prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — De ökade anspråkenpå fartygssektionen måste mötas med ökade resurser på såväl det tekniska somdet nautiska området. Den svenskaarbetsmarknadspolitiken innefattar stora satsningar för alt inom olika områden förbättra arbetsmiljön. Arbetarskyddsstyrelsenoch yrkesinspektionen har tUlförts betydande resurser.Sjöfartsverket, som har ansvar för arbetsmiljön tUl sjöss, behöver en kraftigutbyggnad av resurserna för att inom detta ansvarsområde kunna göra insatsersom svarar mot tidsenliga krav. Genom att med intern ulbildning och andraåtgärder öka den nuvarande persona- 1975/76:100 Bilaga8 120 lens kunskaper inom området kananspråken på personalförstärkningar någothållas tillbaka. Ätskilliga uppgifter ställer dock sådana krav på utbildningoch yrkespraktik att de inte ryms inom befintlig organisalion. Liksom förövrig verksamhet inom sjöfartsinspektionen har lagen (1965: 719) om säkerheten på fartyg grundläggande betydelse för arbetsuppgifternainom arbetsmiljöområdet. Enligt övervägandena vid lagens tillkomst skallde principer som gäller i fråga om arbetarskyddet för anslällda i land ocksåtillämpas ombord på fartygen. Ett modernt fartygrymmer åtskUligt av den teknik som förekommer på olika håll i industrin och ärpå visst sätt ett koncentrat av en över flerabranscher i land spridd teknik. Inom arbetslivet i land görs belydelsefullaframsteg för att förbättra arbetarskyddet. De ökade kunskaperna om yrkesfarornaoch de större kraven på en god arbetsmiljö leder till alltmer vidgade uppgifierför arbetarskyddet. För att möta behovet av att förbättra arbetarskyddet tillsjöss och ta till vara och överföra erfarenhetema från arbetsUvet i land harsjöfartsverket inrättat, en särskild arbelsmiljöenhet med f. n. mycket småresurser. Enhetensarbetsuppgifter omfattar i korthet frågor som hör samman med skyddsanordningar vid arbetsmaskiner,personlig skyddsutrustning, utformning av fartyg for att förebygga olycksfall,buller och vibration, luftklimat, belysning, normer för boendemiljö,fartygshygien, arbetspsy-kologi, arbetsfysiologi samt utbildningsfrågor. Verket saknarresurser att på ett godtagbart sätt lösa uppgifterna på yrkeshygienens områdeoch har därför inlett samarbete med främst arbelarskyddsstyrelsenoch yrkesinspektionen i frågor av allmän och vetenskaplig natur. Vadgäller fältarbete och direkt sjöfartsinriktade projekt behöver verket få egnaresurser i form av personal och utrustning, särskilt mätinstrument. En utveckling av verkets yrkeshygieniskaarbetsområde förutsätter arbete på central nivå med utarbetande ochintroducering av normer jämte annat övergripande arbete. Därtill kommerinspektioner och mätningar på fartygen samt rådgivning och stöd tillskyddsarbetet på fartygen och inom rederierna. De två specialister som behövsför att komplettera distriktstjänstemännens mer allmänna fartygstekniska ochsjötekniska kunskaper bör placeras centraU. Utvecklingeninom arbetsmiljöområdet har lett till ett stegrat behov av både rådgivning och övervakning från verkets sida. Verket kallas regelbundetatt delta i arbetet inom partsorganet Sjöfartens arbetarskyddsnämnd.Sjöfartsverket medverkar också i de fortbildningskurser för sjömän som anordnasrörande arbetsmiljö, brandskydd, transport av farligt gods ochtankfartygsoperativ verksamhet. Vid de fartygsbesök som sker ägnas växande tidåt information. Ett framgångsrikt säkerhetsarbete förutsätter god