prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Härvid förutsätts alt beslular i enlighet medden överenskommelse, om höjning av punktskatter och elskatt, som träffadesmeUan tre riksdagspartier . Vidare förutsätts alt dennaskattehöjning sker . Dessaprognoser ger en konsumentprisstegring under loppet av 1975 på 7,5 %alternativt (se tabeU 6: 5). Mellan genomsniltslägena för kalenderåren1974 och 1975 uppskattas förändringen lill alternativt . Deltainnebär en kraftig nedrevidering i förhållande till prognosen i denpreliminära nationalbudgeten. Skillnaden beror främst på att indexvärdet fördecember 1974, som nämnts i början av detta avsnitt, blev väsentligt lägre änenUgt sistnämnda prognos. Med hänsyn till att prisstegrmgslakten under loppetav 1975 inte väntas bli lika hög som under loppet av 1974 finns det anledningräkna med att förskjutningarna i den privata konsumtionens sammansättning, från varor och tjänster med hög prisstegringslakt till sådana med lägre, blirmindre omfattande än . Detta är ett av skälen till altdifferensen mellan den genomsnittliga prisökningen enligt konsumentprisindexoch den enligt implicitprisindex för den privata konsumtionen inte beräknas fåsamma innebörd 19741975 som 19731974. Till saken hör även alt den genomförda indexrevisionen inte kan vänias medföra lika starktneddragande inverkan på ulvecklingen mellan årsgenomsnitten vad gällerimplicitprisindex. Ökningen av implicitprisindex har under sådanaomständigheter i de båda alternativen skattals obetydligt högre än förkonsumentprisindex nämligen till 9,0 resp. . Denprivata konsumtionens volym steg , vilket är dethögsta ökningslal för konsumtionen som noterats . Den kraftigaökningen i disponibel inkomsi gav även utrymme för ett ökat sparande 1974 ochsparkvoten steg liU9,. Främstabidraget till konsumtionsvolymökningen kom från gruppen varaktiga varor vilkenökade (tabell 6: 6). Däri ingår bilinköpen, som steg med drygt 12 %.Konsumtionsnivån för delvis varaktiga varor låg över 1973 årsnivå. Hushållens konsumtion av livsmedel visade en osedvanligt slor uppgång,4,. Prisstoppet på viktigare baslivsmedel och prissubventionerna för nöt-och kalvköll, fläsk, konsumtionsmjölk och ost medförde atl konsumtionsutgifternaför de olika livsmedelsgrupperna utvecklades mycket olika mellan 1973 och 1974.Kraftiga kvantitetsökningar noterades för kött och köttvaror, och ävenkonsumtionen av mjölk, ost och ägg ökade. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 Tabell 6: 6 Hushällens konsumtionsutveckling 1974 -2,6 2 Delvis varaktiga varor 3 Icke varaktiga varor -1,8 5 Summa inhemsk konsumtion -12,2 -14,5 7 Hushållens totala konsumtion 8 Hushällens disponibla inkomster Källor: och . Bland övriga livsmedelsgrupper är del endast konfeklyrernasom hade en markerad ökning. Den inhemska tjänstekonsumlionen steg med ,varav andra tjänster än bostadstjänsterna svarade för . Turislneltot visadeen kraftig nedgång 1974 liksom . KonsumtionsutveckUngen under de tre första kvarlalen 1974visade i stort sett samma bild som beskrevs i den preliminära nationalbudgeten.Konsumtionsökningen mellan tredje kvartalet 1973 och tredje kvartalet 1974beräknas mellertid vara drygt en procentenhet högre än tidigare uppskattat.