prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — SÖ har kompletterat sin anslagsframställning meduppgifter angående den fortsalta utbyggnaden av gymnasieskolan och dess behovav byggnadsinvesteringar. Härav framgår bl. a., alt gjordainvesteringar i skolbyggnader i allmänhet tillgodosett det behov som ,finnsav lokaler för teoretiska studier. TUlgången på lokaler för mera yrkesinriktadulbildning är emellertid genomgående knapp. Särskilt besväriig synslokalsituationen vara för den Verkstadstekniska linjen. För besiäms skolbyggnadsbehovet främst avdemografiska förändringar, flyttningar inom och mellan kommuner och av hur detnuvarande lokalbeståndel är beskaffat. Till följd av de stora årskul- 1975/76:100 Bilaga 10 281 lama födda 19641967 kommerlokalbehovet för högstadiet att öka de närmasteåren. En analys av tillgängligt material inom det pågående läns-planeringsarbetetvisar alt omflyttningar mellan komrriunerna också kommer att öka lokalbehovet.Utredningen om skolans, inre arbete ()har i betänkandet (Ds U 1974: 3) lokalresurser visat allframförallt i högstadieskolor förekommer en betydande överbeläggning. Jag har tidigare under anslaget Bidrag lilldriften av gymnasieskolor redogjort för den pågående omfördelningen avelevplatserna till merayrkesinriktade linjer såsom verkstadslinjen. Detta leder till ett ökat nybyggnadsbehov.Investeringsramen bör därför höjas. För innevarandebudgetår har av arbelsmarknadspolitiska skäl beviljats extra investeringsramar på totalt 81 milj. kr.Investeringsramarna har genom beslut av regeringen höjts medylterligare 100 milj. kr. Jag räknar för nästa budgeiår med en investeringsrampå 600 milj. kr. Regeringen bör få besluta om hur detta belopp skall fördelas.En del av ramen bör liksom lidigare ställas till regeringens disposition. Detankommer på SÖ all se lill atl planeringen är sådan atl en lillfällig ökning av investeringsramarna, om detta skullekrävas av arbetsmarknadspolitiska skäl, kan ulnylljas effektivt och atldenna inle medför ökade byggnadskostnader.Vidare ankommer det på SÖ alt vid sin fördelning av investeringsramenbeakta vad jag anförl i prop. 1975: 1 bil. 240 och 241 angående flexibelt utnyttjande av investeringsrainen. Inom denföreslagna investeringsramen bör fömtom investeringar för byggnadsarbeten förgmndskolan och gymnasieskolan rymmas investeringar förelevhemsbyggande, för ullandsskolor, för byggnadsändamål vid riksinternatskolorna, för inventarier förteknikverkstad, för byggnadsarbeten inkl. körgårdar för jordbrakslinje m. m. igymnasieskolan, lanlbmksskolor och lanthushållsskolor samt förbyggnadsarbeten för tvåårig skogsbmkslinjem. m. i.gymnasieskolan och för ulbildning vid skogsvärdsstyrelsernasskogsbmksskolor. Vid fördelning av medlen avseende byggnadsarbeten inomgymnasieskolan bör SÖ särskilt beakta de behov som föreliggerbeiräffande lokaler för de mer utpräglat yrkesinriktade linjerna. Den avöverstyrelsen gjorda inventeringen pekar på ett stort nybyggnadsbehov härför. Avinvesteringsramen bör 25 milj. kr. avse provisoriska skollokaler. Förhandsbeskedom statsbidrag till skolbyggnader för /77 bör liksom få lämnas liU kommuner och landslingskom-inuner.Därvid bör gälla planeringsramar av följande slorlek, nämligen 400 milj. kr.för /78 och 350 milj. kr. för /79 samt 100 milj. kr. för vart och ell av budgelåren 1979/80 och 1980/81. För näsla budgeiårräkiiar jag med alt medelsbehovet i enlighet med vad jag har förordatkommer