prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt bestämmelserna i denna förordning skall bensinskatt erläggas förbensin och andra motorbränslen, sora innehåller minst 70 viktprocent bensin,samt för alkohol och alkoholblandningar avsedda för användning till motordrift.Den som inom riket tillverkar bensin är skyldig att vara registrerad hosriksskatteverket. Bilaga 2 Riksrevisionsverkels inkomstberäkning 47 störreomfattning återförsäljer elier förbrukar bensin eller håller bensin i lager må efter ansökan registreras, hosriksskatteverket. Skattskyldighet inträderför bensin, som av den söm är registrerad, levereras till köpare som icke är registrerad, eller tasi anspråk för annat ändamål än försäljningsamt för bensin, som av annan än registrerad införs till riket, när införselnsker. Skattskyldig är den registrerade eller eljest den för vars räkning införseln äger rum. När skatt skall utgåvid införsel är general-tullstyrelsen beskattningsmyndighet. I fråga omskatt 50m skall utgå i andra fall är beskattningsrayndighet.Enligt förordning (nr 78) utgår bensinskatt med förliter fr. o. m. . Enligt förordning (nr352), vilken trädde i kraft ,skall särskUd skatt (gasolskatt) erläggas för gasol och annan vara, somhelt eller tUl huvudsaklig del består av gasformiga kolväten och som användstill drift av motor i motorfordon. Skattskyldig är ägare av motorfordon som ärinrättat för att drivas med gasol. Den somär skattskyldig enligt denna förordning skall vara registrerad hos ,sora även är beskattningsrayndighet. Skatten utgår med för liter utom ifråga om buss, vars tjänstevikt överstiger , då skatten utgör 22öre för liter. Enligt förordning den 23 raaj 1969 (nr 303) utgår fr. o. m. den1 januari skatt även för gasol som förbrukas för drift av traktor ochmotorredskap tUlhörande klass I. Brännoljeskatt utgick enligt förordningden (nr 653), vilken ändrades senast genom förordning den 17december 1971 (nr 1222), för brännolja, sora är ägnad att användas tUl drift avmotor i raotorfordon. Förordningen orabrännoljeskatt upphörde att gälla , dåvägtrafikskatteförordningen (1973: 601) trädde i kraft. Skatt utgår icke för mineraloljeprodukt,som införs tUl riket för att vidoljeraffinaderi användas uteslutande såsom råvara vid tUlverkning av bensin. Dessutora är från beskattning undantagenbensin och raotorsprit, som används för järnvägsdrift, civil och militär luftfart,avprovning av motorer och annat tekniskt ändamål än motordrift. Vidareär efter särskUd prövning av bensin, som förbmkats ellerförsålts för förbmkning vid produktion av skattepliktig elkraft, undantagenfrån beskattning. har i skrivelse tUl riksrevisionsverketden anfört följande: Influten bensinskatt under januari1973oktober 1974 samt prognos för tiden noveraber 1974juni 1975 har fördelatsenligt följande (railj. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 48 14?,' ' oljekris ' prognos Bensinskatt inflöt under budgetåret1973/74 raed 1 740,7 railj. julioktober 1973 inflöt 658,1milj. men 1974 inflöt endast 626,2 milj. kr.Minskningen beror framför allt på oljekrisen som drog ner förbrukningen underjanuariaprU 1974 och som sedan fortsatt att dämpa ökningen i förbrukningen. Entendens tiU återhämtning synes dock föreligga. Enligt inhämtade uppgifter frånoljeföretag torde inkorasten av bensinskattbli ungefär (1764-135 =) 311 mUj. kr., vUket är lika raycket sora undermotsvarande tid 1973 (173,7-f 137,7 =) 311,4 milj. kr. Under