prop · FZ03151 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:151 Regeringens proposition omöverlåtelse av aktier i , m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har tagits upp i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att aktierna i den 1juli 1976 överlåts till . Vidare läggs vissa riktlinjer fram förUtvecklingsbolagets framtida verksamhet. Bolaget skall även i fortsättningen hasom en uppgift att utveckla för samhället angelägna produkter, metoder ochsystem samt att utgöra en kanal för utveckling av itmovationer från mindreföretag och enskUda uppfinnare. behöverUtvecklingsbolaget för denna uppgift tillföras ett bidrag. För budgetåret1976/77 beräknas ett bidrag av 3 milj. kr. under styrelsens för tekniskutveckling forsknings- och utvecklingsanslag. Ipropositionen föreslås att 27 milj. kr. anvisas i form av aktieägartillskotttill Utvecklingsbolaget för att genomföra rekonstruktionen. föreslås vidare få 26,7 milj. kr. över statsbudgeten nästabudgetår som ersättning för ett avskrivet lån till Utvecklingsbolaget. 1 1975176.1 saml. Sträng, ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , ,, . Propositionom överlåtelse av aktier i , m. m. SvenskaUtvecklingsaktiebolaget (i fortsättningen kallat Utvecklingsbolaget) bildadesi (prop. 1968: 68, SU 1968: 131, rskr 1968: 304). 1 samband medbildandet av ett statligt förvaltningsbolag, , (prop. 1969:121, SU 1969: 168, rskr 1969: 381) överfördes Utvecklingsbolagets aktier fränfonden för statens aktier till det nybildade förvaltningsbolaget. SedanStatsföretag med hänvisning till begränsade ekonomiska resurserhade hemställt att bli befriad från det direkta ägaransvaret förUtvecklingsbolaget, fördes dess aktier tillbaka till fondenför statens aktier (prop. 1971: 139, NU 1971: 45, rskr 1971: 326). Utvecklingsbolagetfick vid bildandet 25 milj. kr. till sitt förfogande. Därav var 15 milj. kr.aktiekapital, 3 milj. kr. reservfond och 7 milj. kr. Underperioden 19701971 tillfördes Utvecklingsbolaget 6,5 milj. kr. från Statsföretag,varav 2,5 milj. kr. var aktiekapital, 0,5 milj. kr. reservfond och 3,5 milj.kr. Genom statsmakternas beslut i enlighet med prop. 1971: 139tillfördes Utvecklingsbolaget 12 milj. kr., varav 8 milj. kr. var aktiekapitaloch 4 milj. kr. Ienlighet med statsmakternas beslut (prop. 1974: 54, NU 1974: 22, rskr1974: 151) tillfördes Utvecklingsbolaget 30 milj. kr., varav 25 milj. kr. varaktiekapital och 5 milj. kr. Aktiekapitalet kom därefter att uppgåtill 50,5 milj. kr. Imitten av kom Utvecklingsbolaget i akuta ekonomiska svårigheter. Föratt ge bolaget rådrum för rekonstruktionsåtgärder avskrev 1975/76:151 3 ett lån på 26,7 milj. kr. I avvaktan på ettslutligt förslag från regeringen om rekonstruktion av bolaget tillfördes dettavidare 40 milj. kr. som aktieägartillskott (prop. 1975/76: 66, NU 1975/76: 19, rskr1975/76: 109). Jag framhöll i propositionen att svårigheterna endast delviskunde förklaras av det stora risktagande som ligger i denna form av verksamhet.I inte ringa grad var det ekonomiska utfallet i företagsgruppen en följd avbristande planering och kontroll av verksamheten. Jag underströk emellertidbehovet av industriellt inriktat utvecklingsarbete med inriktning på den samhälleligasektom. Vissa riktlinjer angavs för saneringen och rekonstruktionen av bolaget(se prop. 1975/76: 66 s. 89). har i skrivelse föreslagit bl. a. attStatsföretag per skall överta samtliga aktier iUtvecklingsbolaget. Denna skrivelse bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 1. 