prop · FZ03189 · 1975-12-31 00:00:00 — Därför är det enligtöverbefälhavaren väsentligt att verksamheien inte regleras genom föreskrifter ividare mån än vad som bedöms oundgängligen nödvändigt. Överbefälhavaren förutsätteratt den särskilda inhämtningen tillförsäkras möjlighet att också i fortsätlningenkunna verka självständigt under dessa betingelser. Enligt överbefälhavarenligger det i sakens natur att man förden särskilda inhämtningen måste tillämpa intebara särskild organisation och fristående gruppering utan också helt andraarbetsformer och rutiner än vad som gäller för försvarsstaben. Överbefälhavarenansluler sig i princip lill vad uiredningen har uttalat om utnyttjande av inhemskthemligt malerial. Han framhåller emellertid alt IB av sekretesskäl sällanuttömmande kan redovisa bakgrunden till en begäran om sekretessbdagd informaiion.Enligt överbefälhavaren är det därför angelägel att det skapas former somgördel möjligt för IB att vid behov få ta del av hemligl malerial, t. ex.personakter, även om bara en begränsad del av motiven kan läggas fram förberörd myndighet, Konlrollbehovel kan enligt överbefälhavaren tillgodoses genomden insyn som den föreslagna underrätlelsenämnden förutsätts få. Överbefälhavarenfinner att utredningens påpekande att försvarsstabens underrättelseavdelningoch försvarsgrensstabernas underrättelseenheter inte i Önskvärd utsträckninghar kunnat fullgöra de många arbetsuppgifter som har ålagts dem är viktigt.Överbefälhavaren understryker att bristen på bearbetningsresurser blir än merpåtaglig genom att informalionsfiödet ökar fortlöpande. En avsevärd del avinformationsmaterialet kan enligt överbefälhavaren över huvud taget inte bearbetas.Viktiga underrättelser kan därför förbises. Utredningenlar i betänkandet upp eftersläpningen med presentation av vissa underrättelseri handboksform. anser att del inle klart framgår avbetänkandet vilken omfallning handböckerna skall ha och vilka myndigheter somskall ha det formella ansvarel för dem. De brister som utredningen har pekat påi detta avseende visar enligt materielverkets uppfallning att det ärmaterielverkets och inte i första hand för-svarsgrenssiabernas bearbelningsresursersom behöver förslärkas. Enligt materielverket hänger problemen också samman medde brister i försvarsstabens uppföljnings-och utvärderingsresursersomutredningen haranmärkt på, Uiredningenpekar på att ökad effektivitet borde kunna åstadkommas vid bearbetningen av underräiidsemaierialeiom datateknik las i an- 1975/76:189 69 språkmera än vad som är fallel f n. Överbefälhavaren anseratt erfarenheterna av desyslem som finns i drift klart visar behovet av att kunna utnyttja denna teknikvid registrering, lagring och annan behandling av underräitelsemaierial. Förattkunna vidareutveckla dalamaskinstödda system krävs emellertid enligtöverbefälhavaren ekonomiska insatser. Överbefälhavaren har också tagit medsådana i sin programplan. Överbefälhavaren framhåller all del pä lång sikt kanbli nödvändigl även för IB att utnyttja datateknik för sina särskilda behov avinformationsbehandling. Cheténför armén pålalarsom en brist all endast delgivningen av materialet från IB ochinle del omfattande behovet av delgivning och serviceverksamhet bl, a, iförbandsproduktionen har behandlats av utredningen. Denna brist torde enligtarméchefen ha påverkat utredningens överväganden. Utredningenföreslår all underräitelseledningens nivå höjs genom alt en befallning som underräiielsechefinrättas i försvarsstaben med samma tjänsteställning som souschefen i staben.Överbefälhavaren anser all en sådan förändring inte i den grad som utredningenanför skulle öka underrättelsetjänstens auktoritet i förhållande till andraverksamhetsgrenar och dess möjligheteratt dra lill sig duglig personal.