prop · FZ03214 · 1975-12-31 00:00:00 — Den nedskärning av varvens produktion, som utgör en avförutsättningarna för branschens överlevande, kommer även att drabba Uddevallavarvetgenom att den ökade kapacitet som investeringarna syftade till inte kommer attkunna utnyttjas . Detta i sin tur innebär ett temporärtogynnsamt kostnadsläge på grund av att de betydligt ökade fasta kostnadernainte kan slås ut på en ökad produktion. Den planerade ökningen av personalstyrkanmed totalt inemot 900 anställda har som en följd därav måst skjutas påframtiden. De nya anläggningarna är i första hand avsedda förproduktion av mycket stora fartyg. Då efterfrågan på sådana fartyg i dagensläge är närmast obefintlig, adderas den tidigare nämnda outnyttjade kapacitetenmed den uteblivna verkningsgraden vid byggande av stora fartyg till ettofördelaktigt kostnadsläge, som kommer att bli betungande. När efterfrågan på stora fartyg återigen ökar och dettaär en utveckling vi tror på kommer bilden dock att helt förändras. Det som gjorde 1975 tUl ett märkligt år var 1974. Densnabba uppgången det ena året tog luften ur det följande. Allt rörde sig uppåt1974: kostnader för råvaror och löner, volymer, priser, produktivitet och också Skr1975/76: 214 15 de ekonomiska resultaten. Sedan fortsatte barakostnaderna. Det övriga föll. Men priserna blev hängande, gungande i alltmertöjda trådar, knutna med ekonomisk insikt till avpassade utbud. Dramatiken 1975 blir mindre om man jämför direkt med 1973och ser förbi 1974 ett vunnet år att balansera tidigare förlorade. Papperskonsumtionen i Västeuropa sjönk , det vetvi . Det var lageruppbyggnad hos konsumenterna som gav lyft åt skogskonjunkturen.1975 minskade verklig konsumtion . Därtill kom lageravvecklinghos konsumenterna och gav tillskottsfart i nerförsbacken. Hävdad dollarkursoch kanadensiska strejker bromsade för vår del hastighetsökningen utför någotunder . Den kontinentala pappersindustrin ökade bl. a. med hjälpav billigt returpapper som råvara sina marknadsandelar. Den på internationellhandel inriktade industrin, som den svenska, fick ta de kraftigaste stötarna. När vi nu i bottenläget ser oss om på volymerna harmassaleveranserna, pappersexporten och trävaruskeppningarna sjunkit med irunda tal vardera. Sammantaget gick exportintäkterna från skogsindustrinner med . Produktionen gick tillbaka mindre och uppbromsningenför torkmaskinerna, pappersmaskinerna och sågverken begränsades till ca 15, 20respektive . Personalpolitiken, den höga andelen fasta utgifter råvaroroch löner hör numera dit lagerstödet och tron på en ljusnande framtidmotiverade produktion mot lager hos industrin. Lagervärdet i ökade . börjar marknaden förbättras. Konsumtionen tilltarmärkbart i , långsamt i . Avvecklingen av lagren hos förbrukarna är avslutadför den här gången. Den svenska exporten kan börja öka sakta men produktionenmåste hållas nere. Försiktigt så att marknaden inte störs av överutbud skallmagasin, kajer och fotbollsplaner avlastas sitt värdefulla gods, förhoppningsvistill stigande priser. Och så skall likviditeten och lönsamheten förbättras.Men det ekonomiska utfallet kan ändå bli sämre än 1975 om takten iuppgången inte ökar kraftigt . Marginalerna och utgångslägetär sämre vid ingången av det här året än det förra. Konjunkturutvecklingen i är central för vårtland. Råvarukostnaden, den tunga posten i produktkalkylerna, är där hälften avvår och frakterna över är låga. Vi är i kostnadsmässigt underläge. Måöverskottskvantiterna tillgängliga för exporten hit över blibegränsade! Låt mig polemisera mot motståndarna fiU den snabbatillväxten av vår industri. Det är lyckosamt att svensk skogsindustri byggts uttUl en kapacitet som överstiger skogstillväxten. Under högkonjunkturperioden1973 och 1974 förädlades här i landet en avsevärt större mängd råvara äntillväxten. Genom den höga produktionen kunde efterfrågan bättre Skr 1975/76: 214 16 tUlgodosesoch våra marknadsandelar försvaras. Detta är till glädje för oss också i sämretider. Genom överleveranserna kunde ytterligare ett infe förakdigt antalmiljarder kr. tas in fill landet i det goda prisläget. Branschen fickfinansiell styrka också att betala sysselsätfningskosfna-derna i efterföljandelågkonjunktur. 