prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — valts,kan åtgärd på bolagets vägnar företas av styrelsen, verkställande direktöreller annan ställföreträdare för bolaget. Vidtar styrelsen, verkställandedirektör eller särskild firmatecknare före registreringen åtgärd för bolaget,drabbar personlig, solidarisk ansvarighet för uppkommande förbindelser dem, somdeltagit i åtgärden eller beslutat därom. Innan bolaget registrerats, kan, utomkonstituerande stämma, extra stämma hållas för exempelvis val av styrelse ochrevisorer. Om aktieägare deltar vare sig på stämma med aktieägarna eller påannat sätt i beslut om företagande av åtgärd, ådrar även han sig en personligansvarighet. Närbolaget registrerats, övergår enligt andra punkten ansvaret för förpliktelsesom sagts nu på bolaget, om förpliktelsen följer av stiftelseurkunden ellertillkommit efler det bolaget bildats. Denna regel om ansvarels övergång påbolaget har en vidare verkan än gällande lags regel. Enligt gällande lag bindsbolaget genom registreringen endast av sådana avtal som ingåtts av styrelsen,verkställande direktör eller firmatecknare dvs. företrädare för bolaget somutsetts sedan beslut om bolagets bildande fattats på konstituerande stämma.Regeln överför alltså inte på bolaget något slag av förpliktelser på grund avålgärder för bolaget vilka företagits före dess bildande, inte ens omförpliktelsen upplagils i stiflelseurkunden. Eftersom stiflelseurkundenemellertid är känd för aktietecknarna är det rimligt att bolaget efterregistreringen svarar även för sådana förpliktelser som följer avstiftelseurkunden. Närförpliktelse genom registreringen övergår på bolaget följer därmed ocksåskyldigheten att svara för den skada som kan ha uppkommit för medkontrahenten.Bolaget får då regressrätt mot de ansvariga. Idetla sammanhang vUl jag kort beröra frågan om från vUken tidpunkt en somapport tillskjuten rörelse kan redovisas i balansräkning för bolaget. Enligtallmänna bokföringsmässiga grunder upphör den bokföringsskyldighet som kan haåvilat den rörelseidkare, vars rörelse utgör apportegendom, i samband med altrörelsen övergår tiU det vid den konstituerande stämman bildade men ännu interegistrerade bolaget. Innan bolaget är registrerat föreligger elt slagssamfällighel (jfr m. fl. Aktiebolagslagen, 6:e uppl., s. 71 not 1),som också har alt handla för den övertagna rörelsen. Enligt min mening hardenna samfällighel att uppgöra en ingångsbalansräkning för bolaget. Bolagetkan självfallet inte anses ha drivit rörelsen innan bolaget bildades. Rätten för den som avtalat med bolaget före registreringenatt frånträda avtalet är i sak reglerad i överensstämmelse med gällande lag. Itredje stycket föreskrives sålunda att, om avtal för bolaget slutits föreregistreringen med kontrahent som visste att bolaget inte var registrerat,denne kan såvida annat inte följer av avtalet frånträda detta, om registreringstidenförsuttits eller registrering vägrats. Visste medkontrahenten inte att bolagetvar oregislreral, kan han frånträda avtalet innan bolaget registrerats. Gällandelag innehåller dels föreskrift om tidpunkten när frånträde skall anses ha ägtrum, dels bestämmelser om skyldighet för medkontrahenten att på förfrågan gebesked om han vill vidbli avtalet och om verkan av hans svar ellerunderlåtenhet att svara. Förslagel lar inte upp motsvarande beslämmelser menåtminstone i viss uisträckning torde allmänna rättsregler leda lUl samma resultat. 