Överbefälhavaren framhåller vidare all del inie bör finnas fler generaler ännu i försvarsslaben, Enligl överbefälhavaren talar ingenting för alt underrällelsechefenbör stå kvar i Ijänsi längre än lill , Chefenför armén anser an ulredningensförslag till nivåhöjning innebär en övervärdering av underrättelsetjänsten iförhållande till andra stödfunktioner. Chefenför marinen delar utredningens uppfattning att underrättelsetjänsten är en väseniligstödfunktion och all dess nivå i ledningsorganisationen bör höjas. Chefen förflygvapnet intar samma ståndpunkt. anför allförändringen kan vara motiverad. Uiredningenbedömer all resurserna för underrättelsetjänstens ledning inte är lillräckligaf n. och föreslår all nuvarande lednings- och beredningsorgan förs samman ochförstärks saml knyts direkl lill underrällelsechefen. (3veröe/ö//7avö/'e/;delar ulredningens uppfaltning om behovet av ytterligare ledningsresurser.Överbefälhavaren anser dock all uiredningen i della sammanhang inle tillräckligthar behandlat frågan om inriktningen av källorna. Försvarsstabensunderrättelseavdelning har enligl överbefälhavaren inte kunnat klaradenna uppgift i önskvärd omfattning på grund av personalbrist. Enligtöverbefälhavarens uppfattning måste möjligheten att inrikta källornasäkerställas i den centrala ledningen för underrättelseljänslen. Prop.1975/76:189 70 anser alt en på vissl sätl uppbyggd grupp bör ingå iunderrättelsechefens ledningsenhet för att leda den tekniska underrättelsetjänsten.Materielverket lämnar vissa förslag lill arbetsuppgifter och arbetsformer förgruppen men anser att mera detaljerade förslag bör anslå tills det finns ett organisationsförslagför de centrala staberna. Också chefen för flygvapnet och försvaretsforskningsanstalt framhåller all en central led-ningsenhel bör innehållasärskilda resurser för ledning av den lekniska underrättelsetjänsten. Utredningensförslag till ce n t ra I i se r i n g av bearbetningsresurserna biträds avöverbefälhavaren, chefen för flygvapnet, och försvaretsradioanstalt med vissa invändningar och reservationer. Överbefälhavarenanser att enbart ell sammanförande av resurser inte kan undanröja bristerna påbearbetningssidan. Ytterligare resurser måste enligl överbefälhavarentillföras, Enligl överbefälhavaren behövs t, ex, en utvecklings- ochdriftenhet för databehandling av underrättelser i försvarsstaben. Chefenför flygvapnet konstaterar all resurserna för grundbearbetning av underrättelserinle ökar totalt sett vid ett genomförande av ulredningens förslag. Däremoi kande möjligen utnyttjas bätlre än . Försvarsgrenscheferna måste dockalltjämt ha resurser främst för att ytterligare bearbeta försvarsstabensunderrättelsematerial för förbandsproduktionen. Flygvapenchefen anseratt dettaförutsätter en personalförstärkning, vilkel utredningen inte har beaktat.Chefen för fiygvapnei framhåller vidare alt del bör övervägas om inle också bearbelningsresursernainom den lekniska underrättelsetjänslen helt eller delvis skall föras övertill försvarsstaben. Denföreslagna centraliseringen kommer eniigl all starktinverka på de kontaktytor som materielverkets underrätielsecentraler har byggtupp, främst mot försvarsgrensslaberna men också mol försvarsslaben.Materielverket anser därför att det är nödvändigl att beakla hur den lekniskaunderrättelsetjänslen bäst skall kunna anslutas till den nya centralaorganisationen och hur de uppbyggda kontaktytorna skall kunnavidareutvecklas ulan några effektföriusier. Organisatoriskt kan man länka sigatt materielverkets bearbetningsresurser ansluts till försvarsstaben.Materielverket anser dock inte att detta är nödvändigt för all verksamhetenskall fungera lillfredsslällande. 