prop · FZ0323 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76: 23 omkommunal rösträtt för invandrare; Regenngenföreslår att antaga de förslag som har tagits upp i bifogade utdragav regenngsprotokoll. Rösträttoch valbarhet i allmänna val i tillkommer f n. uteslutande landets egnamedborgare. 1propositionen föreslås att i bosatta utlänningar får rösträtt vid valav kommunfullmäktige, landsting och kyrkofullmäktige saml vid prästval. Somsärskild förutsättning för utlännings rösträtt skall enligt förslaget gälla altvederbörande har varit kyrkobokförd i de tre årennärmast före valåret. Detta innebär i praktiken alt det stora flertalet av deutlänningar som får rösträtt har bott i oavbrutet minst ca tre årnärmast före valet. Medrösträtten skall enligt förslaget också följa valbarhet till kommunala förtroendeuppdrag. Deföreslagna lagändringarna avses träda i kraft och de nyabestämmelserna kommer alltså att kunna tillämpas första gången vid 1976 årsval. '1975/76:23. I sam/. Prop,1975/76:23 2 Lagom ändring i kommunallagen (1953:753) Härigenom föreskrives att 6§ kommunallagen (1953:753)' skall ha nedan angivna lydelse. Rösträttvid val av kommunfullmäktige och suppleanter tillkommer varje svenskmedborgare, som är kyrkobokförd i kommunen och som uppnått åldersenast på valdagen. Den som är omyndigförklarad av domstol äger dock ej rösträtt.Vafle röstberättigad haren röst. Fråganhuruvida rösträtt enligl första stycket föreligger avgöres på grundval av enföre valet upprättad röstlängd. Rösträttvid val av kommunfullmäktige och suppleanter tillkommer den som är kyrkobokfördi kommunen och som uppnått ålder senast på valdagen. Den som är omyndigförklaradav domstol äger dock ej rösträtt. Varje röstberättigad har en röst. Densom ej är svensk medborgare äger rösträtt endast om han varit kyrkobokförd iriket de tre åren närmast före valåret. Fråganhuruvida rösträtt enligt denna paragraf föreligger avgöres på grundval av enföre valet upprättad röstlängd. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1969:765. 'Senaste lydelse 1974:559. Prop.1975/76:23 3 Lagom ändring i kommunallagen (1957:50) för Härigenom föreskrives alt 6§ kommunallagen (1957:50) för ' skall ha nedan angivna lydelse. Rösträttvid val av kommunfullmäktige och suppleanter tillkommer vatje svenskmedborgare, som är kyrkobokförd i kommunen och som uppnått åldersenast på valdagen. Den som är omyndigförklarad av domstol äger dock ej rösträtt.Varje röstberättigad har en röst. Fråganhuruvida rösträtt enligt första stycket föreligger avgöres på grundval av enföre valet upprättad röstlängd. Rösträttvid val av kommunfullmäktige och suppleanter tillkommer den som är kyrkobokfördi kommunen och som uppnått ålder senast på valdagen. Den som är omyndigförklaradav domstol äger dock ej rösträtt. Varje röstberättigad har en röst. Densotn ej är svensk medborgare äger rösträtt endast om han varit kyr-kobokjörd iriket de tre åren närmast före valåret. Fråganhuruvida rösträtt enligt denna paragraf föreligger avgöres på grundval av enföre valet upprättad röstlängd. Dennalag träder i kraft den . 'Lagenomtryckl 1969:766. 'Senaste lydelse 1974:560. 1975/76:23 4 Lagom ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse Härigenomföreskrives att 9§ lagen (1961:436) om församlingsstyrelse' skall ha nedanangivna lydelse 9f Rösträtt vid val av kyrkofullmäk- Rösträtt vid val av kyrkofullmäk- tigeoch suppleanter tillkommer en- tige och suppleanter tillkommer den var inom församlingen kyrkobokförd som är kyrkobokjörd inom försam- svensk medboigare, som är medlem lingen, är medlem av svenska kyr- av och som uppnått kan och har uppnått adenon års ålder senast på valdagen, ålder senast på valdagen. Den som Den som är omyndigförklarad av är omyndigförklarad av domstol äger domstol äger dock ej rösträtt. Varje dock ej rösträtt. Varje röstberättigad röstberättigad har en röst. har en röst. Densom ej är svensk medborgare äger lösträii endast om han varit kyrkobokförd iriket de tre åren närmast Jöie