prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — ÖEF redovisade ioktober 1974 i en rapport resultaten av fas I av studiearbetet, medförslag till utveckling och inriktning intill av del ekonomiska försvaret i fyra olika ekonomiskanivåer. Med anledning av dennarapport avses ÖEF fl i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter närmare studera vissa alternativ rörande detekonomiska försvarets utveckling och inriktning under perioden1977/78-1981/82. Denna studie skall av ÖEF redovisas . Maj:tsuppdrag till ÖEF angående utveckling av ett system förlångsiktsplanering inom det ekonomiska försvaret ingick även uppdrag allbehandla frågor rörande programindelning för det ekonomiska försvaret och för överstyrelsens egen verksamhet. ÖEF har itidigare nämnda rapporter lämnatförslag till programindelning. Chefenför har i april1974 lämnat närmare anvisningar för försöksverksamheten med programbudgetering hos ÖEF. 1 enlighet medanvisningarna har ÖEF till Kungl. Maj:t förutom en konventionellanslagsframställning även ingett en anslagsframställningi programtermer för /76. Vid beredningen av anslagsframställningarna har det befunnitslämpligt att för redovisaanslagen för ÖEF:s verksamhel /76 i programtermer. Med anledning avden internationella oljekrisen vidtog Kungl. Maj:t en rad åtgärder. Statens pris- ochkartellnämnd fick i uppdrag att med stöd av 2 §prisregleringslagen (1956:236) t. v. fastställa högstpriser för bensin, motorbrännolja och eldningsolja. Med riksdagenssamtycke (prop. 1973:203, FöU 1973:28, rskr 1973:367) förordnades attbestämmelserna i allmänna förfogandelagen (1954:279) och allmännaransoneringslagen (1954:280) skulle äga tillämpning. Vidare utfärdades lag omreglering av förbrukning av elektrisk kraft (prop. Prop.1975:1 Bilaga 12 13 FöU 1973:29, rskr 1973:368). Maj:l utfärdadedärefter kungörelser om ransonering av flytande bränsle, m.m. (1973:1080) ochorii reglering av förbrukningen av elektrisk kraft (1973:902). Maj:t förordnade vidare (1973:1079) att2§ lagen (1973:861) om lokal kristidsförvaltning skulle äga tillämpning fr.o. m. den . Slutligen utfärdade Kungl. Maj:f en särskildkungörelse om clearing för oljeprodukter (1973:1217). Försörjningsläget ifråga om oljeprodukter har successivt förbättrats. Lagren inom landet var vidslutet av året väsentligt större än året innan. Bestämmelserna iallmänna förfogandelagen och allmänna ransoneringslagen upphörde attäga tillämpning vid utgången av liksom lagen om regleringav förbrukningen av elektrisk kraft och 2 § lagen om lokalkristidsförvalfning. upphävdes kungörelserna om ransonering av flytande bränsle, m. m. och omclearing för oljeprodukter. För all handha regleringarnatillsatte Kungl. Maj:t en bränslenämnd, en elransoneringsnämnd och enclearingnämnd. upphörde med sin verksamhel i och med utgången av juni månad 1974 ochhar på uppdrag av Kungl. Maj:t dokumenterat och utvärderat sina erfarenheterfrån till-lämpningen av ransoneringssystemet för flytandebränsle. Elransoneringsnämndenavvecklades i likhet med clearingnämnden vid utgången av . Påuppdrag av Kungl. Maj:t har clearingnämnden i en slutrapport dokumenterat ochutvärderat sina erfarenheter från clearingen för oljeprodukter. Maj:thar uppdragit åt ÖEF att t. v. administrera cle-aringfonden. Vid utgången avdecember 1974 beräknas clearingfondens behållning till ca 33 milj. kr. Förslag läggs fram omanvändningen av återståendeclearingmedel för ändamål