prop · FY0362 · 1975-12-31 00:00:00 — Till de förra räknas vägtrafikskatt enliglVSL, bensinskall enligl förordningen (1961:372) om bensinskatt och gasolskall enliglförordningen (1964:352) om gasolskall. Till de senare räknas skatt enliglförordningen (1973:602) om särskild väglrafikskatt och skall på bensin,brännolja och gasol enligl förordningen (1957:262) om allmän energiskall. Beträffandeväglrafikbeskallningens utformning i övrigi lorde jag i detla sammanhang kunnahänvisa lill prop. 1973:94 med förslag lill den nu gällande lagstiftningen påområdet. Enligt1974 års principbeslut skall kilometerskall införas den för vissasläpvagnar i enlighet med vad jag tidigare angivit. Övergången bör enligt minmening ses som en teknisk omläggning av beskattningen. Detta innebär all kilometerskaitensnivå bör avvägas så all skattebelastningen för hela del berördafordonsbeståndet och för olika grupper av fordon blir så långt möjligtoförändrad i förhållande till nuvarande beskattning. För del enskilda fordonetdäremot kan förändringar av skattebelastningen uppkomma efiersom kilomelerskatleni motsats lill den årliga fordonsskatten står i direki relation lillkörsträckorna. Jag förordar atl den nu berörda principen för omläggningentillämpas. Närdet gällerde kilometerskalleplikliga motorfordonen har fordonsskallen behållitspå i princip samma nivå som före kilometerskaitens införande. Kilomelerskatlenhar ersatt endasl den specialdestinerade brännoljeskallen och den ej specialdestineradesärskilda molorbränsleskalten på brännolja. förslag i slulbeiänkandet(SOU 1972:42) Vägtrafikbeskatlningen innebar bl. a. alt fordonsskatten skulle hellersättas med kilo- Jag uttalade i prop. 1973:94 (s. 73) att jag, i likhet medvissa remissinstanser, fann del vara för tidigt all då la ställning tillbeskattningens utformning på . Frågan borde skjutas på framtidenoch man borde avvakta erfarenheterna från den begränsade kilometerskallen frånden . Kilometerskatthar nu tagits ul . Erfarenheterna är huvudsakligengoda. Jag anser likväl att ytteriigare erfarenheter bör avvaktas. 1 likhet medvad jag anförde i prop. 1973:94 lorde del vara lämpligt atl en bedömning avfrågan görs i samband med alt den fjärde etappen vägtrafikskatterefoim,som enligt planerna skall genomföras den , behandlas. Molden bakgrund som behandlats tar jag upp frågan om kilometerskaitensomfattning när del gäller släpvagnarna. Enligl min mening står del klart atlden särskilda fordonsskallen på de berörda släpvagnarna bör ersättas av inle specialdestineradkilometerskall. För atl uppnå samma effekt som för de kilomelerskatleplikligamotorfordonen skall därutöver den del av den årliga fordonsskatten sommotsvarar höjningen den pä grund av slopandet av brännoljeskattenomvandlas till kilometerskatt. Försläpvagnamas del gälkir dock i viss män andra förhällanden än för motorfordonen.Släpvagnar kan inte användas utan dragfordon. Till ett dragfordon kan höra tväeller flera släpvägnar, som används omväxlande. EnUgt kungörelsen (1973:783) omnedsättning av fordonsskatt på traktorer och släpvagnar m. m. medges nedsättningför sådan släpvagn till lastbil som under ett skatteår används för transport päallmän väg sammanlagt högst 3 . I den män övergång sker till kilometerskattför de bildragna släpvagnarna minskar behovet av särskild nedsättning. Denu angivna skälen talar enligt min mening för en längre gående övergäng tillkilometerskatt för släpvagnar än för bilar, även om jag anser att övergångfullt ul lill kilometerskall bör prövas i etl sammanhang för samtliga kilomelerskattepUkligafordon. Bestämmelsernaom nedsättning av fordonsskatt på släpvagnar till lastbilar innebär attfordonsskatten, varmed avses även särskild fordonsskall, kan sällas ned tilllägst av annars utgående skall. Denna nedsältningsgrad gäller dock endaslde allra tyngsta släpvagnarna och endast om den åriiga körsträckan utgör högst1 . För de lättaste fordonen med ärlig körsträcka mellan 1 501 och nedsättes fordonsskallen med endasl . Jagföreslår med hänsyn lill vad jag nu anfört att kilometerskatten för släpvagnarskall ersätta inte endasl den del av fordonsskatten som motsvarar höjningen den1 på grund av brännoljeskattens slopande utan också hälften av denälerståei-ide fordonsskatten. 