prop · FZ03209 · 1975-12-31 00:00:00 — Vad nu har sagts om brottspåföljdgäller även förverkande eller annan särskild rättsverkan av brott, 10 § Varjemedborgare skall vara tillförsäkrad ersättning enligt grunder som bestämmes ilag för det fall att hans egendom tages i anspråk genom expropriation ellerannat sådant förfogande, 11 § Domstol fåricke inrättas för redan begången gärning och ej heller för viss tvist eller iövrigt för visst mål. Förhandling vid domstol skall vara offentlig, 12 §Yttrandefriheten, rätten till information, mötesfriheten, demonstrationsrättenoch föreningsfriheten (2 § 1-5), rörelsefriheten (7 §), skyddet mot annatkroppsligt ingrepp än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, mothusrannsakan och liknande intrång och mot intrång i förtrolig meddelelse (8 §)samt offentligheten vid domstolsförhandling (1 I § andra stycket) fårbegränsas genom lag i den utsträckning som 13-15. 17 och 18 §§ medgiver, 1samma utsträckning får begränsning även ske genom annan föreskrift efterbemyndigande i lag i de fall som angives i 8 kap, 7 § andra stycket och 10 §, 13 § Ingen av defri- och rättigheter som avses i I 2 § får begränsas utöver vad som i ettdemokratiskt samhälle är nödvändigt för tillgodoseende av det ändamål som harföranlett begränsningen. Sådan begränsning får aldrig sträcka sig så långt attden utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsensgrundvalar. Ingen av de fri- och rättighetersom avses i 12 § får begränsas enbart på grund av politisk, religiös ellerannan åskådning. 14 § Yttrandefriheten och rätten till information fårbegränsas med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskilds anseende, privatlivets helgd eller förebyggandel och beivrandet av brott. Vidare får friheten att yttra sig i näringsverksamhet begränsas. 1 övrigt får begränsningar av yttrandefriheten och rätlen till information ske endast om särskilt viktiga skäl föranleder det. 1975/76:209 174 Vid bedömandet av vilkabegränsningar som får ske med stöd av första stycket skall särskilt beaktasvikten av vidaste möjliga yttrandefrihet och rätt till information i politiska,religiösa, fackliga, vetenskapliga och kulturella angelägenheter. 15 § Mötesfriheten och demonstrationsrätten får begränsasendast med hänsyn till rikets säkerhet, till ordning och säkerhet vid sammankomsten eller demonstrationen eller till trafiken eller för att förebygga att farsot sprides. Föreningsfriheten får begränsasendast för att motverka enskild verksamhet av militär eller Uknande natur ellerför att motverka förföljelse av folkgrupp av viss ras, med viss hudfärg ellerav visst etniskt ursprung. 16 § Har annan my:ndighet än domstol berövat någonmedborgare friheten med anledning av brott eller misstanke om brott, skall denne kunna få saken prövad av domstol utan oskäligt dröjsmål. Vad som föreskrives i förstastycket gäller även om någon medborgare av annan anledning än där säges harblivit omhändertagen tvångsvis. Med prövning av domstol likställes i sistnämndafall prövning av nämnd, om nämndens sammansättning är bestämd i lag ochordföranden i nämnden skall vara eller ha varit ordinarie domare. 17 § Lag ellerannan föreskrift får ej innebära att någon medborgare missgynnas därför att hanmed hänsyn till ras, hudfärg eller etniskt ursprung tillhör minoritet. 18 § Lag ellerannan föreskrift får ej innebära att någon medborgare särbehandlas på grund avsitt kön, om föreskriften ej syftar till att åstadkomma jämställdhet mellan mänoch kvinnor, direkt orsakas av biologisk skillnad mellan könen eller avservärnplikt eller motsvarande tjänsteplikt, 19 § Förening avarbetstagare samt arbetsgivare och förening av arbetsgivare äger rätt attvidtaga fackliga stridsåtgärder, om annat ej följer av lag eller avtal, 20 § Författare,konstnärer och andra upphovsmän äger rätt till sina verk enligt bestämmelsersom meddelas i lag. 21 § Utlänninghär i riket är likställd med svensk medborgare i fråga om 1. skydd mot tvång att deltaga i möte, demonstrationeller