prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Skeppsprovningsanstallen framhåller all en nödvändigförutsättning för alt hålla den konsultativa och i allmänhet projektbundnauppdragsverksamheten vid skeppsprovningsanstallen på en godtagbarteknisk-vetenskaplig nivå är att uirymme finns för egen forskning. Med hänsyntill den snabba tekniska utvecklingen inom anstaltens verksamhetsområde ochanstaltens konkurrensläge är det angelägel alt denna forskning inle eftersatts.Nya utländska uppdrag erhålls ofta som följd av alt anstaltensteknisk-vetenskapliga kapacitel blir känd genom all egna forskningsresultatsprids intemationellt. Inför färdigstäUandet av det nya manöver- ochvåglaboratoriel (jfr prop. 1974: 1 bU. 15 s. 214) behövs enligl anstalten enintensifierad 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 220 forsknings-och utvecklingsaktivitet av grundläggande karaktär. Laboratoriet ger bl. a.ökade resurser för forsknings- och utvecklingsarbete avseendesjösäkerhet och miljövård. Skeppsprovningsanstallenframhåller att det är motiverat med en intensifierad satsning på forskning ochutveckling för att öka de svenska varvens konkurrenskraft, I en hårdnandekonjunktur är det angeläget att undersöka andra fartygstyper och studera merokonventionella lösningar för formgivning och framdrivning. För nästabudgeiår beräknar anstalten kostnadema under programmet tiU . Huvuddelen av kostnadema för myndighetsuppgifterhänför sig tUl behandling av remisser och förfrågningar från departementoch statliga myndigheter, diverse utredningar, försöksverksainhet med programbudgetering, inlem ulbUdning samt studiebesökoch visningar. Sammanlagt beräknaranstalten kostnadema under programmet till , /77,Ökningen motiveras av alt anstalten planerar en vidgad intern undervisnings-och fortbildningsverksamhet. Skeppsprovningsanstallen har vidare i särskildaskrivelser begärt kompensation för vissa lönekostnadsökningar under budgetåret1973/74. Läget ärbekymmersamt för världens varvsindustrier. Trots detta har statens skeppsprovningsanstaltunder det senaste årel haft en mycket godorderingång inom uppdragsverksamheten. I en hård internationell konkurrenshävdar sig anstalten väl genom sin höga tekniska och vetenskapliganivå. Del nya manöver- och våglaboratoriel, som beräknas kunna las i drift , kommer att bli envärdefull komplettering av anstaltens resurser och öka allsidigheten idess konkurrensförmåga. Detla är en klar fördel för den svenskavarvsindustrin. Särskilda medel bör, som jag kommer att redovisa vid minanmälan av bidragsanslaget, under nästa budgetår anvisas för all underlättaigångsättningen av verksamheten vid detta laboratorium. Jag hemställer att regeringenföreslår alt tiUStatens skeppsprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet för /77 anvisa ett förslagsanslag av , 1974/75 Ulgift 2 240 796 Reservaiion 458 743 1975/76Anslag 2 595 000 1976/77 Förslag 3100 000 Som har framgållav redogörelsen under anslagel till uppdragsverksamhet föreslår statensskeppsprovningsanstalt all bidragsanslaget höjs 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 221 från2 , budgetårel 1975/76 till , inkl. kostnader för höjtlönekostnadspålägg, /77. Bidragel bör för nästa budgeiår räknas upp med 305 000kr. Därutöver beräknar jag som ett engångsbidrag . för atlunderlätta igångsättningen av verksamheien vid del nya manöver- och våglaboratoriel.Sammanlagl bör alltså anslaget budgelårel 1976/77 föras upp med 3,1 mUj. Jaghemställer alt regeringen föreslår all till Bidrag till statens skeppsprovningsanstalt /77 anvisa ett reservationsanslag av . 