valåi-et. Den som är kyrkobokfördi icke-territoriell församling äger ej rösträtt vid val av kyrkofullmäktige ochsuppleanter i annan församling. Fråganhuruvida rösträtt enligt denna paragraf föreligger avgöres på grundval av enföre valet upprättad röstlängd. Samma röstlängd som vid val enligt vallagen(1972:620) gäller till efterrättelse. Dennalag träder i kraft . ' Lagen omtryckl 1972:228. ' Senasie lydelse 1974:562. Prop, 1975/76:23 Lagom ändring i vallagen (1972:620) Härigenom föreskrivesatt 4 kap. 2 och 8 SS ha nedan angivna lydelse. I allmän röstlängd upptages svensk medborgare som den enligt personband är kyrkobokförd i valdistriktet och fyllt eller före den det år röstlängden upprättas fyller . 1allmän röstlängd upptages var och en som enligt länsstyrelsenspersonband /.är kyrkobokförd i valdistriktet, 2. är svensk medborgare och 3. fyllt eller före det år röstlängdenupprättas fyller . Under de jörulsätlningarsom iför-sia stycket angives.för svensk medboigare upptages i röstlängden ävenutlänning som enligt länsstyi-elsens personband varit kyrkobokförd I riket den1 november de tre åren närmast före valåret. Den som enligtlänsstyrelsens personband på grund av domstols förklaring är eller efteruppnådd myndighetsålder skall förbli omyndig upptages dock ej i längden. Förden som ej fyllt den det år röstlängden upprättas antecknasden dag då han blir röstberättigad. För utlänning antecknas att rösträtt ej föreligger vid val tillriksdagen. 'Senastelydelse 1974:215. ges ej till prövning. Beslutar om rättelse i röstlängd, skall genast underrätta lokala skattemyndigheten om beslutet. Lokala skattemyndigheten skall genast rätta röstlängden i enlighet med beslutet. Innan detta skett äger beslutet icke verkan. Mot beslut varigenom ansökan om rättelse avslagits eller avvisats får talan ej föras. Mot beslut om rättelse får talan föras endast i samband med besvär över val vid vilket beslutet länt till efterrättelse. Prop,1975/76:23 Harnågon icke blivit upptagen i . allmän röstlängd eller har det i längdenbeträffande honom antecknats att han blir röstberättigad viss dag efter den 1september det år röstlängden upprättas och har anmärkning häremot ejframställts på sätt som föreskrives i 4 § första stycket, skall länsstyrelsenefter ansökan av honom eller av lokala skattemyndigheten besluta om rättelsei röstlängden, om det är uppenbart att fel till hans nackdel föreligger. Sådanansökan skall ha gjorts hos det år dåröstlängden upprättades. Ansökan som göres för sent upptages ej till prövning. Harnågon icke blivit upptagen i allmän röstlängd eller har det i längdenbeträffande honom antecknats att han blir röstberättigad viss dag efter den 1september det år röstlängden upprättas eller att rösträtt ej .föreligger vidval till och har anmärkning häremot ej framställts på sätt som föreskrivesi 4 § första stycket, skall efter ansökan av honom eller avlokala skattemyndigheten besluta om rättelse i röstlängden, om det äruppenbart att fel till hans nackdel föreligger. Sådan ansökan skall ha gjortshos det år då röstlängden upprättades. Ansökansom göres för sent uppta- Dennalag trader i kraft . Prop,1975/76:23 7 Lagom ändring i utiänningslagen (1954:193) Härigenom föreskrives att70 § utlänningslagen (1954:193) skall ha nedan angivna lydelse. eller krigsfara, vari riket befinner sig, eller under andra utomordentligaförhållanden äger Konungen utfärda särskilda föreskrifter om utlännings inresaoch uppehåll i riket, rätt till anställning här och avlägsnande härifrån samtom utlännings omhändertagande i anstalt eller föfläggning. HarKonungen i annat fall än då riket är i krig meddelat bestämmelser omverkställighet av avvisning, förpassning, förvisning eller utvisning, vilkaavvika från vad som stadgas i 53 och 54 S5, eller ock bestämmelser omutlännings omhändertagande i anstalt eller föriäggning, skola, såvida ickekrig inträffar, bestämmelserna, vid äventyr att de eljest bliva ogiltiga, inomen månad underställas prövning. bestämmelserna icke inom tvåmånader