1 kombination med slopandet av nedsättningsmöjlighelenkan detla visserligen i något fall leda till en skallehöjning för främsl detyngsta fordonen när körsträckan är högst I för år. Antalet sådanafordon torde dock vara lågt. uppkommeren skattesänkning för de lättaste fordonen, för vilka nedsättningen nu är avbegränsad omfattning. Jag anser dock atl dessa effekter bör godtas med hänsyn lillde praktiska fördelar som följer av ändringen. Delkan diskuteras om möjligheten lill nedsättning bör finnas även i fortsältningenför andra laslbilsdragna släpvagnar än kilomelerskatleplikliga sådana. F. n.medges nedsättning om skattevikten överstiger för påhängsvagnar och 11ton för andra släpvagnar. Antalet laslbilsdragna icke kilomelerskatlepliktigasläpvagnar med högre vikt än nu nämnts är myckel litet, Enligl uppgifler somjag inhämtat utgör antalet sådana släpvagnar endasl några tiotal. Jag anserdärför att nedsällningen för laslbilsdragna släpvagnar bör slopas helt.Kungörelsen bör därvid göras om till lag. Förfaltningsförslag i enlighethärmed har upprättats inom . Ilikhet med vad som gäller i fråga om motorfordon bör kilometerskatt inte utgånär släpvagn används utom riket. Även återbetalning av fordonsskatt bör görasi sådana fall. Enligt nuvarande bestämmelser i kungörelsen (1973:777) omåterbetalning och avräkning av väglrafikskatt m. m. för fordon som använts utomriket medges återbetalning av fordonsskatt endasl om släpvagnens skalteviktöverstiger II ton. Av praktiska skäl bör ålerbetal-ningsrällen i fortsättningenavse alla kilomelerskatleplikliga släpvagnar, vilkel innebär alt viktgränsenkommer all utgöra 3 lon. Degrundläggande bestämmelsema om återbetalning eller avräkning av vägtrafikskallbör föras över från kungörelsen (1973:777) lill 41 § VSL medan det praktiskaförfarandet m. m. fortfarande bör regleras i kungörelsen. Slopandetav skatlenedsältningen i enlighet med vad jag nu förordat skall beslutas avriksdagen. I del sammanhanget bör av samma skäl kungörelsen göras om till lagoch i sin helhet beslutas av . Övergångentill kilometerskatt föranleder ändringar i VSL och i förordningen om särskildvägtrafikskatt. I detta sammanhang vill jag också ta upp en annan fråga. 1 14 §första stycket vägtrafikskattelagen infördes (prop. 1974:164, SkU 1974:59, rskr1974:385, SFS 1974:869) elt tillägg väsentligen i förtydligande syfte. Tilläggetinnebär all som skattskyldig skall anses även den som ägde ett fordon vidingången av uppbördsmånad under vilken skatten skulle ha betalats. Motsvarandetillägg bör göras i 20 § första slyckel. Vidare bör formella ändringar göras iförordningen om särskild vägtrafikskall med hänsyn till den nyaregeringsformen. Förfaltningsförslagi enlighet med vad jag nu anfört har upprättats inom . Införandetav kilometerskatt för släpvagnar kräver som jag har nämnt attsläpvagnarna förses med kilometerräknare och därtill hörande utrustning. Den idet föregående nämnda apparaturen har konstruerats särskilt med tanke päsläpvagnarna. Räknaren drivs genom en pendelkon-slruktion och inte genomförmedling av vajer Härigenom vinns åtskilliga fördelar, bl. a. åstadkoms ettenklare och i viss mån säkrare funktionssätt jämfört med de nuvarande imarknaden förekommande räknartyperna, där intesällan besväriiga vajerdragningar förekommer. Den nya räknarkonslruk-tionen,som är avsedd för navmontering, är också enligl vad jag inhämtat i slor uisträckninganvändbar för tyngre motorfordon såsom lastbilar och bussar. Enovillkoriig förutsättning för att reformen skall kunna träda i kraft den 1 juni1976 i enlighet med principbeslutet är att fordonsägarna fåtttillgång lill räknare och utrustning lill denna och all de fåll tillfälle attlåta montera och besiktiga räknarapparaturen. Räknaretill molorfordoneii distribuerades genom statens