prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — 1, Till grund för arbetet med den inrerestaureringen av ligger ett av med vissmodifikation godkänt avtal mellan staten,och den kyrkliga samfälligheten i (se prop. 1970: 36s. 16, SU 1970:195, rskr 1970: 381). Avtalet innebär i korthet, att inre skaU restaureras av staten i huvudsaklig överensstämmelsemed ett av domkyrkoarkitekten framlagt förslag, attkostnadema för förslagets genomförande, vilkaberäknats tiU 18,5 milj. kr., skall fördelas mellan staten och samfällighetenoch att samfällighetens andel skall utgöra en tredjedel av samtUga kostnader,dock högst 6,3 milj. kr. I avtalet förutsattes att den inrerestaureringen skulle bedrivas så, att den kan avslutas senast under budgetåret1976/77. Vidare förutsattes att arbetet skulle ledas av enrestaureringskommitté med representanter för bl, a, ochsamfälligheten. En sådan kommitté tUlsattes av Kungl, Maj:t genom beslut den 29januari 1971. I kommittén, vars ord- Prop.1975:1 Bilaga 10 122 förandeär landshövdingen , ingår förutom nyssnämnda representanter ävenföreträdare för och . Beslutetinnehåller också närmare föreskrifter om hur restaureringen skall bedrivas. beräknarmedelsbehovet för det inre restaureringsarbetet under nästa budgetår till 3milj. Eftersom samfälligheten skall bidra med 1 milj. kr. hemställerkommittén om ett reservationsanslag av 2 milj. kr. för de invändigarestaureringsarbetena. Även beträffande den yttrerestaureringen av föreligger ett av godkänt avtal mellan staten, och samfälligheten (se prop. 1973: 1 bil. 10 s. 170, KrU 1973: 10, rskr 1973: 90), Avtalet innebär i korthet, att yttre skaU repare ras av staten i huvudsaklig överensstämmelse med ett av nyssnämnda restaureringskommitté framlagt förslag, att repara tionsarbetena, vilka förutsätts vara slutförda /77, skall ledas av restaureringskommittén samt att samfälligheten skall betala 1 milj, kr, av kostnaderna för förslagets genomförande, vilka beräknats till 7.2 milj, kr,, och staten resten. räknar /76 med ett medelsbehov av 2,1 milj. kr. för de utvändigareparationsarbetena. Av angivna beloppskall samfälligheten enligt avtal bidraga med . Kommitténhemställer därför att till kommitténs förfogande ställs ett reservationsanslagom . i har i egenskapav domkyrkostyrelse an hållit om ett statsbidrag på ca . till reparationsarbeten i . Arbetena avser restaurering av altarskåp och skru dar, omläggning och utbyte av äldre elektriska ledningar samt omhäng- ning av domkyrkoklockorna. Kammarkollegiet erinrar om att enligt deprinciper som varit vägledande vid restaurering, renovering eller störrereparationsarbeten på äldre domkyrkor bör i första hand egna medeltas i anspråk. De återstående kostnaderna bör betalas på så sätt att arbetensom avser domkyrkoförsamhngens "gagn och bekvämlighet" bekostas avförsamlingen, medan kostnader som avser kyrkans "monumentala delar"fördelas mellan församlingen och staten. Därvid bör iakttas att församlingeninte betungas mer för sin kyrka än annan lika stor församling för sin kyrkasunderhåU. Mot bakgrund härav föreslår kollegiet som hört ochkyrkofullmäktige för den kyrkliga samfälligheten mellan Strängnäsdomkyrkoförsamling och att kostnaderna för ifrågavarandearbeten fördelas mellan , staten och samfälligheten. Statsanslagetbör enligt kollegiet bestämmas till . och utgå under förutsättningatt av övriga kostnader . bestrids av och . Kollegiet finner det skäligt att samfälligheten även svararför vad som kan tillkomma i form av oförutsedda utgifter. Prop.1975:1 Bilaga 10 123 Domkyrkorna i och Sträiigriäs hörtill de äldre, fråh medeltidenhärstammande domkyrkorna med egen förvaltning. Eftersom domkyrkorna användsäven som församlingskyrkor har domkyrkoförsamlingarna i allmänhet tUlstor del svarat för deras underhåll. Då det gällt mera omfattande ombyggnaderoch reparationer har staten i viss utsträckning svarat för kostnaderna. I fråga om har riksdagenfattat beslut om såväl inre som yttre restaurering (prop. 1970: 36, SU 1970:195, rskr 