prop · FZ0323 · 1975-12-31 00:00:00 — Omexempelvis skulle införa den tioåriga rösträtten för utlandsnorrmän äveni kommunalval i ,bör detta enligl utredningens mening inte inverka pänorska medborgares rösträtt i svenska kommunalval. Med denna inställning sägersig utredningen inte ha anledning att gå närmare in pä frågan om dubbelrösträtt. För övrigt saknas realistiska förutsättningar för mera långtgåendeinternationella samordningar på detta område. I sistnämnda hänseende hänvisarutredningen lill att det vafle år förekommer kommunalval i något av de nordiskaländerna och att det ofta förekommer kommunalval i mera än ett nordiskt landunder . Utredningenägnar betydande uppmärksamhet ål informationsfrågor och framhåller att ettbeslut om rösträtt för invandrare bör följas av tämligen omfattandeinformation med sikte i första hand på valet . Informationen börinriktas på att förbättra invandrarnas kännedom om dels dei svenska samhälletsorganisation och arbetssätt, dels valsystem och valleknik i allmänna val ochdels de politiska grupperingarna och de politiska meningsriktningarna iSverige. Huvudmän för den objektiva samhällsinformationen bör i första handvara staten och kommunerna. Huvudmannaskapet för den mera politiskt inriktadeinformationen bör i första hand ankomma på de politiska partierna och organ somstår dem nära, främst de olika studieförbunden. Utredningenanför vidare att informationsinsatserna måste utformas och dimensioneras eftermottagarnas i flera hänseenden speciella förutsättningar. Eftersom en del avinformationen blir av kvalificerad natur och invandrarnas förmåga atttillgodogöra sig upplysningar pä svenska språket är starkt varierande, börinformationen lämnas inte bara på svenska utan också på invandrarnas egnaspråk. Insatserna bör utformas under beaktande av förhållandena i invandrarnashemländer. Förhållandena i andra länder avviker, framhåller utredningen, alltidi något hänseende från förhållandena i . En del av invandrarna harkommit som Hyktingar frän diktaturer där möjligheten att politiskt påverka denegna situationen har varit starkt begränsad. Andra kommer från länder medmindre utvecklade demokratiska system där politiskt infiytande endasi i litenutsträckning har kommit folkets fiertal Prop.1975/76:23 62 Många invandrare har således begränsade erfarenheter av att genom friaallmänna val själva påverka sin politiska och sociala situation. Flertalet avinvandrarnas hemländer har en samhällsorganisation som skiljer sig från densvenska. I det hänseendet erinrar utredningen om att de svenska landstingskommunernasaknar motsvarighet i många av utvandrariänderna. Till de omständigheter somenligt utredningen också måste beaktas hör ojämnheterna i bildningsnivån blandinvandrarna. Utredningenanser att statens invandrarverk () bör svara för den allmänna objektivasamhällsinformation som bör utgå frän staten. Verket bör också ha till uppgiftatt samordna och främja den information till invandrarna som kan utgå fränsärskilda statliga organ eller frän andra håll. () börsvara för den val tekniska informationen. Studieförbunden bör stimuleras att taupp frågor om samhällsorganisation och rösträtt med speciell inriktning påinvandrarna. Den rent politiska informationen bör vara en angelägenhet för depolitiska partierna. För SlV:sarbetsuppgifter bör för tiden t. o. m. inrättas en kanslifunktion.Kostnaden härför beräknas till . Dengrundläggande infbrmaiionen om samhället, kommunerna och rösträtten bör enligtutredningen ställas samman i en broschyr (ABC-materialet) som översätts till 14invandrarspråk och som översänds till samtliga utländska medborgare som harfyllt , dvs. även lill dem som inte uppfyller villkoren för rösträtt ochvalbarhet. Därvid bör adressuppgifterna i länsstyrelsernas personband utnytflasför distributionen liksom även andra kanaler som studieförbund,invandrarbyråer, fackliga organisationer o. d. Materialet bör även kunnaanvändas i undervisningen i svenska språket för invandrare. Det bör innehållaen kortfattad information om bl. a. kommunernas och landstingskommunernasuppgifter, hur de styrs och arbetar, rollfördelningen mellan stat och kommun,de politiska partierna, utvecklingen av den svenska demokratin, invandrarnaskommunala rösträtt, valhemligheten, de kyrkliga kommunerna, valsystemet ochvaltekniken. Medutgångspunkt från ABC-materialet bör enligt utredningens förslag ochskolöverstyrelsen (SÖ) i samråd med bl. a. studieförbunden utarbeta ell fördjupningsmaierialsom kan lämpa sig för studiecirkelverksamhet och andra jämförliga verksamheter.