prop · FY03102 · 1975-12-31 00:00:00 — Ej heller lorde användningen avdatateknik vid fakturering och bokföring kunna anföras som väsentligt skäl föratt införa en treltiodagarsfrisl som allmän regel. Modern dalateknik måsle anlaskunna ulan slörre svårigheter anpassas så, att den kan användas även vidberäkning av tid enligl kalendern. Ulöverbestämmelsen om en treltiodagarsfrisl innehåller paragrafen i första stycketden regeln att gäldenären ej är skyldig atl erlägga ränta för tid innanräkningen har kommit honom liU banda eller han på annat sätt har fått del av kravel.Den sålunda utformade regeln är oklar lill sin närmare innebörd. Oklarhetenberor på sammanställningen av de båda uttrycken "kommit honom tillhända" och "fått del av". I gällande rätt har dessa bådauttryck olika innebörd. Del framgår bäst av bestämmelserna i 2 och 7 §§avtalslagen. Uttrycket "komma lill banda" betyder där, att enviljeförklaring kommit fram lill adressaten på sådant sätt att denne är i tUlfälleatl ta del av förklaringens innehåU. Det är däremot inte nödvändigtalt han också verkligen fått del av innehållet. I allmänhet är det såledestillräckligt att ell brev läggs ned i hans brevlåda (NJA II 1915 s. 166; , Lagen omavtal, 9:e uppl. 1968 s. 16 f.). Med samma innebörd förekommer uttrycket"komma liU banda" i 27 och 51 §§ köplagen. Ullrycket "tager delav" i 7 § avtalslagen innebär däremot, att adressaten verkligen får delav förklaringens innehåll, t. ex. läser ell skriftligt meddelande (NJA II 1915 s. 178; , a. a. s.32). Iföreliggande lagrådsremiss sägs i den allmänna motiveringen innebörden av dennu föreslagna regeln vara, atl "gäldenären inle är skyldig att erläggadröjsmålsränta för lid innan han har fått del av borgenärens krav", och ispecialmotiveringen, alt "ränta inte ulgår förrän kravel har kommit gäldenärenlill banda". Såväl den föreslagna lydelsen av själva regeln som motivenlyder på alt de båda uttrycken skulle ha samma innebörd, nämligen den som enligldet förut sagda tillkommer uttrycket "tager del av". Därpå lyder ävenulformningen av andra slyckel andra punkten, som innehåller enbart uttrycket"fått del av". Det förut anförda ger emellertid vid handen, attdelta inte stämmer överens med språkbruket i vår cenirala civillagstiflning. Eltannat uttryckssätt bör därför väljas. Etl alternativ, som därvid kunde komma ifråga och som är tydligt nog, är delgivning. Atl i förevarande sammanhang krävadelgivning torde emellertid vara alt onödigt komplicera förfarandet. Krav pådelgivning passar inle heller så väl i förhållanden som uteslutande gäller enskilda parter emellan. Bäst synes vara alt väljanågot av de uttryck som enligt det föregående redan finns inom civilrätten.Enligt lagrådels mening är lämpligast all anknyta till den tidpunkt då räkningeneller kravel kommer gäldenären lill banda. En sådan regel innebär i fall då kravelframställs muntiigen alt den angivna tidpunkten sammanfaller med den då gäldenäreneller behörigt ombud för denne får del av kravel. På grund av det anförda vill lagrådet förorda, att de iparagrafen föreslagna tretliodagarsfristerna i slällel anges lill en månad, attförsta stycket andra punkten ges den lydelsen atl gäldenären ej är skyldig alterlägga ränta för tid innan räkningen eller kravel har kommil honom lill banda,saml alt andra slyckel andra punkten får innehålla all gäldenären ej ärskyldig all erlägga ränta för lid innan kravel och ulredningen har kommit honomlill banda. 