prop · FY0324 · 1975-12-31 00:00:00 — sattom man jämför med nuvarande förkunskapskrav. Den föreslagna normalvägen gersåledes förutom allmän behörighet även behörighet för studier i slöjd. För detandra ämnet i en föreslagen kombination, kan därutöver tillkomna omfattandekompletteringskrav. Koramitténs förslag till utbildningsgång i slöjd såvälträ- och metallslöjd som textUslöjd har kritiserats av t. ex. . Storasvårigheter föreligger även att genom studier i gymnasieskolan uppfyllaförkunskapskraven för tillträde till den av koraraittén föreslagna UtbUdningenför blivande lärare i teckning och annat ämne. Kompetenskommitténhar i sitt betänkande (SOU 1974: 71) Om behörighet och antagning tUl högskolaninte behandlat antagnlngsbestäm-raelserna tUl de här aktuellalärarutbildningarna. Regeringen har beslutat propositionangående reforraering av högskoleutbildningen m. ra. 1975: 9). Ipropositionen berörs frågor om behörighet och antagning tiU högre utbildning.Jag avser att återkomma till regeringen i dessa frågor för de lärarutbUdningar sorabehandats av lä-rarutbUdningskommittén. Trotsmin positiva inställning tUl en vidgad lärarbehörighet finner jag det intemöjligt att nu föreslå ett genomförande av förslaget i dess helhet. Enanledning är att jag anser att det vid remissbehandlingen av förslaget kommitfram övertygande skäl för att i varje fall f. n. bibehålla ettämnesutbildningoch ettämnestjänster för lärare i LUK-ämnena. Detta berörs även under punkten3 i direktiven till lärarutbildningskommittén. Därvid framhålls att det tordefinnas personer, som skulle vara utmärkt lämpade som lärare i ett övningsämnemen som tvekar inför utbildning i ytterligare ett ämne. Därför bör det inteuteslutas att det jämte tvåämneslärare skall kunna utbildas lärare i enbartett ämne. Ettytterligare skäl är de förändringar på lärarnas arbetsmarknad som har skettsedan betänkandena avgavs. TUlgången på ämneslärare är god. Mot dennabakgrand har ämneslärarutbildningen vid lärarhögskolorna de senaste årenminskats i fråga om kapacitet, I årets budgetproposition (prop 1975: 1 bU 10 s.380) har regeringen sålunda föreslagit att ämneslärarutbildningen skall omfatta1 150 intagningsplatser. Därav är högst 150 platser avsedda förvidareutbildning av mellanstadielärare. Utbildningen av lärare i LUK-ämnenföreslås för samma budgetår omfatta sammanlagt 722 intagningsplatser. Mednuvarande kapacitet på lärarutbildningen skuUe om kommittéförslagetgenomfördes redan från början ett stort antal av de sökande tilllärarhögskolorna behöva ha ett LUK-ämne i sin utbildning. Somjag har framhållit instäramer jag i de principer som ligger till grundför komraitténs förslag. Av skäl som här framförts finner jag emellertid attförslaget inte nu kan genomföras i dess helhet. Enligtmin mening bör delar av förslaget nu ligga tUl grund för en försöksverksamhet iett begränsat antal ämnen. 1975: 24 72 harjag valt de ämnen som jag, med hänsyn tlU bl. a. förkunskapskrav och utbUdningstid,anser lättast att förena raed studier i andra ämnen, nämligen gymnastik,kostkunskap samt miljö- och konsumenlkunskap. Studier i dessa ämnen förberederför verksamhet som lärare i gymnastik resp. hemkunskap, kostkunskap, bostads-och miljökunskap samt konsumentkunskap. Jag kommer i det följande att redogöraför uppläggningen av försöksutbUdningen. Jagavser således inte att föreslå att komraitténs förslag genoraförs beträffandeutbildningen av lärare i teckning. För att råda bot på lärar-bristen i ämnet ärdet enligt rain mening nödvändigt att öka kapaciteten i teckningslärarutbUdningen.Jag återkommer tlU denna fråga i det följande. Jagkommer vidare 1 särskilda avsnitt att ta upp frågor som rör lärare 1barnkunskap, barn- och ungdomskunskap, dramatik, familjekunskap, musik, slöjd,yrkesinriktade äranen i gymnasieskolan, samt frågan om utbildning av lärarutbUdare. Majoritetsförslagetom att erfarenhet av förvärvsarbete efter gymnasieskolan skaUvara särskilt behörighetskrav för tUlträde tiU lärarhögskolas