prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Ocksåunder tolfte huvudtiteln bör på motsvarande sätt, för de övriga ändamål som nuomfattas av lån- och bidragsgivningen inom det nuvarande anslaget Vissaenergibesparande ålgärder, ett nytt anslag, rubricerat Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. inrättas fr. o. m. /76.Innan jag går närmare in på behovet av atl i vissa avseenden ändra reglernabeträffande åtgärder som bör berättiga lill lån och bidrag samlbehovet av anslag och ramar för nästa budgetår, vill jag taupp frågan om behovet av lån och bidrag för energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet för innevarande budgetår. Bostadsstyrelsenhar med ledning av uppgifter om inneliggande ansökningar och på grundval avmedelsåtgången beräknat behovet av medel för särskilda lån,bostadslån, bidrag och förbältringslån för energibesparande åtgärder lillsammanlagt 450 milj. kr. utöver de sammanlagt 258,7 milj. kr. somredan avdelats för dessa ändamål. Med hänsyn till att energisparstödet ienlighet med vad jag förordat bör ges en mera långsiktig inriktning äntill utgången av anser jag atl behovet av medel inie behövertillgodoses i den omfattning som styrelsen beräknat. Viss osäkerhet råder ocksåom möjligheterna atl bevilja lån och bidrag under innevarande budgelår i dentakt som styrelsen beräknat. Enligt styrelsens beräkningar skulle det behövasytteriigare 225 milj. kr. under innevarande budgetår. Med hänsyn till denförordade föriängningen av energisparstödet och med hänsyn tillnyss nämnda osäkerhet beräknar jag att 50 milj. kr. bör anvisas lill Vissaenergibesparande ålgärder på lilläggsstal 111 lill riksstalen för innevarandebudgelår. Vid bedömningen av anslagsbehovet bör också hänsyn tas till att deolika delramar som står till lånemyndigheternas förfogande numera omfördelatsså atl de slår i elt bättre avvägt förhållande lill varandra. Medlen bör avsesärskilda lån, bostadslån, särskilda bidrag och förbältringslån förenergibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet. 1 fråga om ramarna för beslutom lån och bidrag för olika ändamål har hemställt attmedelsanvisningen skall avse en total ram för både lån och bidrag. Med hänsyntill au fördelningen mellan lån och bidrag är reglerad i det enskilda falletgenom särskilda regler och eftersom uppdelningen på olika ramar medför onödigadministrativ omgång vid uppkommande behov av omfördelning mellan ramarnabiträder jag styrelsens förslag. Jag återkommer i annat sammanhang till fråganom förslag lill beträffande anvisande av anslag för ändamålet. /76 bör som jag förordat etl nytt anslag inrättas. 1anslutning härtill bör vissa ändringar av reglerna för vilka energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet som berättigar till lån och bidrag göras.Bestämmelserna om lån och bidrag för energibesparande ålgärder ibostadsbeståndet finns i kungörelsen (1974:252, ändrad 1974:953) om statligtstöd till energibesparande åtgärder i bostadshus, ibostadsfinansieringsförordningen (1974:946) samt i kungörelsen (1962:538,ändrad senast 1974:950) om förbättringslån. Bestämmelserna, som syftar tillall främja bättre hushållning med energi eller användning av annat bränsle änolja vid uppvärmning av bostadshus, innebär beträffande åtgärder som kan kommai fråga för stöd alt stöd kan utgå för förbättring eller utbyte av värme- ochventilationssystem, anslutning av fastighet till fjärrvärmeanläggning saml förbättringav värmeisolering i väggar, fönster och bjälklag. Bidrag utgår avgodkänd kostnad, dock högst . för varje bostadslägenhet som berörs. Lånutgår av kostnaden, dock högst med . Prop.1975:30 Bilaga 2 31 förvarje berörd lägenhet. Genomatl slödet f n. är begränsat till bostadshus faller vissa instilu-lionsbostäderoch t. ex. bostäder i anslutning till kursgårdar utanför lån- ochbidragsgivningen. Det finns enligt min mening ingen anledning att uteslutasådana bostäder från möjligheten atl erhålla stöd. Jag förordar därför atl allabosläder som utan alt vara