5 och 6 §§ Räntefotens anknytning till det av fastställdadiskontot medför behov av en tillförlitlig publicering av de förändringar sombeslutas rörande diskontot. För såväl domstolarna som allmänheten blir avbetydelse alt säkra uppgifter finns all tillgå både om diskontots höjd och omden tidpunkt från vilken en beslutad ändring gäller. En sådan publicering kanlämpligen ske i samma ordning som gäller för exempelvis basbeloppet enligllagen (1962: 381) om allmän försäkring och del procenttal med vilket familjerällsligaunderhållsbidrag skall ändras enligl 3 § lagen (1966: 680) om ändring av vissaunderhållsbidrag, dvs. Enligl förslaget skall den nya räntelagen ej gälla i falldå skyldighet alt utge ränta har uppkommit före lagens ikraftträdande. Med denformulering som bestämmelsen fått innebär den, enligt vad som framhålls imotiven, all det är utan betydelse huruvida ränta rent faktiskt har börjaterläggas före ikraftträdandet. Del avgörande är i stället, sägs det, omskyldighet all utge ränta har uppkommit lill följd av lag eller avtal.Emellertid synes den nya lagen böra bli tillämplig i det fallet att skyldighetalt utge ränta inträtt före ikraftträdandet men räntan börjar löpa försl därefier.Avfattningen av övergångsbestämmelsen bör med hänsyn härtill jämkas. Den kanlämpligen i nära anslutning till köplagsutredningens förslag få lyda atllagen ej gäller i fall då ränta enligl utfästelse eller eljest börjat löpaföre ikraftträdandet. Övergångsbeslämmelserna lill ändringarna i handelsbalken,köplagen och skuldebrevslagen lorde böra avfattas på motsvarande sätt. Förslagettill lag om ändring i handelsbalken Lagrådethänvisar till vad som anförts vid övergångsbestämmelsen till räntelagen. Förslagettill lag om ändring i lagen om köp och byte av lös egendom Lagrådethänvisar till vad som anförts vid övergångsbestämmelsen till räntelagen. Härtorde emellertid orden "enligl utfästelse eller eljest" få uteslutas. Förslagettill lag om ändring i lagen om försäkringsavtal Medhänvisning lill vad lagrådet anförl vid 4 § räntelagen hemställer lagrådet atli 24 § i förevarande lag endast den ändringen vidtas all "fjortondagar" utbyts mot "en månad". Förslagettill lag om ändring i lagen om skuldebrev Lagrådethänvisar lill vad som anförls vid övergångsbestämmelsen lill räntelagen. Förslagettill lag om ändring i jordabalken Imotiven till de övergångsbestämmelser som upptagits i detta lagförslag görsvissa uttalanden angående övergångsförhållandena med avseende på de föreslagnaändringarna i 12 kap. 53 § jordabalken. Lagrådet vill endast anmärka att dessauttalanden har motsvarande tillämpning på de ändringar som föreslås i fråga om12 kap. 60 § jordabalken. Förslagettill lag om ändring i sjölagen Enligtdelta förslag skall 49 § sjölagen få ändrad lydelse. Paragrafen har fått sinnuvarande lydelse enligt lagen 1973: 1064, som träder i kraft den dag regeringenbestämmer. Del finns anledning räkna med att paragrafen i den nu föreslagnalydelsen kommer att träda i kraft med alt lagen 1973: 1064 sätts i lillämpning.Delta innebär att det inle kommer all bli aktuellt att tillämpa paragrafen i1973 års lydelse. Vid sådant förhållande kan den föreslagnaövergångsbestämmelsen utgå. I den mån övergångsfrågor skulle uppkomma lordedessa få bedömas enligt de övergångsregler som gäller för lagen 1973: 1064. Förslagettill lag om ändring i vattenlagen Enligtden föreslagna ändringen av 9 kap. 22 § vattenlagen skall dröjsmålsränla ulgåvid för sen betalning och dessutom skall, om marken tillträtts eller omföretaget eller åtgärden utförts före fristens utgång, avkaslningsränla utgåfrån den dag tillträdet skedde eller företaget eller åtgärden utfördes tilldess betalning sker eller dröjsmålsränta börjar utgå. Ändringen innebär ejendast en anpassning lill den nu föreslagna räntelagstiflningen i övrigi. Denmedför också full överensslämmelse med 6 kap. 16 § expropriationslagen, i detatt avkastningsränta skall utgå från del marken lUllräddes eller förelageteller åtgärden utfördes, så snart ersättningen betalas senare och alltsåoberoende av om betalningen sker i rätt lid ellgr ej. Det är inte alldelesklart vad som avsågs i detta hänseende vid tillkomsten av paragrafen i dess gällandelydelse (jfr prop. 1974: 83 s. 206). Förslagel, som även skapar klarhet pådenna punkt, föranleder ej erinran i sak. I redaktionellt avseende ärförslagels utformning av bestämmelsen något oegentlig med hänsyn till alt deersättningar som avses i 9 kap. 21 § genomgående är sådana som fastställs eflerdet