1975och 1976 ligger förbrukningen av råvara under tillväxten och det kompenserartidigare överförbrukning. Inom skogsbranschen är det särskilt angeläget attmän gör dispositionerna över en hel konjunkturcykel och inte ser varjekalenderår för sig. Detta gäller den finansiella planeringen och det bör ocksågälla vid tillämpningen av nu beslutad lag om utbyggnadsstopp, frivilligbegränsning av virkesförbrukningen och verksamheten vid virkesråden. ASSIdrabbades hårt 1975. Vi är störst i landet på trävaror, träfiberskivor och kraftliner.De produkterna var särskUt utsatta. Vi köper all vår råvara. Någraskogsöverskott bidrar inte till vårt resultat eller vår likviditet. Prisnivånför massaved och timmer höjdes ytterligare avsevärt , opåverkad avutvecklingen för de förädlade produkterna. ASSIs tillgångar motsvararbyggnadsvärdet för 8 supertankers. Av dessa låg 3 stUla . En hette"Ökade färdiglager", en nästan färdig "Nya anläggningar".Den tredje overksamma hade beteckningen "Tillgänglig kapacitet" ochlåg med påmönstrad besättning. Den ökade upplåningen gerhöga finansiella kostnader men utgångsläget inför en uppgång på marknaden ärgott. Med produktionskraftiga anläggningar, välfyllda virkesförråd, bättremöjlighet att ta tillvara nya råvaruslag, minst sagt goda möjligheter tUlleverans från färdiglager, ny, effektivare och välbemannad organisation är viväl rustade för ökad, resultatgivande aktivitet. Må vi snart få användning förvår offensiva förmågal Det kosfar på att ligga lågt och huka i beredskapsläge. Marknadsförhållandenaför petrokemiska produkter har uppvisat starka kontraster. Under början av 1974orsakade oljeembargot allvarliga bristlägén och följdes av en närmast hektiskefterfrågan. Oljetillförseln normaliserades dock snabbt, och under 1975minskade efterfrågan starkt på petrokemiska produkter som en följd ay den allinäiinakonjunkturavmattningen. 1975 tycks bli , då den petrokemiska industrin når en lägre totaltillverkningsvolym än under det föregående året. Detsvaga konjunkturläget medförde även en viss damp- Skr1975/76: 214 17 ning av förväntningarna om den framtida tillväxten för denpetrokemiska industrin i . En hård gallring av planeradeinvesteringsprojekt och en allmän tendens till senardäggning av redan inleddaprojekt torde bli följden. Det kan då inte uteslutas, att de minskade investeringarnai branschen åter leder till brisdägen, när konjunkturen förbättras. Framtidabristsituationer för petrokemiska produkter är troliga även mot bakgrunden avde senaste årens utveckling på olje- och raffinaderiområdet. Den fortsattväxande efterfrågan på lättare oljeprodukter nafta och bensin har desenaste åren varit svår att möta beroende på att det rått lågefterfrågan på tyngre produkter, särskilt eldningsoljor. Denna obalans kan blibestående och leda till en växande råvaruknapphet för petrokemiskatillverkningar. För Berol Kemi bedöms de stora pågående och planeradeinvesteringsprojekten ha goda utsikter att komma i drift i ett relativtvälbalanserat marknadsläge. Råvaruförsörjningen för Berol Kemis löpandeverksamhet och planerade projekt kan betecknas som tillfredsställande. Under1976 beräknas Berol Kemi kunna påbörja uppförandet av en s. k. oxoanlägg-ning.I denna kommer mellanprodukter, som importeras, att tillverkas ur råvarorfrån den i Slenungsund redan befintliga krackningsanlägg-n i ngen. Slutprodukterna från dessa tUlverkningsgrenar går främsttill färg- och plastindustrin. För att på ännu garantera enutvidgad råvarutillgång deltar Berol Kemi gemensamt med och därtill i förberedelserna för en ny krackningsanläggning i . Årets verksamhet inom företaget präglades starkt av densvaga efterfrågan, som ledde till att tillgängliga kapaciteter ej fulltutnyttjades. Årets resultat måste betecknas som otillfredsställande. Förstminskade