prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Medan antalet sysselsatta steg mellan 1974 och1975 ökade antalet personer i arbete något mindre, . Detta berodde påen ökning av frånvaron . Antalet arbetade timmar, enligtarbetskraftsundersökningama steg klart lägre än antalet personer, med 1,4%jämfört med 2,. Ett flertal faktorer förklarar denna skUlnad, bl. a. denökade kvinnliga sysselsättningen (dessa har genomsnittligt lägremedelarbetstid än männen), vissa arbetstidsförkortningar och ett minskatövertidsuttag. Ökningen av sysselsättningen var i huvudsakkoncentrerad till ett par sektorer. SärskUt starkt ökade sysselsättningen iden offentliga sektorn och där främst i kommuner och landsting som ökadeantalet sysselsatta . Även varuhandelns sysselsättning expanderadekraftigt . TUl övervägande del är denna ökning hän-förbar till enstark ökning av antalet deltidssysselsatta. Det är inte ovanligt att vissavaruhus och stormarknader kan ha ända av arbetsstyrkan i form avdeltidsanställda. Denna ökning inom varuhandeln förklarar i sin tur en del avkvinnornas ökade sysselsättning. I tabell 5: 1 redovisas förändringarna i sysselsättningenräknat i tim- Tabell5:1 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 19731975 El-, gas-och vattenverk Staten exkl. värnpliktiga Kommunerna -1,9 -2,5 -1,9 -3,3 -4,7 -1,4 -1,0 -1,6 -2,3 -2,6 -0,3 -0,7 ' Varuhandel, restaurang- och hotellrördse, samfärdsel,bank- och försäkringsinstitut m. m. 1975/76:150 ;, -94 mar och personer mer detaljerat för olika sektorer avsamhällsekono- ' min. Denna redovisning bygger på material frånnationalräkenskapernas statistik över sysselsättningsutvecklingen. Jämfört medarbetskraftsundersökningarna brukar vissa skillnader föreligga. Inationalräkenskaperna arbetar man med ,en delvis annan åldersindelning samtjusterar för vissa kalendariska effekter. Av tabellen framgår expansionen inomden offentiiga sektorn liksomi den trendmässiga tillbakagången inom jordbruketoch byggnadsverksamheten. Arbetslöshet, arbetsmarknadspolitiska åtgärder m. m. Sysselsättningen kunde mer än väl hålla jämnasteg med den kraftiga ökningen av arbetskraftsutbudet vilket medförde att arbetslöshetenhela året kunde hållas nere på en läg nivå. Ett flertal faktorer bidrog tilldenna utveckling. Den privata och offentliga konsumtionen ökade kraftigt.Industrins investeringar fortsatte att öka, vilket i kombination med oUkasyssdsättningsstödjande åtgärder minskade effekterna av den intemationeUalågkonjunkturen. Avmattningen kom också sent inom den arbetsintensivaverkstadsindustrin. Uppenbarligen har också företagen, av lärdom från tidigareaymattningar, försökt hålla kvar arbetskraften i väntan på utiandskonjunkturensuppgång. Utbildningsverksamhet, underhålls: och reparationsarbeten inomföretagen ökade markant . noterades ett arbetslöshetsgenomsnitt på 67 000personer enligt arbetskraftsundersökningarna. Detta motsvarade av arbetskraften(se tabell 5: 2). Som framgår av diagram 5: 3 tenderade arbetslösheten attstiga något under loppet av 1975, men har åter minskat. Imars 1976 uppskattades antalet ar-Tabell 5: 2 Arbetslösheten 1970-1975 1000-tal årsmedeltal Relativa arbetslöshetstal (arbetslösa i procent avarbetskraften) Totalt 1,5 2,5 2,7 2,5 2,0 1,6 -1,4 2,4- ' Storstadslän Skogslän Övriga län Källa: Statistiska centralbyrånsarbetskraftsundersökningar. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 Diagram 5:3 Arbetslöshet och kvarstående lediga platser 1970:fcb/niars 1976 p/\ Art>etslöshet /" -'- -''-.,-\-' ''''Lec Kullor: , ochstatistiska centralbyrån. betslösa tiU 62 000 (1,). Av dessa var 42 000 medlemmari någon arbetslöshetskassa. I likhet med tidigare mönster har vissa grupper,främst ungdomar, drabbats.ay en något högre arbetslöshet än genomsnittet.Under de tre första kvartalen 1975 låg emellertid antalet arbetslösa ungdomar() års nivå. Mot slutet av. året steg ,ungdomsarbetslösheten något. De arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaintensifierades emellertid för dessa grupper.Praktikplatser inrättades vid. statliga verk och. myndigheter, Anslagen lillkommunala beredskapsarbeten höjdes. Vidare utgår, med speciellt . sikte påungdomarna, stöd till företag som nyanställer personal. Dessa åtgärder har fåttavsedd effekt. var totalt 29 000 personer sysselsatta iberedskapsarbeten. Av dessa var drygt 11 000 under , en fördubblingjämfört med . Antalet praktikplatser vid verk och myndigheter harnu ökat kraftigt, från drygt 1 000 platser tUl drygt 4 000 imars 1976. Ett flertal åtgärder har vidtagits under .1975 och börjanav 1976 för att förmå företagen att hålla kvar arbetskraften. Preliminärabeslut om stöd för lagerproduktion beviljades och första .kvartalet1976 motsvarande en lagerökning på . Bidrag för utbildning avpermitteringshotad personal beviljades i, en sådan omfattning att 8000 personer berördes. Användandet avlihvéste-ringsfondsmedd medgavs för ettstort antal projekt. Många av dessa kommer att färdigställas eller igångsättasunder första hälften av 1976. Bland kassamedlemmarna, dvs. de på arbetsmarknaden som ärför. Prop.1975/76:150 96 säkrade i någon arbetslöshetskassa, utvecklade sigarbetslösheten i stort sett efter samma mönster som . Dock förefalleruppgången under loppet av 1975 vara något mer markerad i denna serie. I mars1976 var som nämnts tidigare 42 000 kassamedlemmar arbetslösa. Dettamotsvarade av medlemsantalet. I industrikassorna har en måttlig uppgång iarbetslösheten (säsongrensat) kunnat noteras . Vid 1976var arbetslösa i dessa kassor, motsvarande 15 000 personer. Ibyggnadskassorna låg arbetslösheten års nivå. 1början av 1976 steg den dock. var av medlemmarna arbetslösamot . Den förhållandevis goda byggarbetsmarknaden kanförefalla märkUg mot bakgrund av den kraftiga nedgången i bostadsbyggandet påsenare år. Förklaringen ligger delvis i ätt andelen småhusbyggen ökat (merarbetsintensiv produktlon än flerfamiljshus) som ombyggnads- ochreparationsverksamhelen expanderat. Främst förklaras dock den förhållandevislåga arbetslösheten av en avgång av arbetskraft från byggnadsbranschen.Arbetslösheten i tjänsteinaniiakassonia låg hela 1975 års nivå. Imars 1976 var arbetslöshetsprocenten 0,5. Som framgår av tabell 5: 3 ökade antal varsel omdriftsinskränkningar . Speciellt kraftig var ökningen av varsel omnedläggningar. Bland de branscher som noterade de kraftigaste ökningarnaluärks verkstadsindustrin, trävaru-, samt textil- och beklädnadsindustrin. I endel fall har dock utfärdade varsel återtagits. Även antalet berörda avförkortad arbetsvecka ökade , 7 200 personer mot 3 000 året innan.Den kraftiga ökningen under januarimars 1976 jämfört med motsvarande månader1975 beror bl. a. på varsel från ett par stora industrier. Dessainskränkningar/nedläggningar har varit kända och kommer atteffektueras . a. berörs vattenfallsverkets anläggningar påVäröhalvön. Antalet