Ökningen blev däremot lägre än vad som i den preliminäranationalbudgeten bedömdes troligt. Inköp som registrerades som ökad konsumtionunder tredje kvartalet kan emellertid i vissa fall ha inneburit leveranserförst . Konsumtionsprognosen får, som framhölls i denpreliminära nationalbudgeten, ses mot bakgrund av de kraftigainkomsllill-skotten . Det finns anledning att anta atthushållens anpassning av sin konsumtionsstandard till den reala inkomstökningenunder dessa år har fortsatt . Vidare ger prognosen för disponibelinkomst 1975 en något högre realinkomstulveckling än som förutsågs i denpreliminära nationalbudgeten. Under dessa förhållanden synes det rimligt attfortfarande räkna med en tillväxt av den privata konsumtionen på mellan1974 och 1975 och en nedgång i sparkvoten. Diagram 6: 2 Privat konsumtion fördelad på varugrupper.Hushållssparande. kr., priser. I I 1 I I I I I I I I I I 1963 65 67 69 71 73 I I I I I I I I I I I I Källor: och . 1 Revideradnationalbudget 1975 137 Dereviderade kalkyler investeringar som föreligger innebär enviss uppjustering jämfört med de beräkningar som presenterades i denpreUminära nationalbudgeten . Totalt beräknas investeringarna , bl.a. mot bakgrund av nytt enkätmaterial, ha ökat i volym 19731974,vilket är en upprevidering sedan föregåendeberäkningsomgång. Uppjusteringarna ligger på den privata och kommunala sidanmedan däremot de statUga investeringarna nedreviderats något. Industrinsinvesteringar beräknas nu ha ökat , vilket är merän i den preliminära nationalbudgeten. Däremot har handelns investeringardragits ned något och beräknas nu ha ökat . Nedjusteringarna på denstatliga sidan ligger både på affärsverken och myndigheterna. Enfördelning av de totala investeringama på byggnader resp. maskiner visar attde totala byggnadsinvesteringarna minskade , medanmaskininvesteringarna ökade . På byggnadssidanberäknas bostadsinvesteringarna ha minskat , de offentligabyggnadsinvesteringarna medan de privata byggnadsinvesteringarna främst till följd av den kraftiga ökningen för industrin tycks ha ökat . Vad gäller maskininvesteringarna kan noteras en ökning förindustrins maskininvesteringar, betydande ökningar för de statligamyndigheternas och kommunernas maskinanskaffning medan däremot de statligaaffärsverkens maskininvesteringar beräknas ha minskat . Enmycket betydande förändring i kalkylerna har inträffat sedanföregående beräkningsomgång vad gäller bostadsbyggandet. Under fjärdekvartalet 1974 igångsattes elt betydande antal småhus, vilket främst synes beropå att den temporära kompensationen för mervärdeskatten endast utgick omarbetena var påbörjade års utgång. Totalt kom ca 80 000 lägenheterigång varav drygt 53 000 var småhus. Den relativt sett kraftigaigångsättningen gör en bedömning av 1975 årspåbörjande vansklig. En stor del av igångsättningen fjärde kvartalet 1974 harsannolikt varit tidigarelägg-ningar vilket tUlsammans med att stockenav oulhyrda lägenheter har fortsatt att stiga, lorde ha återhållande effekterpå igångsättningen. Det nyinförda lånesystemet med garanterad låneränta kandock väntas ha en viss stimulerande inverkan på igångsättningen redan under1975. I kalkylerna har räknats med en igångsältnmg på 67 000 lägenheter, varav47 000 småhus, vilket skulle förutsätta en fortsatt minskning Tabell 7:1 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19701974samt prognos Procentuell förändring från föregående år -3,5 -1,5 -10,0 Privat jordbruk, skogsbruk och -5,5 -1,5 -1,0 -0,5 -9,5 -8,5 -13,0 -9,5 -0,5 -4,0 Statliga myndigheter inkl. militära -2,0 -3,0 -6,0 Kommunala investeringar exkl. bo- -7,0 -11,0 -2,5 -3,0 -2,5 -3,5 -3,0 Maskiner m. m. Privat jordbruk, skogsbruk och -6,0 Handel m. m. -6,5 -3,5 -5,0 -7,5 -3,5 -6,0 -4,0 -8,0 -13,5 -18,5 -36,0 -33,0 -1,5 -1,5 Privat jordbruk, skogsbruk och liske' Statligamyndigheter inkl. militära' Kommunala investeringar exkl. bostäder och industri SummaSumma exkl. handelsflottan' -3,5 -1,5 -10,0 -7,0 -8,0 -1,5 -8,5 -1,5 -5,0 -2,5 -2,0 -8,0 -10,0 -1,0 -1,5 -10,5 -1,0 -2,0 ' Häri innefattas bl. a. flertalet friståendekontorsbyggnader. = Inkl. statiiga väginvesteringar. ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur m. m. Summanav byggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej med totalainvesteringar. Anm. Procenttalen är avrundade till hela och halvaprocenttal. I övriga investeringar ingår förutom privata även vissa offentiigainvesteringar, nämligen investeringar i statiiga kraftaktiebolag och statiigadelen av SAS. Nedan redovisas byggnadsunderhållets procentuella förändring i1968 års priser. 1969-1970 1970-1971 1971-1972 1972-1973 1973-1974 1974-1975 3,5 -1,5 1,5 4,0 2,0 5,0 Källor: och . Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 Tabell 7: 2 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19701974samt prognos för privat, statlig och sektor 1974 1 milj. kr. Procentuell förändring från föregående år -2,5 -2,0 -2,0 -1,0 -1,0 -1,0 -1,0 -3,5 -13,5 -8,5 -1,0 -7,0 -11,0 -2,5 -3,0 -2,5 -3,5 -3,0 -4,0 -4,5 Maskiner m. m. -4,5 -1,5 -2,5 -13,5 -0,5 -1,5 -0,5 -2,0 -2,0 -2,0 -2,0 -4,5 -12,5 -6,5 -8,0 -9,5 -1,0 -1,5 -1,0 -1,5 -0,5 ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur m. m. Summanav byggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej med totalainvesteringar. Källor: och . av antalet igångsatta flerfamiljshuslägenheler. Genom denkraftiga ansamlingen av igångsättning till fjärde kvartalet 1974, som nästanhelt och hållet kan väntas bli upparbetad , beräknas en ökning avbostadsbyggandet i volym komma liU stånd 19741975 en uppdragningmed jämfört med beräkningarna i den preliminäranationalbudgeten. På den privata sidan har för industrins del enenkätundersökning legat lill grund för bedömningarna av investeringar.Planerna hålls på en förhåUandevis hög nivå och industrin synes inteha reagerat negativt på den vikande efierfrågan från framför allt exportmarknadernasom nu kunnat inregistrerats. Den höga plannivån 1975 Diagram 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt ochuppdelat pä sektorer 19661975 Index: 1966 = 100. - Maskiner m.m. / Totalt / /'-' ""'.- """Z" I I I I I 1966 68 70 72 74 I I I I 1966 68 70 72 74 Anm. I varje diagram är resp. total inlagd som en tuntstreckad kurva. Källor: och . 1 Reviderad nationalbudget 1975 141 synesi första hand sammanhänga med en ökad investeringsaktivitet inombasvarainduslrierna. Industriinvesteringarna har totalt sett bedömts öka med6,i volym. Kommunernasinvesteringsplaner indikerar en fortsatt svag minskning 19741975 bl. a.sammanhängande med en sannolikt ökad anspänning på den finansiella sidan under1975. På byggnadssidan förutses en minskning medanmaskininvesleringarna beräknas öka vilket totalt ger en minskning med1,. Detotala statliga investeringarna beräknas öka efleren stagnerande utveckUng 19731974. Uppgången ligger huvudsakligen påaffärsverkens investeringar som beräknas öka , medan myndigheternasinvesteringar förutses minska . Bland affärsverken kan särskilt nämnasbetydande ökningar för vallenfallsverket och luftfartsverket. Nedgången förmyndigheternas investeringar kan främst hänföras till en minskning av detstatliga vägbyggandel. Det statiiga vägbyggandet som utförs medberedskapsmedel beräknas nämUgen komma att minska med tiU1975. Sammantagetberäknas de totala investeringarna bli oförändrade i volym 1975 jämfört med1974. Byggnadsinvesteringarna förutses öka medan maskininvesleringarnaberäknas minska . Om investeringama i handelsflottan exkluderasberäknas dock maskininves-leringama öka . 