annan opinionsyttring eller att tillhöra trossamfund eller sammanslutning (3 § andra stycket), 2, skydd mot dödsstraff, tortyr ochkroppsstraff samt mot medicinsk påverkan som syftar till att tvinga fram uppgifter eller hindra yttranden (4 och 5 §§), Prop.1975/76:209 175 3, skydd motretroaktiv strafflagstiftning (9 §), 4, rätt tillersättning vid expropriation och annat sådant förfogande (10§), 5, skydd mottillfälliga domstolar (11 § första stycket), 6, rätt tilldomstolsprövning av frihetsberövande med anledning av brott eller misstanke ombrott (16 § första stycket), 7, skydd motsärbehandling på grund av ras, hudfärg eUer etniskt ursprung samt på grund avkön (17 och 18 §§), 8, rätt tillfackliga stridsåtgärder (19 §). Om annat icke särskilt föreskrivesi lag, är utlänning här i riket likställd med svensk medborgare även i fråga om 1, yttrandefrihet,rätt till information, mötesfrihet, demonstrationsrätt, föreningsfrihet ochreligionsfrihet (2 §), 2, skydd mot tvångatt giva till känna politisk, religiös eller annan åskådning (3 § förstastycket), 3, skydd motfrihetsberövande (ingår i 7 §), 4, skydd mot annatkroppsligt ingrepp än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, mothusrannsakan och liknande intrång samt mot intrång i förtrolig meddelelse (8§), 5, offentlighetvid domstolsförhandling (11 § andra stycket), 6, skydd motingrepp på grund av politisk, religiös eller annan åskådning (1 3 § andrastycket), 7, rätt tilldomstolsprövning av frihetsberövande av annan anledning än brott ellermisstanke om brott (16 § andra stycket), 8, upphovsmänsrätt till sina verk (20 §), 8 kap, Lagar och andra föreskrifter 1 § Lag stiftas av . Regeringen meddelar föreskrift genom förordning. 3 § Föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och detallmänna, som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp ienskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, meddelas genom lag. Sådana föreskrifter är bland andra,förutom föreskrifter som begränsar nägon av de fri- och rättigheter som avses i2 kap,, föreskrifterom brott och rättsverkan av brott, föreskrifter om skatttill staten samt föreskrifter om rekvisition och annat sådant förfogande. 7 § Utan hinder av 3 eller 5 § kan regeringen efterbemyndigande i lag genom förordning meddela föreskrifter om annat än skatt, omföreskrifterna avser något av följande ämnen: 1975/76:209 176 1, skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa, 2, utlänningsvistelse i riket,' 3, in- ellerutförsel av varor, av pengar eller av andra tillgångar, tillverkning,kommunikationer, kreditgivning eller näringsverksamhet, 4, jakt, fiskeeller natur- och miljövård, 5, trafik ellerordningen på allmän plats, 6, undervisningoch utbildning. Utan hinder av 3 § kan regeringenefter bemyndigande i lag genom förordning meddela föreskrifter om förbud attröja sådant som någon har erfarit i allmän tjänst eller under utövande avtjänsteplikt. Av 2 kap. framgår att bemyndigandesom avses i denna paragraf ej medför rätt att meddela föreskrifter som i annathänseende än som angives i andra stycket begränsar någon av de fri- ochrättigheter som avses i 2 kap. Sådant bemyndigande medför ej heller rätt attmeddela föreskrifter om annan rättsverkan av brott än böter. kan ilag, som innehåller bemyndigande med stöd av denna paragraf, föreskriva ävenannan rättsverkan än böter för överträdelse av föreskrift som regeringenmeddelar med stöd av bemyndigandet. 