1974/75Utgift 67 370 Reservation 12 917109 1975/76Anslag 1 000 000 1976/77Förslag 1 000 000 Från anslaget skall bestridas skeppsprovningsanstaltensinvestering i mer kostnadskrävande ulrusining. Ulrusining som anskaffas medanlitande av utmstningsanslaget tUlförs skeppsprovningsanstaltens ulmstningskapital.Medel motsvarande avskrivning och förräntning av utruslningskapitalet omförstUl särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Skeppsprovningsanstallen föreslår alt byggnadsstyrelsenfår i uppdrag atl utarbeta byggnadsprogram för en mindre skeppsprovningsrännai anslutning till anstaltens nuvarande anläggningar. Rännan avses avlasta denbefintliga stora skeppsprovningsrännan en mängd rutinför-sök. Koslnaderna förförsöken i den nya rännan bör kunna hållas lägre än i den befintliga storarännan bl. a. beroende på alt personalbehovet kan begränsas. Anstaltenuppskattar kostnaderna för att bygga den mindre rännan lill 1,5 mUj. ochför utmstning tiU 1,2 milj. kr. Ett manöver- och våglaboratorium är under uppförande ibyggnadsstyrelsens regi och beräknas kunna las i drift . Kostnadernaför utrustning kommer atl bli högre än beräknat och skeppsprovningsanstallenavser att senare äska erforderligt tUläggsanslag. För modernisering, nyanskaffning och komplettering avutrastning behövs 1 milj. kr. under /77. Förfortlöpande modernisering och komplettering av skeppsprovningsanstaltensutrustning beräknar jag för näsla budgetår 1 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår all lill : Utrustningför /77 anvisa elt reservationsanslag av . 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 222 1974/75Utgift 745 000 1975/76Anslag 790 000 1976/77Förslag 870 000 " Bidraget utgör statens stöd tiUIngenjörsvelenskapsakademiens (IVA) cenlrala verksamhet (jfr prop. 1968: 68 s.57, SU 1968: 131, rskr 1968: 304). Anslaget bör med hänsyn lill ökade kostnader räknas uppmed . Därutöver föreslår IVA atl anslaget ökas med för ökande kontakter med utländskaakademier, speciellt i och , för teknikvärdering och arbete rörandeforskningens organisalion och planering, för IVA:s externa biblioteksservice. Sammanlaglföreslås alltså all anslagel ökas med . IVA har tidigare framfört, att de medel tillbasverksamheten inom IVA:s utredningssekretariat samt informations- ochutlandssekretariat som utgår från styrelsen för teknisk utveckling (STU) ochstatens råd för vetenskaplig information och dokumentation (SINFDOK) borde ulgådirekt över statsbudgeten, IVA avstår från att äska en överflyttning avdessa medel till detta anslag, men understryker vikten av alt dessaverksamheter får en säker finansiering. För nästa budgetår bör anslaget räknas upp med 80 000kr, tUl totalt . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till /77 anvisa ett anslag av . 1974/75Utgift 3 250 000 1975/76Anslag 3 925 000 1976/77Förslag 4 610 000 är centralorgan förden nationella standardiseringsverksamheten och företräder i det internationellastandardiseringsarbetet. Kommissionen utarbetar och fastställer svenskstandard samt verkar för att denna används inom statlig 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 223 ochkommunal verksamhet liksom inom näringslivet. Kommissionen bidrar även tillsamordningen mellan slandardiseringsarbetet och varu-deklarationsverksamhelen, Koslnaderna för verksamheten bestrids genomslalsbidrag, kontant-bidrag från näringslivet och ersättningar från statiigaverk m, fl, samt genom försäljning av standardpublikationer. Sedan budgetårel1966/67 ulgör statsbidraget av näringslivets kontantbidrag till verksamhetenunder del sislförflutna budgetårel (jfr prop, 1966: 1 bil, 12 s. 42, SU 1966:10, rskr 1966: 10). Statsbidraget täcker därmed ca en fjärdedel av koslnadernaför verksamheten. För vart och elt av budgelåren 1973/741975/76 har kommissionendessulom erhållit . för atl underlätta etl samordnat införande iSverige av det internationeUa måtlenhetssyslemet SI. Näringslivets kontantbidrag till kommissionen och dessfackorgan under /75 var . Kommissionen hemställerdärför om statsbidrag för /77 av detta belopp elleravmndat . Kommissionen begär också etl särskilt bidrag förbudgetårel 1976/77 av , för vidgat intemationellt samarbele. hemställer vidare om ellfortsatt statsbidrag atl utnyttjas för ålgärder i samband med införandet iSverige av Sl-syslemet. En samordnad övergång till ett enhetligt måttsystem nedbringaromslällningskoslnaderna och möjliggör ett snabbt tUlgodogö-rande av vinsternamed della system. OmstäUningen