1970: 381 resp. prop. 10, KrU 1973: 10, rskr 1973: 90).Statens andel av kostnaderna för den inre restaureringen har beräknats tiU 12,2milj, kr, enligt prisläget . Av detta belopp har hittUls anvisats9,8 milj. kr. För nästa budgetår bör, som restaureringskommittén harföreslagit, ytterligare 2 mUj. beräknas för ändamålet. Kostnaderna för den beslutade yttrereparationen av har enligtprisläget beräknats tUl 7,2 milj. kr., varav församlingen skall betala 1 milj. kr. HittUls har för ändamålet anvisats . av statsmedel, varav2,2 milj. kr. I enlighet med restaureringskommitténs förslag bör förnästa budgetår . anvisas för de yttre reparationsarbeten somåterstår på . De föreslagnareparationsarbetena i avser restaurering av altarskåp ochskrudar, översyn och omläggning av elektriska ledningar samt omhängning avdomkyrkoklockorna. I enlighet med tidigaretillämpade principer bör statsbidrag utgå endast för arbeten som avser kyrkansmonumentala delar. Jag föreslår att . anvisas för reparationsarbeteni . Anslaget bör alltså för nästa budgetårföras upp med sammanlagt . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tUl Bidrag till restaurering av äldredomkyrkor för /76 anvisa ett reservationsanslag av 4 087 000kr. Bidrag till ekumenisk verksamhet 1973/74 Utgifti 100 000 1974/75 Anslag 120 000 1975/76 Förslag 130 000 ' Anslaget Bidrag till . Från anslaget utgårinnevarande budgetår dels bidrag till med , tillbestridande av årsavgift till Kyrkornas världsråd, dels bidrag till med10 . Prop.1975:1 Bilaga 10 124 Årsavgiften till Kyrkornas världsråduppgick till , och har för beräknats tUl 140 000 kr.Nämnden emotser ytterligare uppräkningar av det svenskabidraget, med . Med hänsyn härtiU anhållernämnden om en höjning av statsbidraget tUlnämnden med . Med hänsyn till ökningen av årsavgiftentill Kyrkornas världsråd förordar jag att bidraget till Svenska ekumeniskanämnden höjs med . Bidrag tillNordiska ekumeniska institutet bör utgå med oförändrat belopp. Anslaget bör alltså för nästa budgetårräknas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till ekumenisk verksamhetför /76 anvisa ett anslag av . Bidrag till de svenska utlandsförsamlingarna 1973/74Utgift 130 000 1974/75Anslag 140 000 1975/76Förslag 155 000 EnUgt beslut av (prop. 1966:34,SU 1966:51, rskr 1966: 158) utgår bidrag avstatsmedel till de svenska utiandsförsamling-arna. Beslutet avsåg desvenska församlingama i , , , , , och , för vilka Kungl. Maj:t harfastställt kyrkoordning. Av anslaget för innevarande budgetår utgår . som bidrag till avlöning avkyrkvaktmästare och biträden på församlingarnas pastorsexpeditioner, medan . utgör gottgörelse åt den svenska församlingen i förförlorad rätt tUl skeppsavgifter. De kostnader föravlöning av biträden och kyrkvaktmästare som bör beaktas vid bidragets bestämmande uppgår enligt domkapitietsberäkningar till . budgetåret1975/76. Domkapitiet hemställer, att bidraget för avlöningskostnader bestämstill hälften av detta belopp, dvs. Vidare föreslårdomkapitlet, att gottgörelsen till den svenska församlingen i även förnästa budgetår skall utgöra . Prop.1975: 1 Biiaga 10 125 På grund av församlingarnas ökadekostnader för avlöning av biträden och kyrkvaktmästare förordar jag attanslaget för nästa budgetår höjs med . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Bidrag till de svenskautlandsförsamlingarna för /76 anvisa ett anslag av . Bidrag till reparationsarbeten på de svenska utlandsförsamlingarnaskyrkobyggnader 1974/75Anslag 80 000 Reservation 1975/76Förslag 80 000 Från anslaget utgår innevarande budgetårbidrag tUl reparationsarbeten vid de svenska kyrkorna i ochLondon. Bidraget till i BuenosAires har beräknats till , varav . anvisats för innevarandebudgetår, och bidraget till i till , varav . anvisats för innevarande budgetår (prop. 1974:1 bU 10 s. 100, KrU 1974:4, rskr 1974: 66). Anslaget bör foras upp med oförändratbelopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillreparationsarbeten på de svenska utlandsförsamlingarnas kyrkobyggnader för /76 anvisaett reser\'ationsanslag av . 