prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Utbildnings- och exporlstimulansåtgärderna har kompletterats med slödlill slrukturpåverkande åtgärder i form av konsultbidrag och slruklurgarantiersamt med teknikspridning genom särskildatekniska konsulenler. Som principiell ulgångspunkt för branschprogrammengäller alt förutsättningar föreligger för att långsiktigt säkerställa branschernaskonkurrenskraft och lönebetalningsförmåga ulan att därmed hindra en frånsamhällsekonomiska utgångspunkter önskvärd strukturomvandling. Utvärderingar avvissa branschfrämjande åtgärder har lidigare redovisats för . De merlångsiktiga effekterna är emellertid svåra att utläsa. Siatens industriverk hardock i en promemoria (SIND PM 1975: 6)bedömt den hiltiUsvarande verksamheten som i huvudsak positiv. Industriverkethar mot den bakgmnden och även med hänsyn tUl situationen inom deaktuella branscherna föreslagit fortsatta branschfrämjande åtgärder. Vidremissbehandlingen av industriverkets rapport har inställningen till ålgärdernafrån centrala och regionala myndigheters och organisationers sida varit nästangenomgående positiv. Även jag anser alt erfarenheterna har visat attbranschfrämjande åtgärder på ett betydelsefullt sätt har kunnat underlätta deberörda branschernas omställning och anpassning till förändrade förhållanden.Jag räknar därför med alt en aktiv industripolitik även i framliden kan kommaalt inbegripa branschfrämjande åtgärder. I del följandekommer jag alt förorda fortsatta branschfrämjande åtgärder för samlligabranscher som omfattas av åtgärderna. För teko- och skoindustrierna harriksdagen mot bakgrund av den negativa ulvecklingen inom dessa branscher underår 1975 redan fattat beslut om bl. a. fortsalta och förstärktastrukturåtgärder t. o. m. budgetåret 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 35 1977/78 (prop. 1975/76: 57, NU1975/76: 15, rskr 1975/76: 107). Inom den träbearbetande induslrin fortsällerde strukturella problemen alltjämt alt göra sig gällande. Jag återkommersenare till frågan om fortsatta statliga åtgärder även för dennaindustribransch. De olikabranschfrämjande åtgärderna utbildningsinsatser, strukturåtgärder, tekniskkonsulenlverksamhet och exporlfrämjande ålgärder som successivt har växt fram kan i tillämpningen för en viss branschkombineras oeh utformas med hänsyn lill branschens speciella förutsättningar.För effektiviteten är det därvid viktigt med en hög grad av samordningav de insatta åtgärderna. Jag återkommer i det följande tiU förslag om vissaadministrativa förändringar för atl öka samordningsmöjligheterna mellan deexportfrämjande åtgärdema och övriga branschfrämjande ålgärder. som demindre förelagens möjligheter alt med egna resurser förändra sina verksamhetsbetingelser ibland är begränsade, är dessaföretag av stor betydelse för den ekonomiska och regionala utvecklingen.Under senare år har följaktligen en rad åtgärder av generell natur vidtagitsfrån samhällets sida för alt underlätta dessa företags industriella utvecklingoch därmed stärka deras konkurrenskraft. Därvid har insatser med inriktning på en lämpligt utformad företagsservice spelaten slor roll. Företagsservicen beslår huvudsakligen av teknisk och ekonomisk rådgivning, kontaktförmedling, informalionoch utbildning samt individuella företagsanalyser av mer övergripandekaraktär. För samordning och planering av denna verksamhel svarar statensindustriverk. Som regionala replipunkter för verket fungerar landetsföretagareföreningar. Föreningarna har till uppgift bl. a. att genom en aktivuppsökande verksamhet föra ut företagsserviceprogrammen till företagen.Erfarenheten har visat att särskilt de mindre och medelstora företagen har ettpåtagligt behov av föreningamas tjänster. Jag kommer i det följande att beräkna ett ökal statligt bidrag tUlförelagsservice. Jag kommer också alt inom ramen för detta bidrag ta uppsärskilda medel för vissa användarfrämjande åtgärder på dalaområdet. Åtgärdernaavses främsl bli inriktade på ulbildning oeh information i