prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — a. från transportnämnden, pekas pä svårigheterna attuppnå energibesparande effekter genom att förändra transportsystemet. Chalmerstekniska högskola framhåller att energibesparingar kan uppnäs genom ökadeverkningsgrader. Andra remissinstanser, däribland tekniska fakulteten viduniversitetet i och trafikpolitiska utrednmgen, anser att de största satsningarnabör inriktas på transportsystemets utveckling. EPK:s förslag till insatseravseende alternativa drivmedel, främst metanol, stöds av flera remissinstanser,bl. a. av statens vägverk. Förslaget om forskning rörande kärnkraftdrift avfartyg stöds bara i ett fåtal remissyttranden, bl. a. av . Ilikhet med EPK och flera remissinstanser vill jag betona att energiförbrukningenför transporter och samfärdsel är starkt beroende av beslut inom flera andrasamhällssektorer. Jag har tidigare framhållit att energiaspekten endast utgören av flera aspekter på ett användningsom- 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 440 rade.Detta gäller i hög grad transportområdet. Den energimotiverade satsningen måstedärför ses som en del av en helhet. Inomprogrammet bör primärt inrymmas verksamhet som mer direkt avsertransportsystemets energiförbrukning. Verksamhet med inriktning på allmännasamhälls- och lokaliseringsfrågor bör ingå i programmet Allmännaenergisystemstudier och tas inte upp under förevarande program. Verksamheteninom delprogrammet Transportsystemets utveckling har både kort- och långsiktiginriktning. Den kortsiktigt inriktade delen av verksamheten bör som statensvägverk framhållit i sitt remissyttrande syfta till att genom bl. a.energiekonomiska studier underbygga systematiska energibesparande åtgärderbeträffande transportsystemet. Ett viktigt led i denna verksamhet är attresultaten bearbetas och sprids så att de når användarna och kan utnyttjas avdem. Den långsiktiga delen av verksamheten bör på samma sätt syfta till att geett aUsidigt tekniskt och ekonomiskt underlag vad gäller energiegenskaperna hosframlida alternativa transportsystem. Jagberäknar i enlighet med EPK:s förslag för hela treårsperioden ett preliminärtmedelsbehov för delprogrammet Transportsystemets utveckling av 6 milj. kr.,varav för /76 2 milj. kr. Verksamheteninom delprogrammet Energianvändning i drivsystem bör med utgångspunkt frånEPK:s förslag inriktas på dels anpassning av motorer för användning avaltemativa bränslen, i första hand metanol och gengas, på lång sikt eventueUtäven väte, dels fortsatt utvecklmgsarbete på stirlingmotom till dess attutvecldingspo-tentialen verifierats i olika avseenden. Som långsiktigtmotiverade komponenter bör i delprogrammet också kunna ingå satsningar påvissa ef-fektivitetshöjande komponenter i drivsystemet, exempelvis mekaniskaackumulatorer. Fleraremissinstanser har betonat vikten av att minska beroendet avpetroleumprodukter genom användning av metanol som drivmedel eUer somkomplement till konventionella drivmedel. En ökad användning av metanol somdrivmedel har betydelse för möjligheterna att snabbt etablera enmetanolmarknad. FoU rörande dessa frågor liksom produktion av metanol avser jagatt ta upp under programmet Energiproduktion. Initiativhar tagits för att snabbt utveckla användning av metanol sommotordrivmedel. Det statiiga Berol kemi AB har efter diskussioner med bl. a. ABVolvo överlämnat en promemoria om metanol som drivmedel. Mellan Berol kemi pågår förhandlingar om bUdande av ett gemensamt utvecklingsbolagmed uppgift att klarlägga förutsättningarna för att i stor skala utnyttjametanol som drivmedel m. m. De totala kostnaderna för bolagets verksamhet underen treårsperiod har uppskattats tiU storleksordningen 20 mUj. Mellan statenoch AB pågår förhandlingar om gemensam finan- 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 441 har tUlfrågats i ett förberedande skede avförhandlingarna, men avstått från att medverka i projektet. Den av EPK föreslagnasärskilda satsningen på forskning rörande kärnkraftdrift