ämneslärarlinjehar tUlstyrkts av vissa remissinstanser, bl. ,i , facklärarförbundet och . Flera remissinstanser, däribland SÖ ochTjänstemännens centralorganisation, har emellertid avstyrkt förslaget och istället förordat att arbetslivserfarenhet på frivUlig grund skall kunna gemeritpoäng vid ansökan tiU all lärarutbildning. Kommitténhar enligt min mening framfört tungt vägande skäl för sitt förslag, I anser jag att lärare genom arbetslivserfarenhet kan öka sinförståelse för bl. a. sociala förhållandens inverkan på elevernas utveckling.Jag är emellertid inte beredd att nu pröva frågan om arbetslivserfarenhet somsärskilt behörighetskrav enbart för ämneslärarutbildningen. I den nämndapropositionen om reformering av högskoleutbUdningen ra, m, (prop. 1975: 9)behandlas frågor angående meritvärdering av arbetslivserfarenhet vid urvaletbland sökande till högre UtbUdning. Vad som där sägs gäller även sökande tilllärarutbildning. Erfarenhet från arbetslivet är emellertid enligt min meningsärskilt väsentligt för lärare, eftersom dessa annars kanske aldrig får tUlfälleatt lära känna andra arbetsplatser än skolan. Jag avser därför att återkommatill regeringen med förslag om att i tilläggsdirektiv uppdra åt lärarutbUdningsutredningatt pröva frågan om obligatorisk arbetslivserfarenhet som ett led i alllärarutbildning. Idirektiven tUl lärarutbildningsutredningen har jag angivit att de sakkunniga,i avvaktan på stäUningstagande tUl lärarutbUdningskommitténs förslag, inte börbehandla de utbUdningar som omfattats av koramitténs uppdrag. Mot bakgrand avden av mig i direktiven till utredningen redo- 1975: 24 73 visadesynen på lärarutbildningen bör utredningen nu naturligen även behandla deutbildningar som har utretts av lärarutbUdningskommittén, Jag avser attåterkomma tUl regeringen i denna fråga. Kommitténhar framfört vissa synpunkter på raöjligheterna till fortbildning för lärare iLUK-ämnen, Det ankommer på SÖ att i det löpande arbetet beakta dessasynpunkter. Beträffandeforskning och forskarutbUdning i LUK-äranen vill jag erinra om departementschefensuttalande i prop. 1975: 9 att ett samspel mellan grandläggande utbildning ochforskning/forskarutbildning bör komma tUl stånd inom all högskoleutbUdning. Somfraragår av propositionen koraraer chefen för att iannat sammanhang föreslå regeringen att uppdra åt den tillkalladeforskarutbildningsutredningen att utreda konsekvensema för bl. a. behörighetoch urval av en vidgad rekrytering till forskarutbildning. I nämnda propositionframhålls vidare att frågor ora utarbetande av studieplaner m. m, för forskarutbUdninginom nya områden i första hand är att se som en angelägenhet förhögskolemyndigheterna i deras fortlöpande planerings- och utvecklingsarbete, Försöksutbildningenbör anordnas fr. o. m. /78 i huvudsak enligt de förslag som harlagts fram av,kommittén. Ämnesutbildningen i LUK-ämnet bör motsvara 60 poängvid nuvarande fUosofisk fakultet. För de här aktuella. utbUdningarna i gymnastik,kostkunskap och miljö- och konsuraentkunskap har närraast berördaremissinstanser tillstyrkt en sådan studieorganisation, Sludiernai gymnastik resp, koslkunskap och miljö- och konsumentkunskap bör kunnakombineras med studiekurser inom ett ämnesområde vid nuvarande fUosofiskfakultet som ger ämnesleorelisk behörighet för lärartjänst vid ochgymnasieskolan. Studierna i LUK-ämnet bör omfatta minst 60 poäng. De bör kunnatillgodoräknas i nuvarande filosofie kandidat-examen, I deämnen, sora jag här har föreslagit skall ingå i försöksverksamheten, harkommittén föreslagit en rad påbyggnadskurser motsvarande 20 poäng. Det bör ingåi det fortsatta planeringsarbetet att överväga i vilken omfattning dessakurser skall anordnas. Föratt de studerande redan under ämnesstudierna skaU få kontakt med sitt kommandeyrke föreslår kommittén att åtta veckors lärarinriktad yrkesförberedelse skalläga rum paraUellt med ämnesstudierna. Därav skall förläggas tUIden tid då studier bedrivs i LUK-. Jag instäramer i princip i förslagetoch förordar