Översättare frän . och bör anlitas föröversättning av materialet. Studieförbundenhar, anför utredningen, f n. möjlighet att anordna 10-timmars studiecirklar isamhällskunskap, till vilka utgår helt kostnadstäckande statsbidrag. Delanslag som SÖ f n. disponerar för ändamålet räcker per år.Anslaget bör enligt utredningen höjas så att bidrag kan ulgå lill förslagsvis30 års val. Rekryteringoch utbildning av drkdledare till dessa cirklar bör, anför utredningen, ske inära samarbete med invandrarorganisationerna. Förhoppningen är atlcirkeldeltagarna skall kunna fungera som informatörer till sina landsmän. Prop,1975/76:23 63 Utredningenutgår frän att kommer att bevaka frågan om rösträttför invandrare. 1 anslutning till valrörelsen bör enligtutredningen utkomma i en storupplaga på 15 språk som delasut till samtliga invandrarhushåll i landet. Storupplagan bör innehålla objektivinformation samt även ge någon plats för de politiska partierna att självapresentera sina allmänpolitiska program. som utgerInvandrartidningen bör få särskild ersättning genom för kostnaderna förden föreslagna storupplagan. SverigesRadio väntas enligt utredningen spela en betydelsefull roll framför allt ifråga om information till svenskarna. Via televisionen när man främst desvenskspråkiga invandrarna men genom de finskspråkiga sändningarna också definländska invandrarna. Utredningenerinrar om att det i en del tidningar och tidskrifter förekommer att platslämnas för information till invandrare på andra språk än svenska, företrädesvispå finska. Utredningen anser att det är angeläget att de publikationer som harsådana invandrarspalter genom får en systematiserad information ominvandrarnas rösträtt. Vidare bör verket genom pressorienteringar o. d.stimulera även den övriga pressen att informera om reformen. Utredningen anseratt de förut beskrivna informationsinsatserna bör kompletteras genom att SIVannonserar i såväl dagspressen och folkrörelsepressen som invandrarpressen. Införandetav rösträtt och valbarhet för invandrare medför enligt uiredningen attRSV:s insatser för att informera väljarna om hur det praktiskt går till attrösta måste utökas. Verkets informationsåtgärder böflar /junivalåret. Då påminns väljarna om möjligheten alt kontrollera den allmännaröstlängden. Denna ligger ute hos de lokala skattemyndigheterna för granskningunder månad. Därefter följer valbroschyr, dagspressannonsering, TV-spotsm. m. månader. RSV bör utarbeta en särskildbroschyr på 15 språk som direkt distribueras till alla röstberättigadeinvandrare och som finns till förfogande för de politiska partierna (upplaga500 000 exemplar) med beskrivning över hur det praktiskt går till att rösta. Utredningenföreslårali medel anslås för informationsåtgärder i anslutning till införandeav rösträtt för invandrare enligt följande. Anslagtill för kanslikostnader 260 000 Anslagflll SÖ för studiecirklar (höjning) 1620 000 cirkelledarutbildning 300000 bidrag till k. uppsökande verksamhet och annan information om 1975/76:23 64 Anslagtill för ersättning lill 170 000 annonsering 400 000 Anslagtill RSV för annonsering m.m. 360 000 Anslagflll för oförutsedda utgifter m.m. 230 000 Utredningenframhåller at; det i fiertalet kommuner och landstingskommuner ordinärtförekommer en mer eller mindre systematisk information till allmänhetenbeträffande sådana förhållanden som är av lokalt eller regionalt samhälleligtintresse. Utredningen förutsätter att den kommunala informationen