exporten och även hemmamarknadens efterfrågan.Endast första tertialet gav ett normalt rörelseresultat, medan avmattningenmot årets mitt ledde till en kraftigt minskad resultatinhämtning. Mot åretsslut stabiliserades läget, men trots detta nåddes inget ytterligare resultatdllskottunder årets sista terdal. väntas en fortsatt svag utveckling förförsta halvåret. Förutsatt att en stabilisering av konjunkturläget därefterinträder, bör en viss förbättring av resultatsituationen inträda mot åretsslut. Inom företaget bedrives också ett fortsatt, omfattandearbete för att utveckla nya och förbättrade specialprodukter för olikaindustriella användningsområden. Berol Kemis breda produktprogram och de omfattandeutvecklingsinsatserna kräver en organisation som medger en långt driven delegeringav ansvar och befogenheter. eftersträvas ett växande och alltmerdirekt inflytande i den operativa verksamheten för de anställda. Vid årsskiftet1975/76 infördes som ett led i denna utveckling en divisionali- Skr 1975/76: 214 18 serad organisation med bl. a. representanter för deanställda i såväl koncerndirektion som i divisionernas ledningsgrupper.Kommittéer och samrådsgrupper förekommer dessutom i betydande omfattning.Syftet med dessa åtgärder har sammanfattats i ett företagsdemokratiskt handlingsprogram.Programmet betonar bl. a. den balans, som måste eftersträvas meUan kostnadenför dessa resursansträngningar och den nytta, som kan uppnås genom förbättradplanering och goda individuella prestationer. Läkemedelsdebatten har varit ganska livlig i under1975, stimulerad bl. a. av motionerna till den socialdemokratiska partikongressensom ägde rum . Det är naturligt att Kabigruppen utgjort ettav objekten i denna debatt och att vi, som statsägt läkemedelsföretag, fått taen del törnar. Vi har intet att invända mot detta. Tvärtom, vi engageraross gärna i en debatt som kan bidraga till ökade insikter omläkemedelsindustrins villkor och till en sund utveckling för vårt företag ochden bransch i vilken vi verkar. Bland de frågor som vi ägnat särskild uppmärksamhet under1975 och som alla är betydelsefulla för vår långsiktiga utveckling, finns detanledning att särskilt nämnda Kabigruppens produktprogram har varit begränsattill läkemedel, vissa diagnosdka samt hygienprodukter (ACO) marknadsförda genomapoteken. Vi har beslutat att komplettera detta program med enomfattande satsning på diagnostika, främst inom sådana områden där vi redanhar ett kunnande genom vår läkemedelsforskning. I konsekvens med detta besluthar ett särskilt bolag bildats i samarbete med Atomenergi, Kabi Diagnostica,för utveckling, produktion och marknadsföring av diagnostika samt radiofarmakaför terapeutiskt bruk. Våra resurser inom detta område har under höstenkompletterats genom ett avtal med , enligt vilket vi övertar enforskargrupp, den s. k. Pep-ddgruppen i . Denna forskargrupp har underett antal år arbetat med att utveckla metoder för klinisk bestämning av vissaproteiner med hjälp av en unik enzymsubstratmetod. Skr1975/76: 214 19 inom det hematologiska området och förväntas där innebäraett avsevärt ufvecklingssteg. Vi harunder 1975 haft en mycket hög utnyttjning av vår produktionsapparat. I vår planeringför det närmaste decenniet förutsattes en omfattande utbyggnad av våraproduktionsresurser och i samband därmed en omstrukturering mot färreproduktionsenheter och en längre driven specialisering avtillverkningsprocesserna. Utbyggnadsprogrammet kommer att förverkligas ietapper, som kommer att sträcka sig över en lång följd av år och på ett sådantsätt att vi även under detta utbyggnadsskede kommer att ha en hög utnyttjningav våra produktionsresurser. Det ärmöjligt att arbetet inom den delegation för ökad samordning av den svenskaläkemedelsindustrin som tillsatts av industriministern kankomma att påverka våra utbyggnadsplaner. Det förhållandet understryker detangelägna i att utforma våra utbyggnadsplaner på ett sådant sätt att detillåter en successiv anpassning till nya