personer i arbetsmarknadsutbildning låg hela 1975under nivå. kunde en ökning noteras. varantalet 50 000 personer mot 44 000 . Tabell 5:3 Varsel om personalinskränkningar 1970 1976 1 Reviderad nationalbudget 1976 97 gång registrerades också för antalet sysselsatta iberedskapsarbeten. Dessa ökningar är, som beskrivits tidigare, bl. a. betingadeav de ökade åtgärderna mot ungdomsarbetslösheten. I detta a\snift sammanfattas prognoserna över utbud ochefterfrågan av arbetskraft . Först görs en prognos överarbetskraftsutbudet mätt i personer och timmar. I ett andra steg härledsefterfrågan på arbetskraft utifrån de sektorvisa produktionskalkylerna (seavsnitt 4.4) och en uppskattning av produktivitetsutvecklingen. Genom att sedanställa utbuds- och efterfrågekalkylen mot varandra kan en uppfattning omsysselsättningsläget erhåUas. Utbudskalkylen tar sin början i en befolkningsprognos.Medelfolkmängden i åldrarna beräknas bli ungefär oförändrad jämförtmed 1975. I denna bedömning ligger ett antagande om ett lägreinvand-ringsöverskotl än 1975. Sålunda väntas en nettoinvandring på 5 000 10000 personer . Konjunkturutvecklingen i spelar en avgöranderoll för invandringens omfattning. Här har antagits en nettoinvandring frånFinland av samma omfattning som 1975, dvs. ungefär 4 000 personer. Av större betydelse för arbetskraftsutbudet änbefolkningsutvecklingen är förändringarna i de relativa arbetskraftstalen förolika grupper. Förvärvsbenägenheten påverkas av ett flertal faktorer såsom valmellan arbete och studier, konjunkturläget, möjligheterna att ordna barntiUsynetc. är det i första hand kvinnornas ökade deltagande iförvärvslivet som bidragit till arbetskraftsresursernas ökning. Mellan 1965 och1975 ökade antalet kvinnor i arbetskraften med 380 000. Ökningen för männenvar helt obetydlig, endast 10 000 personer. Utvecklingen avde relativa arbetskraftstalen framgår av nedanstående tablå.Kvinnornas förvärvsfrekvens ökade med , medan männenstrendmässiga nedgång fortsatte (med undantag för 19741975). I utbudsprognosen har antagits att männensrelativa arbetskraftstal kommer att minska medan enökning 7 1975176.1 saml. Prop.1975/76:150 98 med 1,0 procertenhet väntas för kvinnorna. Detta innebären svagare ökning än 19741975. Förändringarna under dessa båda år låg dockklart över den långsiktiga trenden. Flera reformer inom högskole- och vuxenutbildningen och påpensionsområdet har genomförts som kan antas få en neddragande effekt påarbetskraftsutbudet . På litet torde dockexempelvis ökad utbildning innebära att fler personer söker sig ut påarbetsmarknaden. Reformerna på pensionsområdet träder i kraft . Ett system med deltidspension införssamtidigt som möjligheterna tUl förtida pensionsuttag vidgas. Möjligheten tUldelpension sänker arbetskraftsutbudet räknat i timmar. Effekten under 1976bedöms dock bli förhåUaridevis begränsad. Det kommer att ta innanarbetslivet anpassat sig lill de ökade kraven på deltidsarbeten. Sammantagetinnebär kalkylerna att den prognos som gjordes i den preliminäranationalbudgeten ligger kvar. Således väntas en utbudsökning på omkring 2000030 000 personer meUan genomsnittslägena 1975 och 1976. Arbetskraftsutbudetmätt i timmar blir däremot praktiskt taget oförändrat jämfört med . Dettaberor på flera faktorer. Kvinnornas ökande andel av arbetskraften sänker dettotala timutbudet eftersom de har kortare medelarbetstid än männen. Vidaregenomförs en del smärre