tillallmänheten får del inslag av invandrarinformalion som är särskilt motiverad avrösträttsreformen. mening är det önskvärt att kommunerna i samråd med de lokaltverksamma politiska partierna års val ger ut någon trycksak med kortoch enkel presentation av den kommunala förvaltningen och de inom kommunenverksamma politiska partierna. Det är önskvärt att liknande insatser också görsfrån landstingskommunernas sida. Sådana och andra informationsinsatser tordelämpa sig väl för kommunalt samarbete och utredningen utgår från att kommuneroch landstingskommuner utnyttjar möjligheterna härtill. I samband medinformationsfrågorna tar utredningen också upp frågan om särskilt samhälleligtekonomiskt stöd till de politiska partierna ärs val. I detta hänseendeerinrar utredningen inledningsvis om att den situation som uppkommer med denföreslagna reformen är helt ny för de politiska partierna. Man har intetidigare stått inför uppgiften alt vid den gemensamma valdagen föra ut ettpolitiskt budskap till en grupp som har rösträtt och valbarhet bara i dekommunala valen. Partierna ställs, säger uiredningen, inför den svårbesvaradefrågan hur man lämpligen skall utforma och föra fram ell rent lokalpolitisklbudskap i ett sammanhang där del lokal- och rikspolitiska i övrigt är starktsammanblandat. Till det nya hör också - i vafle fall på de fiesta häll i landet- att anpassa det politiska budskapet efter mottagarnas speciellaförutsättningar i fräga om kunskaper i svenska språket, kännedom om det svenskasamhället m. m. Utredningen framhåller atl de politiska partierna otvivelaktigtmöter en del speciella problem som ställer särskilda ekonomiska och personellakrav pä dem. Utredningen anför vidare att det nya väljartillskottet kommer attfördyra den lokala valkampanjen. Merkostnaderna flnner utredningen svåra attbedöma. Partiernas kostnader blir enligt uiredningen genomsnittligt sett högrei kommuner med många invandrare än i kommuner med få invandrare. Variationernakan bli kraftiga. Några kommuner har så få invandrare att någon merkostnadknappast uppkommer. Till de faktorer som kan få betydelse för kostnaderna hörenligt utredningen främst antalet invandrare, Prop.1975/76:23 65 spridningenpå nationaliteter och förekomster av invandrare som har bott längre resp.kortare tid i kommunen eller i . 1 kommuner med s. k. politisktbalansläge kan även små väljartillskott av invandrare påverka partiernaskampanjkostnader. Detär, säger utredningen, ett allmänt samhällsintresse att det nya väljartillskottetsmälter in i den svenska partipolitiken. Partibildningar bland invandrarna pären nationaljtetsgrund lär inte främja vare sig invandrarnas egna intresseneller det svenska samhället. Det är enligl utredningen rimligt att samhälletunderstödjer de politiska partierna i deras ansträngningar alt nå invandrarnamed de politiska budskapen. Eflersomsamhälleligt ekonomiskt stöd åt partierna är en etablerad företeelse, liggerdet enligt utredningen nära till hands att länka sig någon form av ekonomisktstöd. Partiemas merkostnader kommer atl variera och är svåra att bedöma påförhand. Stora lokala kostnadsskillnader kan enligl uiredningen väntasförekomma. Utredningen förordar att behovet av samhälleligt stöd tillgodosesinom ramen för det statliga och kommunala par-listödet. Uiredningen tilläggeravslutningsvis att den utgår från att reformen föranleder uppjustering avpartistödet. 5 1975/76:23. 