kontakt medde ombordanställda och med de tekniska tjänstemännen hos rederierna. Prop.1975/76:100 Bilaga 8 121 blemdå det gäller möjligheterna att sprida information och håUa kontakt medskyddsombud och skyddskommittéer ombord på fartygen. För, kontakt- ochinformationsverksamheten bör därför arbetsmiljöenhelen förstärkas med entjänsteman! Tjänstemannen bör ha förvärvat arbetslivserfarenhet somombordanställd i manskapsgrad. Den tekniska utvecklingen medför att arbetsutrustningav delvis nytt slag införs på fartygen. Som exempel kan nämnas maskindrivnaställningar, stora fallrep och landgångar, nya typer av lyftinrättningar ochdiverse slag av arbetsmaskiner samt personlig skyddsutrustning av ny typ. Dettaställer ökade krav på verkets typgodkännande verksamhet och behov att följa dentekniska utvecklingen inom olika sektorer. För detta ändamål behöver arbetsmiljöenhetenförstärkas med ytterligare en tjänsteman. Personalbehovet för arbetsmiljöenheten har bedömts motbakgrund., av den kapacitet som finns utanför verket. Insatser av främst utredningskaraktärbör ske genom konsulter. Metoden har prövats med gott resultat och bör byggasut ytterligare. Omfattningen av arbetet inom sektionen för transport avfarligt gods beror till stor del pådet internationella arbetet inom miljöskyddsområdet i vilket tar aktivdel. Under /1975 har verket medverkat i elt projektavseende den för tidigare redovisade försöksverksamheten i stor skalamed partikelmärkning av olja. I tretton hamnar har såväl svenska som utländskafartyg fåtl sin restolja märkt med metallparliklar.Totalt rör det sig om ca 190 resor. F. n. pågår, utvärdering av huruvidapartikelmärkningen haft någon effekt i form av minskal antal oljeutsläpp o.dyl. Tillsynsverksamheten inom sjöfartsinspektionsdistrikten har i hög grad inriktatspå nybyggnadskontroll. Antalet fartyg som har tillförts den svenskahandelsflottan har varit stort. De resurser som frigörs när antaletnybyggnadskonlroller nu minskar kommer att inriktas mot eftersatta områden.Detta gäller som nämnts särskilt inom områdena miljöskydd, hantering av farligtgods och arbetsmiljö. har inom ramen för sina resurservidareutvecklat tillsynen av transport av farligt gods. I samband därmed harverket eftersträvat alt lämna god information till berörda intressenter. Inomsärskilt ett område transport av lastfordon på färjor förutsätter entillfredsställande tillsyn resursförstärkning. Vid dessa transportereftersatts ofta gällande säkerhetsbestämmelser då det gäller t. ex. separationav last, lastmängder, särskilda brandskyddskrav m. m. Det har också visat sigatt efterlevnaden av bestämmelserna varierar mellan olika färjelinjer.Tillsynen av transport av farligt gods kräver speciella kunskaper hos inspektörerna,särskUt som den ofta måste förbindas med praktisk rådgiv- 1975/76:100 Bilaga 8 122 ning.Det är svårt att integrera denna verksamhet med den övriga inspektionsverksamheten.Behov föreligger att komplettera inspektionens resurser för detlaändamål. Efterfråganpå skeppsmätning bör som en följd avdet minskade antalet fartygsnybyggen sjunka . Mätningsförfarandetkommer atl påverkas av den nya skeppsmätningskonventionen som dock ännu intebiträtts av tillräckligt antal länder för att bli internationellt bindande.Effekterna av konventionen blir märkbara.tidigast . Det starktförenklade förfarande som konventionen innebär leder lill minskning avpersonalbehovet. Programmet Övrig verksamhetär indelat i