prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — På grundval av de kommunalabostadsbyggnadsprogrammen för åren 19741978 har länsbostadsnänmdema för nämndaår angivit en genomsnittlig årlig produktion av 65 800 lägenheter. För år 1974bedöms produktionen tUl 67 000 lägenheter, för till 66 000 och för vartoch ett av tUl 65 500. Jämfört med programperioden 19731977innebär denna bedömning en minskning med i genomsnitt 15 500 lägenheter ,dvs. Kommunemas bedömningar i programmen avbostadsbyggnadsbehov och redovisningarna av planerat byggande är liksomnämndemas motsvarande bedönmingar mycket osäkra. En utgångspunkt for beslut om enbostadsbyggnadsplan bör emellertid vara att planen ger utrymme för denproduktion som visar sig erforderlig. Inom en plan fastställd på detta sättbör dock enligt mening som bl. a. framförts i anslagsframställningenför /75 finnas en begränsning för byggandet utan statligalån. av den period somförslaget tUl bostadsbyggnadsplan skall avse har redan, som förutredovisats, beslutat om en bostadsbyggnadsplan av samma omfattning som den förår 1974. tUlkommer dessutom en projektreserv motsvarande 10 000lägenheter. Mot bakgmnd av kommunemas planeringsnivå för perioden 19741978synes en bostadsbyggnadsplan av i stort sett denna omfattning kuima gälla ävenför . Styrelsen utgår härvid från att tiUslåndsgivningen avseendeföretag utan statligt lån begränsas tUl 8 000 lägenheter. Styrelsen förutsätter att en utifråndessa gmnder fastställd plan omprövas i höjande riktning om behov härav kommeratt föreligga. 1975:1 BUaga 14 69 Bostadsstyrelsenföreslår sålunda följande ramar för beslut om bostadslån. Det i totalramen för och år 1976ingående för bostäder beräknade kvadratmeterantalet, 7 820 000, ger vidnuvarande produktionsplanering med av lägenhetema i flerfamUjshus ochen genomsnittiig våningsyta samt60 % i småhus med en genomsnittiig våningsyta utrynune för ca72 500 lägenheter. Detta något lägre utfall i lägenheter bör kunna godtas. Förbostäder bör sålunda alltfort beräknas 7 820 000 m. Några erfarenheter av den faktiskaomfattningen av långivningen tUl lokaler och fördelnmg på oUka typer av lokalerfinns ännu inte för ett helt kalenderår. Det inom gäUande ramar beräknadeutrymmet torde dock, såvitt gäller och , vara större än densannolika långivningen. För nämnda årkommer enligt länsbostadsnämndemas bedömningar långivnmgen att avselokaler för tUlhopa ca 370 000 m resp. 325000 m. Uppgifterna i de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen ger för år1974 samma nivå. innebär inte programmen någon ledning, då konununerna synes hasvårigheter att i tiUräcklig omfattnmg inbegripa lokalbyggandet i sinplanermg. Föreliggande uppgifter visar dock att delramen på 20 000 ra förlokaler i äldre områden f. n. är väl avvägd. Med hänsyn tillosäkerheten i lokalbelåningens omfattning och till att även denna bör få en omfattning somsvarar mot uppkommande bygg-initiativ bör för lokaler räknas med oförändratantal kvadratmeter, dvs. 555 000 m-. Den totala ramen för vart och ett av åren1975, 1976 och 1977 bör därför fastställas till 8 375 000 m. Medelsramen för beslutom bostadslån tUl nybyggnad för beräknas i det följande med utgångspunkt i det förut nämndaantagandet att den föreslagna ramen för bostäder, 7 820 000 m, ger utrymme föromkring 72 500 lägenheter. Under första halvåret1974 var de genomsnittliga lånebeloppen per lägenhet vid preliminärt beslut ca . förflerfamUjshus och ca . Med hänsyn till en saimolikkommande höjning av tidskoefficienten kommer genomsnittsbeloppen i 1975 årslångivning att bli högre. Styrelsen ansersig dock inte nu böra göra någon be-dömtung av denna höjning och räknardärför med oförändrade belopp. Således kan behovet av medel för beslut ombostadslån till nybyggnad beräknas tiU följande belopp. Bostadslån till nya flerfamiljshus (29 000 Igh X 27 400kr.) Bostadslån tUl nya småhus (43 500 Igh x .) 