prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Som en följd av att sysselsättningenhölls uppe trots den svaga produktionsutvecklingen blev produktiviteten totaltsett nästan oförändrad I förhållande till 1974. Inom industrin t. o. m. sjönkproduktiviteten något. Detta kan jämföras med en trendmässig ökning under1970-talets första del med . Sammantaget pekarefterfrågekalkylerna på en ökning med 10 00020 000 personer . Mätt itimmar skulle efterfrågan bli ungefär oförändrad. I antal personer väntas enminskning av antalet sysselsatta inom jordbruk, skogsbruk, industri ochbyggnadsverksamhet på ungefär 20 00030 000 personer. Den offentliga sektornförutses dock komma att öka antalet anställda med 40 000 personer. Merparten avdenna ökning väntas falla på kommunerna. Ett fortsatt gott arbetsmarknadslägekan sålunda förutses . Arbetslösheten skulle även komma attligga . Utvecklingen under loppet av året, liksom inom olika branscheroch regioner kan emellertid komma att präglas av vissa obalanser. En eventuellfördröjning av den internationella konjunkturuppgångens genomslag påindustriproduktionen kan innebära ytterligare påfrestningar inom en delbranscher. Dessa blir dock med största sannolikhet inte större än att de kanmötas med sysselsättningspolitiska åt-: gärder. Inkomster, priser och konsumtion Lönen är för de flesta hushåll den viktigasteinkomstkällan. AUtsedan 1973 har löneutvecklingen påverkats av deskatteomläggningar som skett. Avsikten med dessa omläggningar har varit attkunna ge löntagarna en realinkomstökning utan att det skulle behöva krävaalltför stora löneökningar och därigenom försämra det svenska näringslivetskonkurrenskraft internationellt. 1974 var med en mycket kraftig internationellinflation. Enligt EFOi-modeUen skulle löneökningsutrymmet ha varit mycketstort. Den faktiska löneökningen blev lägre, än det uppskattade utrymmet, ellerca inom industrin. Man måste emellertid betänka att löneutrymme ochfaktisk lönehöjning måste ses i ett längre perspektiv och att skillnadermellan dem ett visst år kan vara motiverade för att kompensera tidigare obalanser.Vinstökningarna blev kraftiga . För att de inte skulle fåinflationsdrivande effekter drog staten in, "steriliserade", avvinsterna till arbetsmiljöfonder och särskUda investeringsfonder. Menvinstökningarna och vinstspridningen medförde ändå att löneök- 1 EdgrenFaxénOdhner: Lönebildning och samhällsekonomi,1970. Modellen beskriver hur ökning av internationella priser ochproduktivitet ger ett löneökningsutrymme i den konkurrensutsatta delen avekonomin. Via den solidariska lönepolitiken bUr löneökningarna lika stora i denfrån konkurrens skyddade sektorn. Där är möjligheterna tillproduktivitetsökningar lägre varför en del av kostnadsökningen gerprisstegringar. 1975/76:150 22 Tabell1: 6 Hushällens inkomster och konsumtion 19741976 1975 1974 1975 1976 -14,3 -2,9 -3,7 1 Löner 154 13,0 18,0 11,3 2 Enskilda företagares inkomster m. m. 4 Direkta skatter, avgifter m. m. 5 Hushållens nettoinbetalningar till det offentiiga(4-3) 6 Räntor och utdelningar, netto 8 Real disponibel inkomst 9 Real privat konsumtion 4,4 2,9 3,5 ningarnai de centrala avtalen blev höga, 1975 och 1976.Till detta skall läggas den löneglidning som sker utöver avtalen. Den beräknasför 1975 till för löntagargenom-snittet och för industriarbetare.Av industriarbetarens löneökning på nästan . var närmarehälften löneglidning. Till den avtalade ökningen på 1976 skall förgenomsnittet läggas en löneglidning som antagits bli . Den totalalönesumman i samhället skulle i så fall öka med . Tillhushållssektorns inkomster räknas också de enskilda företagarnas inkomster. Deökade mycket kraftigt och det berodde dels på rekordskörden som påverkadejordbmkarinkomsterna, och dels på den goda skogskonjunkturen. Under fjolåretnormaliserades jordbmkarinkomsterna medan skogsbruksinkomsterna fortfarandeökade kraftigt. har antagit att inkomsterna frånskogsbruket stagnerar medan jordbrukarnas inkomster utvecklas i enlighet medett antagande om