10 § Regeringen kan efter bemyndigande i lag i ämne somangives i 7 § första stycket eller 9 § genom förordning bestämma att föreskrifti lagen skall börja eller upphöra att tillämpas. Detta gäller även omföreskriften begränsar någon av de fri- och rättigheter som avses i 2 kap. 20 § Finner domstol eller annan myndighet att vidtillkomsten av en föreskrift har förekommit grovt fel i det förfarande somskulle iakttagas, får myndigheten ej tillämpa föreskriften. Ej heller fårmyndighet tillämpa föreskrift som i något annat hänseende står i strid medbestämmelse i grundlag eller annan överordnad författning, 1 fråga omföreskrift i lag eller förordning skall detta dock gälla endast ommotstridigheten är uppenbar. Förhållandet till antjra stater 5 § Beslutanderätt som enligt denna regeringsformtillkommer , regeringen eller annat i regeringsformen angivet organkan i begrän.sad omfattning överlåtas till mellanfolklig organisatiort förfredligt samarbeie, till vilken riket är eller skall bliva anslutet, eller tillmellanfolklig domstol. Därvid får ej överlåtas beslutanderätt som avser frågaom stiftande, ändring eller upphäva:nde av grundlag eller fråga om begränsningav någon Prop.1975/76:209 177 av de fri- och rättigheter som avses i 2 kap. Omöverlåtelse beslutar i den ordning som är föreskriven för stiftandeavgrundlag eller, om beslut i sådan ordning ej kan avvaktas, genom ett beslutvarom minst fem sjättedelar av de röstande och minst tre fjärdedelar avledamöterna förenar sig. Rättskipnings- ellerförvaltningsuppgift som ej enligt denna regeringsform tillkommer ,regeringen eller annat i regeringsformen angivet organ kan överlåtas till annanstat, till mellanfolklig organisation eller till utländsk eller internationellinrättning eller samfällighet, om förordnar om det genom ett beslut,varom minst tre fjärdedelar av de röstande förenar sig, eller genom beslut iden ordning som gäller för stiftande av grundlag. 1 § är högsta allmänna domstol ochregeringsrätten högsta förvaltningsdomstol. Rätten att få mål prövat av högstadomstolen eller regeringsrätten kan begränsas genom lag, I högsta domstolen ochregeringsrätten får endast den tjänstgöra såsom ledamot som har utnämnts tillordinarie domare i domstolen. Annan domstol än högsta domstoleneller regeringsrätten inrättas med stöd av lag. Om förbud mot tillfälliga domstolar föreskrives i 2 kap,11 §, Vid domstol som avses i andra stycket skall finnas ordinarie domare. 1fråga om domstol som har inrättats för handläggning av en viss bestämd gruppeller vissa bestämda grupper av mål får dock i lag göras undantag härifrån. 3 § Rättstvist mellan enskilda får icke utan stöd av lagavgöras av annan myndighet än domstol. Om domstols prövning av frihetsberövandeföreskrives i 2 kap. 16 §. Ändringarna i regeringsformen träder i kraft vid ingången av kalenderåretefter det, under vilket slutligt antager dem. Utan hinder av 2 kap. 1 8 §behåUer äldre föreskrift, som innebär särbehandling på grund av kön, singiltighet tills vidare. Sådan föreskrift får ändras, även om ändringen innebärfortsatt särbehandling. Prop.1975/76:209 178 Bestämmelserna om medlemskap isvenska kyrkan gäller utan hinder av 2 kap. 3 § i dess nya lydelse, 4, Äldre författning eller föreskrift äger fortsattgiltighet utan hinder av att den icke har tillkommit i den ordning som skulle ha iakttagits vid tillämpning av regeringsformen i dess ändrade lydelse. Prop.1975/76:209 179 Sammanställningav remissyttrandena över fri- och rättighetsutredningens betänkande (SOL)1975:75) Medborgerliga fri- och rättigheter 1 Remissinstanser och remissuppdrag m. m. Över fri- och rällighelsulredningens betänkande(1975:75) Medborgerliga fri- och rättigheter Regeringsformen harremissyttranden efter anmodan avgetls av högsta domstolen, regeringsrätten,Justitiekanslern (), , hovrätten för Väslra ,kammarrätterna i och , ,, datainspektionen, integritetsskyddskommittén (Ju1967:62), massmedieuiredningen (Ju 1970:59), delegationen (Ju 1973:03) förJämställdhet mellan män och kvinnor, utredningen (Ju 1974:01) omanonymitetsskydd vid beslag och husrannsakan, utredningen (Ju 1974:08) omtelefonavlyssning, utredningen (Ju 1974:14) om reklam i videogram,överbefälhavaren, , , postverket,, utredningen (Fi 1971:01) om beskattning av utländska artister,, , juridiska fakulteterna vid universiteteni , och Siockholm, obligatoriekommittén (U 1973:03), överstyrelsenför ekonomiskt försvar, statens invandrarverk samt länsstyrelserna iKronobergs, och . Högsla domstolens och regeringsrättens yttrandenhar begränsats till att i försia hand avse