prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — framhåller alt detfinns ett ökat behov av ekonomiskt slöd för läromedelsproduktion åt elever Prop.1975/76:100 Bilaga 10 Utbildnuigsdepartementet 202 medolika slag av intellektuellt eller fysiskt betingade skolsvårigheler och då iförsta hand åt elever med psykisk utvecklingsstörning. Institutet räknar medalt kunna bygga upp produktionen av sådana läromedel, om erforderliga resursererhålls. Det finns också behov av produk-lionsstöd till läromedel inominvandrarundervisningen saml till specialkurser och vissa linjer och grenarinom gymnasieskolan. Tillsammans med det ökade behovet av stöd lill vissa, föralla studieorganisationer gemensamma projekt finner institutet atl anslagetbehöver räknas upp med . eller totalt med 1 milj. kr. (inkl.prisomräkning). Anslagel bör för nästa budgetår ökas med 300 000 kr.Jag hemställer atl regeringen föreslår all till Stöd för produktion av läromedel förbudgelårel 1976/77 anvisa etl reservationsanslag av . 1974/75Ulgift 875 349 Reservation 386 691 1975/76Anslag 661 000 1976/77Förslag 661 000 Från anslaget utgår medel för utveckling avstudielämplighelsprov (prop. 1975: 9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179). Det fortsatta utvecklingsarbetet medstudielämplighelsprov kommer att bedrivas i enlighel med beslut med anledningav prop. 1975: 9 (s. 475) om reformering av högskoleutbildningen. finner att beräkningen av kostnadernaför verksamheten med studielämplighelsprov måste grundas på vissaosäkra förutsättningar. a. är del osäkert hur många sökande som kommer altgenomgå prövning med studielämplighelsprov. Likaså är kostnaderna för denlokala administrationen för provverksamheten f. n. omöjlig alt uppskatta. Kostnadema för provkonstmktionen kommer att varadesamma oberoende av hur många sökande som genomgår provet och uppskattasligga på ungefär samma nivå som . Tryckning och distribution, baserat på ett deltagarantalav 1 000 beräknas till . Ledning och tillsyn, inberäknat kostnaden förinformation beräknas till . Kosinader för ulbildning av provledare,lokal adminislration och ADB ingår ej i denna summa. Prop.1975/76:100 Bilaga 10 203 Regeringen har givit skolöverstyrelseni uppdrag att i nära samarbele med universitelskanslersämbetet bedriva fortsattutvecklingsarbete med studielämplighelsprov atl användas vid urval till högskoleutbildning.Arbetet bör i vad avser utveckling av och organisation för prov att användasinför /78 redovisas . I avvaktan på resultatet av pågående utredningsarbeteberäknar jag för näsla budgetår oförändrade kostnader för verksamheien. Jaghemställer alt regeringen föreslår att till Utveckling av studielämplighelsprov förbudgelårel 1976/ 77 anvisa elt reservalionsanslag av . Bidrag till vissa elev- och föräldraorganisationer 1974/75Utgifti 912 000 1975/76Anslag 980 000 1976/77Förslag 1 200 000 ' Anslagen Bidrag till vissaelevorganisationer och Bidrag till vissa föräldraorganisationer. Bidrag utgår under /76 enligtregeruigens beslut med . lill elevers centralorganisation(), IIOOOO kr. till folkhögskolelevers förbund (SFEF), 215 000 kr.tUl , . lill sjuksköterskeelevers förbund(SSEF) och . till Sjöbefälsskolornas elevorganisation (SELÖ). till regeringens disposilion. Vidare ulgår enligl regeringensbeslut bidrag med . lill och Skola (RHS), med . lill och hörselskadade barns målsmän och med 14 000kr. tiU föräldraföreningen vid . () anmäler alt önskemål om bidraghar inkommit från de elevorganisationer som har bidrag saml frånSamarbelsorga-nisationen för vuxenstuderande (). SÖ finner atlde vuxenstuderande behöver, efler upplösningen av Vuxenstuderandes riksorganisation,en riksomfattande organisalion och SOSVUX bedöms väl kunna fylla dennafunktion. SÖ tillstyrker därför att organisationen får bidrag. SÖ anser att Hem och Skola resurser börförstärkas för att därigenom möjliggöra en utvidgning av förbundets verksamhetfrämst på det lokala planet och föreslår därför en höjning av bidraget med . SÖ fömtsätter att förbundets egna prestationer ökas, t. ex.genom ökad medlemsavgift. 