2 Motiv för inrättande av ett statligt utvecklingsbolag redogjorde i prop. 1968: 68 för de skäl som motiverade att ettstatligt utvecklingsbolag inrättades. Ett väsentligt skäl var behovet av attför samhället och ytterst för konsumentema angelägna produkter, metoder ochsystem kommer fram så snabbt som möjligt och får en från teknisk ochkommersiell synpunkt tillfredsställande utformning. Ettandra skäl var att ge de statliga företagen och verken förbättrade möjligheteratt etablera samarbete med näringslivet i övrigt för att utveckla ochmarknadsföra produkter samt att ge ökade möjligheter till samarbete inom denstatliga företagsgruppen. Etttredje skäl var att skapa bättre förutsättningar för exploatering avinnovationer gjorda av anställda vid statliga myndigheter och företag. Ettfjärde var behovet av att skapa ytterligare en kanal för utveckling ochexploatering av innovationer gjorda speciellt inom mindre företag samt av enskUdauppfinnare och forskare. Enligtföredraganden kunde det statliga utvecklingsbolaget i princip arbeta på tvåolika sätt. Det första innebar att bolaget för en beställares räkning utfördeett uppdrag mot ersättning på kommersiella grunder. Det andra och på siktväsentligare sättet var att initiera och genomföra projekt med satsande aveget kapital. Det kunde härvid, bl. a. i syfte att bättre bestämma ettprojekts marknadsfömtsättningar, vara nödvändigt för utvecklingsbolaget attunder själv medverka i tillverkning och försäljning av en produkt.Utvecklingsbolagets tillverknings- och försäljningsverksamhet borde dock inteutvecklas därhän att bolaget förlorade sin urspmngliga karaktär. Strävan bordevara att, som kunde komma att variera från fall till fall,avskilja tillverknings-och försäljningsverksamhet. 1975/76:151 4 Föredragandenbetonade att det senare skälet var det väsentliga och framhöll att detvar nödvändigt att bolaget arbetade utifrån ett principiellt krav påtillfredsställande lönsamhet på lång sikt. Detta borde ge den bästavägledningen för ett ekonomiskt riktigt projektval och leda till att trots etti princip brett verksamhetsfält tUlgängliga resurser utnyttjades effektivtgenom stark koncentration till ett urval projekt. Föredraganden påpekade ocksåatt den eftersträvade avkastningen på det egna kapitalet kunde uppnås först pålång sikt. Sistnämndauttalande underströk jag, när jag i prop. 1971:139 påpekade att lönsamhet inomett projekt torde kunna påräknas först efter det attutvecklingsarbetet på projektet har påbörjats. Jag underströk attvarje utvecklingsbolag som uteslutande engagerar sig i nya projekt utsätter sigför en betydande ekonomisk risk. Jag påminde vidare om det angelägna i att Utvecklingsbolagetstillverknings- och försäljningsverksamhet inte utvecklades därhän att bolagetkom att förlora sin urspmngliga karaktär. Bolagets strävan borde vara attavskilja tUlverknings- och försäljningsverksamheten. Givetvis borde detekonomiskt mest fördelaktiga försäljningstUlfället avvaktas. Jag erinradeockså om att bolaget borde koncentrera sm verksamhet till ett mindre urvalprojekt. Föråren 1972 och 1973 redovisade UtveckHngsbolaget ett positivt nettoresultat.Trots detta behövde bolaget, för att även fortsättningsvis kunna genomföra deprojekt som företaget hade engagerat sig i, ett kapitaltUlskott. Ar 1974 fickbolaget ett kapitaltUlskott på 30 milj. kr. Jag anförde vid min anmälan atttillskottet borde ge Utvecklingsbolaget möjlighet att i viss omfattning ta uppnya projekt. Jag betonade emellertid att det i synnerhet för företagav Utvecklingsbolagets karaktär är ett väsentligt krav att verksamhetenkoncentreras till ett begränsat antal särskUt intressanta projekt. Jag fästeäven uppmärksamheten på att Utvecklingsbolaget fortlöpande måste vara berettatt lägga ner projekt, vars förutsättningar har försämrats så att den långsiktigalönsamheten kan förväntas bli låg. Vidareframhöll jag nödvändigheten av att Utvecklingsbolaget vid påbörjandet av nyaprojekt beaktade att bolaget upprätthöll en tillfredsställande likviditet ochsoliditet. Jag påpekade att ytterligare ekonomiska möjligheter att starta nyaaktiviteter kunde skapas genom att tillgångar avyttrades och genom samarbetemed andra intressenter. Utvecklingsbolagetbestod vid utgången av av ett moderbolag och sex dotterbolag.Moderbolaget hade då 79 anställda. var 551 personer anställdai dotterbolagen. Företagsgruppens omsättning var 92 milj. kr. Prop.1975/76:151 5 samheten inom Utvecklingsbolaget med dotterbolag samt enpreliminär