prop · FZ0364 · 1975-12-31 00:00:00 — I paragrafens andra stycke har i enlighet med vadsom sägs i den allmänna motiveringen tagits in en bestämmelse om att nämndemäni fastighetsdomstol skall väljas av vederbörande landsting (motsvarande).Bestämmelserna är utformade efter förebild av 8 § lagen om skatterätt,fastighetstaxeringsrätt och länsrätt och skiljer sig härifrån endast därigenom, att och inte föreslås fördela Prop.1975/76:64 102 nämndemännenmellan landsting och kommunfullmäktige i kommun som inte ingår ilandstingskommun. Som ett tredje stycke har tagits in en bestämmelseom möjlighet för en minoritet av de väljande att påkalla proportionellvalmetod. Bestämmelsen är likalydande med motsvarande bestämmelse i RB. Slutligenhar som ett fjärde stycke tagits in bestämmelsen att halva antalet nämndemänskall väljas . Bestämmelsen förutsätter att det antal nämndemänsom skall utses av vederbörande landsting (kommunfullmäktige) fastställs tillett jämnt antal. En föreskrift härom bör tas in i kungörelsen (1971:549) omfastighetsdomstol. I 7 § anges att nämndeman i fastighetsdomstol skallvara kyrkobokförd i länet. I län med flera fastighetsdomstolar innebär dettaatt nämndeman kan vara kyrkobokförd utanför domkretsen för den domstol där hanskall tjänstgöra. Något hinder mot en sådan ordning synes dock inte föreligga.I övrigt hänvisas beträffande nämndeman i fastighetsdomstol till bestämmelsernai 4 kap. 6 och 8 §§ RB. Detta innebär att bestämmelserna i balken cm övrigavalbarhets- och behörighetsvillkor, mandattid etc. gäller också nämndeman ifastighetsdomstol. Ändringen i8§'åT närmast av redaktionell natur ochär en konsekvens av det föreslagna nya valsystemet (jfr förslaget till lag omändring i 11 kap. 5 § vattenlagen 1918:523). 6.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:52) om skatterätt, fastighetstaxeringsrättoch länsrätt I 8 § har tagits in bestämmelser om möjlighet attpåkalla proportionellt val och att halva antalet nämndemän i länsskatterätt ochlänsrätt skall utses . Genom en ändring i 9 § har liksom i 7 §lagen om fastighetsdomstol som förutsättning för valbarhet angetts attnämndeman skall vara kyrkobokförd i länet. Vidare har 10 § kompletterats med enbestämmelse om möjlighet att vid förändring av antalet nämndemän sätta mandattidenför nytillträdande lägre än . Förslagen ansluter till vad som föreslåsbeträffande tingsrätt och fastighetsdomstol. 1 // J har gjorts en följdändringtill ändringen i 4 kap. 11 § RB. Prop.1975/76:64 103 Bilaga 1 1 Förslag till Promemorieförslaget Härigenomförordnas i fråga om , dels att 4 kap. 7 § och 36 kap. 12 !iskall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 3 och 4 §§, 4 kap. 5,6,8 och 11 §§, 5kap. 7 §, 6 kap. 2 §, 29 kap. 1,3 och 6 §§,36 kap. 11 § och 40 kap. 9 8 skallha nedan angivna lydelse. Tingsrätt är i tvistemål domför Tingsrätt är itvistemål domför med tre lagfarna domare. Flera än med tre lagfarna domare.Flera än fyra lagfarna domare må ej sitta i fyra lagfarna domare må ej sitta irätten. 1 brottmål skall tingsrätt be- rätten. stå av en lagfaren domare och 1 brottmål skall tingsrätt bestå av nämnd. en lagfaren domare och nämnd. Kan huvudförhandling i målet beräknas kräva minst ellerföreligga eljest synnerliga skäl, må dock två lagfarna domare och nämnd sitta irätten. Tingsrättär domför med en lagfaren domare vidmåls avgörande utan huvudförhandling, vid annan handläggning, som ej sker vidhuvudförhandling eller syn å stället, vidsådan huvudförhandling i tvistemål, som hålles i förenklad form, vid huvudförhandling och syn å stället i mål ombrott för vilket icke är stadgat svårare straff än böter. 4S-1 domsaga skola finnas nämndemän till det antal,som efter tingsrättens hörande bestämmer. I nämnd skola sitta fem nämnde- I nämnd skola sittafem nämnde män. Inträffar förfall för nämnde- män. Om det är påkallat med hän- man sedan huvudförhandling på- syn till målets omfattning eller börjats, är rätten domför med fyra i annan särskild omständighet, må nämnden. dock sex sitta i nämnden. förfallför nämndeman sedan huvudförhandling påbörjats, är rätten domför med fyra inämnden. Tingsrätten fördelar tjänstgöringen mellannämndemännen efter samråd med dem. 