3 kap. Aktier, aktiebrev m. m. och aktiebok Paragrafen bygger på ulredningens förslag. I förstastycket uttalas huvudregeln alt alla aktier har lika rält. Från dennahuvudregel kan undantag enligt andra stycket göras genom beslämmelse i bolagsordningenom alt aktier av olika slag skall finnas eller kunna ges ut. Med aktier avolika slag åsyftas främst aktieslag som har olika rätl till andel i bolagetstillgångar och vinst, dvs. rätt till utdelning, deltagande i nyemission vidkapitalökning, återbäring vid nedsättning av aktiekapitalet eller utskiftningvid bolagets upplösning. De aktier som medför viss företrädesrätt till andel ibolagets tUlgångar och vinst brukar kallas preferensaktier och övrigastamaktier. Olikheten mellan aktieslagen kan emellertid vara av annan änekonomisk art. Det vanligast förekommande fallet torde vara att aktier av visstslag har annat röstvärde än aktier av annat slag. Andra fall av olikheter är när vissa aktier men inteövriga aktier är underkastade hembudsskyldighet, då visst aktieslag för sigväljer visst anlal styrelseledamöter eller revisorer osv. Mellan aklieslagenkan föreligga olikhet av både ekonomisk och annan natur. Preferensaktierkan t. ex. ha lägre röstvärde än stamaktier. Av grundema för lagen följer vissa begränsningar avmöjligheten att göra skillnad mellan olika aktier. Ingen aktie kan berövas rältatt delta i bolagsstämma eller att klandra bolagsstämmobeslut. Om enligtbolagsordningen aktier av olika slag skall finnas eller kunna utges, skallsärskilt anges olikheterna mellan aktieslagen, antalet aktier av varje slag,och om aktierna ej skall medföra lika rätt till andel i bolagels tillgångareller vinst, den företrädesrätt som tillkommer aktieägarna vid ökning avaktiekapitalet enligt 4 kap. En viktig rätt för aktieägarna är deras företrädesrätt vidnyemission och fondemission. Normalregeln är som tidigare nämnts alt allaaktier är likställda. Bolagsordningen kan dock bestämma något annat. Men idetta avseende förutsätter utredningsförslaget, liksom gällande lag, att olikaföreträdesrätt kan ges åt aktier endast om aktierna medför olika andel ibolagets tillgångar och vinst. Utredningen anser nämligen att det skulle varaoriktigt, om två aktieslag med lika rätt till andel i tillgångar och vinst menmed åtskillnad i fråga om rösträtt skulle ha olika företrädesrätt till nyaaktier vid ökning av aktiekapitalet, särskilt om det gällde fondaktier. Jagdelar denna uppfattning och anser att principen bör komma lill tydligareuttryck i lagtexten. I sista punkten av andra stycket finns därför enuttrycklig bestämmelse om att föreskrift om olika företrädesrätt mellanaktieägama får meddelas endast om aktierna ej skall medföra lika räll lillandel i bolagets tillgångar eller vinst. Jag vill tillägga att det inleföreligger hinder mot att skapa aktieslag med ganska obetydliga skillnader iekonomiskt avseende som aktieslagen får mycket stora olikheter ifråga om företrädesrätt. Är skUlnaden mellan aktieslagen i fråga om ekonomiskarättigheter helt minimal, bör dock en bolagsordningsbeslämmelse om väsentligolikhet i företrädesrätt kunna föranleda alt registrering vägras. Om i bolaget finns aktier av olika slag där olikhetengäller endast rösträtten, föreligger enligt förevarande paragraf inte någonmöjlighet att i bolagsordningen föreskriva olika företrädesrätt vidkapitalökning. I sådana fall gäller enligt 4 kap. 2 § att varje aktieägareskall ha företrädesrätt till nya aktier i förhållande till det antal han förutäger. I registreringspraxis har principen om den lika företrädesrätten inle ansettsstrida mot bestämmelse i bolagsordningen alt vid nyemission de nya akliemaskall vara av båda slagen och fördelas så att varje aktieslag endast erhållernya aktier av samma slag. Förslaget innebär inte någon ändring på denna punkt. Det kan anmärkas att bundna och fria aktier inte utgörskilda aktieslag i den mening som avses i andra stycket. När aktier med olika rätt i tillgång och vinst finns,skall vid nyemission tillämpas bestämmelse i bolagsordningen om företrädesrättför de olika aklieslagen. Om nyemissionen kräver ändring i bolagsordningensbeslämmelse om aktiekapitalets storlek fordras en majoritet enligt 9 kap. 14 §.För ändring av företrädesrätten krävs majoritet enligt 9 kap. 15 §.Departementsförslaget som överensstämmer med utredningens förslag innebär idetla hänseende viss ändring i förhållande till gällande lag, se härombetänkandet s. 156. Blir det fråga om att utge aktier av ett helt nytt slag,måste vid den därför erforderliga ändringen av bolagsordningen anges vilkenföreträdesrätt alt