försorg direki lillfordonsägarna med skyldighet för dem atl senare utge ersättning härför. Detlasystem för distributionen gav, som jag anförde i prop. 1974:164, ell tillfredsställanderesultat och ett i princip likadant syslem skall enligt beslutanvändas i fråga om de räknare som är aktuella. Avpraktiska skäl bör distributionen påbörjas ochjag anser alt den dislribuiionslakl som bestämls i avtalet mellan KSN och AB Samefabör tillämpas. a. all distributionen skall omfatta sådana släpvagnar av berörtslag som den är registrerade och inle avslällda. Enligtprincipbeslutet av höstriksdagen 1974 skall fordonsägarna, i likhel med vad somgällde i fråga om räknarna lill motorfordonen, vara skyldiga all utge ersättningför de distribuerade räknarna. Slutligen bör del finnas möjlighet för den somtagit emot en räknare att lämna tillbaka den och 11 ersättning för räknaren omhans fordon upphört all vara kilomelerskaltepliktigt av annan anledning än avställninginom efler övergången till kilometerskatt. Har räknaren varilinmonterad bör ersättning ulgå för inmonlerings-och urmonieringsarbetet. Vidarebör särskilt anges att ersättning utgår även för den avgift som eriägges förbesiktningen av apparaturen. Bestämmelseri berörda hänseenden torde kunna meddelas av regeringen. Därvid bör följandebeaktas. I VSLfinns beslämmelser cm skyldighel för fordonsägare atl förse fordon med kilometerräknare.Påföljden av underiålenhet i detta avseende är all fordonet inle får brukas.Genom de ändringar som föreslås i VSL blir dessa beslämmelser tillämpligaockså på kilomelerskatleplikliga släpvagnar från den dag då kilomelerskalleplikleninträder, dvs. fr o. m. . Vid införandet av kilometerskatt förmotorfordon visade det sig all elt förhållandevis stort anla fordonsägareväntade lill med atl låta montera och besiktiga räknarapparaturen.Detta skulle i och för sig motivera att en skyldighet införs att låta monteraoch besiktiga räk-narapparalur på släpvagnar på bestämda lider. Delbör dock i det sammanhanget beaktas all svårigheterna när det gällde motorfordonenfrämsl gällde jsersonbilar och alt det var fråga om etl mångdubbelt slörre anlalfordon än . Antalet kilomelerskaltepliktiga släpvagnar kan beräknas till ca30 000. Jag anser därför att någon särskilt reglerad skyldighet atl före den Ijuni 1976 låta montera och besiktiga kilometer- räknarapparaturpå släpvagnar inle behövs. Denna lösning ger också de största möjligheterna atlinställa släpvagnar för besiktning med dragfordonel, efiersomsläpvagnar i motsats till motorfordon skall besiktigas en gång varjekalenderår. Av17 § VSL följer alt det blir förbjudet att använda kilomeierskaitepliktig släpvagnefter utgången av om den inle försetts med kilometerräknarapparatursom har godkänts vid besiktning. Liksomi fråga om andra räknare ankommer det på KSN atl lypgodkänna nu aktuellaräknare och viss annan utrustning samt meddela föreskrifter om montering m. m. Fordonsägare,som erhåller kilometerräknarapparatur genom statens försorg bör, som nämnts fömt,vara skyldig all utge ersättning härför. I avtalet mellan KSN och AB Samefa omtillverkning och leverans av navräknare lill släpvagnar har följande priseravtalats: skyddsanordningav vanlig typ 15 " godkännande har priset på räknaren för statens vidkommande minskatsmed . Ivissa fall tillkommer en särskild skyddsanordning, som kan behöva specialtillverkasför enskilt fordon. Kostnaden härför skall i fråga om fordon, som omfattas avden statliga distributionen, stanna på statsverket enligt beslul av (prop. 1974:94, SkU 1974:59, rskr 1974:385). Detsamma bör gällaandra släpvagnar som har registrerats första gängen före den I juni 1976.Släpvagnar som registreras första gången vid en senare lidpunkt bör haförberetts för montering av kilometerräknare eller vara försedda med sådanräknare. Det bör särskilt anges i författningen all sådan skyddsanordningtillhandahålls genom statsverkets försorg. Tillde angivna priserna kommer dels mervärdeskatt, dels en distributionskostnad om59 kronor för varje