planeras vara genomförd till slutet av år 1977.De åtgärder som för ett fortsatt samordnat Sl-program kommer all innebär en direkt avlastning för de statligamyndigheterna. För budgetårel 1976/77 erfordras enligt kommissionens bedömning200 , i statsbidrag för Sl-verksamhelen, En ändamålsenlig internationellstandardiseringsverksamhet och en ökad lillämpning av internationellastandarder bidrar till alt minska de tekniska handelshindren mellan olikaländer och därigenom gagna vår exportindustri. Det är väsentligt att svenskamyndigheter på ett tidigt stadium deltar i denna verksamhet för alt fåstandarderna så väl som möjligl anpassade till svenska bestämmelser. För verksamhet /77 bör statsbidrag utgå med . för allmänt nationeUtoch internationellt slandardiseringsarbele och med . för fortsallarbele med introduktion av Sl-systemel. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 224 Sammanlagt bör alltså anslaget nästa budgetår föras upp med . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Bidrag tillSveriges för budgetåret1976/77 anvisa elt anslag av . 1975/76Anslag 1102 800 000 1976/77Förslag 106 000 000 'Härutöver har . anvisats på tilläggsbudget I, Från anslagetfinansieras huvuddelen av det treåriga programmet för forskning och ulveckling inom energiområdet Huvudprogram Energiforskning(prop, 1975: 30 bU. 1 s. 431 och s, 475, NU 1975: 30, rskr 1975: 202), Förhuvudprogrammet och vissa därmed sammanhängande insatser har för treårsperioden1975/761977/78 angivits en sammanlagd medelsram om 366 milj. kr. /76 har anvisals sammanlagl 116,2 milj. kr. HuvudprogramEnergiforskning är uppdelat på sex program. För varje program finns ettprogramansvarigt organ. Energianvändning i industriella processer Programansvarigtorgan för program 1 är slyrelsen för teknisk utveckling (STU), STU anger atlinsatserna inom programmet kommer att omfatta dels dokumentation ochulvärdering av resultat av internationellt forsknings-och utvecklingsarbete, dels slöd till projeklutveckUng inom järn-,stål-, pappers- och massainduslrin med målsättning att på leda lillenergibesparing, STU framhåller alt det är viktigt alt på ett lidigi stadiumgenomföra studier som möjUggör koncentration av resurserna på elt begränsat antal betydelsefuUa processer, därföruisäiiningarna för energibesparing är gynnsamma, STU noterar attunderlaget för beslut om ambitionsnivå för programmet inte väsentligen harförändrats, sedan energiprogramkommitlén lade fram sill betänkande (SOU 1974:72) och finner därför inte skäl att f, n, föra fram förslag på fleraambitionsnivåer för /77, Anslag tUl programmel föreslås ulgå med12 milj, kr. 1975/76:100 Bilaga15 industridepartementet 225 Energianvändning för transporter och samfärdsel Programmel är indelat i två delprogram.Transportsystemets utveckling och Energianvändning i drivsystem. Programansvarigtorgan är Iransporlforskningsdelegationen. Vissa frågor beträffande delprogrammetEnergianvändning i drivsystem handläggs av STU. Transportforskningsdelegationen framhåller alt dessverksamhel på energiområdet fortfarande befinner sig i etl inledningsskede ochalt hittillsvarande erfarenheler inle har givit anledning alt frångå de bedömningarsom statsmakterna gjort för perioden /761977/78 beträffande medel förenergiforskning på transportområdet. Delegalionen begär /77 2 milj. kr.för delprogrammet Transportsystemets ulveckling och 3 milj, kr, fördelprogrammet Energianvändning i drivsystem. Härvid förulsälls dock att medelför verksamheien vid anvisas i särskUd ordning, STU noterar att för delprogrammet Energianvändning idrivsystem förulses uppdrag från Iransportforskningsdelegationen ävenbudgelårel 1976/77, Inom delprogrammet lämnas stöd bl, a, till Svensk MelanolutvecklingAB, STU avser vidare atl dels stödja utvecklingen av mobila energikällor förfordonsbruk som bränsleceller, batterier och mekaniska ackumulatorer, delslämna slöd lill sådana projekt som höjer energief-fektivitelen videnergiomvandling eller ökar valfriheten mellan olika drivmedel. För delprogrammet