beräkning av redovisat resultat för bör fogas tillprotokollet i detta ärende som resp. bilaga 2 och 3. (Utvecklingsbolaget)bildades . Det har till uppgift bl. a. att medverka till att för samhälleti vid mening angelägna produkter, metoder och system kommer fram så snabbt sommöjligt och får en från teknisk och ekonomisk synpunkt tillfredsställandeutformning. Bolaget skall också skapa bättre förutsättningar för exploateringav innovationer och därvid utgöra en kanal för innovationer gjorda specielltinom mindre företag och av enskilda forskare och uppfinnare. Verksamheten skall bedrivas dels genom att bolaget åtarsig uppdrag mot ersättning pä kommersiella grunder, dels genom att detinitierar och genomför projekt med insats av eget kapital. I sistnämnda fall förutsätts att bolaget övergångsvis kanengagera sig i tillverkning och marknadsföring av nya produkter. För attbolaget inte skall förlora sin karaktär av utvecklingsbolag skall strävan varaatt bolaget, så snart som detta är ekonomiskt möjligt, avskiljer tUlverknings-ochförsäljningsverksamhet för att successivt frigöra kapital och andra resurserför nya projekt. Härigenom kan bolagets storlek begränsas och en nödvändigflexibilitet skapas. Utvecklingsbolaget skall arbeta utifrån ett krav påtillfredsställande lönsamhet pä lång sikt. Detta förutsätter bl. a. att tUlgängligaresurser koncentreras till ett urval av särskilt intressanta projekt. Utvecklingsbolaget hade vid ingången av ettaktiekapital av 50,5 milj. kr. och en reservfond på 12,5 milj. kr. Debalanserade förlusterna var ca 25 milj. kr. budgeterades enförlust pä ca 17 milj. kr. blev det känt att förlusten förår 1975 skulle bli avsevärt större, främst beroende på en reviderad, oväntat dåligresultatprognos för dotterbolaget . Snabba saneringsåtgärder blevnödvändiga. I avvaktan på ett slutligt förslag om rekonstruktion skrevSveriges (Investeringsbanken) av ett lån tillUtvecklingsbolaget på 26,7 milj. kr. Vidare tUlfördes bolaget 40 milj. kr. som aktieägartillskott(prop. 1975/76: 66, NU 1975/76: 19, rskr 1975/76: 109). Jag återkommer med förslag hur rekonstmktionen avUtvecklingsbolaget bör ske. Innan jag redogör för detta förslag finner jag detnödvändigt att lämna en något utförligare bakgmndsbeskrivning avseende delshändelseutvecklingen , dels vissa principiella aspekter påUtvecklingsbolagets verksamhet. t2 1975/76.1 saml. 1975/76:151 6 Jagframhöll vid min aimiälan av vissa frågor rörandeUtvecklingsbolaget (se prop. 1971: 139 s. 16) att det tidigast om tre till fyraår torde vara möjligt att bedöma verksamhetens ekonomiska förutsättningar påsikt och ta ställning till frågan om en principiell omprövning av företagetsmål och verksamhet. Detta innebar att en sådan bedömning kunde göras först år1975. Jag upprepade detta i prop. 1974: 54 och aviserade en utvärdering avverksamheten . Ettutredningsarbete i detta syfte igångsattes på mitt uppdrag våren 1975.Utvärderingen genomfördes inom industridepartementet med biträde av utomståendekonsulter. Jag har tidigare i prop. 1975/76: 66 kortfattat redogjort för densålunda genomförda avstämningen mellan givna riktlinjer och genomfördverksamhet. Utvärderingen var ett steg i förberedelsearbetet för en meradefinitiv bedömning av Utvecklingsbolagets mål och verksamhet. Utvecklingsbolagetsstyrelse hade å sin sida tagit vissa initiativ som syftadetill att säkra bolagets långsiktiga verksamhet. Diskussioner togs upp mellanföretagsledningarna för Utvecklingsbolaget och för att utrönaförutsättningarna för ett vidgat samarbete mellan de två företagen. Dessaöverläggningar resulterade i att Utvecklingsbolaget och Statsföretag i engemensam skrivelse tUl regeringen hemställde att förhandlingarskulle tas upp syftande till att överföra statens aktier i . I skrivelsen framhölls bl. a. att det var av värde förStatsföretag att ha tillgång till en enhet inom gruppen medUtvecklingsbolagets tekniska kompetens, som kunde ansvara förutvecklingsprojekt av betydelse för Statsföretagsgruppen. 