tidenjulidecember beräknas därför inkorasten bli ca 935 milj. kr. januarimars 1974 inflöt460,7 milj. kr. Sannolikt kan man räkna med minst samma inkomst underraotsvarande tid 1975. Skatteinkomstenunder aprUjuni 1974 var starkt påverkad av oljekrisen och kan därför inte bilda prognosunderlag. I ställetfår antas att inkomsten under apriljuni 1975 inte väsentligt avviker från inkomstenunder raotsvarande tid 1973, vilken uppgick tUl 386,5 mUj. Inkorasten under /75 skuUealltså bli (935 + 4604-385 =) 1 780 milj. kr. Under antagande om en årlig ökning avbensinkonsurationen av (före oljekrisen räknades raed en årlig ökning av5 %) kan inkorasten under /76 beräknas bli 1 825 milj. kr. Brännoljeskatt(inkl. gasolskatt) julioktober 1974 inflötbrännoljeskatt (brutto) raed 0,9 railj. på grund av dels efterbeskattningdels redovisning av skatt från kronofogderayndigheter. Viss återbetalning avskatt har skett till bl. a. oljeföretag för i efterhand redovisade försäkringaröver skattefri försäljning samt kundförluster. Återbetalningarna har uppgåtttdl 1,9 mUj. julioktober 1974 har inte någon gasolskattinflutit. uppbörd /75 kan förmodas bli 3,0 mUj. och 1,0 milj. kr. Densammanlagda inkomsten av bensin- och brännoljeskatt kan följ- Bilaga 2 inkomstberäkning 49 aktligenanges till (1 780 + 3 =) 1 783 mUj. för /75 och (1 825 + 1=) 1 826 milj. kr. för /76." Statens jordbruksnämndhar i skrivelse till den 14 oktober 1974uppskattat utbetalningarna på titeln till 2,1 mUj. för budgetåret 1974/75.Fr. görs dessa utbetalningar av . Riksrevisionsverketansluter sig tUl och statens jordbruksnämndsberäkning och beräknar således inkomsterna på titeln bensin- ochbrännoljeskatt till 1 . /75 och föreslår att titeln benämns bensinskatt fr. o. m.1975/76 och uppförs med 1 . Fr. o. m. utgårvägtrafikskatt enligt förordning (nr 601) i form avfordonsskatt och kiloraeter-skatt. Fordonsskatt utgår för motorfordon, traktor,motorredskap eller släpvagn, om fordonet äreller bör vara registrerat och ej avställt (skattepliktigt fordon).Kiloraeterskatt utgår för skattepliktig personbil, lastbil eUer buss, omfordonet är inrättat för att drivas med annat drivmedel än bensin eller gasol (kUoraeterskattepliktigt fordon). Fordonsskattberäknas för personbilar, traktorer och motorcyklar efter tjänstevikt och för lastbilar, släpvagnaroch bussar efter totalvikt. Fordonsskatten utgår raed ett gmndbeloppoch ett tilläggsbelopp för varje påbörjat100-tal kilogram av skattevikten över en mot grundbeloppet svarandeskattevikt. Storleken på gmndbeloppet är för lastbilar och bussar beroende på drivmedelsslag och totalviktsintervallsamt för lastbilar dessutom antal hjulaxlar och förekomsten av anordningför påhängsvagn. För släpvagnar bestäms tilläggsbeloppet av antal hjulaxlar,totalviktsintervall, -humvida släpvagnen är påhängsvagn eller annan släpvagnsamt humvida den dras av kUoraeterskattepliktigt fordon eUer trafiktraktor. Kilometerskatten beräknas efter antalkörda kilometrar och utgår med ett gmndbelopp och ett tUläggsbelopp för varjepåbörjat 100-tal kUogram över en motgrundbeloppet svarande skattevikt. Denordinarie uppbörden av fordonsskatt, som tidigare ägde rum 10febmari4 mars, sker fr. o. m. 1974 enligt ett ruUande system. Rullandeskatteuppbörd innebär att slutsiffran i fordonets registreringsnummer anger ivilken månad fordonsägaren skall betala skatten. Skatten omfattar fr. o.m. utora juli blir uppbördsraånad för någondel av fordonsbeståndet. Enligt vägtrafikskattekungörelsenden (nr 776), sora ersätter uppbördskungörelsen den 17november 1972 (nr 644) och 4 1975,1 saml. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 50 tidigare förordningar om betalningsanstånd,uppdelas skatten för fordon med en årsskatt överstigande . i fyra likadelbetalningar. För sådana fordon finns fyra uppbördsmånader, vilka i likhetmed fordon med odelad uppbörd är beroende av slutsiffran iregistrerings-numret. Kilometerskatt betalas iefterhand för skatteperiod, sora norraalt orafattar tre kalenderraånader mensom i vissa fall kan omfatta två eller fyra kanderraånader. Uppbörden avkiloraeterskatt sker i anslutning till uppbörden av fordonsskatt. Enligt förordning den 19oktober 1973 (nr 778) uppbär vägtrafikskatt för här i riket ickeregistrerad bU, motorcykel eller släpvagn som införs från utlandet förtillfälligt brukande här i . Fordonsskatten utgår med visst belopp förvarje påbörjad dag. Den uttas i regel endast för fordon som används förkomraersiell transport och sora ej är hemmahörande i land med vdket Sverigeavtalat om ömsesidig skattebefrielse. Kilometerskatten utgår oberoende av hemland för brännoljedriven lastbil och buss samt för vissa släpvagnar. Utvecklingen av beståndet(netto) av olika fordonsslag enligt centralabilregistret belyses av följande uppställning. Antal fordon vid utgångenav resp. år samt nettoförändringen av fordonsbeståndet 1969 1970 1971 1972 1973 Personbilar 2193634 2 287 709 2 356 581 2456 940 2 502 627 Under de tio förstamånadema nyregistrerades 223 739 personbUar. 1973 varantalet 186 923. I riksstaten /75 har titeln uppförts raed 1 745 railj. hari skrivelse till beräknat sin uppbördav vägtrafikskatt för budgetåren 1974/ 75 och 1975/76 tUl 27 railj. 1974:164 föreslåsvissa ändringar i vägtrafikskattekungörelsen fr. o. ra. den 1 januari 1975.För flertalet bussar och bensindrivna lastbilar särat för lättarebrännoljedrivna lastbUar föreslås skattesänkningar. För tyngre brännoljedrivnalastbilar och för släpvagnar innebär förslaget i allraänhet högre skatt. Ipropositionen föreslås vidare att kilometerskatten för brännoljedrivnapersonbilar höjs så att den. kommeri nivå raed bensinskatten för likvärdiga bensindrivna personbilar. Med ledning avtabeller från bUregisternäranden beträffande de olika fordonsslagens fördelningpå skattevikter har genorasnittliga och totala vägtrafikskatter beräknats för de i landet registreradefordonssiagen. 1 nedanstående tablåer visas resultaten för fordonsskatt ochkiloraeterskatt. beräknar inkorasternapå titeln vägtrafikskatt till 1 . /75 och föreslår atttiteln uppförs raed 1 . for 1975/76. De beräknade och redovisade inkorasternapå titeln fraragår av följande sararaanställning(railj. 1 905,0 1 944,1 3 150,0 3 086,5 4 715,0 4 554,6 Enligt förordningden (nr 419) med därefter senast genom förordning (nr 376)företagna ändringar skall allmän arbetsgivaravgift erläggas till staten fr. o.m. Avgiften skall erläggas av arbetsgivare och av fysiskperson vilken haft inkomst av här i riket bedriven rörelse eller av härbelägen jordbmksfastighel sora han själv bmkar. Även staten och koraraunema ärskyldiga att erlägga avgift. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 52 För arbetsgivare utgår avgiften t. o. ra.