prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret1975/76, m. m. (kompletteringsproposition); Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd som framgår av föredragandens hemställan. 1propositionen behandlas den ekonomiska politiken mol bakgrund av densamhällsekonomiska utvecklingen. Detförslag till statsbudget för /76 som lades fram i åretsbudgetproposition kompletteras med hänsyn till senare inträffade förändringarrörande såväl inkomst- som utgiftssidan av budgeten. I samband därmed redovisasen förnyad beräkning av budgelutfallet för innevarande budgetår. Denna ger vidhanden att totalbudgetunderskottet skulle öka med nära 400 mUj. iförhållande till beräkningarna i årets budgetproposition. Sålunda förutses nuett underskott om ca . För /76 beräknades ibudgetpropositionen ett underskott om ca . De nyaberäkningarna visar ett bokföringsmässigt underskott om ca . Isärskilda bilagor redovisas bl. a. en reviderad nationalbudget för samlen långtidsbudget för budgetåren 1975/761979/80. Ipropositionen föreslås vidare att bl. a. anvisar elt anslag om 2 300milj. till täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. som enföljd av höjda löner för statstjänstemän m. fl. och atl underskottet påriksgäldsfonden tas upp med 4 600 milj. kr. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , , Propositionmed förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /76, m.m. (konipletteringsproposition) 1 Den internationella utvecklingen Denlågkonjunktur i världsekonomin, som tog sin början ,fördjupades under loppet av 1974. Konjunkturnedgången förstärktes avoljekrisens direkta och indirekta, följdverkningar, den höga inflationen ochden restriktiva ekonomiska politik som flertalet regeringar inom OECD-områdetförde i syfte alt motverka inflationen och återställa de genomoljeprishöjningen försämrade bytesbalanserna. Utmärkande för dennalågkonjunktur är vidare den samtidighet med vilken de flesla OECD-länderdrabbades. Flera av de mindre kunde emellertid genom enframgångsrik ekonomisk politik mildra effekterna av lågkonjunkturen. Lågkonjunkturensdjup och omfattning blev aUtmer uppenbar . I de slörreOECD-länderna föll industriproduktionen snabbt ocharbetslösheten steg kraftigt. redovisades således iOECD-länderna bortåt 13 miljoner arbetslösa. föll dentotala produktionen i OECD-området med . Särskilt dramatisk blevutvecklingen i och , där bruttonationalprodukten sjönkmed 2,2 resp. . I För bundsrepubliken kunde en kraftig nedgång iproduktionen undvikas endast tack vare en mycket stark exportökning. DenaUt starkare konjunkturnedgången och de snabbt stigande arbetslöshetstalenledde till att den ekonomiska politiken i en rad länder lades om i expansivriktning och början av 1975. Redan under senhösten 1974noterades i flera av länderna en klar tendens till lättnader ipenningpolitiken. presenterade den västtyska regeringen vissakonjunklurpoliliska ålgärder ulöver den konsum-lionsstödjande skatte- ochbarnbidragsreform som tidigare beslutals. I , däradministrationen så sent som hade lagt fram ett program sominnebar en ytterligare skärpning av den restriktiva politiken, tvingade denfortskridande recessionen fram etl stimulansprogram. Även i ,, , , och vidtogs under denna periodgenerella och/eller selekliva stimulansåtgärder av skiftande omfattning. Utvecklingenunder början av 1975, som karakteriserades av fortsatt nedgång i konjunkturen,tyder på att effekterna av omläggningen i den ekonomiska politiken dröjt längreän vad man ursprungligen haft anledning att räkna med. Det är desto merangeläget att de expansiva åtgärder som vidtagits fullföljs med sådan kraftatt man kan uppnå den kon-junktursdmulans som avsetts. Internationellabedömningar pekar på att en vändning uppåt i konjunkturen är att vänta underandra . Bakom denna bedömning ligger i första hand antaganden omverkningarna av redan insatta och i vissa fall ytterligare konjunkturpolitiskastimulansåtgärder samt om utvecklingen av den spontana