normalskörd. Tillsammans med övriga rörelseinkomster stigerde enskilda företagarnas intäkter med , dvs. något långsammare änlönesumman. Det är en ökning med 900 milj. kr. att jämföra med lönesummansökning på . Avtabell 1: 6 kan man utläsa att näst lönerna är inkomstöverföringarna från statoch kommun genomsnittshushållets viktigaste inkomstkälla. De tyngst vägandeposterna är pensioner, sjukförsäkring, föräldraförsäkring och barnbidrag, seföljande tablå. Under1975 ökade ATP-pensionerna mycket kraftigt. Det beror på att allt fler av depersoner som går i pension har tjänat in avsevärda ATP-pensioner. Dessutom höjspensionerna successivt för att deras köpkraft skall bibehållas. Utbetalningarnafrån ökade på grund av uppskrivningar av beloppen, utökningav föräldraförsäkringen m. m. ökar inkomstöverföringarna ännu kraftigareän eller med Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 23 Inkomstöverföringartill hushållen, miljarder kr. Pensionsutbetalningarna ökar med , motsvarande 4,5 miljarder kr.Barnbidragen ökades med . Försäkringskassanberäknas betala ut . Beloppen följer i vissutsträckning med lönerna. FrånhushåUens bruttoinkomster skall skatterna dras för att få fram de disponiblainkomsterna. Fjolårets skattereform bestod av en sänkning av den direktastatsskatten och ett borttagande av sjukförsäkringsavgiften. De kraftiga löneökningarna medförde attinbetalningarna av preliminärskatt ändå ökade . Till detta bidrog ocksåökade kommunalskatter. Somresultat av den s. k. Il-överenskommelsen sänks statsskatten med närmare5 miljarder kr. 1976 eller med . för flertalet inkomsttagare.Det innebär en köpkraftsförstärkning som i runt tal motsvarar en 10-procentiglöneökning. En viss motvägande effekt får kommunalskattehöjningen på igenomsnitt. Skatteinbetalningarna ökar långsammare än 1975 och nettot mellaninkomstöverföringar till hushåUen och skatter blir sådant att nettoinbetalningarnatill det offentliga minskas. Omlöner, företagarinkomster, inkomstöverföringar och kapitalinkomster summerasoch skatterna dras bort får man den disponibla inkomsten, se tabell 1: 6. InomineUa termer ökade den 1974. Det var då specieUastimulansåtgärder vidtogs för att håUa köpkraften uppe. var ökningen och beräknas den tUl , vilket i runt tal är 19 miljarder kr.räknat för samtliga hushåll. Hurmycket blir då kvar realt sett, dvs. Om man gårtillbaka till 1974 finner man att prisutvecklingen influerades kraftigt av deinternationella råvamprisstegringarna, speciellt på olja och oljeprodukter. Detmedförde att prisstegringen under loppet av 1974 (dec. 1974) blev10,. Därav svarade de internationella prisernas direkta genomslag för överhälften. Till det kom deras indirekta effekter via lönebildningen på denskyddade sektorns priser. begränsade sig det direkta genomslaget påkonsumentpriserna till . I gengäld var de indirekta effekternakraftigare. 1975/76:150 24 DenintemationeUa inflationen 1974 påverkade lönerna på tvä sätt. Delsförorsakade importprisstegringarna ett behov av att försvara köpkraften, delsgav exportprisstegringen upphov till ett utrymme för avsevärda löneökningar. Avden totala konsumentprisökningen på under loppet av 1975 kan'således enbetydande del hänföras fill de internationella priserna. MeUan årsgenomsnitten1974 och 1975 var . prisstegringen något ' och av den tidigare nämndanomineUa disponibelinkomstökningen på återstod realt . 1974 steg denreala disponibla inkomsten mycket kraftigt, , på grund av destimulansåtgärder som då sattes in. 1974 och 1975 har därmed reaUn-komstenefter skatt ökat med . En sådan snabb ökning av realinkomsterna harinte inträffat i varje faU sedan krigsslutet. kan man inte undgå en vissökad direkt effekt från de internationella priserna på konsumentprisindex ijämförelse med 1975. Den effekten har beräknats till drygt 1,5 procentenheter.De "indirekta" effekterna via lönebUdnmgen blir fortfarandebetydande. Totalt uppskattas prisökningen tUl . Ökningenmellan årsgenomsnitten 1975 och 1976 bUr något större än . Med hänsyn tagenbl. a. tiU