1 stället bör resurserna för hela den tekniskaunderrättelseljänsten förstärkas som materielverket lidigare har förordai. Försvaretsradioanstalt anser alt den föreslagna förstärkningen av den centralabearbetningen är nödvändig. Härigenom kan resultatet av signalspaningen tas tillvara bättre än . Det nödvändiga samarbetet mellan inhämtande ochbearbetande experter kan vidare utvidgas och fördjupas. Detta måsle enligtradioanstalten vara till gagn för underrättelseljänslen i dess menar alt en samordnande ledning av hög kvalitetär viktigare än en centralisering av bearbetningsresurserna. ChefenJör armén anser alt den föreslagna centraliseringen av bearbel- Prop.1975/76:189 71 En sådan lösning ulgår enligl arméchefen alltför ensidigt från underrältelsebehovenför förvarningsfunktionen. För personal som leder utvecklingen av krigsförband,materiel och utbildning måsle motståndaren och slridsmiljön enligl arméchefensuppfattning vara en levande verklighet. Chefen för armén anser alt detta inlegår att åsladkomma genom inläsning av periodiska sammanfattningar ochslutsatser om utges av en sammanhållen underrättelseenhet. Det kräver i ställetaktivt dellagande framför allt i studieverksamheten. Genom alt följa ulvecklingeni länder med försvarspolitiska förhållanden liknande våra får vi också idéersom är värdefulla för utvecklingen av vårt försvar, Enligl arméchefen har dessaslora fördelar med vår nuvarande organisation inte betonats tillräckligt av utredningen. Utredningenframhåller att inriktning av underrättelseljänslen skall göras av debefattningshavare inom försvarsmakten som har behov av underrättelser.Arméchefen anser att della inte kan tillgodoses om underrättelsetjänstencentraliseras. Han anser alt n-iyndigheter utanför försvarsslaben måste ha egnaresurser som kan inriktas och ledas med hänsyn till verksamheten inom resp.ansvarsområde. Chefenför marinen framhåller att förslagen lill ändrad organisation noggrant börövervägas av försvarsmaktens ledningsutredning, främsl med hänsyn till detotalt sett begränsade resurser som underrättelsetjänslen har ochsannolikt kommer att förfoga över . Enligt marinchefen är det inte alltidså alt en centralisering av tillgängliga resurser leder till ökad effekt. Enöverföring av försvarsgrenschefernas bearbetningsuppgifter och resurser tillförsvarsstaben ger enligt marinchefens uppfattning knappast någon verkan. Viden sådan åtgärd bedömer chefen för marinen att försvarsgrenscheferna tvingasatt fylla på sina kvarstående bearbetningsresurser, Ifråga om den inre organisationen av en central be-arbetningsenhel anför chefenför Jlygvapnet att kravei på specialkunskaper är så omfatiande inom fiygförbandenatt personal med kunskaper inom detta område inle bör delas upp på andrabearbetningsområden. Han kan därför inle biträda förslaget all bearbetningsenheienskall delas in geografiskt i slällel för som efler ämnesområden.Överbefälhavaren ulgår från all förslag till en lämplig organisation avenheterna under underrällelsechefen får las upp i samband medledningsutredningens arbete efter ytteriigare överväganden inom försvarsstaben. BeträffandelB:s organisatoriska anknyining anser över-befälhavaren att byrån inte skallinordnas i försvarsstaben, som utredningen föreslår, utan ges en friareställning, Enligl överbefälhavarens uppfattning har hillilis rådandelydnadsförhållanden varit till gagn för verksamheten, särskill vid kontakterutomlands med bl, a, andra underrättelseorganisationer, Underrätldsepersonal iallmänhel bör enligl överbefälhavaren inle ha direkla kontakter med denpersonal som arbetar vid IB, Överbefälhavaren bedömer att samordningen mellansektion 2 i försvarsstaben och IB kan Prop.1975/76:189 72 utförasav sektionschefen och, då det är nödvändigt, av chefen för försvarsslaben. Chefenför armén anser att IB bör vara underställd överbefälhavaren och ha en egenorganisation uianför försvarsslaben. Arméchefen delar inle heller utredningensuppfattning all underrättelsechefen skall vara IB:s öppet redovisade chefDetta skapar enligt arméchefen en oklarhet i ansvarsförhållandena som inte ärgodtagbar. Det försvårar också - liksom en organisation med byrån inomförsvarsstaben - byråns säkerhetstjänst, kontakter med utländskaunderrättelseorganisationer och allmänna verksamhet påett sätt som ärallvarligt för arbelseffekten. Försvaretsforskningsanstalt anför all ulredningens förslag om IB:s framlida lydnadsställningm, m, är ägnade att minska en sådan jämförelsevis extrem organisations möjligheteierall verka. Chefenför marinen ansluler sig lill