av fartyg bör enligtmin mening inte kom.ma tiU stånd . bör enöversiktlig bevakning inom ramen för basverksamheten vid AB Atomenergi varatiUräcklig. Jag beräknar för helatreårsperioden ett preliminärt medelsbehov för delprogrammet Energianvändning idrivsystem av 22 milj. kr., varav för /76 6 milj. kr. EPKframhåller att den energi som går åt för att skapa inneklimat avseende såvälboende- som arbetsmUjö utgör ungefär hälften av vår totala energikonsumtion.Enligt EPK:s mening är lokalkomfortområdet det viktigaste när det gäller attpåverka vår energikonsumtion. Insatserna bör inriktas på att kortsiktigtförbättra hushållningen med energi, successivt effektivisera energianvändningenoch på radikalt påverka energibehovet. EPK finner att områdetsbetydelse gör det angeläget att formulera FoU-program som kan initieras snabbt.Samarbete bör eftersträvas med den utmstningstillverkande industrin för attutnyttja materieUa och personella resurser och för att snabbt få ut resultateni praktisk tiU-lämpning. Ett utvidgat intemationellt samarbete bedöms ocksåvara av betydelse. EPK föreslär ett programindelat i följande fem delprogram: Klimathygien, Byggnaden, Installations- ochapparatteknik. Entreprenader samt Systemfrågor jämte information ochutbildning. Totalt föreslår kommittén i sitt programförslag stöd med 68,5 mUj.kr. Remissinstansema är enigamed kommittén om områdets stora betydelse. Flera remissorgan framhåller dockatt tUlgången på kvalificerade forskare kommer att bli styrande för möjligainsatser inom området. EPK har vidare lämnatförslag om satsningar på försöks- och demonstrationsanläggningar. EPKframhåller att inom lokalkomfortområdet fullskaleförsök ingår i det normalaFoU-arbetet och att dess förslag därför avser sådana kostnader som uppkommergenom att fullskaleförsök genomförs i ett större antal objekt än normalt,motiverat av landets energisituation. EPK föreslär dessutom en utökad informations-och utbildningsverksamhet i samband med fullskaleförsöken. Dendel av EPK:s förslag om satsningar på prototyper och demonstrationsanläggningarsom enligt min uppfattning är hänförlig till forsknings- ochutvecklingsprogrammet uppgår till 14 milj. kr. , varav 4,5mUj. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 442 Jagbedömer, i likhet med EPK och remissinstanserna, att insatser inom områdetlokalkomfort är av stor betydelse. EPK:s experter ser möjligheter att uppnånolltUlväxt inom detta område, vilket väsentligt skulle minskaenergikonsumtionens stegring. Möjligheterna att utnyttja energislag somspUlvärme, solenergi och vindenergi gör området särskilt intressant i delångsiktiga strävandena att begränsa vårt beroende av unporterade bränslen. Besparingsmöjligheternainom området motiverar enligt min mening betydande insatser. Som några remissinstanserframhållit sätter emellertid tillgången på kvalificerade forskare en gräns förhur stora ekonomiska resurser som kan utnyttjas effektivt. Speciellt kanproblem uppstå . Möjligheterna att inom området rekrytera kvalificeradpersonal är emellertid goda, varför insatsema successivt bör kunna ökas. Minberäkning av medel för detta program kommer att baseras dels på EPK:sprogramförslag, dels på förslaget om särskUda insatser för prototyp- ochdemonstrationsanläggningar. Informationoch utbildning är väsentliga för att föra ut forsknings-ochutvecklingsrestiltaten i praktisk användning. Jag anser att informationsverksamhetoch ett begränsat initierande stöd till utbildning bör ingå som en del i denlöpande forsknings- och utvecklingsverksamheten och har därför beräknat medelför detta inom vart och ett av delprogrammen. Forsknmgsinsatsernainom programmet Energianvändning för lokalkomfort bör till viss delfinansieras genom medel från fonden för byggnadsforskning. Chefen för bostadsdepartementetkommer att närmare behandla denna fråga. Insatsernainom delprogrammet Klimathygien bör främst inriktas på att fastställa de kravpå inomhusklimatets olika variabler (t. ex. luftrörelser, temperatur hos luftoch