1975/76:23 66 4.1 Remissutfallet i stort förslag har vid remissbehandlingenfått ell positivt mottagande. En stor majoritet av de icke-kyrkligaremissinstanserna tillstyrker utredningens förslag i huvudsak eller lämnar demi allt väsentligt utan erinran. Till dessa remissinstanser hör hovrätten överSkåne och , kammarrätten i Göieborg, civilföi-svarsstyrelsen,beredskapsnämnden for psykologiskt försvar, statens planverk, civilbefölhavareni östra clvilområdet, länsstyrelserna i , . ,, och , , , , . Västernorriandsoch Norrbollens län, hemvistsakkunniga, utredningen om den kommunala demokratin,LandsiingsJÖrbundet, , LO och 7"C0. Hit hör ocksåsamtliga de landstingskommuner, kommuner, fackförbund och invandrarorganisationersom har yttrat sig över förslagen. Flertalet av de kyrkliga remissinstanserna, vilkamestadels har begränsat sina yttranden till de kyrkokommunala frågorna,biträder helt utredningens förslag i denna del eller lämnar dem utan erinran.Denna grupp utgörs av ärkebiskopen, domkapitlen i , , , Göieborgoch , samt ungefärhälften av de församlingar och kyrkliga samfälligheter som har yttrat sig överförslagen, nämligen , kyrkliga samfällighet.Köpings kyrkliga samfällighet. kyrkliga samfällighet, Halmstadskyrkliga samfällighet samt , och Örnäsets församlingar. De invändningar som en minoritet av remissinstansernaanför mot utredningens förslag gäller främst valbarhet, kvalifikationstid förrösträtt och valbarhet, den närmare bestämningen av kvalifikationstiden ochmetoden för att ta upp utlänningar i röstlängd. Ingen remissinstans motsättersig att invandrare tillerkänns rösträtt i de direkta kommunala valen. 4.2 rösträtt för invandrare Samtliga remissinstanser som yttrar sig i fråga om eltborgerligt kommunalpolitiskt infiytande oberoende av medborgarskap anslutersig till utredningens mening att ett sådant infiytande bör tillerkännasutlänning som med viss varaktighet är bosatt i . Några avremissinstanserna understryker sin positiva inställning till förslaget i sinhelhet genom att framhålla att starka skäl talar för reformen. Några remissinstanser tar fasta på invandrarnasprestationer i det svenska samhället genom arbete och genom betalning avskatter och avgifter. Detta argument understryks av länsstyrelserna i Blekingeoch län. och Trollhätians kommuner samt Svenska siöfolksförbundei.Borås kommun Prop.1975/76:23 67 tilläggeratt invandrarnas insatser särskilt kommer bosättningskommunen till godo. av remissinstanserna berör bosättningen som förutsättning förrättighetsutövning i . i anför attdet med den uttunning i innebörden av begreppet svenskt medborgarskap somfortlöpande har ägt rum inte är nödvändigt att behålla anknytningen mellan denkommunala rösträtten och del svenska medborgarskapet. Det torde enligtlänsstyrelsens mening vara rimligare att anknyta den kommunala rösträtten lilldet förhållandet att vederbörande är varaktigt bosatt här i landet, betalarkommunalskatt i och därför är medlem i den kommun det gäller. Attbosättningen, inte medborgarskapet, bör vara den grund somrösträtten vid borgeriiga kommunala val bygger på framhålls också av länsslyrelsernai Ålvsborgs och . Även planverket ansluter sig uttryckligen tilldenna ståndpunkt. Planverkel pekar bl. a. på värdet av att allmänheten harinsyn i den kommunala planeringsprocessen och erinrarom det i betänkandet (SOU1974:17-18) Solidarisk bostadspolitik påvisade behovet av ett vidgatboendeinflytande. förslag kan motiveras från demokratisk synpunkt framhålls avlänsstyrelsen i . Om reformen kan ge invandrarna en djupare samhörighetmed det svenska samhället, är den enligt kommunal-arbeiareföi-buiidels meningtillsammans med utbildnings- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder ett viktigtinstrument för att förhindra segregationstendenser. i länmenar att förslaget tillgodoser ett välmotiverat rättvisekrav. Sammainställning har kommun. Fråganvilken betydelse man i sammanhanget bör tillerkänna sambandet mellan stal ochkommun har inte tilldragit sig någon större uppmärksamhet blandremissinstanserna. framhåller dock att det inte finns någonklar gräns mellan statliga och kommunala angelägenheter och att kommunen därförhar vissa betänkligheter mot att utländska medborgare får rösträtt.Emellertid anser kommunen att så goda skäl talar för reformen att dessabetänkligheter bör vika. Någraremissinstanser erinrar om de riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitikensom antagits vid (prop. 1975:26, InU 1975:6, rskr 1975:160). 