efterfrågan. Denstarka konjunkturavmattningen /1975 förklaras tillstor del av ulvecklingen av den privata konsumtionen och lagerinvesleringarna.Under trycket av den snabba inflationen och de allt osäkrarearbetsmarknadsutsikterna minskade hushällen sin konsumtion högst påtagligt.Flera omständigheter talar emellertid för en uppgång i den privatakonsumtionen under loppet av 1975. a. är de vidtagna stimulansåtgärderna ihög grad inriktade på att öka just de privata hushållens köpkraft. Vidare börde direkta sysselsättningsslödjande åtgärder som salts in bidra tiU alt ökakonsumenternas förtroende och därmed deras konsumtionsbenägenhet. Konjunkturnedgångenledde tiU en snabb ökning av företagens lager.Förelagens strävan alt i detta läge dra ned lagren förstärkte avmatlningen.Denna anpassningsprocess beräknas vara avslutad omkring halvårsskiftet.Därefter kan man vänta sig en successiv ökning av lagerinvesteringarna. Somen följd av de ekonomiska stimulansåtgärderna och en förväntad spontan uppgångi efierfrågan anses en förbättring av konjunkturen komma att inträffa under denkommande hösten med en åtföljande ökning av produktionen. Till följd av densvaga utvecklingen kommer emellertid helåret 1975knappast att uppvisa någon tillväxtför OECD-området som en helhet. Det kan inte ens uteslutas att den samladeproduktionen kan komma att minska något. däremot synes denekonomiska aktiviteten komma att uppnå en tiUfredsstäUande nivå. Enomständighet som också förbätttar utsikterna för en återhämtning ärprisutvecklingen . Priserna på en radinternationella råvaror har fortsatt atl falla bl. a. till följd av den svagaefterfrågan i de industriaUserade länderna. De sjunkande jordbrukspriserna hari det pressade konjunkturläget snabbt slagit igenom i partihandelspriserna.Konsumentpriserna har i flertalet av de större länderna under slutet av 1974och början av 1975 visat en starkare inbromsning än väntat. De internationeUaprognoserna för inflationstakten under loppet av 1975 har därför revideratsned icke oväsentligt och konsumentprisstegringen under loppet av året i de sjustörre väntas nu komma att begränsas till jämfört med 15,5 %under 1974. Det är t. o. m. möjligt att den f. n. svaga efterfrågan kan ledatill en ännu kraftigare dämpning av prisstegringstakten. En sådan utvecklingpå inflationsfronten skulle öka det politiska utrymmet för ytterligarestimulansåtgärder och stärka konsumtionsbenägenheten i takt med atthushållens reala inkomsler stabiliseras. Ävenvid en konjunkturuppgång kommer den outnyttjade kapaciteteninom industrin att vara hög imder större delen av året. Någon märkbarförbättring av arbetsmarknadsläget i kan därför inte väntasunder 1975 och arbetslösheten kommer med all sannoUkhet alt ligga kvar på enför efterkrigstiden mycket hög nivå. Utrikeshandelnvar en faktor som bidrog till att hålla uppe efierfrågan iOECD-länderna. De stigande inkomsterna för de oljeproducerande staterna inomOPEC (Organisation of ) gjorde en kraftig ökningav dessa länders import från möjUg. Men även statshandelsländernaökade kraftigt sin import från . Denna efterfrågan synes komma altstödja export även . Trots detla torde världshandelnkomma att utvecklas mycket svagt. OECD-områdetsbytesbalansunderskott har blivit klart lägre än vad som antogs så sent som islutet av 1974. Mot en prognos på ca 40 mUjarder doUar för både1974 och 1975 slår nu ett utfall på ca 33 miljarder doUar och enreviderad prognos på . Denna utveckUng förklarasav att oljeländerna ökat sin import avsevärt snabbare än vad som var vänlat.Därtill har de oljekonsumerande länderna dels haft en svag efterfrågan på oljatill följd av lågkonjunkturen, dels medvetet sökt minska sitt oljeberoende.Samtidigt som bytesbalansunderskotten minskar totalt sett synes emellertidfördelningen av underskotten mellan bli ännu En ökande andel av det totala OECD-under-skottet kommerdärvid att faUa på de mindre länderna. Trots det någotförbättrade läget i fråga om OECD-områdets