1 275 000 000 Totalt 2 070 000000 Prop.1975:1 Bilaga 14 70 Ramen för beslut ombostadslån till ombyggnad och räntebärande förbättringslån har faststäUts tUl 240 mUj. för vart ochett av . Länsbostadsnämndernahar beräknat att beslut om bostadslån tUl ombyggnad kommer att meddelas för ca 150 milj. kr. Nämnderna räknar vidare med att meddelabeslut om räntebärande förbättringslån till ett belopp av ca 70 resp. 80 milj.kr. under dessa år. innebär nämndernasberäkningar ett totalt medelsbehov av 220 milj. kr. Såvitt nu kan bedömaserfordras ingen ramutvidgning . Nämndernasberäkningar avseende avser totalt lånemedelsbehov av 260 milj. kr. Med hänsyn till debemyndiganden Kungl. Maj:t har att vidgaramen ger inte dessa beräkningar anledning tUl ändring av den redanfastställda ramen på 240 milj. kr. Förår 1976 bör ramen preliminärt fastställas till 260 milj. kr. Den särskUda ramenför beslut om förhöjt låneunderlag för kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse utgör för vart ochett av högst 10 milj. kr.Då ifrågavarande långivning torde komma att öka i omfattning,bör den särskilda ramen för vidgas tUl 15 milj. kr. I fråga omanslagsbehov anför att anslagsbelastningen under budgetåret1973/74 uppgick till 2 551 milj. kr. I sin anslags-fram.ställnmg för nämndabudgetår beräknade styrelsen utgifterna till sammanlagt 3 130 milj. kr. Utgifterna blev således 579 milj.kr. mindre än beräknat, varav drygt 200milj. avsåg lån till nybyggnad av flerfamiljshus och ca 300 milj. kr. låntill nybyggnad av småhus. Beträffande småhusen förklaras skiUnaden till en delav en försening i utbetalningarna tUl följd av osäkerheten om eventuellkompensation för mervärdeskatt och en reducering av lånebeloppen tiU följd avdenna kompensation. Den gjorda beräkningen byggde helt på nänmdernas bedömningar.Dessa ansåg styrelsen vara realistiska, då antalet lägenheter väl svarademot den preliminära långivningen . Dessa bedömningarkan emeUertid ha inneburit överskattningar bl. a. med hänsyn till att manavstår från prelUninärt beviljade bostadslån tiU småhus i det slutiiga skedet. Behållningen påanslaget vid utgången av /74 blev 834 milj. kr. i stäUet för beräknade ca 255mUj. Länsbostadsnämnderna har beräknatutbetalningama av lån till nybyggnad under budgetåren 1974/75 och 1975/76.Nämnderna räknar med att utbetalning av lånunder de nämnda budgetåren tUl nya flerfamiljshus kommer att avse 51100 resp.41 600 lägenheter. Motsvarande uppgift för småhus är 35 400 resp. 35 200lägenheter. Medhänsyn till erfarenheterna av nämndernas beräkningar avseende Prop.1975:1 Bilaga 14 71 budgetåret1973/74 synes en viss reducering böra ske för småhusen. Såvitt /75 motverkas denna reduceruig dock av att de försenadeutbetalningarna under /74 i stället kommer att /75. Vid nämndernas beräknmgar har hänsyn intetagits till reducermgen av låneunderlag och därmed lånebelopp till följd avkompensationen för mervärdeskatt. Minskningen av utgifterna på grund härav haruppskattats till 300 milj. kr. /75 och 150 milj. kr. budgetåret1975/76. Vid beräknmg av utgiftsminsknmgenunder /75 har antagits att utbetalningama till enfjärdedel avser sådana ärenden där bottenkrediter redan ordnats och attreduktionen för momskompen-safionen görs endast på statslån och egen insats. Anslagsbelastningenför de båda budgetåren beräknar styrelsen enligt följande tablå. Skuldökningen på paritetslån ochutbetalningen av räntelån har beräknats under förutsättning av nu gäUandeparitetstal och räntor. Beräknad anslagsbelastning för budgetåren 1974/75 och1975/76 lån till nybyggnad av flerfamiljshus lån till nybyggnad av småhus lån förhyresförluster Förskott,netto Amorteringar och uilösen Anslagsbelastning 3135 3 255 Vid ingången /75 fanns, som nämnts, en behållning på anslaget på 834 milj. kr. Förbudgetåret har anvisats ett anslag på 3 155mUj. En behållning på ca 855 milj. kr. skulle sålunda finnas på anslagetvid ingången av /76. Då anslagsbelastningen beräknatstill 3 255 milj. kr. kan anslagsbehovet för /76 beräknas bli 2400 milj. kr. har också tagit upp vissa särskildalånefrågor. Beträffande belåning av småhus erinrarstyrelsen om att den i anslagsframställningenför /75 redovisade olika negativa effekter av maximeringen avlåneunderlaget och angav två alternativ tUl ändruig av bestämmelserna, antingenhöjning av maximigränsen eller ett slopande av den med iimebörd attlåneunderlaget skulle få uppgå till sammabelopp som pantvärdet enligt gällande bestämmelser. Styrelsen förordadedet förstnämndai altemativet. 