årsbosiad används och uppvärms under vinterhalvåretbör omfattas av energisparstödet. Av det sagda framgår att fritidsbostäder iniebör omfattas av stödel. Också kursgårdar och folkhögskolor bör, som jagbehandlar i del följande, omfattas av stödet lill kommunala ochlandslingskommunala byggnader. Vidgningen av energisparstödet lill nu angivnabostäder bör träda i kraft . Denav mig förordade ändringen av reglerna innebär all tillämpningsområdet förenergisparstödet vidgas. Det finns enligt min mening också behov av att i vissaavseenden begränsa omfattningen av de åtgärder som bör berättiga lill lån ochbidrag. har i sin förut nämnda skrivelse anfört atl utbyte avvärmepanna i många fall torde vara den minst energibesparande åtgärden av deåtgärder som kan omfattas av energisparstödet.Styrelsen anför vidare att stödför pannbyte i många fall kan komma atl motverka den lämpligastelösningen från energiförsörjningssynpunkt, nämligen att ansluta faslighetentill fjärrvärmeanläggning eller annan större värmeproducerande anläggning. Moldenna bakgmnd har styrelsen föreslagit all pannbyten och byte av oljebrännareundantas från stöd. Stöd till anskaffande av eldningsauiomaiik och liknandeåtgärder bör dock enligt styrelsen i vissa fall kunna utgå. Jaghar funnit skälen för förslag vara bärande och ansluter migdärför till styrelsens förslag. Med hänsyn till alt pannbyten förutsatts varastödberäitigade bör ändringen av reglerna träda i kraft den1 . bör emellertid andrastödberäitigade ålgärder ges prioritet. Stöd för pannbyten bör därför utgåendast i den mån det finns utrymme inom tilldelade ramar. Fleraav de myndigheter, som har yttrat sig med anledning av energisparundersökningenhar framhållit betydelsen av all fastigheter ansluts till fjärrvärmeanläggningaroch atl tillkomsten av sådana anläggningar stimuleras. Jag vill med anledninghärav peka på att den förordade föriängningen av energisparstödet innebär enstimulans för fastighetsägare att ansluta fastigheterna lill befintliga OärrvärmeanläggningarFöriängningen av stödel bör också innebära en stimulans till utbyggnad avsådana anläggningar i redan byggda områden där en utbyggnad är motiverad fränallmänna energipolitiska synpunkter. Energisparstödet skapar nämligenförulsätlningar för alt fastighetsägare får ekonomiska möjligheter atl anslutasig till elt utbyggt Ijärrvärmenät. Med hänvisning till vad chefen förindustridepartementet tidigare denna dag har anfört vill jag understrykaangelägenheten av alt möjligheterna alt utnyttja fjärrvärme från kraftvärme ochindustriellt mottryck tas till vara. Innanjag går in på anslags- och ramfrågorna för /76 vill jag ta uppen fråga av betydelse för en förbättrad energihushållning i såväl befintligasom nyproducerade bostadshus. har föreslagit attinstallationer för varmvattenmätning i bostadslägenheter och för naitackumuleringav varmvallen i elvärmda småhus får beaktas både inom den ordinarie bostadslångivningenoch inom energisparslödets ram. Fråganom ålgärder för atl stimulera lill individuell varmvattenmälning inrymmerenligt min mening vissa problem. Sålunda kan t.ex. familjer med flera barn, somhar behov av större mängd varmvallen än andra familjer, drabbas av i viss månökade boendekostnader genom en övergång till individuell varmvattenmälning. Ensådan övergång medför emellertid otvivelaktigt också incitament till betydandebesparingar i fråga om varmvattenförbrukning. Med hänsyn härtill och motbakgrund av all bosladstill-läggssystemet i betydande utsträckning kankompensera eventuellt ökade boendekostnader för barnfamiljer med låga inkomstertillstyrker jag styrelsens förslag att anordningar för individuellvarmvattenmälning får beaktas vid beviljande av energisparstöd. Ocksåstyrelsens förslag alt göra anordningar för naitackumulering av varmvattenstödberälligade är jag beredd atl tillstyrka med hänsyn till de positivaeffekter sådan ackumulering kan ha när del gäller alt utjämna effektuttagenfrån kraftkällorna. De här förordade ändringarna i grunderna