arbetstidsförkortningar för vissa skiftarbetare iindustrin och inom en del statiiga verk, bl. Produktion och sysselsättning 1976 I kapitel 4 har närmare redovisats de bedömningar somgjorts över produktionsutvecklingen inom olika sektorer av ekonomin. Med vissaantaganden om produktivitetsutvecklingen kan arbetskraftsbehovet totalt ochinom de olika näringsgrenarna beräknas. Som framhöUs redan i den preliminära nationalbudgeten ärproduktivitetsutvecklingen speciellt svårprognostiserad med hänsyn tiU de drastiskaförändringarna . Sålunda noterades för hela samhällsekonomin1975 endast en mycket obetydlig produktivitetsökning mot en genomsnittligökning för perioden 19701975 på . Inom gruvor ochtUlverkningsindustri sjönk produktiviteten något jämfört med . Dettaförklaras av att sysselsättningen i industrin höUs uppe trots den svagaproduktionsutvecklingen. I stället för att permitteras har arbetsstyrkan iökad omfattning sysselsatts med reparations- och underhållsarbeten, utbildningav olika slag m. m. Den ekonomiska politiken har bl. a. syftat till att hållakvar de anställda i företagen, vilket bör ha medfört att de nu står väl rustadeinför konjunkturuppgången. Med hänsyn till osäkerheten om produktivitetsutvecklingenunder det framförliggande året redovisas denna i intervall om halva procentenheter.Därmed redovisas också syssdsättningsförändringen i timmar i intervall.Resultaten sammanfattas i tabell 5: 4. 1 Reviderad nationalbudget 1976 99 hovet av arbetskraft inom de vamproducerandenäringsgrenarna minska något . Översatt tiU personer innebärkalkylerna att minskningar förutses för jordbruk, skogsbruk ochtUlverkningsindustri med ungefär 15 00020 000 personer. För den offentligatiänstesektorn förutses däremot en fortsatt ökning av sysselsättningen medungefär 40 000 personer. Huvuddelen av denna ökning kommer att falla påkommuner och landsting. I detta sammanhang kommer åtgärderna som satts in föratt stimulera anställningar av ungdomar att bli betydelsefuUa. De presenterade kalkylerna pekar på ett totalt sett välhävdat sysselsättningsläge sett mellan genomsnitten av 1975 och 1976.Arbetslösheten skulle också stanna . Osäkerheten iprognoserna bör dock understrykas. Utbudet av arbetskraft kan skifta snabbt pågrund av förändrade attityder bland de potentiella arbetskraftsresurserna, dvs.kvinnor och ungdomar. Likaså kan den alltid förhandenvarande osäkerheten omden ekonomiska utvecklingen skapa en motsvarande osäkerhet i fråga om läget påarbetsmarknaden. Förväntningarna inom industrin förefaller dock nu på de flestahåll att vara klart optimistiska. Enligt konjunkturinstitutetsbarometerundersökning har företagen klart positiva omdömen omproduktionsvolym och orderingång . sedansommaren 1974 noteras i barometern också en ökning av antalet företag somuppger brist på yrkes;-arbetare. Trots att konjunkturen vänder uppåt kan vissa grupper mötasvårigheter på arbetsmarknaden. Detta gäller särskilt ungdomar och kvinnorutan yrkesutbUdning och praktik. En fortsatt satsning på en rörlighetsfrämjandearbetsmarknadspolitik med inriktning på utbildnings- och omskolningsverksamhetbör medverka till att den ömsesidiga anpassningen mellan arbetssökande ochlediga platser sker allt snabbare och mer effektivt. Tabell 5:4 Produktion, produktivitet ocb sysselsättning1976 Produktion Produktivitet Sysselsättning (timmar) 4,5-5,0 -1,5--2,0 -],5--0,5 -4,5--5,5 2,0-2,5 -1,0--1,5. El-, gas-, värme- och