all uppgå till ca 190 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga 10 282 För budgetåret1976/77 beräknar jag medelsbehovet för audivisuell och hörselteknisk utrustning vid samt för samordnad specialundervisningför elever med hörselsvårigheter i icke obligatoriska skolor lUl sammanlagt3,15 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. medge atl förhandsbesked omslalsbidrag till byggnadsärenden för skolväsendel får lämnas enligt vad jagförordat i det föregående, 2. till Bidrag till byggnadsarbeteninom skolväsendet m. m. för /77 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. 1974/75 Utgift 15 366 699 Reservaiion 15 703 400 1975/76Anslag 43 050 000 1976/77 Förslag 50 000 000 Statsbidrag utgårlUl anskaffande av försia uppsättningen stadigvarande undervisningsmaterielvid gymnasieskolan. Enligt kungörelsen (1957:318) om statsbidrag lUl byggnadsarbeten inom det aUmänna skolväsendet (omtrycktsenast 1974: 393, ändrad 1974: 1101) ulgår statsbidrag av bidragsunderlaget. Statsbidrag tUl landstingskommunutgår dock av den beräknade kosinaden, om skolanläggningens upptagningsområdeför elever omfattar hela länet. Vidare utgår statsbidrag lill anskaffande avförsta uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel vid enskUdayrkesskolor enligt förordningen (1971: 342) om enskilda yrkesskolor (ändradsenast 1975: 630). Statsbidrag utgår även lill utgifter förundervisningsmateriel för maskinundervisningenligt kungörelsen (1949: 455) angående statsbidrag lill anskaffning av maskiner m. m. vid vissa anstalterför lantbruksundervisning (ändrad : 156). Enligt av Kungl. Maj:t den 23 april 1971meddelade provisoriska bestämmelser om statsbidrag till skogsbruketsyrkesutbildning (ändrade senasl den 17april 1975) utgår statsbidrag till första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel, däri inbegripet laboralorieutruslning och elevbiblioteksamt anskaffning som föranleds av att undervisningen i kurs läggs om ellerutvidgas med tre fjärdedelar av den beräknade kostnaden. Statsbidrag får utgåäven för förhyrande av sådana större ochdyrbara maskiner inom skogsbruket som behövs för undervisningsändamålmed tre fjärdedelar av kostnaderna. 1975/76:100 Bilaga 10 283 För nyanskaffning avundervisningsmateriel för vissa yrkesinrik tade linjer samt motsvarande direkt grundskoleanknulna specialkurser om minsl elt år beräknar SÖ medelsbehovet /77 tUl ca 25 milj. kr. SÖ utgår från en avsevärd utbyggnad av verksladsleknisk linje och processteknisk linje samt avvårdlinjen. En fortsatt utökning av antalet inlagningsplalser förutsätts också för el-teleteknisk linje, fordons teknisk linje samt distributions- och kontorslinje. För gymnasieskolans minst treåriga linjer samtvissa tvååriga linjer beräknas ell medelsbehov om ca 1 milj. kr. Ibeloppet om 25 milj. kr. resp. 1 milj. kr.torde enligt SÖ även inrymmas det medelsbehov för undervisningsmateriel somblir erforderligt för försöksverksamhet med gymnasial ulbildning i glesbygd samt för särskUd samordnad gymnasieskola. För anskaffning av undervisningsmateriel förgymnasieskolans direkt grundskoleanknutna specialkurser som är kortareän , samt icke direklgmndskoleanknutna specialkurser inkl. högre specialkurser beräknar SÖmedelsbehovet tiU 5 milj. kr. Medelsbehovet förkomplettering av stadigvarande utrustning i samband med övergång från tidigareyrkesskolkurser till linje och specialkurser beräknas tUl 4,2 resp. 1,75 milj.kr. För