prop · FZ0327 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 27 1975/76 Prop. 1975/76: 27 Regeringensproposition med förslag till lag om ändring , införseUagen (1968:621); Regeringen föreslår atl antaga det förslag som har upplagils ibifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1propositionen föreslås all sjukpenning och annan liknande dagersättning skallkunna las i anspråk genom införsel inte bara som fn. för underhållsbidrag ochvissa kommunala bidragsfordringar utan även för övriga införselbara fordringar,dvs. skatter och allmänna avgifter samt böter och viten. Andringen föreslåsträda i kraft den . Lagom ändring i införsellagen (1968: 621) Härigenomföreskrives i fråga om införsellagen (1968: 621) dels alt i 28 § och punkl 4övergångsbestämmelserna ordet "Konungen" skall bytas ut mot"regeringen", delsalt 2 § skall ha nedan angivna lydelse. 2 §1 Genominförsel får lagas i anspråk 1. arbetstagares avlöning, vare sig den utgår i formav tidlön, ac-kordsersällning, provision eller annan gottgörelse, 2. annan ersättning för arbetsinsats av gäldenären, omdennes ställning därvid är jämförlig med en arbetstagares, 3. periodiskt utgående vederlag för utnyttjande avpatent, mönster-rätt eller växtförädlarrätt eller av rätt till litterärt ellerkonstnärligt verk eller annal sådant eller för överlåtelse av rörelse, 4. vad som utgår såsom pension dier livränta. Medlivränta skall vid tiUämp- Med livränta skall vid tillämp ning av lagen, såvitt angår inför- ning av lagen jämställas sjukpen- sel för fordran som avses i 1 § ning och annan dagersättning, som 1 eller 2, jämställas sjukpenning utgår på grund av sjukdom dier och annan dagersättning, som ut- olycksfall eller av annan sådan an går på grund av sjukdom eller ledning, olycksfall eller av annan sådan an ledning. Förvissa fall när skälig lön för gäldenärens arbete ej utgår gäller särskildabestämmelser i 22 §. Dennalag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1971: 397. Sträng, ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , Propositionmed förslag till lag om ändring i införsellagen (1968:621) Enliglnuvarande exekutionsrättsliga regler kan sjukpenning och liknande dagersättninglas i anspråk genom införsel för underhållsbidrag och vissa kommunalabidragsfordringar. För andra fordringar, som i princip är införselberältigade,nämligen skatter och allmänna avgifter samt böter och viten, får däremotinförsel inle ske i ersättning av nämnda slag. Utmätning får i allmänhet inteske av sjukpenning eller liknande dagersättning. () har i skrivelse tagit upp frågan om exekution isjukpenning och föreslagit att möjligheten till sådan exekution vidgas såvittgäller skattefordringar m.m. RSV har begärt all behövliga lagändringargenomförs möjligt och ulan alt man avvaktar det pågående arbetet på enny utsökningsbalk. Medanledning av RSV:s framslällning har frågan om exekution i sjukpenning ochandra liknande ersättningar behandlats i en inom justiliedeparlementetupprättad promemoria (Ds Ju 1975:13) angående införsel i sjukpenning m.m. Ipromemorian föreslås viss ändring i införsellagen (1968:621)'. 'Förslaget är likalydande med det i propositionen framlagda lagförslaget. Prop,1975/76:27 4 Eflerremiss har yttranden över promemorian avgetts av hovrätten för ,, (), RSV, (), länsstyrelserna i och ,kronofogdemyndigheterna i , , och . , , i (LO),() och Centralorganisationen /SR. AMShar, i enlighet med remissen, begränsat sitt yttrande lill frågan om införsel m.m.i arbetslöshetsersättning. i har till sittyttrande fogat anteckningar från diskussion med bl.a. kronofogdar i länetskronofogdedistrikt. har överlämnat yttranden från 15av landets allmänna försäkringskassor. 