1975/76:100 Bilaga 10 204 och hörselskadade barns målsmän samt till föräldraföreningenvid i bör enligt SÖ höjas med vardera . Jag erinrar inledningsvis om vad jag anfört underanslaget Bidrag tUl ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Jagberäknar således även för nästa budgetår medel till de elevorganisationer somnu har statligt bidrag under förevarande anslag. har föreslagitatt bidrag dessutom skall utgå lill Samarbelsorganisalionen för Vuxenstuderande (). Regeringen hargenom beslut den 11 december 1975anvisat SOSVUX vissa medel för sin verksamhet redan under innevarandebudgeiår ur den del av anslaget som står tUl regeringens disposition. Jagfinner det vara värdefullt all ansträngningar nu görs för alt skapa enriksomfattande organisalion som kan företräda devuxenstuderandes intressen. Frågan om statsbidrag till SOSVUX för budgetårel1976/77 bör emellertid enligt min mening tas upp lill förnyad prövning närylterligare erfarenheter av organisationens verksamhet har vunnits. Depolitiska ungdomsförbunden kan komma att vidta särskilda aktiviteter i skolorna i samband med valet . för att stimulera sådan verksamhel. Anslaget börtotalt höjas till . Del ankommer på regeringen all fördela medlen. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tUlBidrag till vissa elev- och föräldraorganisationer för /77 anvisa etl anslag av 1 200 000kr. 1975/76:100 Bilaga 10 b)pedagogiskt utvecklingsarbete Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet 1974/75 Ulgift 25 959 586 Reservaiion 1975/76 Anslag 1976/77 Förslag Från dettaanslag bestrids kosinader för bl. a. olika former av pedagogiska och psykologiska undersökningar och försökinom skolans område samt utveckling och utprovning av läromedel. TiUskolöverstyrelsen (SÖ) är knuten en pedagogisk nämnd som har till uppgift attsom rådgivande organ bereda frågor om pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete, däri inbegripet utvärdering avutbildningsverksamheten, samt att ha insyn vid uppläggningen och genomförandet av olika forsknings- ochutvecklingsprojekt. Nämnden har deltagiti behandlingen av SÖ:s förslag liU anslagsframställning för budgetårel1976/77. Beräknad ändring 1976/77 + 1 366 800 Planering, uppföljning och information m. m. Bidrag för utgivande av peda- + 8 518 000 + 3 768 000 En nedskärning av anslaget enligl O-alternativetskulle enligt () innebära att verksamheten i flerapågående projekt måste senareläggas och att endast ett fåtal nya projekt kanpåbörjas. SÖ:s förslaginnebär en ökning på samtliga delposter. Den största ökningen avser dockvuxenutbUdningen. Utrymmet förnya projekt är 5,1 mUj. Inom ramen för de pågående läroplansprojektengenomförs dock ständigt nya delprojekt. Antalet nya projekt blir därför störreän vad som svarar enbart mot det an- 1975/76:100 Bilaga 10 206 Tillskottet av nyaprojekt är störst inom gemensamt forsknings-och utvecklingsarbete, samt inom utvecklingsarbete för vuxenutbildningoch för grundskola. Forsknings- och utvecklingsarbetet (FoU-arbelel)utförs dels på institutioner vid lärarhögskolor och universitet, delsinom arbetsenheter på SÖ. Arbetsledningenför av projekten ligger på institutioner. Huvudparten av arbetet iövriga projekt, som leds direkt av SÖ:s personal, genomförs av experter ocharbetsgrupper utanför SÖ. Genomgåendeteman i FoU-arbetet är behovet av ökad samverkan mellan skolan och arbetslivet, samt ökad social jämlikhet genom utbUdning. Samspelet mellan skolan och samhället iövrigt är en ulgångspunkt både för de projekt som behandlar skolans rollvid elevernas inskolning i vuxenlivet ochför de projekt som behandlar elevernas individuella utveckling i allmänhet.Projekt med syftet atl öka den sociala jämlikheten genom förbättringarav ulbildnuigen förekommer i samtliga delprogram. En del av projekten avserförebyggande och kompensatoriska insatser för alt förhindra en senareojämlikhet. Dit hör även studier av faktorer i skolmiljön som kan skapa ökadeklyftor mellan elever. Andra projekt är direkt