prop · FZ03122 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:122 Regeringens proposition omomorganisation av förenade fabriksverken, m. m. Regeringenföreslår alt antaga de förslag som har tagils upp i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås rikllinjer för inriktningen av förenade fabriksverkensverksamhet samt ny organisation för verket. Vidare föreslås alt verksamheienvid Centrala beklädnadsverksladen i och Åkers krutbruk avvecklas. Eltinvesleringsanslag på 65 milj. kr. föreslås till investeringar hos /77. I 1975/76. Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenAndersson, , , , , , , ,, , , , , Proposition om omorganisation av förenade fabriksverken, m.m. 1975/76:100 (bil. 15 s. 260) har regeringenföreslagit atl, i avvaktan på särskUd proposition i ämnet lillByggnader och utrustning inom fabriksverkens fond för /77beräkna ett invesleringsanslag av 32,2 milj. kr. Jag anhåUer att nu få ta uppdessa frågor. Förenade fabriksverken (FFV) är ett affärsdrivande verk,som inrättades under namnet försvarels fabriksverk genom beslut av (prop. 1943:180, SäU 1943: 2, rskr 1943: 319). Inom verket sammanfördesvissa till försvarsväsendet hörande fabriker och industriella anläggningar m. m.Sålunda överfördes ammunitionsfabrikema i (), och Zakrisdal() samt Åkers kralbruk, stads gevärsfaktori ()och Centrala torpedverksladen (). TUl verket fördes också tre av arménoch marinen drivna tvätt- och reparalionsanslaller samt två beklädnadsverkstäder. Verksamheten vid FFV har sedan verket bildades starktökats. Detta har skett såväl genom en utökning av de från början befintligaverksamheterna som genom alt nya verksamhetsgrenar har tagils upp och nyaarbetsuppgifter har tiUförts verket. Vidare har till FFV loiutits någraföretag, för vilka verket förvallar statens aktier och ägarandelar. Med stöd av givna bemyndiganden tillkallade jag i aprU1972 sex sakkunniga med uppdrag att utreda den framtida verksamhetsinriktningenm. m. för FFV. De sakkunniga fick i uppdrag all utreda frågor » Ledamöter förbundsordföranden ,ordförande, förste ombudsmannen , generaldirektören , direktören , förbundsordföranden ochdepartementsrådet . 1975/76:122 3 omsåväl produktion och produkter som organisation och företagsform för FFV. Desakkunniga, som antog benämningen FFV-utredning, avlänmade i juni 1974sitt betänkande (SOU 1974: 38) FFV Förenade fabriksverken. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av överbefälhavaren (),(), statskontoret, (),, (), förenade fabriksverken (FFV),affärsverksdelegationen, Försvarets civUa tjänstemannaförbund (FCTF),i (LO), som bifogat yttranden från , , Svenska Kommunalarbetareförbundetoch , , (), , , Sverigesakademikers centralorganisation (), (),, , som bifogat yttrande från de fackliga organisationemavid företaget, och (). Dessutom haryttranden kommit in från statens personalnämnd (SPN), ,i , kommun, kommun, Kalmarläns landsting, arbetarekommun och EskUsluna fackliga centralorganisation. 2 Nuvarande organisation 2.1 Ledning och uppgifter Enligtgällande instmktion för FFV (1965:840, ändrad : 1026) förvaltar FFVunder fabriksverkens fond redovisade fabriker, verkstäder och Ivälterier samlandra under fonden upptagna statliga kapilallUlgångar. Det ankommer på FFV altbedriva utveckling, tillverkning, försäljning och underhåll avförsvarsmateriel. Vidare ankommer del på FFV alt bedriva utveckling,tillverkning och försälj-nmg av civila verkstadsprodukter samt bedriva tvätlerirörelseoch försäljning av övertalig och kasserad materiel m. m. FFV uppbär och redovisarverkets inkomster samt bestrider därmed och med medel som i Övrigt står till förfogandeverkels utgifter. FFV uppför de anläggningar och byggnader som verket behöver. FFVleds av en styrelse. Ledamöter i denna är verkels generaldirektör och femandra ledamöter som regeringen utser särskilt. Härtill kommer representanterför de anställda. Bland ledamöterna förordnar regeringen en ordförande och envice ordförande. Generaldirektören är chef för . Vid FFV finns en