anskaffning av undervisningsmateriel tillspecialkurser enligt helt nya lim- och kursplaner beräknas ellmedelsbehov av 0,9 milj. kr. och för undervisningsmateriel för allmänna ämneninom vårdutbildningen 0,8 milj. kr. Under förutsättningalt ålgärder vidtas för ulbUdning av arbetslös ungdom vid gymnasieskolan isamma omfatining som hillUls erfordras ca . Statsbidraget för yrkesförarulbildningen /77 beräknaslill 6 milj. kr. har lagt fram förslag lill utbildningsprogramför förare av bygg- och skogsmaskiner. SÖ har ännu inle tagit slutgiltig ställning till förslaget. Preliminärt beräknar SÖelt medelsbehov av 6,5 milj. kr. för budgetårel 1976/77. Det totala medelsbehovet för försia uppsättningenstadigvarande undervisningsmateriel för gymnasieskolan (punktema 13)exkl. jordbruks-, trädgårds- och skogsbruksutbildning beräknar SÖ budgetåret1976/77 liU 51,35 milj. kr. ( + 16,8 milj. För komplettering avutrustning för gymnasieskolans tvååriga jordbrukslinje och tvåårigaträdgårdskurs jämte specialkurser för jordbruk, trädgård och lanthushållberäknar SÖ medelsbehovet /77 lill 4 milj. kr. (-2 milj. För anskaffning avundervisningsmateriel saml förhyrande av större 1975/76:100 Bilaga 10 284 och dyrbara maskiner förskogsbrukets yrkesutbildning beräknar SÖ medelsbehovel till oförändrat 1 milj.kr. Medelsbehovet för anskaffning av utrastning av gymnasieskolor medinlärningsstudior beräknas oförändrat till 1 milj. kr. Även för anskaffning avundervisningsmateriel till enskilda yrkesskolor beräknas för budgelåret1976/77 ett oförändrat medelsbehov (). . För engångsanskaffning avulrusining vid gymnasieskola för gravt hörselskadade i beräknarSÖ medelsbehovet /77 liU . För slalsbidrag till .stadigvarande undervisningsmateriel och inventarier vid försöksverksamhet med gymnasialulbildning för svårt rörelsehindrade och andra svårt handikappade eleveri och beräknas elt medelsbehov om . Medelsbehov för undervisningsmateriellUl sågverksutbildningen i beräknas uppslå först budgetåret1977/78. Kommunstyrelsen i kommun har emellertid i särskild skrivelse, varöver SÖ har avgivit yttrande ,anhållit om förhandsbesked om slalsbidrag lill utbildningen. SÖ har med skrivelse tillregeringen överlämnat förslag till nya bidragsunderlag för beräkning avstatsbidrag tiU första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel förvissa yrkesinriktade linjer i gymnasieskolan. SamhäUets kostnader för undervisningsmateriel ärbetydande. Särskilt höga är koslnaderna för de yrkesinriktade linjerna.F. n. utgår statsbidrag lill kosinader för anskaffande av första uppsättningenstadigvarande undervisningsmateriel av den beräknade kostnaden enliglnormalulrustningsHsta som SÖ utfärdar eller plan som SÖ godkänner. I syfle attunderlätta för kommunema att anordna mer kostnadskrävande yrkesinriktadutbildning bör slalsbidrag för den ulbildning som påbörjas /77få utgå av bidragsunderlagel i de fall detla uppgår till mer än . Bidragsunderlaget för vissa yrkesinriktade linjer bör fr. o.m. budgetårel 1976/77 räknas upp till de iSÖ:s skrivelse angivna beloppen för resp. ulbildning.Någon ytterligare uppräkning bör ej ske. Jag har vid min beräkning av anslagetutgått från alt dessa nya utrustningslislor i övrigt skall tillämpas fr. o. m.dén . Då del ärangeläget att lokal- och materielresurser utnyttjas effektivt bör SÖ söka utvidga verksamheten.med saxadschemaläggning på de yrkesinriktade linjerna. För försia uppsättningenstadigvarande