som är av betydelse för all stärka försörjningsberedskapeninom energiområdet. Mot bakgmnd averfarenheterna av de inträffade händelserna på oljemarknaden tillkalladesvåren 1974 särskilda sakkunniga för alt utreda vissa beredskapsfrågorinom energiområdet med särskild inriktning på s. k. freds-kriser samt en sakkunnig med uppgift allse över allmänna ransoneringslagen.Bränslenämndens och clearingnämndens utvärderingsrapporter har överiämnats lill energiberedskapsutredningenatt beaktas i dess arbete. Maj:l åt ÖEFatt utreda förutsättningarna förtorvproduktion samt för torveldning i vissa värmeanläggningar. Härvid skulle särskilt belysas förutsättningarna förekonomiskt lönsam drift av torv-eldad värmecentral. Rapport överutredningen förväntas . Regeringendisponerar f. n. en röriig kredit om I 000 milj. kr. för inköp av varor vidomständigheter av synneriig vikt för rikets försvarsberedskap. Av krediten avser650 milj. kr. olja och oljeprodukter. Genom beslut i december 1973ställdes 300 milj. kr till ÖEF:s förfogande för inköp av oljeprodukter. Underförsta kvartalet 1974 köpte eller förmedlade ÖEF köp av totalt 800000 m' oljeprodukter,huvudsakligen eldningsolja. 1975:2 omutgifter på tilläggssiat 11 till riksslalen för /75 läggs förslag fram om ett statligtinköpsföretag för olja. 1975:1 Bilaga 11 14 föreslår i samband därmed att ÖEF även ifortsättningen och tills försörjningsläget ytteriigare stabiliserats fårdisponera den röriiga krediten. beslötriksdagen (prop. 1973:194, FöU 1973:27, rskr 1973:366) att lagerutrymmen för 3milj. m' råolja skulle byggas ut skyndsamt. ÖEF kommer inom den närmaste tidenatt ingå avtal om att i utföra en första anläggning om 1,2 milj. m'inom ramen av detta beslul. beslöt vidare imaj 1974 att en möjlighet skulle öppnas att tillförsäkra ÖEF vissalagringsutrymmen för eldningsolja (prop. 1974:85, FöU 1974:17, rskr 1974:142).ÖEF har iräflat avtal om aU utföra tre bergrumsanläggningar, somrymmer sammanlagt 380000 m', belägna i , och Piteå.Statens kostnader för dessa utrymmen uppgår till totalt 21 milj. kr. Efter beslut av (prop. 1956:120,SU 1956:77,rskr 1956:201) bildades AB Oljetransit föratt förbättra möjligheterna för tillförsel vid olika avspärrningssituationer avoljeprodukter från en anläggning vid Trondheims-fiorden i till mellerstaoch norra . När förvaltningsbolaget bildades överfördesAB Oljetransit till förvaltningsbolaget (prop. 1969:121, SU 1969:168, rskr1969:381). Med hänsyn till ati AB Oljetransits uppgifter är avberedskapskaraktär föreslås nu att aktierna i bolaget förs över frånStatsföretag till fonden för statens aktier. För ekonomiskt försvarföreslås anslag om ca 243 milj. kr., vilket är en ökning med ca 5 milj. kr. Förutbyggnad av lagerutrymmen avses ca 77 milj. kr. och för beredskapslagring 40milj. Anslagsförändringarnainom verksamhetsområde i förhållande till riksslalen /75 framgår av följande sammanställning. 1974/75 1975/76 ring m. m. Främjande av utrikeshandeln m. m. C. m. m. D. Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor 41,4 E. m. m. F. Ekonomiskt försvar 85,6 Summa för driftbudgeten 240,4 V. Fonden förlåneunderstöd 37,5 Fonden för beredskapslagring 46,0 Summa för kapilalbudgeten152,7 -(33,1 -14,5 -12,6 Anmälan med Förslag till statsbudget 1975/76, såvittavser handelsdepartementetsverksamhetsområde 1973/74Utgift 6 255 252 1974/75 Anslag 6 240 000 1975/76 Förslag 7 322 000 Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar (även utrikes resor) 5 389 000 142 000 709 000 + 1045 000 + 14000 + 23000 En tjänst somkansliråd har med stöd av bemyndigande (prop. 1965:65 s. 19, SU1965:105, rskr 1965:295) inrättats av Kungl. Maj:t för planerings- ochbudgetsekretariatet. För personal vid sekretariatet beräknar jag härutöver . För ökadearbetsuppgifter bl. a. inom sakområdet för ekonomiskt försvar beräknar jag . 