från det underställningen skett av gillade, skola de upphöraatt gälla. Årriket i krig eller krigsfara eller råda sådana utomordentliga förhållanden somäro föranledda av krig eller av krigsfara vari riket har befunnit sig, ägerregeringen utfärda särskilda föreskrifterom utlännings inresa och uppehåll iriket, rätt till anställning här, rätt alt inneha offentligt föriro-endeuppdraghär och avlägsnande härifrån samt om utlännings omhändertagande i anstalteller föriäggning. Harregeringen i annat fall än då riket är i krig medddat bestämmelser omverkställighet av avvisning, förpassning, förvisning eller utvisning, vilkaavvika från vad som stadgas i 53 och 54 S§, eller ock bestämmelser omutlännings omhändertagande i anstalt eller föriäggning, skola, såvida ickekrig inträffar, bestämmelserna, vid äventyr atl de eljesi bliva ogiltiga, inomen månad underställas prövning. bestämmelserna icke inom tvåmånader från del underställningen skett av gillade, skola de upphöraatt gälla. Dennalag träder i kraft . Närvarande:statsråden , ordförande, och , , , ,, , , , , , Propositionom rösträtt för invandrare Sedanbörjan av har vant etl invandringsland. Under perioden1931-1974 har drygt 1 milj. personer invandrat till . En del av dem haråtervänt till hemlandet eller fortsatt lill tredje land. Andra har stannat i Sveflgeoch bli vit svenska medborgare. Deras antal uppskattas till ca 250 000. Mångaav invandrarna har emellertid stannat här utan att söka svenskt medborgarskap.Av de i bosatta utlänningarna som har fy 111 har sålunda ca 150000 bolt här så länge att de uppfyller gällande krav på viss tids vistelse iSverige för förvärv av svenskt medborgarskap. Invandrarnasställning i har ägnats en betydandeuppmärksamhet Främst genom invandrarulredningens betänkanden om bl. a.grundutbildning i svenska för vuxna invandrare (SOU 1971:51), om tolkserviceoch tolkutbildning (SOU 1972:83) och om invandrarnas och minoriteternasallmänna situation i (SOU 1974:69 och 70) föreligger det nu enkartläggning av invandrarnas och de olika språkliga minoriteternas situation påolika samhällsområden. Fråganom att oberoende av medborgarskap ge invandrarna någon form av direkt politisktinflytande i invandraflandet har diskuterats i både nationellaoch internationella sammanhang. Medstöd av Kungl. Maj:ls bemyndigande tillkallade jag sakkunnigaför all utreda frågan om rösträtt och valbarhet för i bosattautlänningar. Desakkunniga', som antog namnet rösträttsutredningen, avlämnade i mars 1975betänkandet (SOU 1975:15) rösträtt för invandrare. ', ordförande, kommunalrådet , fil. kand. , riksdagsledamoten , professornOsmo Hormia samt riksdagsledamöterna Prop, 1975/76:23 9 Delagförslag som läggs fram i betänkandet bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga. Parallelltmed röslrätlsulredningen har under en arbetsgruppbestående av flänstemän från de nordiska länderna kartlagt de administrativaoch praktiska problem som kunde vara förenade med förverkligandet av etl väckt förslag om nordisk rösträtt och valbarhet förnordbor och övervägt lösningar på dessa problem. Arbetsgruppen, som antognamnet nordiska rösträttsutredningen, avlämnade belänkandet (NU1975:4) Nordisk rösträtt och valbarhet. Eflerremiss har yttranden över det svenska betänkandet avgetts av justitiekanslern(), hovrätten över och , kammarrätten i ,, överbefälhavaren (), , beredskapsnämndenför psykologiskt försvar, , , (), , ärkebiskopen, ,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, , statensinvandrarverk (), statens planverk, statens brandnämnd, riksnämnden förkommunal beredskap, civilbefälhavarna i östra och västra civilområdena,länsstyrelserna i , , , , , , , , , Västernorriands ochNorrbottens län, domkapitlen i , , , och ,hemvistsakkunniga (Fi 1970:71), utredningen (C I970:29)om den kommunalademokratin, kommunallagsutredningen (C 1970:30), , , , Landsorganisationeni (LO), (), . Studiefrämjandet, StudieförbundetVuxenskolan,, , Esternasrepresentation i , , Finlandssvenskarnas riksförbund.Grekiska riksförbundet. , av internationella föreningar för invandrarkvinnor,församlingsarbete i och Riksförbundetför personal vid invandrarbyråer. Vidlänsstyrelsernas remissyttranden har fogats yttranden från resp. landstingskommunsamt Karishamns, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , ,, , och kommuner. Några domkapitel har bifogatyttranden från församlingar och kyrkliga samfälligheter. LO har bifogatyttranden från etl antal lill organisationen anslutna fackförbund. Detnordiska betänkandet har inte remissbehandlats i men har för kännedom överiämnatstill remissinstanserna. 