förenergisparstödet bör träda i kraft . Detankommer på regeringen att meddela föreskrifter om vilka ålgärder som fårbeaktas vid bostadslångivningen. Om godtar den av mig nu förordadevidgningen av tillämpningsområdet för energisparstödet, avser jag atl föreslåregeringen att besluta om motsvarande erforderiiga ändringar beträffandebostadslångivningen. Jagövergår nu till frågan om ramar och anslag för lån och bidrag till energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet for /76. I fråga om ramarnaförordar jag all lån- och bidragsgivningen, avseende särskilda lån, bostadslån,särskilda bidrag och förbältringslån för energibesparande ålgärder inombostadsbeståndet får ske inom en ram av 300 milj. kr. under /76.Med hänsyn till bl. a. sysselsättningseffekterna av energisparstödet bör lån-och bidragsgivningen fördelas jämt under budgetåret. Del bör ankomma påregeringen alt utfärda närmare föreskrifter härom. Under anslaget Vissaenergibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m. m. bör för budgetåret1975/76 tas upp 300 milj. kr. för de angivna ändamålen. Vid utgången av juni1975 kvarstående medel på anslaget Vissa energibesparande ålgärder, som inteavser bidrag för energibesparande åtgärder i näringslivets ochträdgårdsnäringens byggnader, bör föras över till detta nya anslag. (CU 1974:37, rskr 1974:373) har med anledning av en motion beträffandeenergisparstöd till allmänna samlingslokaler gett regeringen lill känna atl lånoch bidrag för energibesparande ålgärder bör kunna utgå inte bara lillkommunägda samlingslokaler utan också lill andra samlingslokaler. Prop.1975:30 Bilaga 2 33 Bakgrundentill uttalande är atl stöd enligt nuvarande regler kan utgå baratill kommunägda samlingslokaler inom den särskilda ramen för energibesparandeåtgärder inom kommunala byggnader. Jagförordar att stödmöjligheierna i enlighet med uttalande bör vidgastill all omfatta alla allmänna samlingslokaler som fått del.av eller kan få delav samlingslokalslödei. Med hänsyn till att genom en tillstyrelsen knuten särskild delegation, samlingslokaldelegationen, ombesörjer denordinarie lån- och bidragsgivningen lill allmänna samlingslokaler börverksamheten med energisparstöd till allmänna samlingslokaler skötas avbostadsstyrelsen. En särskild ram om 5 milj. kr. för stöd lill energibesparandeåtgärder i allmänna samlingslokaler bör avdelas för /76. Medlenbör utbetalas från det av mig förordade anslaget Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. Det bör ankomma på regeringen atl meddelanärmare föreskrifter om verksamheten. Jagövergår nu till frågan om ändrade regler för bidragsgivningen I energibesparandesyfte beträffande kommunala och landslingskommunala byggnader i vilket ämne jagsamrått med chefen för kommundepartementel. Statligtstöd lill kommunernas och landstingskommunernas insatser i energibesparandesyfte utgår enligt kungörelsen (1974:407) om statsbidrag till energibesparandeålgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader Gfr. 1974:69, CU1974:21, rskr 1974:180). Bidrag kan utgå inom en ram av 50 milj. kr. Bidragsbeloppetär av de i varje särskilt fall godkända kostnaderna för energibesparandeåtgärder. Beloppet är dock maximerat till . för varje projekt.Syftet med denna begränsning är att energibesparande åtgärder skall kunnavidtas i så många byggnader som möjligt (prop. s. 12). En förutsättning för attbidrag skall kunna utgå är all åtgärderna har påbörjats före utgången av år1975. Ansökningar om bidrag prövas f n. av regeringen. Undertiden t. o. m. har bidrag beviljats med sammanlagt ca . Enligt ansökningarna kan de ålgärder till vilka bidrag harbeviljats väntas medföra en årlig minskning av oljeförbrukningen med . Det är naluriigtvis inle möjligt att redan nu med säkerhet bedömaeffekterna av det statliga stödet till kommunernas och landstingskommunernasinsatser i energibesparande syfte. De erfarenheter som har vunnits gerdock anledning att i några avseenden överväga en utvidgning av det statligastödet. Dethelt