väggytor, fuktighet samt föroreningar) som ställs av lokalanvändama. Eninsats om 2 milj. kr. är enligt min mening motiverad för detta /76. DelprogrammenByggnaden och Installations- och apparatteknik är intimt knutna till varandra.Som exempel kan nämnas att insatser för utveckling av tätarebyggnadskonstruktioner kräver en samtidig utveckling av därtill anpassadeventilationssystem. Kommitténs avvägning mellan dessa två delprogram harkritiserats av flera remissinstanser, däribland statens provningsanstalt. Jaganser för egen del att det ännu inte är möjligt att göra en bestämd medelsfördelningmellan dessa delprogram. Det får ankomma på den programansvariga myndighetenatt efter hand lämna förslag härom med sikte på att få bästa möjliga totaleffektav de båda delprogrammen. Somexempel pä insatser på byggnadssidan kan nämnas utnyttjandet av solstrålning,förbättrad isolering, förbättrade fönsterkonstraktioner Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 443 ochen utvecklad projekteringsteknik, som tar hänsyn tiU oUka konstruktionersegenskaper i energihänseende. Forskningen bör avse såväl nybyggnader somombyggnad och drift av befintliga byggnader. Detta är minst lika väsentUgt närdet gäUer installationssidan. Här är möjligheterna stora att i äldre byggnaderinföra förbättrade ventUations- och uppvärmningssystem med utnyttjande avvärmeåtervinningsteknik. Även en förbättrad reglerteknik kan ge storaenergibesparingar, liksom utnyttjande av energUagringssystem. Medelsbehovetinom dessa två delprogram beräknar jag för /76 tUl sammanlagt11 milj. kr. Fördelprogrammet Entreprenader beräknar jag för /76 1 milj. kr.Insatserna bör inriktas bl. a. på att minska energibehovet för uttorkning avbyggnader och vid vinterbyggande. På anläggningssidan bör ocksåmaskinutrustningens energibehov beaktas. Vadslutligen gäller delprogrammet Systemfrågor har forskningen där en merlångsiktig syftning. Den bör ha som mål att ta fram underlag för att utvecklasåväl ändrade bebyggelsesätt som integrerade lokalkomfortsystem som erbjuderen radikalt lägre energinivå än den nuvarande. På kortare sikt kan den bidratill beslutsunderlaget vid val mellan olika bebyggelsesätt samt byggnads- ochuppvärmnings-system. Jag beräknar för /76 en insats av 2 milj.kr. Totalthar jag inom detta program beräknat 16 milj. kr. för /76. Jaghar inte ansett det möjligt att redan nu ange någon beräkning av medelsbehoveninom oUka delprogram för de därpå följande tvä budgetåren. Totalt beräknar jagemellertid för hela programmet Energianvändning för lokalkomfort insatser om53 milj. kr. för treårsperioden /761977/78. Effektenav insatser inom detta program kommer att visa sig på ett flertal ohka sätt. Påkort sikt kommer främst insatser för förbättrad drift samt för information ochutbildning att ge effekt tillsammans med viss komponentutveckling. Påmedellång sikt kommer uppförande av nya och modifiering av gamla byggnader ienlighet med resultaten från detta program att innebära avsevärdaenergibesparingar. En förändring av bebyggelsestrukturen och den regionalaplaneringen, t. ex. genom samlokaliseringar, kommer först på lång sikt att fånågon påverkan på energiförbrukningen. Därvid blir resultaten från programmetAllmänna energisystemstudier också betydelsefulla. Återvinning av energi i varor m. m. TUldetta program hänför jag liksom EPK dels återvinning av energi i avfall,avfallsråvaror m. m., dels energipolitiskt motiverade insatser för återvinningav vid framställningen energikrävande eller på annat sätt energirika varor. 1975:30 Bilaga1 Industridepartementet 444 EPKframhåller att ett stöd till återvinningsindustrin främst är motiverat påsådana punkter där den företagsekonomiska situationen inte nu medger ettfuUföljande av återvinningen. Behovet av stöd inom FoU-området koncentrerar sigfrämst tUl hanteringen av komiplext metallskrot, den ökande kontarninermgen avstål, extraktion av material ur kemiskt avfall samt omhändertagande ochåtervinning av plastavfall. Stöd till FoU rörande förbränning, pyrolys eUerannan omvandling av avfall till gas eller metanol är också motiverat. EPKföreslår stöd inom området med sammanlagt 9 mUj. EPKnoterar att forskningen inom området m.