2Nuvarande förhållanden m. m. 2,1Några statistiska uppgifter om utlänningarna i /75 fanns 401 158 utlänningar kyrkobokförda i , vilketmotsvarade av den totala befolkningen (8,1 milj.). Av dessa utlänningarvar 262 276 personer . Vidsamma tidpunkt fanns det 183 181 finska medborgare kyrkobokförda i Sverige.Till de övriga länder som hade stora invandrargrupper i hördeJugoslavien (40 000), (32 173), (26 823), FörbundsrepublikenTyskland (17 831 )samt (17 699). De nu nämnda medborgarskapsgruppernautgjorde av samtliga utlänningar i . A v alla utlänningarna var medborgare i övriga nordiska länder. F.n. sker tämligen små förändringar i antalet utlänningar i . Under år1974 har totala antalet utlänningar i ökat med ca 4 000 personer. Vissaförskjutningar har skett mellan nationsgrupperna. Sålunda har antalet finskamedborgare minskat med 5 000 personer, medan antalet danskamedborgare ökat med 4 000 personer. Utlänningarnai är starkt koncentrerade till de mest tätbefolkade delarna av landet.Deras fördelning på kommuner framgår av följande figur. Ar.ie: {. 1 ff f 7 2 DiH..lrn[zi (S (T-. -O 5s ro ,- >- \rt _Ko2nariern:._ vid 5rs-skiLTFt 19 7 4/7 efter .q.p.lol u 11 äjxn i v. ar j beiol' Ar.tiel C) ut lcnc.". 'Jie.-.i; bQf:!''--. ]''. /75 hade 18 av landets 278 kommuner en andel utlänningar av eller mera. 78 kommuner hade en utlänningsandel av eller mera. Dessasiffror har inte undergått några större förändringar . /75 var 262 276 av utlänningarna i i svensk myndighets-och rösträttsålder, dvs. En bearbetning av tillgängligastatistikuppgifter visar att många av dem har bott i under en långföljd av år. Av de 259 500 vuxna utlänningar (eller äldre) som varkyrkobokförda i /74 hade uppskattningsvis 127 300varit bosatta i , 143 600 , 173 100 minst fyraår, 208 800 och 228 800 . Det betyder att ungefärhälften av alla de vuxna utlänningar som bodde i /74hade bott här och alt av dem hade bott här minst treår. Invandringenunder har ökat befolkningen i med ca 650 000personer, vilket motsvarar ca 8 96 av hela befolkningen vid periodens slut ochca av hela befolkningsökningen . In-och utvandringens omfattning (inkl. svenska medborgare) under åren 1944-1974framgår av följande figur. Af"-' "1 I i9S0 "TI[~'ir Prop.1975/76:23 12 Folkutbytethar varit särskilt livligt med de övriga nordiska länderna. ,dåden fria nordiska arbetsmarknaden inrättades mellan , , Norgeoch , har ca 880 000 flyttningar skett mellan nordiska länder, varavmajoriteten till . Utvandringenvar, som man ser av den nyssnämnda figuren, jämn ochförsta med ca 15 000 personer . Av dem som årligenutvandrade var ca 5 000 personer svenska medborgare. Mot slutet av 1960-taletoch ökade utvandringen kraftigt. Flertalet utvandrare ärtidigare invandrare. Men även utvandringen av svenska medborgare har ökat ochungefär fördubblats i jämförelse med böflan av . Invandringenhar i motsats till utvandringen varierat starkt under hela efterkrigsperioden.Det är framför allt arbetskraftsinvandringen som har varit beroende avkonjunkturerna i . Underförsta invandrade 20 400 personer, vilket aren ökning med 6 800jämfört med . Utvandringen minskade under första halvåret1975 med 2 500 jämfört med och uppgick till 11500. Undermånga år har största antalet invandrare kommit från . kom emellertid största antalet från , nämligen 6 600. FrånFinland invandrade 4 700 personer, vilket är en ökning med 1 200 i förhållande tillmotsvarande period . minskade utvandringen till från 5200 till 3 600 personer. Invandringsunderskottet i förhållande till på1 700 personer har därmed bytts ul mol etl överskott på 1100 . Avdem som invandrade till var 14 600 nordiskamedborgare, dvs. personer som kunde invandra till utan arbetstillståndoch uppehållstillstånd. Invandringen av utomnordiska medborgare var 6 000. F. n.