ADB-frågor förföretagareföreningarnas personal. I sammanhanget vUl jag också framhållavärdet av den rådgivnings- och förmedlingsverksamhet som styrelsen för tekniskutveckling svarar för. Denna verksamhet, som genomförs med hjälp avföretagareföreningarna, är inriktad på alt stimulera forsknings-ochutvecklingsprojekt i inte minst mindre och medelstora företag. För altstimulera forlbildningsaktiviteler i företagen och få till stånd en bätlre anpassning av kursutbudet lillnäringslivels behov finns en särskild ulbildningskonsulentfunklion knuten tillvarje företagareförening. I det följande kommer jag att beräkna ylterligaremedel för della ändamål under nästa budgetår. Jag kommer även att la upp medelför fortsättning av elt inlett samarbete påfortbildningsområ- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 36 det mellan statens industriverksSIFU-enhet och den kommunala vuxenutbildningen. De mindreföretagens begränsade resurser medför också alt de, relativt sell, mångagånger är mer beroende än storföretagen av. extern finansiering för altgenomföra ulvecklingsprojekl. Jag vUl i sammanhanget understryka viklen av de insatser som via styrelsen för teknisk utvecklingoch statens utvecklingsfond görs för alt underlätta framtagandet ochutnyttjandet av ny teknik bl. a. inom de mindre företagen. Jag kommer vid minmedelsberäkning i det följande förorda förstärkning av resurserna för dessaorgans verksamhet. Vid företagensfinansiering av utbyggnads- och exportprojekt fyller och AB viktiga funktioner inte minst för de mindre ochmedelstora företagen. har dessa instituts möjligheter alt viaupplåning utomlands förmedla krediter lill förelag, som inte själva kan låna iutlandet, förbättrats genom statlig garanligivning. Som jag inledningsvis redovisade, har den svenskaindustrin i ökad omfattning upprättat produktionsenheter utomlands.Samtidigt har den ullandsdominerade delen av den inhemska induslrin i detnärmaste fördubblats . I huvudsak tordeföretagens ökade internationaliseringmedföra fördelar för den svenska samhällsekonomin. har emellertid demultinationella förelagens verksamhet ställt såväl statsmakterna somfackföreningarna inför delvis nya problem. Kraven på löntagar- ochsamhällsinflytande över företagens ökade internationalisering har skärpts. Defrågor som f. n. tilldrar sig speciell uppmärksamhet är bl. a. effekterna påsysselsättning, rörelseresultat och skatter, liksom effektema påkonkurrensförhållandena samt forsknings- och utveckUngsarbetet. De utländskaförelagens etableringar och verksamhet i studeras av utredningen (Ju 1973: 17) om utländska övertaganden av svenska företag.Utredningsarbetet inriktas främst på att ta fram ett system, som både medger enfullständig etableringskontroll ay utländska invesleringar i ochmöjliggör kontroll av utlandsägda företags verksamhet här. (Fi 1962: 37) fick i uppdrag att undersökakonsekvenserna för svensk ekonomi och ekonomisk politik av de internationeUaförelagens växande betydelse. Resultatet av utredningens arbete har redovisatsi betänkandet (SOU 1975: 50) InternationeUa koncerner i industriländer, som f.n. remissbehandlas. Utredningen konstaterar bl. a. att demultinationella företagen spelar en betydande roll i den privata sektorn imånga länder och dominerar flera viktiga branscher. Härigenom blir en stor delav ekonomiska förbindelser med omvärlden undandragna från denågorlunda överskådliga internationella marknaderna. Sålunda konstateraruiredningen att av 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 37 Sverigesexportvärde utgjordes av interna transaktioner mellan företag isamma koncern. Motsvarande andel av importen var . Den av mig år1973 lillsälta arbetsgruppen med uppgift alt följa frågor rörandemultinationella förelag har fortsatt sitt arbete. Arbetsgruppen harfortlöpande samlat in och ställt samman information om de multinationellaföretagen. F. n. söker arbetsgruppen få en uppfattning om vilken typ av information som regelbundet samlas in och hur dennabearbetas, ställs samman och utnyttjas internt inom vissa betydandemultinationella företag med verksamhet i . Informationsfrågorna kommeratl ägnas fortsatt stor uppmärksamhet. På det internationella planet har arbetsgruppenaktivt medverkat vid förberedelserna inför diskussionerna rörandemultinationella företag i och OECD.Sverige är medlem i den särskilda som skall följa dessafrågor på global nivå. I deltar bl. a. i arbetet på den uppförandekod för mullinationeUaförelag som är under utarbetande. 