mark tillträtis eller företag eller åtgärd utförts. Avfattningen bör därförjämkas, förslagsvis så alt paragrafen får lyda, all på överskjutande belopp somavses i 21 § första eller andra stycket och på ersättning som avses i 21 §fjärde stycket ulgår ränta enligt 5 § räntelagen (6 § enligt lagrådets förslag)från den dag marken tillträddes eller företaget eller åtgärden utfördes saml atl,om betalning ej sker i rält tid, ränta utgår enligt 6 § räntelagen (7 § enligtlagrådets förslag) för tiden efler det dröjsmålet inträdde. Förslagettill lag om ändring i lagen om ersättning i vissa fall för utgivnaunderhållsbidrag Förslagetlill ändring av 3 § i denna lag har utformats utan hänsyn till det läge somuppkommer, om dröjsmål med utbetalningen av ersättning varom i lagen är frågaskulle inträffa. Med hänsyn härtill lorde sista meningen i övergångsreglernasakna betydelse och därför kunna utgå. Förslagettill lag om ändring i lagen om exekutiv försäljning av registrerat skepp m. m. anfört vid förslaget till lag om ändring i sjölagen har motsvarandetillämpning i fråga om förevarande lagförslag. Förslagenföranleder ej erinran. Räntapå penningfordran inom förmögenhetsrättens område utgår enligt vad som avtalatseller ulfäsls eller är särskilt föreskrivet. Debestämmelser som ges i del följande är tillämpliga i den mån ej annat gäller enliglvad sagts. Påfordran som avser återgång av betalning då avtal hävts till följd avbetalningsmottagarens kontraktsbrott eller på liknande grund utgår ränta förtiden från den dag betalningen erlades lill och med den dag återbetalning skereller, om återbetalning ej sker i rält tid, den dag från vilken ränta börjarutgå enligt 4 eller 5 §. Påfordran som är förfallen lill betalning och för vilken betalningstiden försitlesutgår ränta enligt bestämmelserna i 4 och 5 §§. Påfordran vars förfallodag är bestämd i förväg ulgår ränta från förfallodagen. Påfordran som grundar sig på sysslomans eller annans skyldighet atl redovisa förmedel som han mottagit av huvudmannen eller tredje man utgår ränta från dagenför redovisningen eller, om denna ej avges i rätt lid, från den dag redovisningborl ske. Påannan fordran än som avses i 4 § utgår ränta från den dag som infaller enmånad efter det borgenären har avsänt räkning eller på annat sätt framställtkrav på betalning av bestämt belopp med angivande alt underlåtenhet att betalamedför skyldighet att utge ränta. Gäldenären är dock ej skyldig att erläggaränta för lid innan räkningen eller kravet har kommit honom lUl hända. Avserfordringen skadestånd eller annan liknande ersättning som ej kan fastställasulan särskild utredning, utgår ränta från den dag som infaller en månad eflerdet borgenären har framställt krav på ersättning och lagl fram utredning sommed hänsyn till omsländighelerna skäligen kan begäras av honom. Gäldenären ärdock ej skyldig atl erlägga ränta för tid innan kravet och utredningen harkommit honom lill hända. Oavsettvad som föreskrives i första och andra styckena utgår ränta senast från dagenför delgivning av ansökan om lagsökning eller belalningsföreläggande eller avstämning i mål om utgivande av betalning. Ifall som avses i 2 § beräknas ränta för år enligl en räntefot som motsvarar detav fastställda, vid varje tid gällande diskontot med lUlägg av tvåprocentenheter. I fall som avses i 4 och 5§§ beräknas ränta för år enligl en räntefot som motsvarar det av riksbankenfastställda, vid varje tid gäUande diskontot med tillägg av fyraprocentenheter. Löperfordran med ränta när den förfaller lill betalning och försitlesbetalningstiden, ulgår ränta i forlsätlningen enligt samma räntefot som gälldevid förfallodagen. Räntan skall dock ulgå lägst enligt den i 7 § angivnaräntefoten, såvitt gäller fordran som avses i 4 § första stycket genast ochsåvitt gäller fordran varom är fråga i 4 § andra stycket eller 5 § från den dagsom där för varje särskilt fall föreskrives. Dennalag träder i kraft . Lagen gäUer dock ej i fall då ränta enliglutfästelse