tekniskdirektör som är generaldirektörens ställföreträdare. Huvudkontoretär förlagt till EskUsluna. Enligt fastställd organisation ärhuvudkontoret indelat i avdelningar. F. n. till- Prop.1975/76:122 4 lämpaspå försök en organisation där huvudkontoret är indelat i ett antal koncemstaber.I finns också elt Ivätteriernas centralkontor, som är en särskild driflsledningför FFV:s Ivälteriverksamhet. FFV skall följa de direktiv som ÖB meddelar förkrigsplanläggningen i fråga om de verkstäder regeringen bestämmer. Delokala enhetema beslår, av fabriker, i fortsättningen benämnda' tillverkandeenheter, av underhållsverksläder, Ivälterier och överskotts-försäljningen.Enheterna har, i en del fall sammanförda i grupper, indelats iproduktionsenheter och resultatenheter. En produktionsenhet har direkt ansvarför koslnaderna i sin verksamhet, medan ansvaret för intäkterna frånverksamheten och därmed förenade funktioner och i regel även produktutvecklingåvilar huvudkontoret. En resultatenhet har ansvar för både kostnader ochintäkter i sin verksamhet. Del inne-' bär all sådan enhet som regel harfunktioner för både marknadsföring och produktuveckling. Ammunitionsgruppenbeslår av Zakrisdalsverken i , som är huvudförelaget inom gruppen, ochav Vingåkersverken, , och Gällöverken, . Vid Zakrisdalsverkentillverkas ammunition för närpansarvapen, minor, raketer, ammunitionshylsor, ländrör,tändhaltar, pyroteknisk materiel m. m. Dessutom förekommer visslegotillverkning. förvärvade FFV elt mindre företag, AB Avimal, som tUlver-kadeländrör (prop. 8, SU 1970: 111, rskr 1970: 289). Den inom bolagetbedrivna verksamheien fördes över lill Zakrisdalsverken. Ca 700 personer varanställda vid under /75. Vingåkersverkenutför sammansättning av ammunition och gjutning av laddningar saml förstöring (störlning)av äldre ammunition. Gällöverken utför huvudsakligen hylsrevidering.Vingåkersverken hade 87 personer anställda under föregående budgetår och Gällöverken24. Ammunilionsgrappenär en produktionsenhet. Faktureringen från gruppen var 93,4 milj. kr. Vanäsverken,, tillverkar och sätter samman finkalibrig och viss mellankalibrigammunition samt spårljusammunition. Vanäsverken, som är en produktionsenhet,hade under /75 ca 290 personer anställda och en fakturering av40,2 milj. kr. Gevärsfaktoriet,, tillverkar finkalibriga vapen såsom gevär, automalkarbiner och kulspnitor.Vidare tillverkas granatgevär och pansarvärnspjäser. Bland civUa produktermärks främst jakt- och sport-skyttevapen samt komponenter tUl kylkompressorer.Därutöver förekommer viss legotillverkning avseende bl. a. styrspindelhus tillbUar. 1975/76:122 5 Gevärsfaktorietär en produktionsenhet. Antalet anställda under /75 var ca 420.Faktureringen uppgick till 55,5 milj. kr. Torpedverkstaden(CTV), , bedriver utveckling och tillverkning av torpeder samt utföräven reparationer, översyner och modemi-seringar av torpeder. CTV är en resultatenhet.Antalet anställda var ca 325 under förra budgetåret. Faktureringen uppgick till50,4 milj. kr. Åkerskrutbruk, Åkers Slyckebruk, tillverkar främst krut och vissa andra kemisk-tekniskaprodukter. Krutbruket tillverkar även vissa läkemedel och har produktion avförsöksdjur. Åkers kralbruk är en produktionsenhet. Under förra budgetåret varantalet anställda ca 130. Faktureringen uppgick till 21,8 milj. kr. Beklädnadsverkstaden(CBV), , tillverkar militära och civila uniformer saml vissapersedlar för användning inom sjukvården. CBV är en resultatenhet. /75 var antalet anställda 130 och faktureringen 10,8 milj. kr.I samband med en ökning av orderingången vid CBV övertog FFV i början av år1970 lokaler, maskiner och personal från etl konfektionsförelag i Ängelholm.Verksamheten bedrivs där i samverkan med CBV inom ramen för etl av FFV förändamålet bildal aktiebolag, Trivab konfektions AB. Verksamhetsområdetunderhåll omfattar teknisk konsultverksamhet och materielunderhåll avseendehuvudsakligen försvarsmateriel och då främst flygmateriel. Verksamheien ärinriktad på olika materielområden, nämligen