är del således de nordiska medborgarna som svarar för ökningen av invandringentill . Sverigehade ett invandringsöverskott om ca 9 000 personer. Enbart förförsta är invandringsöverskottet uppe i närmare 9 000 personer. /74 var 259 500 utländska medborgare (inklusive stats-lösapersoner) i åldern kyrkobokförda i . 1 följande tabellhar de grupperats efter medborgarskap och efter hur de har vistats iSverige. Av tabellen kan man således se hur många nya väljare som totalttillkommer, om man ger rösträtt åt utlänningar under förutsättning av visstids vistelse i landet. Samtliga Därav' h lar invandrat är . 'Beräknade och avrundade värden. Videxempelvis en kvalifikationstid av (inklusive valåret) skulle antaletutländska röstberättigade vid val ha uppgått till ca 200 000 personer.Alla framräkningar blir självfallet mycket osäkra. Om man emellertid antar attåterutvandringen blir av ungefär samma omfattning somunder skulle antalet röstberättigade utlänningar vid 1976 årsval bli ungefär 220 000 av . Utlänningarnai är som sagts mycket ojämnt fördelade över landet. Det är intemöjligt att med tillgänglig statistik tillförlitligt beräkna antalet vuxnautlänningar kommunvis efter hur de har varit bosatta i efter invandringsår är förmodligen inte densamma i vafle kommunsom i hela landet. Omman likväl antar atl spridningen är densamma och vidare utgår från en tiinktkvalifikationstid av , är del möjligt atl i vafle fall översiktligt beräknahur stor andel utlänningarna skulle ha utgjort av kommunens röstberättigadeinvånare vid val. Om sålunda de som invandrat senast den 1 november 1970hade haft rösträtt vid val, skulle av kommunerna ha fåttmindre än och utlänningar i sina valmanskårer.För 49 kommuner skulle andelen utlänningar bland de röstberättigade troligen halegat . Av dessa skulle troligen endast sju kommuner ha hafl utländska väljare. Att antalet kommuner med hög andel utländska väljareavviker från antalet kommuner med hög andel utlänningar beror framför allt pådet stora antalet barn bland utlänningarna i samt i viss mån på denkvalifikationstid som har valts i exemplet. 1 följande tabell anges samtligakommuner som enligtde givna förutsättningarna troligen skulle ha haft utlänningar blandde röstberättigade vid val. Trolig andel {%) Prop.1975/76:23 15 Anl;il riisl- Tiolig andel (%) Föreår 1973 togs frågan om utökade politiska rättigheter för invandrare, i förstahand rösträtt, upp i motioner till 1968 och riksdagar. Underår 1972 lade grundlagberedningen fram betänkandet (SOU 1972:15) Nyregeringsform/Ny riksdagsordning. 1 betänkandet anfördes bl. a. föl-jandeCs.126). Grundlagberedningenhar vid sitt arbete rned rösträttsfrågorna även haft att överväga huruvida manbör tillerkänna i riket bosatta utländska medborgare rätt att delta i val avkommunfullmäktige och landstingsmän (KU 1968:10, rskr 1968:96). Beredningen harstannat för att inte föreslå att det införs någon form av rösträtt föricke svenska medborgare. Avgörande för detta ställningstagande har varit fieraomständigheter. Eftersom det inte finns någon klar gräns mellan statliga ochkommunala angelägenheter, gör sig de principiella skäl, som talar mot atltillerkänna icke svenska medborgare rösträtt i riksdagsvalen, gällande även ifråga om kommunala val. Det visar sig däflämte att en ieform av ifrågavarandeslag skulle medföra stora praktiska svårigheter, bl. a. när det gäller attbestämma vilka icke svenska medborgare som skall ha rösträtt. Om rösträttenanses vara väsentlig för invandrarnas anpassning i , bör man enligtbered- 1975/76:23 16 ningensmening i stället bereda dem möjligheter atl tidigare än nu få fullständigapolitiska