1 övrigt ökar medelsbehovet under anslaget med . De bilateralakontakterna på utrikeshandelns område ökar f n. starkt. Detta sker såväl pågrund av formaliserade överenskommelser som av andra skäl. Inte minstgäller del kontakterna med de oljeproducerande länderna. Om denna verksamhetskulle kräva resurstillskott, kan detta ges efter prövning av regeringen. Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till för /76anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1973/74Utgift 2 161 307 1974/75 Anslag 2 000000 1975/76 Förslag 3 000 000 För nästa budgetårberäknar jag kostnaderna för kommittéverksamheten till 3 000 000 kr.Anslaget bör därför räknas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m. m. för /76 anvisaelt reservationsanslag av . 1973/74 Utgift 126 249 1974/75 Anslag 100 000 1975/76 Förslag 150000 Anslaget bör förnästa budgetår räknas upp med . Jag hemställer aft regeringen föreslår att tillExtra Mfg//?er för /76 anvisa ett reservationsanslag av150 . 1973/74Utgift 189 465 1974/75 Anslag 196 000 1975/76 Förslag 230 000 Krigsmaterielinspektioneninom utövar kontroll över tillverkningen av krigsmateriel och handläggerärenden rörande tillstånd tillexport av sådan materiel. Inspektionenspersonal utgörs av krigsmate-rielinspekiören och två biträden. Kostnaderna förkontrollmyndighetens organisation och verksamhel skall bestridas genom avgifter från tillverkareav krigsmateriel. 1975:1 Bilaga 12 17 Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att fillKrigsmaterielinspektionen för /76 anvisa ett förslagsanslag av Kostnader för nordiskt samarbete 1973/74 Utgift 302 777 1974/75 Anslag 200000 1975/76 Förslag 225 000 Från anslaget bestrids kostnader för deltagandei samarbetet inom ramen för nordiska ministerrådet och nordiska ministerrådetsställföreträ-darkommittésamt för deltagande i andra former av nordiskt samarbete. Jag beräknar förnästa budgetår medelsbehovet lill . Jag hemställer att regeringenföreslär att tillKostnaderför nordiskt samarbete för /76 anvisa ettförslagsanslag av . För innevarandebudgetår har till Nordiska ministenrådssekretariaiet anvisats ettförslagsanslag av . Verksamhetsbudgeten för ministerrådssekretariatetomfattar ett budgetår som sammanfaller med kalenderåret. fastställde ministerrädssekreta-riatets budget förår 1975. fastställdes tilläggsbudget för . Pä riksstaten /75 har medel anvisats för att bestrida andel avkostnadema för ministerrådssekretariatets verksamhet den 1 juli1974-den 31 december 1975 (prop. Budgeten för kommeratt behandlas inom . Jag ämnar senare föreslåregeringen att för vid lägga fram en särskild proposition rörandeanslag för att bestrida andel av kostnadema för ministerrådssekretariatetsverksamhet under är 1976.1 avvaktan härpå bör anslaget föras upp medoförändrat belopp. 1 saml Nr I. 1975:1 Bilaga 12 18 Under åberopande avdet anförda hemställer jag alt regeringen föreslår att i avvaktan päsärskild proposition i ämnet, till Nordiska ml-nisterrådssekretariatet /76 beräkna ett förslagsanslag av . 