undervisningsmateriel inom 1975/76:100 Bilaga 10 285 gymnasieskolanberäknar jag för näsla budgeiår ett medelsbehov av 39,3 milj. kr. Jag räknarmed all inom ovan angivna ram skall rymmas kostnader för slalsbidrag tiUstadigvarande undervisningsmateriel och inventarier förförsöksverksamheten med gymnasial ulbildning för svårt rörelsehindrade ochandra svårt handikappade elever i och liksom statsbidrag lill engångsanskaffning av utmstning för gymnasialulbildning för gravt hörselskadade i , statsbidrag till enskild yrkesutbildning i enlighet med SÖ:s förslagsamt tiU inlärningsslu-dier. Däruiöver beräknar jag högst 3,75 milj. kr.för anskaffande av undervisningsmateriel avseende förarutbUdning igymnasieskolan varav 1,25 milj. kr. avser höjning av stalsbidragsprocenten från50 till 75. Vidare har jag beräknat ca 1,9 milj. kr. för anordnande av grafiskulbUdning på en orl. Även för denna ulbUdning bör ett förhöjt statsbidrag fåutgå. Jag är dock inle beredd att biträda SÖ:s förslag angående medel förulrusining till maskinförarutbildning då överstyrelsen inle har tagit slutiigtställning till utbUdningen. För undervisningsmateriel m. m. för skogsbruketsyrkesutbildning beräknar jag oförändrat 1 milj. kr. I enlighet med SÖ:sförslag beräknar jag medelsbehovet för lantbrukets yrkesutbildning tUl 4 milj.kr. ' Jag är inle nuberedd alt länina förhandsbesked om slalsbidrag till sågverksulbildningen iSkoghall. Jag hemställer att regeringenföreslår all till Bidragtill undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. för /77anvisa elt reservationsanslag av . Bidrag till vissa fullbordade byggnadsarbeten för folkskoleväsendet 1974/75 Utgift 1975/76 Anslag 1976/77 Förslag Från anslaget avförs ännu återstående statsbidragsom skall utgå enligt beslämmelsernai kungörelsen (1936: 45) angående statsbidrag tUl byggnader förfolkskoleväsendet (omtryckt 1943: 398, ändrad : 665 saml genombeslut ). Skolöverstyrelsenföreslår atl anslaget minskas med . Jag biträder förslag ochhemslälier alt regeringen föreslår atl lill Bidrag till vissa fullbordadebyggnadsarbeten för folkskoleväsendet för /77 anvisa eltförslagsanslag av . 1975/76:100 Bilaga 10 286 Bidrag till bostäder för lärare inom det obligatoriskaskolväsendet 1974/75 Ulgift 1975/76Anslag 54 000 1976/77 Förslag 36000 Enligtkungörelsen (1960: 387) om slalsbidrag lill bosläder för lärare inom detobligatoriska skolväsendet (ändrad seiiast 1967: 470) utgår statsbidrag tillvissa kommuner för anskaffande av lärarbostäder vid skola, som inle är belägeni tätort med minst 200 invånare. för varjelärarbostad, dock med tillägg av ytterligare . för lärarbostad i defyra nordligaste länen. beräknar, all anslagel kommerall belastas med bidragskostnaderna för sammanlagt två lärarbostäder.Statsbidraget tUl dessa bostäder uppgår till . Jag biträderskolöverstyrelsens förslag och hemställer att regeringen föreslår att lill Bidrag till bostäder för lärare inom detobligatoriska skolväsendet tor /77 anvisa eltförslagsanslag av . Prop.1975/76:100 Bilaga 10 287 E.HÖGRE UTBILDNING OCH FORSKNING I skriften Högre utbildning och forskning (UKÄ-rapportnr 15, 1975) anger universitelskanslersämbetet (UKÄ) huvudlinjerna i sitthandlingsprogram och ger en översikt över de delar av programmet som kommertill ullryck i UKÄ:s budgetförslag för budgelårel 1976/ 77. UKÄ erinrar inledningsvis om all med utgången av näslabudgetår ell nytt skede inleds i utvecklingen av den högre utbildningen