'Senaste lydelse 1%9:244. -Senaste lydelse 1969:244. Som nuvarande lydelse anges dock här den i prop.1974:149 föreslagna lydelsen. 5§-' Nämndeman utses genom val. Hör till domsaga mer än en kommun, fördelar rätten antalet nämndemän mellan kommunerna i förhällande till deras folkmängd; varje kommun skall dock utse minst en nämndeman. Nämndemanutses genom val. Hör till domsaga mer än en kommun, fördelardomstolsverket antalet nämndemän mellan kommunerna i förhållande till derasfolkmängd och med iakttagande av att varje kommun skall utse ett jämnt antalnämndemän. förrättas av kommunens fullmäktige. förrättas av kommunens fullmäktige. Valetskall vara proportionellt, om det begäres av minst så många väljande sommotsvarar det tal, vilket erhålles, då samtliga väljandes antal delas med detantal personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vid sådant proportionelltvalar särskilt föreskrivet. Halva antalet nämndemän inom domsagan väljes varttredje år. Då nämndeman skall väljas, skall rätten göraanmälan därom till den som har att föranstalta om valet. Ej må annan vägra att mottaga uppdrag som nämndeman än den som fyllt eller eljest uppgiver giltigt hinder. Den som avgått ur nämnden vare ej skyldig att åter inträda förrän . Rätten prövar självmant den valdes behörighet. Valbartill nämndeman är myndig svensk medborgare, som är mantalsskriven och boendeinom kommunen samt ej fyllt . Lagfaren domare, befattningshavarevid domstol, åklagare, polisman eller advokat eller den som eljest har tillyrke att föra andras talan inför rätta må ej vara nämndeman. Valbartill nämndeman är myndig svensk medborgare, som är kyrkobokförd i kommunensamt ej fyllt . Lagfaren domare, befattningshavare vid domstol,åklagare, polisman eller advokat eller den som eljest har till yrke att föraandras talan inför rätta må ej vara nämndeman. Klagan över nämndemansval skall föras hos rätten.Föres klagan, lände valet dock till efterrättelse, om ej rätten förordnarannat. Rätten pröve, ehuru klagan ej föres, den valdes behörighet. 'Senaste lydelse 1%9:244. ' Senaste lydelse l%9:244. Nämndeman väljes , dock äge han avgåefter . Visar nämndeman giltigt hinder, må rätten även tidigare entiedigahonom. Nämndeman, som fyllt , äge ock avgå ur nämnden. Upphörnämndeman att vara valbar, vare uppdraget förfallet; dock må den som ålder utan hinder därav tjänstgöra vid fortsatt behandling av mål,i vars handläggning han förut deltagit. Avgår nämndeman , utses nynämndeman för återstående tid. Andras antalet nämndemän inom domsagan, fårnytillträdande nämndeman utses än som följer av första stycket. Domare skall, innan han må tjänstgöra, avläggadenna ed: lovar och försäkrar inför den allsmäktige och vid hans heliga ord,att jag vill och skall efter mitt bästa förstånd och samvete i alla domar rättgöra, ej mindre den fattige än den rike, och döma efter lag och lagastadgar; aldrig lag vränga eller orätt främja för släktskap, svågerskap,vänskap, avund, illvilja eller räddhåga, ej heller för mutor och gåvor ellerannan orsak, under vad sken det vara må; ej den saker göra, som saklös är,eller den saklös, som saker är. Jag skall varken förr, än domen avsäges, ellersedan uppenbara dem, som till rätta gå, eller andra de rådslag rätten inomstängda dörrar håller. Detta allt vill och skall jag som en ärlig ochuppriktig domare troget hålla." Ed skall avläggas inför domstol eller inför rättens ordförande. Meddomstolens eller ordförandens tillstånd må den, som på grund av sin åskådningi religiöst hänseende hyser betänklighet mot att avlägga ed, i stället avgivaförsäkran på heder Domare skall, innan han må tjänstgöra, avläggadenna ed: lovar och försäkrar på heder och samvete, att jag vill och skall eftermitt bästa förstånd och samvete i alla domar rätt göra, ej mindre den fattigeän den rike, och döma efter lag och laga stadgar; aldrig lag