övervägande antalet bidragsansökningar avser byggnader som ägs avkommuner, medan ansökningar som avser landstingskommunala byggnader har varitförhållandevis få. Flera orsaker kan ha bidragit till delta. Många avlandstingskommunernas anläggningar, t. ex. sjukhusen, omfattar storabyggnadskomplex och de ekonomiska insatser som måste göras i energibesparandesyfte blir därför i regel betydligt större än vad som är vanligt inom denkommunala sektorn. Del kan förmodas att bidragels maximering till högst 100 000kr. har medfört alt del statliga stödel i vissa fall inte har fått rikligt denstimulerande effekt som var avsedd. ringseffektersom uppnås inom t. ex. sjukhusen är emellertid, att döma av de hittillsbehandlad ansökningarna, myckel stora. Erfarenheterna av de prövadebidragsansökningarna tyder på att en höjning av maximibeloppet inle behöverinnebära någon allvarlig fara för atl stödel inte skall kunna få den avseddaspridningen. Jag vill därför förorda alt gränsen höjs till . för bådekommunala och landslingskommunala byggnader. Antaletkommunala och landslingskommunala byggnader i vilka energibesparande åtgärderär möjliga och angelägna är myckel stort. På grund av den bundenhet som denårsvis fastställda budgeten och den ekonomiska långtidsplaneringen medför förkommunernas och landstingskommunernas ekonomi begränsas möjligheterna attsnabbt ställa medel till förfogande för energibesparande ålgärder. För atlkommunerna och landstingskommunerna skall få bättre möjligheter all utnyttjadet statliga stödel förordar jag att bidrag skall kunna ulgå även för ålgärdersom påbörjas . Mångakommuner och landstingskommuner driver i bolags- eller stiftelseformverksamheter som på andra håll ombesörjs av kommunen eller landstingskommunen iegen regi. På grund av den nuvarande begränsningen lill åtgärder i kommunalaoch landslingskommunala byggnader kan statligt stöd inte lämnas till åtgärder ibyggnader som ägs av kommunala eller landslingskommunala bolag ellerstiftelser. Det finns enligt min mening ingen anledning att uteslänga sådanabolag eller stiftelser från möjligheten att erhålla stöd efter samma grundersom kommuner och landstingskommuner. Jag förordar därför atl statligt stödskall kunna ulgå även lill energibesparande ålgärder i byggnader som ägs avkommunala eller landstingskommunala bolag eller stiftelser. En förutsättningbör dock vara att bolaget eller stiftelsen helt ägs av kommun ellerlandstingskommun driver verksamhet som enligt lag eller annan författning är enkommunal eller landstingskommunal uppgift. Del ankommer på regeringen allmeddela närmare föreskrifter härom. Stöd bör självfallet inte kunna ulgå förbyggnader som omfattas av stödet till näringslivets byggnader. Statligtstöd, enligt de grunder som redovisats i det föregående, bör enligt min meningockså kunna utgå lill energibesparande åtgärder i vissa andra byggnader, sominte omfattas av de nuvarande stödformerna, men som används i en verksamhet somär snarlik eller jämförbar med verksamhet som också kan drivas av kommun ellerlandstingskommun eller som annars är särskilt angelägen från allmän synpunkt.Jag avser då folkhögskolor och kursgårdar som ägs eller drivs av ideellaorganisationer. 1fråga om medel för energibesparande åtgärder i statliga byggnader förordar jagefter samråd med chefen för atl medel ställs tillbyggnadsstyrelsens förfogande inom en ram av 15 milj. kr. under budgetåret1975/76. Jaggår nu över till att behandla energiprogramkommitténs (EPK) förslag angåendeprototyper och demonstrationsanläggningar, som vad gäller bostadsdepartementetsverksamhetsområde bör anslagsmässigt knytas lill stö- detlill energibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m. m. Jag hänvisar därviddels till vad chefen för industridepartementet har anfört om den nu aktuellaverksamheten i stort, dels till den redovisning som jag förut har lämnat(avslutningen av avsnitt 2.2) angående EPK:s förslag. EPKföreslår inom lokalkomfortområdet att insatserna fördelas på följande femdelaklivileier: 