7.2Investeringsutvecklingen inom olika områden Bostadsinvestermgarnaberäknas totalt ha minskat med i volym 19731974. Investeringarna iflerfamUjshus uppskattas därvid ha minskat med medan investeringarnai småhus beräknas ha varit oförändrade. Ombyggnadsinvesteringarna uppskattas haökat med ca 5,. Jämförtmed den preliminära nationalbudgeten 1975 innebär ovanstående beräkningar enuppjustering på totalt en procentenhet. Uppjusteringen förklaras helt av altigångsättiungen blev betydligt högre än vad som då antogs. Totalt kom ca 80 100lägenheter att påbörjas , varav ca 53 350 i småhus. Den relativt högaigångsättningen kan sannolikt återföras på den kompensation förmervärdeskatten som utgår under fömtsättning att arbetena påbörjas senast 1974och avslutas . Jämfört med den så sent som av bostadsstyrelsenberäknade igångsättningen på ca 72 000 lägenheier ger den faktiskaigångsättningen en antydan om att effekten av moms-kompensationen var betydandeunder fjärde kvartalet. En slörre del härav torde ha varit tidigareläggningarfrån 1975 tUl 1974. Diagram7: 2 Andel outbyrda lägenheter 3 månader efter färdigställandet 196»1974 / / / f / / / / 't ' It 1968 1969 1970 1971 1972 1973 Anm.Gäller endast lägenheter i slaisbelånade flerfamiljshus. Källa: Statistiskacentralbyrån. småhusandelen1974, , tyder också på att momskompensationen framför allt kom attstimulera småhusbyggandet. Beräkningenav igångsättning blir mot bakgrund av force-. ringen fjärde kvartalet1974 mer osäker än vanligt. Stocken av oulhyrda lägenheter i slaisbelånadeflerfamiljshus har fortsatt alt öka trots att antalet färdigställdaflerfamiljshuslägenheler minskat mycket kraftigt från ca 75250 1970 till ca 38 750 lägenheter 1974. Denna bostadsreserv, som den 1september uppgick till 26 650 lägenheter, torde under sådana förhållandenfå en viss dämpande effekt igångsättning av i första handflerfamiljshus. Emellertid innehåller bostadsreserven åtskilliga lägenheter somstått outhyrda på grund av läge, miljö, kostnad etc. Härigenom tordebetydelsen av bostadsreservens storlek som återhållande faktor förigångsättningen minskas något. Paritetslånesystemels avveckling fr. o. m. 1 januari1975 till förmån för ett system med garanterad ränta (prop. 1974: 150) harantagits medföra att minskningen i flerfamiljshusbyggandet dämpas något. Dennaåtgärd beräknas nämligen medföra alt hyreshöjningarna i nyproduktionen bromsasupp. Även lånereglema för de statliga lånen Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 Tabell 7: 3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdigabostadsbyggen 1975 Därav flerfamiljshus Påbörjade Inflyttnings- (67 000) (76 150) (20 000) (26 000) (47 000) (50 150) ' Med påbörjandemånad avses fr. o. m. 1971 månad förgrundbottenbesiktning och/eller de egentliga byggnadsarbetenas påbörjande. 