1975/76: 66har även på denna punkt en mera detaljerad redogörelse lämnats. Påsenvåren 1975 pågick således ett utredningsarbete och förelåg även i övrigtmaterial som enligt min mening skulle under då kända förhållanden ge ettfullt tillfredsställande underlag inför statsmakternas beslut omUtvecklingsbolagets framtid. syntes förutsättningarnafinnas för att lägga förslag till angåendeUtvecklingsbolagets framtida verksamhet. anmälde emellertid Utvecklingsbolagets verkstäUande ledning förstyrelsen att det förväntade rörelseresultatet för skulle bli avsevärtsämre än beräknat. Därigenom hade också de förutsättningar jag har berörtväsentligt förändrats. Till frågorna om framtida uppgifter, finansieringsbehovoch ägarförhållanden fogades ett akut behov av åtgärder i syfte att sanera och rekonstraeraverksamheten, främst inom vissa av dotterbolagen. En redogörelse för denna händelseutvecklinghar lämnats i prop. 1975/76: 66. Ettintensivt sanerings- och rekonstruktionsarbete inleddes påindustridepartementets och styrelsens initiativ. Till denna fråga skaU jagstrax återkomma. Prop.1975/76:151 7 Erfarenheternaav den hittillsvarande verksamheten Jaghar tidigare i prop. 1975/76: 66 i vissa hänseenden anfört kritik mot skötselnav Utvecklingsbolaget, främst vad gäller kontrollen över UtveckUngen i några avdotterbolagen. Denna kritik kvarstår. Jag finner det emellertid angeläget attsamtidigt framhålla de många positiva resultaten av bolagets verksamhet. Genom bolaget har viktigainitiativ tagits till samordning inom svensk datorindustri. Stansaab ElektronikAB (Stansaab) i vilket Utvecklingsbolaget är hälftendelägare är en avvärldens ledande tillverkare inom sitt huvudområde, flygtrafikledningssystem.Ett viktigt men kommersiellt riskfyllt utvecklingsarbete på pressteknikensområde bedrivs inom AB Carbox i . Den tillverkningsteknologi som hartagits fram för bUskyltstillverkningen har även intemationellt fått lovord. kilometerräknare avsedd för reformen rörande beskattning av släpvagnar hartagits fram. Ett betydelsefullt utvecklingsarbete har också bedrivits inommiljövårdsteknikens och den medicinska teknikens område. Depositiva resultat av Utvecklingsbolagets verksamhet som sålunda enligt minmening föreligger måste bedömas mot bakgrund av de förutsättningar förverksamheten som jag har redogjort för. Det finns särskild anledningatt betona de svårigheter som har funnits att avyttra utvecklingsprojekt.Erfarenheten från Utvecklingsbolaget är att en försäljning av utvecklingsprojektpå företagsekonomiskt försvarbara vUlkor är svår att genomföra, innan manhunnit mycket långt fram i ett exploateringsskede. Detta har i praktikenmedfört alt Utvecklingsbolaget känt sig tvingat att gradvis bygga upp enkoncern med utvecklingsverksamheten organiserad i dotterbolagsform. Härigenomhar en betydande del av de tUlgängliga resurserna bundits upp. Detta understrykeri sin tur nödvändigheten av att utvecklingsverksamhet av det slag som åsyftadesmed Utvecklingsbolaget bedrivs på sådant sätt att avyttring av projekt kangenomföras smidigt och med enkla ersättningsprinciper. Detta torde kräva attbolaget ägs av ett större företag med utvecklings- och produktionsresurser, käimedomom marknaden och försäljningsorganisation. Motden bakgmnd som jag har redovisat finns det enligt min mening inte skäl attifrågasätta de näringspolitiska motiven för Utvecklingsbolaget.Utvecklingsbolaget skall enligt min mening inte kritiseras för att det hargjort förluster under sina första år. All erfarenhet visar att vissamisslyckanden och höga kostnader måste accepteras vid utvecklingsverksamhet. Utvecklingsbolagetssvårigheter med den starkt stegrade förlusten där kritik förbristande kontroll således bör riktas påverkar inte denna slutsats. Densamlade bedömningen av erfarenheterna hittUls kan sägas vara 1975/76:151 8 följande.Staten bör även fortsättningsvis inte enbart genom bidrag till privata företagstödja långsiktigt utvecklingsarbete utan även genom ett helägtutvecklingsbolag medverka vid genomförandet