vrängaeller orätt främja för släktskap, svågerskap, vänskap, avund, illvilja ellerräddhåga, ej heller för mutor och gåvor eller annan orsak, under vad sken detvara må; ej den saker göra, som saklös är, eller den saklös, som saker är. Jagskall varken förr, än domen avsäges, eller sedan uppenbara dem, som till rättagå, eller andra de rådslag rätten inom stängda dörrar håller. Detta allt villoch skall jag som en ärlig och uppriktig domare troget hålla." Ed skall avläggas inför domstol eller inför rättensordförande. Senaste lydelse 1959:257. och samvete av samma innehåll i övrigt, som sägs i första stycket. 7§- Den som anställes som allmän tolk eller eljestförordnas att biträda som tolk skall inför rätten avlägga ed, att han efterbästa förstånd skall fullgöra det uppdrag, som lämnats honom. Finnes anledningantaga att den som förordnas att biträda som tolk skall erhålla ytterligareuppdrag som tolk vid domstolen, må han avlägga ed som avser även framtidauppdrag. Angående eds utbytande mot försäkran på heder ochsamvete gälle vad om vittnesed är stadgat. 28" Protokollet skall föras av befattningshavare vid rätten eller lagfarenledamot av rätten samt undertecknas av honom. Ordföranden äge, dåomständigheterna föranleda därtill, själv föra protokollet. Ej må den anlitas som protokollförare, vilken till saken eller tillnågondera parten står i sådant förhållande, att hans tillförlitlighet därigenomkan anses förringad. Den som ej avlagt domared skall, innan han må tjänstgörasåsom protokollförare, inför domstol eller inför rättens ordförande avläggaed, att han skall efter bästa förstånd fullgöra uppgiften såsom protokollförareoch icke for någon uppenbara de rådslag rätten inom stängda dörrar håller.Angående eds utbytande mot försäkran på heder och samvete gälle i tillämpligadelar vad om domared är stadgat. Ejmå den anlitas som protokollförare, vilken till saken eller till någonderaparten står i sådant förhållande, att hans tillförlitlighet därigenom kananses förtingad. Den som ej avlagt domared skall, innan han må tjänstgöra såsomprotokollförare, inför domstol eller inför rättens ordförande avlägga ed, atthan skall efter bästa förstånd fullgöra uppgiften såsom protokollförare ochicke för någon uppenbara de rådslag rätten inom stängda dörrar håller. Yppas vid överiäggning till dom eller beslut skiljaktiga meningar, skall omröstning ske. säte i rätten, säge ordföranden först sin mening och inhämtedärefter nämndens. säte i rätten, säge först ordförandenoch, om ytterligare en lagfaren domare sitter i rätten, denne sin mening.Ordföranden inhämte därefter nämndens mening. Senaste lydelse 1960:161. Senaste lydelse 1958:8. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid omröstning i annat fall skall den yngste irätten först yttra sig och sedan var efter annan, såsom de hava säte i rätten.Har målet beretts av viss ledamot säge han först sin mening. Envarangive de skäl, vara han grundar sin mening. 3 8'" Yppas,då nämnd har säte i rätlen, annan mening än ordförandens och förena sig minstfyra eller, då i nämnden äro endast fyra, minst tre nämndemän om skälen ochslutet, gälle nämndens mening; i annat fall gälle ordförandens. Yppas, dä rätten består av en lagfaren domare ochnämnd, annan mening än ordförandens och förena sig minst fyra eller, då inämnden äro endast fyra, minst tre nämndemän om skälen och slutet, gällenämndens mening; i annat fall gälle ordförandens. Yppas, då rätten består av två lagfarna domare och nämnd, inom nämndenannan mening än sådan som framförts av lagfaren domare och förena sig minst femeller, då i nämnden endast äro fyra eller fem f minst fyra nämndemän om skälenoch slutet, gälle nämndens mening; i annat fall gälle den mening som omfattasav de lagfarna domarna. Förena sig de senare ej om en mening, gälle den meningsom biträdes av de flesta nämndemännen eller, om lika många biträda varderameningen, den som är lindrigast. Kan i sådant fall ej någon mening anses somlindrigare gälle ordförandens mening. Vid omröstning, då nämnd ej har