att fyra veckors yrkesförberedelse anordnas under studierna igymnastik resp. koslkunskap och miljö- och konsumentkunskap för de studerandesom deltar i försöksutbildningen. På grund av de organisatoriska svårigheternaär jag 1975: 24 74 f.n. inte beredd att förorda att yrkesförberedelse anordnas även under studiernai det andra ämnet i de föreslagna ämneskombinationerna. Jag förutsätter attlärarutbildningsutredningen vid sin behandling av frågor om studiernasorganisation utreder föratsättningama för att ge de studerande inom ämnesläramtbUdningenstörre möjlighet än de nu har att på ett tidigt stadium komma i kontakt medskolans arbete. Härvid bör beaktas de förbättrade möjligheter att organisera äranesläraratbildnlngen1 sammanhängande, målinriktade linjer, som kommer att föreligga vid ett bifalltill förslagen i propositionen om reformering av högskoleutbildningen ra, m. (prop.1975: 9). Praktisk-pedagogiskutbildning bör äga rum efter avslutade ämnes-studier. 1975: 9 behandlas förslag till regler för behörighet och urval vidantagning tUl grundläggande högskoleutbUdning. Enligt förslaget skall de nyareglerna första gången tillämpas vid den antagning som avser höstterminen1977. Jag förordar att dessa regler skall gälla även inom försöksutbildningen.För varje ämnesområde sora ingår i utbildningen bör gälla särskilda förkunskapskravsom jag återkoramer till i det följande. Detankommer på regeringen att meddela bestäraraelser ora utbildningen. Jag avseratt i annat sammanhang återkomma till regeringen beträffande frågan omdimensionering av försöksutbildningen och medelsbehov för denna. Detär angeläget att tjänster inrättas med de ämneskorabinationer som ingår 1 försöksutbUdningen.För ämnesteoretisk behörighet till lärartjänst bör krävas studiekursermotsvarande minst 60 poäng i gyranastik resp. kostkunskap och railjö- ochkonsumentkunskap samt studiekurser om sammanlagt 60 poäng inom ett eller tvåandra ämnesområden vid nuvarande fUosofisk fakultet. Med hänsyn till att utbUdningenhar karaktär av försöksutbildning bör endast extra ordinarie och extratjänster inrättas. Beträffande avtalbara löne- och arbetsvillkor för tjänst somlärare i ämneskombination vari LUK-ämne ingår samt för de lärare som medverkari försöksutbildningen avser jag att ge förhandlingsuppdrag.Det ankomraer på regeringen att raeddela bestämmelser om lärartjänster. Lärarutbildningskommitténhar föreslagit att adjunktstjänster i ämneskombination, vari LUK-ämne ingår,inrättas vid skolväsendet i kommunen i stället för som vid viss skolform och att tjänstgörmgen tills vidare föriäggs helt eller huvudsakligen tillviss skolenhet. Lektorstjänst i LUK-ämne skall enligt förslaget inrättas vidskolväsendet i komraunen utan att knytas till viss skolforra. Jag är inteberedd att f. n. ta ställning till förslaget ora inrättande av adjunkts- ochlektorstjänster i LUK-ämnen. I övrigt finner jag att förslaget, i vad avserfrågan om tjänsternas anknytnmg till skolväsendet i komraunen, har nära sambandmed arbe- 1975: 24 75 tetinom utredningen om skolan, staten och kommunema (SSK). Jag avser därför att iannat sammanhang föreslå att SSK får i uppdrag att pröva denna fråga. Jagavser även att i annat sammanhang föreslå regeringen att de för utbildningenansvariga myndighetema i samråd med de organisationskommittéer som fömtskickatsi prop. 1975: 9 och som är berörda av den här aktuella försöksutbildningen får i uppdrag att planera för försöksutbildningen. Vidare bör berördamyndigheter följa verksamheten och efter en femårsperiod inkomma medredogörelse för denna. LärarutbUdningskommitténutgår från att gymnastik regelraässigt skall kunna kombineras med ett annatämne. I förekommande fall kan ett tredje ämnen ingå i tjänsten. I förslagettill ämneskorabinationer raed äranet gymnastik ingår kemi som tredje ämne ikombination med biologi. Därutöver har koraraittén föreslagit att gymnastikskall kunna kombineras med ett av ämnena engelska, tyska, franska, kemi ochmatematik. I likhet med berörda