i vårtland som en följd av statsmakternas beslut i anledning av prop. 1975: 9 omreformering av högskoleutbildningen m. m. beslut innebär enligtUKÄ, utöver de förändringar som skall genomföras med början ,riktiinjer för ett nydaningsarbele på mycket lång sikt. Del anger målen för enverksamhet och stommen i en studieorganisation och institutionell organisationsom skall tillåtas utveckla sig med avsevärd frihet för lokala initiativ ochvariationer. UKÄ pekar på några huvudpunkter i beslutet och nämnerdärvid bl. a. vidgat högskolebegrepp, ökat inflytande för samhällsgmppeiutanför högskolan liksom för studerande och anställda, ålgärder för att görautbildningen mera åtkomlig, utbildningens anknytning till arbetslivet samtsamspel mellan grundläggande ulbildning och forskning/ forskarulbildning överhela fältet av högskoleutbildning. Frihet att inom de på politisk nivå givnahandlingsramarna finna lokala lösningar anser UKÄ nödvändig för att skapa enändamålsenlig arbetsfördelning. UKÄ framhåller att årets anslagsframställning inleinnebär något föregripande av enskildheter i riksdagsbeslutet. Emellertid börenligt UKÄ åtgärder som slår i samklang med de fastlagda utbUdningspolitiskamålen så långt möjligt genomföras också före det formella ikraftträdandet avriksdagens beslut. UKÄ presenterar som bakgrund till sitt budgetförslagnågra basfakta om UtbUdning och forskning. Av denna redovisning framgår bl. Efler en krafiig expansion av nyrekryteringen tilleftergymnasial ulbUdning fram till och med /69har tillströmningen SlabUiserats. därefier har den största förändringenskett vid de filosofiska fakulteterna. /69 1973/74 minskadetUlströmningen totalt vid dessa fakulteter med 40 %.Malematisk-naturvelenskaplig fakultet har fått vidkännas den krafli- 1975/76:100 Bilaga 10 288 gaste minskningen ,, och de studerandes efterfråganpå ulbildning vid malematisk-naturvelenskaplig och teknisk fakultetunderstiger alltmer anlalet tillgängliga utbildningsplatser. Antalet nybörjare på gymnasieskolansnaturvetenskapliga linje har minskat kraftigt under den senaste femårsperioden.Rekryteringen till matema-tisk-nalurvelenskaplig och teknisk fakultet kandärför förutses minska under ytterligare . Gruppen studerande iåldrar ökar fortfarande sin andel. Antalet examinerade inomgrundutbildningen har /72 totalt sett hållit sig omkring 15 000årligen. För de fria fakulteternas del har dock examinationen under hela dennaperiod minskal. Denna trend antas fortsätta . Den nedgång inyrekryteringen av forskarstuderande som märkts de senasie åren väntasfortsätta. beräknas ca 1 700 studerande ha påbörjatforskarutbildning. Den kraftigaökningen av anlalet forskarstuderande under sista hälften av 1960-lalet harännu inte resulterat i en motsvarande ökning av examinationen. Examinationenuppgick till ca 1 100. Färre kvinnor än män fortsätter iforskarutbildning efter avslutad grandutbUdning. När det gäller dengrundläggande utbildningen framhåller UKÄ att beslutet om en högskolereformslår fast att en viklig uppgift' är och blir alt anpassa utbildningensorganisation och former så att återkommande ulbildning underlättas. UKÄ angernågra huvudlinjer i denna utvecklingsprocess. Utifrån redovisadebasfakta konstateirar UKÄ att förändringar i re- kryteringsmönslret till högskoleutbUdning redan kunnat konstateras fnenatt alltjämt skevheler i tillströmningen kvarstår som måste motverkas. Kvinnornaär underrepresenterade i högskoleutbildningen