Energianvändning i drivsystem räknarSTU med 8 milj, kr, för /77. Programmet är indelat i följande delprogram,Klimalhygien, Byggnaden, Installations- och apparatteknik. Entreprenader,Systemfrågor, Programansvarigt organ är siatens råd för byggnadsforskning.Frågor om industriellt utvecklingsarbete inom programmet handläggs av STU. för byggnadsforskning framhåller del storabehovet av ökad forskning inom lokalkomforlområdel. Efler all ha studerat tillgångentill personal och materiella resurser föreslår rådet, som ell uttryck för sinbedömning av lämplig balans mellan behov och resurser, alt den treårigaanslagsramen höjs från 53 lill 67 milj. kr. Rådet redovisar sin bedömning avlämpliga insalser för de olika delprogrammen inom dessa båda alternativatotalramar. I rådets anslagsframställning har erforderliga medelför planering, behovsutredning och uppföljning samt för informationsverksamhetsärredovisats för program 3 i dess helhet. Genom alt, i likhet med vad somsker för övriga program, räkna in dessa medel i programkostnaderna erhållsföljande fördelning mellan olika delprogram. 15 1975/76.1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 1975/76 Beräknat 1976/77 beräknar Byggforskningsrådel Alt. 1 Alt. 2 11 OOOOOO 1 000 000 13 400 000 1 100 000 Parallellt medfortsatt programarbete bör enligt rådet stor uppmärksamhet ägnas åt attutveckla förutsällningarna för atl skapa tillräckliga forskningsresurser förelt långsiktigt program. DelprogrammenSystemfrågor och Klimathygien beräknas under planeringsperiodens två sista årfå en högre relativ andel av de totala resursema än under det första årel.Inom delprogrammet Systemfrågor planeraselt systematiskt arbete komma igång kring frågor av betydelse för kommunalenergiplanering. Rådet avser vidare ulföra detaljplaneringar och beräkningar avs, k, ekologisk bebyggelse för alt utreda förutsättningarna för ett praktisktgenomförande av experimentbyggen, Resursema för delprogrammel Klimalhygien avsesbli fördelade i huvudsak med hälften på statens institut förbyggnadsforskning och hälften på övrigaforskare. Arbetet avses bl, a, inriktas på klimalhygienisk forskning inom olikaarbetsmiljöer och kommer all samordnas med ar-belarskyddsfondensforskningsprogram. Inomdelprogrammen Byggnaden och Installations- och apparatteknik avses särskildamedel bli avsatta för industriellt utvecklingsarbete. Vidare beräknas medelför provhusverksamhet, arbeten om byggnadslekniskakonstruktioner och komponenter, installationssystemens konstruktioneroch komponenter samt för reglerteknik för energihushållning. Fördelprogrammet Entreprenader avser rådet att följa energiprogramkommillénsprogram sedan det bearbetats efter de riktlinjer som har angivils i prop. 1975:30 (bU. 1 s. 443). STU anger inom sin del av programmet vill prioritera utveckling av energieffekliviletshöjande byggnadskomponenler, där hittillsvarandeprojekt utpekar ventilation, isolation, ackumulering och reglering som deintressantaste insatsområdena under / 77. STU räknar med uppdragför 3,5 milj, kr. för sin programdel. Återvinning av energi i varor m. m. Programansvarigt organ förprogram 4 är STU. STU anger att iförsia hand föratses stöd till sådana projekt som medför återvinning-avråvaror, i andra hand projekt som möjliggör produk- Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet tion av energi ur avfall. Somexempel på projekt anges återvinning av mineraler ur slagg frånståltillverkning samt pyrolys av industriavfall. STU föreslåratt anslag lill programmet för /77 skall ulgå med 3 milj. kr. Anslag inom programmet utgår f. n, till följandedelprogram. Fissionsenergi, Spillvärmeutnytljande, Organiska bränslensom ersättning för olja. Nya bränslesystem.Fusionsenergi, Geolermisk energi. Vindenergi, Övriga energiformer,Programansvarigt organ är . Nämnden harvad avser den verksamhet som inomdelprogrammet Fissionsenergi bedrivs vid AB Atomenergi t, v, rådgivandefunktion. Nämnden förenergiproduklionsforskning konstaterar att dess verksamhet befinner sig i ett tidigt uppbyggnadsskede