1973/74Utgifti 5 000 000 Reservationi 1974/75 Anslag 12 000 000 1975/76 Förslag 14 000 000 ' Anslaget Bidrag till fria kristna samfimd m.m. Från detta reservationsanslag utgårbidrag tUl religiös verksamhet (verksamhetsbidrag) enligt kungörelsen (1974:404) om statsbidrag tUl vissa trossamfund. Verksamhetsbidrag utgår tUlförsamling som 1. tUlhör annat kristet trossamfund än eUeringår i gmpp av samverkande kristna församlingar utanför , 2. äransluten till frilcyrkoråd eller på annat sätt samverkar med rådet och3. tillhör sådant samfund eller ingår i sådan gmpp av församlingar som betjänarminst 3 000 personer i . som inte uppfyller vUlkorenunder 1 och 2 utgår bidrag om regeringen förklarat Prop.1'575:1 Bilaga 10 126 attdet trossamfund församlingen tillhör kan komma i fråga tUl statsbidrag enligtnämnda kungörelse. Sådant beslut föreligger beträffande estniska evangelisk-lutherska kyrkan i , ungerska protestantiskaförsamlingen i , katolska kyrkan i och de mosaiska församlingarnai . Frågor om bidrag prövas av ensamarbetsnämnd, vari ingår företrädare för alla samfund eller gmpper avförsamlingar som är anslutna till eller samverkar med frikyrkoråd. Iärende om statsbidrag till församling inom samfund, som inte är anslutet tillfrikyrkorådet, skall samarbetsnämnden inhämta yttrande från en till nämndenknuten delegation. I denna delegation ingår bl. a. företrädare för de trossamfundsom inte är representerade i samarbetsnämnden men som enligt regeringens beslutkan komma i fråga till statsbidrag. Ledamöterna i nämnden och i delegationenutses av regeringen. Ur anslaget utgår vidaresammanträdesarvoden och reseersättningar åt ledamöter och suppleanter isamarbetsnämnden och i delegationen samt ersättning till frikyrkorådet förinformativt och administrativt arbete. frikyrkoråd hemställer attstatsbidrag skall utgå, förutom till de trossamfund som åtnjuter bidrag uranslaget, fill de ortodoxa kyrkorna i . Vidare meddelar frikyrkorådetatt den lettiska kyrkoförvaltningen i i viss utsträckning kommer attsamordnas med estniska evangelisk-lutherskakyrkan i , som redan får bidrag ur anslaget. Utökningen med nyatrossamfund innebär enligt frikyrkorådet att ansökningen om bidrag /76 omfattar större totalvolym än /75. Somriktpunkt för verksamhetsbidraget har fri.kyrkorådet angivit att även andratrossamfund i likhet med svenska J?' kanbör få av sin totala utgiftsvolym täckt av statsbidrag. D :,iaskulle penningvärde innebära ett bidrag på ca 43 milj. kr.Frikyrkorådet föreslår därför att verksanUietsbidraget successivt räknas upp.För ./76 anhåller frikyrkorådet om en höjning avverksamhetsbidraget med 8 milj. kr. tUl 20 milj. kr. Det statiiga stödet till andratrossamfund än har ökat väsentligt. Det bidragsom utgår enligt detta anslag har sålunda höjts från 2 milj. kr. budgetåret1972/73 till 12 milj. kr. Dessutom har ett nytt anslag på3 milj. kr. införts innevarande budgetär. Detta nya anslag avser bidrag tillanskaffande av lokaler för trossamfunden. Jag kommer senare att föreslå regeringenatt medel ur nu förevarande anslag fr. o. m, /76 får utgå äventUl de ortodoxa kyrkorna i . a. härtiU föreslår jag att anslaget för nästa budgetår räknasupp med ytterligare 2 mUj. 1975:1 Bilaga 10 127 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till trossamfund /76 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund 1974/75Anslag 3 000 000 Reservation 1975/76Förslag 4 000 000 Från detta reservationsanslag utgårsärskilt bidrag till lokaler för religiösverksamhet (lokalbidrag) enligt kungörelsen (1974: 404) om statsbidragtill vissa trossamfund. Lokalbidrag får utgå till församling som enligtbestämmelserna i samma kungörelse kan få verksamhetsbidrag (sereservationsanslaget C 10), Lokalbidrag fårutgå för 1, anordnande av lokal genom nybyggnad, ombyggnad eller köp, 2, genomgripande uppmstning avbefintiig lokal och 3, anskaffande avinventarier i samband med anordnande av lokal. Lokalbidrag utgår