eller eljesi börjat löpa före nämnda dag. Prop.1975: 102 209 Närvarande: statsministern , ordförande, statsrådenSträng, , , , , , ,, , , , , , , ,, Proposition med förslag till räntelag m. ni. Föredraganden anmäler lagrådels yttrande' över förslagtill 1. räntelag, 2. lag om ändringi handelsbalken, 3. lag om ändringi lagen (1905: 38 s. 1) om köp och byte av lös egendom, 4. lag om ändringi lagen (1927: 77) om försäkringsavtal, 5. lag om ändringi lagen (1936: 81) om skuldebrev, 6. lag om ändringi , 7. lag om ändringi jordabalken, 8. lag om ändringi utsökningslagen (1877; 31 s. 1), 9. lag om ändringi sjölagen (1891: 35 s. 1), 10. lag om ändring i lagen (1895: 64 s.1) om handelsbolag och enkla bolag, 11. lag om ändring i vattenlagen (1918:523), 12. lag om ändring i konkurslagen (1921:225), 13. lag om ändring i lagen (1944: 705)om aktiebolag, 14. lag om ändring i lagen (1948: 433)om försäkringsrörelse, Iag om ändring i lagen (1951: 308)om ekonomiska föreningar, 16. lag om ändring i lagen (1955: 183)om bankrörelse, 17. lag om ändring i lagen (1955: 416)om sparbanker, 18. lag om ändring i förköpslagen(1967: 868), 19. lag om ändring i förordningen (1968: 576) om stadshypotekskassa ochom stadshypoteksföreningar, 20. lag om ändring i lagen (1969; 620)om ersättning i vissa fall för utgivna underhållsbidrag, ' Beslut om lagrådsremiss fattal . 21. lag om ändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar, 22. lag om ändring i lagen(1971:494) om exekutiv försäljning av fast egendom, 23. lag om ändring i lagen (1971:500) om exekutiv försäljning av luftfartyg m. m., 24. lag om ändring i väglagen(1971: 948), 25. lag om ändring iexpropriationslagen (1972: 719), 26. lag om ändring i lagen (1973:1130) om exekutiv försäljning av registrerat skepp m. m., 27. lag om ändring i ledningsrättslagen(1973: 1144), 28. lag om ändring ianläggningslagen (1973: 1149), 29. lagom ändring i gmvlagen (1974: 342). Föredraganden redogör för lagrådels yttrande och anför. 2 § första stycket i det remitterade förslaget har tagits upp en bestämmelseom alt ränta ej utgår för lid innan en fordran är förfallen till betalning.Lagrådet har ifrågasatt lämpligheten av denna beslämmelse och därvid bl. a.hänvisat till utredningens uttalande atl det inle är uteslutet att det i någotfall kan vara motiverat atl avkaslningsränla utgår även utan stöd av avtaleller särskilda beslämmelser. Med anledning därav har lagrådet hemställt allbestämmelsen i 2 § första stycket får ulgå. För all det i lagen skall komma tiUuttryck att skyldighet alt utge avkaslningsränla i princip fömtsätter avtaleller särskUd lagregel föreslås atl i stället 1 § skall formuleras om. Föregen del vidhåller jag min tidigare redovisade uppfattning all man i lagen börklart slå fast alt ränta före förfallodagen fömtsätter avtal eller särskildlagbestämmelse. Enligt min mening finns det inte anledning att mjuka upp dennaprincip. Jag anser därför att 2 § första stycket bör ha det innehåll som harföreslagits i remissprotokollel. Rent laglekniskt bör emellertid såväl dennabestämmelse som 1 § jämkas något. Vadgäller 2 § andra stycket förordar jag att bestämmelsen förtydligas på sättlagrådet har föreslagil. I4 § har tagits upp regler om dröjsmålsränta i fall då en fordrans förfallodaginte är bestämd i förväg. Jag bilräder lagrådels förslag alt paragrafenstidsfrister skall anges till en månad i stället . Vidare anserjag liksom lagrådet att första slyckel andra punkten bör ges den lydelsen atl gäldenärenej är skyldig atl erlägga ränta för tid innan räkningen eller kravet har kommithonom tUl hända. På molsvarande sätt bör i andra stycket andra punkten talasom tid då krav och utredning har kommil gäldenären tiU hända. uttrycket "komma lill banda" ansluter jag mig lillvad lagrådet har anfört. I anslutning lill 5 och 6 §§ har lagrådet framhållitbehovet av en tillförlitlig publicering av de förändringar som beslutasrörande diskontot. Jag har redan i remissprotokollel anförl som min