inriktade på slöd ålhandikappade och andra eftersatta gmpper. Inom SÖ:s utvecklingsarbete för förskolanföreslås insatser med inriktning dels på anknytningen mellan förskolaoch grundskola, dels på handikappade föreskolebarns problem. Några projektavser samverkan meUan förskola och lågstadium och barns utveckling kringskolstarten. För barn med särskilda behov av stöd och stimulans pågår eltprojekt rörande specialpedagogik i förskolan och två projekt rörande handikappadegmpper i de tidiga åldrarna. SÖ har fäst uppmärksamhet påsådana projekt som inte har kunnat beredas utrymme inom della anslag.Ulformningen av utvecklingsarbetet för förskolan har skett i samråd med förskoledelegationen. Ändamålet medutvecklingsarbetet för är att öka kunskaperna om hur läroplanens mål kan förverkligas dels genom undervisning ochinlärning, dels genom förbällrad skolorganisation och skolmiljö. I FoU-arbelelproduceras underlag för undervisningsplanering och läromedel och därutvärderas cenlrala delar av verksamhet. Bland nya projekt somföreslås nämner SÖ sådana som syflar till att öka möjligheterna att precisera basfärdigheter, bl. a. vad gällersvenskundervisningen i gmndskolan, individuaUseringsproblem ispråkundervisningen,matematikundervisningen och begreppsutvecklingen mom den naturorienlerandeämnessektom. 1975/76:100 Bilaga10 207 Den mest angelägna uppgiften äratt följa upp gymnasieskolreformen. Underlag måste skapas för planering av nyaoch förändrade studievägar och för fortlöpande läroplansarbete inom hela gymnasieskolan.Utvecklingsarbetet för gymnasieskolan syflar bl. a. lill all öka kunskaperna omhur undervisningsprocessen bör utformas med hänsyn lUl elevernas olikaförutsättningar och till miljöfaktorer inom och utom skolan. Utarbetande avmålbeskrivningar, kursplaner och sludieplanssystem, omarbetning avspecialkurser och utvärdering av timplan och lokalorganisation är exempel påFoU-arbete på della område. Läroplans- och läromedelsutveckling föreslåsomfatta sammanlagt av resurserna. Ändamålet för FoU-arbetet för vuxenutbildningsseklornär bl. a. att utveckla och pröva meloder för undervisning, rekrytering,studievägledning och utvärdering av olika typer av vuxenutbildning. Tillaktuella utvecklingsfrågor hör formema för samverkan mellan olika slag avvuxenutbildning, de olika vuxenulbildningsanordnarnas särart och deras speciellamöjligheter. Bland nya projekt nämner SÖ Folkbildningsarbetet och dedemokratiska processerna. Läroplansuppföljning inom vuxenutbildningsamt Successiv intagning och gruppanpassning inom AMU. Information, uppsökandeverksamhet och annan stimulans för deltagande i vuxenutbildning är ocksåföremål för studium i olika projekt. Ändamålet med FoU-arbetet för lärarutbUdningen är attge underlag för precisering av utbildningens mål och innehåll, förbättradeundervisningsmetoder och läromedel samt utvärdering av utbUdnmgens resultat.Arbetet med utbildnmgsplaner och studieplaner saml utvärdering genomprocessanalyser m. m. pågår beträffande utbildningen av förskollärare,klasslärare, ämneslärare, speciallärare och lärare inom yrkestekniska linjeroch inom arbetsmarknadsutbildningen. Uppföljning och utveckling avlärarfortbildningen och sammanlänkningen av denna med utvecklingsarbetet ärandra angelägna uppgifter för utvecklingsarbetet. Ändamålet med det utvecklingsarbete som bedrivs inomdetta program är bl. a. att förbältra beslutsunderlaget i fråga om mål ochplanering och alt utveckla en förbättrad planeringsteknik, atl vidga kunskapenom undervisnings- och inlärningsprocesserna, alt utveckla och utvärdera denfysiska miljön för utbildningen, att utveckla läromedel och att utpröva nya förfarandenför utvärdering av utbUdningen i stort. 