dock inte förlokaler eller inventarier för vilka statiigt stöd utgår enligt kungörelsen (1973: 400) om statiigt stöd tiU aUmänna samlingslokaler. Fråga om lokalbidrag prövas på samma sättoch i samma ordning som verksamhetsbidragen, Sverigesfrikyrkoråd erinrar om att frikyrkolokalsutredningen i sitt betänkande (SOU1964: 52) Statslån tiU samfundslokaler redovisar en undersökning av de fria trossamfundensbyggnadsbehov för perioden 196473 och aft byggnadsbehovet enligt denna undersökninguppgick till 300 milj, kr, eller 30 milj,kr, i genomsnitt. räknar med attinvesteringsbehovet ackumulerats som gått och attbyggnadskostnaderna i varje fall fördubblats. Förinnevarande budgetår har till frikyrkorådet kommit in ansökningar om lokalbidrag från 119 församlingar med en sammanlagd beräknad skälig byggnadskostnad på . Samtliga byggnadsprojektberäknas vara avslutade eller påbörjade under budgetåret. måste därför lokalbidraget bli av helt annan storleksordning än innevarande budgetår för attmotsvara investeringsbehoven och blinågorlunda jämförbart med stödet tUl allmänna samlingslokaler.Frikyrkorådet föreslår därför att anslaget successivt höjs. För nästa budgetåranhåller frikyrkorådet om en höjning med 7 milj. kr. tiU 10 milj. kr. Bidrag till lokaler för andra trossamfundän kan utgå dels ur detta anslag i form av lokalbidrag enligtkungörelsen (1974: 404) om statsbidrag till vissa trossamfund, dels i form avanordnings- Prop.1975:1 Bilaga 10 128 bidragoch upprustningsbidrag enligt kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmänna samlingslokaler. Som vUlkorför stöd enligt sist nämnda kungörelse gäller bl. a. attsamlingslokalerna opartiskt, i skälig omfattningoch på skäliga villkor hålls tUlgängliga för upplåtelse åt varje inomorten verksam organisation eller grupp med organiserad verksamhet. Med hänsyntill att trossamfunden särskilt i fråga om gudstjänstlokaler inte alltid kanacceptera en sådan upplåtelseplikt infördes detta anslag genom beslut av 1974års riksdag (KrU 1974:9, rskr 1974: 113), beslut innebär inte någonförändring av trossamfundens möjligheter att få del av det allmännasamlingslokalstödet. Förevarande anslagutgör därför ett komplement tUl det allmänna samlingslokalstödet. Anslaget bör för nästa budgetår räknasupp med 1 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidragt'ill anskaffande av lokaler för trossamfund för /76 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 10 j 29 () har sammanfattatsina anslagsframställningar i en särskild skrift (Skolväsendet, aktuellt frånskolöverstyrelsen). I denna redovisas även huvuddragen av SÖ:s bedömningar ifråga om långtidsbudgetperioden /80. I ett inledande avsnitt, kallat Skolaninför , har SÖ tagit upp vissa principiella synpunkter påutbUdningsväsendets utveckling . SÖ konstaterar att detutbildningspolitiska intresset nu förskjuts till att gälla delsförskolestadiets och vuxenstadiets utbildningsproblem, dels effektema av deredan genomförda reformema. Enligt sininstruktion skall SÖ se till att utbildningsväsendet i fråga om innehåll och metoder fortlöpande förnyas,utvecklas och förbättras. Därför inhämtas fortlöpande information om och ivilken form och utsträckning målen för skolväsendet uppfylls, SÖ söker pågrundval härav stimulera den fortsatta utvecklingen i ändamålsenlig riktning.Det är emeUertid lika viktigt att regionala och lokala skolmyndigheter arbetarpå motsvarande sätt inom sina ansvarsområden och att skolans personal, främstlärare och skolledare, kontinuerligt tar ställning tUl mål, medel och resultat. Det pedagogiska forsknings- ochutvecklingsarbetet som administreras av SÖ utgör ett av de viktigasteunderlagen för det kontinuerliga reviderings- och förbättringsarbetet iskolväsendet, SÖ erinrar bl, a. om att det internationella projektetInternational Project for the Evaluation of Educational Achievement (lEA) visatatt de svenska elevernas resultat hävdar sig väl vid en internationelljämförelse. De av skolans kritiker som hävdat att svenska