fråga om drift- ochunderhåll bör totalansvaret ligga på den myndighet som har underhållsansvarelför huvuddelen av övrig materiel ingående i samma funklionskedjor och som har erforderiigatekniska kunskaper och resurser. Mol den bakgrunden finns del endasl en tänkbarleverantör av verkställande underhåll av all teleteknisk materiel på försvaretsflygplatser, nämligen enheter ur leleservicebusorganisulionen. Deltu gälleräven för Östgöta kontrollcentral. Ifråga om de ekonomiska konsekvenserna av en arbetsfördelning mellan de båduverken uilular materielverket atl för den integrerade flygtrafikledningen ochdess stödfunktioner en samhällsekonomisk helhetssyn också bör kunna tillämpas. Försvarelsralionallseringslnsiliut anser alt i fråga om principiell unsvars-och ulrusiningsfördelningbör den myndighet, som har störsi materielslock och därjämte ett operativt ansvarför materielens funktion i fred, jämväl ha förvaltnings- och typansvar. Ihuvudsak synes denna princip ha följts av ulredningen. De praktiska-ekonomiskakonsekvenserna kan dock i vissa fall motivera avsteg från denna princip. Insliluletbetonar vikten av att en dubblering av förvaltningsfunktioner hos de bådamyndigheterna undviks. Del förhållandet atl luftfartsverket enligtriksdagsbeslut skall vara central förvaltningsmyndighet för viss materiel börenligt instiluiels uppfattning inte utesluta att luftfartsverket uppdrar att handlägga vissa typer av förvaltningsärenden. 1praktiken skulle del innebära alt luftfartsverket köper tjänster från bl. 1fråga om drift och underhåll anser institutet, alt rationella, ekonomiska ochpraktiska skäl talar för atl nuvarande underhållsorganisulion bör ul-nylljus.För detlu talar även beredskapsskäl och krigsorganisaloriska skäl. Institutetutgår från alt i en angående ekonomiska frågor bl. a. bör regleras attförsvarsmakten inteå.samkas merkostnader för drift- ochunderhållsorganisationen vid flotliljernu. Förenadefabriksverken framhåller all förslaget skulle försämra möjligheterna atluppfylla operativa och ekonomiska krav likväl som att hålla anbefalldkrigsberedskap. Förslaget lorde också innebära en dubbeletablering inom vissa malerieloniråden.Den för civil flygtraflkledning tillkommande maierielen torde myckel väl kunnainlemmas inom redan etablerad underhållsverksamhet för civil/militär materiel. Ulredningenförutsätter, såviil gäller byggnader och kraft fö rsörj ning för kontrollorgan vidmilitära flygplalser, att forlifikalionsförvaltningen bör svara för anläggandeoch förvallning härav. Förslagel tillstyrks av förtlfikationsföivallnlngen ochförsvarets raiiona-liseringsinsiitut. anser atl förslagelbör vidgas lill all forlifikationsförvaltningen skull handha all verksamhet ifråga om fas- lighelersanskaffning, underhåll, drift och vård vad gäller militära flygplutser, medanluftfartsverket fastställer lokulprogram och operativa krav på lokalernu och iekonomiskt hänseende är atl unse som hyresgäst tillfortifikationsförvaltningen. Ifråga om överföringen av den teletekniska tjänsten från tarteleverket upp de funktioner som handläggs inom andra delar avorganisationen än inom luftfarlsradiokonlorel. a.det intima sambandet mellan drift och underhåll av anläggningar och fysisktanläggnings- (montage-) arbele. Del är därför ändamålsenligt, i första hand medhänsyn lill den teletekniska underhålls-organisationens driftunsvur, atl en ochsuninia orgunisalion utför både drift och underhåll sunil förekommande moniageurbetenpå anläggningar och utrustningur. Undanlug gäller givelvis förutrustningsleverantörers inslal-lalionsålaganden. Förhelt nya anläggningar råder oftu niotsvurande förhållanden. Det naturliga sambandetmellan niontageurbetets delaljutförande och den senure tekniska driften måstedessutom starkt poängleras i detta sammanhang. Televerketupplyser också om att luftfartsverket indikerat möjligheterna alt även ifortsättningen anlita leleverkel för drift och underhåll av