vattenverk 6,0-6,5 1,0-0,5 2,5-3,0 -2,0--3,0 2,0-2,5 ' I enlighet med tillämpade schabloner har produktiviten iden offentliga sektorn kalkylmässigt satts lika med noll. Siffrorna har avrundats till hela resp. halvaprocent. Prop.1975/76:150 100 6 De enskilda konsumenternas ekonomi Hushållens disponibla inkomster beräknas ha stigit med22,, eller , . Detta är drygt enprocentenhet mindre än vad som redovisades i den preliminära nationalbudgeten.Nedrevideringen beror främst på att inbetalningarna av direkta skatter under1975 i osedvanligt stor utsträckning förskjutits till sista uppbördsterminen,något som inte bedömdes sannolikt vid prognostUl-fället. Inbetalningarna avdirekta skatter visar efter denna uppjustering av skatteberäkningen ungefärlika stor ökningstakt 19741975 som 19731974. Effekterna av de ändradeskattereglerna /1975 motverkas av kraftigt ökatskatteunderlag och höjd utdebitering. Den sammanlagda effekten avskattereformen /1975 och den höjda kommunala utdebiteringen1975 uppskattas ha blivit en minskning av uttaget av preliminär A-skatt med4,. Effekten av enbart de ändrade reglerna för statlig beskattningmotsvarar av disponibelinkomstökningen.i I realatermer ökade den disponibla inkomsten 19741975. Hushållens konsumtionvar under första och fjärde kvartalen avsevärt större än motsvarande kvartal1974 (5 resp. ). registreras emellertid betydligtlägre ändringstal från den höga konsumtionsnivån andra och tredje kvartalen1974. Volymuppgången för beräknas till . Kalkylema innebär enfortsatt ökning av sparkvoten tUl . Iprognosen över inkomstutfallet förutses faktorinkomsterna stiga betydligtmindre än de närmast föregående åren. Den avtals-mässiga löneökningen ärberäknad med utgångspunkt från de uppgörelser som träffades . Förutsatt oförändrat sysselsättningsläge och dämpad löneglidningberäknas den utbetalda lönesumman öka 19751976. Någon effekt avkontroU-stationsförhandlingar ligger inte i detta tal. Inkomstöverföringarnatill hushållen från den offentUga sektorn väntas stiga något mer 1975 1976 än19741975. Vad gäller skatteprognosen har den för den totalalönesummeförändringen tillämpliga marginalskattekvoten höjts något jämfört medtidigare beräkning tUl följd av skatteutfallet . 1 Detta tillskott till hushållens nominella inkomster harinte sin fulla motsvarighet i en ökning av deras reala disponibla inkomster.Skattereformen innebar nämligen även en ökning av arbetsgivaravgifterna medviss återverkan uppåt på konsumentpriserna. A andra sidan utökades även vissasociala förmåner bl. a. folkpensionerna. Inberäknat dessa effekter kan detifrågavarande reformpaketet uppskattas ha gett ett tillskott om ca 3procentenheter till disponibla realinkomster. 1 Reviderad nationalbudget 1976 101 UtveckUngen mellan åren av hushållens inbetalningar avskatter, avgifter m. m. ändras emeUertid inte nämnvärt jämfört med prognosen iden preliminära nationalbudgeten. Ökningstalet för 19751976 beräknas sålundabli något lägre än 19741975, vartUI kommer att transfereringarna tillhushållen som ovan framhållits stiger i något snabbare takt.Nettoinbetalningarna från hushållen till den offentliga sektorn skulle därmedminska något tUl 1976. Hushållens disponibla inkomster beräknas öka med 11,6 %1975 1976. Den genomsnittUga prisnivån för privat konsumtion förutses stigamed mellan åren. Realinkomstökningen skulle då bli . Volymtillväxteni den privata konsumtionen har uppskattats till , varvid förutsätts en lägresparkvot 1976 än 1975. 