1975/76:100 Bilaga 10 208 gående projekt beträffandeplanering, organisation och läromedelsutveckling tar en slor del av deföreslagna resurserna i anspråk. Inom programmet ligger slöd tiU pedagogiskautvecklingsblock, som efter delegation från beslutas avpedagogiska nämnden. Bland nya projektnämner SÖ en fortsättning av könsrollsprojeklet, en undersökning av studieavbrotten och deras samhällsekonomiska kon sekvensersamt en analys för ett helt län av studier och yrkesval eftergenomgången grundskola. Planering, uppföljning ochinformation m. m. Från dennaanslagspost bekostas ålgärder som knyts till olika faser i utvecklingsarbetet: från behovsorientering ochkartläggning av utveck-Ungsområden, över uppföljning av och rapportering frånpågående verksamhel, till utvärdering av och information om avslutatFoU-arbete. Initiativ av pedagogiskanämnden bekostas av medel från denna anslagspost. Syftet medverksamheten är att utveckla en långsiktig planering för FoU-områdel, attförankra verksamheien i tillförlitliga nulägesbeskriv-ningar och centralt ochregionalt utförda probleminventeringar, samt att förbättra kunskapsutnyltjandetav FoU-verksamheten. Den föreslagnaökningen på denna anslagspost innefattar planering för läromedelsutveckling som tidigare redovisats under anslagsposten 2.Gemensamt forsknings- och utvecklingsarbete. Inriktningen avdet pedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet bör även fortsättningsvis följa de riktluijer som drogs upp i prop.1972: 1 (bil. 10 s. 186 f.) och som lämnades utan erinran av (UbU 1972: 2, rskr 1972: 68). Utvecklingsarbetet har en väsentlig uppgift attfylla när det gäller att finna metoder för att förverkliga de mål som harformulerats i läroplanerna. Genomgående teman i utvecklingsarbetet är altfrämja målen om jämlikhet och elevens sociala utveckling. Särskilt viktigt ärdet att anlägga ett samlat synsätt på ämnesmetodUc och social utvecklmg. Detfinns annars risk för att målet atl främja elevens sociala utveckling upplevsslå i motsättning tiU kravet på en effektiv inlärning. Detla gäller ihög grad i fråga om elevernas språkutveckling. Den diskussion om olikaspråkvelenskapUga studier som förts har alltmer utgått från detförhåUandet att språket utvecklas i samspel meUan människor. Eleverna kanaldrig komma vidare enbart, eller främst genom individuell formeU träning.Arbetet i skolan måsle därför förankras i elevernas verklighet också utanförskolan. I den språkliga bearbetningen av tidigare erfarenheter och ständigtnya kunskaper och upplevelser utvecklas deras språk. Utifrån delta synsätt ärunder- 1975/76:100 Bilaga 10 209 visningenbara en bland flera faktorer som påverkar elevernas språkutveckling.Språket är djupt förankrat i personligheten. I hela uppväxtmiljön, förskola,skola, fritidsverksamhet och famUj, måste ett klimat skapas som tillåterbarnet-eleven att utnyttja och utveckla sin personlighet och därmed också sinaspråkliga resurser. En hel delforsknings- och utvecklingsarbete pågår inom detla område. I fleraforskningsprojekt studeras den språkliga förmågans samband med socialafaktorer. I de pedagogiska utvecklingsblocken ingår grupper som arbetar medläsning och språkutveckling. Vidare försöker man i ett antal gymnasieskolorförbättra kunskaperna i svenska bl. a. genom en samverkan mellan svenska ochandra ämnen. Ett annat viktigt arbete som pågår inom SÖ gäller frågan om hursvenskundervisningen i skallkunna anknyta dels till aktuella teorier om språkutveckling, allmänutveckling och inlärning, dels lill de av riksdag och regering fastställdamålen och riktlinjerna för skolan. Jag finner deltaarbete angelägel. SÖ bör, enligt min mening, fortsätta och utvidga forsknings-och utvecklingsarbete utifrån det synsätt som jag här har redovisat. Även andrauttrycksformer än det talade och skrivna ordet spelar stor roll i elevens allsidiga personliga och sociala utveckling. Sådana uttrycksformerutvecklas bl. a. i teckning, musik och gymnastik. Ämnen som barnkunskap,hemkunskap och slöjd är också betydelsefulla för elevens utveckling och förförmågan att fungera i ell modernt samhäUe.Forsknings- och utvecklingsarbetet bör i högre grad än nu också omfattade praktiskl-esleliska ämnena. Därvid bör man uppmärksamma såväl undervisningen i gmndskola ochgymnasieskola som läraratbUdningen för dessa ämnen. I beslutmed anledning av prop. 1975: 20 (KrU 1975; 