flygplan, apparater och instrumenti flygplan, robotar och vapen, motorer, marklelemaleriel, basmaleriel och lelemätinslrument. Underhållsverkslädernafinns i (CVA), med filial i (CVAÖ) och i Malmslält (CVM), medfilial i . CVA överfördes från dåvarande flygförvallningen till FFV den 1 juli1967 enligt beslut av riksdag (prop. 1963: 114, SU 1963: 135, rskr1963: 319). , , överfördes CVM och den centralaflygverkstaden i (CVV) till FFV enligt beslut av riksdag (prop.1968: 109, SU 1968: 124, rskr 1968: 282). Verkstaden i har sedermeraavvecklats i enlighet med samma riksdagsbeslut.. Underhållsarbetet ärfördelat på verkstäderna så all CVA huvudsakligen utför underhåll av jet- och turboaxelmolorerlill flygplan, helikoptrar och stridsvagnar samt radarutrustningar, apparaterför robotar, elektroniska mätinstrument m. m. VidCVAÖ utförs främst underhåll av markbunden telemateriel, basmaleriel ochspecialfordon. Underhålloch översyn av flygplan och helikoptrar, instrument och apparater lill dessautförs vid CVM. I denna verkstad sker också viss tUlverkning, bl. a. av kapslaroch balkar för flygplansbeväpning, av bränsletankar, flyghjälmar, m. m. 1975/76:122 6 Verkstädemahar i en organisatorisk försöksverksamhet slagils samman tUl en imderhållssektorunder gemensam ledning. Sektom har ålagts resultatansvar. Under budgetåret1974/75 hade sektorn drygt 3 000 personer anställda. Faktureringsvärdet uppgicktill 308 mUj. TUl underhållsverksamhetenhör också , , som enligt beslut av riksdag (prop.1963:114, SU 1963:135, rskr 1963: 319) bildades under namnet AB TeleunderhåU.Aktiema i bolaget ägs till av staten. De förvaltas av FFV. Övriga av aktiemaägs av ett antal företag inom teleindustrin. Bolaget bedriver bl. a. tekniskkonsultverksamhet huvudsakligen åt försvarels materielverk. Vidare utförbolaget underhåll av marklelemaleriel för försvaret. och har även visstillverkning av egna produkter. Bolaget har en organisation för regionalservice för underhåll av datoratruslningar m. m. Bolaget hade ca 700 anställdaår 1974 och hade en omsättning av 66 milj. kr. FFV:sIvälteriverksamhet bedrevs från början i tre Ivätlerier främst för försvaretsbehov. Det förutsattes från början att tvälterierna till en del skulle kunnautföra tvätt åt vissa sjukvårdsinrättningar. Verksamheten har efter handstarkt ökat i omfattning. Den bedrivs nu i 15 tvätterier, som finns i ,, , , , , , , ,, , , , och . Av dessa tvätterier ägsfyra av olika landsting. Dessa tvätterier artenderas av FFV som svarar fördriften. Verksamhetenavser såväl vatlenlvätlning som kemisk tvättning. Vidare utförs lagning avbehandlade persedlar och även uthyrning av persedlar. Vid ett par av tvälteriernautförs skoreparationer m. m. för försvarets behov. Av verksamheten fallernumera på sjukvårds-inrältnmgarna, som sålunda på ett markant sätt harkommit att bli den dominerande kundgruppen. Densamlade tvätteriverksamheten hålls samman inom en sektor med resultatansvar.Inom denna finns fömtom tvätterierna ett tvälleriernas centralkontor iEskilstuna med vissa centrala ledningsfunktioner. En samarbetsorganisation medrådgivande funktioner har bildals. Den omfattar elt centralt tvätteriråd, och ett antal lokala tvätteriråd. I dessa är FFV,försvaret och landstingen representerade. /75 var drygt 2 300 personer anstäUda inom tvättseklorn. Pågrund av att antalet deltidsarbetande är stort, motsvarar detla ca 1 700heltidsanställda. Faktureringen under samma budgetår uppgick till 161,1 milj.kr. Prop.1975/76:122 7 År1960 bildades en enhet inom FFV för försäljning av krigsmaklens övertaliga ochkasserade tygmateriel. Verksamheien har breddats och omfattar nuäven överlahg och kasserad materiel från statliga myndigheler och andra.Dessutom säljs nytillverkade produkter från skyddade verkstäder och andra s. k.samhällsverksläder. Enligtkungörelsen (1973: 1210) om försäljning av övertalig eller kasserad materieloch inventarier skall i princip all försäljning av delta slag för statsverketsräkning ske genom försorg av FFV. Vidare skall i vissa fall