ändringar i konsumtionens sammansättning har den beräknats tiU99,. Ätt det blir en högre siffra räknat på detta sätt förklaras av att enhel del av prisstegringarna faller på första delen av året. Det gäller t. ex.effekten av lönekostnadsökningarna, kostnaderna för jordbmksavtalet ochbostadskostnaderna. Det innebär att inflationstakten skuUe avta under loppet avåret. Med denna prisprognos blir det kvar en ökning av den reala disponibla inkomstenpå . Det är lägre än 1974 och 1975 men totalt för treårsperioden19741976 skulle ökningen bU , dvs. Denprivata konsumtionens utveckUng har en mycket stor betydelse för den årligaproduktionstillväxten. Den privata konsumtionen svarar för hälften av den totalaresursförbrukningen i landet. Av diagram 1: 4 ser man att hushållen ,med undantag , sparat en allt större andel av inkomsterna. I fjolsparades av de disponibla inkomsterna. Det finns tecken som tyder på atthushållen i sitt konsumentuppträdande är ganska bundna till föregående årskonsumtionsnivå och endast långsariit anpassar sig till inträffadeinkomstförändrmg-ar. Det skulle kunna förklara varför bara en del av dekraftiga real-inkomsttillskotten 1974 och 1975 konsumerades och sparandet istäUet steg. Slutsatsernaför skulle bli att eftersom hushållen anpassar sin konsumtion efterföregående års ökningar kan en viss minskning av sparkvoten väntasinträffa, se diagram 1: 4. Här har antagits en real konsumtionsökning på ,vilket är en halv procentenhet mera än enligt bedömning ikapitel 6. Sparkvoten sjunker någon procentenhet. Man bör erinra sig att hushållengenom tidigare Diagram1: 4 Sparkvotens utveckling 19631976 Sparandet i procent avdisponibel inkomst 1965 1967 1969 1971 Källor:Finansdepartementets ekonomiska avdelning och . årssparande skapat en latent konsumtionskapacUet som är mycket betydande och somsannolikt kommer att ha en konsumtionsuppdrivande effekt när nukonjunktursituationen successivt förbättras. Detotala fasta investeringarna minskade 19741975. Nedgången var störstpå maskinsidan, . Om.handelsflottan inte medräknas blev minskningen dockobetydlig. För byggnadsinvesteringarna var nedgången . Utvecklingenunder 1976 påverkas i hög grad av de stimulanser av näringslivets investeringarsom presenteras i den reviderade finansplanen. Även bedömningen avvolymutvecklingen för de offentliga investeringarna avviker, fastän endast iobetydlig grad, från prognos i årets revideradenationalbudget. Industriinvesteringarnaberäknas ha ökat i volym 1974 1975. Ökningen faller påbyggnadssidan, , medan maskininvesteringarna minskade . Sedan1968 har industriinvesteringarna ökat oavbrutet vilket ger en ökning på nästan50 % över hela perioden, se diagram 1:5. Industrinsplaner pekar enligt en enkätundersökning på att en minskning av den totala investeringsvolymen förefaUer sannolik. Med hänsyn till de tidigare omtalade nya stimulansåtgärderna, vilka inte kunnat beaktas i kapitel 7, finns det nu anledning att räkna med en gynnsamniare utveckUng. Både byggnads- och maskininvesteringar kommer sannolikt att öka något i förhållande tiU1975. Diagram1: 5 Industriinvesteringar 19681976 Index: 1968 = 100 Källor:Finansdepartementets ekonomiska avdelning och . Denbetydande upplåningen och den väntade lagerutvecklingen gör attinga allvarligare finansiella hinder torde föreligga för en gynnsaminvesteringsutveckling för industrin som helhet. Stimulansåtgärdernamedför även att det övriga näringslivets investeringar kan hållas på enoförändrad nivå 1976. Handelns och de privata tjänstesektorernas investeringarökar sannolikt 1976 av svag utveckling. a. av konsumtionens utveckling och 1975. Bostadsbyggandetsutveckling här självfallet dragit ned den totalainvesteringsvolymen i samhället. Antalet påbörjade lägenheter har minskat från100 000 1970 till 51000 1975. Neddragningen har helt avsett flerfamiljshusen.Men minskade även småhusbyggandet efter en kraftig uppgång under denärmast föregående åren. Minskningen av antalet outhyrda lägenheter under 1975tyder på att färdigställandet