år 1972 raed och därefter av suraman av vad han utgivitsora lön till arbetstagare i pengar eller naturaförraåner i förra av kost ellerbostad. För vissa redare beräknas dock allraän arbetsgivaravgift efter en lägreprocentsats. Vid beräkning avarbetsgivaravgiften skall hänsyn ej tas till arbetstagare vars lön underåret ej uppgått till . eller till arbetstagare som ej är obligatorisktförsäkrad enligt lagen om yrkeskadeförsäkring. För fysisk person som haft inkomst avrörelse eller jordbruksfastighet som bmkas av honom utgår allmänarbetsgivaravgift (s. k. egenavgift) t. o. ra. och därefter med4 % av sådan inkomst i den mån arbetsgivareej skall eriägga allmän arbetsgivaravgift för inkomsten. Inkomst avrörelse eller jordbmksfastighet som ej uppgår till . ochförvärvskälla skall ej tas med vid beräkning av egenavgift. Beträffande debitering och uppbörd avallmän arbetsgivaravgift gäller i stortsett vad som föreskrivits för avgifter tUl sjukförsäkring och tUl försäkringför tiUäggspension. I skrivelse tillriksrevisionsverket har riksförsäkringsverketberäknat inkomsterna på riksstatstiteln allmän arbetsgivaravgift till 5 370 milj. kr. /75 och till 5 985 railj. kr.för /76. har beaktat den i prop. 1974:138 föreslagna ändringen i förordningen (1959: 552) angående uppbörd av direktdebiterade arbetsgivaravgiftermed övergångsbestämmelser för . har dessutomuppräkningsfaktorn för preliminärt debiterade avgifter satts till . ansluter sig tillriksförsäkringsverkets beräkning och beräknar således inkomsterna på titelnallmän arbetsgivaravgift till 5 . /75 och föreslår atttiteln uppförs med 5 . Förändringarna i de beräknade ochredovisade inkorasterna av tullrae-del fraragår avnedanstående sammanställning (milj. Budgetår 1970/71 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 Riksstat 1 070,0 1 060,0 970,0 880,0 1090,0 Debiterad uppbörd 1 133,0 1 062,5 1 080,7 1 185,4 Influten bruttouppbörd 1127,5 1051,7 1086,5 1119,7 Utbetalade restitutioner 91,1 96,1 107,0 98,1 Redovisad nettouppbörd 1036,4 955,6 979,5 1021,6 Importvärde och debiterad uppbörd iprocent av importvärdet var: Bilaga 2 inkomstberäkning 53 Debiterad uppbörd i procent av importvärdet ,36 101 3,1 I skrivelse tillriksrevisionsverket har generaltullstyrelsenbeträffande beräkningen av inkomsterna av tullraedel framhållit följande: "Värdet av importen under de treförsta kvartalen uppgick till 50 020 milj. kr. raot 32 452 raUj. kr.under motsvarande period , vilket innebär en ökning . Exportenhar under de tre törsta kvartalen ökat värdemässigt jämfört medår 1973. bedömning avkonjunkturläget har beaktats vid beräkningen. Importvärdet, som år1973 uppgick till 46 336 railj. väntas öka raedrespektive 54,( + 11,i volyra och 38,2%i pris) tUl 71635 raUj. oeh 12,( + 4,i volyra och 7,i pris) tUl 80 510 milj.kr. uppgifter om importens storlek bygger på importsiffror,sora av justerats raed hänsyn tUl vissa tidsraässigaförskjutningar i registrering av iraporten. Den slutligaavvecklingen av tuU för varor, sora är berättigade tUl områdesbehandling enVigtEFTA-konventionen genorafördes . var Danraark och anslutnatill . Dessa länder ärnumera raedlemraar av de europeiska gemenskaperna (EG). 