1975:1 Bilaga 12 19 Främjande avutrikeshandeln m. m. 1973/74Utgift 3 300 000 1974/75 Anslag 3 300 0001975/76 Förslag 3 400000 exportråd(SE) inrättades den genom avtal mellan svenska staten ochSveriges allmänna exportförening (SAE) (prop. 1972:31, NU 1972:27, rskr 1972:187). Rådet leds aven styrelse. Denna består av åtta ledamöter med sex suppleanter. Hälften utsesav Kungl. Maj:t och hälften av SAE.Styrelsen utser inom sig ordförande. SE:s uppgift är att planera, samordna ochgenomföra åtgärder för att främja export. För att lösa dennauppgift leder SE den kommersiella verksamheten vid den specialiserade kommersiella utlandsrepresentationen, dvs.handelsse-kreterarkontoren och de handelskamrar i utlandet som slutit samarbetsavtalmed rådet. SE skall samråda medutrikesdepartementet vid behandlingen avsädana exportfrämjande uppgifter som fordrar medverkan avutriksre-presentationen. En särskild delegation för den mindre industrin hartillsatts av SE. Enligt 11 § i avtaletom SE (bilaga till prop. 1972:31) skall staten under de fyra förstaverksamhetsåren bidraga lill SE:s finansiering med totalt 13 milj. kr. Anslag har utgåu med 3milj. för /73, 3,3 milj.kr. för /74 och 3,3 milj. kr för /75. Näringslivets bidrag till finansieringen av SE utgörs avabonnemangsavgifter från företagen tillrådet, SE bedriver uppdragsverksamhet för sina abonnenter mot särskilt avgift. Abonnemang ger tillgäng till SE:s och handelssekreterarnas tjänster samt tjänster avexporlfrämjande art frän utrikesrepresentationen. Vidare är abonnemang en förutsättning för rätt att delta istats-finansierade exportfrämjandeåtgärder som SE och utlandsmyndigheterna genomför. Abonnemang är vidare,enligt avtalet mellan staten och SAE, en förutsättning för att erhålla tjänsterfrån de statsstödda handelskamrar i utlandet som slutit samarbetsavtal medrådet. Uppdrag till exportråd (SE) SE fick i mars 1973av sina huvudmän, dvs. staten och SAE, i uppdrag att göra en allmän översyn avgällande avgiftssystem. En utgångspunkt borde vara en så realistisk intäkts- och kostnadskalkylsom möjligt för tiden t. o. m. . Översynen skulle syfta ökning av SE:s intäkterså att SE:s ekonomi säkras . Prop.1975:1 Bilaga 12 20 från verksamheten under de fyra avtalsåren skulle intefinnas vid utgången /76. Avsikten var attSE:s tjänster till företagen efter den första avtalsperiodens slut skulle finansieras genom abonnemangsavgifteroch andra inkomster som uppbärs i verksamheten. Statsbidrag skall dock utgå förSE:s tjänster till den mindreindustrin. För alt möjliggöra en mjukare övergång vid förändringen i finansieringsform borde helst entillfredsställande reserv finnas. Det nu tillämpadesystemet med rabatter för vissa branscher skulle omprövas vid översynen. 1 november 1973lämnade SE förslag till nytt avgiftssystem samt förslag om en fastare integration av handelssekreterarorganisationeni rådet, m. m. Arbetsuppgifternainom SE är fördelade på projekthantering, uppdragsverksamhet, allmänservice samt planering och ledning av exportfrämjandet. Erfarenheterna frändet första verksamhetsåret ger vid handen att någon ändring i verksamhetens inriktning intesynes vara aktuell. På är detemellertid rimligt anta att projekt- och uppdragsverksamheten kommeratt öka i förhållande till andra verksamhetsgrenar. SE beräknarintäkter och kostnader på följande sätt för innevarande och nästa budgetår. 