räknare. Vidare är kostnaden för räknare m. m. i vissutsträckning indexreglerad. Den totala kostnaden för räknaren med kringutruslninginkl. distribution utgör f. n. Tilldet angivna beloppet skall läggas det belopp som beror påindexregleringen av priset på räknaren m. m. Detta belopp kan inle nu beräknasmed full säkerhet. Jag föreslår därför all räknaravgiflen får bestämmas avregeringen. Samma avgift bör tas ul för alla räknare oberoende avleveranstidpunkt. Närdet gäller mervärdeskatten bör enligt min mening beaktas atl del lorde vara endaslenstaka släpvagnar av nu aktuellt slag som inte används i verksamhet som medförskattskyldighet till mervärdeskatt. Fordonsägarna skulle ha rätt till avdragför ingående mervärdeskatt om sådan debiterades på räknarkoslnaden m. m. Del ärdärför motiverat att avgiften inte skall innefattamervärdeskatt, som alltså stannar på statsverket. Distributionenav räknare kommer all påbörjas och vara avslutad vid årsskiftet1975/76. Avgift för de räknare som distribuerades till motorfordonen uppbars ianslutning lill den första uppbörden av fordonsskatt som gjordes under år1974.1 många fall innebar detla atl avgiften erlades långt efter del att räknarulrustningenhade distribuerats. Denna omständighet innebar vissa praktiska nackdelar bl.a. i de fall fordonen bytt ägare . Del bör enligt min meningge ell bättre resultat om avgiften uppbärs i förhållandevis nära anslutningtill distributionen. Jag förordar därför att avgiften skall erläggas senastinom efler utgången av den månad under vilken räknarulrustningendistribueras. Avgiften bör erläggas av den som är antecknad som ägare tillfordonet vid ingången av den månad under vilken avgiften förfaller lillbetalning. Medhänsyn till att släpvagnar, som blir kilometerskalleplikliga den ,måjiie förses med räknarulruslning kan del förekomma alt vissasådana fordon den inte är kilomelerskaltepliktiga eller alt de inomviss tid därefter upphör att vara kUomelerskallepliktiga. Har räknarapparaturendistribuerats genom statens försorg skall, såsom framgår av förutangivna principbeslut , ersättning utgå för apparaturkostnaderna m. m.Jag föreslär att sä skall kunna ske om kilometerskatteplikten upphör föreutgången av är 1976. Ersättning bör utgå till den som ägde fordonet dåskatteplikten upphörde. Endast i de fall skatteplikten upphört mer permanentbör ersättning utgå. Har skatteplikten upphört på grund av avställning bördärför ingen ersättning utgå. Somen förutsättning för atl ersättning skall utgå bör i princip gälla att räknarenmed tillhörande fästanordning skall ha insänts till AB Samefa. Ersättningbör ulgå med belopp som svarar mol kostnaderna för räknare med kringutruslning,in- och urmontering av räknarapparaturen, avgift för obligatorisk besiktning avapparaturen och kostnader för insändandet till AB Samefa. Vidarebör föreskrivas skyldighel för fordonsägare att återbetala ersättning somutgått under felaktiga förutsättningar och straff för den som lämnar felaktigauppgifter i ersättningsärende. Jagvill ta upp ytteriigare en fråga i detla sammanhang. Enligt 4 § kungörelsen(1973:788) om nedsättning av eller befrielse från vägtrafikskatt i vissa fallfår riksskatteverkel medge alt kilometerskatt inte skall erläggas för fordon sominte kunnat förses med kilometerräknare och som på gmnd därav inte skulle fåanvändas. Medges sådan befrielse skall förhöjd fordonsskatt tas ut i stället omfordonet skall fl användas. Bestämmelsen, som är motiverad av att vissa fordonhar sådan konstruktion att de svårligen kan förses med kilometerräknare, börkunna tillämpas även på släpvagnar. Delkan länkas att nyiillverkade fordon får en konstmktion som gör del svårt attmontera en kilometerräknare. Detta bör i princip inte godtas. donenskall ha en sådan konstruktion att kilometerräknare kan monteras och användas.Under en övergångstid och i avvaktan på alt produktionen har hunnit ställas omi detla avseende bör dock fordon av aktuellt slag kunna undantas frän räknarplikten.Bestämmelser av denna innebörd bör