prop · FZ0333 · 1975-12-31 00:00:00 — om tvångsförvaltning,skall det ingå i förvaltarens uppgifter att ulföra den upprustning somfastighetsägaren ålagts. I sådant beslut kan nämnden ge förvaltaren tillståndatt ta upp nödvändigt lån lill upprustning och ansöka om inteckning. Utförfastighetsägaren inle den åtgärd som föreskrivits i upprustningsåläggande ochkan det antas att upprustning inle kan bli utförd under tvångsförvallning, harkommunen rätt att lösa fastigheten. Talan om inlösen väckes vidfastighetsdomstol . Expropriationslagens regleromexpropriaiionsersättning m. m. blir tillämpliga i målet. Bostadssaneringslagen innehåller också regler omskydd mol s. k. lyx-sanering. Dessa regler gäller i de tre storstadsområdenaoch i vissa andra kommuner. har inom dessa områdensåledes möjlighet att vid ombyggnad ay fastighet hindra åtgärder, som gårutöver vad som behövs för atl lägenheterna skall uppnå det ibostadssaneringslagen uppställda kravet på lägsta godtagbara standard, om detinte föreligger särskilda skäl att gå utöver det kravet. Genom de ändringar som genomförts i 12 kap.jordabalken (SFS 1974:1083; hyreslagen) har hyresgästerna lått avsevärt bättremöjligheter atl förmå hyresvärden att fullgöra sin underhållsskyldighet. Prop.1975/76:33 2.s reslageni dess lydelse fr. o.m. har hyresgäst således möjlighet attutverka vitesföreläggande - reparationsföreläggande - om hyresvärdenunderiåter att ombesörja reparationer som avses i 15 ij andra styckethyreslagen, dvs. tapetsering, målning och andra sedvanliga reparationer i lägenhetensbostadsdel med anledning av lägenhetens försämring genom ålder och bruk.Hyresgäst har också möjlighet att låta utföra reparationerna på hyresvärdensbekostnad, s. k. självhjälp. De nu angivna rättigheterna är emellertid inteinskränkta lill reparationer av här avsett slag. Skadas lägenheten underhyrestiden och är hyresgästen inle ansvarig för skadan eller uppstår på annatsätt ulan hyresgästens vållande hinder eller men i nyit-janderätten, harhyresgästen också möjlighet all utverka reparationsföreläggande eller att botabrister på hyresvärdens bekostnad. Med dessa fall avses dels alt skada uppståttpå själva lägenheten, då alltså hyresvärden har en reparationsplikt, dels attunderhållet blivit eftersatt i utrymme inom huset som får disponeras gemensamtav hyresgästerna, t. ex. tvätlstuga och trapphus, eller atl sådant utrymmeblivit skadat, i vilka fall alltså hyresvärden har en reparations- ochunderhållsplikt. För att möjlighet till reparalionsföreläggande ellersjälvhjälpsrält skall föreligga i nu angivna fall krävs emellertid bl. a. attbristen är så allvariig att den medför hinder eller men i nyttjanderäiten. Reparationsföreläggande meddelas av hyresnämnden päansökan av hyresgästen. I föreläggandel, som får förenas med vite, skallbestämmas inom vilken den åtgärd som föreläggandet avser skall ha vidtagits.Möjlighet att föriänga tiden föreligger. Fråga om utdömande av vite upptassjälvmant av hyresnämnden. Bostadsfinansieringsförordningen (1974:946)innehåller bestämmelser om villkoren för statlig långivning i samband med ny-eller ombyggnad av bosläder. Vad som främst är av intresse i detta sammanhangär bestämmelserna om det s. k. markvillkoret. Dessa innebär att statligtbostadslån endast utgår, om kommunen sålt marken (eller upplåtit tomträtt iden) till länesökanden för genomförande av byggnadsföretaget. Lån kan ocksåutgå,om landstingskommun ellerav kommunen eller landstingskommunen helägtaktiebolag vars verksamhet uteslutande består i atl förvärva eller förvallamark sålt marken. Avsikten med markvillkoret är alt bostadsbyggandet skallkunna anförtros byggherrar som har förmåga och vilja att bygga bra och billigabosläder samt att konkurrensen om exploaieringsmarken skall dämpas. Vissaförvärv är undantagna från bestämmelserna om markvillkoret. Vidare kanregeringen för särskilt fall förordna atl bostadslån får utgå ulan hinder avbestämmelserna. 