1975:1 Bilaga 14 72 Tillämpningen avregler om en viss maximistorlek för huset som förutsättnmg för lån både inuvarande utformning enligt 11 § bostadslånekungörelsen och tidigareutformningar innebär besvärande gränsdragnings-och tolkningsproblem. Det finns därför starka skäl för deras slopande. I stället skuUe de kunna ersättas av enmaximering av låneunderlag och pantvärde. För hus, som är större än husmotsvarande en sådan maximigräns, avtar vid ökande skillnad intresset förstatligt lån, varigenom en gräns ändå erhålls i praktiken. Styrelsen har vid en förnyad prövning avdessa frågor stannat inför detta tredje altemativ. Styrelsen föreslårsålunda att bestämmelserna i 11 § bostadslånekungörelsen utgår och attföreskrifterna tUl 19 § om maximering av låneunderlaget ändras så att maxinubeloppet svarar mot ett hus avden storlek och utformning som anges i 11 §. Styreisen anser att det inte finnsnågot behov av att kunna överskrida dettabelopp av de skäl som anges i 11 § andra stycket. Styrelsen anser atttidigare förslag om slopandet av begränsningen av fördjupningsmöjligheterna alltjämt haraktualitet. Den vidtagnaändringen av bl. a. stadshypoteksföreningarnas möjligheter att beviljalån till företag utanför s. k. hälsovårdstätort har inte armat än delvis minskat behovet av ett genomförande avstyrelsens förslag. Vidare upprepar styrelsen sitt iföregående års anslagsframställning framlagda förslag att fördjupningsreglernaäven i övrigt bör ändras så aft dengenerella utgångspunkten för fördjupningen bör vara statslånets beräknadenedre gräns. Den särskildaregeln om att fördjupningens omfattning skall i vissa sammanhang närmare regleras avbostadsstyrelsen torde bli överflödig. För ombyggnad av flerfamiljshus bör dennaturliga begränsningen finnas att det totala lånet inte får överstiga lånetför en motsvarande nybyggnad. För nybyggnad av flerfamiljshus finns vidareingen anledning att utöka fördjupningens maximala storlek utöver gällande 10 %av låneunderlaget. Enligt gällande bestämmelser kan lån förtäckande av hyresförluster utgå för utebliven hyra t. o. m. . I boende- ochbostadsfinansieringsutredningarnas betänkande (SOU 1974: 57) Lägenhetsresei-vhar framlagts olika altemativ för lösning av de ekonomiska problem som ettlägenhetsöverskott medför. Styrelsen erinrar om att den i yttrande överbetänkandet förordat ett sysfem med anknytningtill gällande bestämmelser om hyresförlustlån. Om beslut om ettmera permanent system inte kommer att fattas föreslårbostadsstyrelsen att i avvaktan på beslut om ett sådant system möjligheterna tilllån enligt gällande regler utsträcks till att avse även förluster uppkomna . Prop.1975:1 Bilaga 14 73 Styrelsen anför beträffande situationenför studentbostadsföretagen att flerasådana företag har fått ekonomiska problem till följd avett stort antal outhyrda lägenheter. För att sanerastudentbostadsföretagens ekonomi kan enligt styrelsen behövas åtgärder av olika slag. De svårigheter som under senare åruppkommit att uthyra studentbostäder harföranlett vissa studentbostadsföretag att överväga en ombyggnad syftande tUlen sammanslagning av enkelmm och motsvarande till större lägeiUieter.Bostadsstyrelsen anser att en sådan ändring i många fall kan vara berättigad.Detta är sålunda en typ av åtgärd som måste prövas för att företagen skallkomma ur den nuvarande situationen med stort antal outhyrda smålägenheter. Sådana ombyggnaderblir kostsamma. Två studentbostadsföretag har i framstäUningar tiU Kungl. Maj:t hemställt om att statiigaräntefria lån skall kunna utgå för dylik ombyggnad. Styrelsen har i sinayttranden över framställningarna tillstyrkt denna möjlighet. Då