12, rskr 1975: 201) framhölls att ökad uppmärksamhet borde ägnas preciseringenav skolans kulturpolitiska uppgifter inom ramen för SÖ:s fortlöpande arbete och utvärdering av skolans verksamhet och resultat. Jag anser att det ärangeläget atl skolans ansvar för att förverkliga de kulturpolitiska målen ocksåkommer till uttryck i planeringen av del pedagogiska forsknings- ochutvecklingsarbetet. Jag vill även framhålla att skolans roll i dessa avseendenkommer att vidgas och nya förutsättningar skapas bl. a. genom de förändringarsom kommer alt ske vid elt genomförande av förslag från utredningen om skolansinre arbete och barnstugeutredningen. Skolanskontakt med arbetslivet är ett tema som i högre grad än böruppmärksammas inom utvecklingsarbetet. i (LO) har ien skrivelse framhållit att stimulans lill förståelse för behovel av kommunikation och gemenskap mellan ohka grupper i samhäUetmåsle grundläggas tidigt i skolarbetet. Löntagarnas situation och villkor ärenligt LO en självklar utgångspunkt i skolans undervis- 14 1975176.1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 10 210 LO föreslår all en praktisktutformad försöksverksamhel inleds för att pröva olika modeller för enförändring av undervisningen i den riktning som anges i skrivelsen. Jag anser,liksom LO, atl det är angeläget att sådan försöksverksamhet påbörjas inomramen för de pedagogiska utvecklingsblocken. Fritiden är avstor betydelse för elevernas allsidiga personlighetsutveckling. Skolansisolering från det kringliggande samhället är på väg atl brytas genom ellfmklbarl samarbete mellan organisationer och skola.Även här bör man pröva modeller genom en praktiskt upplagd försöksverksamhet.Jag avser att återkomma till dessa frågor i samband med ställningstagandenalill förslagen till . Bedömning av skolverksamheten och återföring avresultaten tiU alla berörda parter är en viktig del av utvecklingsarbetet.Jag avser att återkomma även tUl dennafråga i samband med det ovan nämnda regeringsförslaget till . När det gallersådant forsknings- och utvecklingsarbete som är av övergripande karaktär är delangeläget att detta inriktas också mot de problem som sammanhänger med enutveckling av ulbUdningsväsendet mot återkommande ulbildning. Så t. ex. rymmergränsområdet mellan gymnasieskolan ochvuxenutbUdningen många problem som det är angelägel alt få belysta i eltpedagogiskt utvecklingsarbete. Jag anser, ilikhet med SÖ, all forsknings- och utvecklingsarbetet inom vuxenutbildningensområde bör förstärkas. De ökade insatsema inom delta område har i första handriktat sig tiU vuxna med kort utbUdning. Denna prioritering bör komma tilluttryck också inom det pedagogiska utvecklingsarbetet för alt öka kunskapema omupplevda behov, sludiehinder och pedagogiska problem när det gäller dessagrupper. Folkbildningsorganisationerna bör få möjlighet att starta försöksverksamhelför alt utveckla meloder alt nå vuxna som hittiUs inte varit studiemotiverade.Jag vUl i detta sammanhang också erinra om SÖ:s skrivelse den 27 oklober 1975om grundläggande utbildning för vuxna somchefen för kommer atl redovisa i samband medsin anmälan av vuxenulbUdningsfrågorna. I denna skrivelse redovisas ett behovav en omfattande studie av läs- och skriv-färdighelhos vuxna. Särskild uppmärksamhet bör enUgt SÖ ägnas åt invandrare frånländer med hög andel vuxenanalfabeter, invandrare i vissa yrkesgrupper,hemarbetande invandrarkvinnor och personer som är intagna påkriminalvårdsanstalter eller är dömda till skyddslillsyn. Förskolan är f. n.i elt reform- och utbyggnadsskede. Inom detta område bedrivs en omfattandeförsöksverksamhel med anslag från femte huvudtiteln och från allmännaarvsfonden. SÖ har föreslagit att insatserna under förevarande anslag skallinriktas dels på anknytningen mellan förskola och gmndskola, dels på problemsom rör barn med särskilda behov. Jag finner denna avgränsning riktig. 