1 de fall låneansökningen avser en saneringsfaslighet tordesådan dispens i allmänhet kunna påräknas, om kommunen ansökt om ellertillstyrkt undantag från markvillkoret (se prop. Kommunerna har härigenom indirekt tillagts ett betydande infiytande påfrågan om vem som skall ges möjlighet atl förvärva saneringsfastigheter. Jordförvärvslagen (1965:290) innehåller regler omkontroll av förvärv av jordbruksjord och skogsmark. Lagen innebär altjordbruks- och skogsfastigheter inte får förvärvas genom bl. a. köp, byteeller gåva utan tillstånd av lantbruksnämnd. Från denna huvudregel gälleråtskilliga undantag. Förvärvstillstånd behövs bl. a. inte om egendomenförvärvas av staten eller om staten, landstingskommun, kommun ellerkommunalförbund är förvärvare. Vidsträckta undantag görs för förvärv frånsläktingar. Förvärvstillstånd behövs inle heller om egendomen ingår istadsplan eller om den enligl byggnadsplan, som fastställts efter den 1 januari1948, är avsedd för annat ändamål än jordbruk eller skogsbruk. Jordförvärvslagen upptar inle något obligatorisktförvärvshinder. I stället anges olika fall då förvärvstillstånd lår vägras. Såkan ske när egendomen i fråga finnes böra las i anspråk för att underiättabildandet av bruknings-enheler med ändamålsenlig storlek och ägoanordning.Vägras av sådan anledning tillstånd lill köpet, kan säljaren i regel påfordraatt staten löser egendomen till det av köparen utfästa priset.Förvärvstillstånd kan vidare vägras, om det finns anledning atl anta attförvärvarens huvudsakliga syfte med fånget inle är att själv yrkesmässigt ochvaraktigt ägna sig åt jordbruk på egendomen eller driva skogsbruk där som stödåt förvärvaren tillhörigt jordbruk. Jordförvärvslagens huvudsyfte är alt främjajordbrukets och skogsbrukets rationalisering på så sätt att lantbruksnämndernafår möjlighet att ingripa mot förvärv av mark som behöver tas i anspråk för attunderlätta bildandet av rationella brukningsenheter. Lagstiftningen fyllerockså en annan viktig uppgift genom alt den ger viss förtur i fråga om förvärvav jordbruksjord och skogsmark åt sådana förvärvare som kan förutsättas kommaalt väl ta till vara markens produktionsförmåga. Det gäller i första handaktiva jord-och skogsbrukare men också förädlingsförelag för jordbruks-ochskogsprodukter. Jordförvärvslagenses f. n. över av jordförvärvsutredningen (Jo 1974:07). 1975/76:33 27 3.1Allmänna överväganden och förslag I promemorian konstateras inledningsvis att ettväsentligt mål för bostadspolitiken varit att ge kommunernaett ansvar för bostadsbyggandet och bostadsförsörjningen och atl hålla hyrornapå en nivå som inte överstiger den som de allmännyttiga bostadsföretagenhåller. En förutsättning för detta är att bostadsfastigheter i mesta möjligamån skyddas mol spekulativa vinstintressen. Enligt promemorian har emellertidhandeln med äldre, oftast saneringsmogna fierfamiljsfastigheter inom framförallt vissa storstadsområden ökat med i vissa fall kraftigaprisstegringar som följd. Del förekommer också att fastigheter byter ägare medtäta mellanrum varvid priserna förskjutes uppåt. Sådana täta ägarskiftenär inte i hyresgästernas intresse. För dem är det tvärtom av vikt attfastighetsförvaltningen är stabil och inte förrycks av att ny ägare övertarförvaltningen. Det finns enligt promemorian anledning förmoda alt helt andraintressen än omsorg om bostadsbeståndet och förhållandena på hyresmarknadenligger bakom nu åsyftade fastighetsförvärv. Den spekultation i hyresfastighetersom f n. förekommer motverkar samhällets strävan all förbättra hyresgästernassituation. Mot den bakgrunden är det enligt promemorian nödvändigt attkraftfulla åtgärder sätts in för all förhindra att bostadsfastigheter iframtiden kommer att behandlas som handelsvara i kretsar där mindre nogräknadepersoner etablerar sig som fastighetsägare. Kommunernas möjligheter att genomförköp förhindra att bostadsfastigheter kommer i händerna på personer, som intekan förväntas hålla fastigheterna i del skick hyresgästerna har rätt attfordra, är enligt promemorian begränsade. Del bör därför övervägas, om inteäven andra