mening altnågon sådan publicering inte behövs. Jag har därvid hänvisat lill alt uppgiflerom diskontot och ändringar däri får stor spridning genom massmedia och att delär lält all hos eller annan bank la reda på vilket diskonto somgäller eller har gällt. Jag finner inte anledning all frångå denna uppfattning. Lagrådels förslag lill ändrad lydelse avövergångsbestämmelserna anser jag mig kunna godta. Vidare bör, med hänsyn tillden tidpunkt då proposition kan föreläggas , liden för lagensikraftträdande ändras lill . Ulöver de redaktionella ändringar som jag har föreslagit idel föregående bör även vissa andra redaktionella jämkningar göras i räntelagen.Jag anser mig därvid i alll väsentligt böra följa de förslag till ändradeformuleringar som framgår av bilagan till lagrådets protokoll. Jag finner detdock inte påkallat alt, som lagrådet har föreslagil, bryta ut några avförutsättningarna för dröjsmålsränla i 3 och 4 §§ och låta dem bilda en ny 3 §. De övriga lagförslag som har tagils upp i remissprotokollelbör liksom räntelagen träda i kraft . Med hänsyn lill alt ikraflträdandelidpunktenförskjuls på detta säll lorde lagen (1973; 1064) om ändring i sjölagen ochlagen (1973: 1130) om exekutiv försäljning av registrerat skepp m. m. komma attsältas i kraft tidigare än de ändringar som föreslås i berörda lagar. Delsaknas då anledning all, som lagrådet har förordal, slopa de iremissprotokollet föreslagna övergångsbestämmelserna till lagen om ändring isjölagen och lagen om ändring i lagen om exekutiv försäljning av registreratskepp m. m. I 39 a § förslaget till lag om ändring i konkurslagen bören mindre ändring göras, så alt utgångspunkten för ränteberäkning i normalafall blir den dag då återvinning påkallas enhgt reglerna i 40 b §. I allmänhetkommer således ränta att ulgå från den dag då stämningsansökan ges in tiUrätten. I övrigt ansluter jag mig lill vad lagrådet har anfört ifråga om de lagförslag som vid sidan av räntelagen har tagits upp i remissprotokollel.Därutöver bör lagförslagen jämkas redaktionellt på vissa punkler. Med hänvisning lUl vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen föreslår attantaga de av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Propositionens huvudsakliga innehåll ............................ ..... 1 1 Förslag tillräntelag .................................................. 2 2 Förslag tilllag om ändring i handelsbalken................ 3 3 Förslag tilllag om ändring i lagen om köp och byte av lös egendom 3 4 Förslag tilllag om ändring i lagen om försäkringsavtal .... 4 5 Förslag tilllag om ändring i lagen om skuldebrev...... ..... 4 6 Förslag tilllag om ändring i ................... 5 7 Förslag lilllag om ändring i jordabalken.................... ..... 6 8 Förslag lilllag om ändring i utsökningslagen ............ ..... 8 9 Förslag tilllag om ändring i sjölagen......................... ..... 9 10 Förslag tUl lagom ändring i lagen om handelsbolag och enkla bolag 10 11 Förslag lilllag om ändring i vattenlagen ................... 10 12 Förslag tilllag om ändring i konkurslagen................. 11 13 Förslag lilllag om ändring i lagen om aktiebolag....... 14 14 Förslag tilllag om ändring i lagen om försäkringsrörelse .. 16 15 Förslag tUl lagom ändring i lagen om ekonomiska föreningar 19 16 Förslag tilllag om ändring i lagen om bankrörelse..... 20 17 Förslag tilllag om ändring i lagen om sparbanker..... 22 18 Förslag tUl lagom ändring i förköpslagen.................. 23 19 Förslag lilllag om ändring i förordningen om stadshypotekskassa ochom stadshypoteksföreningar 24 20 Förslag tilllag om ändring i lagen om ersättning i vissa fall för utgivna underhållsbidrag..................................... 25 21 Förslag tilllag om ändring i lagen om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar 25 22 Förslag tilllag om ändring i lagen om exekutiv försäljning av fast egendom....................................................... ... 