tas in i kungörelsen (1973:788) omnedsättning av eller befrielse från väg-trafikskalt i vissa fall. Jaghar tidigare nämnt att kilometerskatten varit i bmk drygt etl är och allerfarenheterna av den nya beskattningsformen är i huvudsak goda. För att manskall fl en uppfattning om hur reformen fungerar frän teknisk synpunkt har enfortlöpande uppföljning av kilometerräknarens funktion skett genom KSN:sförsorg. Uppföljningen har emellertid varit begränsad till en undersökning avapparatur som har äleriämnats lill tillverkare eller distributör och för vilkengarantiåtagande har gällt. Desålunda gjorda uppföljningama har föranlett vissa mindre konstmk-lionsändringar.Samtidigt har åtgärder vidtagits som minskal möjligheterna till otillåtna manipulationermed apparaturen. För att på något längre sikl möjliggöra en uppföljning böremellertid den undersökande myndigheten, oberoende av om garanti gäller förapparaturen i fråga, kunna göra kontinuerliga undersökningar av apparatur somär eller varit i användning. Det bör sålunda finnas möjligheter attstickprovsvis göra undersökningar av räknare, vajrar osv. Undersökning bör t.ex. kunna göras av räknare och annan utrustning som har tagits bort frän fordonfor reparation eller i samband med utbyte. Vidare bör det vara möjligt attundersöka även räknarapparatur som är monterad i fordon. När så behövs börfordonsägaren utan kostnad tillhandahållas en utbytesräknare och annannödvändig utmstning genom statsverkets försorg. Bestämmelser av denna innebördkan meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer med stöd avdel bemyndigande som finns i 17§ andra stycket VSL. Införandelav kilometerskatt för släpvagnar medför, som nämnts fömt, för de berördafordonen atl fordonsskatten bör sänkas och att den särskilda fordonsskatten börslopas. Det nuvarande uppbördssystemel för fordonsskatt innebär atl skattenbetalas i förskott antingen för hell skatteår eller, om skatten för ett årutgör mer än , för skatteperiod, som i princip omfattar trekalendermånader. Skatteår resp. skalleperioder för etl fordon bestäms medledning av den sista siffran i fordonets registreringsnummer. Uppbördssystemetinnebär atl skatt för flertalet fordon skall vara betald före den 1 juni 1976för lid därefter. I princip bör därför all debitering av fordonsskatt ske medbeaktande av de nya skattesatserna i den mån den tid för vilken skattendebileras sträcker sig över . Skulle detta i någotfall visa sig omöjligt flr för högt uttagen skall återbetalas. Delta kan blifallet för fordon med slutsiffra 3, 4 och 5, för vilka ordinarie uppbörd görs ijuni resp. augusti. Närdet gäller släpvagnar för vilka sänkningen av fordonsskatten innebär att årsskattensjunker bör av praktiska skäl uppbörd görasför skalleperiod t. o. mi. den skalteperiod som börjar närmast före den I juni1976. Regeringenfår med stöd av 43 § VSL meddela föreskrifter om uppbörd, avstämpling av kilometerräknarem. m. i samband med all kilometerskatt införs för släpvagnar. Kortarebeskattningstid för i;yngre fordon Enligt12 § andra slyckel VSL utgår fordonsskatt för hel kalendermånad, om etl fordonär skattepliktigt under någon del av månaden. Detsamma gäller pä gmnd avhänvisningen i 5 § förordningen (1973:602) om särskild vägtrafikskatt ävensärskild fordonsskatt. Enliglkungörelsen (1970:782) om nedsättning av fordonsskatt for lastbilar medgessådan nedsättning, under vissa fömtsättningar, om lastbilen varit avställdunder en sammanhängande period om minst . Fömtsättningarna härför är atlfordonsskatten för helt skatteår utgör samt att avställningenföranletts av atl fordonet inte kunnat användas på gmnd av vägavstängning ellerreparation av fordonet eller av förarens sjukdom fömtsatt atl föraren tillikaär ägare till fordonet och annan förare ej kunnat erhållas. Nedsättningmedges i varje enskilt fall efter ett ansökningsförfarande. Länsstyrelsernaprövar fråga om nedsättning. 