1 begränsad omfattning utgår alltjämttull för varor från EFTA-länder, bl. a. i fall då varorna ej uppfyUerkonventionens villkor. Med de europeiskagemenskaperna undertecknade avtal om bUdande av ett frihandelsoraråde för i första handindustrivaror, dvs. i huvudsak aUa varor itulltaxans kapitel särat vissa livsmedelsindustriprodukterinom kapitlen 124. Avtalen trädde i kraft . För huvuddelen av varorna skaU den tuUfria handeln vara genomförd1977-07-01. Enligt huvudregelnavvecklas de importtullar, som gällde mellan å ena sidan och (de sex ochIrland) å andra sidan i fem steg ora vardera , nämligen , , ,och . För vissa produkter, bl. a. specialstål,metaller ra. ra., avvecklas tullarna i åtta steg. Vid de tre förstatillfällena, , och , avtrappas tullarna med 5 %och vid de därpå följande två tillfäUena och medrespektive 10 och . Jordbruksvaror enligt den definition soratillärapas inom EG omfattas ej av frihandelsavtalet. För dessa varor utgårsåledes tull i den mån de är fullbelagda enligt tulltaxan. Frihandeln raeUan de urspmngligaEFTA-länderna inklusive består i princip. MeUan de nuvarandeEFTA-länderna är frihandeln säkerställd av . Mellan Danraarkoch och de kvarstående EFTA-länderna är frihandeln reglerad ifrihandelsavtal. För varor, sora är upptagna imder B i bil. 3 tillfrihan-delskungörelsen (1973: 1140), bl. a. spritdrycker och tobaksvaror, ochsora har urspmng i Danraark eller utgår tuU från och med1974-01-01 , från och raed och 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 54 frän och raed raed av tullenenligt tulltaxan. Fr. o. m. utgår tull enligt tulltaxan. Detstegvisa införandet av dessa tullar beräknas ge en ökad uppbörd i förhållandetill / 74 med ca 2 mUj. för /75 och 4 milj.kr. för /76. För att de varor, somomfattas av avtalen mellan och de utvidgade gemenskaperna, skallkoraraa i åtnjutande av tullförraånerna krävs, att de har ursprung igeraenskaperna eller i vissa fall i något EFTA-land. Tullpreferenser i förraav tullfrihet infördes för iraport av halvfabrikat och färdigvarorfrån vissa utvecklingsländer. De varor för vilka preferens då erbjödsorafattade en import om totalt 147 railj. inklusive importen frånHongkong. Tulluppbörden för denna import uppgick sarama år tUl orakring 17 mUj.kr. En utvidgning av varuområdet tUl förmån för utvecklingsländerna genomfördes1973-01-01. Tullbortfallet beror på i vilken utsträckning utvecklingsländernakan utnyttja preferenserna för sin export. beräknas tullbortfalletha uppgått tUl ca 9 raUj. och för till ca 15 raUj. Styrelsenräknar raed att tullbortfallet i förhåUande till /74 ökar raed 4milj. under /75 och med ytterligare 3 milj. kr. Uppbörden av tull förvaror sora ej redovisas i utrikeshandelsstatistiken (t. ex. resgods ochgåvoförsändelser) särat av vissa avgifter och ersättningar sora redovisas somtullmedel beräknas till 12 milj. kr. Enligt de redovisadeutfallssiffroma för /74 var den influtna uppbörden av tullmedelca 65 milj. kr. lägre än den debiterade. TUlkorasten av ny tullprocedur1974-01-01 medförde bl. a. förlängd kredittid för vissa importörer och enförsening av den influtna uppbörden. I nedanståendesammanställning har importvärden och debiterad uppbörd av tull ra. m. förbudgetåren 1972/73 och 1973/74 redovisats för varor från EFTA-länder, Danraarkoch , (de sex och ) särat övriga länder. Dessauppgifter är hämtade från utrikeshandelsstatistiken. Importvärde och debiterad uppbörd av tull (milj.kr.) 1972/73 1973/74 /Importvärde, procent /Importvärde, procent /Importvärde, procent för varor som ej redovisas i utrikes handelsstatistiken samt annan tullmedels- uppbörd än tull 14,8 11,5 Bilaga 2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 55 Som framgår avsararaanslällningen var värdet av iraporten under budgetåren 1972/73 och1973/74 respektive 40 854 och 56 524 milj. kr. Enligt