förutsättningar. Kabigruppenär för sin utveckling i hög grad beroende av en snabb och lönsam expansion avexporten. Endast genom en omfattande försäljning av våra specialiteter på välvalda utlandsmarknader ges möjlighet att förränta de omfattandeinvesteringarna i forskning och utveckling. Denerforderliga snabba expansionen av exporten förutsätter effektivt fungerandemarknadsbolag på de viktigaste marknaderna, alternativt ett system av väletableradeagenter samt ett starkt stöd från centrala instanser och produktspecialister ihemmaorganisationen. Vi befinner oss f. n. i ett skede av utbyggnad av dessaresurser. I linje med de tankegångar som utvecklats i den aktuella läkemedelsdebatfenförs diskussioner med andra svenska läkemedelsföretag i syfte att utrönaförutsättningarna för ett nära samarbete på betydelsefuUa utlandsmarknader. Medinflytandefrågorna är f. n. föremål för omfattande diskusssionerinom . Det ligger i sakens natur att dessa diskussioner förs i enöppen och konstruktiv atmosfär med representanter för samtliga fackföreningarsom är representerade inom Gruppen. Det är vårambition att under loppet av 1976 genom avtal och i ett omfattandeutbildningsarbete skapa förutsättningar för en snabb och smidig anpassning tillde nya regler och förutsättningar som kommer att gälla då den nyalagstiftningen om medbestämmande i arbetslivet träder i kraft vid årsskiftet1976/77. Kabigruppensomsättning uppgick till 377 milj. kr., vilket utgör en ökning jämfört med1974 på . Vår utlandsförsäljning har ökat medan den svenskaförsäljningen uppvisar en 21-procentig ökning. Detta innebär att Kabigruppen f.n. har en exportandel av mot 1974. Resultatet före bokslutsdisposifioner och skatter uppgicktill 28,1 milj. Skr 1975/76: 214 20 kr.(11,1). Gruppen uppvisar en obetydlig förbättring ifråga om avkastning påarbetande kapital, främst tUl följd av en förbättrad kapitalomsättning.Läkemedelsindustrins vinstmarginaler är underkastade en hård press på grund avpriskontroll på praktiskt taget aUa marknader. ITobaksbolaget har vi haft anledning att begrunda vikfen av enmålmedveten produktutveckling. Dotterbolagen uppvisar en provkarta på vad somkan hända. i har tack vare en föga dramatisk, men planmässigutveckling lagt grunden för en successivt växande volym. Det bakpulver som engång gjorde företagets namn känt är en liten produkt. Produkter baseradepå torkade nypon, blåbär och andra naturråvaror dominerar försäljningen. Påsenare år har sortimentet kompletterats med många nya produkter, bl. a. mjölmixersom underlättar tidigare ganska tidskrävande hushållsarbeten. Försäljningenväxte 1975 och överskottet före dispositioner och skatter steg till5,2 milj. kr. Under1975 förvärvade med moderbolagets aktiva medverkan det stockholmskaagenturföretaget , som importerat och sålt en radinternationellt kända livsmedelsprodukter. soppor är den störstaenskilda produkten. måste vara på språng efter nya tillskott tillsitt sortiment. Denna urvalsprocess har ett stort inslag av framtidsbedömningoch risktagande. Grummebolagendrabbades liksom övriga företag inom den kemisktekniska branschen avstagnerande totalmarknad och sortimentsbegränsning i handeln. 1974hade varit bekymmersamt för Grumme. Förlusten uppgick till 2 milj. kr. Krafttagkrävdes för atf vända utvecklingen. Marknadsföringen förstärktes ochproduktprogrammet kompletterades. Men så kom nästan dels en mycketkraftig kostnadssfegring genom det nya löneavtalet, dels prisstoppet. Dettaframtvingade en koncentration på företagets livskraftiga produkter som ikombination med en lyckad lansering av Varje Dag shampoo gav resultat.Förlusten begränsades, trenden har vänt. Ännu återstår dock mycket arbete föratt nå samma lönsamhet som . För SinjetAB med verksamhet i och var vUlkoren desamma som för Grumme bara mycket värre. Vid70-talets början hade bolaget ett ålderstiget produktprogram. Man satsadedärför intensivt på en förnyelse. Nya tandborsfar, ölbackar och konsumentvarorav plast kom till. Från utomstående förvärvades