2Gällande rätt m.m. 2.1 Införsel Exekutionsformeninförsel innebär atf en gäldenärs avlöning som innestår hos arbetsgivaren las ianspråk för hans skulder genom atl utmätningsmannen ålägger arbetsgivaren altinnehålla viss del av förfallande poster och tillställa utmätningsmannenbeloppen. Med avlöning likställs vissa andra ersättningar för arbetsinsats, royaltyoch liknande saml pension och livränta. Under förarbetena till dentidigare lagen (1917:380) om införsel i avlöning, pension eller livräntadiskuterade den dåvarande lagberedningen om inte införsel borde medges även ivissa med pension och livränta besläktade inkomster, bl.a. sjukhjälp enligt dågällande bestämmelser om ersättning för skada till följd av olycksfall i arbeteeller för skada ådragen under militärtjänstgöring eller enligl lagen (1910:77 s.1) om sjukkassor. Beredningen föreslog dock inle några bestämmelser härom ochåberopade därvid alt de belopp som skulle kunna las ul genom införsel i sådanaersättningar antagligen skulle bli ytterst obetydliga, medan bestämmelsernastillämpning i många fall skulle vara förenad med inte ringa svårigheter. Beiräffandesjukhjälp framhöll beredningen också all denna i regel utgick endast under enkortare lid. 1 enlighet härmed kom lagen, i fråga om inkomster vari införselkunde äga rum, all omfatta endasi avlöning saml pension och livränta. Medanledning av vissa uttalanden av revisorer anhöll år 1944att Kungl. Maj:l skulle överväga frågan om införsel i sjukpenning (rskr1944:455 punkt 3). Framställningen föranledde socialvårdskommittén atl i sittbelänkande (SOU 1951:25) nr XIX med Prop.1975/76:27 5 förslagtill yrkesskadeförsäkringslag m.m. föreslå sådan ändring i införsellagen attinförsel skulle kunna äga rum i dagersättning som utgick i anledning avolycksfall eller sjukdom. Förslaget upptogs dock inte till behandling i dennadel. Ärendet överlämnades till utredningen för förberedande översyn av utsökningslagenm.m. och övertogs, sedan uiredningen hade upphört, av lagberedningen. Beredningentog upp frågan i betänkandet (SOU 1961:53) Utsökningsrätt 1 (s. 27 och 139) ochanförde därvid bl.a. följande. Med hänsyn till att sjukpenning och därmed jämställbarersättning i allmänhet utgick med relativt lågt belopp kunde man inte vänta sigatt några större summor skulle inflyta om införsel medgavs i dessa ersättningar,men å andra sidan flck man beakta att sjukhjälp i regel var skattefri. Hade gäldenärinle försörjningsplikt mot annan än införselsökanden, måste uirymme oflafinnas för införsel, och även i åtskilliga andra fall borde det vara möjligtatt utfå åtminstone någon del av underhållet. Det hade förekommit fall, då enperson hade åtnjutit kostnadsfri vård på sjukhus och samtidigtuppburit en relativt rundlig dagersättning allt under det att han heltförsummat sin underhållsplikt. Såsom särskilt stötande framstod härvid delförhållandet att ersättningen delvis var bestämd med hänsyn lill försörjningsbördan.En rätt lill införsel i sjukpenning även vid mera kortvariga sjukdomsfallskulle motverka missbruk av sjukförsäkringsförmånerna. - Enligl beredningensuppfattning förelåg inte något principielll binder mol införsel i sjukpenningoch vad därmed kunde jämställas. I själva verket kunde dessa ersättningarjämställas med vanlig livränta, vari införsel hade kunnat erhållas alltifråninförsellagens tillkomst. Atl likställa dessa ersättningar i införselhänseendetedde sig naturligt, eftersom man inom socialförsäkringen eftersträvade ensamordning mellan olika ersättningsformer. Vissa praktiska komplikationer avinförsel i sjukpenning kunde visserligen förutses, men dessa borde enligtberedningen kunna avhjälpas. För att etl syslem med införsel i sjukpenningskulle kunna fungera måste sålunda tillses atl det inle ställde alltför storakrav på administrationen av den allmänna sjukförsäkringen samt utmätningsmänoch arbetsgivare. Det var angeläget att hålla antalet fall av införsel isjukpenning inom måttliga gränser. Det kunde därför inte komma i fråga atl låtapågående införsel i lön övergå till införsel i sjukpenning vid varjetillfälligt sjukdomsfall som gäldenären råkade ul för. Beredningenföreslog atl införsel skulle kunna erhållas i sjukpenning eller annandagersättning som utgick på grund av sjukdom eller olycksfall eller av annansådan anledning. Även om det i första hand var intresset atl kunna ta ulunderhållsbidrag som motiverade en sådan reform, saknades enligl beredningentillräcklig anledning all göra undantag för skatter och böter. \-t 1975176. 