frågan om den i belänkandetföreslagna ordningen för Judiciell kontroll av lagstiftningen(lagprövningsrätten). Vidare har remissyttranden avgetls av riksdagensombudsmän () och , Svenska kommunförbundei,, . iSverige (LO), (), CentralorganisationenSACO/SR, . Föreningen , , . ,, och (), , , frikyrkoråd,och Skola, , centernskvinnoförbund, moderata samlingspartiets kvinnoförbund, ,svenska sektionen. svenska avdelning ochSvenska samernas riksförbund. Yttranden har därjämte kommii in från , Familjeforum, Näringslivets delegation för marknadsräil.Medborgarrättsrörelsen, Bandhagen-Högdalens socialdemokratiska förening,Scienlologykyrkan i och rättigheter:psykiatriska övergrepp. 1975/76:209 180 Delegationen för jämställdhetmellan män och kvinnor har bifogat en promemoria av hovrällsfiskalen NinaPripp, i har bilagt yttrande frånkommunftillmäklige i kommun. har lill sillyttrande fogat Samernas Vita Bok 111:1 och 111:2, harinstämt i de yttranden som har avgetts av ochNäringslivels delegalion för marknadsrätt, Remissinsianserna är genomgåendepositiva till utredningens förslag och lillslyrker allmänt all det läggs lillgrund för lagstiftning. Uttalanden av denna innebörd görs av bl, a,regeringsrälien. , hovränen för Väslra , kamniariälten iSundsvaU, , .socialstyrelsen, juridiska jäkulieterna vidUppsala och Lunds universiiei, länsstyrelserna I , ochNorrbottens län, JO , Svenska koni-ntunjörbundet,Landstingslorbundei, Centralorganisailonen SACÖtSR, Föreningen .%tare, , industrijörbund. Svenskaföretagares riksjörbunU, Sveiiges jrikyrkoräd och för-fanarjörbund. Remissinstanserna godtar sålundaöver lag huvuddragen i ulredningens förslag att dels utvidga antalet fri- och rältigheteri RF, dels förbjuda vissa slag av rättighelsbegränsningar, I fråga om vilkarältigheter som skall tas upp i RF:s rättighelskaialog har utredningens urval iregel godtagits. Utredningens förslag att med rättsligt verkande regler igrundlag förbjuda främst all besluta vi,ssa slag avrättighelsbegränsningar godtas allmänt, Endasi kaniniarrätten i Göteboig sätteri fråga om inie eil målsättningsstadgande ger tillräckligt skydd. Utredningensförslag till kontroll på rättslig väg av fri- och räitighetsreglernasefterlevnad, dvs, frågan om myndigheiernas s, k, lagprövningsräli, får ellblandat mottagande (jfr 3,9), Regeringsrätten anför all detsjälvfallel är en i tekniskt hänseende mycket svårlöst uppgifl all i grundlagkodifiera fri-och rättigheter så att de får ett nägoriunda besläml innehålloch samiidigi ger statsmakterna den handlingsfrihet som betingas av ständigaoch ofta snabba förändringar i samhället, 1 fråga om vissa fri- och rättigheterföreslås ell undantagslöst och lill sitt innehåll relalivi entydigt skydd t,ex, skydd mol dödsstraff tortyr, tvång att tillhöra trossamfund ochregistrering enbart på grundval av politisk åskådning. Uppenbarligen kan endasten mindre del av rättighelsområdet regleras på della sätt. För områdei i övrigihar utredningen tillämpat en metod som i huvudsak innebären i allmänna ordalaghållen beskrivning av rättigheterna kombinerad med likaledes allmänt hållnaregler om de ändamål ftir vilkas tillgodoseende rättigheterna får begränsas ochom de faktorer som skall beaktas vid avvägningen av motstående intressen.Metoden förefaller enligt regeringsrätten ändamålsenlig. Prop.1975/76:209 181 niskautförandet kan måhända finslipas under det fortsatta lagstiftningsarbetet ochefter vunnen praktisk erfarenhet av del nya regelsystemets verkningar, 1dagens läge torde del dock inle vara möjligt att komma myckel längre i fråga omfri- och rällighetsområdels kodifiering i grundlag. Även vitsordar attlagsiiftningsmalerian är tekniskt svår. Utredningens uppgift har enliglhovrätten också komplicerats av vissa politiska meningsmotsättningar. Del haremellertid visal sig möjligt all få fram ett relativt omfatiande förslag, kringvilket bred enighet råder i del mesta av väsenilig belydelse. Förslagen tillnya grundlagsiexier föranleder visserligen en del erinringar från