eleversskolprestation generellt skulle vara låga får inget stöd av undersökningen. Manbör dock observera, att skoltrivseln hos de svenska eleverna, främst påhögstadiet, genomgående varit låg. De utbildningspolitiska målen är,framhåUer SÖ, mycket allmänt formulerade och blir därmed inte direktvägledande i detaljfrågor. SÖ pekar på tre olika målkategorier för skolan.Skolan skall främja elevens utveckling som individ och som social varelse.Skolan skall vidare stå i samhällets tjänst, dvs. den skall med skollagens(1962: 319) formuleringar göra eleverna till dugliga och anvarskännandemedborgare. Som ytterligare ett mål kan ses att skolan skall främja jämlUihet iutbildningen. För att förverkliga dessa allmänna och övergripande mål krävs 9 1975.1 saml Nr 1. Prop.1975:1 Bilaga 10 130 beslutom ramar och verksamhetsformer. Medan tiden mellan identifiering av ettproblem och det politiska beslutet som regel är tämligen kort, är det enligt SÖsatmolikt i förverkligandet av åtgärderna i skolan som den svenska utvecklingsmodellen äimu har påtagliga brister. Som viktiga element i skolans utveckling underde närmaste åren framhåller SÖ ökaddecentralisering, ökat lokalt engagemang och ansvarstagande samt enökad samverkan mellan utbildning, arbetsliv och fritid. SÖ berör också behovetav åtgärder för ökad social jämlikhet genom utbildning och pekar på de bristersom därvidlag fortfarande finns, t. ex. ifråga om rekryteringen av olika socialgruppers barn till frivUliga studievägarsamt de könsbundna valen i utbildningen. Mot den angivna bakgmnden har SÖ angettett antal frågor som väntas bli aktuellaunder /76. Dessa frågor berör såväl ungdomsskolan som VuxenutbUdningen. SÖ tar bl. a. uppfrågan om bas-färdigheterna förvissa elevgrupper, kravet på ökad individualisering i undervisningen och dimensioneringen avgymnasieskolan. SÖredovisar också ett material rörande skolväsendets omfattning. Antal elever i fördelade på stadier 366 951 323 546 310 437 367 326 342 239 311 578 358 353 357 474 314 258 335 377 343 086 366 758 Antalet klasser igrundskolan utgjorde /74 ca 45 000 och antalet hela skolledar- och lärartjänsteruppgick till ca 68 000. Klassmedeltalet i lågstadiets vanUga klasservar knappt 21 elever per klass, mellanstadiets vanliga klasser 24 och i värdigaklasser på högstadiet 26,6, Klassmedeltalet har under de senaste årenförändrats endast obetydligt. Av SÖ:s redovisningframgår också att antalet platser i årskurs 1 av gymnasieskolans linjer ochspecialkurser motsvarar av antalet 16-åringar (platsfrekvens), varav för linjerna ,Antalet sökande tUl linjerna har utgjort avantalet 16-åringar (sökandefrekvens). Av elever söker tUlgymnasieskolan det år de lämnar och påbörjar studierna, SÖ lämnar vissauppgifter om andelen elever i årskurs 2 i gymnasieskolan i förhållande tUl antalet elever iårskurs 1 . För linjernas del utgjorde andelen . Denna andelvar högre för de tre-och fyraåriga linjerna () än för de tvååriga (). Antalet sökande till de tre- ochfyraåriga linjerna i gymnasieskolan har i stort settmotsvarat antalet platser. Densamhällsvetenskapliga linjen har emellertid haft ett betydande sökandeöverskott.För de tvååriga ekonomiska, sociala och tekniska linjerna har en kraftigminskning av elevintresset ägt rum. De yrkesinriktadelinjerna har, totalt sett, ett inte obetydligt sökandeöverskott. Utvecklingenunder framgår av följande tabell. Antal elevplalser och behöriga förstahandssökande tilllinjer och direkt grundskoleanknuina specialkurser om längdläsåren 1973/74 och1974/75 (t, 0. m. För de närmasteåren räknar SÖ med en ökning av antalet intagningsplatser på gymnasieskolansdirektgrandskoleanknutna studievägar om längd till ca 112 000.Huvuddelen av denna ökning avses falla på de tvååriga yrkesimiktadestudievägarna. 