1)planering med nya byggnormer, 2) energiplanering i kommun m. m. 3)demonstration av värmeanläggningar, 4) nya metoder och konstruktioner ibyggande och drift samt 5) information och samverkan med utbildningsenheter m.m. Vidbedömningen av EPK:s förslag i denna del bör man enligt min mening utgå frånalt energipolitiskt motiverade insatser av ren forskningskaraktär bör prövasinom ramen för avdelade medel för forskningsändamål. De-monstralionsobjekl m.m. avseende projekl som beräknas bli självbärande bör finansieras på annatsätt, t. ex. inom ramen för statens utvecklingsfond. Motdenna bakgrund har chefen för industridepartementet efter samråd med mighänfört de av EPK föreslagna insatserna i fråga om nya metoder ochkonstruktioner i byggande och drift till programmet Energianvändning förlokalkomforl inom huvudprogrammet Energiforskning. Delakliviielerna planeringmed nya byggnormer samt information och samverkan med utbildningsenheter,framställning av utbildningsmaterial m. m. bör vidare i viss utsträckning kunnafinansieras med anslag inom ramen förden statliga energisparkampanjen. Deav EPK föreslagna åtgärderna för att demonstrera effektiv drift av små ochmedelstora värmeanläggningar - vilka svarar för uppvärmning av avlägenheterna i flerfamiljshus och av småhusen - skulle enligt min meningkunna bli av betydande värde som inslag i åtgärderna för att spara energi. EPKhar framhållit atl dessa verksamheter måste spridas över landet och få en lokalanknytning. Också verksamheten med att samordna energiplaneringen i någrakommuner med den fysiska samhällsplaneringen i kommunerna skulle vara av stortvärde som förebild för kommunernas fortsatta verksamhet med energibesparandeåtgärder. Medhänsyn till atl de beskrivna demonstrations- och utvecklingsverksamheternainte kan komma lill stånd i erforderlig utsträckning ulan särskilt stöd anserjag all resurser bör avsättas för dessa ändamål. Jag beräknar behovet av medelhärför till 6 milj. kr. under /76. Beloppet bör inom ramen fördel samlade anslaget lill energibesparande ålgärder i bosläder m. m. ställastill förfogande för statens råd för byggnadsforskning och i samråd med statensplanverk och utnyttjas för bidrag lill nämndaverksamheter. Vadjag nu har föreslagit bör vidare ses mot bakgrund av den avsevärda förbättringav betingelserna för forsknings-och utvecklingsarbetet vid statens institut förbyggnadsforskning som inträder i samband med att institutet tar ibruk de nybyggnader som f n. uppförs i . fårdärvid tillgång till starkt utökade lokaler för bl. a. försöks- och informationsverksamhet.Chefen för kommer senare alt föreslå atl medel anvisas pålilläggsstal III lill riksstalen för innevarande budgelår för anskaffning avny basuirustning för forsknings-och utvecklingsarbete vid institutet bl. a.inom området klimat och installationer - ca 1 milj. kr. för institutetsluftströmningstekniska laboratorium och . som bidrag till en avinstitutet planerad vindtunnel. Under delta och nästa budgetår kommer därmedsammanlagt ca 20 milj. kr. att investeras i byggnader, inredning ochutrustning för institutet. Anslagettill Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. för budgetåret1975/76 bör föras upp med samma belopp som de förordade ramarna m. m. för olikaändamål, dvs. med 326 milj. kr. 5.1.3Bestämmelser i byggnadsstadgan om energihushållning Planverkethar som jag har redovisat i det föregående med anledning avenergisparundersökningen framfört förslag hur man med stöd av bestämmelser ibyggnadslagstiftningen skall kunna åstadkomma bättre energihushållning isamband med planläggning och byggande. Förslaget går bl. a. ut på all 9 >!BS kompletteras med ett krav på atl hänsyn skall tas lill behovet av energisamt atl i BS införs en ny paragraf enligt vilken byggnad skall ulföras så attden möjliggör god värmehushållning. Energikonsumtionenpåverkas i betydande omfattning av den planlösning som väljs för bebyggelsen.Det är önskvärt alt dessa konsekvenser beaktas i högre grad än vad som hittillslorde