1975/76:27 6 1 prop.1963:52 angående partiella reformer inom ulsökningsrätten godtogdepartementschefen (s. 21 och 187) förslaget såvitt det innebar alt införselför underhållsbidrag skulle få ske även i sjukpenning och annan därmedlikställd dagersättning. I fråga om förslaget alt införsel skulle kunna äga rumi sjukpenning m.m. även för uttagande av skaller och allmänna avgifter samtböter och viten anförde departementschefen följande. Sjukpenning och övrigahithörande dagersättningar hade närmast karaktären av bidrag tilllivsuppehället för den försäkrade och de av honom beroende under den lid dåden försäkrade på grund av sjukdom eller olycksfall var förlustig sinarbetsförmåga eller en väsentlig del därav. Med hänsyn bl.a. härtill kunde manhysa befogad tvekan rörande lämpligheten av alt införselvägen ta sjukpenningoch annan sådan dagersättning i anspråk för gäldande av skatter, böter o.d.Härtill kom all införsel i sjukpenning och vad därmed jämställdes var dittillsoprövat och atl del därför svårligen lät sig göra atl med fullständig säkerhetförutsäga hur möjligheten därtill skulle utfalla i praktiken. På grund häravhade departementschefen kommil lill den uppfattningen atl man i vart fall inte fn. borde medge införsel i sjukpenning och därmed jämförlig dagersättning mer änför uttagande av underhållsbidrag. Propositionen bifölls av (ILU1963:21 och rskr 207). Iföljd härav infördes som andra stycke i 19 § dåvarande införsellag bestämmelseom att med underhållsskyldig tillkommande pension eller livränta jämställdessjukpenning eller annan dagersättning som utgick på grund av sjukdom ellerolycksfall eller av annan sådan anledning. På grund av hänvisning i 20 §införsellagen blev den nya bestämmelsen även tillämplig på införsel för vissakommunala bidragsfordringar. Ibetänkandet (SOU 1964:57) Utsökningsrätt III lade beredningen fram förslag bl.a.till en ny införsellag. Bestämmelserna införsellag om införsel isjukpenning och annan liknande dagersättning togs, utan närmare motivering, uppi förslaget utan ändring i sak (1 § tredje stycket; jfr s. 104). Även i prop.1968:130 med förslag till bl.a. ny införsellag togs de då gällandebestämmelserna upp i sak oförändrade (2 § andra stycket; jfr s. 97). Förslagetbifölls av (ILU 1968:48 och rskr 362). Beträffandebestämmelser i den nu gällande införsellagen (1968:621), vilka är av intresse inu förevarande sammanhang, kan nämnas följande. Möjlighet lill införsel ärförbehållen vissa särskilda slag av fordringar. Enligl I § införsellagen fårsålunda införsel äga rum för 1. underhållsbidrag enligl eller ,2. bidrag som tillkommer kommun för omhändertaget barn enligt 72 § andra slyckelbarnavårdslagen (1960:97) eller till hjälplagares försörjning enligt 40 §lagen (1956:2) om socialhjälp, 3. skatter och allmänna avgifter i fall somsärskilt föreskrivs samt 4. böter och viten. 1975/76:27 7 införselfår enligt 2 § första stycket tas i anspråk 1. arbetstagares avlöning, vare sigden utgår i form av tidlön, ackordsersättning, provision eller annan gottgörelse,2. annan ersättning för arbetsinsats av gäldenären, om dennes ställning därvidär jämförlig med en arbetstagares, 3. periodiskt utgående vederlag förutnyttjande av patent, mönsterrätt eller växtförädlarrätt eller av rätt tilllitterärt eller konstnärligt verk eller annat sådant eller för överlåtelse avrörelse samt 4. vad som utgår såsom pension eller livränta. Enligt 2 § andrastycket skall vid tillämpning av lagen, såvitt angår införsel förunderhållsbidrag eller bidragsfordran, med livränta jämställassjukpenning och annan dagersättning, som utgår på grund av sjukdom eller olycksfalleller av annan sådan anledning. När införsel skall äga rum bestämmerutmätningsmannen dels hur mycket som högst får innehållas vid varjeavlöningstillfälle eller motsvarande tidpunkt beträffande annan förmån(införselbeloppet), dels ett belopp som skall