utrikeshandclsstatistikenuppgick den debiterade tullen för denna import till respektive 1 056 och 1 175railj. Den beräknade uppbördenav tullraedel under budgetåren 1974/75 och 1975/76 fraragår nedan. Beräknad uppbörd avtullmedel (milj., kr.) EFTA-länder, och StorbritaimienEG-länder exkl och Övriga länder för varor som ej redovisas i utrikeshandelsstatistikensamt annan tullmedelsuppbörd än tull Beräknad bruttouppbörd av tullmedelBeräknade restitutioner av tullmedel Beräknad nettouppbörd av tullmedel Som fömt nämnts harkonjunkturinstitutet beräknat importvärdet tillrespektive 71 635 och 80 510 milj. kr. Med ledning härav har det importvärde,som registreras i utrikeshandels-statistiken, beräknats tUl 78 000 milj. kr.för /75. Utifrån prognos förutrikeshandeln och under fömtsättning av en återgång till ennormal pris- och importutveckling har styrelsen uppskattat importvärdet /76 till 82 400 railj. På grundval härav beräknar styrelsenbruttouppbörden av tull tdl 1 285 respektive 1 105 railj. för budgetåren1974/75 och 1975/76. Från uppbördsbeloppenavgår restitutioner av tullraedel. Under budgetåren 1972/73 och 1973/74uppgick dessa restitutioner till respektive 107 och 98 railj. Densuccessiva avtrappningen av tullarna raot EG medför efter hand en begränsningav möjligheterna att erhålla tull-restitution för varor och material, sorairaporterats från EG. För budgetåren 1974/75 och 1975/76 uppskattar styrelsenrestitutionerna av tullmedel till respektive 100 och 90 milj. kr. Styrelsen beräknarnettouppbörden av tullmedel för budgetåren 1974/ 75 och 1975/76 till respektive1 185 och 1 015 milj. Riksrevisionsverketansluter sig tUl generaltullstyrelsens beräkning och beräknar såledesinkorasterna på titeln tullraedel till 1 . /75 ochföreslår att titeln uppförs med 1 . De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår avföljande saramanställning (milj. Budgetår 1970/71 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 Riksstat 8900,0 12200,0 13000,0 14150,0 14 030,0 Redovisat 9 088,3 11625,8 13 096,0 13 929,6 Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 56 De redovisadeinkorasternas fördelning på tvåmånadersperioder och ingående komponenter för budgetåret1973/74 och de fyra första månadema 1974/75 framgår av nedanstående tablå. Influten mervärdeskatt, tvåmånadersperioder, milj. kr. ' Dessauppbördsperioder har påverkats av den tillfälliga mervärdeskattesatsens sänkning sept. Enligt förordning , utgårfr. raervärdeskattenraed av beskattningsvärdet för saratliga skattepliktiga varoroch tjänster raed undantag för monteringsfärdiga hus ra. för vUkaskattesatsen är . Skatteskyldig är den som inora landet i yrkesraässig verksamhet omsätter skattepliktig vara byggnadeller tjänst eller till landet importerar raervärdeskattepliktig vara.Mervärdeskatt utgår ej vid export, men skattskyldighet föreligger likväl förexportörer i syfte att undanröja en skattebelastning på exporterade varor ochtjänster. Länsstyrelse är beskattningsmyndighet vidförsäljning eller annan omsättning inora landet. Vid iraport är tullverketbeskattningsmyndighet. Den som är skattskyldig skall vara registrerad hoslänsstyrelsen i resp. län. Den tiU erlagda raervärdeskatten äravdragsgiU vid den skattskyldiges redovisning tilllänsstyrelsen. Tabellen nedan visarlänsstyrelsemas nettoinkoraster av mervärdeskatt m. ra. 1april 1974 till 15 septeraber 1974 har mervärdeskattesatsen varit tUlfälligtsänkt från av gällande