teckna eller erhålla de nya aktiema som skall tillkommaägare av de äldre aktierna. Vidare måste anges vilken företrädesrätt vid senare nyemissioner eller konverteringslån som skalltillkomma det nya aktieslaget. Stycket upptar inte någon uttrycklig regel omföreträdesrätt vid sådan emission av skuldebrev som avses i 5 kap. I 5 kap. 2§ anges emellertid att aktieägare har företrädesrätt såsom om emissionen avskuldebreven gällde de aktier i fråga om vilka utbytes- eller optionsrätt föreligger.Del betyder alt förevarande stycke blir tillämpligt även i fråga omskuldebrevsemissioner enligl 5 kap. Det kan tilläggas att det inte är möjligtalt belräffande företrädesrättens innehåll skilja mellan ökning avaktiekapitalet och emission av skuldebrev enligt 5 kap. I tredjestycket tas upp den av utredningen föreslagna, från gällande lag hämtade regelnatt ingen aktie får ha ett röstvärde som överstiger tio gånger röstvärdet förannan aktie. Bestämmelsen är tvingande. Av densamma följer att rösträttslösaaktier är förbjudna. Den skUlnad .mellan akties andel i kapitalet och dessandel i röstetalet som uppkommer när aktierna har olika röstvärde utjämnas inågon mån genom att deparlementsförslaget i vissa fall utgår från att antaletaktier enbart eller vid sidan av röstetalet är avgörande. Det är möjligt att låta aktier av visst slag ha lägreeller högre röstvärde i vissa frågor än aktier av annat slag. Man kan ocksålåta aktier av visst slag få lägre eller högre röstvärde under vissaförutsättningar. Fjärde stycket innehåller bestämmelser om att konvertiblaaktier får utges. I sådant fall skall i bolagsordningen anges den närmareordningen för omvandlingen. Det måste anges om omvandlingen skall ske automatisktvid viss tidpunkt eller när visst förhållande inträffar, eller om den skallkunna påkallas av bolaget eller av aktieägaren. Självfallet skall det också iförbehållet anges till vilket slag av aktier omvandling skall ske. Förbehållet om konvertering skall enligt 4 § anges iaktiebrevet. När enligt bestämmelse i bolagsordningen omvandling skall ske ochaktiebreven utbytas, är aktieägaren skyldig att ge in sitt aktiebrev och kan avdomslol åläggas att göra detta. Dessutom kan bolaget utöva påtryckning på honomgenom att enligt 17 § hålla inne på aktien fallande utdelning. När utbyte sker av akliebrev, skall enligt 4 § det nyaaktiebrevet innehålla uppgift att det utbytts mot annat samt uppgift om dag näräldre aktiebrevet utfärdades. Enligt samma paragraf skall det äldre aktiebrevetmakuleras. Om förbehåll av ifrågavarande slag skall införas i enbolagsordning, gäller vanliga regler rörande ändring av bolagsordningen. Detbetyder att om skyldighet att omvandla aktier av ett visst aktieslag och ejendast rätt att kräva omvandling skall föreskrivas i bolagsordningen, majoriteterfordras enligt 9 kap. 15 § tredje stycket. Vidden tidpunkt då aktier skall omvandlas skall omvandlingen anmälas tillregistrering. I och med registreringen anses omvandlingen verkställd, även omaktiebreven då ännu inle lämnats in för utbyte. Paragrafeninnehåller regeln om att aktie i princip är fritt överlåtbar. I paragrafenföreskrivs atl aktie kan fritt överlåtas och förvärvas, om inle annat följer avlag eller bolagsordningen. Genom bolagsordningen kan rätten därtill inskränkasendast genom lösningsförbehåll enligt 3 § eller förbehåll enligt 17 kap. 1 §alt aktie skall vara bunden. Paragrafenmotsvarar i sak gällande rätt. I förhållande till utredningens förslag har enjämkning gjorts, vilket bl. a. sammanhänger med att jag av skäl som redovisatsi avsnitt 13.6 inte är beredd att förorda all överlåtelse av aktie skall kunnavara beroende av tillstånd från bolaget. Haraktieägare vid sidan av bolagsordningen i ett särskilt avtal förbundit sig attinte överlåta sina aktier eller att före överlåtelse hembjuda sina aktier tillnågon avtalspart, är avtalet giltigt. Avtalet har emellertid inle någon verkani förhållande lill aktiebolaget utan endast mellan avtalsparterna. Iparagrafen ges regler om den