remissinstanser har jag i princip ingentingatt erinra mot kommitténs förslag. I den här föreslagna försöksverksamhetenbör antalet ämnen dock begränsas och endast omfatta ett språk, nämligenengelska, samt biologi, kemi och matematik. Ämnesutbildningeni gymnastik bör enligt min mening anordnas i med utnyttjande avtillgängliga resurser på orten. Försärskild behörighet till försöksutbUdningen har koraraittén föreslagit förkunskaperi gymnastik, naturkunskap och samhällskunskap från rainst tvåårig gyranaslelinjeeller motsvarande. Det bör ankoraraa på berörd myndighet att fastställa de särskUdaförkunskapskraven för tillträde till försöksutbildningen. Kommitténs förslaghärvidlag förefaller väl avpassat. Lärarei hemkunskap, kostkunskap, bostads/miljökunskap samt konsumentkunskap Utbildningenbör avse studiekurser motsvarande 6080 poäng i kostkunskap och miljö- ochkonsumentkunskap. I enlighet med kommittéförslaget bör i studiegången ämnenabiologi, kemi, matematik och samhäUskunskap kuima kombineras med dessa ämnen.Detta har också tillstyrkts av berörda remissinstanser. Ämnesutbildningen ikostkunskap och mUjö- och konsumentkunskap bör enligt min mening anordnas iUmeå med utnyttjande av tillgängliga resurser på orten. Lärarutbildningskommitténsförslag om förkunskapskrav för studier i kostkunskap och miljö- ochkonsumentkunskap bör enligt min mening övervägas ytterligare med beaktande avstatsmaktemas principuttalande om att det bör finnas en s. k. normalväg genomgymnasieskolan för varje Det bör ankomma på berörda myndigheter att fastställa vilkaförkunskaper som skall krävas för särskild behörighet att studera kostkunskapoch miljö- och konsumentkunskap inom försöksutbUdningen. 5.3.3 Lärarei barnkunskap, barn- och ungdomskunskap samt famUje kunskap Undervisningi bamkunskap meddelas dels på högstadium, dels på gymnasieskolanskonsumtionslinje och vårdlinje. Bam-och ungdomskimskap läses endast i årskurs 2på vårdlinjen. Familjekunskap förekommer som eget ämne endast inom gyranasieskolan,dels i konsumentlinjens första årskurs, dels i vårdlinjens andra årskurs. Detstörsta antalet undervisningstimmar för dessa lärare fmns inom den tvåårigavårdlinjen, grenen för barna- och imgdorasvård. 1968års barnstugeutredning har genora tilläggsdirektiv fått i uppdragatt utreda de personalutbildningsfrågor som aktualiseras av ett genomförande avutredningens förslag rörande daghem och förskola (prop. 1973: 136, SoU 1973:30, rskr 1973: 372). I utredningsuppdraget ingår bl, a. att undersöka den utbUdningav barnskötare som anordnas på gymnasieskolans vårdlinje. Utredningen, somräknar med att avsluta sitt arbete , avser att beröra frågan omutbildning av lärare för denna bamskötarutbUdning. Frågan om utbildning av lärarei bamkunskap med näraliggande ämnen bör bedömas i samband med prövningen avbarnstugeutredningens förslag. Dramatiskverksarahet förekommer i inom ämnena svenska, främmande språk,musik samt framför allt som en viktig del av tillvalsämnet konst, Igymnasieskolan kan eleverna på treårig ekonomisk, humanistisk ochsamhällsvetenskaplig linje genom val av estetisk variant byta ut ett moderntspråk i vardera årskurserna 2 och 3 mot bl. a, tre veckotiraraar dramatik. Påtvåårig social och ekonomisk linje kan dramatik läsas sora tillvalsämne med treveckotimmar i vardera årskursen. Försöksverksamhet som medger en meromfattande specialisering förekommer på den sociala linjen. Dessutom finnsviss, möjlighet till frivillig undervisning i gymnasieskolan. Högrestudier i dramatik kan bedrivas som alternativa studiekurser inom ramen förämnesområdet litteraturvetenskap vid universUeten 1 , , ,och . På alla dessa orter utom Stockholra ges altemativ studiekursora maximalt 40 poäng. I ges endast studiekurs ora 20 poäng. förslag skulle dramatik kunna studeras som självständigtämnesområde vid filosofisk fakultet. I de föreslagna ämneskombinationernaingår studiekurs om 40 poäng i dramatik. 