1den fömt nämnda skrivelsen frän har förbundetuttalat bl. a. att fordonsskattens höjd tillsammans med bestämmelserna omminsta beskattningstid medför att fordonsägare forcerar eller fördröjerförsäljnings- resp. inköpstransaktioner. Dessa åtgärder framstår enligl förbundetsom omotiverad(; och belastande frän företagsekonomisk synpunkt. Systemetanges också vara administrativt tungrott för bäde myndigheter och företag.Förbundet har uttalat att avräkning och beskattning bör ske per dag underbeaktande av krav på viss minimitid. Remissinstansernahar allmänt tillstyrkt att fordonsskatt skall kunna beräknas för kortare tidän hel kalendermånad. Länsstyrelserna i och har dock,med åberopande av del merarbete etl sådant syslem skulle medföra, avstyrktförslaget. och flertalet av länsstyrelserna har framhållitatt nuvarande system medför en besväriig arbetsbelastning vid månadsskiftena.Riksskatteverket och i har uttalat attkortare beskattningstid bör komma i fråga endast om årsskatten är av vissminsta storiek. Man har därvid pekat påden i kungörelsen (1973:782) intagna gränsen . Vidare har allmäntframhållits att det torde vara nödvändigt att begränsa den föreslagna bestämmelsenlill sådana fall där ell fordon har varil avslällt under viss minsta tid. 1 delavseendet har och, om kortare betalningstid över huvud skallmedges, i föreslagit och länsstyrelserna iGöteborgs och saml . Fordonsskattoch särskild fordonsskall skall enligl nuvarande beslämmelser alltid eriäggasför minst en hel kalendermånad, även om fordon varit skattepliktigt underendast en del av månaden. Framför allt i fråga om de tyngre fordonen, för vilkaskatten kan uppgå till avsevärda belopp, är det ell intresse för fordonsägareatt inte ta ett fordon i bruk i en månad utan i ställetså snart som möjligt därpå och att använda ell fordon hela månaden.Delta önskemål medför enligl de berörda myndigheterna en stark arbetsbelastningomkring månadsskiftena. Enliglmin mening förtjänar de anförda synpunkterna beaktande.Jag anser också atl den av elt par remissinstanser föreslagna skattegränsen bör kunna tillämpas. Någon anledning alt begränsa en kortarebeskattningstid lill endasl lastbilar finns inle. Med skallegränsen 4 800kronor skulle möjligheter till kortare beskattningstid i praktiken gällalastbilar, bussar och släpvagnar. När eltfordon första gången blir skattepliktigt bör skall alllid kunna las ut endaslför de dagar skatteplikt förelegal under den kalendermånad då skatteplikteninträtt. Motsvarande bör gälla när ett fordon upphör all vara skattepliktigt avannan anledning än avställning. Äveni avställningsfallen bör skatt i princip kunna beräknas för dag. Jag delar dockden uppfattning som uttryckts av några remissinstanser att elt fordon skall ha varilavslällt under viss minsta tid för att kortare beskatlningslid än enkalendermånad skall gälla. För min del anser jag all en minsta tidom ISdagarärlämpliglavvägdmed hänsyn både till fordonsägarnas och beskallningsmyndighelernas intressen. Näretl fordon avställs har fordonsskatt ofta eriagts i förskott även för tid efteravställningen. Återbetalning av skatt får då göras först sedan avställningenvarat i minst . När skatteplikt därefter på nytt inträder får skall eriäggasdels för resterande dagar av den månad under vilken skatteplikten inträder,dels för tiden t. o. m. nästa ordinarie uppbördsmänad. Visar det sig all avställningenvarat sker ingen återbetalning. Av praktiska skäl bör docknågon minsta avställningstid inte krävas när ägarbyte görs . Enligl9 § andra stycket VSL beräknas skall för den del av elt skalteår eller en skalteperiodunder vilken fordonet är skattepliktigt. I 12 § andra stycket föreskrivs atlskatt alltid utgår för minst en hel kalendermånad. Denförfaltningsmässiga regleringen av den ändring jag nu förordat bör göras påföljande sätt. 1 12 § första stycket VSL får anges hur slor skatt som belöperpå . Skatten bör därvid bestämmas lill 1/360 av årsskatten. Vidare bör i12 § andra stycket VSL göras en inskränkning i bestämmelsen om kalendermånadsom minsta beskatlningslid. Genom denna inskränkning blir automatiskt 9 § andrastycket VSL tillämpligt.