beskattningsvärde (SFS 1974: 89). Med verkan fr. o. ra. 1974års början utgår också kompensation förmervärdeskatt på bostadsbyggande. Kompensationen utgår för ny- till-eller ombyggnad av en- och flerfamUjshusavsedda som stadigvarande bostad. Detta gäller bostadsobjekt som färdigställsunder samt sådana som påbörjats under detta år och som slutförs under 1974eller 1975 (SFS 1974: 113). Kompensation utgår i fråga om enfamUjshus raedraaximalt . Beskattningsvärde samt mervärdeskatt deklareradtill länsstyrelserna redovis-ningsärct 1973. 1 Jordbruk, skogs- bruk, jakt och fiske 2 Gruvor och mineralier 710 4 EI- gas värme och 6 Partihandel, detalj- handel, restaurant o. flerfamiljshus raed raaxiraalt . Genora ändring i ovannämnda kungörelse har möjligheternatill kompensation utvidgats i fråga ora enfaraUjshus sora ingår igruppbebyggelse och vidare i fråga ora vissa större byggnadsarbeten avseendeflerfamiljshus (SFS 1974: 665). Beloppen sora koraraer att återbetalas uppgårtill 1200 milj. kr. under vartdera /75 resp. 1975/76.Redovisningen sker på titeln mervärdeskatt vid länsstyrelserna. beräkningen av titelns inkoraster haft tUl-gång till generaltullstyrelsensberäkning av mervärdeskatten på importvaror. framför bl.a. följande: "Vid införsel utgörsbeskattningsvärdet av varans tullvärde (cif-värde) med tUIägg av tull ochannaii skatt eUer avgift, som tas ut vid importtillfället, inklusiveraervärdeskatt. Skattsatserna 15 och raotsvarar respektive 17,65 och 13,när skatten beräknas på en varas pris före pålägget av mervärdeskatt. Under budgetåren 1972/73och 1973/74 uppgick importvärdet tUl 41 071 respektive 56 551 milj. kr. Avdessa belopp avsåg ca 10 respektive icke skattepliktiga varor. Dendebiterade uppbörden av mervärdeskatt uppgick under samma budgetår tUl 6 808,6respektive 8 494,2 milj. kr., vUket raotsvarar 16,58 och aviraportvärdet. Ökningen av andelen ickeskattepliktiga varor från / 73 till /74föranleddes frärast av prishöjningar på importerade raffinerade oljeproduktersom inte är skattepliktiga. Mervärdeskatt utgår påimporterad råolja, sora raffineras i . räknarkonjunkturinstitutet raed kraftigt ökad import av råolja och med rainskadiraport av raffinerade oljeprodukter. Iraportvärdet för och för beräknar styrelsen till respektive37 900 och 40 100 raUj. kr (1974/75 = 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 58 För samma tidsperioder beräknas andelen icke skattepliktiga varor till respektive 15,6 och av importvärdet samt beskattningsvärdet till respektive 32 700 och 37300 milj. kr. Mervärdeskatt erläggs f. n. tiU tullverketi medeltal från det att skattesatsen bestärats. På grundval av dessa uppgifter harstyrelsen beräknat uppbörden av mervärdeskatt för /75 tUl (4 700+ 6 600=) 11300 milj. kr. Enligt de gjorda beräkningarna kommerandelen icke skattepliktiga varor för att utgöra avimportvärdet, en procentandel som nära ansluter sig till den, som gällde föreoljekrisen. Mervärdeskatten under detta halvår beräknas raotsvara aviraportvärdet. Om förhållandet mellan värdet avskattepliktiga och icke skattepliktiga varor förutsätts bli detsamma underbudgetåren 1975/76 och 1976/ 77 som kanmervärdeskatten antas komma att motsvara av värdet av den totalaimporten för dessa budgetår. Med utgångspunkt från de tidigare nämndaimportvärdena för budgetåren 1975/76 och 1976/77 kan uppbörden avmervärdeskatt för dessa budgetår beräknas till respektive 13 500 och 14 800milj.