ulredningens bedömning all IB bör inordnas iförsvarsstabens organisation. Överbefälhavarenbiträder förslagel att juridisk expertis skall kunna ställas till lB:sförfogande och att nödvändiga medel för detta anvisas. Deremissinstanser som har yttrat sig över utredningens förslag all inrätta en försvarelsunderrättelsenämnd biträder förslagel eller förklarar all de inte villmotsätta sig del. Chefen for armén anser all förslaget är välbalanserat. Hanbedömer att nänindens verksamhet inle kommer att påverka överbefiilhavarens möjligheleralt effektivt leda och samordna underrättelsetjänsten. Nämnden kommer istället enligt arméchefen alt öka förtroendet för verksamheien, vilket enliglhonom är av grundläggande betydelse. Överbefälhavarenbiträder förslagen om underrätielsenämndens funktion, organisation m, m. Hanframhåller att experter och sakkunniga i nämnden av säkerhetsskäl bör utnyttjasmed största återhållsamhet. Enligt överbefälhavarens uppfattning bör del blandnämndens första onigång ledamöler ingå personer som har tillhört underrällelseulredningen. Försvaretsradioanstalt framhåller att dess verksamhel styrs av olika direktiv ochanvisningar. Verksamheten redovisas i programplaner ochårsredovisningar lill regeringen. De särskilda revisorerna har tillgång till deupplysningar de önskar inte bara om förvaltningen utan också om underrättelsetjänsten.Något behov av ytterligare möjligheter lill insyn och kontroll finns enliglradioanstalten inte fördess verksamhet. Radioanstalten anser sig dock inle hanågon anledning att motsätta sig att en underrällelsenämnd anser alt ulredningens förslag lilikontrollåtgärder inte är övertygande till alla delar. 1975/76:189 73 Ekonomi- och arkivfrågor m. m. Överbefälhavaren delar ulredningens uppfaltning att det ärolämpligt alt generellt särredovisa kostnaderna för underrättelsetjänsten. Han instämmerockså i bedömningen att kostnaderna för IB inle bör redovisas öppet. Han bilrädervidare ulredningens förslag att kostnaderna för all fast anställd personal vidförsvarsstabens underrättelseavdelning skall budgeteras över försvarsstabensprimäruppdrag till allmän ledning och förbandsverksamhet. Överbefälhavaren anser i likhet med uiredningen att olikaslag av i ä c k -organ är nödvändiga för IB:s verksamhet, Liksoni uiredningenanser han också all del är viktigt all de ekonomiska reglerna för denna del avverksamheten är entydiga och att efterföljden kontrolleras noga, Överbefilhavarenförstår utredningens principiella syn all delat ägande mellan slalen ochprivatpersoner inte bör få förekomma i fråga oni bolag, fastigheter o, d. menanser alt delta inte får gälla generelll. Liksom krävs enligt överbefälhavarenolika formerav ägande. Vilken form som skall väljas får enligtöverbefälhavarens mening beslämmas i saniråd med den som reviderar ekonomininom detta specialområde. Förslaget alt inrätta ett särskilt fack för underrättelseljänslenfår ell övervägande negativt mottagande. Överbefälhavaren anser att de olika un-derrältelsefunktionernaskiljer sig så avseväri från varandra alt del knappast är möjligt att inordnaalla aktiviteter i ett fack enligt planerings- och budgetsystemets definition.Nuvarande planerings-och budgeleringsförfarande medger dessutom atterforderliga uppgifter tas fram vid behov. Liknande synpunkter förs fram och chefen för armén. Även chefen för marinen motsättersig förslaget. Chefen för flygvapnet framhåller att ell fackansvar för överbefiilhavareni fråga om underrättelsetjänsten måste avgränsas till enbart inhämtning,bearbetning och delgivning. Del bör således inte onifatla t, ex, försvarsgrenschefsproduktion av underrättelseenheter för den egna krigsorganisationen. Överbefälhavaren anser att utredningens förslag om arkiveringoch gallring av underrättelsehandlingar är lämpligt. Chefen for armén delarutredningens uppfaltning att skyddel av källor skall gå före forskningens behovvid bedömningen om handlingar vid IB skall förstöras. Arméchefen anser dock allsådana handlingar bör förstöras