enligt lag (1974:1066) om förfarande med förverkad egendom och hiltegods m.m. sådanl godssäljas av FFV. Överskollsförsäljningenär en resultatenhet. Dess försäljning sker från försäljningsställen i ,, , , och . Försäljningen uppgick /75 till 57,5 milj. kr. Antalet anställda var 126. Tillverksamhetsområdet civila produkter hör dels sådan verksamhet som syftar till atlutveckla och föra ul egna produkter på den civila marknaden och dels sädantillverkning, häri inräknad legotillverkning, som är mer eller mindreintegrerad med produktionen för försvaret. Tillverkning av civila produkter,som har bedrivits , togs upp främst för alt utnyttjaöverkapacitet av personal och utrustning men också för att kompenseraförutsedda minskande bestäU-ningar från det svenska försvaret. Detstörsta utvecklingsprojektet avser den s. k. stirlingmotorn. Detta projektdrivs inom ett för ändamålet bildat företag, KB United () AB& Co. Förelaget ägs till hälften vardera av staten, företrädd av FFV, ochav . Huvudsyftet med företaget är att utveckla enslirlingmotor av en storleksklass främst lämpad för lastbilar och bussar. ETP-sektorn,där ETP slår för , organiserades i slutet av år 1973med syfte atl ha hand om utveckling, tillverkning och marknadsföring av sådanaprodukter inom områdena energiomvandling och energiöverföring, som bygger påden teknik som kommer till användning i den s. k. stirlingmotorn. TUl ETP-sektornhar förts samman de funktioner för styrning och ledning av ett projekt förutveckling av stirlingmotorer och applikationer för sådana, som har ingåttdirekt i verksamheien vid huvudkontoret, saml de funktioner och resurser förutveckling och produktion inom detta projekt som är placerade vid CVM i Malmslält.Vidare handhar sektom utveckling och tillverkning av den s. k. ETP-bussningen,vilken används för att fästa maskinelement på axlar. Prop.1975/76:122 8 För utveckling, produktion och marknadsföring av jakt- ochsport-skyttevapnen har en särskUd resultatenhet bildats inom FFV. I denna ingårIndustri AB Gelfa, , som tillverkar gevärsstockar, och (tidigare G. ), som i huvudsak svarar förmarknadsföringen. De båda bolagen bildades resp. förvärvades genom beslut av1970 års riksdag (prop. 1970: 105 bU. 8, SU 1970: 111, rskr 1970: 289). TUlverkningenav vapnen sker vid gevärsfaktoriet och är i hög grad integrerad med den därbedrivna mUitära vapenproduk-lionen. Andra civUa produkter är bl. a liUverkning av läkemedel,kemisktekniska produkter, elektroniska mätdon saml uppfödning av försöksdjur. Verksamhet för alt finna nya lämpliga produkter ochmaterial bedrivs inom Projection KB. Staten äger genom FFV ensjundedel av andelarna i bolaget. FFV bedriver även viss tillverkning såsom underleverantör lillandra företag. Som exempel härpå kan nämnas tUlverkning av detaljer lill bilindustrin. lägger tiU grund för sina förslag vissaprincipiella överväganden. De gäller dels speciella förutsättningar som kananföras för vissa verksamheter, dels företagsekonomiska och samhälleliga kravsom bör stäUas på verksamheten, dels den inriktning, omfattning och struktursom kan komma i fråga för verksamheten, dels den företagsform som börtillämpas. 3.1 Speciella förutsättningar för verksamheten Utredningen konstaterar att tillverkningen avförsvarsmateriel vid FFV väsentligen utgör sådan produktion som enligl givnaförutsättningar för den svenska säkerhets- och försvarspolitiken bör bedrivasinom landet. I fråga om vissa slag av materiel, såsom torpeder, vissa pansar-värnsmaterieloch finkalibriga handeldvapen är FFV den enda tillverkaren i landet. Uiredningenanser därför att del är i hög grad angelägel atl väsentliga delar av denproduktion och produktionskapacitet i fråga om försvarsmateriel som f. n. finnsvid FFV kan upprätthållas även . När del gäller underhåll av försvarsmateriel finnerutredningen att statsmakterna genom såväl sina allmänna ställningstaganden somsärskilda föreskrifier och beslut har tagit klar ställning för att det även iframtiden skaU finnas särskilda och i första hand statiiga