lösningsrätt vid akties övergång till ny ägare,som kan föreskrivas i bolagsordningen. Utredningen.Förslaget innebär att i bolagsordningen kan intas förbehåll om lösningsrätttill aktie som övergår till ny ägare. I förbehållet skall anges den ordning ivilken lösningsrätt tillkommer de lösningsberätligade inbördes. Vidare skallanges den tid inom vilken lösningsanspråk måste framställas hos bolaget. Tidenfår inte överstiga från det aktiens övergång har anmälts tillstyrelsen. Slutligen skall i förbehållet anges den tid inom vUken lösen skallerläggas. Det skall ske från anmälan hos styrelsen om aktiensövergång eller, om bolagsordningen inte anger lösenbeloppet eller sådan grundför dess bestämmande atl det kan skäligen beräknas av den lösningsberätligade,inom en månad från den senare tidpunkten då beloppet blev bestämt. Enligtgällande lag kan bara aktieägare vara lösningsberätligade. Lösenrätt kan utövasendasl när aktie övergår till annan än aktieägare eller lill annan än ägare avaktie av visst slag. Båda dessa begränsningar har slopats iutredningsförslaget. Vidare har nuvarande bestämmelser om den tid inom vilkenlösen skall erläggas jämkats något. Lösningsrättenfår enligt förslaget utövas endast beträffande aktier som ingår iett visst förvärv, såvida annat inte är bestämt i förbehållet om lösningsrätt.Om tUlämpningen av en bestäm- melse i bolagsordningen om lösenbeloppet skulle varauppenbart obillig, kan jämkning ske. När anmälan har gjorts om hembudsskyldigakties övergång, skall styrelsen genast skriftligen meddela delta till varjelösningsberättigad vars postadress är införd i aktieboken eller eljest kändför bolaget. Tvist om lösenbeloppet hänskjuts tUl avgörande av skiljemänenligt lagen (1929; 145) om skiljemän. Part kan då klandra skUjedom genomtalan vid allmän domslol efter det att skiljedomen delgavs parten.I bolagsordningen kan emellertid föreskrivas att tvist om lösenbeloppet skallavgöras på annal sätt. I de nu berörda delarna överensstämmer förslaget ihuvudsak med gällande lag, som dock inte innehåller någon jämkningsregel av detslag utredningen förordat. Liksom i gällande lag föreskrivs i förslaget att den tillvilken hembudsskyldig aktie har övergått inte kan utöva annan av aktien härflytanderätt gentemot bolaget än rätl till vinstutdelning och företrädesrätt tillteckning av ny aktie vid ökning av aktiekapitalet förrän det har visat sig attlösningsrätten inle begagnas. Rättigheter och skyldigheter på grund av teckningsom görs innan lösningsrätt har utövats övergår tUl den som löser in aktien. De remissinstanser som yttrat sig isaken godtar den föreslagna utvidgningen av lösningsrätten även om på ett parhåll viss tvekan uttalas härvidlag. framhåller att om lösningsrätttillerkänns andra än aktieägare, det är nödvändigt att i förbehållet noggrantprecisera den krets av personer som har lösningsrätt liksom också den inbördesordningen mellan de lösningsberätligade. Detta bör enligt advokatsamfundetsmening komma till klart uttryck i lagtexten. Samfundet framhåller vidare attulredningen inte kan antas ha avsett alt lägga hinder i vägen för merabegränsade klausuler om lösningsrätt. Det måste sålunda vara tillåtet attbegränsa lösnings-rätlen till att gälla bara till förmån för tidigareaktieägare liksom att begränsa dem till att avse förvärv som görs av person sominte tidigare är aktieägare. Dessutom måste undantag kunna få göras för famUjerättsUgafång. inställning i fråga om begränsning av lösningsklausulerdelas av kommerskollegium, och Skåneshandelskammare. Ett par remissinstanser framför synpunkter påjämkningsregeln. anser det oklart hur denlösningsberätligade skall bete sig, om han avser att påkalla jämkning. Det kantänkas alt han enligt förslagel under alla omständigheter måste erlägga löseninom den i paragrafen angivna tiden. Om bolagsordningen har fastställt lösentill belopp långt över det verkliga värdet av aktien, kan jämkningsregelnenligt handelskammaren i så fall bli illusorisk. handelskammare påpekaratt den tid inom vilken lösen skall erläggas bör anpassas också för det fallnär jämkningsregeln är tillämplig. samfundetunderstryker alt vid bedömningen om jämkning skall ske måste beaktas deomständigheter som har föranlett föreskrifterna om lösenbeloppels bestämmande.