vägar kan väljas för atl motverka spekulation i bostadsfastigheter.Vad som därvid närmast står till buds är enligt promemorian tillståndsprövningav förvärv av sådana fastigheter. De åtgärder som vidtagits tor att förbättrasituationen på hyresmarknaden är enligt promemorian i inte ringa utsträckningberoende av ett lojalt uppträdande från fastighetsägarnas sida. 1 det alldelesövervägande antalet fall bör också fastighetsägarnas medverkan kunna påräknasDär fastighetsägare undandrar sig sina skyldigheter finns givetvis möjligheteralt tillgripa upprustningsåläggande eller tvångsförvallning och i sista handexpropriation, om rörutsättningarna för det är uppfyllda. Erfarenheterna avivångsförvaltningslagen har visat att lagen har vissa svagheter. Även omresultatet av bostadsförvaliningsutredningens arbete blir alt förvaltarensställning stärks i förhållande lill fastighetsägarens och att möjligheternalill expropriation av vanvårdad fastighet vidgas, är dessa åtgärder enliglpromemorian både omständliga och kostnadskrävande. Det framhålls att särskiltexpropriation upplevs som tidsödande och komplicerad på kommunall håll. En vidabättre lösning måste därför enligl promemorian vara att redan frän börjanutesluta 1975/76:33 28 sådanapersoner som kan antas sakna möjlighet att förvalta bostadsfasligheter ellersom kan misstänkas komma att eftersätta deras underhåll från rätten attförvärva sådana fastigheter. Mol bakgrunden av del anförda föreslås ipromemorian att kontroll införs för all så långt möjligt garantera attbo-stadsfastigheter förvärvas endasl av personer eller förelag som är i ståndalt förvalta sådana fastigheter och som själva skall idka bostadsförvaltningoch därvid hålla fastigheterna i sådant skick alt de motsvarar de anspråkhyresgästerna enligt lag har rätt att ställa. Kontrollen bör enligt promemorianutformas som en tillståndsprövning efter mönster i jordförvärvslagsiiftning-en. Den erforderliga lagstiftningen skall enliglpromemorian i första hand tjäna syftet atl från rätten alt förvärva fastigheterutesluta personer som saknar de ekonomiska eller praktiska förutsättningarnaför eller viljan alt lojalt följa de regler som gäller på hyresmarknaden.Lagstiftningen bör därför begränsas till att avse bostadsfasligheter. Enligt promemorian bör det i första hand bli frågaom att skapa garantier för att bostadsfastigheter av någon betydelseunderkastas förvärvskoniroll. Industrifastigheter och fasligheter meduteslutande affärslokaler bör inte omfattas av lagen. Kontrollen bör vidarebegränsas till förvärv av fastigheter på vilka finns ett visst minimiantalbostadslägenheter. Som en lämplig av-gränsning föreslås fastigheter på vilkafinns fier än fyra sådana lägenheter. Huruvida någon av dessa utgörfastighetsägarens bostad kan därvid lämnas åsido. För atl undanröja oklarheteri fråga om lagstiftningens tillämplighet i förhållande lilljordförvärvslagstiftningen föreslås all endasl fastigheter som är taxerade somannan fastighet skall omfattas av kontrollen. Med den angivna avgränsningen. sägs det ipromemorian, kommer lagen inte bara all avse fastigheter som innehåller vanligahyreslägenheter utan även bostadsräitsfastigheter och fastigheter som användslor fritidsändamål. Överiåtelser av bostadsräitsfastigheter med bibehållenbostadsrätt i samband med fusion mellan bostadsrättsföreningar skall dockenligt förslaget inte omfattas av lagstiftningen. Däremot skall lagen gälla vidöveriåtelse av bostadsrättsfastighet under i. ex. föreningens likvidation. Denomfattar också överiåtelse av hyreshus till bostadsrättsförening. I promemorian anförs att kontrollen inte kaninskränkas lill atl avse endast fastighetsförvärv. Det är inte ovanligt altaktiebolag bildas för förvärv och förvaltning av bostadsfastigheter. I sådanafall kan faslighetsöveriåtelser ske genom att aktierna i bolaget överiåts. Vidsådana överlåtelser, påpekas det i promemorian, förekommer inle någon kontrollav förvärvet i vidare mån än som följer av reglerna lag omutlännings rätt alt förvärva aktier eller andelar i svenska bolag. Enregel om tillståndsprövning av förvärv av bostadsfasligheter skulle 1975/76:33 29 därförenligt promemorian bli praktiskt tagel verkningslös, om inte en kontroll avförvärv av aktier eller andelar i bolag införs. Utan en sådankontroll kan det nämligen föruiskickas atl jusl de fall som den föreslagnalagstiftningen avser alt komma till rätta med kommer atl undanhållasprövningsförfarandet. 