företag för 1975/76:122 9 Av betydelse i sammanhanget torde inte minsl vara olika försvarsberedskapsskäl. Tvätteriverksamheten haren dominerande ställning såväl inom sin bransch som ännu mer när del gäller alltillgodose tvältbehoven inom den offentliga sektorn. Alternativ tvällkapacitelfinns inte tillgänglig och kan inte komma lill stånd under avsevärd lid. Uiredningenkonstaterar atl detla i och för sig utgör skäl för alt verksamheten måsledrivas vidare under överskådlig lid. Däratöver anser emellertid uiredningen altett sammanhållande av en slor del av tvätteriverksamheten för den offentligasektorn i en enhet av det slag som finns inom FFV medför betydande fördelarsåväl för de olika uppdragsgivarna som i etl vidare samhäUsekonomiskl perspektiv.Uiredningen anser därför att del är angelägel alt så långt som möjligt hållasamman ivälteriverksamhet för den offentliga sektorn i etl förelag medbetydande kapacitet och resurser. Uiredningen framhåller attutvecklingen av FFV har inneburit atl verksamheien har kommil alt få en i alltväsentligt helt företagsekonomisk inriktning. Uiredningen finner atl dennautveckling är naturlig och anser alt verksamheien vid FFV så gott som helt kanhänföras till sådan industriell och affärsmässig verksamhet som inom såväl de enskUdasom statiiga sektorerna av näringslivet drivs enligl vedertagna förelagsekonomiskaprinciper. Med denna utgångspunktanser utredningen att den verksamhet som bedrivs inom FFV skall tiUgodosesådana krav på avkastning som normall gäller för moisvarande verksamheter inomden svenska industrin i övrigt. Delta är från såväl företagsekonomisk somsamhällsekonomisk synpunkt en förutsättning för atl verksamheien på lång siktskall kunna upprätthållas och la lill vara olika möjligheter till expansion.Eftersom avkastningskraven inom den svenska industrin normalt varierar mellanolika verksamhetsområden och mellan olika tiUfällen är det inte möjligt altnärmare precisera ell avkastningskrav för verksamheten inom nuvarande FFV. Delväsentliga i detla sammanhang bör vara alt betingelserna för verksamheten ochredovisningen av den är sådana att avkastningskrav kan formuleras enligtföretagsekonomiska principer och atl de kan jämföras med vad som gäller förandra industriföretag. Samhälleliga krav påverksamheten skulle enligt utredningen främst kunna avse sådana som motiverasav försvarspolitiska samt sysselsättnings- och lokaliseringspolitiska skäl. För FFV gäller numera inlenågra andra krav än för övriga delar av den svenska försvarsmaterielindustrin ifråga om bl. a. krigsproduk-lionsålaganden och vidmakthållande av vissproduktionskapacitet. Utredningen anser alt det är en riklig princip att den försvarsmaterielin-riktadeverksamhet som bedrivs vid FFV inle behandlas annorlunda 1975/76:122 10 änmotsvarande verksamheter vid andra svenska företag. Det innebär att det intebör utgå någon särskUd ersättning till FFV för olika åtaganden utöver vad somnormalt utgår tUl alla företag vid moisvarande åtaganden eller åligganden. Medhänsyn till de företagsekonomiska krav som bör gäUa för verksamheten innebärdet emellertid också att i de fall verksamheten belastas med ålägganden avspeciell omfattning eller karaktär bör den kompenseras för kostnadema härför. Defall där sysselsättnings- och lokaliseringspoliliska skäl direkt och formellthar inverkat på utformning och förläggning av verksamheten inom FFV är få ochrelativt små tUl sin omfattning. Däratöver har dock FFV fortlöpande tagitbetydande hänsyn till ohka sysselsättningsfrågor. I stort sett synes åläggandenoeh åtaganden av sysselsättnings- och lokaUseringspolitisk art för FFV inte havarit av annan karaktär eller omfattning än vad som gäUer för andra statligaföretag. Utredningenanser atl det är angeläget alt någon ändring av detta förhållande inte sker. Dekrav på särskilda åtaganden av sysselsätlnings-och lokaliseringspolilisk art somställs på den verksamhet som bedrivs inom FFV bör således även i framlidenöverensstämma med de som ställs på verksamhet vid andra jämförbara statligaföretag. 