och att verksamhels-planeringenännu inte har kunnat föras så långl alt det finns underlag för att frångå debedömningar som statsmakterna gjort för dels treårsperioden /761977/78,dels /76. Nämndenhemställer om anslag för programmet med 75 milj. kr, för /77,Nämnden hemstäUer vidare alt få falla beslut som innebär åtaganden om högst 50milj. kr, för /78 och 30 milj. kr. för /79. AB Atomenergihar lämnat förslag för vissa delar av detta program. För delprogrammetFissionsenergi föreslår bolaget arbeten till en sammanlagd koslnad av 30 milj.kr. fördelade enligt följande. (1000 000) (1 100 000) Inomprogramelementel Lättvallenreaktorers säkerhet föreslår bolaget insalser på delområdena svenskasäkerhelsprojekt med internationellt dellagande, säkerhelslekniskabränsleundersökningar, kraftreaktorers säkerhet, omgivningseffekter samtradioekologi. De internationella säker-helsprojekten omfattar en fortsättningav det experimenlprogram som påbörjades iMarviken med deltagande från de nordiska grannländerna,, , , Förenta statema och Holland.Arbetet beiräffande kraflreaklorers säkerhet omfattar bl. a. analys avhaverisitualioner, studium av säkerhels- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 228 systemenstillförlitiighet samt jämförande säkerhelsstudier av reaktor-inneslulningar. Beiräffande studierav värmereaktorer erinrar Atomenergi om del tvååriga arbetsprogram som bolagethar utarbetat tUlsammans med Asea-Atom. Programmet syftar lUl alt belysa frågorom värmereaktorers möjligheter att tillgodose de krav som kan komma atlställas på dem vad gäller bl. a. säkerhet, ekonomi och bränsleförsörjning.Arbelel inom området framlida reaktorsyslem avser i första hand alt redovisaförutsällningar för den gaskylda högtemperaturreaklorns utnyttjande för energiproduktion och processvärme. Bolaget avserall i begränsad ulslräckning fortsätta utredningsarbetet rörande densnabba bridreaktom. En fortsatt kompetensuppbyggnad föreslås rörande anrikningav uran, där huvudintresset liksom lidigare ägnas gascenlrifugmetoden men däräven alternativa förfaranden bör ges ökad uppmärksamhet. I särskild framställningäskar Atomenergi vidare medel för tillkommande internationella projekt inomreaklorsäkerhetsområdel, vilka enligtbolaget inte kan finansieras inom anvisad ram för det svenska säker-helsprogrammet.För /76 äskas tUläggsanslag om 5,1 milj. kr, och för budgetåret1976/77 anslag om 5,6 milj. kr. Atomenergibegär vidare för budgetårel 1976/77 4,3 milj, kr, för arbele inomdelprogrammet Spillvärmeutnyltjande. och 2,1 rnilj, kr, för arbete inomdelprogrammet Fusionsenergi, Arbetet inom spillvärmeområdet avser fortsattutprovning av grova rörledningar för fjärrvärmesyslem samt utveckling av plaslkomponenler för bl, a, husuppvärmning. Bolagelsarbete inom fusionsområdet avser bl. a. studier av olika fu-sionsreaklorprinciper och av säkerhetsfrågor samlviss basteknologisk forskning. Programansvarigtorgan för program 6 är delegationen för energiforskning. Delegationen för energiforskning anmäler altverksamheien är under igångsättning. /77 beräknar delegalionenmedelsbehovet för programmet till 2 milj. kr. Kostnaderna fördelegationens verksamhet i övrigt beslrids från trettonde huvudtitelns anslagKommittéer m. m. Som lidigare har redovisats, har delegationen hemställt altmedel härför beräknas med 2 milj. kr. för /77 (s. 23), Från denna anslagspost bestrids kostnader förvisst internationellt atomenergisamarbete m, m. Koslnaderna avser främstföljande ändamål. 