1 promemorian föreslås därför alt tillståndsprövningenskall avse även förvärv av aktier eller andelar i bolag som äger sådanafastigheter som åsyftas med kontrollen. En kontroll av aktieförvärv innebär enligtpromemorian ett undantag från den inom aktiebolagsrätten rådande principen omaktiers fria överiåtbarhei. Ett sådant undantag torde ulan vidare kunna görasnär del är fråga om fåmansbolag, dvs. aktiebolag vari aktierna till huvudsakligdel ägs direkt eller indirekt av en eller ett fåtal fysiska personer. När detgäller aktiebolag med en större akiieägarkrets ställer sig emellertid sakenannorlunda. Stora svårigheter skulle uppkomma för handeln med aktier, omakiieöveriåtelser skulle kräva myndighels tillstånd. I sammanhanget anmärks attaktier i bclag med s. k. hembudsklausul inte kan noteras vid fondbörsen. Skulleett kontrollsystem utsträckas till att gälla även börsnoterade företag, är detenligt promemorian tveksamt om inte aktierna i sådana förelag måste avförasfrån börsen. Av den anledningen föreslås att kontrollsystemet begränsas lill deaktiebolag belräffande vilka behovet av kontroll torde vara mest framträdande,nämligen en- och fåmansbolag. Dessutom föreslås att handelsbolag omfattas avkontrollen. Kontrollsystemet avser att få till stånd enkontroll av fastighelsägandet. Förslaget innebär därför att endast sådana bolagvilkas tillgångar uteslutande eller huvudsakligen utgörs av bostadsfasligheterskall omfattas av kontrollsystemet. Frågan huruvida bolaget till huvudsaklig del ägnarsig åt förvaltning av bostadsfasligheter bör enligt promemorian kunna avgöraspå ell klart och entydigt sätt både av myndigheter och allmänheten. Klarhet pådenna punkt bör således kunna vinnas redan vid läsningen av bolagetsbalansräkning. Som en lämplig avgränsning föreslås i promemorian alttillståndsprövningen skall avse aktier eller andelar i bolag som ägerbostadsfastigheter, vilkas taxerade värde är minst större än detenligl senasie balansräkning bokförda värdet av bolagets övriga tillgångar.Vissa speciella regler föreslås för koncernförhållanden. Tillståndsprövningen bör enligt promemorian - ilikhet med vad som för molsvarande fall gäller för jordbruksfastigheter- avseförvärv av fastighet genom köp, byte och gåva. Därmed bör också jämställasvissa bolags- och föreningsrätlsliga fång. Liksom fallet är enligl jordförvärvslagstiftningenbör enligl promemorian vissa undantag från kravet på förvärvstillstånd göras.Förslaget innebär att 1975/76:33 30 tillståndinte fordras när egendomen förvärvas från siaien eller nar slaten, kommun,landstingskommun eller kommunalförbund är förvärvare. Vidare föreslås att bl.a. vissa släklförvärv samt förvärv genom inrop på exekutiv auktion undantas. Lagstiftningen bör enligt promemorian inte baragälla förvärv av en eller fiera hela bostadsfasligheter eller aktie eller andeli bolag som äger en eller flera sådana fasligheter. Också om förvärvet avserdel av bostadsfastighel eller om bolaget äger del av sådan faslighet föreslåslagen bli tillämplig. Från den nu angivna regeln föreslås undanlag i ellfall, nämligen om förvärvet avser andel i s. k. andelshus. Det förekommernämligen i viss utsträckning alt bostadsfasligheter ägs av ett större antalpersoner, vanligen lika många som det finns bostadslägenheter på fasligheten.Förvärvei av andelen är här förknippat med rätten lill förvärvarens egen bostadpå fastigheten. Eftersom del i dessa fall normalt inle uppkommer någol hyresförhållandebör enligt promemorian förvärv av andel i fastighet där ägarförhållandena ärsådana som sagts nu inte vara underkastade