åste hållas samman så att balans mellanmUjö-, energi- och åtcrvinningsaspek-ter uppnås. För ett samlat avfallsprogrammenar att väsentligt större belopp erfordras än vad som här angivits. Remissinstanserna,däribland i , framhåller betydelsen av återcirkulationav råvaror från avfall så att de inte utnyttjas endast för energiproduktion.Vikten av att hålla kontakt med den internationella utvecklingen betonas. Jagfinner i likhet med kommittén och remissinstanserna att energibesparingar kanuppnås genom ökad återvinning av råvaror, bl. a. järn- och metallskrot, ochgenom såväl bättre tillvaratagande av den ursprungliga fiberråvaran som genomåtervinning av papper och papp. Energiinnehållet i den del av avfallet som intekan återcirkuleras bör tillvaratas genom exempelvis förbränning eller pyrolys. Enökad återvinning motiveras inte endast av energipolitiska hänsyn utan även avnaturresurspolitiska och miljöpolitiska skäl. I detta sammanhang vUl jag erinraom att den av mig tillsatta mineralpoiitiska utredningen enligt sina direktivhar i uppgift bl. a. att överväga möjligheten att tillvarata genomökad återvinning. Jag vill vidare erinra om att genom beslut av (prop. 1974: 61, JoU 1974: 16, rskr 1974: 217) särskilda medelanvisades för forslming rörande tillvaratagande av skogsavfaU m. m. Vid sinanmälan av motsvarande fråga budgetproposition (prop. 1975: 1 bU.11 s. 110) förklarade sig chefen för inte beredd att iavvaktan på statsmakternas stäUningstagande tUl energiprogramkommitténsförslag beräkna ytterligare medel för ifrågavarande ändamål. Jag finnerefter samråd med chefen för att vissa insatser härförbör kunna rymmas inom förevarande program. Jagberäknar preliminärt medelsbehovet inom programmet till 9 milj. kr. undertreårsperioden, varav 3 milj. kr. under /76. Insatserinom programmet kan väntas ge effekter såväl pä kort sikt, t. ex. vad avseråtervinning av fiberråvara, som på medellång och lång sikt, t. ex. avseendeåtervinning av kontaminerat metallskrot. För att snabbt föra ut resultaten ipraktisk användning kan särskilda stöd- och regleringsåtgärder behöva vidtasfrån statsmakternas sida. Prop.1975:30 Bilaga 1 Industridepartementet 445 typ-och demonslrationsanläggningar som verifierar användbarheten av den nyatekniken har behandlats tidigare under avsnitt 12.2.5. Jagvill vidare nämna att även chefen för senare denna dagkommer att föreslå åtgärder för bl, a. ökad återvinning av avfall. Förati nä målet att öka och säkra tillförseln av energi bör enligt EPKenergiproduktionssystemet utvidgas för att kunna utnyttjafler energislag och fler leveranskällor för energi, ges högre grad av flexibilitetvad gäller utbytbarhet mellan primärenergislag och leverans av förädladenergi, utnyttja energipotcntialen istörre utsträckning samt kunna konvertera primärenergintill förädlade energislag anpassade till användarnas behov. Forsknings-och utvecklingsinsatserna bör därför enligt EPK inriktas mot en kraftigt utvidgadlågtemperaturmarknad, etablering av enmetanolmarlmad, inordnande av industrin ienergiproduktionssystemet som leverantör av lågtemperaturvärme ochmottryckskraft, utnyttjande av olikaprimärenergislag samt nya konverteringsprocesser förorganiska bränslen. Förprogrammet har EPK föreslagit 235 milj. kr. Remissinstansema har i huvudsakanslutit sig till EPK:s programförslag. Mänga har framhållit f. n.stora oljeberoende och behovet av insatser för att minska detta. Vad gällermöjligheten härtUl och lämpliga medel för att nå detta mål är docksamstämmigheten begränsad. Kol, kärnkraft och spillvärmeutnyttjande anges avmånga, bl. a. CDL och , som erforderliga komponenteri det framtida energiförsörjningssystemet. Beträffande sådana energiformer somEci- och vindenergi samt geotermisk energi uttalas från flera håll klar skepsismot deras möjligheter att inom överskådlig tid kunna