1974/75 1975/76 Som framgår avtabellen kommer SE:s kostnader att täckas av intäkter. Verksamheten lämnar ettdriftöverskott, men överskottet beräknas minska under /76. Det sammanlagdaöverskottet för hela beräknas med ovan angivnaförutsättningar bli ca 1,8 milj. kr. Till detta skall läggas exportråds serviceaktiebolagsfonderade medel om 1,4 milj. kr. Nuvarandeabonnemangsavgiftsskala för varuexportörer har följande konstruktion. Prop.1975:1 Bilaga 12 21 1 0,11 330 kr. 2 0,11-0,55 660kr. 3 0.55-4,. 4 4,5-240 avexportvärdet Förexportvärde över 240 milj. kr. uttages ej avgift. Avgiftssystemetmedger f. n. inte s. k. koncernanslutning. Det förutsätter att varje juridisk pereon tecknar egetabonnemang. SE föreslår enförändring av avgiftssystemet som innebär att möjlighet till koncernanslutningmedges, att avgift på all export från abonnenter tas ut, att handelshusen betraktassom tjänsteexportörer, att särskilda avgifter faslslälles för vissa branscher, att avgiftsuttaget baserat påförhållandena /74 blir i stortsett oförändrat för den totala abonnentkretsen under löpandeavtalsperiod, men att de totala avgifterna kommer att öka samt attavgifterna för organisationer höjes. Förslaget innebäratt för varje abonnent inom kategorin varuexportörer avgiften beräknaspä den samlade exporten från alla i avtal om koncern-anslutning namngivna företag. SE föreslår följande avgiftsskala. 0,11-0,55 0,55-4,5 + av den del av exportvärdet som översfiger 200 milj. kr + av den del av exportvärdet som överstiger 1 000 milj. kr. För tjänsteexportörer bör nuvarande avgiftssystembibehållas. Avgiften förorganisationer ulan egen export är f. n. densamma som för tjänsteexporterandeförelag med aktiekapital om kr. Av deutredningar som företagits framgår attdenna avgifl är för låg och all den verkliga kostnaden ligger omkring ca Med utgångspunkt härifrån föreslär SEatt organisationernas avgiftberäknas motsvara avgiften för ett tjänsteexporterande företag med ettaktiekapital om 1000000-1249 999 eller . Beträffandestatsbidragets storiek anser SE att det förefaller naturiigt att också berörafrågan om hur del allmänna statsbidraget bör beräknas efter utgången av innevarande avtalsperiod. gällandeöverenskommelser förutsätter att staten skall lämna bidrag förSE:s tjänster till den mindre industrin. Prop.1975:1 Bilaga 12 22 skall beräknas har inte angetts. Olika synsätt kanemellertid enligt SE anläggas på vilka faktorer som skall slyra beräkningen.Härvid bör enligt SE:s mening i diskussionen föras in ytteriigare faktorer somunderlag för bidragsberäkning utöver bidrag till den mindre industrin. Exempel härpå ärSE:sengagemang för icke abonnenter. Denna grupp domineras av mindre exporterfarnaföretag, privatpersoner och myndigheter. Elt annat exempel utgör SE:sarbetsinsatser för ledning av fältorganisationen och vissa andra arbetsuppgifter som överförts fråndepartement och myndigheter. Det finns ingenentydig definition av begreppet "mindre industri" som är lämplig att använda i dettaöversynssammanhang. hartill den mindre industrin räknat en grupp av abonnenter som betalar . perföretag i avgift. Av gjorda analyserframgär att gruppen för SE medför en totalkostnad om . Däär inräknad gruppens relativa andel av SE:s kostnader för tjänster tillicke abonnenter. Avgiftsintäkterna från nämnda kategori uppgår till . Mellanskillnaden, , kan utgöra en del avunderiaget för beräkning av statsbidrag. Emellertid kan manenligt SE ocksä tänka sig att resp. abonnentgrupp inte skall bära mer än sina