tillståndspliki. Däremot bör, sägs det i promemorian, till skillnadfrån vad som gäller i fråga om jordbruksfastigheter något undantag inte görasav det skälet alt den som förvärvar andel i bostadsfastighet redan äger andel idenna. Sådana förvärv blir således alt bedöma enligl allmänna regler. Denomständigheten alt förvärvaren redan äger andel i fastigheten bör emellertidenligt promemorian tillmätas betydelse vid tillståndsprövningen. Det första av de kriterier som bör ställas upp föratl förvärvstillstånd skall meddelas är enligt promemorian alt den person ellerdet förelag som förvärvar fastigheten är i stånd atl förvalta fastigheten.Härmed avses i första hand de ekonomiska förutsättningarna. Förvärvaren börsåledes enligt promemorian vara skyldig att redovisa vilka möjligheter han haratt med hänsynstagande lill faslighetens avkastning sköta fastigheten på ett förde boende godtagbart sätt. Av särskild betydelse blir härvid i vilkel skick faslighetenbefinner sig och vilka kostnader som kan ligga i ett uppdämt reparations- ochupprusiningsbehov. Även den praktiska sidan av förvaltningen bör emellertidtas med i bedömningen. Några krav på förvärvarens personliga medverkan iförvaltningen föreslås dock inte i promemorian. I och för sig bör det såledesinte möta någol hinder mot alt en person som på grund av sjukdom eller vistelsepå annan ort eller utomlands är förhindrad att personligen övervakafastighetens skötsel ändå ges lörvärvs-tillslånd. Avgörande bör enligtpromemorian i stället vara hans möjligheter alt själv eller genomställföreträdare anordna en lämplig förvaltning och lillsyn genom någon somfinns tillgänglig för hyresgästerna, t. ex. vicevärd. Även juridisk person börenligt promemorian få förvärvstillstånd, om angivna förutsättningarföreligger. 1975/76:33 31 1 promemorian sägs atl bedömningen av förvärvarensmöjligheter att skola förvaltningen blir olika beroende på om förvärvet avsersjälva fastigheten eller om fasiighetsförvärvet sker via aktie- ellerandelsförvärv. 1 det sistnämnda fallet bör kraven anpassas med hänsyn till detinflytande förvärvaren får över den juridiska personen. Får förvärvaren ettbestämmande inflytande i bolaget, bör enligt promemorian samma krav ställas uppsom om han förvärvat bolagets fastighet eller fastigheter personligen. Altförvärvaren är i stånd atl förvalla fastigheten är enligl promemorian inle enlillräcklig garanti för alt inientionerna bakom den föreslagna lagstiftningenskall kunna torverkligas. Som ytteriigare villkor för ett tillstånd föreslåsdärför alt han gör sannolikt alt avsikten med förvärvet är att han skall idkabostadsförvallning och därvid hålla fastigheten i sådant skick alt denmotsvarar de anspråk de boende enligt lag har rätt alt ställa. Prövningenkommer därvid närmast alt avse huruvida förvärvei sker i spekulativt syfte utannågon avsikt atl driva bostadsförvallning. Detta medförenligt promemorian atl man i stor utsträckning blir hänvisad lill de uppgifterom förvärvet som förvärvaren lämnar. Enligt förslaget skall kommunen beredas lilirälleatl yttra sig över ansökan om förvärvstillstånd. Del normala förfarandet itillståndsärenden bör mol bakgrund härav vara att förvärvarens uppgifter iansökningen godtas, om kommunen lämnar ansökningen utan erinran. En meraingående prövning blir därmed nödvändig först om invändningar reses mol bifalltill ansökningen eller om ett direkt avstyrkande sker. I sådana fall kan detenligt promemorian t. ex. bli nödvändigt att gå in på förvärvarens tidigare förehavanden.Med hänsyn lill syftet med lagstiftningen bör, sägs det, avgörande vikt fästasvid förvärvarens beredvillighet att lojalt följa de olika regler som avbosladssociala skäl ställs upp för förhållandet mellan hyresvärd och hyresgäst. I promemorian anförs vidare alt prövningen avlillslåndsärende delvis blir en annan, om förvärvaren är juridisk person. Ärförvärvaren t. ex. ett försäkringsbolag eller en bostadsrättsförening torde dennärmast bli rent formell. Annorlunda blir enligt promemorian förhållandet, omförvärvaren är t. ex. ett fåmansbolag eller ett handelsbolag. 