delprogrammen Radiotjänst åtsjöfarten (transfereringspost). Försöksverksamhet avseende förebyggandeåtgärder mot vattenförorening från fartyg, Omlokaliseringskostnader samtÅtgärder mot vattenförorening från fartyg. DelprogrammetFörsöksverksamhet avseende förebyggande åtgärder mot vattenförorening frånfartyg tUlkom /75 för den försöksverksamhet i större skala medpartikelmärkning av olja i fartyg som bedrivs under ledning av särskildasakkunniga. Delprogrammet Åtgärder mot vattenförorening från fartyg är i förstahand avsett för sådana tvångsåtgärder som med stöd av lagen(1972: 275) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg företar för att hindraeller begränsa utsläpp från fartyg av olja eller annat skadligt. I den mån kostnadernaför dylika åtgärder inte kan återföras på fartygets ägare eller redare får efter beslut av regeringen detta delprogram belastas. Under delprogrammetOmlokaliseringskostnader upptas kostnader somföljer av flyttning tUl . anslagsframställning för /77, m. m. Utfallet budgetåret 1974f?5 Belastningen på anslaget Farledsverksamhet, exkl.isbrytning under /75 blev 125,3 milj. kr. Häremöt svaradeinkomster på riksstaten från sjöfarten i form av fyr- och lotsavgifter,försäljning av sjökort m. m. om sammanlagt 117 milj. kr. På anslagetFartygsverksamhet blev belastningen 13,3 milj. kr., varemot svarade inkomsteri form av fartygsinspektions- ochskeppsmätningsavgifter m. m. samt stämpelskatt om sammanlagt 16,3 milj.kr. Belastningenpå anslaget Isbrytning blev 39,7 milj. kr., vUket var 7 milj. kr. mindre än vad som beräknades i prop. 1974: 1. Anslaget Övrig verksamhetbelastades med 2,4 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga 8 ] 23 för /76 beräknades bruttoutgiften på anslaget Farledsverksamhet, exkl. isbrytningtiU 142,5 milj. kr. Bruttoutgiften beräknas nu till 162,8 milj. kr.Ökningen hänför sig praktiskt taget helt till avtalsenliga lönehöjningar. På anslaget Isbrytning beräknades bruttoutgifteni regleringsbrevet till 63,6 milj. kr. beräknar numedelsbehovet vid normal vinter till 70,1 mUj. Utgifterna underanslaget Fartygsverksamhet beräknas nu tUl 15,7 milj. kr. mot tidigare beräknat13,9 milj. kr. På anslaget Övrig verksamhet är bmttoutgiften iregleringsbrevet upptagen till 2,2 milj. kr. beräknar numedelsbehovet tiU 5,4 milj. kr. I beloppet ingår 1,7 milj. kr. avseende fråntidigare år balanserade kostnader för bärgning av det vid norra uddeförlista västtyska fartyget och 1,1 milj. kr. avseendekostnader för dubblering av tjänster isamband med verkets omlokalisering samt personliga tjänster föranställda med s. k. NOM-garanti. för dubbelhyra för förvaltningsbyggnad. verksamhet är som nämnts uppdeladpå tre huvudprogram, nämligen Farledsverksamhet, Fartygsverksamhet och Övrigverksamhet. Det sistnämnda omfattar transfereringsposten Radiotjänst åt sjöfartensamt delprogrammen Försöksverksamhet avseende förebyggande åtgärder motvattenförorening från fartyg. Omlokaliseringskostnader och Åtgärder motvattenförorening från fartyg. För det underanslaget Farledsverksamhet, exkl. isbrytning redovisade delprogrammet Sjökartläggriing föreslår på nyttatt som inkomst under delprogrammet skall tas upp sådana inkomster avförsäljningen av sjökort och publikationer, vilka f. n. är upptagna på. Vidare fömtsatts ett samkostnadsbidrag som täcker en väsentlig delav utgifterna under delprogrammet. Sjöfartsverketräknar med en bruttokostnad under de fyra anslagen om sammanlagt 