1974/75 Utgift 13 910 408 1975/76Anslag 15 951 000 1976/77Förslag 19 872 000 , som inrättades den 1 juli1973, är enligl instruktionen (1974: 476, ändrad : 796)central förvaltningsmyndighet för ärenden som rör industri, hantverk ochenergiförsörjning samt mineralhantering utom vad avser förvaltning ochupplåtelse av statens gruvegendom. Sistnämnda ärenden handläggs av , varvid industriverket svararför de beredande och verkställande funktionerna. Sedan den 1 juli 1974handhar industriverket även de uppgifter beträffande företagsutveckling,kursverksamhet m. m. som lidigare åvilade statens institut förföretagsutveckling. , som inrättades den1 , har administrativt knutits till industriverket. Verket är chefsmyndighetför bergsstaten, sprängämnesinspeklionen och statens elektriska inspektion. ledsav en styrelse. Chef för verket är en generaldirektör. Verket är organiserat på sex enheler, nämligen planerings- och utredningsbyrån,industriavdelningen, ehergibyrån, mineralbyrån, enheten för företagsutvecklingoeh administrativa byrån. är knutna elt råd för mindre och medelstora förelag, elt rådför företagsutveckling, ett expertråd för långsikliga prognoser, enhemslöjdsnämnd och en rådgivande av farligt gods. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 38 Beräknad ändring 1976/77 + 6 786 000 + 3 541 000 (även utrikes resor) (30 000) Mervärdeskatt för sand-, + 8 083 000 + 3 921 000 Avgifter tillsiatens industriverk för tillstånd till sand-, grus- eller stentäkt på konlinentalsockeln redovisas fr. o.m. /76 på driftbudgetens inkomstsida under . m. räknar med att under /77 i allt större utsträckningkunna uppfylla målen för sin verksamhet. För att uppnå delta erfordras dockenligt verket betydande resursförstärkningar på flera områden. Industriverketframhåller att verksamheien inom planerings- och ulredningsbyrån kräver utökaderesurser eftersom behovet av närings- och industripolitiska utredningarständigt ökar. För nästa budgeiår planeras utredningar om bl. a. verkstads-,skogs-, järn-och stålindustrierna. Viss utredrungsverksamhet beräknas ske äveni fråga om byggnadsmaterialinduslrin och dataindustrin samt beträffande debranscher för vilka det nu finns särskilda branschprogram, Härulöver krävsenligt verket också resursförstärkningar för prognosverksamhet påindustriområdet, för utredningar rörande de mindre oeh medelstora företagensamt för intemationella uppgifter. Med hänsyn bl. a. till den snabbaulvecklingen inom företagsserviceområdet och till behovet av bättre samordningmellan statens och landslingens näringspolitiska insatser som förmedlas genomföretagareföreningarna krävs enligt verkel ökade resurser vidindustriavdelningen. Innevarande budgetår har avdelningen dessulom lillförtsnya arbetsuppgifter, bl. a. administration av statliga garantier förslrukturlån och bidragsgivning till energibesparande åtgärder i näringslivetsbyggnader. Dessa nya uppgifter och den lö- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 39 pande verksamheten inom områdetför explosiva oeh brandfarliga varor medför ökal behov av handläggandepersonal. Energibyrån behöver ytterligare personal, främstför utredningsverksamhet m. m. beträffande energiförsörjningen inomolika industribranscher men även för vissa myndighetsuppgifter. Mineralbyrån hartill uppgift bl. a. att svara för beredande och verkställande funktioner . Dessa funktioner har enligt verket hittillsinte kunnat fullgöras på ett helt tillfredsslällande sätt beroende på alt byrånhar saknat erforderliga resurser. Nämnden ansvarar fr. o. m. innevarandebudgetår