1970 avses den månad då schaktning, sprängning ellerutfyllnadsarbetena påbörjas. Anm. Samtiiga inom parentes angivna uppgifter ärprognoserade. Alla siffror är avrundade till närmast hela femtiotal. Källor: och . ändras så att kravet på en egen kapitalinsats videgnahemsbyggande i princip kan minskas till hälften. Den minskadekapitalinsatsen, vars storlek för många varit ett hinder vid egnahemsbyggande,lorde medföra en fortsatt hög efterfrågan på småhus. Mot bakgrund av ovanstående resonemang har igångsättningenför antagits uppgå lill 67 000 lägenheter varav 47 000 i småhus. Härvidhar förulsätls alt 5 000 småhuslägenheler tidigarelagts tUl 1974. Modemiseringen av det äldre fastighetsbeståndet harpåskyndats kraftigt . Tabell 7: 4 visar antaletlägenheter för vilka preliminära beslut om bostadslån lill ombyggnad meddelats.Av tabellen framgår att antalet preliminära beslut om bostadslån för flerfamiljshusnära fyrdubblats . Momskompensalionen tUlsammans med inilialstödetför ombyggnad och de särskilda bidragen och lånen för energibesparandeåtgärder har bidragit tUl denna kraftiga ökning. Även tordemoderniseringen hållas uppe på en hög nivå. Särskilda bidrag och lån förenergibesparande åtgärder utgår fort- Tabell 7: 4 Antal lägenheter för vilka preliminära beslutom bostadslän till ombyggnad meddelats 1969 1974 Ombyggnad därav: flerfamiljshus 2 050 8 400 5 600 3 100 2 500 9 300 Anm. Alla siffror är avrundade till närmast helafemtiotal. farande men förutsättningen är alt arbetena påbörjassenast före utgången av 1975. Ombyggnadsinvesleringarna beräknas under sådanaförhållanden öka med i volym 19741975. De byggnadstider som investeringsberäkningarna utgår frånredovisas i diagram 7: 3. Där anges medianbyggnadstiden för lägenheterpåbörjade 19701975. Som framgår av diagrammet beräknas några störreförändringar av byggnadstiderna inte ske lill 1975. Under ovan angivna fömtsättningar angående igångsättningoch byggnadstider beräknas de totala investeringama öka med ca,0,i volym19741975. Flerfamiljshusinvesteringarna beräknas därvid minska med ca 27,5 %medan investeringarna i småhus beräknas öka med . Den kraftiga ökningenav småhusinvesleringarna jämfört med beräkningarna i den preliminäranationalbudgeten förklaras av den mycket höga igångsättningen motslutet av 1974. Kostnadema för dessa byggen faUer i huvudsak på 1975. Diagram 7: 3 Medianbyggnadstid förpåbörjade lägenheter 19701975 -'*- 1970 71 72 73 74 75 1970 71 72 73 74 75 Anm. Fr. o. m. 1971 avses med påbörjandemånad månad förgmndbotlen-besiktning och/eller de egentliga byggnadsarbetenas påbörjande. Källor: och . 1 Reviderad nationalbudget 1975 145 Tabell 7: 5 Preliminärt verkställda investeringar 1974resp. planerade investeringar 1975 enligt investeringsenkät Livsmedels-, dryckesvaru- och Textil-, beklädnads- och läder- Massa-, pappers- och pappersvaru- industri, grafisk industri Kemisk industri, petroleum-, gummi- varu-, plast- och plastvaruindustri Järn-, stål- och metallverk El-, gas- och vattenverk Redovisningen inkluderar investeringar i bilar ochbostäder. Till grund för de beräkningar över industrinsinvesteringar 1974 och 1975 som här framläggs Ugger en av statistiskacentralbyrån / mars insamlad enkät. På basis av systematiskaskillnader mellan preliminära och definitiva utfall har en viss uppjusteringav enkätens angivelser vidtagits. Vidare har i jämförelse medberäkningarna i den preliminära nationalbudgeten en översyn avprisindexutvecklingen för maskiner genomförts av statistiska centralbyrån.Resultatet härav har blivit att prisstegringslakten dragits ned med ett parprocentenheter jämfört med de tidigare priskalkylerna. Dessa nya förutsättningar leder fram till alt