ett"säkerhetsprogram" med fönsferlås och brandsläckare. Skr 1975/76: 214 21 marknadeneller den egna produktionsapparaten var riktigt att ta emot många avdessa nyheter. Plastråvaran steg explosionsartat i pris och plast blev ettdiskuterat material åtminstone för hushåtlsända-mål. Denddigare organisationen i var strikt funktionell. Marknadsavdelningenkämpade med en vikande totalmarknad och produktutvecklingsavdelningen med sittambitiösa program att förnya sortimentet. Produktionsavdelningarna i Huskvarnaoch hade dagliga bekymmer med inkörningen av nya produkter, kortaserier och ett lager som växte . Förlusten steg till7,5 milj. kr. inräknat en nödvändig nedskrivning av numera utgallradeprodukter. utsikterna trots allt mer lovande. Visserligen räknarman med ett ansträngt marknadsläge, men organisationen är nu uppdelad i tredivisioner som ansvarar för produktutveckling, produktion och marknadsföringinom sitt eget avgränsade sortiment. Sortimentet är också bantat ochkostnaderna kommer att få en hårdhänt granskning. Produktutvecklingen fortgår,dock nu inriktad helt efter marknadens krav och önskemål. Äveninom moderbolaget pågår en ständig utveckling av produktsortimentet. 1975lanserades en ny lågfjärecigarreft, Royal, och två cigariller, Cortez och LP. Debattenom tobak och hälsa har haft ett stort inflytande påutvecklingen. Lägre halter av tjära har varit eft av kraven. Men smaken måsteockså tiUgodoses i konkurrens med de stora världsmärkena från företagmångdubbelt större än Tobaksbolaget. Undersenare år har vår egen konkurrensförmåga försämrats. För nylanseringar är vihelt beroende av den svenska marknaden. Här hemma gäller inskränkningar isättet att presentera produkterna. Reklamen regleras av en överenskommelse medKO. Specialbutiker och kiosker, mer benägna att i sortimentet pröva nyaprodukter än t. ex. stormarknader, förlorar terräng. Exportenär därför av vital betydelse. Vi har lyckats bra med Borkum , som har9 % av piptobaksmarknaden i och säljs dessutom till ett 40-tal länder runtom i världen. Möjligen håller vi på att lyckas nå en liknande position mednågra av de cigariller som tillverkas hos dotterbolaget iHolland. nåddes spektakulära exportframgångar i bl. Koncernensomsättning 1975 tobaksskatten oräknad uppgick till 811 milj. kr. Dennasiffra skall enligt föreliggande planer stiga tUl ca 950 milj. kr. 1976 ettsvårbedömt år med stora osäkerhetsmarginaler. En skicklig produktutveckling ärviktigare . Skr 1975/76: 214 22 Dengynnsamma trend som rådde för hotell- och restaurangnäringen harfortsatt även . För , som haft enpositiv utveckling, innebär detta, atf omsättningen var störreän under föregående år samt att resultatet före extraordinära poster, bokslutsdisposidoneroch skatter förbättrades med 2 mUj. Denunder påbörjade förändringen av bolagets organisation har under åretresulterat i atf en särskUd division för personal- och institu-donsrestaurangerinrättats vid sidan om de redan fungerande hotell-och restaurangdivisionerna. Företagetsframdda strategi och verksamhetsinriktning börjar formuleras i konkretatermer. Den nuvarande strukturen bestående av i huvudsak traditionella ochblandade enheter kommer att utvecklas mot mer renodlade kedjefunktioner av hoteUoch restauranger inom vilka stordriftens och storföretagets fördelar effekdvtskall utnyttjas. SARAssatsning på sin hamburgerrestaurangkedja syftar inte enbart tUl attetablera sig bland i landet utan kanske främst tillatt skaffa erfarenhet från ett rationellt och efter moderna industriellametoder uppbyggt produktions- och distributionssystem, vilket får befraktassom unikt för restaurangbranschen i . Denunder året inledda satsningen på personal- och institudonsrestau-ranger harredan givit gott resultat och tillkom 14 nya sådana enheter inomområdet industri- och kontorsföretag. Ett väsentligt steg i denna utveckling ärinriktningen på angränsande verksamhetsområden såsom skolor och sjukhus.Meningen är att genom vidareutveckling av nuvarande system rationalisera måltidsprodukdonenäven