1975: 24 77 anserjag att behovet av utbUdning av lärare i dramatik tills vidare är tillgodosettgenom de altemativa studiekurser inora ämnesområdet litteraturvetenskap somanordnas på flertalet universitetsorter. Enligtgällande bestäraraelser föreligger skyldighet för lärare i gymnastik, rausik,teckning och svenska att undervisa även i ämnet dramatik. Med hänsyn till detbegränsade tjänsteunderlaget i ämnet, sora förekommer endast i gymnasieskolan,är jag inte beredd att föreslå någon ändring på denna punkt. Jaghar tidigare nämnt att kritiska synpunkter har framförts av bl. förslag till behörighetskravför studier i vissa LUK-ämnen. Därvid har de föreslagna förkunskapskraven ibl, a. slöjdämnet trä- och metallslöjd särat textUslöjd ansettsotillräckliga järafört raed nuvarande förhåUanden. Enligt nu gällandeinträdeskrav till slöjdlärarserainariet, där lärare i trä- och metallslöjdutbildas, skall den sökande ha betyg från nioårig grandskola eller motsvarandekunskaper, särat ha genoragått förutbildning och/eller praktik delsinom det Verkstadstekniska området, dels inom det trätekniska området. Utbildningenvid slöjdlärarseminariet är ettårig. Ungefär halva året ägnas åt ämnesstudier,medan resten av tiden åtgår tiU studier i pedagogik/psykologi, metodik ochpraktik. Den sammanlagda tid sora en blivande slöjdlärare ägnar åt träning ochutbUdning i ämnet är f. n, ungefär . Kommitténföreslår att äranesstudiema i slöjd såväl trä och rae-tall som textU skall orafatta60 poäng, motsvarande tre terminers studietid. Enligt förslaget skall normalvägeni gymnasieskolan för att inhämta förkunskaper för ämnesstudier i slöjd vara dentvååriga sociala linjen. Därvid förutsätter kommittén att slöjd läses somtillvalsämne och teckning som obligatoriskt tillval. Den tid som enligtförslaget skulle ägnas åt ämnesutbUdning i slöjd (trä och metall) blir såledesavsevärt kortare än . Kommitténdiskuterar svårigheten att inhärata erforderliga förkunskaper i slöjd (trä ochmetaU) inora en och sararaa Unje på gymnasieskolan. Den mest adekvata färdighetsträningenkan enligt koraraUtén erhållas inora de trätekniska och Verkstadstekniskalinjerna. Dessutom behöver den studerande vissa förkunskaper i matematik ochnaturkunskap. Om förkunskapskrav i de yrkesinriktade ämnena skulle ställas upptillsararaans med kraven på förkunskaper inom det naturvetenskapliga området,måste dessa hämtas från tre olika linjer på gymnasieskolan. Detta strider dock1 alltför hög grad mot principen i riksdagsbeslutet om säkerställande av en normalväggenom gyranasieskolan för varje slag av eftergyranasiala studier. 1975: 24 78 Förhållandenaär jämförbara för tiUträde till ämnesutbildning i slöjd (textil). Även härframstår de av utredningen föreslagna förkunskapskraven som otillräckligajämfört med nuvarande förhållanden. Jaganser att den sammanlagda tid som enligt kommitténs förslag till UtbUdning avlärare i slöjd kan ägnas åt ämnet är alltför kort för att utbildningenskvalitet skall kunna bibehållas på en tUlfredsställande nivå. I avvaktan på detläroplansarbete med avseende på gymnasieskolan som pågår inom SÖ är jag inteberedd att nu vidta några genomgripande förändringar 1 denna skolform för atttillgodose förkunskapskraven för studier i slöjd. Rekryteringenav studerande tUl slöjdlärarseminariet har en annan karaktär än rekryteringentill de flesta andra lärarutbildningar. Förkunskapskravens betoning på utbUdningoch praktik från yrkeslivet har medfört att de sökande har förhållandevis kort teoretiskutbildning, I stället har de blivande slöjdlärarna erfarenheter frånarbetslivet, I synnerhet inom , som efter genomförandet av 1969 årsläroplan inte har någon yrkesinriktad undervisning, kan slöjdlärarna tillföra värdefuUakunskaper ora samhälle och yrkesliv. Ett genomförande av utredningsförslagetom utbildningsgång i trä- och metallslöjd skulle kunna förändra rekryteringentill slöjdlärarutbildningen, genom att de sökande enligt min mening kommer attha alltför begränsad erfarenhet av yrkes- och arbetsliv. Medde motiveringar sora här anförts är jag inte beredd att