av sådant arbete. Utvecklingsverksamhetenbör vara ägarmässigt knuten tiU ett företag med omfattande industriellproduktion och marknadskontakt, som skapar möjligheter tiU samarbete med andrautvecklingsresurser och smidig fortsatt exploatering i ett rörelsedrivandebolag när projektet når tillräcklig mognad. Den utvecklingsverksamhet som dethär gäller, kan inte alltid bedrivas så att normal företagsekonomisk lönsamhetuppnås, framför allt på kort sikt. Föratt upprätthålla en utvecklingsresurs av den karaktär som här avses krävs vissalöpande finansiella tUlskott utifrån. Alternativet är att bedriva enbart sådantutvecklingsarbete som tillgängliga vinstmedel inom ett produktionsföretagmedger och som relativt nära ansluter sig till redan etablerad produktion. Aandra sidan måste som gmndläggande utgångspunkt gälla att såväl marknadsfömtsättningarsom ekonomiska förutsättningar finns för de projekt som utvecklas. Deekonomiska problem som Utvecklingsbolaget har råkat in i är delvis ett uttryckför svårigheterna att förena dessa olika krav. Strävan att uppnåföretagsekonomisk lönsamhet på relativt kort sikt har lett till ensnedfördelning av utvecklingsbolagets kapitalresurser. Betydande belopp harbundits i produktion och marknadsföring, i vissa fall utan tillfredsställandestyrning från företagsledningens sida. Dennabedömning har varit riktgivande för det förslag till rekonstruktion som jag nuskall redogöra för. Rekonstruktionenav Utvecklingsbolaget inleddes efter det att de nya ekonomiskaförhållandena blev kända . Ett viktigt första steg varInvesteringsbankens beslut att skriva av en fordran påUtvecklingsbolaget om 26,7 milj. kr. Jag återkommer i det följande till detta.Genom avskrivningen och beslut att tUlföra UtveckUngsbolaget40 milj. kr. i form av aktieägartillskott fick bolaget erforderligt rådmm föratt fullfölja saneringsarbetet. Arbetet inriktades till väsentlig del påavyttring av vissa företagsenheter inom gmppen. Jagavser därför att först redogöra för den del av rekonstruktionsarbetet somberör de helägda dotterbolagen samt Stansaab. () har tidigare anmälts för (prop.1975/76: 25 bil. Utvecklingsbolagets aktier i har överförts tillfonden för statens aktier. Försäljningen kunde ske på sådana viUkor attUtvecklingsbolaget kompenserades för nedlagda utvecklingskostnader. Aktiernai dotterbolaget har per den 1 Prop.1975/76:151 9 januari1976 sålts tiU , ett svenskt företag med verksamhet inom sammaområde som . Vidare har aktierna i dotterbolaget , likaledes per , sålts till Landstingens Inköpscenlral(). Jag finner för egen deldessa båda försäljningar vara naturliga led i rekonstruktionen. Detfunktionella samband som enligt uppgift finns mellan resp. mellan och bör kunna medverka till attföretagens fortbestånd säkras. De anställda i de båda dotterföretagen hardeltagit i förberedelsearbetet för försäljningen. Jag finner dettatillfredsställande. Kvarståendehelägda dotterbolag , , och AB TeUusond är f. n.föremål för vissa åtgärder och överväganden inom ramen förrekonstruktionsarbetet. Jag vill härvid nämna följande. VidSamefa pågår under ny ledning ett omfattande arbete i syfte att anpassaproduktionsresurserna tUl försäljningsmöjligheterna. Genom naturlig avgång harpersonalstyrkan reducerats med ca 45 personer. Enytterligare minskning av personalstyrkan torde visa sig nödvändig. Carboxbefinner sig i ett övergångsskede meUan utvecklingsarbete och exploatering.Företaget belastas alltjämt av höga kostnader för utveckling ochmarknadsintroduktion som intäkterna är begränsade. Carboxhar rönt nationell och internationell uppmärksamhet. Det är angeläget attföretaget ges förutsättningar att arbeta vidare så långt att mer säkrakommersiella bedömningar kan göras. Statens utvecklingsfond har till uppgiftatt finansiera utvecklingsverksamhet av den karaktär det här är fråga om. av de 20 milj. kr. som fonden har föreslagits bli tillförd nästa budgetår (prop.1975/76: 100 bil. 15 s. 255) bör få användas för att stödja utvecklingsverksamhetenvid