5'/Kbedömer sålunda den föreslagna reformen som ett viktigt steg mot attförverkliga de mål som har antagits i fråga om invandrar-ochminoritetspolitiken. Liknande synpunkter anförs av ,kommun, LO, Svenska metallindusiriarbelareförbundei, TCO och Riksförbundet.för personal vid invandrarbyråer. upplyser i dettasammanhang atl styrelsen har anordnat ett antal konferenser iinvandrarfrågor för flänstemän av olika kategorier samt att det vid dessakonferenser har ansetts angelägel alt invandrarna själva får delta iutformningen av de ytteriigare åtgärder som behövs för att förbättra derassituation. Prop.1975/76:23 68 Utredningenssynpunkt all den föreslagna reformen skulle främja invandrarnas anpassning ochtrivsel i det svenska samhället understryks av bl. a. länsslyrelserna iBlekinge och län samt av och kommuner. försvar anför synpunkter av detta slag ochsäger att rösträtt för invandra re kan bid ra till lugn och stabilitet isamhällsutvecklingen och till att minska riskerna för allvarliga motsättningaroch oro inom befolkningen. En lugn utveckling och en god tradition i detdemokratiska samarbetet mellan invandrarna och befolkningen i övrigt kan enligtnämndens uppfattning vara en stor tillgång under krig, vid krigsfara eller vidstor politisk oro ute i väriden. Någraremissinstanser som vid frågans tidigare behandling har ställt sig tveksammaeller avvisande till frågan om en rösträtt för invandrare menar attden har kommit i etl nytt läge genom bl. a. riksdagsmotioner och utredningensarbete. Till dessa remissinstanser hör utredningen om den kommunala demokratinoch . Kopparbergsläns landstingskommun tar upp frågan om en begränsning av reformen till attavse endast nordbor och säger att denna fråga hänger intimt samman med fråganom man skall kräva internationell ömsesidighet. 1 detta hänseende framhållerlandstingskommunen alt frågan om ömsesidighet med all sannolikhet skulle talång tid att lösa. Ett krav på ömsesidighet skulle därför medföra alt reformenskulle försenas kraftigt och till att betydande invandrargrupper skulle komma iundantagsställning. Frågan om rösträtt för invandrare måste enligtlandstingskommunen ses mol bakgrund av speciella ställning som invandrarland.Mot denna bakgrund anser landstingskommunen atl reformen bör omfatta allautlänningar oavsett nationalitet. Samtligaremissinstanser som yttrar sig i frågan om ett kyrkligt kommunalpolitisktinflytande oberoende av medborgarskap ansluter sig till utredningens meningatt ett sådant infiytande bör anordnas för här bosatta utländska medborgare somär medlemmar i . Endast några av de kyrkliga remissinstansernagår närmare in på frågans principiella aspekter. Årkebiskopen framhållerinledningsvis att samt dess församlingar och kyrkliga samfälligheterhar ställningen av på en gäng trossamfund och offentligrättsiiga organ. Fränkyrklig synpunkt är det angeläget att hävda kyrkans egenskap av trossamfund.Kan kyrkan godta en utländsk medborgare som medlem av sitt trossamfund, synesenligt ärkebiskopen starka skäl tala för att den nye kyrkoskattskyldigemedlemmen, sä snart administrativa hänsyn gör det möjligt, också tillerkännsrätten att utöva de med medlemskapet normalt förenade offentligrättsligabefogenheterna. Ärkebiskopen framhåller vidare att möjligheterna att nyinvandradeutlänningar inom församlingarna skulle komma att utöva ett för kyrkans liv ogynnsamtinflytande inte får överdrivas. Inträde i vinns av utlänningförst efter ansökan hos pastor i den församling där han är kyrkobokförd.Förutsättningarna för bifall till ansökningen ställer sig olika Prop.1975/76:23 69 förmedlem av evangeliskt-lutherskt trossamfund och för annan. Båda kategoriernahar dock att ansöka om medlemskap och bifall till ansökningen medför bl. a.skyldighet att betala full församlingsskatt. Denna konsekvens torde i regelavhålla en för kyrkans verksamhet helt främmande eller mot verksamhetennegativt inställd person från att söka medlemskap i kyrkan och därigenom fårösträtt i kyrkliga val. DomA'ap/7/ef/Z.M/7rfanmälersin tillfredsställelse över att uiredningen genom att göra åtskillnad mellanrösträtt vid borgeriiga kommunala val