redan efler ell år. De remissinsianser som har yttrat sig över ulredningensförslag i personal-och utbildningsfrågor delar ulredningens grundsyn på dettaområde men kommer i vissa fiill med detaljanmärkningar. Prop.1975/76:189 74 Överbefälhavaren och chefen för armén understryker att r ek r y 1 e r i n g -e n av personal lill IB måsle ägnas särskild omsorg. Enligtöverbefälhavaren och arméchefen är det vikligl att denna personal"handplockas" med omdöme. Överbefälhavaren, chefen för armen och chefen för jlygvapnetansluter sig till ulredningens uttalanden om behovet av en bättre utbildning avunderrättelsepersonalen. Överbefälhavaren anser dock alt IB-personalen börskiljas från övrig underrätldsepersonal i utbildningshänseende med hänsyn lillde särskilda krav som lB:s inhämtning av underrättelser släller. Enligtöverbefälhavaren bör IB svara för utbildningen av den egna personalen, 1lämplig ulsträckning bördock en central underrältdseutbildning utnyttjas. Överbefälhavaren kan inle tillstyrka ulredningens förslagalt a n s t ä 11 -ningsliden för personal vid IB allmänt skall vara 12-15 år.Vissa av de anställda har enligt överbefälhavaren sådana arbetsuppgifter altdel med hänsyn lill risken för avslöjande kan vara olämpligt all de stannar ianställningen under så lång lid som uiredningen föreslår. Andra kan och börstanna . Överbefälhavaren och chefen för armén anser all särskildaåtgärder måste sältas in för all åsladkomma säkerhet och trygghet för denpersonal vid IB som måste lämna sin anställning före normal pensionering. Båda myndighelernaanser att man inle bör använda sig av personalnämnderna i dessa Udl. Försvarels maieridverk tar upp förhållandena för den civilapersonalen vid verkels underrätielsecentraler och påpekarail lönerna för dennapersonal sällan motsvarar arbetets svårighetsgrad. anser alt I,ex, ett s, k, högsilönesystem skulle ge bättre fiexibilitet och öka möjlighelernatill punktinsatser. Genomförandet av utredningens förslag m. m. Överbefälhavaren understryker att underrättelsetjänstensorganisation bör bestämmas slutgiltigt i samband med den pågående översynen avstabsorganisationen. Han anser dock alt regeringen bör ge viss inriktning beträffandeIB:s lydnadsförhållanden. Chefen för marinen föreslår att försvars-maklens ledningsulredningpå nyll granskar underrättelsetjänstens organisation, I fråga om de kostnader som föranleds av utredningensförslag pekar överbefälhavaren på alt de förstärkningar som behövs inomunderrättelse-området bör vägas mot andra behov. Liknande synpunkter har chefenfor armén som framhåller all vi måsle vara mycket återhållsamma med allakostnader som inte har direkl krigsavhållande effekt. Underrättelsetjänstens grunder och nuvarande förhållanden Underrälidseljänsi innebär vanligen verksamhel som syftartill all kartlägga främmande makters förhållanden. Prop.1975/76:189 75 se tjänsl avses i regel sådan verksamhet som organisatoriskt är knuten till ell landsförsvarsmakt. Enav vår militära underrättelsetjänsts uppgifter i fredstid är all ge regeringenoch försvarsledningen den förvarning som behövs för att vårt värnpliktsförsvarskall kunna mobiliseras och göras stridsdugligt för alt möta ett angrepp.Underrättelsetjänsten skall vidare lämna underiag för vår k r i g s p I a n I äg g n i n g i form av kunskap om länkbara motståndares militära resurser,organisation, taklik och utrustning. En tredje uppgift för vår militäraunderrättelsetjänst är all bidra med underlag för försvarsmaktens långsiktsplaneringi ett perspektiv . Underrättelsetjänsten skall också lämna underlagför beslut om försvarsmaktens ingripande vid g rä n s k rä n k n i n g ar, Överbefälhavarenskall enligt sin instruktion (1968:408) leda underrättelsetjänsten inomförsvarsmakten. Han biträds därvid av försvarsslaben. Inom denna bereds frågorom underrättelsetjänst vid underrättelseavdelningen i sektion 2. De enheter som har tillhuvudsaklig uppgift att i n h ä m t a underrättelser är försvarets radioanstaltoch överbefälhavarens