detta år var nere i en nivå som knappt räcktetill för Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 27 En fortsatt reducering av antalet outhyrda lägenheterunder loppet av 1976 är därför sannolik. Bedömningenav den långsiktiga bostadsefterfrågan talar för en återhämtning avbostadsbyggandet totalt sett. Faktorer som bristen på byggnadsarbetare inomvissa orter kan dock verka återhållande på bostadsbyggandet under 1976.Igångsättningen har bedömts öka något 1976 och uppgå till inemot 60 000lägenheter, varav 40 000 i småhus. Investeringsbeloppet väntas dock minska somen följd av den låga igångsättningen . Produktionstiden för en lägenhet ärnämligen omkring . Om man räknar med en viss fortsatt ökning avombyggnadsverksamheten innebär antagandena att bostadsinvesteringarna skulleminska med 19751976. Destatliga myndigheternas och affärsverkens totala investeringar beräknas ökamed i volym 19751976 efter att ha varit i stort sett oförändrade19741975. Byggnadsinvesteringarna förväntas öka medanmaskininvesteringarna antas vara oförändrade 1975 1976. En faktor bakomuppgången på byggsidan är det statliga vägbyggandet, som beräknas ökakraftigt. En annan faktor är den fortsatta expansionen av de byggnads- ochanläggningsprojekt som luftfartsverket och vattenfallsverket f. n. bedriver. Prognosenför de totala kommunala investeringarna pekar på en ökning 19751976.Enligt nu tiUgängliga uppgifter minskade de kommunala investeringarna med ettpar procent 19741975. Byggnadsinvesteringarna, vUka minskat alltsedan 1973,beräknas öka . Investeringarna i maskiner m. m., som svarar för enmindre andel av de totala kommunala investeringarna, beräknas öka med 3,5 %19751976. Totaltsett innebär den redovisade bilden att investeringarna minskar med någonprocent 1976. Detta förorsakas helt av bostadsinvesteringarna eftersom destatiiga och kommunala investeringarna ökar och näringslivets investeringarväntas bli oförändrat stora. Om man räknar bort bostäder och handelsflottan,där förhållandena är speciella skulle investeringarna öka med ett par procent. Lagerinvesteringarnasutveckling var tiU stor dél beroende av den stimulans somlagerstödet gav. Den totala lagerökningen kan beräknas till 9,5 miljarder kr.vilket medfört ett bidrag till den totala tillväxten i ekonomin på drygt 0,. Lagerökningen skedde tiU större delen inom industrin. Det för dennakonjunkturcykel unika är att företagen trots en vikande efterfrågan hållitproduktionen uppe och i stället producerat på lager, något som lagerstödetsåledes underrättat. Det innebär också att lageruppbyggnaden varit koncentreradtill färdigvarorna. De branscher där de största ökningarna förekommit ärskogsindustrin, järn- och stålverken och verkstadsindustrin. Skillnadengentemot föregående lagerkulmination, 1970, är bl. 1975/76:150 '28 Diagram1: 6 Lagerinvestéringar 19501976 ' I I I I I I I I I I I I I.................. 1 I I I I I I I I I I I I I 1950 1955 1960 1965 1970 1975 Källor:Finansdepartementets ekonomiska avdelning och . ökningarnadå omfattade både råvaror, varor i arbete och färdigvaror. Det tyder på att lageruppbyggnaden mera hadesamband med överhettningsfenomen i ekonomin. Industrin har successivt fåttkänning av omsvängningen i konjunkturen I år.Efterfrågan ökar dock ännu inte snabbare än att lagren fortsätter att öka. Ensådan, utveckling är betydelsefull för att hålla uppe produktionsnivån tillskonjunkturförbättringen får ett kraftigare genomslag. Förlängningen avlagerstödet till att gälla till utgången av 1976 medför att lagerniyån underandra halvåret kan hållas ungefär oförändrad. Utan denna förlängning är dettroligt att den skuUe ha sjunkit. Totaltsett kan lagerinvesteringarna uppskattas till . Jämförtmed fjolåret innebär det en reducerande inverkan pä tUlväxten med . Denoffentliga sektorns konsumtion, beräknas öka med i volym 1976. Det ären långsammare ökning . 1975 då den ökade . Ä andra sidan ärökningen 1976 snabbare än under de tidigaste åren av . Den kommunalakonsurntionen väntas 1976 öka något snabbare, , än den statUgakonsumtionen, . Investeringarnai den offentliga sektorn minskade 1975. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 29 1975 vidtogs en rad åtgärder för att stimulerainvesteringarna avseende daghem, vägar, statliga byggen m. m. tiU ett belopp avca 700 milj. kr. fortsattes denna poUtik med ytterligarestimulanser. Det bidrar till att de offentliga investeringarna väntas öka med3, 1976 (häri ingår inte investeringar i statligaaffärsverk och bolag resp. kommunala bolag). Sammantagetinnebär detta att den offentiiga sektorns totala efterfrågan i form avkonsumtion och investeringar ökar 1976 och.att syssdsättnmgen ökar mednästan . Statenstotala budgetunderskott ökade kraftigt . Det uppgick till drygt 10miljarder kr. Det ökade ytterligare 1975 och enligt de nu föreUggandeprognoserna kommer det att ligga kvar på denna höga nivå även 1976.Underskottet beräknas bli . Dekommunala utgifterna översteg 1975 inkomsterna med över 3 mUjarder kr.Underskottet beräknas inte bU fullt lika stort 1976. Det kan nu beräknas till2,. De stora Utbetalningarna av kommunalskattemedel tillkommunerna bidrar till denna förbättring. Kommunernas skatteinkomster beräknasöka med 1976. Socialförsäkringssektornsutgifter består a'v folkpensioner, utbetalningar från försäkringskassor m. m.Reformerna på detta område medför en kraftig ökning av transfereringarna tillhushållen 1976. De ökar med 18 ä till följd av bl. a. pensionsåldernssänkning till 65 är och förbättrade folkpensioner. Reformernahar finansierats med ökade socialförsäkringsavgifter. Allmänna pensionsfondensfinansiella sparande beräknas uppgå till . Större delenav denna fondökning placeras i form av utiåning till näringslivet ochbostadssektorn. har beslutat att ytterligare 500 milj. kr. fårplaceras i aktier utöver de 500 milj. som tidigare ställts till förfogandeför detta ändamål. Dettotala offentliga upplåningsbehovet, exkl. Allmänna pensionsfonden, var drygt15 miljarder kr. Det beräknas bli något lägre 1976, ca 14 miljarder kr.Förbättringen är ungefär densamma som enligt kalkylerna i den preliminäranationalbudgeten. Den offentliga sektornsinverkan på samhällsekonomin 1975 och 1976 har beräknats med hjälp av en enkelanalysmodell. Statens, kommunernas och socialförsäkringssektornsfinanspolitiska effekter uttrycks i procent av bruttonationalprodukten i fastapriser. Den sammanlagda effekten av de tre delsektorerna var närmare2 % av bruttonationalprodukten, se följande tablå. 1976 är den offentiigasektorn i stort sett neutral. Beräkningarna tyder på en svag positiv effekt på0,av bruttonationalprodukten. De nya stimulansåtgärder som presenteras iden reviderade finansplanen bidrar härtUl. Utan dem hade den offentliga sektorninte alls haft någon expansiv verkan 1976. preliminära nationalbudgeten beräknades den offentliga sektorn 1975/76:150 30 Kommunerna 1,1 0,2 Socialförsäkringssektorn inkl. Anm.I tablån anges effekten av förändringarna från föregående är i del sektorernas inkomster och utgifter. Effekten uttrycks i procent av brutto nationalprodukten i fasta priser. haen kraftigare stimulerande effekt på ekonomin 1976 än vad som skulle varafallet. Nedrevideringen beror delvis på att sektorns inverkan 1975 visade sigmer expansiv än vad som kunde förutses /76. Utgångsnivån förberäkningarna är därför högre. Nedrevideringen beror också på att bl. a.skatteinkomsterna beräknas bli något högre än vid föregåendeberäkningstillfälle. Kreditmarknaden kom 1975att mjukas upp något i förhåUande till 1974. sänkte riksbankendiskontot från tUl , och taket för affärsbankernas utlåning till andraändamål än bostadsbyggande borttogs. För att något dämpa den kreditexpansion,som kunde följa av den pågående kraftiga ökningen av banklikviditeten, betingadav valutareservens ökning och statsbudgetens underskott, höjdes likviditetskvotkravenför bankerna genom beslut och i februari 1976.Kvoterna höjdes mera för affärsbankerna än för övriga bankinstitut. Enviktig del av kreditpolitiken bestod i att garantera en