egnakostnader. Den nämnda gruppen bär nu istort sett sina egna kostnader för företagsservice, planering och ledning. Dock kvarstår det faktum att om i kostnaden förminimiservice inläggs ackvisition m.m. samt och cirkulär så uppgår minimikostnaden per abonnenttill ca . Med hänsyn tillatt gruppen "ickeabonnenter" huvudsakligen innehåller mindre företag, myndigheter och privatpersoner(vilka av staten hänvisas till SE)borde denna grupps kostnader kunna utgöra grunden för statsbidragsberäkning. För /74 uppgårifrågavarande kostnad till . Slufiigen bör somgrundval för beräkning av ett allmänt statsbidrag ingå ersättning till SEför de arbetsuppgifter som har överförts till SE från departement och myndigheteroch för vilka SE f. n. anser sig bli kompenserat genom nu utgående allmänna statsbidrag. Exempel på sådanaarbetsuppgifter är ledningen av den kommersiella verksamheten på fältet,medverkan i rekrytering av handelssekreterare, hantering av stipendiatfrågorsamt hantering av handelssekreteramas anslagsframställningar. Storleken av dessakostnader kan fastställas när klarhet föreligger rörande omfattningen avdessa arbetsuppgifter i anslutning lill att nuvarande avtalsperiod upphör. Mot bakgrund av nämndafömtsättningar och förslag samt under förutsättning att kostnadsutvecklingen genomrationaliseringen begränsas till5 % gör SE följande bedömning avfinansieringen av den del av SE:s verk- 1975:1 Bilaga 12 23 samhet som ej är självbärande. Nuvarande system Nytt system 1973/74 74/75 75/76 76/77 77/78 78/79 79/80 Abonnemangsavgifter 6160 6468 6 791 7 191 7 630 8 104 8 615 Statsbidrag 3300 3300 3 400 3 596 3 815 4 052 4 308 9 460 9 768 10191 10 787 11445 12156 12 923 Kostnad för före tagsservice, plane ring och ledning 9126 9582 10061 10564 11092 11647 12229 Tillgängligt för reserv 334 186 130 223 353 509 694 Den grundläggandeerfarenhet som erhållits från den gångna delen av innevarande avtalsperiodindikerar enligt SE:s uppfattning att redan nu ställning kan tas till attföriänga avtalet mellan huvudmännen. Då inga hinder synes föreligga att avkortainnevarande avtalsperiod till föreslår SE, att föriängning av avtaletför avsevärd tid sker redan från den . SE har som uppgift attplanera och leda handelssekreterarnas kommersiella verksamhet. Den gångnaperioden har emellertid givit sådana erfarenheter all en integrering synesvärdefull även vad avser organisation och ekonomi. SE aktualiserar därförfrägan om att planeringen och ledningen av all verksamhel inomhandelssekreterarorganisationen anförtros åt SE. Genom avtal mellan statenoch allmänna exportförening (SAE), representerande det svenskanäringslivet, bildades exportråd (SE) för alt somcentralt organ planera, samordna och genomföra åtgärder för att främja Sverigesexport (prop. 1972:31, NU 1972:27, rskr 1972:187). Avtalet avsäg en begränsadavtalsperiod omfattande budgetåren 1972/73 /76. SE har nuverkat i två och ell halvt år. Denna lid har präglats av stark aktivitet hosexportnäringen och hos SE. Under sin korta verksamhetstid har SE konsolideratsin ekonomi, strukturerat sin organisation och infört nya metoder förplanering och genomförande av sin operativa verksamhet. SE:s grundfinansieringugörs av abonnemangsavgifter från förelag och av statsbidrag. För budgetåret1974/75 inflyter på sä sätt 7,2 resp. 3,3 milj. kr., tillsammans 10,5 milj. kr.Dessa inkomster avser att täcka kostnader för planering, ledning ochföretagsservice inom SE:s egen