26 23 Förslag tilllag om ändring i lagen om exekutiv försäljning av luftfartyg m. m 26 24 Förslag tilllag om ändring i väglagen ....................... ... 27 25 Förslag tilllag om ändring i expropriationslagen....... ... 28 26 Förslag tilllag om ändring i lagen om exekutiv försäljning av registrerat skepp m. m 29 27 Förslag lilllag om ändring i ledningsrättslagen.......... ... 29 28 Förslag tilllag om ändring i anläggningslagen........... 30 29 Förslag lill lag om ändring i gruvlagen....................... 31 Uldrag av statsrådsprotokollet över justitieärenden den 29novem ber 1974........................................................................ ... 32 1 Inledning ..................................................................... 32 2 Gällande rält................................................................... 33 2.1 Inledning .............................................................. 33 2.2 9 kap. 10 § HB.......................................................... 34 2.2.1 Slämningsdagen som utgångspunkt för ränleberäk ningen.............................................................. 34 2.2.2 Bestämd förfallodag......................................... 34 2.2.3 Analog tillämpning av 9 kap. 10 §HB............... 35 2.2.4 Ränleberäkning vid köp.................................... ... 37 2.2.5 6 § skuldebrevslagen ...................................... ... 38 2.2.6 Ränta på skadestånd ...................................... ... 38 2.3 Beslämmelser om ränta i övrigt inom den förmögenhetsrätls liga lagstiftningen..................................................... ... 39 3 Utländsk rätt.................................................................. 41 4 Utredningen................................................................... ... 41 4.1 Allmänna synpunkter ............................................. ... 41 4.1.1 Dröjsmålsränla .............................................. 41 4.1.2 Ränta av annat slag ändröjsmålsränta............ 44 4.2 Utgångspunkt för beräkning av dröjsmålsränlam.m ... 47 4.3 Räntenivån .............................................................. 49 4.3.1 Tekniken för bestämmande avräntenivån ....... 49 4.3.2 Frågan om fast eller rörlig räntaunder tid när ränta ulgår 50 4.3.3 Dröjsmålsräntans höjd ................................... 51 4.3.4 Avkastningsräntans höjd ................................. 52 4.4 Vissa principfrågor ................................................. 53 4.4.1 Lagstiftningens tillämpningsområde................. 53 4.4.2 Ersättning för individuellränteförlust................ 54 4.4.3 Skadestånd innefattande räntegottgörelse..... 55 4.4.4 Anstånd m. m.................................................... .. 55 4.5 Räntelagen och specialreglerna ............................... .. 56 4.5.1 Allmänt .......................................................... 56 4.5.2 Försträckning och skuldebrev ......................... .. 57 4.5.3 KöpeskUling m. m............................................. 58 4.5.4 Äterkrav av betalning....................................... .. 58 4.5.5 Skadestånd ................................................... .. 58 4.5.6 Redovisning ................................................... .. 60 4.5.7 Regressanspråk................................................ .. 60 4.6 Räntebestämmelser som inleföranlett förslag av ulredningen 61 4.7 Ikraftträdande m. m.................................................. .. 66 5 Remissyttrandena ........................................................ 67 5.1.1 Dröjsmålsränta ............................................. .. 67 5.1.2 Ränta av annat slag än dröjsmålsränla............ .. 69 5.2 Utgångspunkt för beräkning av dröjsmålsränlam. 5.3 Räntenivån ............................................................. .. 71 5.3.1 Tekniken för bestämmande avräntenivån ....... 71 5.3.2 Frågan om fast eller rörlig ränta....................... 71 5.3.3 Dröjsmålsränlans höjd ................................... 72