bylesba-lansunderskolt utsätts detinternationeUa handels- och betalningssystemet för starka påfrestningar. Isyfte att befästa hittiUs uppnådda framsteg på frihandelns område, enadesOECD-länderna vid ett ministermöte om att man skuUe avstå frånrestriktiva åtgärder riktade mot i första hand utrikeshandeln. Dennahandelspolitiska deklaration inom är giltig t. o. m. utgången av majdetla år. Det är otvetydigt att detta åtagande varit av värde under det år somgått. I några länder har emellertid vissa åtgärder vidtagitsvilkas förenlighet med den handelspolitiska deklarationens målsättning ärtveksam. fann sig vidare nödsakat att bryta dennaförpliktelse genom att för merparten av importen kräva depositioner på upp tUl30 % av importvärdet. måsle importen på främst konsumtionsvaruområdetbetalas kontant. Om flera länder vidtar restriktiva åtgärder av likartat slagskulle detta kutma få allvarUga konsekvenser för världsekonomin. Inom harman sedan en längre lid förhandlat om en förlängning av den handelspolitiskadeklarationen , dvs. t. o. m. . Det är densvenska regeringens avsikt att verka för att OECD-ländema ånyo kan träffa ettenhälligt beslut i denna fråga och att vidtagna restriktiva åtgärder snarastmöjligt avvecklas. Det bör i sammanhanget noteras med tUlfredsställelse att denitalienska regeringen kunde avveckla systemet medimportdepositioner som infördes någon tid innan enade sig om denhandelspolitiska deklarationen . OECD-ländema har hittillsklarat finansieringen av sina bytesbalansunderskott, och därmed återflödet avOPEC-ländemas överskott, genom den internationella kapitalmarknaden och bUateralalånearrangemang. För har det dock krävts särskUda insatser.Betydelsen av arbetet inom de organ som finns för internationellt ekonomisktsamarbete har i detta läge ökat påtagligt. Inom den intemationella valutafonden(IMF) tiUskapades redan tidigt ett särskUt lånearrangemang, den s.k. oljefaciliteten, i syfte att bislå de från bytesbalans-synpunkt utsattaländerna. Även har elt arrangemang av detta slag inrättatsoch dess omslutning har faststäUts tUl . Somredovisades i finansplanen har man också inom förhandlat om upprättande aven särskild fmansiell stödfond. Denna fond, som skall kunna utnyttjas när iprincip alla andra möjligheter har uttömts, uppgår tUl för åren 19751976. Regeringen kommer att förelägga förslag omSveriges anslutning till denna fond. 2 Den ekonomiska utvecklingen Denekonomiska utvecklingen i blev mycket gynnsam. Produktionenökade snabbt och läget på arbetsmarknaden karakteriserades av en kraftigefterfrågan som ledde tUl successiva minskningar i arbetslösheten. Den svenskaekonomin kom härigenom att utveckla sig markant annorlunda än vad som gäUdeför de flesla andra industriländer. Enligtde reviderade uppgifter som föreligger om utvecklingen ökadebruttonationalprodukten mätt från produktionssidan i volym. Detta äri det närmaste Uka mycket som enligt kalkylerna i finansplanen 1975. Beräkningarnaav BNP-ökningen från användningssidan har däremot medfört en något störrekorrigering, från vid föregående beräkningsomgång tUl enligt denstatistik som föreUgger. Det bör påpekas att utvecklingen under fjärde kvartalet1974 endast i liten omfattning var statistiskt belyst vid tiden förbe-räknuigarna till finansplanen. De nya kalkylerna innebär att skillnadenmellan de två beräkningsmetoderna har krympt väsentligt. Med tanke främst påden mycket omfattande sysselsättningsökningen förefaller detfortfarande mest troligt att räkna med den högre ökningstakt som framkommit iproduktionsberäkningarna, dvs. för den totala produktionen. I labell 1framgår produktionsutvecklingen 1974 enligt båda beräkningsmetoderna. Volymförändringi procent från föregående år därav: varuproduktion tjänster Ilabell 2 redovisas en försörjningsbalans där utvecklingen för olikaanvändningsområden kan studeras. Mot bakgrund av vad som framhölls är dettroligt att dessa beräkningar på vissa punkter fortfarande kan innehålla