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 229 deltagande i verksamheieninom del internationella alomenergiorganet (lAEA) vissa projekt inom det av OECDbildade atomenergiorganet () internationellt samarbetebeträffande nya reaktorsyslem. AB Atomenergi har lämnat underlag för beräkningen avmedelsbehovel. Bolagets beräkningar framgår av följande sammanställning. Ändamål Av Atomenergi beräknad kostnad 1975/76 1976/77 I posten 1 ingår bl, a, beräknade bidrag till och allmänna fond, kostnader för dokumentationssystemet ochkostnader för vissa expertuppdrag som skaU bestridas av . Ett nytt treårsavtal för åren 19761978 om fortsattsamarbete kring den norska Halden-reaktorn har ingåtts ,Posten 2 har beräknats i enlighet härmed. Atomenergi framhåUer att deltagande iprojektet är av stort värde för det svenska arbetet på lättvattenreaklorer ochderas bränsle. Detta har fått ytterligare betydelse efter nedläggningen avAgesta-reaktorn, löpande avtal beiräffande det s, k. Dragon-projektetlöper ul och det bedöms som osannolikt alt parterna skallkunna uppnå en överenskommelse om förlängning av avtalet. Under posten 5 föratses ökade kostnader för samarbelemed utländska förelag och institutioner beträffande gaskylda högtemperaturreakto-rer.Speciellt beräknar bolaget kosinader för samarbele som kan ersättaDragon-projektet om detla läggs ned. Posten 6 omfattar dels kostnader för svenska åtagandensom värdland i samband med konferenser och möten främsl i regi av lAEA, delsresekostnader för i första hand multilateralt alomenergisamarbele inom lAEA,, m, fl. Delegalionen för energiforskning noterar att såväl deprogramansvariga myndigheternas som delegationens planering befinner sig i ellinitialskede och alt delta bl, a, innebär att delegationen inte har någonmöjlighet att realbedöma föreslagen forskning under budgetårel 1976/ Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 230 Delegationen anser sig därförtvungen att nu inskränka sig tUl atl behandla frågan om programplaneringen. En fungerande programplanering ses avdelegationen som en grundläggande förutsättning för attenergiforskningsprogrammet skall kunna genomförasi enlighet med de riktlinjer och intentioner som har angivit. Planeringen bör redovisa programområdetsbetydelse för de energipolitiska målen, en långsiktig bedömning av varstatliga forsknings- ochutvecklingsinsatser bör sällas in och förslag om insalser med angivandeav eftersträvade resultat , beräknade kosinader etc. Delegationenframhåller också alt intentionerna i beslut om energiforskninginnebär ökade insatser i första hand för forskning kring effektivare användningav energi och kring nya meloder för energiproduktion. Det är härvid en viktigfråga hur forskning på nya områden under ett uppbyggnadsskede skall kunnafrämjas i förhållande till den etablerade forskningen. Frågan är särskUtaktuell inom programmel Energiproduktion,som rymmer såväl nya som väl inarbetade forskningsområden. Nämnden förenergiproduklionsforskning har avgivit yttrande över de delar av AB Atomenergis anslagsframsläUning som berör huvudprogrammetEnergiforskning, Nämnden framhåller inledningsvis alt den finner det angelägetatt anslagsframställningar från de organ som är verksamma inom energiforskningsområdet anpassas till en och sarnma programstruktur, Detla bör också gäUa den realaplanering som görs av organen i fråga. Vidare menar nämnden altintemationell verksamhet bör behandlas tillsammans med likartad halionelltbedriven verksamhet för alt underiätla riktiga prioriteringar mellaninternationell och nationell verksamhetsform. I konsekvens medsitt redovisade synsätt framhåUer nämnden alt något särskUt anslag förinternationella reaktorsäkerhelsprojekt inte bör las upp. Vidare bör, menarnämnden, den verksamhet som redovisas i ABAtomenergis skrivelse om anslag för intemationellt alomenergisamarbelem. m. och som inle är till AB Atomenergi delegerad representation inomsamarbete på regeringsnivå hänföras till något av de sex programmen inomhuvudprogram Energiforskning. Beträffande verksamheten vid Atomenergi inomdelprogrammet F i s-sionsenergihar nämnden behandlat dels delprogrammetsrelativa andel av hela forskningsprogrammet, dels prioriteringarna inomdelprogrammel. Vad gäller delprogrammel Fissionsenergis andel avprogrammel Energiproduktion och av huvudprogrammet noterar nämnden, attstatsmakterna för treårsperioden /761977/78 för detla delprogram har 1975/76:100 Bilaga 15 Indnstridepartementet 231 beräknatca av de medel som slår till förfogande för huvudprogrammet och ca 38 %av beloppet för programmet Energiproduktion.