säte i rätten,gälle den mening, som omfattas av mer än hälften av ledamöterna. Har någonmening erhållit hälften av rösterna och är denna den lindrigaste, gälle denmeningen; vid särskild omröstning, huruvida villkorlig dom skall meddelas ellerskyddstillsyn, ungdomsfängelse eller internering ådömas eller förordnandemeddelas om Överlämnande till särskild vård, så ock eljest, då ej någon meningkan anses som lindrigare, gälle dock den mening, som erhållit hälften av rösternaoch bland dem ordförandens. Beträffandeomröstning i fråga, som hör till rättegången och ej avser ansvar eller som rörenskilt anspråk, så ock i fråga enligt 5 § eller om rättegångskostnad, gällevad i 16 Beträffande omröstning i fråga, som hör tillrättegången och ej avser ansvar eller som rör enskilt anspråk, så ock i frågaenligt 5 § eller om rättegångskostnad, gälle vad i 16 '"Senaste lydelse 1971:218. IISenaste lydelse 1969:244. kap.är stadgat; angående häktning eller åtgärd, som avses i 25-28 kap., äge dockvad i detta kapitel föreskrives om omröstning i fråga om ansvar motsvarandetillämpning. Föres i brottmål talan om enskilt anspråk, vare rättens avgörande iansvarsfrågan bindande vid prövningen av det enskilda anspråket. Har nämndsäte i rätten, skall även vid tillämpning av reglerna i 16 kap. gälla vad i 1 8andra stycket och 3 § första stycket i detta kapitel är stadgat. kap.är stadgat; angående häktning eller åtgärd, som avses i 25-28 kap., äge dockvad i detta kapitel föreskrives om omröstning i fråga om ansvar motsvarandetillämpning. Föres i brottmål talan om enskilt anspråk, vare rättens avgörandei ansvarsfrågan bindande vid prövningen av det enskilda anspråket. Har nämndsäte i rätten, skall även vid tillämpning av reglerna i 16 kap. gälla vad i 1 8andra stycket och 3 8 första och andra styckena i detta kapitel är stadgat. Innan vittne avgiver sin berättelse, skall vittnetmed handen på avlägga denna ed: lovar och försäkrar inför den allsmäktige och vid hans heliga ord,att jag skall säga hela sanningen och intet förtiga, till-lägga ellerförändra." Innanvittne avgiver sin berättelse, skall vittnet avlägga denna ed: "Jag N.N. lovar och försäkrar på heder ochsamvete, att jag skall säga hela sanningen och intet förtiga, till-lägga ellerförändra." Säger sig vittne på grund av sin åskådning ireligiöst hänseende icke vilja avlägga vittnesed, skall vittnet i ställetavgiva denna försäkran: "Jag N.N. lovar och försäkrar på heder ochsamvete, att jag skall säga hela sanningen och intet förtiga, till-lägga ellerförändra." Tillhör ej vittne eller mosaisk troslära,skall vittnet i stället för ed avlägga försäkran. Sakkunnig, som höres muntligen, skall, innan hanavgiver sin utsaga, med handen på avlägga denna ed: "Jag N.N. lovar och försäkrar inför den allsmäktige och vid Sakkunnig,som höres muntligen, skall, innan han avgiver sin utsaga, avlägga denna ed: lovar och försäkrar på heder och samvete, att jag efter bästa förståndskall fullgöra det sak- Prop.1975/76:64 109 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse hansheliga ord, att jag efter bästa kunniguppdrag, som lämnats mig. "förstånd skall fullgöra det sakkunniguppdrag, som lämnats mig." sakkunnige, då han höres, redan avgivit utlåtande, skall eden därefterjämkas. Sedan den sakkunnige avlagt ed, erinre rätten honom om edens vikt. Angående eds utbytande mot försäkran på heder ochsamvete gälle vad om vittnesed är stadgat. Denna lag träder i kraft, såvitt avser 4 kap. 5-8§§ , och i övrigt den Löpande tjänstgöringstider för nämndemän upphör vidutgången av . Nyval av nämndemän för tiden skallmed tillämpning av de nya bestämmelserna äga rum . Valet förrättasav nyvalda fulhnäktige. Härvid skall halva antalet nämndemänutses för av och återstoden för av sex är. 1975/76:64 110 Lagom ändring i lagen (1946:804) om införande av nya Härigenomförordnas i fråga om lagen (1946:804) om införande av nya 'dels att 22 8 skall upphöra att gälla, dels att 23 8 skall ha nedan angivnalydelse. Vad i nya är Vad i nya är stadgat om lydelsen