vissaunderskattningar. En viss osäkerhelsmargi-nal bör i vart fall, som alltid,knytas tiU de angivna siffrorna. Det gäUer kanske särskilt som 1974,då snabba prisstegringar gör att volymberäkningarna blir svårare än vanligt. Eflerfrågemönstretskiftade karaktär mycket tydligt . var det denutländska efterfrågan som svarade för huvuddelen av den expansiva kraften. Vårvaruexport ökade med mer än Tabell 2 Reviderad försörjni -0,2 12,2. -0,2 -9,7 -1,6 -10,2 Efterfrågeavmattningen utomlands, men i ännu högre grad det faktumatt kapaciteten i stora delar av exportindustrin var fullt utnyttjad, ledde tiUatt exportökningen blev avsevärt långsammare. Den inhemskaefterfrågan ökade emellertid desto starkare. Konsumtion och investeringar stegsammanlagt med 1974, mot 1973. Enexpansion av den inhemska efierfrågan var nödvändig för att bibehålla fulltkapacitetsutnyttjande och låg arbetslöshet. Den ekonomiska politikensutformning spelade härvid en avgörande roll. Redanunder hade regeringen framlagt förslag omsyssel-sättningsslimulerande åtgärder till en sammanlagd kostnad på 2,5 miljarderkr. Åtgärderna trädde i huvudsak i kraft först fr. o. m. ingången av 1974.Oljekrisen påverkade visserligen sysselsättningen mycket ringa, men de kraftigaprisstegringarna på olja och oljeprodukter kunde väntas leda till ett stortefterfrågebortfall. För alt motverka detla föreslog regeringen en radstimulansåtgärder. Dessa förslag godkändes av som därutöver beslöt omen generell sänkning av mervärdeskatten för tiden 1april15 . Extra barnbidrag med . per barn och extrapensionstUlägg med ca . Stödet till vissaviktiga livsmedel utökades med ca . Därigenom kunde priserna påvissa baslivsmedel sänkas. Bostadsbyggandet stimulerades genom en temporärkompensation för mervärdeskatten enligt särskilda regler. Utgifterna föråtgärderna beräknas tUl ca . Den sammanlagda stimulansen uppgicksåledes till 6,5miljarder kr., varav ca . avsåg den generella sänkningen avmervärdeskatten och . Jag vill i dettasammanhang nämna att en preliminär beräkning av effekterna av sänkningen avmervärdeskallen redovisas i den reviderade national-budgeten. Den privatakonsumtionen torde i särskUd utsträckning ha påverkats av stimulansåtgärderna.De realt disponibla inkomstema ökade rekordartat med från 1973tUl 1974. EnUgt nationalräkenskaperna steg den privata konsumtionen med 4,4 %.Även om denna ökning är större än steg således samtidigtsparkvoten med flera procentenheter, för att uppgå tUl näslan . Den privata konsimilionenkom att få sin tyngdpunkt förlagd till andra och tredje kvartalen, under vilkadels gäUde en lägre mervärdeskatt, dels skedde utbetalningar av extrabarnbidrag och pensioner. Detta konsumtionsmönster var särskilt markerat vadgäller bilar och övriga varaktiga konsumtionsvaror. Den offentligakonsumtionen ökade totalt med . Härvid svarade den kommunalakonsumtionen för en tillväxt på . Antalet kommunalt anställda ökade medca . Den stattiga konsumtionen ökade . Om man exkluderarmaskininköpen till försvaret, som i nationalräkenskaperna klassificeras somstatlig konsumtion, blev ökningstakten . De nya kalkylerna för defasta investeringarna visar på en gynnsammare utveckling än vad sompå gmndval av preliminär statistik föreföll troligt. För de totalabmtloinvesteringarna skulle en ökning på ha skett, i stället för en likastor minskning. Den aimorlunda bU-den kan i stor uisträckning återföras på atten betydligt mera expansiv investeringsverksamhet har ägt rum i industrin meden uppgång på mot tidigare i finansplanen 1975 angivna . Det ärframför allt maskininvesteringarna som ligger högre i nuvarande kalkyler. Dekommunala investeringarna har också justerats uppåt med några procentenhetermen visar ändå en minskning på . Detta sammanhänger med den nära anknytningmellan kommunala byggnads- och anläggningsarbeten och bostadsbyggandet som manhar att räkna med. Bostadsbyggandet minskade med i volym 1974. Lagerutvecklingenförklarar en stor del av den inhemska efterfrågans