totalt sett och -särskUt i sådanautbildningar som leder till högre betalda yrken. Den sociala snedrekryteringenär alltjämt markant. UlbildningstillfäUena är oftabegränsade lUl ungdomsåren: Kraftiga regionala skUlnader i rekryteringen lillhögskoleutbUdningen kvarstår. Mot denna bakgrand finner UKÄ delnödvändigt ått planeringsarbetet inriktas på att öka möjligheterna tUl högskoleutbildning för skildagrupper oberoende av geografiska förhållanden, kön,socialgruppstillhörighel och ålder. Detla kräver samordnade åtgärder avutbildningspolitisk; arbetsmark- nadspolilisk, socialpolitisk och kullurpolitisk natur. UKÄ visar på vik tiga reformer av denna karaktär som genomföris och nämner bl. a. lagstiftning som möjliggör ledighet för studier, förbätt rat studiestöd för vuxna saml de av statsrnakterna fastiagda nya rikt linjerna för kulturpolitiken. ' Den vikandetillströmningen till malematisk-naturvelenskaplig och teknisk utbildning finnerUKÄ oroande, då man kan förutse svårigheter Prop.1975/76:100 Bilaga 10 289 atltiUgodose samhällets behov av personer med sådan utbildning. UKÄ söker, bl. a.i samarbete med , finna ålgärder i syfte att öka intresset förnaturvetenskapliga studier. har universiteten, i försia hand de fUosofiskafakulteterna, gjort stora ansträngningar alt successivt anpassautbUdningsut-budet till nya studerandegmppers krav. SärskUt angeläget har manansett det vara att snabbt kunna tillgodose efterfrågan inom nya problemområden.Man har även genom alternativa studiekurser sökt möta skilda behov avfortbildning och vidareulbildning. De nya studerandegrupperna släller krav på förändringaräven av utbildningsformerna och särskUda stödåtgärder är i många faU nödvändiga.Sådana stödåtgärder har visat sig ha en positiv effekt på studieresultat ochstudiemiljö. UKÄ föreslår att särskilda medel ställs till förfogande för slöd-och innovationsålgärder inom gmndläggande utbildning vid universitet ochhögskolor. Medlen bör i första hand avse grundläggande ulbildning vid defilosofiska fakulteterna, men även andra fakulteter bör kunna komma i fråga.Medlen bör kunna användas för både planering och genomförande av åtgärder förslöd och innovation inom den grundläggande utbUdningen. UKÄ beräknar förändamålet , varav . motsvarar belopp som budgelåret1975/76 utbetalas i enlighet med bestämmelsen om grund-kostnadstillägg inomautomatikbestämmelserna. Denna bestämmelse skulle vid ett genomförande av UKÄ:sförslag inte gälla /77. I delta sammanhang erinrar UKÄ också om problemen inomfilosofisk fakultet för de små enhetema, dvs. fUialerna och universiteten iUmeå och , Nedgången i studerandeantalet, som inneburit en kraftigminskning av tillgängliga resurser, har gjort del allt svårare att tillgodoseoch planera elt utbUdningsulbud som svarar mot efterfrågan framför allt vid denämnda enheterna. Dessa svårigheler bedöms få ökad aktualitet budgetåret1976/77 tUl följd av beräknad fortsatt nedgång i sluderandeantalet. UKÄföreslår därför att fortsatt slöd skall ulgå till s. k. små enheter ochberäknar beloppet /77 till 4,6 milj. kr. I avsikt alt stödja en utveckling mot högskolansinternationalisering har UKÄ utarbetat elt särskUt handlingsprogram som omfattaren fyra-årsperiod. Som grund för detta ligger förslag från den av UKÄ år 1972tillsatta internationaliseringsutredningen. Utredningen såg en ökad inleraalionaliseringav all universitetsutbildning som den centrala uppgiften. I sitt belänkande(nr 21, 