för all statlig malmprospektering(utom uran) genom prospekleringsuppdrag tUl geologiskaundersökning. Nämndens prospekteringsverksamhet, som för innevarande budgetåruppgår lill ca 20 milj. kr., torde bli den största i landet. Mineralbyrånbehöver därför personalförslärkningar bl. a. för övergripande bedömningar,uppföljning m. m. av nämndens verksamhet.Också för vissa andra handläggningsuppgifter behövs personalförstärkningarvid byrån. Vid administrativa byrån behövs ytterligarepersonal bl. a. för informationsverksamhet och personaladminislralivauppgifter. Mol denna bakgrundföreslår industriverket följande förändringar för /77. Pris- och löneomräkning m.m. , varav 344 000 kr.avser höjl lönekostnadspålägg. I O-alternativet föreslår industriverket att åttahandläggartjänster dras in, av vUka fyra vidplanerings- och ulredningsbyrån, två vid industriavdelningen, en videnergibyrån och en vid administrativa byrån. För planerings- ochulredningsbyrån innebär della alt nu pågående utredningsuppdrag inte kanfuUföljas inom fastställda tidplaner och alt nya utredningsuppdrag inte kanpåbörjas . För industriavdelningen medför altemativel enförlängning av handläggningstidema inomindustrilåneverksamheten och minskade insatser på företagsserviceområdet.För energibyrån innebär det förlängda handläggningstider för koncessions- ochbidragsfrågor. För den administrativa byrån innebär en neddragning attmyndighetsverksamheten kan komma attäventyras genom att resurser för juridisk sakgranskning bortfaller(-. inkl. följdbesparingar). För all kunna klara den ökade utredningsvolymen vidplanerings-och ulredningsbyrån och för en uppbyggnad av byrånsresurser i enlighet med riktlinjerna i prop. 1973: 41 erfordras ytteriigare 13tjänster under /77, varav nio för handläggare och fyra förbilräden. Lönekostnaderna beräknas tUl . och övriga kosinader tUl252 . För alt uppnå en mer rationell organisation föreslårindustriverket att ulbUdningsseklionen och sektionen för företagsservicesammanförs 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 40 till en gemensam byrå inomindustriavdelningen. Verkel föreslår också altsektionen för finansiellt stöd och sektionen för explosiva och brandfarligavaror organiseras som byråer. Därtill fordras tre nya tjänstei som byråchef.Ylterligare en handläggare erfordras dessutom vid envar av de föreslagnabyråerna för utökad verksamhet. De föreslagna ålgärderna beräknas leda till ökade lönekostnader med . och övrigakostnader med . ( + ). För utökad verksamhel vid energibyrånerfordras fem handläggare och fyra biträden. En av tjänsterna är avsedd all ge främst allmän heten råd och anvisningar angående rättsordningen i fråga om elkraft och säkerställa att koncessionsinnehavare fullgör sina skyldigheter. En av tjänsterna avser arbete med provningoch konlroll av elektriska installationsmaterial. Tre av tjänsterna är avsedda för utredningsarbete om energiförsörjningssituationen: inom olika industribranscher varav en Ijänsl särskilt avser handläggning av frågor i anslutning lill 136 a § byggnadslagen (1947: 385). För energibyrånberäknas de ökade löne kostnaderna till . och övriga kostnader tUl . En krafiig förslärkning behövs vid mineralbyrån för alt byrånskall kunna fuUgöra de beredande och verkställande funktionerna vad avserförvaltning och utökning av siatens gruvegendom. Också för att skapa effektivaresurser för frågor rörande landets långsiktiga mineral-försörjning och förfrågor i anslutning till utvinning av sand och grus på kontinentalsockelnbehövs en förslärkning. Totalt erfordras enligt verket för dessa ändamålytterligare sju handläggare och två bilräden. Verket föreslår att byrån indelasi fyra seklioner. De ökade lönekostnaderna beräknas till . ochövriga kosinader till . Vid administrativa byrån behövs en förslärkning med två handläggartjänster. Den ena handläggaren avsesbiträda verkets informationssekreterare och den andra avses handhafrågor rörande personalplanering. Dessutom behövs fyra biträdestjänster, varaven tjänst