Även om lösenbeloppet väsentligen skulle undersliga vad som, bortsett frånlösenbestämmelsen, skulle vara att anse som aktiens värde, behöver entillämpning av föreskrifterna i bolagsordningen inte alltid framstå somuppenbart obillig. Styrelsen för Stockholmsfondbörs påpekar att aktier som är föremål för hembudsskyldighet inte kan blibörsnoterade. Hovrätten för framhåller atl, om skiljeförfarandehar ägt rum, talan mot skiljedomen kan föras vid allmän domstol även påmateriell grand. Hovrätten anser det mindre lämpligt alt på detla sätt öppnavägen för en prövning av tvistefrågan i fyra instanser och förordar därför attklander mot skiljedomen inle skall kunna föras vid domstol på materiell grund.Vill man bibehålla en sådan klandermöjlighet, bör enligt hovrättens meningföreskrivas all mål av denna typ inte får föras längre än till tingsrätt ellerhovrätt. Liknande synpunkter framförs av (jfr vid 14 kap. 9§). handelskammare menar att paragraftexten bör omformuleras. F. n.innehåller den en hänvisning till lagen om skiljemän. Men i lagen om skiljemänsägs att den inte gäller för skiljeavtal som innefattar förbehåll om rätt attklandra skiljedomen. Svensk industriföreningföreslår att paragrafen ändras och att hem-budsskyldigheten inträder innanöverlåtelsen äger mm. Föreningen menar att därigenom skulle onödig överlåtelseoch därav föranledda tvister kunna undvikas. Föredraganden.För egen del godtar jag utredningens förslag om utvidgning av rätten att avaklieförvärvare lösa aktie som omfattas av lösningsförbehåll så att ävenpersoner som inle är aktieägare skall kunna tUläggas lösenrätt. Jag har inteheller något att invända mot att lösningsförbehåll får gälla även vid äganderättsövergångarmellan olika aktieägare. Det är emellertid angeläget att förbehåll omlösningsrätt klart anger vilka som är lösningsberätligade liksom också deninbördes ordningen mellan de lösningsberätligade. Jag vill vidare framhålla attdet inte bör möta något hinder mot att göra lösningsklausuler mer begränsadeän vad lagen i och för sig tillåter. Första stycket första och andra punkternahar utformats i överensstämmelse härmed. Liksom f. n. börlösningsanspråk inte få framställas hos bolaget senare än frånanmälan hos styrelsen om akties övergång. Enligt gällande lag skallbolagsordningen ange den tid inom vilken lösen skall erläggas. Denna tid får ejöverstiga en månad från det lösens belopp blivit bestämt. Utredningen föreslåratt fristen inte får överstiga från anmälan hos styrelsen omaktiens övergång eUer, om bolagsordningen inte anger lösenbeloppet eller sådangrand för dess bestämmande att det skäligen kan beräknas av denlösningsberätligade, en månad från den senare tidpunkt då beloppet blevbestämt. 1975: 103 317 remissbehandlingen har påpekats att det är oklart närlösenbelopp skall erläggas, ifall jämkning av bolagsordningens bestämmelserrörande lösens belopp har ägt rum. Med anledning härav föreslår jag att dentid inom vilken lösen skall erläggas bestäms i lagtexten så att den inte fåröverstiga en månad räknat från den tidpunkt då lösenbeloppet blev fastställt.Därmed avses den tidpunkt då lösenbeloppet bestämls genom överenskommelsemellan parterna eller genom skiljedom. Första stycket tredje och fjärdepunkterna har utformats i överensstämmelse härmed. Denföreslagna regeln om jämkning av bestämmelse i bolagsordningen om lösenbeloppnär en tillämpning av bestämmelsen skulle vara "uppenbart obillig" ärav en typ som inte är ovanlig i lagstiftningen, se t. ex. 8 § skuldebrevslagen.Jag ansluter mig tUl utredningens förslag med en modifikation. Iöverensstämmelse med den ståndpunkt jag i tidigare lagstiftningsärende intagitnär det gällt utformningen av den s. k. generalklausulen i aktiebolagslagen(prop. 1973: 93 s. 84) föreslår jag