det bör finnas en generell möjlighetatt utlämna sådana lån, föreslår styrelsen att Kungl. Maj:t utverkarriksdagens bemyndigande att medge ränte-och amorteringsfria lån till ombyggnad av studentbostadshus. Lånen bör kurmauppgå till ett belopp av av den för ombyggnaden godtagbarakostnaden. Ränte- och amorteringsfriheten bör gälla av tio år.Inför periodens utgång bör prövning ske av eventuell förlängning. Vidare föreslår styrelsen att Kungl.Maj:t utverkar bemyndigande aft närsärskilda skäl därtiU föreligger besluta om avskrivning av för studentbostäderutestående inventarielån. I sammanhanget erinrar styrelsen om att sådanalån utiämnas utan säkerhet. Samhällets åtgärder för att främjabostadsförsörjningen har efter hand resulterat i påtagliga förbättringar avboendeförhållandena i landet. Att uppnå balans mellan tillgång och efterfråganpå bostäder har varit ett väsentligt mål för den bostadspolitik som bedrivitssedan år 1945. Detta mål har i väsentiiga avseenden nåtts. har lägenhetemas utrymmes- och utrustningsstandardförbättrats högst väsentiigt. Denna gynnsammautveckling kan dock inte undanskymma att det uppkommit nya problem och svårigheter har den bostadspolitiska debatten i stor utsträckning rört utvecklingen av paritetslånesystemet,skillnaderna i ekonomiska vUlkor för bostäder med skUdabesittningsformer, tendenserna till ökad skiktning av boende i olika områden,bristerna i fråga om miljö och service i en del nybyggda bostadsområden samtbostadsbyggandets omfattning och inriktning. FÖr att få en samlad bild av lägeoch reformbehov på 1975:1 Bilaga 14 74 bostadsområdettillsatte regeringen första år flera utredningar, vilkapresenterade sina överväganden och förslag . På grundval av bl.a. detta material fattade beslut om väsentligareformer rörande bostadsfinansieringen, markpoUtiken,konkurrensen inom bostadsbyggandet, hyressättningen, boendemUjön, boendedemokratin samt bostadstiUäggen(prop. 1974:150, CU 1974: 36, rskr 1974: 372). beslut i fråga ombostadsfinansieringen innebär i korthet följande. Lånesystemet tillförs direktasubventioner vilka undanröjer problemen med skuldökning. Genom den nyafinansieringsformen uppnås vidare en bättre likställdhet i fråga omboendekostnader för olika besittningsformer och bättre förutsättningar för eni förhållande till de boendes betalningsförmåga rimlig hyresnivå i senareårgångar av hus. Nyproducerade hyres- ochbostadsrättslägenheter får genom det nya finansieringssystemet enkapitalkostnadsnivå på . Detta uppnås genom en garanterad ränta i nyproduktionenpå av lånetiden. För nyproducerade småhus som bebosav låntagaren är motsvarande ränta 6 9o. Räntebidrag skall utgå med belopp sommotsvarar skUlnaden mellan de faktiska räntekostnadema på botteiUån ochstatslån samt den garanterade räntenivån. Den garanterade räntan skall höjasför varje följande år av lånetiden. Den årliga höjningen skall vara 0,20procentenheter för småhus som bebos av låntagaren. För hyres- ochbostadsrättshus skall höjningen vara ochdärefter . Även beståndet av bostäder med ränte- ochparitetslån omfattas av den nya finansieringsordningen. Hyres- ochbostadsrättslägenheter färdigställda åren 19651974 tillförs räntesubventioneri en omfattning som gör det möjligt både att eliminera fortsatt skuldökning ochatt sänka kapitalkostnaderna så att kostnadsparitet uppnås i förhållande tUl nyproduktionen.Paritet erhålls genom att den garanterade räntan varieras för olika årgångar avhus. Beståndet av småhus med ränte- och paritets-lån som bebos av låntagarentUlförs likaså räntesubventioner i syfte att undvika fortsatt skuldökning.Småhus med nominella lån skall efter ansökan kunna få räntesubventioner. Genomatt subventionerna avpassas så att kostnadsparitet skall uppnås mednyproduktionen sker en viss omedelbar ökning av kapitalkostaaderna för deränte- och paritets-belånade småhusen. blir denna utformning avlånesystemet dock väsentiigt gynnsammare för låntagama än om det tidigarelåne-sysfemet hade behållits oförändrat. Räntesubventionema för