enhel för inhämtning av underrättelser med s, k,särskilda medel, IB, Övriga inhämlningsenheter är försvarsattachéerna, somlyder under chefen för försvarsstaben, samt militärbefälhavarna (inkl, chefenför första flygeskadern) som svarar för underrättelsetjänsten inom sinamilitärområden. Underrättelser inhämias dessutom av civila enheter somutrikesdepartementet, polisen, tullen och lotsverket. Den del av inhämtningensom består i genomgång av allmänt tillgängligt material bedrivs vid fierastaber och myndigheter. Huvudorganetför bea rbe t n i ng av militära underrättelser är försvarsstabensunderrättelseavdelning. De olika ämnesområdena har dock delats upp så altvissa underrättelser bearbetas vid försvarsgrensstaberna samt, vad gäller dentekniska underrättelsetjänslen, vid , försvaretsmaterielverk, fortifikaiionsförvaltningen och försvarets sjukvårdsstyrelse. Försvarsstabensunderrättelseavdelning är både överbefälhavarens stabsorgan vid ledningen av underrätielseljänstenoch hu-vudunderrätlelsemyndighet för bearbetning av underrättelser inom vissa ämnesområden.Vid avdelningen inhämias dessutom öppen information, 1. ex, genom litteratur-och tidskriftsstudier. Detunderrältelsematerial som kommer in till avdelningen från olika källor bearbetasvid detaljer som är underställda en gemensam produktionsledare. Vid avdelningenfinns vid sidan av bearbeiningsdetaljerna en ceniraldeialj. vars personalbiträder chefen för sektion 2 och chefen för underrättelseavdelningen med bl,a, samordnings- och budgetfrågor. Underrättelsetjänstenvid försvarsgrensstaberna omfattar främst bearbetning av underrättelser inomvissa ämnesområden och planläggning av un- Prop.1975/76:189 76 derrällelsetjänsteninom den egna försvarsgrenen. Försvarsgrenscheferna har i fred ansvar också förinhämtning av underrättelser genom publikationsstudier, iakttagelser vidutländska militära besök här i landet, iakttagelser vid tjänsteresor utomlandsoch iakttagelser som kan göras vid samverkan med civila myndigheler. Denämnda uppgifterna utförs inom arméstaben avenlaklik-och underrättelseavdelningsom ingår i sektion 1 i staben. Underrättelsetjänsten vid marinstabenhandläggs vid underrättelse- och säkerhetsavdelningen, Äveniflygsiaben bedrivsunderrättelsetjänsten vid en underrättelse- och säkerhetsavdelning. Försvaretsradioanstalt har lill uppgift främsl all utöva underrättelseverksamhet riktadmot telesändningar och alt ulveckla den lekniska materiel och de metoder sombehövs för anstaltens verksamhet. Radioanstaltenär en självständig myndighet inom försvarsdepartementets verksamhetsområde.Chef föranstalten aren generaldirektör. Radioanstalten saknar verksstyrelse.Anstalten är organiserad på en produktionsavdelning, en administrativ enhel, enleknisk enhel, en utbildningsenhet och ett planeringssekretariat. Överbefälhavarenmeddelar anvisningar för den närmare inriktningen av verksamheien vidradioanstalten, I frågor av särskild betydelse för ellerrikspolisstyrelsen skall överbefälhavaren dock samråda medkabinettssekreteraren resp, rikspolischefen, IB har till uppgift att med andra s, k, särskilda medel än signalspaning inhämtaunderrättelser om främst utländska militära, mililärpoliiiska och miliiärgeografiskaförhållanden. Byrån har sill ursprung i den sektion vid försvarsstabensunderrättelseavdelning som organiserades under för att mötade ökade kraven på underrättelser från vårt närområde. Den var till en börianunderställd chefen för försvarsstaben, I samband med att staben år 1968upphörde all vara självständig myndighet ställdes IB direkt underöverbefälhavaren. Underde försia åren svarade IB för att både ulrikesunderrätlelser och säkerhetsunderrätielserinhämtades. Omkring upphörde dock byrån med att här i laridet inhämiaunderrättelser av det sistnämnda slaget, lB:sorganisation och arbetsuppgifter regleras i Beslämmelser för tjänsten vid IB (BIB),I fredstid är IB indelad i arbetsenheter. Den direkla ledningen av IB utövas aven chef som har avdelningschefs tjänsteställning.