inom den delen av den institudonella måltidsverksamheten. () sker redan en sådan utveckling. Ävenhelt andra nya utvecklingsområden, där SÄRAs resurser i form av drifdedning ochadministrativt kunnande kan utnyttjas kommer att aktualiseras . Ovannämnda aktiviteter syttar till att ge företaget ökad konkurrenskraft ochtillväxtpotential. Produktions- och produktutvecklingsarbetet inom såväl nyasom gamla verksamhetsområden är i full gång. Undersommaren och genomfördes den första etappen av defföretagsdemokratiska handlingsprogrammet, som hade planerats och förberettsfrån slutet av 1974. Samrådsgrupper för beslutsmedverkan har etablerats på deolika driftsenheterna och på central nivå har arbete Skr1975/76: 214 23 bedrivits i ett koncernråd. Därmed har ett för bolagethelt nytt inflytandesystem införts. Lokalt behandlas frågor rörande den egnaarbetsplatsens förhållanden, i koncernrådet mera övergripande frågor såsomföretagets strategi, ekonomi, väntade strukturella förändringar etc.Personalpolitikens inriktning samt frågor om information, utbildning ocharbetsmiljö har ägnats särskild uppmärksamhet i rådets personalkommitté. Rådetär huvudman för samverkanssystemets vidareutveckling. På grund av väntade konjunkturförändringar och kraftigtökande kostnader framför allt på lönesidan, räknar vi med att vinsten under1976 något kommer att reduceras jämfört med . För att företagetslönsamhetsutveckling skall kunna säkras, måste ytterligarerationaliseringar och omstruktureringar genomföras. Det är även nödvändigt atten konsekvent tillämpning av industriella metoder fullföljes inom hela företagetbåde vad det gäller produktion, drift, administration och marknadsföring. Isynnerhet blir dessa insatser också på kort sikt mycket nödvändiga omlagstiftningen på spel- respektive utskänknings-området drastiskt förändras ien för bolaget och därmed hela branschen negativ riktning. Den gynnsamma utvecklingen för ABfortsätter, och kan ett nytt gott resultat redovisas. 1975 blev också ett märkesår för varvet. Det första storainvesteringsprogrammet avslutades och varvets nybyggnadssektor har eninklädd produktionsline . Dessutom fortsatte sin utveckling av dencivila sidan. Vidare slöts ett samarbetsavtal med det tillKarlskrona nyetablerade . Avtalet innebär att Karlskronavarvetskall leverera däcksektioner och moduler till oljeprodukdonsplatt-formar. Satsningen på den civila sektorn syftar till att geKarlskronavarvet verksamhetsgrenar, som dels kan utgöra ett komplement till dennuvarande produktionen, dels ge en kompensation inför en förväntadminskning av fartygssektionstillverkningen för de svenska storvarven. Den produktionen, såväl nybyggnad som underhåll. Skr 1975/76: 214 24 kommerdock att utgöra en väsentlig del av varvets totalaproduktion. Nybyggnadssektorns resurser är nu utbyggda för enrationell och modern produktion av fartyg samt tillverkning av tyngrestålkonstruktioner. Nästaled i upprustningen av varvet är en ny centralverkstad för underhållssektorn.Arbetena beräknas vara avslutade . Genom dessa båda stora investeringar fårKarlskronavarvet helt nya och ur produktions- och miljösynpunkt ändamålsenligaresurser. Förföretagsgruppen totalt uppgick investeringarna till 23,0 milj. kr., varavhuvudparten, 19,7 milj. kr., avsåg . Investeringsvolymenkommer även att bli hög. För1975 redovisar företagsgruppen ett resultat före dispositioner och skatter på28,1 milj. kr., vilket motsvarar en avkastning på investerat kapital av . Denallmänna konjunkturutvecklingen beräknas inte medföra några märkbara, negativakonsekvenser för företagsgruppen. inneliggande orderstock geri huvudsak beläggning fUl . Den svaga varvs- och sjöfarfskonjunkturenhar dock nödvändiggjort en omorientering av produktionen mof annan tillverkningav tunga stålkonstruktioner. Resultatetför 1976 förutses visa en smärre nedgång för gruppen totalt. Settur internationella perspektiv torde det infe vara någon överdrift attkarakterisera 1975 som ett förlorat år för verktygsmaskinindustrin.