förbehållas gäldenären för egetunderhåll och familjens behov samt lill fullgörande av betalningsskyldighet tillannan, som vid införsel har lika rätt som sökanden eller bättre rätt än denne(förbehållsbeloppet), 10 § första stycket. Närmare bestämmelser omförbehållsbeloppets bestämmande flnns inle. Beloppets slorlek torde varieramellan olika kronofogdemyndigheter men brukar bestämmas med ulgångspunkt inormalbeloppet för existensminimum vid skatteavdrag. Sistnämnda belopp ökas påen del håll med vissa kostnader, varför förbehållsbeloppet ofta är högre änexistensminimum. I fråga om förhållandet till skatteavdrag gäller att införselför underhåUsbidrag har företräde framför skatteavdrag, medan skatteavdragethar företräde vid annan införsel (14§). Vid införsel för olika slags fordringargäller att fordringarna gruppvis har företräde i den ordning vari de har tagitsupp i I §, dvs. först underhällsbidrag, därnäst kommunala bidragsfordringar,därefter skatter och allmänna avgifter och sist böter och viten (15 § förstastycket). Införsel går före utmätning, dock all införsel för böter eller viteskall ändras eller hävas, om utmätning därigenom kan äga rum för annan fordran(17 § första stycket). Beträffande införsel i sjukpenning eller annandagersättning som avses i 2 § andra stycket får regeringen föreskriva deavvikelser från införsellagens bestämmelser om förfarandet som föranleds avmålens beskaffenhet (28 § första slyckel). Sådana föreskrifter har meddelats ikungörelsen (1969:21) om införsel i sjukpenning m.m. (se nedan). Ifråga om de viktigaste ersättningar som omfattas av bestämmelsen ominförsel i "sjukpenning och annan dagersättning, som utgår på grund avsjukdom eller olycksfall eller av annan sådan anledning," kan framhållasföljande. Hit hör i första hand sjukpenning enligl 3 kap. lagen (1962:381; omtryckl1973:908) om allmän försäkring (AFL) saml sjukpenning och sjukpenninglillägginom den frivilliga 1975/76:27 8 sjukförsäkringenenligt 21 kap. AFL. Vidare omfattas sjukpenning enligt lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring (YFL), mililärer-sätlningsförordningen (1950:261),förordningen (1954:249) om ersättning i anledning av kroppsskada, ådragen undertjänstgöring i civilförsvaret, förordningen (1954:250) om ersättning ianledning av kroppsskada, ådragen under vistelse å anstalt m.m., lagen(1954:246) om krigsförsäkring för sjömän m.fl. och kungörelsen (1961:457) om ersättningpå grund av medverkan i skyddsarbete vid olyckor i atomanläggningar m.m. Ävenersättning enligt 19 § brandlagen (1974:80) för kroppsskada som har ådragitsunder räddningstjänst m.m. och ersättning till tillfällig smittbärare förinkomstbortfall enligt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare hör hit.Vidare omfattas sjukpenning och liknande ersättning på grund av privat sjuk-eller olycksfallsförsäkring. Enligt nyssnämnda författningar kan också utgåersättning för vissa kostnader, bl.a. utgifter för läkarvård, landvård ochsjukhusvård samt resor. Sådana ersättningsbelopp omfattas givetvis inte avbestämmelsen. Somhar nämnts har vissa särskilda bestämmelser om införsel i sjukpenning o.l.meddelats i kungörelsen om införsel i sjukpenning m.m. Bestämmelserna innebär bl.a.följande. Vid beslut om införsel i sjukpenning bestäms införselbeloppet ochförbehållsbeloppet per dag (1 §). Sjukpenning enligt AFL för de av en sjukperiod, för vilka sjukpenning utgår, förbehålls gäldenärenutan avdrag, om inte särskilda skäl föranleder annal. Är beslut meddelat ominförsel i sjukpenning från allmän försäkringskassa och övergår gäldenären tillannan sådan kassa, skall beslutet i fortsättningen iakttas av den kassan (3 §).Den förra kassan skall ofördröjllgen tillställa den nya kassan beslutet ochunderrätta den kronofogdemyndighet hos vilken målet handläggs. Skall i ställetför sjukpenning som har nämnts nu utgå annan ersättning enligt AFL ellerersättning enligt YFL, skall underrälla kronofogdemyndigheten.Bestämmelsen i 94 § ulsökningskungörelsen (1971:1098) om skyldighet för arbetsgivareall anmäla när belopp inle har innehållits har inte tillämpning vid införsel isjukpenning (4 §). Vad som i förevarande kungörelse sägs om sjukpenning har moisvarandetillämpning i fråga om annan dagersättning som avses i 2 § andra slyckelinförsellagen (5 §). 