rättigheter. Detta kan uppnås genom att tiden för erhållande avsvenskt medborgarskap förkortas. Beiräffandegrundlagberedningens ställningstagande till frågan om rösträtt förinvandrare blev remissopinionen delad. Flertalet av dem som yttrade sig ifrågan biträdde beredningens mening atl rösträtt inte borde tillkommautländska medborgare utan att man i stället borde överväga att förkorta tidenför erhållande av svenskt medborgarskap. Av denna åsikt var utredningen om denkommunala demokratin, , i Norrbottenslän, förvaltningsutskotten i , , och Malmöhusläns landstingskommuner samt kommunfullmäktige i , och Göteborg.Utredningen om den kommunala demokratin fann del svårl att motivera att utländskamedborgare fick rösträtt i de kommunala valen men inte i riksdagsvalet. Sammahållning intog ett par andra av de nämnda remissinstanserna. Positiva tilltanken på rösträtt för utlänningar var statens invandrarverk, enledamot av utredningen om den kommunala demokratin och åtta ledamöter istyrelsen för . (1973:90) med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. (s.164) uttalade föredragande departementschefen att de närmare villkoren förkommunal rösträtt inte borde tas in i grundlag utan som anges enbart ikommunallagarna, och att det därför inle fanns någon anledning att isammanhanget ta ställning till frågan om rösträtt för utländskamedborgare. Imotioner (1973:113, 117, 541 och 1545) med anledning av propositionen väcktesförslag om införande av rösträtt för invandrare och en förkortning avkvalifikationstiden för erhållande av svenskt medborgarskap. (KU 1973:26 s. 24) noterade att fråga hade uppkommit i om rättför nordiska medborgare att rösta och vara valbara vid kommunala val i annatnordiskt land samt anförde följande. Utskottetanser för sin del att frågan om rösträtt för invandrare är enbetydelsefull fråga från demokratisk synpunkt. Som grundlagberedningen anförtrymmer denna fråga emellertid åtskilliga både principiella och praktiskaaspekter vilka enligt utskottet bör göras till föremål för ingående övervägandenföre ett ställningslagande i sak. Utskottet förordar därför att fråganförutsättningslöst prövas i särskild ordning. Det bör ankomma på Kungl. Maj:tatt besluta om formerna härför. I samband med det kompletterandeutredningsarbetet bör självfallet beaktas också resultatet av de pågåendeövervägandena inom i frågan. Fråganom införande av rösträtt för invandrare och om ändring avkvalifikationstiden för erhållande av svenskt medborgarskap togs upp också imotioner till flksdag (1974:141, 351 och 931). Prop.1975/76:23 17 Konstitutionsutskoltet(KU 1974:31) erinrade om det pågående utredningsarbetet och hemställde attriksdagen skulle förklara motionerna besvarade med vad utskottet hade anfört.Riksdagen följde utskottet. Invandrarutredningentar i sitt huvudbetänkande (SOU 1974:69) Invandrarna och minoriteterna uppfrågan om medinflytande och medborgarskap för utländska medborgare som harbosatt sig i riket. Utredningen föreslår all kvalifikationstiden för svensktmedborgarskap sänks från sju till för icke nordbor och förklarar sigstödja de förslag som har förts fram i olika sammanhang om en sänkning av kvaliflkaiionstidenför nordbor från tre till . Dessa frågor bereds f n. inomarbetsmarknadsdepartementet. Underslutet av flck utlandsfinländarna rösträtt i statliga val i Finlandså länge de behöll sitt flnska medborgarskap. Däremot avvisade man i deltasammanhang tanken på kommiunal rösträtt för dem. 1 detta hänseende förordades istället en av nationalitet oberoende nordisk rösträtt. Frågantogs senare upp av den finländska migrantdelegationen som hosFinlands regering hemställde om förslag i om förverkligande aven nordisk rösträtt och valbarhet. Delegationens förslag remissbehandladesi . Samtliga remissinstanser biträdde förslaget. Ett fiertalremissinstanser menade också att saken borde behandlas i . Underåberopande av delegationens ställningstagande väckte vidNordiska rådels 21 :a session ett förslag om nordisk rösträttoch valbarhet.