luft-farisradioanläggningarna.Televerkel, som haren utbyggd organisalion för ändamålet, släller siggivelvis positiv till att fortsätta med denna verksamhet, liksom lill fortsallmontageverksumhet. Vadulredningen anförl om eventuell staiionering i Slurup av viss personal frånflygtrafiktjänstens huvudenhet bilrädes av lufifartsverkei som emellertidframhåller alt utvecklingsarbete tills vidare kan bedrivas genoni atlpersonalresurser tilirälligt förstärker flyglrafikledarskoluns resurser inomutvecklingsfunktionen. Liknande synpunkter framförs av . Fråganom sammansäitningen uv verkets styrelse hur berörts av ell pur remissinstanser. Utredningens förslug ifråga om t i d p u n k t e r för genomförande av organisations förslugelberörs av ett untal remisssinstan-ser. Televerkel ansluter sig till förslugelmed hänsyn lill sambundel med liden för luftfartsverkets utflyltning lillNorrköping . /SR framhåller ull det är av slörstu betydelse, uttomorgunisalionen och de därav föranledda AB-förhundlingarnu snurust genomfors. Organisulionenförutsätts i ulll väsentligt varu genomförd . /SR unserdet vara ett högst rimligt krav, utt de anställda i så god lid som möjligt fårbesked om vad deras urbete kommer ull beslå uv och på vilka ekonomisku villkor detlaskall utförus. Del är många tjänstemän, som f. n. tvekar beträffandeflyttningen lill . Derus beslul skulle underiättus av klara beskedinom rimlig tid beträffande verkels organisation och arbetsuppgifter. Överbefälhavarenifrågasätter om tidpunkten för över- förandellill luftfarlsverkel av den nuvarande militära delen av flygtrafiktjänsten ärrimlig med hänsyn lill den stora arbetsinsats som behövs. Delsynes mindre framsynt atl nu - ulan en fast plan för överförandel avförsvarsmaktens flygtrafiktjänst lill luftfarlsverkel - fastställa en sådan lidpunkt.Denna plan bör utarbetas av luftfarsverket i samråd med chefen för flygvapnet.Också försvarets raiionaliseringsinsiitui anser att det bör övervägas allnågot senarelägga överförandel. TCO-Sunderstryker atl vissa grundläggande förutsättningar bör vara uppfyllda innanomorganisationen påbörjas. Som sådana förutsättningar räknar TCO-S att avtalträffals om tjänsternas lönegradsplacering i den nya organisationen, att avtalträffats mellan å ena sidan luftfartsverket och å andra sidan chefen förflygvapnet och televerkel i väsentliga samordningsfrågor och alt för berördpersonal grundläggande förmånsfrågor lösls på elt tillfredssiällande sätt. anser att omorganisationens första etapp bör fruniflyttastill . Som en konsekvens härav bör ocksä genomförandet av denandra etappen kunna anslå lill . Luftfarlsverkelsvarar enligl sin instruktion förden civila luftfartens markorganisation, iden mån denna ankommer på staten och inte anförtrolls annan statlig myndighet,samt handlägger ärenden om den civila luftfarten. bedriver sin verksumheli affärsverkets form. Tillverkels huvuduppgifter hör all driva och förvalla vissa flygplalser för civilluftfart. Delta innefattar f. n. - förutom att driva och förvalla 13 egnatrafikflygplatser och tre småflygfäll - att ansvara för driften av sta-lionsområdenaförden civila luftfurien på sex mililära flygplalser som enligt avtal mellanverket och flygvapnet upplåtits för civil trafik. En annan huvuduppgift är altsvara för Irafikledning för civil flyglraflk, dock inte på ovannämnda mililäru flygplalser,där ansvaret åvilar flygvapnet. Till huvuduppgifterna hör vidure att utövaöverinseendet över flygsäkerheten för den civilu luftfurien. Slutligen harverket som ytteriigare en huvuduppgift att handlägga vissa myndighetsuppgifterpå trafikområdet. Häri ingår bl.a. tillståndsgivning för olika former avluftfart samt prövning och godkännunde av de reguljära flygföretugens trafikprogruni,lidtabeller och luxor. Luftfartsverketleds av en styrelse. Styrelsen utgörs av generuldirektören som styrelsensordförande och fem andra av regeringen särskilt utsedda ledumöter. Chef för luftfurtsverkeiur en generaldirektör.