2.2Utmätning i lön o.l. Sedangammalt har funnits särskilda bestämmelser beträffande utmätning av avlöningoch vissa liknande ersättningar. 1 samband med tillkomsten av den nyainförsellagen reformerades även löneut-mälningen. Utmätning i lön o.l. skernumera i införsclliknaiulc former, dvs. arbetsgivaren eller moisvarande åläggsall innclullla och tillställa Prop.1975/76:27 9 utmätningsmannenviss del av förfallande poster, och åtskilliga bestämmelser i införsellagenhar motsvarande tillämpning i fråga om sådan utmätning (67 a § UL). Fleraväsentliga olikheter föreligger dock mellan införsel och löneutmätning.Institutet löneulmälning slår till buds för alla slag av exigibla fordringar. Ipraktiken används sådan utmätning naturligtvis endast för indrivning av andrafordringar än sådana som får tas ut genom den mera effektiva exekutionsformeninförsel. Genom utmätning i den ordning som avses får tas i anspråkarbetstagares avlöning som innestår hos arbetsgivaren, annan ersättning förarbetsinsats av gäldenären, om dennes ställning därvid är jämförlig med en arbetstagares,saml belopp vilka utgår som pension eller livränta (67 a och 67 d §§ UL).Utmätning som avses kan däremot inte äga rum i bl.a. sjukpenning ochliknande ersättningsbelopp. Beträffande sådana ersättningar gäller i allmänhetförbud även mot annan utmätning (se 20 kap. 6 § AFL, 50 § YFL, 17 § mililärer-sältningsförordningen,9 § första stycket lagen om ersättning ål smittbärare jfrd med 20 kap. 6 § AFL saml123 § lagen (1927:77) om försäkringsavtal). Villkoren för utmätning i lön o.l.är avsevärt mera restriktiva än förutsättningarna för införsel. 1 huvudsakgäller följande. Förordnande om utmätning får med visst undanlag inle meddelas,om det med skäl kan antas alt gäldenären har gjort vad han har förmått för altbetala skulden (67 b § 2). Förordnandet får omfatta endast belopp som uppenbartöverstiger vad som åtgår för gäldenärens och hans familjs försörjning samt lillfullgörande av underhållsskyldighet som i övrigt åvilar honom (67 b § 3).Liksom beträffande förbehållsbeloppel vid införsel flnns inle heller i fråga omdel ulmälningsfria beloppet vid löneutmätning närmare föreskrifter om beloppelsbestämmande. Praxis torde skilja sig ganska myckel mellan olika kronofogdemyndigheter.Även grunderna för bestämmande av beloppet synes variera. Det utmätningsfriabeloppet brukar dock vara väsentligt högre än förbehållsbeloppel vid införsel.Under etl och samma kalenderår får utmätning, frånsett visst undantag, intetillämpas sammanlagt än eller, om fordringens art gersärskild anledning till del, , såvida inte gäldenären i ulmätningsmålethar medgett att utmätning får pågå (67 b § 4 och 5).Skalleavdrag har företräde framför utmätning (67 b § 7). Såsom har framhållitsi det föregående går införsel före utmätning, dock alt införsel för böter ellervite skall ändras eller hävas, om utmätning därigenom kan äga rum för annanfordran (17 § första stycket införsellagen, jfr 67 b § 7 andra punkten UL).Avlöning eller annan förmån som inle får utmätas medan den innestår hos annanfår inle heller utmätas förrän dagen efler det all den har utbetalats (67 e §). Under förarbetena lill dennya lagstiftningen om löneutmätning diskuterades om sjukpenning och därmedjämställd dagersättning 1975/76:27 10 bordekunna utmätas enligt reglerna för löneutmätning (SOU 1964:57 s. 276 och prop.1968:130 s. 162). Lagberedningen, som påpekade att sjukpenning o.l. genomsärskilda bestämmelser var fritagna från utmätning sä länge ersättningen innestodhos den som skulle utbetala ersättningen, framhöll att beredningen inte hadefunnit anledning föreslå alt utmätning skulle få ske ens under deförutsättningar och i den begränsade omfattning som skulle gälla i fråga omlön. Med hänsyn lill alt det mestadels rörde sig om små belopp skulle förövrigt, anförde beredningen vidare, en möjlighet till utmätning enligt reglernaför löneutmätning sakna praktisk betydelse. 