riklig tillförsel avlångfristiga krediter till framför allt industrin. För att nå detta mål höjdesräntesatserna för långfristiga obligations- och reverslån i april 1975.Härigenom kom placeringar i dessa objekt att framstå som mera attraktiva.Differensen till de "korta" räntorna ökades också genom attdiskontosänkningen inte följdes av någon nedjustering av de"långa" räntorna. Den ökade ytterligare vid sänkningen av diskontotfrån till 5 1/. träffade dessutomöverenskommelser med olika kreditmarknadsinstitut om ökade satsningar påindustriobligationer och annan långfristig kreditgivning till industrin. Upplåningenpå den svenska kreditmarknaden blev betydligt större 1975 än 1974. Härtill komen omfattande upplåning utomlands. Statensupplåningsbehov blev emellertid endast obetydligt större 1975 än 1974 efter attha ökat mycket kraftigt tiU 1974. Det uppgick tUl 11,5 miljarderkronor och finansierades, liksom , tUl ungefär hälften genomupplåning utanför bankerna och till 1 Revideradnationalbudget 1976 31 var en växande del av långfristig karaktär. Kommunernasfinansiella sparande försämrades . Genom en växande upplåning, påsvensk kreditmarknad men också i utlandet, förblev kommunernas likvidatillgångar i stort sett oförändrade. Bostadssektornsupplåning på kreditmarknaden avtog 1975. TiU detta bidrog bl. a. attbostadsinvesteringarna minskade i volym 1975. NäringsUvetsupplåningsbehov växte kraftig . Detta berodde bl. a. på att de fastainvesteringarna ökade värdemässigt. Vidare skedde en omfattande lageruppbyggnad.Dessutom var företagens möjligheter att bidra till sin egen finansiering genomkvarhållna vinstmedel inte lika goda som 1974. Upplåningen i såväl bankerna somi kapitalmarknadsinstituten ökade. Industrins emissioner av obligations- ochförlagslån nästan fördubblades 1975 till ett belopp av . Expansionenav upplåningen i utlandet kom dock att utgöra den kraftigaste förändringen iföretagens finansieringsbild. De mest betydande beloppen lånades upp avföretagen själva, men kreditaktiebolagen och bankerna kanaliserade ocksåkrediter från utlandet till företagen. Den omfattande upplåningen tillsammansmed viss ökning av de belopp, som företagen tillfördes genom nyemissioner påaktiemarknaden, gjorde att företagen kraftigt kunde förbättra sin likviditet1975. Kreditpolitikenär även inriktad på att tiUgodose industrins kreditefterfrågan, bl.a. genom ökad långfristig kreditgivning inte minst till små och medelstoraföretag. Vidare väntas företagens uttag från arbetsmiljö-, särskilda ochallmänna investeringsfondskonton fortsätta. Utbetalningar enligtlagerstödsprogrammet får också en positiv likviditetseffekt. Företagensupplåningsbehov beräknas bli mindre 1976 än 1975. Visserligen beräknasnäringslivets fasta investeringar öka med ca menlageruppbyggnaden minskar sannolikt kraftigt. Statensupplåningsbehov 1976 blir av ungefär samma storleksordning som 1975. Samtidigtväntas kommunernas finansiella sparande förbättras med nästan 1 miljardkronor. Kommunerna kan därför förbättra sin likvidhet detta år utan att ökaupplåningen. Bostadsinvesteringarna beräknas i löpande priser öka med ca 400milj. Genom att statens bostadslån väntas öka mer blirbostadssektorns upplåning på kreditmarknaden ändå lägre än 1975. Deolika låntagargmppernas sammanlagda behov av krediter torde sålunda närmast blimindre 1976 än 1975. Upplåningen på den svenska kreditmarknaden kan likvälkomma att öka, medan upplåningen i utlandet avtar. UTVECKLINGEN INOM OLIKA OMRÅDEN 3 1975176.1 saml. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 35 2 Det intemationella läget 2.1 Sammanfattande översikt Underförsta sjönk den samlade produktionen inom OECD-området mycketkraftigt. har produktionen visserligen börjat öka meninte mer än att man för helåret erhållit en produktionsnedgång på ca 1,5 %.Detta innebär att den ekonomiska aktiviteten inom vid årsskiftet1975/1976 skulle ha legat i runt tal under den nivå som hade uppnåtts omtillväxten 1974 och 1975 hade skett i en för efterkrigstiden normal takt.