bidra mer än marginellttUl den svenska energiförsörjningen. Andra remissorgan, bl. a. IVA ochVetenskapsakademien, är mer optimistiska och föreslär större insatser än vadEPK angivit. I några fall, bl. a. av statens råd för atomforskning, angesdärvid klart avsikten att snabbt klarlägga vilka möjligheter som kan finnas atti utnyttja dessa energiformer. Jag ansluter mig till deav EPK angivna programmålen och i huvudsak också till EPK:s programförslag.Jag kommer i det följande att på vissa punkter förorda ändringar ochkompletteringar i förhållande tiU 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 446 EPK:sförslag, främst vad avser dels målen för olika delprogram, dels de ekonomiskaramarna. Jaghar funnit det ändamålsenligt att, väsentiigen i enlighet med EPK:s förslag,indela programmet Energiproduktion i följande delprogram : Organiska bränslen somersättning för olja Betydanderesurser har satsats på att bygga upp ett svensktkärnkrafttekniskt kunnande. Detta har huvudsakligen skett hos det helstatligaforskningsbolaget , det halvstatiiga reak-tortiUverkande företagetAB Asea-Atom och hos kraftföretagen. Jaganser att denna satsning på inhemskt kunnande måste föras vidare. Den utbyggnadav kärnkraften som beslutats och som ytterligare kan komma att ske behöverunderbyggas med fortsatt säkerhetsforskning. Reaktorteknologisktutvecklingsarbete och kontinuerlig uppföljning krävs för att uppnå ökadtillgänglighet och för verifikation av driftegenskaper m. m. Som underlag försvenskt internationellt agerande erfordras också ett tekniskt baskunnande inomvida delar av området. Detta gäller bl. a. kontroll av klyvbart material ireaktorer och bränslecykelns olika delar. Dennu vanligaste typen av fissionsreaktor, lättvattemeaktorn, representerar baraen av flera möjliga metoder att utvinna fissionsenergi. Andra reaktortyper,exempelvis den gaskylda högtemperaturreaktom, kan komma att visa sig ha vissafördelar från såväl säkerhetssynpunkt som ekonomisk synpunkt. Vi bör enligt minmening följa den Intemationella utvecklingen för att få möjlighet tilljämförande studier av olika reaktortyper som underlag för framtidaenergipolitiska ställningstaganden. EPKhar med hänvisning tiU svårigheterna att avgöra vilka forsknings- ochutvecklingsinsatser som bör motiveras med utgångspunkt från energipolitiskaresp. industripolitiska mål valt att i sitt program behandla all verksamhetinom lättvattenreaktorområdet vid AB Atomenergi inom energiforskningsprogrammetsram. Några remissinstanser har invänt häremot och hävdat att den svenskalättvattenreaktomtveck-lingen nu har en huvudsakligen industripolitiskmotivering, och att 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 447 dennaverksamhet inte bör utgöra en del av energiforskningsprogrammet. Efteren inom industridepartementet utförd analys av verksamheten vid AB Atomenergihar jag funnit att anslagen till bolaget bör uppdelas på så sätt attverksamhet med energipolitiska och industripolitiska ändamål åtskiljes.Huvuddelen av utvecklingsarbetena för lättvattenreaktorer utförs därmed inomett särskilt program vid sidan av huvudprogrammet Energiforskning. Jagåterkommer närmare till organisatoriska och finansiella frågor rörande verksamhetenvid AB Atomenergi i samband med behandlingen av anslagsfrågor. Forskningrörande kämkraftens särskilda säkerhets- och mUjöfrågor har utanför ramen förEPK:s uppdrag behandlats av Kämsäkforsk. De uppgifter som inte kan hänförastill säkerheten hos reaktorer som är i drift eller under uppförande bör förasin under programmet Energiproduktion. Jag återkommer till dessa frågor vid minbehandling av organisationsfrågorna. Aka-utredningenbehandlar f. n. frågor om forskning rörande upparbetning och tillvaratagandeav utbränt kärnbränsle. Insatser inom detta område bör i den utsträckning deskall finansieras med allmänna medel ingå i energiforskningsprogrammet. Iavvaktan på att kan framlägga resultatet av sitt arbete,vilket enligt vad jag erfarit beräknas ske , kan dessafrågor endast behandlas