organisation. Till detta kommer SE:suppdragsverksamhet, som finansieras med avgifter från företagen, allmänprojektverksamhet,som finansieras med företagsavgifier och statsmedel frånreservationsanslaget Exportfrämjande åtgärder saml projektverksamhet inom ramenför de näringspolitiska branschstöden. Stöd till den exportfrämjandeverksamheten inom utlands- Prop.1975:1 Bilaga 12 24 organisationen, dvs. utrikesrepresentationen,handelssekreterarna och de statsstöddahandelskamrarna utgår genom anslag över statsbudgeten. Sä bör även ske fortsättningsvis. Slöd genomfinansiellt bidrag från SE bör såledesinte (å förekomma. Enligt redovisningshandlingar, som kommit in till , visar SE för budgetåren1972/73 och 1973/74 ett sammanlagtöverekott på 4,9 milj. kr. Med tidigare balanserade överskott har SE enreserv på ca 6 milj. kr. Jag anser reserven vara betryggande vid nuvarandeverksamhet. SE har underkonsolideringsskedet behållit sin kapacitet i huvudsak oförändrad ochrationaliserat sin organisation. En viss utbyggnad torde nu vara angelägenenligt min uppfattning, främst för att bedriva uppsökande verksamhet inomlandet beträffande exportkapacifet och nya exportprodukter särskilt hos de mindre och medelstoraföretagen. Projektverksamhetär SE:s främsta medel för att styra och stimulera exportfrämjandeåtgärder för produkter och branscher till bestämda marknader. SE bekostar denna verksamhet med statsmedel frånreservationsanslaget till exporlfrämjande åtgärder samt med avgifterfrån förelag som deltar i projekten.Verksamheten kräver analyser och prognoser av exportkapacitet samt förmåga all prioritera marknader. SE har ävenpå detta område förmått att under sin relativt korta verksamhetslidinföra metoder som gör det möjligt attmotsvara dessa krav och att administrera elt stort antal projekt. Delta förhällande jämte utbyggnaden avhandelssekreterarorganisationens kapacitetoch marknadstäckning gör def möjligt för mig att föreslå en kraftig anslagsökning för projektverksamhet. Förslag häromläggs fram vid min anmälan avanslaget B 3. Därvid kommer jag också alt föreslå att de näringspolitisktbetingade, av beslutade exportfrämjandeprogrammeninordnas under nämnda anslag. SE bör planera och genomföra dessa pä uppdrag ochefter anvisningar av regeringen eller vederbörande myndighet. SE har föreslagil en permanent bas förfortsatt verksamhet i form av ett icketidsbegränsat avtal mellan staten och SAE. Detla skulle ersätta nuvarande tidsbegränsade avtal redan från och medden . De huvudfrågor som måste lösas inför en ny uppgörelse ärabonnemangssystemets utformning,handelssekreterarverksamhetens anknytning till rådet samt statsbidraget storiek. 1 övrigt bör verksamhetenbedrivas pä samma sätt som den beskrivs iprop. 1972:31 om inrättande av exportråd m. m. För alt lösa dessafrågor har förhandlingar förts mellan staten och SAE. Enighet har därvidnåtts om ett förelag till ett nytt avtal från och med /76. Avtalsförslaget torde (&fogas som bilaga I till detta protokoll. Enligt avtaletskall näringslivets bidrag till SE:s allmänna verksamhet, dvs. planering,ledning och företagsservice alltjämt lämnas genom abonnemangsavgifter Huvuddragen iabonnemangsavgiftssystemet avses under delförsta året bli följande. Prop.1975:1 Bilaga 12 25 betalar i avgift. Fr o. m. exportvärde blir avgiften . Vid exportvärden fr o. m. t. o. rri. 4,5 milj. krblir avgiften I . Vid exportvärden mellan 4,5 milj. kr. och 200 milj. kr.