nu förorda attslöjdämnet tas med i en tvåämnesutbildning. Måletför slöjdundervisningen har, liksom skolans övergripande mål, förändrats genomde skolreformer som genomförts . Jag finner det angeläget att, inomramen för nuvarande utbUdningstid, vidta sådana förändringar att utbildningen ihögre grad motsvarar de krav som ställs på dagens skola. Som jag tidigare nämntavser jag att i annat sammanhang återkomma till regeringen i frågor rörandebehörighet och antagning bl. a. till slöjdlärarutbildningarna. Behovetav en utbyggnad av teckningslärarutbildningen, som bl. a, är klart redovisat ilärarutbildningskommitténs förslag, har jag redan nämnt. Utbyggnaden bör skegenom en ökning av antagningen till den reguljära teckningslärarutbildningen.Sådan utbildning förekommer endast på en ort i landet, 1 , där denanordnas vid teckningslärarinstitutet som hör tiU . Till utbUdningenantas f. n. I utbUdnmgen, som är treårig, integrerasämnesutbildning, pedagogik, metodik och praktik. anordnaräven särskild förberedande utbildning (det s. k. fack ), som omfattar ettår vid konstindustriella dagskolan och som i regel ingår i ut- 1975: 24 79 bildningenför saratliga studerande. Den nuvarande av SÖ fastställda timplanen förutbildningen har tiUämpats /69. Mitt förslag innebär att ettämnesutbildningenav teckningslärare i huvudsaklig överensstämmelse med den utbUdning, sombedrivs vid teckningslärarinstitutet, bör byggas ut. Starka skäl talar för enutbyggnad av sådan utbUdning utanför , Kommittén föreslog attteckningslärarutbildningen skuUe lokaliseras tUl tre orter, nämligenStockholm, och , Förslaget beträffande byggde på förutsättningenatt även annan högre konstnärlig utbildning skulle förlägas dit samtatt tillgången på lärarutbildare skulle förbättras genom förslaget om enämneslärarlinje vid , I fråga om valet av ort för en utbyggnadfår jag för egen del anföra följande. Kravenpå förläggningsort för en utbildning av det slag som teckningslärarutbildningenutgör är stora. För det första krävs en aktiv kul-turralljö både av allmännaskäl och med hänsyn till kraven på personal. Det raåste finnas lärare i framförallt olika konstnäriiga ämnen, både praktiskt och teoretiskt inriktade, samtmöjligheter att utan alltför stora kostnader anlita experter för olikaspecialuppgifter inom utbildningen. För det andra raåste det inom skolväsendetpå orten eller på ett begränsat avstånd från denna finnas förutsättningar föratt genomföra den praktiska delen av läraratbildningen. Av naturliga skäl är detlättast att i de största städerna tillgodose de speciella krav sorateckningslärarutbildningen ställer. Vid lokaliseringen bör emellertid ävenandra faktorer tas med i bedömningen. Det finns t. ex. anledning att ta hänsyntill i vilken del av landet behovet av utbildade är särskilt stort. Vidare ärdet rimligt att eftersträva en lokalisering som bidrar tUl en geografiskspridning av UtbUdningsmöjlighelerna, motiverad från såväl regionalpolitiskasom utbildningspolitiska och kulturpolitiska synpunkter. Jag hänvisar isammanhanget till vad som sägs i fråga om lokalisering av högskoleutbildning 1propositionen om reformering av högskoleutbildningen m, ra, (prop, 1975: 9),Jag har raed hänsyn till teckningsläraratbildningens krav funnit att det börfinnas förutsättningar att på ett godtagbart sätt genomföra sådan utbildning iUmeå och att också med hänsyn till övriga angivna faktorer är en lämpligort för utbyggnaden. Jaganser det angeläget att betona alt mitt val av för utbyggnad av teckningsläraratbildningeninte betyder ett ställningstagande i frågan om den lärapliga lokaliseringen avytterligare statiig högskoleutbildning inom bildkonst, konsthantverk ochdesign. Detbör uppdras åt SÖ att planera för en utbildning av lärare i teckning i Umeåsom kan påbörjas /77. Beträffande dimensioneringen avutbildningen avser jag att i annat sammanhang återkomma tUl regeringen. Vidriksdagens blfaU tUl prop. 1975: 9 komraer ansvaret för att genoraförautbildningen efter att ligga på 1975: 24 80