6.2 De disponibla inkomsterna tiU 1975 beräknas lönesumman för samtligaanställda ha ökat . Härav svarade den avtalsmässiga löneökningen för13,medan löneglidningen beräknas ha bidragit med 3,1.Sysselsättningskomponenten gav ett positivt bidrag till lönesummeutvecklingenpå . För industriarbetarnas del visar statistiska centralbyrånsförtjänststatistik, korrigerad för retroaktiva löneutbetalningar, entimlöneökning på . Därav beräknas avtalen ha svaratför och löneglidningen för 8. Som en följd av ökade socialaavgifter steg timkostnaderna med utövertimlöneökningen. Häri ligger ökade kostnader för sjukförsäkringen,folkpensioneringen och ATP samt smärre höjningar av avgifterna tillaytalsgruppsjukförsäkringen och trygghetsförsäkringen. Mellan 1975 och 1976-förutses den totala utbetaldalönesumman öka . Den avtalsmässiga löneglidningen beräknas därvidtill , medan löneglidningen kalkyleras tUl . Sysselsättningskomponentenhar satts till 0. Avtalskomponenten på är beräknad med utgångspunkt frånde uppgörelser som träffades och kan således, i den månkontrollstationsförhandlingar leder till ytterligare lönepåslag, komma attuppjusteras. Industriarbetarlönernaberäknas avtalsmässigt öka med . Förutsatt enlöneglidning på skulle därmed en timlöneökning på vara attvänta. 1976 höjdes folkpensionsavgiften och sjukförsäkringsavgiften ytterligarebl. a. till följd av ökade folkpensionsförmåner och höjd sjukfrekvens. ÄvenATP-avgiften höjdes något. Dessutom tiUkom 1976 tre nya sociala avgifter förresp. arbetsmarknadsutbildning, vuxemitbildning och delpensionering. De höjdasociala avgifterna kan beräknas medföra att timkostnaden för 1975/76:150 102 Tabell 6:1 De enskilda konsumenternas Inkomster ochutgifter 1976'' Procentuell förändr från föregående år 2 Inkomstöverföringar till hushåll 3 Direkta skatter, avgifter m. m. därav: prel. A-skatt 4 Nettoinbetalningar till det offentliga (3-2) -14,3 -2,9 5 Räntor och utdelningar, netto= -3,7 och -utgifter, netto 9 Sparande (7-8)» 10 Sparkvot (9:7)' -0,9 ' Hushållssektorn inkluderar, förutom hushällen, de s. k.ideella organisationerna som betiänar hushällen och som inte helt ellerhuvudsakligen finansieras och kontrolleras av off"entiiga sektorn. Hiträknas fackföreningarna, folkbildningsverksamheten, ,idrottsorganisationerna, tjänstemannaorganisationerna. Röda korset m. m. samtej statsbidragsberättigade privata sjukhem, barnhem, barnkolonier, semesterhem.Utöver löntagarhushåll ingår hushåll som äger personliga företag, dvs. somerhåller sin huvudsakliga inkomst från rörelse. ° Uppdelningen av de disponibla inkomsterna följer sammaprinciper som tillämpades i . ' Arbetsgivaravgifter till socialförsäkring, tillräknadepensionsavgifter för statliga och kommunala myndigheter, för kommunalaaffärsverk samt för icke-finansiella företag är ej medtagna som löneförmåner idenna post. * Egentliga löner motsvarar kontant utbetald lönesumma,direkt utbetalda pensioner från industri, handel och statliga affärsverk samtarbetsgivaravgifter till privat försäkring. ' Inkl. räntor på privata försäkringsfonder (exkl.skadeförsäkring). Detta uppgick till4 715 milj. kr. och 1975 till 5 282 milj. kr. Det beräknas 1976 uppgå till 5741 milj. kr. ' Förändring mätt i procentenheter. Källor: och . industriarbetare stiger utöverkontantlöne-höjningen. De enskilda företagarnas inkomster återgick 1975 till meranormal ökningstakt efter