industrinsbyggnadsinvesteringar beräknas ha ökat och maskininvesteringarnamed i volym lill 1974. Sammantaget skulle därmed uppgången förde lolala industriinvesteringarna uppgå till . Investeringsplanerna redovisas i tabellerna 7:56. Som framgår av tabell 7: 5 uppgår industrins planer tUl närmare14 miljarder kr. en uppjustering med ca 1,5 miljarderkr. Dylika uppjusteringar mellan på varandra följande enkäter äger normalt rammen storleken synes samvariera med konjunktursituationen. Uppjusteringarna harvarit relativt stora som karakteriserats av en stigande efterfråganmedan motsatsen gällt med en vikande efterfrågan. Uppjusteringenmellan november- och februarien-10 1975.1 saml Nr 100. Diagram7: 4 Investeringar i bostäder och inom egentlig industri 19681975 Index: 1966 = 100. [\<" 1968 69 70 71 72 73 74 75 1968 69 70 71 72 73 74 75 kätenligger vid genomsnittet . Detla tyder på att industrininte har reagerat negativt på den efterfrågeulveckling som kan förutses. Skälenhärför kan vara flerfaldiga och det är bl. a. möjligt att företagen i sinaplaner inkalkylerat vissa projekt som är hänförliga lill ett frisläppande avmedel från de särskilda investeringsfonderna resp. miljövårdsfonderna. Vidarekan det uppskov på ett kvartal som medgivits för hälften av de totalainbetalningarna till dessa fonder ha lindrat de likvidi-tetsmässigapåfrestningarna och därför medverkat till att hålla investeringsplanerna uppe.Därutöver torde det höga kapacitelsutnyttjandet inom flera avbasvaruindustriema samt förbättrade utsikter om lönsamheten pålängre sikt ha initierat en ulbyggnad av produktionskapaciteten. Konjunkturinstitutethar vid sin bedömning utgått från alt företagens investeringsplaner varitsamstämda med deras dåvarande syn på kreditmarknadsläget. En annanutgångspunkt har varit all möjligheterna att utnyttja medel urarbetsmiljöfonderna och de särskUda investeringsfonderna för investeringarredan under 1975 inte till fullo beaktats. Itabell 7: 6 återges industrins investeringsplaner omräknade lill pro- 1 Reviderad nationalbudget 1975 147 Tabell 7: 6 Planerade och faktiska förändringar av denegentliga industrins investeringar 1967 1975 Procentuellförändring från föregående är. 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 (-3) Byggnader och anläggningar Flanerat ' Faktisktinträffad förändring Diff"erens Maskiner m. m. ' Planerna beräknade som kvoten mellan prognosårets renaenkätvärde och föregående års utfall. För planförändringen 1974 1975 haranvänts det preliminära utfallet . Redovisningen innefattar på maskinsidan investeringari bilar. Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden. Källor: och . centuella förändringstal i fasta priser tillsammans medplaner och definitiva ulfall . Den i tabellen redovisadeplansiffran för industrins byggnadsinvesteringar uppgår till . Detta tyderpå elt fortsatt starkt induslribyggande efter den mycket kraftiga ökningenunder 1974. Mönstret mellan planer och utfall har bedömtskräva en nedjustering av planema på byggnadssidan. Byggnadsinvesteringarna harsålunda beräknats öka i volym 1974 1975. En motsvarande bedömning avindustrins maskininvesteringar har lett till att plansiffran på 5 %uppjusterals lUl . Sammantaget prognoseras industrins investeringar öka med6,i volym 19741975. I diagram 7: 5 redovisas invesleringsutvecklingen för deur investeringshänseende tyngst vägande branscherna. Branschuppgifterna för1974 och 1975 har schablonmässigt korrigerats på