1975:1 Bilaga 10 132 Med anledning av vad dåvarande chefen förutbUdningsdepartementet i prop. 1973:1 (bU. 10 s, 88) anfört har SÖ i skrivelseden lämnat en redogörelse för de åtgärder som SÖ vidtagit elleröverväger att vidta för att påverka rekryteringen till dematematisk-naturvetenskapliga studievägarnai gymnasieskolan, I anslutning till en promemoria, som utarbetats av enarbetsgrupp inom SÖ och därefter remissbehandlats, framhåller SÖ bl, a, att iundervisningen i grundskola och gymnasieskola bör basfärdigheten ochbaskunskaper klart betonas. Standardprov och centrala prov bör utformas så atti första hand dessa färdigheter och kunskaper prövas. För att få enundervisning som leder till större elevaktivitet bör planeringsunderlag utarbetasmed bl. a. konkreta anvisningar för elevexperiment. Vissa av dessa exempel börockså utformas så att de utgör exempel påprocesser och undersökningsmetoder som förekommer inom arbetslivet. Betygsfrågornaberörs delvis av kompetenskommitténs förslag och av pågående utredningsarbete inom 1973 årsbetygsutredning, SÖ avser dock att genomföra undersökningar ombetygsmedelsvärdena vid de centrala proven i matematik, fysik och kemi. Omundersökningarna pekar på att skäl föreligger för att höja betygsnivån i dessaämnen, avser SÖ att vidtaga åtgärder härför. har inneburitstora och genomgripande reformer av det svenska utbUdningsväsendet, I förstahand har dessa gällt den obligatoriska skolan och det gynmasiala skolstadiet.Grundskolan och gymnasieskolan är nu införda i hela landet.Gymnasieskolereformen har innefattat en genomgripande reform avyrkesutbildningen. Det är två redan nu klart märkbarautveckUngstendenser inom skolans område, som mer än andra kan väntas leda tillförändringar under återstående delen av . Den ena iimebär en ökaddecentralisering av ansvaret för utbildningsmålens förverkligande. Den andrainnebär en ökad samverkan mellan skola och samhälle med nya former föransvarsfördelning och samverkan dem emellan. Dessa båda utvecklingstendenserär nära sammanbundna. Det är denna utveckling inom skola och samhälle som fåttbUda utgångspunkt för () när den i sin anslagsframställningbehandlat skolan i ett framtidsperspektiv. föreligger nya utredningsförslag somger underlag för ett fortsatt reformarbete på skolans område. Utredningen omskolans inre arbete () har i sitt huvudbetänkande (SOU 1974: 53) Skolansarbetsmiljö lagt fram förslag om omfattande förändringar av formerna förskolans arbete. framlägger bl.a. förslag om hur man inom skolan bättreskall kunna anpassa undervisningen tiU aUa elevers behov och förutsättningar.Ett annat förslag som för fram berör hur eleverna i nära Prop.1975:1 Bilaga 10 133 kontaktmed samhället i övrigt skall kunna beredas meningsfulla aktiviteter i skolanunder den del av skoldagen som inte direkt sammanhänger med självaundervisningen. SIA:s förslag har i denna del nära anknytning till förslagfrån barnstugeutredning. Denna utredning har i betänkandet (SOU 1974: 42) Barns fritid behandlat frågor om fritidsverksamhetför barn i åldern sju tUl . Redan nu finns möjhgheter att inomläroplanernas ram bygga upp goda kontakter mellan skola och samhälle.Läroplanerna ger utrymme för ett ökat engagemang från organisationer ochföreningsliv i skolans vardag. Jag anser det vara viktigt att man tar till varaoch utnyttjar dessa möjligheter bl, a, med hänsyn till den förändrade vardagssUuationentör ungdomen som skolreformerna inneburit jämfört med situationen lör bara . Då gick denövervägande delen av ung-doip.skullarna ut i förvärvslivet direkt frånfolkskolan. finns de flesta kvar i skolsystemet under sin ungdomstid. Detblir som ungdomarna får växa in i sin vuxenroll. Därför är detviktigt att vuxenlivet får vinna insteg i skolans vardag. Olika organisationerdäribland löntagarorganisationer som kan medverka till att spegla vardagenutanför skolan måste därför ses som en vikfig tillgång i undervisningen. Detfritt valda arbetet på högstadiet i utgör ett vikfigt inslag i skolan som bör användas för attvidga kontakten med organisationslivet. Jag vill i detta sammanhangerinra om att SÖ fått i uppdrag att utfärda anvisningar till skolstyrelserna omde politiska ungdomsorganisationernas medverkan i skolornassamhällsinformafion.