293,8 milj.kr. för /77. Jämfört med det för innevarande budgetår anvisadeanslaget innebär detta en ökning med 71,6milj. Av beloppet är 45,5 milj. kr. att hänföra tiU pris- och löneomräkning,varav 3,2 milj. kr. avser höjt lönekostnadspålägg. Volymökningen är alltså enUgt sjöfartsverketsberäkning 26,1 milj. kr. Volymökningen fördelar sig med 11,9 milj. kr.på Farledsverksamhet, exkl.isbrytning, 13,2 milj. kr. på isbrytning och 1,5 milj. kr. För Övrig verksamhet uppkommer envolymminskning om ca . De totalakostnaderna fördelar sig på kostnadsslag enligt följande sammanställning. 1975/76:100 Bilaga 8 ] 24 Kapitalkostnadernafördelar sig med 41,4 milj. kr. på räntor och 35,1 milj. kr. De intäkter somredovisas under anslag, fond eller utgör bidrag beräknas tUl 19,9 milj. kr. Av detta belopp utgör 3,9 milj.kr. särkostnadsbidrag och 6,5 milj. kr. samkostnadsbidrag från, niondehuvudtiteln avseende yrkesfisket och fritidsbåttrafiken samt 1,8 milj. kr.särkostnadsbidrag för miUtär sjökartläggning från fjärde huvudtiteln. utgör föreslaget samkostnadsbidrag avseende sjökartläggning för andraintressenter än handelssjöfarten att avräknas mot allmänna budgetmedel. Dettainnebär att anslagsbelastningen på driftbudgetenför /77 beräknas tiU 273,9 milj. kr., inkl. höjt lönekostnadspålägg(+ 63,0 milj. Av detta belopp avser 186,3 milj. kr. (+ 41,2 milj. )det avgiftsfinansierade anslaget Farledsverksamhet,exkl. isbrytning och det i huvudsak avgiftsfinansierade- anslaget Fartygsverksamhet. Nettoutgifternaenligt beräkningar blir. för anslaget Farledsverksamhet, exkl.isbrytning 168,9 mUj. Inkomstema av fyr-och lotsavgifter beräknas tillomkring 120 milj. kr. vid oförändrade avgifter. För att kravet påkostnadstäckning skall kunna upprätthållas krävssåledes kraftiga avgiftshöjningar. Dessa går enligt mening inteatt genomföra inom nuvarande avgiftssystem utan allvarliga verkningarför sjöfarten och sjösäkerheten.' framför därför grundat på ianslagsframställningen redovisade skäl förslag om införande fr. o. m. den 1juli 1976 av en särskUd vamavgift. Samtidigtföreslås vissa ändringar för övriga ställiga sjöfartsavgifter. Inkomsternaav fyravgifter, inkl. vamavgifter samt av lotsavgifter beräknas därefter för /77 enligtsjöfartsverkels förslag tiU 170 milj. kr. förslag till nytt avgiftssystemremissbehandlas f. n. till sammans med det förutnämnda betänkandet (Ds K 1975: 8) Säkerhet i farled. Nettoutgiftemaunder anslaget Fartygsverksamhet beräknar för budgetåret1976/77 till 17,4 mUj. Inkomsterna från sjöfarten genomfartygsinspektions- och skeppsmätningsavgifter, stämpelskatt m. m. beräknastill 14,6 milj. kr. Utöver härredovisade medel på driftbudgeten begär verket invesleringsanslag motsvarandeen medelsförbrukning av 114 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga 8 Kommunikationsdepartementet125 fond samt 3 milj.kr. under fonden för kanalverk. Sjöfartsverketlägger i enlighet med givna anvisningar fram sina förslag om verksamhetens inriktning och omfattning inom ramen för olika alternativ. Alternativ O förutsätter inom programmenFarledsverksamhet och Fartygsverksamhet avsevärda nedskärningar som iett kort perspektiv . är mycket svåra att genomföra på gmnd av attkapitalkostnadema liksom personalkostnaderna, som följd av personalensålderssammansätt-. ning och bestämmelsema om anställningstrygghet, på kort siktär fasta. SeU i elt längre perspektiv understryker att det ärdess uppgift atl tillhandahålla