samma sätt som ovan angivilsför industrin som helhet. Investeringarna inom järn- och stålindustrinminskade medan en kraftig uppgång nu planeras . Inomverkstadsindustrin ökade investeringarna betydligt 1974 och en fortsatt om änmåttligare ökning förutses nu . Även inom massa- och pappersindustrinägde en betydande ökning av investeringarna rum 1974 och de förefaller att ökabetydligt även 1975. För industrin i övrigt steg investeringarna något 1974 menden nu aktuella enkäten indikerar en stagnerande utveckling lill1975. Handel m. m. De totala investeringama inom gmppen handel m. m. ökadeenligt ännu preliminära beräkningar med i volym 19731974.Bygg-nadsinvesteringamai sjönk med medan maskininvesteringarna 1 Med investeringar inom gruppen handel m. m. avsesinvesteringar i varuhandel, bank- och försäkringsverksamhet, teatrar, hotell,restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. Diagram7: 5 Investeringar inom egentlig industri, totalt och uppdelat på branscher19681975 Index:1962 = 100. 160 150 140 130 -120 110 100 190 180 170 160 150 140 130 120 110 Verkstadsindustri, exkl. varv 180 170 160 150 140 130 120 110 I_ I_ L 1968 69 70 71 72 73 74 75 J \_ L 1968 69 70 71 72 73 74 75 Anm.De branschvisa prognoserna är något osäkrare än prognosen för totalaindustrin. Investeringarna i bilar är inkluderade. Källor: Konjunkturinstitutetoch . Vid beräkningen av investeringar i fristående lokaler harutnyttjats en konstmktion baserad på uppgifler över totala kostnader ochbyggnadstider för påbörjade byggnadsprojekt. Till gmnd för övriga kalkyler ochprognoser som redovisas i det följande har lagts den enkätundersökning avseendeinvesteringar inom handels-, bank-och försäkringsföretag som statistiskacentralbyrån genomförde i febmari 1975, Denuppgång i volym för handelns maskminvesteringar, som redovisas,innebär en kraftig uppjustering sedan föregående en-kätundersöknmg i november1974. Denna kraftiga upprevidering torde 1 Revideradnationalbudget 1975 149 framförallt 'bero på alt företagen inte inrapporterade de fulla kostnadema för sinamaskininköp till följd av de kraftiga prisstegringarna . Dettaantagande styrks även därav att samtliga företag som ingår ienkätundersökningen har angett en högre investeringskostnad nujämfört med . Även investeringarna i fristående lokaler haruppreviderals något sedan föregående enkätundersökning. Ökningen kan förklarasav en betydligt högre igångsättning mol slutet av året. Totalt komigångsättningen att öka med i volym 19731974. Ökningen ligger i dettafall helt på mindre projekt medan de stora projekten, t. ex. storaaffärslokaler, fortsatt att minska. Vidbedömning av igångsättning har den av ifebraari 1975 genomförda byggnadsinventeringen över planerade och pågåendeprojekt inom handelssektorn utnyttjats. Dessutom har den statistik somarbetsmarknadsstyrelsen för över antalet beviljade projekt samtprojektreservens storlek (dvs. summa byggnadskostnader för inneliggande ejavgjorda ärenden) använts. Projektreserven, som minskade fortlöpande under1974, uppgår nu lill ca 1 250 milj. kr. En förhållandevis stor del av de nu iprojektreserven ingående projekten bedöms vara startberedda . Enligtbyggnadsin-venleringen beräknas kända projekt för omkring 850 milj. kr.påbörjas . I relation till den faktiska igångsättningen skulle dettainnebära en kraftig minskning av igångsättningen . Emellertidtillkommer alltid nya projekt varför nedgången med all sannolikhet blir meramåttiig.