1 sådana fallblir del i allmänhet nödvändigt att närmare undersöka vilka som står bakombolaget. Prövningen får då i huvudsak samma karaktär som om aktieägarna resp.bolagsmännen själva hade förvärvat fastigheten. Enligt promemorian bör tillstånd ges utan vidarenär den fastighet som ansökningen avser skall rivas eller dess ändamålförändras och detta överensstämmer med kommunens planering. 3.5Verkan av vägrat förvärvstillstånd Om förvärvstillstånd vägras, bör enligl promemorianföljden bli alt förvärvet i fråga blir ogiltigt. Liknande regler finns ijordförvärvslagen och 1975/76:33 32 Innebörden av ogiltighetspåföljden är atl vardera parten måsteåterbära vad han uppburit på grund av avtalet. Ogiltighetspåföljden bör följaomedelbart på grund av avslag på ansökningen om tillstånd. Samma påföljd börockså inträda, om ansökan om tillstånd inle sker inom en viss tidsfrist frånförvärvet. I den mån förvärvet avser fastighet och således skyldighet att sökalagfart inträder, ankommer det på inskrivningsmyndigheten att bevaka altförvärvstillstånd meddelats. Delta följer av 20 kap. 6 ij 8 och 7 i; 11jordabalken. Skulle emellertid lagfart ha meddelats i strid mol dessabestämmelser, föreslås i överensstämmelse med vad som gäller för motsvarandefall enligl jordförvärvslagen alt ogillighel inte skall inträda Qfr även 12ijförköpslagen). I fråga om förfarandet i ärenden angående tillståndlill förvärv av bostadsfasligheter m. m. är enligl promemorian olika lösningartänkbara. En möjlighet är att föriägga prövningen till som detfrämsta organet för byggnadsplaneringen i länet. En annan är att låtahyresnämnden svara för prövningen. I sammanhanget nämns atttillståndsprövningen belräffande förvärv av jordbruksfastigheter sker hoslantbruksnämnden, vars beslut kan överklagas till lanibruksstyrelsen ochdärifrån till regeringen. I vissa fall har regeringen förbehållit sig atl självpröva tillståndsfrågan, nämligen om förvärvaren är bolag, stiftelse ellerförening, utom sambruksförening, och egendomens värde överstiger visst belopp. Den tillståndsprövning som föreslås i promemoriansägs i första hand avse kontroll av fysiska och juridiska personer somförvärvar bostadsfastigheter direkt eller genom förmedling av aktie- ellerandelsinnehav. Prövningen kommer att fordra speciell förtrogenhet medförhållandena på hyresmarknaden. Särskill framträdande blir detta i de falldär prövningen också omfattar en bedömning av förvärvarens ekonomiskaförutsättningar att förvalta fastigheten och fastighetens behov avupprustning. Delta talar enligt promemorian för att tillståndsprövningenanförtros den myndighet som är speciellt sakkunnig på detta område, nämligenhyresnämnden. Ytteriigare skäl kan enligl promemorian åberopastill förmån för hyresnämnden som prövningsinstans. Så t. ex. kan det förekommaalt överlåtelse avser fastighet som är ställd under tvångsförvaltning enligltvångsförvaltningslagen eller fastighet beträffande vilken beslul omupprustningsåläggande meddelats, för vilka fall hyresnämnden bör vara välförtrogen med förhållandena i det enskilda fallet. Som ett än viktigare skälanförs emellertid att hyresnämnden har möjlighet all bedöma frågor enligl dennu föreslagna lagstiftningen och spörsmål om fastighetens standard ungefärsamtidigt. Om fastighetsförvärv på det angivna sättet ställs under kontroll,bör förhållandena inom den berörda fastigheten nämligen uppmärksammas.Överiålarens intresse torde främst vara inriktat på att få ett så fördelaktigtpris som möjligt. 1975/76:33 33 Delfinns risk för att han inför en planerad försäljning underiåter all satsapengar på i och för sig påkallade reparationer. Om den presumtive förvärvarennärmast är inställd på alt sälja fastigheten vidare för att tjäna pengar påtransaktionen, kan det lätt inträffa alt han är benägen all bortse från eventuellabrister i fastighetens standard i föriitan på atl han skall kunna säljafastigheten innan exempelvis ett upprustningsåläggande blir aktuellt.