1975/76:100 Bilaga 10 211 av anslag till projekt inom dettaområde bör SÖ rådgöra med och förskoledelegation. Jag föreslår enhöjning av medelsanvisningen under förevarande anslag med ca 3,8 milj. kr. Demedel som avser lärarnas gmndulbUdning inomanslagsposlen till pedagogiskt utvecklingsarbete för läramtbildnuig bör fr. o.m. förvaltas av imiversitets- och högskoleämbetet.Jag har från förevarande anslag avräknat vissa medel, vilka för näsla budgetårföreslås bli anvisade under anslaget till universilels-och högskoleämbetet ( . JaghemstäUer att regeringen föreslår att till Pedagogiskt utveckUngsarbete inomskolväsendet för /77 anvisa ett reservationsanslag av . 1975/76: 100 Bilaga 10 212 c)det obligatoriska skolväsendet m. m. Bidrag till driften av grundskolor m. m. 1974/75Utgift 4 610 975 667 1975/76 Anslag 4 812 400 000 1976/77 Förslag 6 334400 000 Enligtförordningen (1958: 665) om statsbidrag tiU driftkostnader för det allmännaskolväsendet (omtryckt : 356, ändrad senasl 1975: 888) ulgår allmänt driftbidrag tiU kommunernas kostnader för grundskolan.I förordningen regleras också statsbidragen till koslnaderna för avlöning avskoldirektör och biträdande skoldirektör. Bidragsunderlagetför de allmänna driftbidragen och för staisbidragel tUl kostnaderna för avlöning av skoldirektör och biträdandeskoldirektör beräknas enligt vissa schematiska regler och utgörs i huvudsak avårslönebeloppen för tjänster som inrättats i föreskriven ordning. Delallmänna driflbidragel för motsvarar bidragsunderlaget efteravdrag av en mindre kommunandel. Statsbidrag för avlöning av skoldirektörutgår av bidragsunderlaget. Ur förevarande anslag bestrids iförsta hand koslnaderna för driften av och praktisklärarutbildning vid med undanlagför vissa IjänslgöringstUlägg. Vidare ersätls koslnaderna för avlöningav skoldirektör ur della anslag. Anslaget belastas vidare med vissa kostnaderför reseersättningar m. m. samt med kostnader för statsbidrag liU dels avgifter lill försäkring för tilläggspension (ATP), delssocialförsäkringsavgift tillsjukförsäkringen och folkpensioneringen, dels allmän arbetsgivaravgift.Slutligen ulgår ur anslaget bidrag till vissa enskilda skolor. Totala anlalet eleveri uppgick /74 tUl 1000 934. /75 beräknas anlalet elever tUI ca 1 021 000 och läsåret1975/76 tiU ca 1030 000. () har därvid räknat med en åriignettoimmigration av 5 000 personer och därefter med 10 000personer fr. o. m. . Den genomsnittligaklasstorleken i har varit betydligt lägre än vad skolberednmgenräknade med, vUket medfört ökal behov av lokaler och lärare. SÖ har medanledning härav (senasl i april1975) utfärdat anvisningar om elevernas fördelning på klasser i . De vidtagnaåtgärderna har lett tiU att skolberedningens riktvärden för klassmedeltal ihuvudsak kunnat uppnås. Alltjämt gäller dock alt Prop.1975/76:100 Bilaga 10 213 defakliska medeltalen Ugger under skolberedningens beräkningar. För lågstadietvar /75 den genomsnittliga klasstorleken 21, för mellanstadiet 24och för högstadiet 27 elever. Delningstalen för de olika stadierna är resp. 25,30 och 30 elever, vilkel betyder att samlliga årskurser men särskUl dåmellanstadiet uppvisar klasstorlekar som ligger väsentligt under delningstalen. 1975/76 Beräknadändring 1976/77 Anslag 4 812 400 000 1 524 000 000 1 522 000 000 Den av SÖ föreslagnauppräkningen hänför sig tUl följande ändamål. Ersättning för flyttningskostnaderoch resor Bidrag till estniska grundskolor Förändring till 1976/77 4 410 011000 395 600 000 + 1431 559000 + 89 600 000 3 500 000 606 000 2 224 000 459 000 + + + + 4 812 400 000 AvSÖ:s framställning inhämtas bl. Lärarlönebidrag m.m. Posten kommer enligt gäUandebidragsregler atl under /77 belastas med dels slutreglering avdet allmänna driftbidraget avseende /76, dels förskott påbidraget 1976/77, vilkel senare motsvarar av del allmänna driflbidragelför 1975/76. I poslen ingår även kostnaderna för statsbidrag tillATP-avgifter, socialförsäkringsavgift liU sjukförsäkringen ochfolkpensioneringen samt allmän arbetsgivaravgift. Koslnaderna för slulreglering för /76 ärlika med skUlnaden mellan det slutligt beräknade driftbidraget för dettabudgeiår och det belopp, som utbetalats i förskoll.