att som fömtsättning för jämkning skaUgälla att en tillämpning av lösenbestämmelsen skulle bereda någon dvs. denlösningsberätligade eller den vars aktie skall lösas en "otillbörligfördel". Med anledning av ell remissyttrande vill jag påpeka att man vidbedömningen av om jämkning skall ske självfallet måste beakta de omständighetersom har föranlett lösenbestämmelsen. I övrigthar jag ingenting att invända mot utredningens förslag på denna punkt. Andrastycket har utformats i enlighet härmed. I tredjestycket föreskrivs alt när anmälan om aktiens övergång görs, styrelsen genastskall skriftligen meddela detla till varje lösningsberättigad vars postadressär införd i aktieboken eller eljest är känd för bolaget. Fjärde stycket innehåller regler om prövning av tviströrande lösningsrätt och lösenbelopp. Om integrunden för beloppets bestämmande är angiven i bolagsordningen och parternainte enas, eller om tvist uppstår huruvida tUl-lämpningen av bestämmelse ibolagsordningen är uppenbart obUlig, skall enligt utredningsförslaget tvistenhänskjutas tiU tre skiljemän, som utses enligt lagen om skiljemän. Utredningenföreslår emellertid att part kan klandra skiljedom genom alt väcka talan viddomstol från del beslutet delgavs honom. För egendel menar jag att även frågan huruvida lösningsrätt föreligger bör prövas avskiljemän. Vidare ansluter jag mig till hovrättens för att det är olämpligt alt tvist om lösenbeloppet skall kunna prövasi fyra instanser. Eftersom värderingsfrågor ofta kräver särskild sakkunskap terdet sig lämpligast atl tvister avgörs av skiljemän. Man har enligt min meninganledning atl anta att en skiljenämnds avgörande är materiellt sett likarättvisande som det en allmän domstol kan förväntas uppnå. Jag förordar därföralt talan mol skiljedom om lösningsrätt och om lösenbelopp skall kunnaföras endast under de förutsättningar som i allmänhet gäller för avskiljedomar. Beslämmelsemai 18 § skiljemannalagen är inte direkt tiUämpliga på skiljemannaförfarandenenligt förevarande paragraf. En rimlig analog tillämpning av 18 §skUjemannalagen innebär emellertid att om skiljenämnd dröjer med sittavgörande mer än , part är oförhindrad atl väcka talan inför allmändomstol. Innan detvisar sig att lösningsrätten inte begagnas, kan enligt femte stycket den tillvilken aktie övergått inte utöva annan av aktien härflytande rätt gentemotbolaget än rätt till vinstutdelning och företrädesrätt till ny aktie vidökning av aktiekapitalet eller tUl teckning av andel i lån som avses i 5 kap. 1§. Rätten att delta i bolagets förvaltning inträder senast när två månaderförflutit från anmälan enligt första stycket 3 ulan attlösningsanspråk framställts. Har sådant anspråk framställts, kan rösträtt för aktien i princip utövas försl när den lösningsberätligade betalt aktien, jfr 7 § tredje stycket sista punkten. Rättigheter och skyl digheter på grund av sådan teckning övergår till den som begagnar sig av lösningsrätten. Deparlementsförslaget innebär att den som förvärvar aktie som annan har rätt att lösa inte får utbekomma fondaklier eller delbevis förrän det visar sig att lösningsrätten inte begagnas. Förevarandeparagraf torde böra tUlämpas analogt när det gäller äganderättsövergång avteckningsrätter eller delbevis. Paragrafeninnebär att lösningsrätt kan ges åt t. ex. ägare av vissa aktier. Att vissaaktier medför lösningsrätt enligt bolagsordningen men i övrigt är fulltlikställda med andra aktier i bolaget torde, såsom utredningen framhållit,inte betyda att de lösningsberättigade aktiema skall anses utgöra aktier avvisst slag i den mening som avses i 1 §. Paragrafen innehåller regler om aktiebrev m. m. Enligtgällande lag kan efter medgivande av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer aktiebrev ställas till innehavaren. Sådant medgivande har emellertidinte lämnats under den nuvarande lagens giltighetstid. För avslämningsbolaggäller enligt LFA atl aktiebrev skall ställas tUl viss man. Utredningenföreslår att aktiebrev alllid skall ställas till viss man.