den kraftiga ökningen 1974, se tabeU 6: 1. Bakomsiffran döljer sig olikartad utveckling för olika typer av företagare.lord-brukarinkomsterna nådde t. ex. inte upp till rekordnivå, medandäremot skogsbrukarinkomsterna fortsatte att öka kraftigt, om än någotlångsammare än 1974. I tabell 6: 2 återfinns en detaljredovisning avinkomstöverföringarna till hushållen. Utbetalningarna av barnbidrag var lägre1975 än 1974 då 1 Reviderad nationalbudget 1976 103 Tabell 6:2 Inkomstöverföringar till hushåll 1974-1976 kr., löpande priser Egentliga inkomstöverföringar 12 019 13 396 16 026 därav:barnbidrag 3 bostadsbidrag, statligt och statskommunalt' 1447 1 861 1 942 studiebidrag 497 578 737 arbetsmarknadsutbildning 492 438 851 pensioner från stat och kommun 2 103 2 354 2 532 övrigt 4442 5 333 6 707 Socialförsäkringsutfall 29178 34 901 42 059 därav:folkpensioner' 13 841 15 916 18 720 ATP 3884 5 008 6 750 utbetalningar från försäkringskassor 10 342 12 773 14921 utbetalningar från arbetslöshetskassor 758 779 1117 övrigt 353 425 551 Inkomstöverföringar till hushåll 41 197 48 297 58 085 ' Kommunala bostadstillägg till pensionärer redovisasunder posten folk pensioner. - Inkl. apotekarrabatter. Källor: och . ett extra barnbidrag betalades ut. Bostadstilläggen ochstudiebidragen ökade däremot ganska kraftigt. ATP-utbetalningarna hade liksomtidigare år en ökningstakt på . Den snabba utvecklingen där hängersamman med att allt fler av dem som pensioneras hunnit meritera sig förATP-pensioner av väsentlig storlek. Skaltereformen1975 verkade sänkande på inbetalningarna av preliminär A-skatt. De storalöneökningarna medförde att inbetalningarna ändå ökade relativt kraftigt, somframgår av tabell 6: 3. Nettot av fyllnadsskatt, kvarskatt och överskjutandeskatt förändrades betydligt och blev från statskassans synpunkt sett positivt.Samtidigt reducerades emellertid socialförsäkringspremierna tiU drygt 1/3 av1974 års nivå i och med slopandet av hushållens sjukförsäkringsavgift. Sammantagna resulterar beräkningarna i endisponibelinkomstökning på i löpande priser. Med en genomsnittiig prisuppgångpå ger detta en realinkomstökning på . Ökningen av de totala faktorinkomsterna beräknas 1976 blilägre än . Lönerna har redovisats i det föregående. Avföretagargrupperna väntas jordbrukarna åter öka sina inkomster efter nedgången1975. I prognosen antas normalt skördeutfall. Skogsbrukarnas inkomster, som detre ökat kraftigt i samband med höjda virkespriser, väntas liggakvar nivå. För övriga rörelseidkare antas inkomsterna öka meddrygt . Inkomstöverföringarna tUl hushållen beräknas stiga någotmera 1976 1975/76:150 104 Tabell 6:3 Hushållens direkta skatter och avgifter1971-1976 Milj. kr.,löpande priser 1971 1972 1973 1974 1975 1976 6 Slutskattereglering(3-K4 + 5) 7 Övriga skatteroch avgifter 8 Summa(1+2-1-6-1-7) därav: socialförsäkringspremier 5 400 6 067 6 443 4 122 1560 1995 ' Influtna delen. Anm. Kvarskatten avser inkomsten , medanfyllnadsskatten och överskjutande skatten avser inkomsten . Källor: , ochstatistiska centralbyrån. Till uppgången bidrar det höjdabarnbidraget, reformer på det studiesociala området, ändradeersättningsvillkor för personer i arbetsmarknadsutbildning, den aUmännapensionsålderns sänkning och högre utbetalningar frånarbetslöshetskassorna. Även skattereform verkar sänkande påinbetalningarna av preliminär A-skatt, medan höjningen av den kommunalautdebiteringen verkar i motsatt riktning.