Carbox. Jag beräknar behovet av medel lill 5 milj. kr. Vad gäller framtida ägartUlhörighethar jag erfarit att Investeringsbanken beslutat pröva frågan om ettövertagande av Carbox. Dethälftenägda Stansaab är ett av mest avancerade företag på dataområdet.Företaget befinner sig i ett skede av snabb utveckling, som ställer betydandekrav både på teknisk utveckling och kapitalinsatser. Investeringsbanken, varsuppgift är bl. a. att satsa pä tekniskt avancerade områden med godutvecklingspotential, har svarat för en inte oväsentlig del av Stansaabskapitalförsörjning. Mot denna bakgrund finner jag det vara naturligt attInvesteringsbanken övertar Utvecklingsbolagets aktier i . Jag harerfarit att banken prövar frågan om ett sådant övertagande. Jagövergår nu till att behandla frågan om moderbolaget. anförde vid sin behandling av prop. 1975/ 76: 66 att rekonstmktionsarbetetborde inriktas på att föra över Utveck- Prop.1975/76:151 10 Statsföretag skulle därigenom få en utvecklingsenhet, någotsom enligt utskottet tedde sig nödvändigt (NU 1975/ 76: 19 s. 5). Utskottetbetonade i sitt av godtagna betänkande att ett ägarskifte inte fickgå ut över de urspmngliga syftena med Utvecklingsbolaget. Att söka få framprodukter, metoder och system som är angelägna från samhällelig synpunkt bordedärför enligt utskottet alltjämt vara ett viktigt mål. Utvecklingsbolagetsresurser fick vidare, efter att ha förts över till Statsföretag, inte heltreserveras för koncernens egna projekt. Medutgångspunkt i näringsutskottets uttalanden har överläggningar ägt rum mellan . Resultatet härav har sammanfattats i en gemensam skrivelseden . Ettgenomförande av förslagen i skrivelsen skulle i korthet innebära följande. Statsföretagövertar per för . samtliga aktier i . Utvecklingsbolagetges därefter uppgiften att dels vara central utvecklingsresurs förStatsföretag, dels utgöra en kvalificerad resurs för arbete med långsiktiga,tekniskt och kommersiellt riskfyllda, projekt av samhällsangelägen natur, sominte ryms inom Statsföretags målsättning. UtveckUngsbolagetplaneras att från den 1 juU 1976 bestå av ca 40 personer. Som riktpunkt skallgälla att Statsföretag för egna ändamål skall belägga hälften av bolagetsresurser. För att delvis täcka kostnaderna för den del av verksamheten sominte har samband med Statsföretag, skaU Utvecklingsbolaget tillföras ettbidrag. Detta beräknas behöva uppgå till 3 milj. kr. räknat i 1976 årspenningvärde. Statsföretagbär, utöver nämnda bidrag, det fulla ekonomiska ansvaret förUtvecklingsbolaget. Utvecklingsbolagetsaktiekapital förutsätts t. v. bli 2,5 milj. kr. Innanjag redogör för min syn på de frågor som tas upp i skrivelsen vill jag någotkommentera olika former för statligt utvecklingsstöd. ISverige har, liksom i flertalet industriländer, staten efterhand tagit på sigett aUt större ansvar för både utveckling av teknik och utnyttjande av teknikför samhällets olika behov. Detta ansvar tar sig uttryck i bl. a. statligtutvecklingsstöd i flera former. Grundläggande är de statliga insatserna förhögre naturvetenskaplig och teknisk utbildning och forskning. Av intresse förden fråga jag här behandlar är stödet till utveckling av tekniska innovationer,dvs. nya produkter, processer eller system som kan tillgodose viktiga samhällsbehoveller vara av betydelse för näringslivets förnyelsemöjUgheter. För industrinsdel finns även särskUda branschinriktade åtgärder t. ex. finansiering avgemensamma forsknings- och utvecklingsprogram. Prop.1975/76:151 11 deinsatser som avser att bevara och utveckla kompetens inom teknikområden avallmän eller framtida betydelse. StödettUl utveckling av tekniska innovationer lämnas av ett flertal organ. Dessas oUkaverksamhetsområden karaktäriseras av de olika skedena i utvecklingsprocessen. I deförsta skedena av utveckUngsprocessen där det gäller att konkretisera enprojektidé eller att rent tekniskt utveckla den lämnas stöd av styrelsen förteknisk utveckling. Styrelsens stöd upphör normalt när projektet är teknisktfärdigutvecklat.