ha skell. För atl markera detta bör enligt min meningbyggnadslagstiftningen kompletteras med en bestämmelse om att vid planläggninghänsyn skall las till hushållningen med energi. Den naturliga platsen för ensådan kompletterande bestämmelse är 9 ! Uppvärmningav hus och andra byggnader svarar för en stor del av landels energiförbrukning.Som jag har framhållit är det angeläget all man lar lill vara demöjligheter som finns att begränsa energiåtgången på delta område. Även om detär svårt alt ange de besparingseffekter som kan uppnås synes del uppenbart atlväsentliga besparingar bör kunna göras genom en från värmehushållningssynpunktrationell utformning av byggnader och installationer i dessa. För attsamhället skall kunna ställa krav på ålgärder i värmebesparande syfte krävslagstöd. 1 byggnadslagstiftningen bör därför införas en bestämmelse om krav pågod värmehushållning. Denna bestämmelse bör avse såväl ny- som ombyggnader.Bestämmelsen bör lämpligen föras in efter i en nyparagraf 44 a !;. Med den utformning 49 ! ; BS har kommer den föreslagnabestämmelsen all omfatta även sådan ändring av byggnad som inle är att hänföratill nybyggnad. Enligt 48 a ? ; gäller att vid sådan ändring av byggnad somenligt 75 i; b)-r)äratt hänföra till nybyggnad.skall bestämmelserna i 38 ! ;första stycket, 40 och 42-48 §§ om utformning tillämpas endastbeträffande de delar av byggnaden som berörs av ändringen och endast i denomfattning som erfordras för atl dessa delar av byggnaden skall uppfyllaskäliga anspråk på säkerhet, god hygien och trevnad. Då del är angelägel altkravet på god värmehushållning får genomslagskraft även vid dylika ändringarbör 48 a >? Föratl den nya bestämmelsen skall kunna tillämpas på ett meningsfullt sätt krävsatt den kompletteras med föreskrifter och anvisningar från planverket. Hurdessa skall utformas är jag inte beredd alt ta ställning till i detlasammanhang. Fastställandeav kravnivåer och rekommendationer förutsätter ingående överväganden angåendetekniska förulsätlningar och praktiska konsekvenser av olika värmebesparandemeloder. De ekonomiska konsekvenserna av olika värmebesparande åtgärder måstespeciellt beaktas. Enligt planverket behövs bättre kunskaper i dessa hänseendeninnan man har möjlighet alt utforma 4 Riksda:. ;cn I97y / saml. lillämpningsbestämmelser.Då del är angeläget alt sådana bestämmelser utfärdas i så nära anslutning sommöjligt lill ändringarna i byggnadslagstiftningen bör den föreslagna 44 a 5;och ändringen i 48 a -j BS inte träda i kraft förrän planverket har utfört deundersökningar som behövs för atl lillämpningsbestämmelser och rekommendationerskall kunna utformas. Det bedöms med hänsyn härtill inle meningsfullt atl låtade föreslagna ändringarna i BS iräda i kraft förrän . Närdel gäller ändringen i 9 !j BS möteringa hinder mot att den genomförs så snartsom möjligt. Denna bör träda i kraft . har föreslagit bör tillsyn och kontroll av all bestämmelserna omgod värmehushållning tillämpas åvila . Den tillsyn och kontrollsom den föreslagna nya bestämmelsen angående egenskaper kommer allkräva kommer att ske inom ramen för behandlingen av ärenden som ändå måsteprövas från andra byggnadsiekniska synpunkter. De nytillkommande uppgifternablir därför åtminstone kvantitativt sett inte alltför tyngande. Prövningenenligt den nya bestämmelsen kommer visseriigen atl kräva kunskaper somnuvarande personal inom byggnadsnämnderna inle alltid besitter. Personalen ibyggnadsnämnderna bör dock utan större svårigheter kunna tillägna sig dekunskaper som krävs för prövningen. 1motsats till planverket bedömer jag att den ökade arbetsbelastningen blirrelativt obetydlig i förhållande lill nuvarande uppgifter och all resursfråganinle behöver lägga hinder i vägen för atl i lagstiftningen införa detföreslagna kravet beträffande egenskaper. Deföreslagna ändringarna i BS är av sådan karaktär alt de i dennorm-givningssitualion som råder efter tillkomsten av nuvarande regeringsform(RF) bör ske i lagform. Prop.1975:30 Bilaga 2 39