tjänster i en sjötransportproduktion, där detunga posterna består av fartygen och hamnama, inberäknat stuveriverk-samheten.Det är dessa båda parter som står för huvuddelen av såväl drift- sominvesteringskostnader. Till besparingar är, framhåller verket, inte att hänföraåtgärder som enbart innebär att kostnadema övervältras på de andra parterna meden samhällsekonomisk merkostnad som följd. Iförsia hand skulle enligt alt. O inom programmet Farledsverksamhet, lotsväsendet, sjökartläggningen,sjökortsutgivningen, utvecklingsverksamhetenoch hamnplaneringsverksamheten kraftigt inskränkas liksom isbrytningen. Inomprogrammet Farlygsverksamhet skulle en kraftig förändring avsjöfartsinspektionens hela verksamhet ske som målsättningarnamåste sänkas väsentligt. Vidare skulle den påbörjade satsningen vad avser arbetsmiljö och miljöskydd omintetgöras. I det följanderedovisas de beräknade kostnadsförändringarna för /77 i förhåUande till"anvisade medeli för budgetåret* 1975/76. . , AnslagetFarleds verksamhet, exkl. isbrytning Jämfört medbruttokostnaden i. regleringsbrevet för budgetåret: 1975/76 räknar för anslaget Farledsverksamhet, exkl. is brytning med en kostnadsöknuig om 45,5 milj. kr. till 188 milj. kr. In komstema under anslaget (inkl. inkomster på fonden och bidrag från fjärde och nionde huvudtitlama) beräknas till 19,1 milj. kr. Nettoutgif ten blir således 168,9 milj.'kr., vilket är-37,1 milj. kr. mer än närmast, föregående budgetår. Av kostnadsökningenutgörs 26,1 milj. kr. av löneomrälcning, varav 2,6 milj. kr. avser höjt lönekostnadspålägg. Prisomräkningen beräknar sjöfartsverkettill 5,8 milj. kr. och kapitalkostnadsökningen till 4,5 milj. kr. Inledningsvislämnas en redogörelse för förslagen under delprogramr met Centraladministration. Från delprogrammet bekostas den centrala administrationen försjöfartsverket i sin helhet. Kostnadema fördelas på olika anslag enligtsärskilda fördelningsnycklar. 1975/76:100 Bilaga 8 126 Centraladministration, totalt. Av den förutsatta volymökningen, . avser 692 000 kr.personalförstärkningar. Förtrafiksektionen föreslås en förstärkning med tre tjänster. I första hand krävsen kvalificerad handläggare för att under sektionschefen svara för ledning ochtillsyn av lotsningsverksamheten. Tjänstemannen skall leda utredningsarbete isyfte att dimensionera och anpassa lotsningsorganisationenefter sjöfarten och dess behov av lotsservice. Detta innefattar ocksåstudier av altemativa organisationer vid skilda ambitionsnivåer förverksamheten. Anpassningen innefattar också ändringar av lotsplatspersonalenstjänstgöringsförhållanden som följd av nya avtal m.m. Den andra tjänstemannenskall delvis bistå i ovannämnt utredningsarbete. Huvuduppgiften skall dockvara att kartlägga behov och utveckling av trafikinformations- ochtrafikledningssystem samt att upprätta underlag för bestämning av de operativakrav m. m. som bör ligga lill grund för kommande anskaffningar. Vidare skalltjänstemannen följa upp de internationella frågoma inom avdelningenskompetensområde (inom bl. a. IMCO och ECE m. m.). Den tredje handläggaren behövssom arbetsförstärkning för sektionens starkt ökade löpande uppgifter.Kostnaderna för de föreslagna förstärkningarna beräknas tUl , varavpersonalkostnader . Inom områdenaplanering och administrativ ulveckling förbereder' en kraftigsatsning. Det administrativa utvecklingsarbetet inriktar sig främst på utbildning, personaladminislraliv utvecklingsamt