expansion under 1974.Sålunda ökade den totala inhemska efterfrågan exkl. lager från 1973till 1974. Motsvarande beräkning inkl. lager visar en ökning av den inhemskaefterfrågan på inte . Lageruppbyggnaden blev särskilt markeradunder . Såväl industrin som handeln drog upp lagernivån. Förpartihandeln märktes särskilt en stor ökning av oljelagren och lagren av spannmål. Dengynnsamma utvecklingen för svensk ekonomi kunde tydligt avläsas påarbetsmarknaden. Efterfrågan på arbetskraft var myc- ketkraftig, ett faktum som noterades bl. a. ikonjunkturbarometerunder-sökningarna. av industriföretagen uppgav imars 1974 brist på yrkesarbetare. Bristtalet steg till i juni- ochseptemberundersökningarna och var ännu i decmber . Ändå var utbudetav arbetskraft osedvanligt stort . Till största delen förklaras ökningenav arbetskraftsutbudet av en växande förvärvsbenägenhet bland kvinnor. Särskiltstark uppgång visade andelen förvärvsarbetande kvinnor med barn iförskoleåldern. Av den totala utbudsökningen på närmare 60 000 personersvarade kvinnorna för omkring 55 000. Sysselsättningenökade så starkt att ca 100 000 personer fler hade arbete i slutet av 1974jämfört med . Med en sådan utveckling av sysselsättningen kundearbetslösheten enUgt arbelskraftsunder-sökningarna, trots de många nytillkommandepå arbetsmarknaden, sjunka ytteriigare från 1973 tiU i genomsnittför 1974. Ser man till utvecklingen under loppet av året kan man konstatera attarbetslösheten sjönk successivt och var lägst under sista kvartalet 1974.Samma bild av utvecklingen, men med ännu lägre grad av arbetslöshet framkommerom man följer statistiken över arbetslösa kassamedlemmar. Konsumentpriserna steg med10,under loppet av 1974. Även om detta är en mycket kraftig stegring,innebär det likväl att priserna i ökade långsammare än i de flestaandra industriländer. Bidragande härtill har varit den utformning som deninflationsbekämpande politi ken har fått, innefattande såväl skattepoUtik somsubventioner till viktiga baslivsmedel, prisstopp på vissa varuområden och enlöpande, allmän prisövervakning m. m. I detta sammanhang vill jag framhållaatt den revidering av konsumentprisindex som sker , för 1974kom att innebära påtagliga nedjusteringar av prisslegringstaklen. under detgångna året. Det förklaras dels av övergång tUl nya beräkningsprinciper ivissa fall, dels av omräkning med hänsyn till den faktiska fördelning på varoroch tjänster i den privata konsumtionen som i efterhand har konstateras.Revideringen av konsumentprisindex innebär också att skillnaden mellanprisstegringen så som den har mätts av statistiska centralbyrånresp. av pris- och karlellnämnden blivit avsevärt mindre. Även om skillnadenmellan de båda mätmetoderna således avsevärt minskat bör strävan även framgentvara att förbättra metoderna för prismätning. ÖvergångentUl en expansion i huvudsak styrd av den inhemska efterfrågan fick självfalletnegativa effekter på utrikesbalansen . Exportvolymens stegring stannadepå . Däremot ökade importen av varor med , påskyndad av förloppetför privat konsumtion och lagerinvesteringarna. Utrikeshandelsprisernasteg mycket snabbt ; exportpriserna i genomsnitt ochimportprisema som en följd framför allt av de extremt storaoljeprishöjningarna. (Milj.kr.) m. m. -4 400 , Handelsbalansensvängde därmed från ett överskott på . 1973 tUl ett underskottpå nästan . 1974 (tabell 3). Inräknat underskottet påtjänstebalansen, som för övrigt hölls tUlbaka av ett mycket gynnsamtsjöfartsnetto, blev bytesbalansunderskottet ca . Finansieringenhärav skedde i huvudsak med en neddragning av valutareserven. Kreditpolitikenanpassades under loppet av året till de krav som ställdes av behovet attåstadkomma ett tUlfredsställande valutainflöde. 