beståndet avbosfäder skall minska i samma takt som gäller för nytillkommandelägenheter. Reformema inom finansieringssystemetinnebär vidare bl. a. en höjning av statslånets storlek och den övrelånegränsen för småhus som Prop.1975:1 Bilaga 14 75 bebosav låntagaren tUl av låneunderlaget resp. av pantvärdet. Förbostadsrättsföreningar som arbetar utan enskilt vinstsyfte och har kommunalinsyn har motsvarande lånegränser höjts till 29 resp. . Härigenom kan iprincip kontantinsatsen för dessa båda besittningsformerminskas tUl hälften av vad den har varit. De här redovisade bostadspolitiskareformerna präglar i hög grad årets budgetproposition och medför väsentligaförändringar i fråga om anslagen. Sålundaöverförs betydande belopp från kapitalbudgeten till driftbudgeten genomatt räntesubventionema tas upp på anslaget Räntebidrag m. m. som skuldökningen inom lånesystemet, vUken tidigareredovisades under anslaget Lånefonden för bostadsbyggande, bortfaller. Jagåterkommer till en närmare redovisning härav längre fram i min redogörelse. I det följande tar jag upp frågor som harsamband med bostadsstyrelsensanslagsframställning och behandlar först bostadsbyggandets omfattningoch inriktning m. m. Situationen på bostadsmarknaden har underde kännetecknats av en vikande efterfrågan på bostäder inyproducerade eller gamla flerfamUjshus på många håll i landet. Somföljd härav har påbörjandet av lägenheter i flerfamiljshus minskat men trotsdetta har antalet outhyrda lägenheter ökat . Enligt undersökiungar fanns det den 1 september1974 omkring 26 600 outhyrda lägenheter i statsbelånade flerfamiljshusfärdigställda och senare, exkl. husmed specialbostäder, dvs. studentbostadshus, ungdomshotell etc. Etthalvår tidigare var motsvarande antal 23 000. Ökningen har varit särskilt markant i de årgångar av hus somfärdigställdes . Särskilt i ochStor-Göteborg är andelen outhyrda lägenheter hög i dessa årgångar. är uthyrningssvårigheternaemellertid lika stora i 1970 och färdigställande. däremot är de tomma lägenhetema i hög grad koncentrerade till de bostadsområden som färdigställts under detvå . Även för många studentbostadsföretag har uthyrningssvårigheternaökat . Antalet lediga rum eller lägenheter i hus som ägs av sådana företag kan beräknas till ca 5 000. Hyresförlusterna för de tommalägenheterna medför betydande svårigheter för många bostadsföretag ochkommuner. Företagen har genom tidigare beslut av riksdagar getts möjligheteratt medelst statliga lån täcka sådana förluster som uppkom under åren19711974. Utvecklingen med ökande uthyrningssvårigheter visaratt det finns behov av stöd för täckande av hyresförluster . Jag återkommer tUl denna fråga i det följande liksom till vissa andraåtgärder som kan övervägas för att begränsa hyresförlusterna förbostadsföretagen. fall hyresförlustiån utgår föreligger även vissa möjligheter för Prop.1975:1 Bilaga 14 76 företagenatt erhålla eftergift av lånen. riksdag (CU 1973: 19, rskr 1973: 208) bemyndigade regeringen att undervissa fömtsättningar medge dylik eftergift. Jag har tidigare underanslaget Eftergift av hyresförlustlån redovisat principerna för beviljande aveftergift. Den av förra årets riksdag faststäUdabostadsbyggnadsplanen för innefattade en ram avseende det statiigtbelånade bostadsbyggandet som beräknades ge utrymme för 75 000 lägenheterjämte lokaler som byggs med statligt stöd. Byggandet utan statliga lån angavslill Planen gav alltså förutsättningar för påbörjande av sammanlagt ca 83 000 lägenheter. Vidare tUlkom en projektreserv om 10 000 lägenheter. En relativt stor del av ramen för beslutom bostadslån utnyttjades inte . Antalet lägenheter för vilkalånebeslut meddelades beräknas sålundauppgå till ca 60 000. Ramen för beslut om byggnadstillstånd förbyggandet utan statUga lån vidgades tiU totalt 9 500 lägenheter. Antalet lägenheter för vilkalånebeslut eller tUlstånd meddelades kan alltså uppskattas tUl ca 70 000. Det faktiska påbörjandet kan antas ha fått ungefär samma omfattning. Bostadsmarknadslägethar medfört viss