övrigt administrativt utvecklings- och rationaliseringsarbete. Förändamålet beräknas , varav personalkostnader 75 000. kr. Beloppet fördelar sig med . på personaladminislraliv utveckling och 40 000kr. på övrigt administrativt utvecklings- och rationaliseringsarbete. För deninformationsverksamhet som faller under central administration begär verket enförstärkning med , varav för en informationsassistent . ' Arbete pågår med attbygga upp biblioteksfunktionen till en nivå som någorlunda motsvarar verketsservicebehov. Under planeringsperio den är avsikten att detta arbete successivt skall resultera i fungerande rutiner för litteraturanskaffning, litteraturbevakning, information om nyförvärv, ut- och inlåning, tidskriftscirkulation m. m. så att en för ver kels behov väl fungerande biblioteksservicemed inriktning på sjöfarts-- verket kan komma till slånd. För ändamålet begär verket ytterligare , varav personalkostnader 48 000kr. Tillförsvarskontorets ansvarsområde hör bl. a. att i fred planera och så långtmöjligt förbereda farleder för kustsjöfarlen under krig och neutralitet.Befintliga krigs- och neutralitetsledsnät är planerade för ton-nagesiluationen . Nuvarande ochkommande kusttonnage, lämpligt att använda för sjötransport i krigbehöver leder med större 1975/76:100 Bilaga 8 127 En revidering avkrigs- och neutralitetsledsnäten är därför nödvändig inom vissa kustavsnitt. Kostnaderna beräknastill totalt 1,3 milj. kr. varav 130 000 kr.faUer på /77. Fördriftvärnsutbildningen krävs ytterligare . tar pånytt upp en förstärkning av budgetsektionen meden förste byråsekreterare (.) och av redovisningssektionen med enassistent (). För administration av företagsnämndernas verksamhetkrävs en assistent (. Omkostnaderna ökar med . vid den redanbefintliga organi sationen. För att läcka de extra avgifter avser införa för ut tag som görs på personkonto krävs 40 000kr. Omfattande pensionsav gångar är alt vänta bland främst lotsar och bålmän. Befintliga medel för, annonsering i samband med nyrekrytering är redan nu otillräckliga. För att täcka kostnaderna för annonsering tar verket upp ytterligare . Behov av regelbundna transporter mellan och främst. förråd och verkstäder i innebär ökade kostnader med . För författningstryck, kontorsmateriel,kopiering m. m. behövs ytter ligare . För depersonalförstärkningar inom främst centralförvaltningen som verket räknar medunder /77 har följdkostnaderna i, fonn av lokaler, telefon,städning, kontorsmateriel m. m. beräknats till . Utvecklingsverksamhet.Såsom framgått av verksamhetsplanen föreligger ett omfattande program förteknisk utveckling i syfte att främst effektiviseradriften. En förstärkning med . Fyrar och andra säkerhetsanstalter.Personalminskningar som följd av fyrautomatiseringinnebär fortlöpande volymminskning, vilken för budgetåret 1916fllberäknas uppgå till . UnderhåUet av fyrarna måste däremot förstärkas väsentligt, vilket för med sig ett ökat medelsbehovom . Volymökningen blir netto. , varav 165 000 kr.avser säkerhelsanstallerna i . För reparation avöverliggnings- och dagrum vid och Järnäs deccastationerkrävs . Kanaler och fördjupade farleder. För reparation avstrandskoning vid Solenkanalen lar verket upp . Sjöräddning m.m. Av volymökningen, , avser . av begärda medel för anslutning tillpositionsregistreringssys-temet AMVER. Av volymökningen i övrigt utgör64 . för en kansliskrivartjänst vid verkets rapportcentral iStavsnäs, . sjukvårds- och skyddsulmstning för lotsbåtar att användasvid räddningsaktioner samt 120 000 kr.