av edoch eds stadgat om lydelsen av ed äge mot- utbytemot försäkran på heder och svarande tillämpning i andra fall, då samvete äge motsvarandetillämp- enligt lag eller författning ed skall ningi andra fall, då enligt lag eller avläggas inför domstol eller annan författninged skall avläggas inför myndighet, domstol eller annan myndighet. Edeller försäkran, som avlagts enligt äldre lag, vare alltjämt bindande. Dennalag träder i kraft den Ändradlydelse av 22 8 föreslås i prop 1974:149. Härigenom förordnas att 15 kap. 1 och 4 a! [skall ha nedan Föreslagen lydelse 15 kap. Omnågon under laga ed eller under försäkran som avgives i eds ställe lämnar osannuppgift eller förtiger sanningen, dömes för mened till fängelse i högst fyraår eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Omnågon under laga ed lämnar osann uppgift eller förtiger sanningen, dömes för me n e d till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till bötereller fängelse . Är brottet grovt, skall dömas till fängelse, lägsttvå och högst . Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskiltbeaktas, om det skett med uppsåt att oskyldig skulle fällas till ansvar förallvarligt brott eller eljest synnerlig skada tillfogas annan. Omnågon under straffansvar inför domstol i , , eller Norgelämnar osann uppgift eller förtiger sanningen, dömes han för osann utsaga införnordisk domstol till påföljd enligt 1 8, om utsagan här i riket skulle haavgivits under laga ed eller under försäkran som avgives i eds ställe, ochenligt 2 8, när fråga är om utsaga av part i tvistemål. Begås gärningen av grovoaktsamhet, dömes för ovarsam utsaga inför nordisk domstol till påföljdenligt 3 8. Omnågon under straffansvar inför domstol i , , eller Norgelämnar osann uppgift eller förtiger sanningen, dömes han för osann utsagainför nordisk domstol till påföljd enligt I 8, om utsagan här i riket skulle haavgivits under laga ed, och enligt 2 8, när fråga är om utsaga av part itvistemål. Begås gärningen av grov oaktsamhet, dömes för o v a r -sam utsagainför nordisk domstol till påföljd enligt 3 §. Bestämmelserna 14,14 och 15 88 äger motsvarandetillämpning på gärning som avses i första stycket. Dennalag träder i kraft den Lagom ändring i lagen (1969:246) om fastighetsdomstol Härigenomförordnas att 6-8 88 lagen (1969:246) om fastighetsdomstol' skall ha nedanangivna lydelse. Nämndeman i fastighetsdomstol utses genom val . Konungen eller myndighet, som Konungen bestämmer, fastställer förvarje domsaga inom fastighetsdomstols domkrets det antal nämndemän som skallutses. Nämndeman skall vara valbar till nämndeman i den domsaga för vilken hanutses. Avgår nämndeman , skall val avse återståendedel av . Nämndeman i fastighetsdomstol utses genom val.Domstolsverket bestämmer för varje län det antal nämndemän som skall utses. Val av nämndeman i fastighetsdomstol förrättas av eller,om i länet finns kommun som ej ingår i landstingskommun, av ochkommunfullmäktige med den fördelning dem emellan som bestämmerefter befolkningstalen. I förrättas valet av kommunfullmäktige iGotlands kommun. Valet skall vara proportionellt, om det begäres av minst såmånga väljande som motsvarar det tal, vilket erhålles, då samtliga väljandesantal delas med det antal personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandetvid sådant proportionellt val är särskilt föreskrivet. Halva antalet nämndemän väljes . Val av nämndeman i fastighetsdomstol förrättas ikommun, som ensam bildar domsaga, av kommunens fidlmäktige samt i annat fallinför tingsrätt av valmän som utses av fullmäktige i varje kommun inomdomsagan. Bestämmelserna i kommunallagen (nr 753) omersättning till fullmäktig äger motsvarande tillämpning. Konungen eller myndighet, som Konungen bestämmer,fastställer det antal valmän jämte suppleanter för dem som skall utses. Klagan över valet föres genom besvär hoshovrätten. Mot hovrättens beslut får talan ej föras. Nämndeman i fastighetsdomstol skall varakyrkobokförd i länet. I övrigt har bestämmelsema i 4 kap. 6 och 8 §§rättegångsbalken motsvarande tillämpning på nämndeman i fastighetsdomstoL 'Lagen omtryckt 1974:1064. Prop.1975/76:64 113 88 Nämndeman tjänstgör efter kal- Nämndeman tjänstgör efter kal lelse av fastighetsdomstolens ord- lelse av fastighetsdomstolens ord förande. Till tjänstgöring bör före- förande. Till tjänstgöring bör före trädesvis kallas nämndemän från trädesvis kallas nämndemän från den domsaga till vilken målet när- den del av domkretsentill vilken må- mast har anknytning. let närmast har anknytning. Dennalag träder i kraft . Löpande tjänstgöringstider för nämndemän upphör vidutgången av . Nyval av nämndemän för tiden skallmed tillämpning av de nya bestämmelserna äga rum . Valet förtättasav det under detta år nyvalda . Härvid skall halva antaletnämndemän utses för av och återstoden för av . 8 1975/76. Kartong: s. 121-128 svagt tryck Lagom ändring i vattenlagen (1918:523) Härigenomförordnas att 11 kap. 5 8 vattenlagen (1918:523) skall ha nedan angivnalydelse. Nämndemantjänstgör efter kallelse av vattenrättsdomaren. Till tjänstgöring böraföreträdesvis kallas nämndemän från den domsaga till vilken målet närmast haranknytning. Nämndemantjänstgör efter kallelse av vattenrättsdomaren. Till tjänstgöring böraföreträdesvis kallas nämndemän från den del av domsområdet till vilken måletnärmast har anknytning. Dennalag träder i kraft den . 1975/76:64 115 Lagom ändring i lagen (1971:52) om skatterätt, fastighetstaxerings-rätt ochlänsrätt Härigenom förordnas att 8-11 §§ lagen (1971:52) omskatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt skall ha nedan angivnalydelse. Nämndeman i länsskatterätt, fastighetstaxeringsrättoch länsrätt utses genom val. förrättas av eller, om i länetfinns kommun som ej ingår i landstingskommun, av ochkommunfullmäktige med den fördelning dem emellan som bestämmerefter befolkningstalen. 1 förtättas val av kommunfulhnäktige iGotiands Valet skall vara proportionellt, om det begäres avminst så många väljande som motsvarar det tal, vilket erhålles, då samtligaväljandes antal delas med det antal personer valet avser, ökat med 1. Omförfarandet vid sådant proportionellt val är särskilt föreskrivet. Nämndeman iden mellankommunala skatterätten förordnas av regeringen. Värderingsteknisk ledamot i fastighetstaxeringsrättförordnas av läns styrelsen. Halva antalet nämndeman i länsskatterätt och länsrätt väljes . Valbar till nämndeman i läns- Valbartill nämndeman i läns skatterätt, fastighetstaxeringsrätt skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt är myndig svensk med- och länsrätt är myndig svensk med borgare, som är mantalsskriven borgare, somär kyrkobokförd ilänet och bosatt inom länet och ej har fyllt och ej har fyllt . Till nämndeman i den deman i den mellankommunala mellankommunala skatterätten får skatterätten får utses endast myndig utses endast myndig svensk med- svensk medborgare, som ej har fyllt borgare, som ej har fyllt sjuttio är. Tjänsteman vid länsstyrelse, länsnykterhetsnämndeller under länsstyrelse lydande myndighet, länsläkare, biträdande länsläkare,socialvårdskonsulent, lagfaren domare, åklagare eller advokat eller annan somhar till yrke att föra andras talan inför rätta får ej vara nämndeman. Den som har fyllt eller uppger annatgiltigt hinder är ej skyldig att mottaga uppdrag som nämndeman. Den som haravgått som nämndeman är ej skyldig att mottaga nytt uppdrag förrän efter sexår. Rättenprövar självmant den valdes behörighet. Senastelydelse 1974:352, :353. Senaste lydelse 1973:1108. Nämndeman i skatterätt och länsrättutses men får avgå . Om nämndeman i sådan rätt visargiltigt hinder, får rätten entlediga honom . Den som har fyllt sextioår har rätt att frånträda uppdraget. Upphör nämndeman att vara valbar ellerbehörig, förfaller uppdraget. Vad i första stycket sägs skall ägamotsvarande tillämpning beträffande nämndeman i fastighetstaxeringsrätt, dockatt sådan nämndeman utses för tiden frän och med det är, dä allmänfastighetstaxering äger rum, till och med det år då sådan taxeringsker nästa gång.