för arkivvård, två tjänster somexpeditionsvakt och en tjänst som kontorsskrivare. oeh övriga kostnader lUl . ( + 543 000kr. För utökat behov atl anlita utomstående konsulter, bl. a. förorganisationsförändringar m. m., begär verket . Reseverksamheten har sedanindustriverkets tillkomst kontinuerligt ökat. En stor del av verketsarbetsuppgifter medför en omfattande reseverksamhel, inte minsl inomindustriavdelningen och energibyrån. Under /75 har vidarereseverksamheten ökat inom mineral- saml planerings- och utredningsbyråernasarbetsområden. Enligt industriverkets mening är därför en uppräkning avreseanslaget nödvändig för nu befintligverksamhet, främsl inom del internationella området, med . 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 41 Genom ändring i regleringsbrevet förbudgelårel 1975/76 får även resekostnader och traktamenten i. sambandmed ulbUdning inräknas i beloppet. Enligt verkets mening medför de nyareglerna behov av en uppräkning av ulbildningsanslaget med . föreslår vidareen engångsanvisning med . för inköp av en minidator (89 000kr.) och en programmerbar kalkylator medhålkortsläsare (). Minidatorn är främst avsedd för avanceraderegressionsberäkningar vid planerings- och ulredningsbyrån och energjbyrånssektion för energiprognoser. På datorn kan beräkningar göras som molsvarar en extern koslnad om ca /år. Industriverketföreslår också en engångsanvisning med . för inköp av kartskåp lUlmineralbyrån ( + . MlneralpoUtiska utredningen har yttrat sig överindustriverkets anslagsframställning vad avser mineralbyrån. Enliglulredningens principiella uppfallning börutredningens betänkande avvaktas innan större organisatoriska förändringargenomförs vid industriverkels mineralbyrå. Argumenten för verketsförslag om en resursförstärkning vid mineralbyrån, främst för frågor rörandestatens gruvegendom, är dock enligt utredningen starka, men utredningen finnersig inte ha möjlighet atl bedömaomfattningen av de personaltUlskoll som kan vara motiverade. Uiredningenframhåller också att resultatet av del arbele som bedrivs inom mineralbyrånssektion för statens gruvegendom kan ligga lill gmnd för utredningens egnabedömningar. Industriverkethar omfattande uppgifier inom industri-, energi- och mineralområdena. Verketsutrednings- och planeringsverksamhet ger underlag för statsmakternasställningstaganden lill olika frågor inom dessaområden. Verket har också i stor ulslräckning verkställande funktioner.Statens induslriverk spelar således en cenlral roll i närings- och industripolitiken. Mot bakgrund av deviktiga uppgifter som åvilar industriverket anser jag det nödvändigt attverket lillförs ökade personella resurser under näsla budgeiår. Jag beräknardärför i det följande 'medel för ytterligare nio Ijänsler vid verket. För den utredandeverksamheien har jag beräknal medel för två Ijänslerför handläggare vid planerings- och ulredningsbyrån (3). En av handläggarnaavses bli knuten till byråledningen och svara för uppgifter på detinternationella området, främst remissarbeten. Med hänsyn lillatt sektionen för företagsservice inom industriavdelningen har delhuvudsakliga ansvaret för samordning,, planering och uppföljning av de slatliga insatserna på förelagsserviceområdet, har 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 42 jag bedömt det angelägel attförstärka ledningsfunktionen vid sektionen. Jag beräknar därför medel för entjänst för denna centrala funktion. Mitt förslag innebär i övrigt ingenändring för sektionen (4). Vid energibyrånfinns behov av personalförstärkning för handläggning av ärenden enligt 136 a § byggnadslagen och för utredningar m. m. beträffandeenergiförsörjningen inom olika industribranscher. För dessa ändamål har jagberäknat medel för ytterligare två handläggarljänster och en biträdesljänsl(5). För alt säkerställaen effektiv styrning av den verksamhet som haratl svara för (jfr s. 125), har jag beräknat medel för ytterligare två tjänsterför handläggare och en biträdestjänst vid mineralbyrån (6). Slutligen har jagvid min medelsberäkning tagit hänsyn till mineralbyråns behov av kartskåp ochtill behovet av ökade medel för verkets personalutbildning (10, 11). Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillStatens industriverk: Förvaltningskostnader för budgetårel 1976/77 anvisa elt förslagsanslag av 19 872 000kr. : Utredningar m. m. 1974/75 Utgift 3 412 377 Reservaiion 533 864 1975/76Anslag 2 210 000 1976/77 Förslag 3020 000 Från anslagetbestrids kostnader för experter och tillfällig personal m. m., reseersättningaroch publikationstryck samt övriga kostnader, som hänger samman med utredningar,informations- och kontaktverksamhet inom statens industriverks arbetsområde.Anslaget tillförs medel som flyter in vid försäljning av publikationer sombekostas från anslagel. Under anslagethar för /76 medel beräknats för bl. a. branschutredningar,utredningar rörande mindre och medelstora företag, långsiktiga industriprognoser, metod- och programutveckling av företagsservice,undersökningar inom energiområdet, utredningar på el-säkerhetsområdet ochulredningskoslnader i samband med handläggningenav ärenden om tillstånd tUl sand-, grus- och stentäkt på kontinentalsockelnsamt för utredningsinsatser i anslutning till industriverkens uppgifter ifråga om transport av farligt gods på väg (ADR-konvenlionen). 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 43 Industriverketstvå första verksamhetsår, budgetåren 1973/74 och 1974/75, har präglats av ettintensivt planerings- och uppbyggnadsarbete.Verkels utredningsanslag har endasi successivt kunnat tas i anspråk, varförrelativt stora reservationer har uppkommit vid slutet av resp. budgetår. /75 har utredningsverksamheten ökat krafligt inle minst på gmndav nya utredningsuppdrag från statsmakterna, vilka f. n. tar i anspråk störredelen av planerings- och utredningsbyråns och energibyråns prognosseklionstotala resurser samt delar av industriavdelningens och mineralbyråns kapacitet. Utgångspunkten förindustriverkets beräkningar av medelsbehovet under utredningsanslaget /77 har varit bl. a. alt någon reservation inle kvarslår påanslaget . I sina beräkningarhar industriverket även utgått från att anslaget bör räknas upp föratt läcka ökade lönekostnader och prisstegringar för experter och annantillfällig personal som anlitas för olika utredningar. Vidare anser verket attanslaget bör öka i relation till de nyatjänster som verket har begärt under anslaget Statens industriverk:Förvaltningskostnader. För att snabbare kunna få fram utredningsresultat meden förbättrad kvalitet bör också enligt verket ytterligare medel fådisponeras. Slutligen är det angeläget alt vissa medel finns disponibla för verksledningen och slyrelsen som handlingsutrymme förnya projekt som kan behöva påbörjas under näsla budgetår. För pågående ochplanerade projekt räknar industriverket med ett medelsbehov av sammanlagt . Medelsbehovet vid planerings- och utredningsbyrånuppgår lUl sammanlagl 1,9 milj. kr. De mest kostnadskrävande projektenavser olika branschutredningar, slmkturstudier och utredningar om fysisk ochsocial arbetsmiljö m. m. samt frågor rörande mindre och medelstora företag. Vidindustriavdelningen beräknas behovet till . Projekten avser främst utredningar påförelagsserviceområdet, inkl. vissa utbildningsfrågor, och utredningarrörande explosiva och brandfarliga varor, bl. a. frågor i anslutning till internationellatransporter av farligt gods på väg. Energibyrånsmedelsbehov har beräknals lUl . Beloppet avser projeki påenergiprognosområdet, bl. a. utarbetandet av en eko-nomelrisk modell förenergiprognoser, projekt inom elsäkerhetsområdet och projeki rörandeelkraftproduktions- och eldislribulionsfrågor. Mineralbyrånsresursbehov, som uppgår tUl , avser en utredning om utvinning avsand och gms samt utredningar i anslutning lill gmvlagstiftningen och rörandenaturresursernas utnyttjande m. m. Verksledningens och styrelsens behov av medel föralt ha handlingsutrymme har beräknals lill . 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet ,44