1974) Utbildningens internalionalisering föresloguiredningen åtgärder inom tre huvudområden nämligen internalionalisering avutbildningens innehåU, fack-språklig UlbUdning samt internationellt utbyte. UKÄanger inlema-lionaliseringsmålen som altitydmål, kunskapsmål och färdighelsmål.I 1975/76:100 Bilaga 10 290 den fortlöpande översynen av högskoleutbildningens innehåll avser UKÄatt verka för att grundtankama i utredningsförslagen tas till vara; Genomfackspråklig utbUdning bör alla högskolesluderande ges möjlighet atlvidareutveckla eller fördjupa språkkunskaperna inom sitt fackområde.Utbildningen skall omfatta dels poänggivande kurser, som kan ingå i olika examina, dels sådan undervisning somulgör träning och tilllämpning av språk- och fackkunskaper.Utbildningen bör erbjudas högskolestuderande, lärare och forskare, övrigpersonal samt redan yrkesverksamma utanför högskoloma. Enligt förslaget skallde språkveten-' skapliga institutionerna normalt anordna kurserna och därvidnära samarbeta med berörda fackinstitutioner. Elt av deviktigaste medlen för att internationalisera utbildningen anser UKÄ vara enkrafiig ulbyggnad av del internationeUa utbytet. Hinder av formell ochadministrativ art för studier, forskning och tjänstgöring utomlands börundanröjas. Utbytesverksamheten bör enligt UKÄ konkret utformas på lokal nivå. UKÄ föreslåratt ett särskilt anslag anvisas för den intemationella verksamheien inomuniversitet och högskolor samt att särskilda Ijänsler för gästlärare inrättas.För /77 beräknar UKÄ kostnadema för åtgärder för'högskoleutbildningens internationalisering till 5 milj. kr. och för hela fyraårsperioden lill 20,9 mUj. På UKÄ:s initiativ har bedrivitsförsöksverksamhet med pedagogisk utbildning av universitetslärare. UKÄhar biståtts av en referensgrupp av universitetslärare. Erfarenheler frånverksamheten har dokumenterats i UKÄ-rapportema nr 6 a och 6 b, 1974. UKÄlägger nu fram ett handlingsprogram för lärarutbildning m. m. som upptarintroduktionskurser, pedagogiska idékurser, ämnesanknulna kurser samtpedagogiska seminarier. Kurserna fördelar sig på 12 anställningsår.Deltagandet skall vara obligatoriskt och utgöra en del av universitetslärarensarbetsuppgifter. Förslaget lar sikte på de lärare som nyanställs fr. o. m. den1 . Nuvarande pedagogiska utbUdning förutsätts bli bibehåilen inuvarande omfattning. Enligl förslaget bör all personal med undervisnings- och handledningsuppgifter ocksådella i de återkommande pedagogiska seminarierna. UKÄ förulsäller attinstitulionerna skall kunna få kompensation för bortfall av undervisnings- ochsjukvårdsresurser vid lärares dellagande ipedagogisk utbildning. En kostnadsberäkning visar att utbildningsorganisationenfulll utbyggd kommer att kosta närmare 17 milj. kr. När det gällerforskningen tar UKÄ i sina förslag till anslagsframställning först upp frågorsom rör den sektorieUa forskningen. UKÄ betonar därvid all uppgiften altfungera som en organisation för den obundna grundforskningen även ifortsättningen måste vara en huvuduppgift för universitet och högskolor. Dockbör enligt UKÄ:s mening 1975/76:100 Bilaga 10 29] ökad verksamhet inomsektorsforskningen kunna innebära avsevärd? fördelar även föruniversitetsorganisationen. Slrävan altförbättra arbetsmiljön och krav på alt denna skall utfor- mas med utgångspunkt i människans behov samthennes fysiska och psykiska förutsättningar har kommit till uttryck iolika initiativ från samhällets sida.