3 Den ekonomiska politiken 3.1Konjunkturutveckling och ekonomisk politik Debedömningar av den svenska ekonomiska utvecklingen som jagpresenterade i årets finansplan gjordes mot bakgrund av en svag internationellekonomisk utveckling . var omläggningen av denekonomi.ska politiken i expansiv riktning fullt skönjbar i vår omvärld. Därförkunde man förutse en successiv återhämtning av den ekonomiska aktivitetenunder loppet av . kan vi konstatera att dämpningen i den internationella ekonomin mot slutetav blev ännu kraftigare än förutsett. sjönk dentotala industriproduktionen i de större kraftigt somarbetslösheten steg markant. Denna kraftiga konjunkturavmaltning har fortsattin och de insatta stimulansåtgärderna har hillills endast gettbegränsade effekter. Åtgärdernas omfattning har emellertid utökats ochbreddats i de mest drabbade länderna. Internationella bedömningar pekar på altproduktionsnedgången avtar och förbyts i en uppgång under hösten1975 som fortsätter . Man måste emellertid alltid beakta denosäkerhet som vidlåder bedömningen av den exakta tidpunkten för eninternationell konjunkturvändning. Trots den förväntade uppgången under höslenfår man likväl för räkna med att OECD-området som en helhet får en oförändrad ellerlägre produktionsnivå än . Medan deninternationella utvecklingen således varit dystrare än jag räknade med ifinansplanen har den svenska ekonomin på ett glädjande sätt fortsatt att cvvikafrån omvärlden. Den internationella lågkonjunkturen har lett lill en minskningi orderingången men har inte lett till någon ininskr.ing i vår ekonomiskaaktivitet. Således har produktion och sysselsättning fortsatt alt öka samtidigtsom arbetslösheten varil låg. Prisslegringstaklen har dämpats något. I sitt av godkända utlåtande över åretsfinansplan (FiU 1975: 1, rskr 1975: 30) anslöt sig finansutskottet till de avregeringen angivna målen för den ekonomiska politiken. Även när det gällde denekonomiska politikens inriktning och utformning, inkl. kravet på en högkonjunkturpolitisk beredskap, anslöt sig utskottet i huvudsak tiU de ifinansplanen angivna riktiinjerna. De tidigare angivna målen för den ekonomiska politikenligger fast. Härvid är den fulla sysselsättningen det primära målet. Även närdet gäller politikens inriktning bör de tidigare angivna riktlinjerna liggafast. Dessa innebär en expansiv ekonomisk poUtik där hög prioritet ges åt attfrämja de produktiva investeringarna, bekämpa prisstegringarna och återställa denexterna balansen som en hög beredskap hålls för att möta en eventuellkonjunkturförsvägning. Den externa balansen. Underskottet 1974blev, som jag tidigare redovisat, väsentligt större än som förutsågs i finansplanen,nämligen , vilket motsvarar av BNP. Försämringen ibytesbalansen med inemot . förklarasdels av försämrade bytesförhållanden, dels av den skiljaktiga konjunkturbildeni och vår omvärld. förutses nu en väsentlig dämpning avimporlprisslegring-arna vilket borde göra det möjligt att förbättrabytesförhållandena med . Jag vill dock understryka osäkerheten i sådanaprisprognoser. I volym skulle importen 1975 normalt fortsätta att växa fleraprocent snabbare än e.xporlen. Tillfälliga faktorer, avseende främstfartygsim-porlen, vänias emellertid bringa ned ökningen av importvolymen underår 1975 med ett par procentenheter. Importen kommer ändå att växa snabbare änexporten. Sammanvägl skulle detta innebära alt underskottet i handelsbalansenskulle kunna begränsas något. Osäkerheten är naturligtvis mycket stor eftersomsumman av export och import nu uppgår lUl . En mindreförändring i import-eller exporlsiffrorna volym- eller prismässigt kanaUtså leda tUl betydande förändringar i handelsbalansen. Den svenska exporten var i betraktande av deninternationella konjunkturen framgångsrik och kunde öka sinamarknads- andelar.Exporten på oljeländerna expanderade naturligtvis särskilt kraftigt. Den ökadesatsningen på exportstödjande åtgärder i dessa länder som föreslogs ibudgetpropositionen bör underlätta en fortsatt snabb exportökning på dessamarknader. Den totala exportökningen förutses nu ändå bliblygsam. Detta återspeglar den långsamma ökningen av världshandeln som följerav den låga ekonomiska aktiviteten i vår omvärld.