2.3Närmare om sjukpenning och andra liknande dagersättningar Dengrundläggande författningen på området är AFL. Den som är försäkrad enligt AFLär berättigad till sjukpenning vid sjukdom, som förorsakar nedsättning avarbetsförmågan med minst hälften. Vid fullständig nedsättning av arbetsförmåganutgår hel sjukpenning och i annat fall halv sjukpenning. Vid tillkomsten av AFLansågs att sjukpenningen skulle kompensera i princip minst två tredjedelar avden försäkrades inkomstbortfall efter skatteavdrag. Sjukpenningen kunde dockuppgå lill högst per dag. Från höjdes sjukpenningenöverlag, varvid den skulle ersätta i genomsnitt av nettoinkomsten.Sjukpenningen kunde dock inle uppgå flll högre belopp än per dag. År 1973reformerades sjukpenningförsäkringen. Därvid höjdes sjukpenningbeloppel,som sjukpenningförmånerna i princip gjordes skattepliktiga. Helsjukpenning per dag utgör numera av den försäkrades sjukpenninggrundandeinkomst, delad med 365. Därvid bortses från inkomst i den mån den överstigersju och en halv gånger det basbelopp som gällde vid årets ingång. Den högstasjukpenninggrundande inkomsten uppgår f.n. lill och sjukpenning kan fln.uppgå lill högst per dag. Den som har årsinkomst som understiger 4.500kr är inte sjukpenningförsäkrad. Han kan likväl genom den s.k. hemmamakeförsäkringenunder vissa förulsällningar erhålla sjukpenning, vilken då uppgår lill åtta krper dag och inle är skattepliktig. - Den tidigare moderskapspenningen ochtilläggs-sjukpenningen vid barnsbörd har ersatts av föräldrapenning. Dennauppgår lill lägst per dag. Till försäkrad som är berättigad tillsjukpenning med högre belopp utgår föräldrapenningen som regel med samma beloppsom sjukpenningen. Föräldrapenningen är skattepliktig. Räll till sjukpenninghar också införts för den av föräldrarna som behöver avslå från förvärvsarbeteför all vårda sjukt barn och för fader som behöver la vård om barn i sambandmed all ytterligare barn föds. Förmånen får utgä för per familjoch år. 1975/76:27 11 sådansjukpenning är skattepliktig. - Försäkrad kan under vissa förutsättningarfrivilligt försäkra sig hos allmän försäkringskassa för sjukpenning ellersjukpenningtillägg. Frivillig sjukpenningförsäkring kan avse ett belopp omhögst per dag. Beloppet är inte skattepliktigt. Densom drabbas av yrkesskada är berättigad till ersättning enligt YFL. Yrkesskadadsom omfattas av sjukförsäkringen enligt AFL har rätt atl under viss s.k.samordningstid, längst , få ersättning enligl samma grunder som vidannan sjukdom. Förorsakar olycksfall eller annan skadlig inverkan sjukdom eftersamordningstiden, utgår sjukpenning, vilken då inle skall understiga densjukpenning som skulle ha utgått om skadan inte hade utgjort yrkesskada. Yrkesskadadsom inte är sjukpenningförsäkrad enligt AFL erhåller sjukpenning med belopp sommotsvarar vad han skulle ha uppburit, om han hade varit sjukpenningförsäkrad. Isådant fall är fn. högre årlig arbetsförtjänst än inteförmånsgrundande. Ersättning motsvarande högst hel sjukpenning kan också utgåtill den som måste avhålla sig från arbete för att yrkesskada inte skall uppstå,återuppstå eller förvärras. Nämnda ersättningar enligt YFL utgör skattepliktiginkomst. Den som uppbär sjukpenning enligt YFL har under vissa förutsättningarockså räll atl erhålla vårdbidrag om högst per dag. Vårdbidraget är inleskattepliktigt. Även enligt YFL kan meddelas frivillig försäkring. 1 fråga omersättning på grund av frivillig yrkesskadeförsäkring gäller i huvudsak sammaregler som för den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen, om inle rätlen tillersättning har begränsats i försäkringsavtalet. Ersättningen är skattepliktig. som i fredstid drabbas av skada eller sjukdom under militärtjänstgöringeller liknande förhållanden har enligt militärer-sätlningsförordningen rätttill ersättning av allmänna medel med bl.a. sjukpenning.