bådeprincipiella och lekniska synpunkter. Dessa invändningar väger emellertid intetyngre än alt utredningens förslag enligt hovrättens mening bör kunna läggaslill grund för beslul av statsmakterna. Del är angelägel alt del långvarigautredningsarbetet på områdei - den försia kommittén tillsattes 1938 - nu ledertill konkreia resultat, JO diskuterar den enligt honomviktigaste nyheten, nämligen vad uiredningen föreslår i 2 kap, 12-15 SJJ omgrundlagsdirekliv för lagsliftning rörande fri- och rältigheterna, Wennergrenerinrar om all 12 tj innehåller dels förbud mot begränsning genoin lag avvissa av fri- och rättigheterna, dels vissa inskränkningar i möjlighelernatill begränsning genom lag av övriga fri- och rättigheter. Den lösning somvalts synes enligt i allt väsentligt tillfredsställande. När delgäller den i 14 och 15 ijtj använda lagtekniken kan anmärkas att denöverensstämmer med den teknik som kommii lill användning i 2 kap, 1 tjtryckfrihetsförordningen när där getts grundlagsdirektiv till lagstiftarenbeträffande vilka begränsningar som skall få göras genom lag i offentlighetsprincipen.Tekniken är därför beprövad, Erfarenhelerna från tillämpningen av 2 kap, I tjtryckfrihetsförordningen kan dock sägas ha lärt alt det skydd som härigenomerhållits för offentlighelsprincipen inte varil av särskilt stor betydelse beroendepå all ändamålsbeslämningarna varit så allmäni och vagi ulformade alt lagstiftningsmaktenendast vidkänls obelydliga inskränkningar därigenom. Detsamma kan sägas om deändamålsbestämningar som föreslagits i 14 och 15 jij;. Icke desto mindre måsle detanses ligga ett värde från såväl principiell som praktisk synpunkl i altgränser på della sätl läggs fast för lagstiftningsmakten på fri- ochrättighelsområdet. Längre än som föreslagits lär man inte kunna komma ulan attsystemet blir praktiskt ohanteriigt. Svårigheterna att omgärda fri- och rättigheternamed ett skydd värt alt beteckna som effektivt är enligt kaniniarrällen iGöteboig myckel slora. Redan problemet att över huvud lagel räkna upp fri- ochrällighelerna inrymmer belydande vanskligheler. Risken för ofullständighet ien sådan uppräkning och för en låsning i dagens värderingar måsle alltid varapåtaglig. Del finns enligl kammarrättens mening anledning alt ifrågasätta ominle ett målsätiningsstadgande - efterlevnaden av det kan givetvis kontrollerasendast i politisk ordning - i och för sig är ett tillräckligt skydd. Den propagandistiskaeffekten av ell sådant sladgande är helt vissl avsevärd och Prop.1975/76:209 182 detger en otvetydig bild av grundläggande värderingar i statsskicket. Degrundläggande garantierna för fri- och rättigheterna ger trots allt det demokratiskasystemet som sådant, 1fiera yitranden framförs anmärkningar mol förfallningsförslagels utformning.Enligt kan anmärkas mol förslagen till grundlagsregler dels att deär väl o b e s t ä m d a på vissa punkter, vilket kan leda till svårigheter bl,a, för domstolarna, dels att de är fö r o m f a 11 a n d e och otympliga.Hovrätten förutsätter att förslagen blir föremål för en teknisk överarbetningunder ärendets fortsatta handläggning, så att dessa brister undanröjs. Liknandeuttalanden görs av bl, a, JK. hovrätten jör Väslra , Juridiskafakulteten vid , statens invandrarverk och LandsilngslÖrbundet.Frågan om sättet att utforma grundlagstexten sammankopplas i flera yttrandenmed frågan om myndigheternas lagprövningsräli. Medborgarrätisrörelseti uppfordrar statsmakternaatt underställa det slutliga förslaget till grundlagsändringar om fri- ochrättigheter rådgivande folkomröstning i samband med val. Denreglering som föreslagits får enligt liovräiien för ses somett befästande a\' resultatet av en inledande arbetsetapp. Fortlöpandeuppmärksamhet måste enligt hovrätten också i fortsätlningen ägnas ål dettalagsliftningsområde för att successivt bygga ut och ytterligare stärkagrundlagsskyddet för de medborgerliga fri- och rättigheterna. Liknandeuttalanden gör juridiska Jäkulieterna vid och ,länsslyrelsen I , JO , indusliijörbund ochAmnesty International, svenska sektionen. Flera remissinstanser, bl, a, ochjuridiskaJäkulleten vid universiieiei, uttalar att u t r e d n i n g en med beaktande av uppgiftens svårighet och den tid som har stått tillulredningens förfogande har ulfört ett förtjänst ful 11 arbete, hovrän och , svenskasektionen, uttrycker sin lillfredsställelse med alt uiredningen genom bilagoroch de lidigare utgivna översikterna och europeiska socialastadgan (SOU 1974:88) och Medborgerliga fti- och rättigheter i vissa länder(SOU 1975:29) har åstadkommit en värdefull materialsamling. Fleraremissinstanser beklagar den enligt dem korta remisstiden, 3 Grundläggande synpunkter och huvuddragen i förslaget Remissinsianserna utgår liksom utredningen ifrånatt det starkaste skyddel förde medborgeriiga fri- och rättigheterna ligger idet demokratiska systemet som sådant men anser också att en utbyggdgrundlagsreglering är angelägen. Remissinstanserna instämmer allmänt iutredningens uppfattning att hu- Prop.1975/76:209 183 vuduppgiftenför en grundlagsreglering är att bereda fri- och rättigheterna ell rättsligtskydd i krislägen och alt sådana regler också kan få en viklig skyddseffektunder normala förhållanden genom sin psykologiska verkan. Även enligl hovrätten för måste mansjälvfallet vid bestämmelsernas uppbyggnad och uiformning slarkl inrikia sigpå att nå ett regelsystem som av prövningar inför yttre tryck kanbidra till demokratins värn. Det kan emellertid enligl hovrätten finnasskäl alt, starkare än som skett, därutöver erinra också omregleringens värde som ullryck för vår demokratis standard. Bestämmelserna omfri-och rättigheter kan ulgöra referenspunkter när del gäller att i olika sammanhangbelysa vår demokrati och behandla frågor som har anknyining till denna.Grundlagsregleringen kan utgöra ett fast och alllid levande ele-meni vidundervisning och i liknande sammanhang. Också vid opinionsyttringar i delinlernationella umgänget kan det vara ell siöd att kunna hänvisa lill grundsatsersom vi i grundlag förbundit oss att iaktta och främja. Alt JK, hovrän och Jö är skeptiska motmöjlighelerna att fullt ul upprätthålla samma skydd för fri- och rättigheternai krislägen som i normala lider framgår nedan under 13, Kammarrätten i framhåller att enantidemokratisk samhällsomvälvning sannolikt endast under initialskedet kanhejdas med i grundlag satta hinder. Under olyckliga förhållanden skulle snartnog den punkt passeras då lagens möjligheler att rida spärr mol en utvecklingi negaliv riktning vore förbrukade. Utvecklingen i länder där demokratin hargått förlorad visar detta. Den fullgångna antidemokratiska regimen låter sigknappasl hejdas i sin loialitära maktutövning av hindrande bestämmelser i enförfattning. Del anförda ger måhända anledning till den refiektionen all vadgrundlagen redan innehåller avseende de s, k, opinionsfrihelerna är tillräckligtför att även i av begynnande allvarlig samhällskris bjuda motstånd -främst av psykologisk natur- mot samhällsomstörtande verksamhet. föreslår om förbättrat skydd och nya friheter ger kanske ej mer änmarginella skyddseffekter som i ett krisläge blir av Jämförelsevis ringabelydelse. Fri- och räitighetsreglernas främsta uppgift tordeenligl vara av psykologisk nalur, nämligen attge medborgarna känslan av att ha en spärr mot oreglerad myndighetsutövning, , svenska sektionen, villsärskill betona den s, k, skyddsnälseffekl som grundlagsbeslämmelser om fri-och rättigheter kan ha. Därmed avses att bestämmelserna kan skapa utrymme förbesinning, när i upprörda lägen krav framställs exempelvis om att återinföradödsstraff e, d. Dessutom har beslämmelserna också stor belydelse somriktlinjer för lagstiftaren, när det gäller lagstiftning under grundlagsnivå.Vidare har regleringen en viktig psykologisk effekt gentemot både lagstiftarenoch allmänheten. Detta gäller särskilt de mer konkretiserade föreskrifterna iförslagel, t, ex, de som avser förbud mot tortyr. Sådana föreskrifter kan ien- Prop.1975/76:209 184