och vid kyrkliga val ger ett klartuttryck för karaktär av trossamfund. i Strängnäsanför att det inom stiftet bor förhållandevis många utlänningar som tillhörsvenska kyrkan och att dessa utlänningar i allmänhet har en mycket positivinställning till kyrkan och kyrkans arbete. erinrar om attmedlemskap i enligt religionsfrihetslagen inte är beroende avdet nationella medborgarskapet och att det för kyrkan väsentliga är atl hennesmedlemmar verkligen omfattar kyrkans lära. Medlemskapet i kyrkan bör enligtdomkapitlets mening medföra en fullständig organisatorisk tillhörighet medsamtliga de rättigheter och plikter som man kan ha som medlem av enkyrkokommun. 4.3Särskilda villkor för rösträtt Deremissinstanser som yttrar sig över frågan om etl borgeriigt kommunalpolitisktinfiytande för utlänningar är utan undantag ense med utredningen om alt detbör fordras något mer än enbart bosättning i landet för att personer som saknarsvenskt medborgarskap skall kunna tillerkännas ett sådant inflytande. Medenstaka undantag biträder samtliga remissinstanser också utredningens förslagatt som enda särskilda förutsättning för ett sådant inflytande skall krävasviss tids boende i . Det stora flertalet remissinstanser anser också ilikhet med utredningen att ungefär i princip oavbrutet boende i Sverigekan vara en lämplig särskild förutsättning för ett kommunalpolitiskt infiytandeför utlänningar. Deremissinstanser som biträder utredningens förslag på denna punkt har mestadelsinte funnit anledning att närmare utveckla sin mening. i Ålvsborgslän anför dock att en förutsättning för att den som inte är svensk medborgareskall få rösträtt i kommun och landstingskommun bör vara att han har kunskaperi svenska språket och en god anpassning till och kännedom om svenskasamhällsförhållanden. Övervägande delen av de myndiga utlänningar som har varitfast bosatta i landet under i det närmaste torde enligt länsstyrelsensmening uppfylla dessa villkor. Planverkel framhåller att en kvalifikationstidär nödvändig och tillägger att fär anses vara en väl valdkvalifikationstid. läns landstingskommun menar att en kvaliflkationstidav ger en tillfredsställande garanti för att den utländske väljaren har tillräckligkännedom om och förståelse för svenska förhållanden. Prop.1975/76:23 70 JKmenar atl en kvalifikationstid av är för kort. Han anför i detta sammanhangatt en utlänning som har vistats här under endast och kanske inte ensbehärskar svenska språket mycket ofta saknar tillräckliga insikter ochkvalifikationer för att besluta i kommunala frågor. Eftersom det innebär storafördelar atl knyta rösträtten till valbarheten, ifrågasätter JK om det inteskulle vara en från alla synpunkter mera tillfredsställande lösning attförlänga kvalifikationstiden för rösträtt. Någraremissinstanser förordar kortare kvalifikationstid än tre är. Hallstahammarskommun menar sålunda att redan mantalsskrivning året förevalåret bör kvalificera för rösträtt. Kommunen anför att kunskaper om detsvenska samhället naturligtvis är värdefulla men likväl inte torde ha någonavgörande betydelse för vilket parti väljaren önskar stödja med sin röst. Dettorde i stället vara rimligt att anta att invandrarna mera ser på vilket partii som bäst motsvarar den politiska uppfattning som de för med sig hit.Det är vidare enligt kommunens bedömning rimligt att anta att invandrarna blirmera benägna för studier av svenskt samhällsliv ju förr de får rösträtt. Detkan enligt inte anses påkallat med hela tre årsvistelse här i landet för att invandrare från nordiskt land skall få rösträttoch valbarhet. föreslär en kortarekvalifikationstid än tre är för nordbor, linmigrantinstitutet säger attkvalifikationstiden bör hållas så kort som möjligt för utlänningar i allmänhet,eftersom man annars enligl institutets mening kan befara att de utlänningar somstannar i förblir ointresserade av det svenska samhället. Tvåremissinstanser framhåller uttryckligen att man bör bestämma olika kvaliflkationstiderför nordiska och utomnordiska utlänningar.