ökade medel för utbildning i sjöräddningsmetodik, information m. m. Av denföreslagna volymökningen, totalt 1 303 000 1975/76:100 Bilaga 8 128 kr.,avser . Den utökade personalen motiverarsjöfartsverket på följande sätt. Verkettillmäter planeringsfrågorna allt större betydelse. För den övergripande planeringen m. m. har vissa resursertillförts ekonomiavdelningen. Dessa bör få sin motsvarighet påfackavdelningama. Sjökarteavdelningen saknar helt planeringsresurser, vilketär till förfång för verksamheten. En tjänst föreslås tillkomma för att underavdelningschefen hålla samman avdelningens långsiktiga planering, leda störreutredningar osv. För att ökaproduktiviteten inom sjömätningen måste de mätningsuppgifter som åläggssjömätningsfartygen i allt större utsträckning tekniskt förberedas påsjökarteavdelningen. Bristande personella resurser har vidare fört med sig attframför allt bearbetningen och utvärderingen av sjömätningsresultalen släparefter i en icke acceptabel utsträckning. Denna funktion behöver därförförstärkas med en hydrograf, en mätningsingenjör och en kartograf. Sjökarteavdelningenavser vidare att i ökad utsträckning utnyttja ADB för avdelningens tekniskamtiner. Härigenom bedöms produktionen kunna öka väsentligt. För ändamåletföreslås tre tjänster tillkomma. En avföratsättningama för att produktionen av nya sjökort skäll kunna öka frånnuvarande ca två tUl åtminstone fyra är att personalen förstärks.Verket tar upp nya.tjänster för två förste kartografer, två kartografer och enassistent. Lotsväsendet.Personalökningar vid , och medför ökade kostnader om . För förstärkt underhåll beräknas . Publikationer.Redaktionen behöver utökas med en redaktör och en kansliskrivare. Sjöfartsverketberäknar brattoutgiften för /77 under anslaget Isbrytning tUl 85,7 milj. kr., vilket är 22,1 milj. kr. mer änför /76. Av ökningen faller 11,5 milj. kr. på drift ochunderhåll samt 10,6 milj. kr. på avskrivningar och räntor. I det senare beloppetingår kapitalkostnader för den levererade isbrytaren och förisbrytaren med beräknad leverans . Ett belopp om 6,2 milj. kr.avser ränta på dellikvider för isbrytaren I, vilken beräknas bli levereradhösten 1977. Av det ökademedelsbehovet utgör 8,9 milj. kr. löne- och prisomräk ning, varav höjt lönekostnadspålägg utgör252 . Drivmedelskost naderna har beräknats efter oförändrade priser. ' Beräkningarna är baserade på assistahsbehoven ennormal vinter men med ökade insatser i . För att betjänasjöfarten på norrlandshamnarna utnyttjas fem havsisbrytare, nämligen ,, , 1975/76:100 Bilaga 8 129 Ale sätts tillsammansmed inhyrda bogserbåtar in på . ligger i reserv för alt om såpåkallas assistera i norra . Inga medel är beräknade för att hållaYmer i reserv. Förhyrningarna ärkostnadsberäknade tiU 4,7 milj. kr., varav 4,2 milj. kr. flygplan och helikoptrar för isspaning. Driftkostnaderna förstalsisbrytarna, totalt 25,5 milj. kr., fördelar sig med 10,6 mUj. på löneroch arvoden och 14,9 milj. kr. på drivmedel m.m. UnderhåUskostnaderna tar upp tiU 9,9 milj. kr. Kostnaderna förväderleksprognoser m. m. beräknas tUl . och för administration till . För vinlersjöfarlsforskning räknar med . Sjöfartsverketräknar för /77 med att nettoutgiften på anslagetFarlygsverksamhet jämfört med /76 ökar från 13,3 mUj. med4,1 milj. kr. tiU 17,4 milj. kr. Av ökningen ulgör . Pris- och löneomräkningen beräknas lill .