3.2Verksamhetens inriktning, omfattning och struktur Uiredningenframhåller att utvecklingen av FFV har inneburit att en rad verksamhetsområdenmed olika karaktär, inriktning och omfattning har förts samman inom denorganisatoriska ram som utgörs av ett statiigt affärsverk. Utredningenanger att ell skäl för sammanhållning av skilda verksamhetsområden inom eltföretag kan vara av finansiell art. Variationeri lönsamheten mellan de olika verksamhetsområdena kan härvid utjämnas.Utredningen anser dock alt elt sammanhållande av de olika verksamhetsområdenainom FFV av finansiella skäl har mindre praktisk betydelse när det gäller FFVsom statligt affärsverk och de särskilda finansieringsformer som gäller fördetta. Lämplighetenav att av finansiella skäl hålla samman de nuvarande verksamhetsområdena inom FFVkan enligt utredningen bedömas även med utgångspunkt i FFV:s ställning inomhela den statiiga företagssektorn. Utredningen anser all de olikaverksamheterna inom FFV i fråga om industriell och affärsmässig inriktning ärav väsentligen samma karaktär som de verksamheter som hålls samman inom ramenför . Utredningen finner det vara naturligt att se verksamhetsområdenainom nuvarande FFV som mer eller mindre integrerade delar i den statligaföretagssektorn under industridepartementet. Det kan då hävdas att principen omuppdelning av verksamheten på skilda Prop.1975/76:122 11 områden,där variationer i lönsamhet kan utjämna varandra, bör tilllämpas mera på heladen statliga företagssektorn än på den del därav som ryms inom FFV.Affärsverksformen för FFV hindrar dock genomförandet av en del åtgärder av bl.a. finansiell och organisatorisk arl, som kan bli en praktisk följd av en sådanprincipiell syn på den statliga företagssektorn som en helhet. Andraskäl för att hålla samman olika verksamhetsområden inom ett företag kan varasträvanden att ta till vara sådana positiva effekter synenergieffekler ifråga om t. ex. förelagsledning, produktutveckling, produktion, marknadsföringoch administration som kan uppnås genom alt olika verksamheter har vissagemensamma föratsättningar eller på något sätt kompletterar varandra. Sambandav detta slag föreligger enligt uiredningen endast i begränsad utsträckningmellan de olika verksamhetsområdena inom FFV. De positiva effekter som kan lastill vara härur är därför små. Ivissa fall anser utredningen alt någon form av avveckling av ettverksamhetsområde kan vara riktig. Ett väsentligt skäl för avveckling av ettverksamhetsområde är att det inte bedöms kunna ge elt tUlfredsställandeekonomiskt resultat inom överskådlig lid. Andra skäl kan vara altverksamhetsområdet inle har några påtagliga samband med övrigaverksamhetsområden eller har större samband med verksamheten inom andraföretag. En avveckling av ettverksamhetsområde kan ges olika form och innebörd. I vissa fall kan det endamöjliga alternativet vara en nedläggning av verksamheien. I andra fall kanavvecklingen innebära alt en verksamhet med i princip oförändrad inriktning ochomfattning förs över i annan form. InomFFV har fortlöpande fram liU skett en utvidgning avverksamhetsområden. I huvudsak har det skett genom alt olika verksamheter med iprincip oförändrad inriktning har fått ökad omfattning. EnsärskUd karaktär har de strävanden inom FFV som har gått ul på alt la upp encivilt inriktad verksamhet i mer eller mindre direkt anslutning lUltillverkning och underhåll av försvarsmateriel. Syftet har varit att motverkaförekommande variationer i beläggningen av befintliga resiu-ser för den försvarsmaterielinriktadeverksamheten. Det har emellertid inle gått att uppnå någon mera betydandeomfattning på en kompletterande civilt inriktad verksamhet av detta slag elleratt göra den företagsekonomiskt lönsam. Utvecklingeninom FFV bekräftar erfarenheter från andra försvars-materielproducerandeförelag i och andra länder. De innebär att en mera omfattande civiltinriktad verksamhet vid sådana företag inle kan byggas upp och drivas medframgång om den inte hänförs till