preliminärt och relativt översiktiigt. Jagtar nu upp de olika programelementen inom delprogranunet Fissionsenergi var försig. Sådansäkerhetsforskning som rör nu befintiiga eller imder byggnad varandekärnreaktorer bör inte hänföras till programmet Energiproduktion. Inom dettaprogram bör dock bedrivas viss långsiktigt inriktad forskning rörandelättvattenreaktorers säkerhet som inte naturligen kan anses tillhörakärnkraftinspektionens ansvarsområde. Hit hör sådana uppgifter som hängersamman med säkerheten och tillförlitligheten hos nya komponenter ireaktorsystem, utveckling av reaktorinneslutningar, undersökningar av bränsletsoch kapslingsmaterialets egenskaper vid onormala påfrestningar, reaktornsbeteende vid olika slag av driftstörningar. Vidare bör övergångsvis ingå vissforskning rörande energiproduktionens strålskyddsfrågor och forskning kringradiologiska miljöeffekter. /76 beräknar jag för dessa uppgifter 11,5 mUj. För hela treårsperioden föratser jag preliminärtbehov av insatser om ca 35 milj. kr. Möjlighetenatt utveckla små lättvattenreaktorer avsedda för värmeproduktion i huvudsakför bostadsuppvärmning har åter aktualiserats vid remissbehandlingen avnärförläggningsutredningens betänkande ocb 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 448 lic. i en skrivelse till industridepartementet. Yttrandeöver sistnämnda skrivelse har avgivits av ÖEF, statens industriverk och STU,vilka samtiiga tillstyrker en närmare utredning av frågan i enlighet medSvenkes förslag. Förslag tUl ett tvåårigt utredningsarbete har på begäranlämnats av AB Atomenergi och AB Asea-Atom. Jaganser att förslaget erbjuder intressanta prmcipiella möjligheter tillförbättrad värmeförsörjning och en utvärdering av dess genomför-barhel ärangelägen. Målet för forskningen inom området bör vara att inom några årklarlägga tekniska, ekonomiska och säkerhetsmässiga förutsättningar förutnyttjande av sådana reaktorer förlagda exempelvis i bergrum i närheten avstörre tätorter. Jag beräknar för detta ändamål ca 9 raUj. För /76 beräknar jag 4 mUj. Områdetframtida reaktortyper omfattar i EPK:s förslag avancerade termiska reaktoreroch snabba bridreaktorer. EPK har därvid förutsatt ett fortsatt och utvidgatinternationellt samarbete och framhållit att den svenska forskningen börsärskilt inriktas på reaktorernas säkerhetsproblem och egenskaper förkraftproduktion. Kunskapsuppbyggnadeninom detta område har långsiktig inriktning. Enligt min uppfattning bör desvenska insatserna t. v. i huvudsak inriktas på begränsad medverkan iinternationella samarbetsprojekt och på uppföljning av den internationellautvecklingen. För dessa ändamål är det emellertid väsentiigt att en vissbasverksamhet kan bedrivas inom landet. Insatserna bör i huvudsak koncentrerastUl området gaskylda högtemperaturreaktorer, medan utvecklingen beträffandebridreaktorer t. v. endast torde behöva följas översiktligt. Inomenergi-forskningsprogrammet beräknar jag utöver de medel som hittiUs utgåttunder anslaget Internationellt atomenergisamarbete 4 milj. kr. för budgetåret1975/76 för dessa ändamål och för hela treårsperioden ca 10 milj. kr. Dettainnebär en betydande minskning av insatserna i förhållande till EPK:s förslag. Uranprospekteringoch utvinning av uran. Medel för uranprospektering anvisas över statsbudgetentiU geologiska undersökning (SGU). Kostnadema för SGU:sprospekteringsarbeten, som f. n. huvudsakligen bedrivs i ochArvidsjaurs kommuner, har för ,/76 beräknats till ca 12 milj.kr. 1975: 1 bU. 15 s. 108109 och s. 112). Mot bakgrand av bl. a. denpågående verksamheten vid SGU kan så omfattande prospektering och geologiskforskning som EPK föreslagit inte anses vara energipolitiskt motiverad på kortoch medellång sikt. Medel för utvärdering av malmprover från olika fyndigheterbör dock anvisas inom ramen för det här behandlade programmet och jag beräknarför /76 0,4 mUj. För hela treårsperioden beräknar jagpreliminärt medelsbehovet tUl 1,5 mUj. 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 449