osäkerhet hos kommunema inte bara i fråga om bostadsbyggandetsomfattning utan kanske i än högre grad vad gäller dess inriktning ochbostadsområdenas utformning. Dennaosäkerhet påverkar givetvis kommunemas långsiktiga planering liksomigångsättningen av nya bostadsprojekt. Igångsättningen minskade med ungefär 10 000 lägenheter jämfört med år1973. Nedgången avsåg helt flerfamiljshusproduktionen medan antalet påbörjadesmåhus ökade något tUl närmare 45 000 lägenheter. Småhusandelen av dettotala påbörjandet blev därmed . Motsvarande andel för var . Bostadsbyggandet har successivt minskatsedan år 1970. Nedgången i nyproduktionen mätt i antal lägenheter innebäremellertid inte att produktionsvolymen minskat i samma utsträckning.Förskjutningen mot ett ökat småhusbyggande har gjort att bmttoinvesteringarna ibostäder (inkl. ombyggnader) räknat i fasta priser varit relativt stabilaunder senare år. Först har en mera betydande minskning skett. Devolymmässiga förändringama i bmttoinvesteringarna andelen av det totalapåbörjandet blev därmed . Motsvarande andel för var . Det ökadesmåhusbyggandet medför vidare att den genomsnittliga lägenhetsstorleken fortsätter att öka inyproduktionen. För den produktion som färdigställdes exkl.lägenheter i specialbostäder kangenomsnittUga antalet mmsenheter (rum och kök) per lägenhet beräknastill 4,50. var motsvarande antal mmsenheter 4,02. Storaskillnader föreligger emellertid vad gäller lägenhetsstorlekarna iflerfamiljshus resp. i småhus. De större lägenheterna om fyra Prop.1975:1 Bilaga 14 77 ellerflera rum byggs sålunda tUl dominerande del i småhus. Andelen sådana lägenheterutgör f. n. av småhusproduktionen mot för flerfamiljshusen.De gynnsammare vUlkor för bostadsfinansieringensom beslutats bör emellertid kunna medföra en förskjutning iflerfamiljshusbyggandet mot en ökad andel större lägenheter. Beträffande lägenhetsytorna synesutvecklingen mot allt större skillnader mellan flerfamUjshus och småhus haavstannat. Den genomsnittliga lägenhetsytan i flerfamiljshus muiskade mellanåren 1968 och 1973 från 72 m till 65 m. Samfidigt härmed ökade motsvarande ytai småhusen till drygt 115 m. Skillnaden mellan hustyperna ökade sålundasuccessivt och uppgick till 50 m. Av tillgänglig statistik att döma hardet emellertid skett en stabilisering i detta hänseende . Degenomsnittliga lägenhetsytorna har inte förändrats fÖr någon av hustyperna. Situationen på bostadsmarknaden harinneburit att ökad uppmärksamhet kunnat ägnas ombyggnads- ochförbättrings-verksamheten. Statsmakterna har också väsentligt utvidgat ochstärkt det ekonomiska stödet till denna verksamhet. Effektema härav har bl. a.visat sig i en ökad ombyggnad av flerfamiljshus. kan sålundaomkring 6 000 flerfamiljshuslägenheter beräknas ha blivit moderniserade, eninte oväsentlig ökning första år då 1 5002 000 lägenheter byggdes om. Det nya bostadsfinansieringssystemetinnebär att räntesubventioner skall utgå även för sådana ombyggnadsföretag som inte kunde fåbostadslån med kapital-kosfnadsomfördelning. Detta bör kunna främja enytterligare ökning av moderniseringsverksamheten. De vidgade finansieringsmöjligheternaunder senare år för förnyelse av den äldre bostadsbebyggelsen möjliggörförbättringar för de boende såväl inom själva bostäderna som i den yttremiljön. I detta sammanhang vill jag också erinra om det av nyligenfattade beslutet att statliga bidrag skall kunna utgå för miljöförbättrandeåtgärder i tidigare byggda områden. I samband med det beslutet anvisade riksdagenytteriigare anslag på 15 milj. kr. för innevarande budgetår att användas försärskilda insatser för en bamvänlig boendemiljö. Syftet med dessa åtgärder äratt söka rätta till förekommande brister inom bostadsområdena i fråga omutemiljön, lekplatser, tillgången till lokaler och service av olika slag,trafikförhållandena etc. Beträffande kreditförsörjningen träffade delegationen för bostadsfinansiering även år 1974överenskommelse med bankinstituten om byggnadskrediter till det statiigt belånadebostadsbyggandet.