prop · FZ0338 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76: 38 1975/76: 38 Regeringen föreslår att antaga detförslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämndadag. Påregeringens vägnar G. kyrkomöte har för sin del antagit ettlagförslag av innebörd att icke prästvigd medlem av skall fåbiträda vid utdelande av nattvarden efter tillstånd av . Ipropositionen föreslås att antar lagförslaget. 1975/76: 38 Lagom ändring i kyrkolagen Utanhinder av 11 kap. 10 § kyrkolagen får icke prästvigd medlem av svenska kyrkanbiträda vid utdelande av nattvarden om ger medlemmen tillstånddärtill. Sådant tillstånd skall avse viss församling. Det får meddelas endastefter framställning av pastor och medgivande av kyrkorådet. Prop.1975/76: 38 Regeringensskrivelse till kyrkomötet angående förslag till revidering av den svenskakyrkohandboken m. m.; Regeringen överlämnar till kyrkomötet bifogadeutdrag av regeringsprotokoll, betänkande och remissammanställning för detyttrande som föredraganden hemställt om. 1975/76: 38 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, Skrivelsetill allmänna kyrkomöte angående förslag till revidering av densvenska kyrkohandboken m. m. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 15 mars1968 tillkallade chefen för biskopen , professorn , kontraktsprosten , musikdirektörenHarald och författarinnan . för att inomdepartementet biträda med revidering av den svenska kyrkohandboken och övrigakyrkans böcker i den mån de berörs av en handboksrevision. De sakkunniga, som antog namnet 1968 årskyrkohandbokskommitté, har avlämnat delbetänkandet (SOU1974: 66, 97, 98) , band 13, jämte bilagor (SOU1974: 67, 68). Betänkandet har remissbehandlats och en sammanställning(stencile-rad) har gjorts av de avgivna remissyttrandena. förslag om icke prästvigdsmedverkan vid utdelande av nattvarden torde kräva ändring av 11 kap. 10 § 1686års kyrkolag. Enligt konunitténs förslag skall nämligen den icke prästvigdepersonligen utdela brödet och vinet samt därvid uttala de med utdelandetförenade orden. Lagändringen bör ske genom en särskild lag. Denna kan ges ihuvudsak följande utformning: "Utan hinder av 11 kap. 10 § kyrkolagen fåricke prästvigd medlem av medverka vid utdelande av nattvarden omdomkapitlet ger medlemmen tillstånd därtill. Sådant tillstånd skall avse vissförsamling. Det får meddelas endast efter framställning av pastor ochmedgivande av kyrkorådet." Jag hemställer att regeringen inhämtar kyrkomötetsyttrande över sakkuimigförslaget och remissyttrandena. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att inhämta kyrkomötets yttrande i ärendet. Prop.1975/76: 38 Beredningsutskottetsbetänkande nr 1 med anledning av dels regeringens skrivelse angående förslagtill revidering av den svenska kyrkohandboken m. m. såvitt avser fråga om ickeprästvigds medverkan vid nattvardsdistribution, dels ock i detta ämne väcktamotioner Med överlämnande av nämnda betänkande får jaganmäla att kyrkomötet har bifallit vad utskottethemställt. 1975/76: 38 Beredningsutskottetsbetänkande med anledning av dels regeringens skrivelse angående förslag tillrevidering av den svenska kyrkohandboken m. m. såvitt avser fråga om icke prästvigdsmedverkan vid nattvardsdistribution, dels ock i detta ämne väckta motioner Regeringen har i skrivelse, beslutad den 18 juni1975, nr 4, till kyrkomötet överlämnat utdrag av regeringsprotokoll jämte detav kyrkohandbokskommitté avgivna betänkandet ,band 13 (SOU 1974: 66, 97, 98) och bilagor (SOU 1974: 67, 68) samtremissyttranden för att inhämta kyrkomötets yttrande häröver, bland annat i vadavser fråga om icke prästvigds medverkan vid nattvardsdistribution. Skrivelsenhar hänvisats till beredningsutskottet samt till kyrkolagsutskottet så vittgäller ifrågasatt ändring av kyrkolag. föreslår att domkapitelskall fä meddela tillstånd åt icke prästvigd medlem av attmedverka vid utdelandet av nattvarden i viss församling efter framställning avpastor och förklaring av kyrkorådet att det icke har något att erinra häremot.Regleringen föreslås ske genom dels handboksändring, dels i administrativordning givna bestämmelser. För förslagen härtill samt motiven får utskottethänvisa till betänkandet, band 1 s. 166 ff. 1 det till skrivelsen fogadeutdraget av regeringsprotokollet anförs att förslaget torde kräva ändring avkyrkolag, i huvudsak enligt den utformning som anges i protokollet. I samband med skrivelsen har beredningsutskottetbehandlat motioner som hänvisats till utskottet samt till kyrkolagsutskottet såvitt gäller ifrågasatt kyrkolagsändring, nämligen motion nr 35, av bert biskopGärtner m. fl., nr 63, av m. fl., samt nr 84, av m.fl. Till innehållet i dessa motioner återkommer utskottet i det följande. Frågan om icke prästvigds medverkan vid nattvardensutdelande har och vid flera kyrkomöten varit aktuell. Utskottetfår hänvisa till redogörelser i särskilda utskottets betänkande, nr 1, vid1970 års kyrkomöte samt i betänkandet , band 1 s.167172. I huvudsak har tre motiv anförts för den ifrågasattamedverkan av icke prästvigd kyrkomedlem. Det motiv som alltmer trätt iförgmnden är att det på grund av nattvardsväckelsen på många håll ansesföreligga ett faktiskt behov av hjälp åt präst vid nattvardens utdelande. Ettskäl som efter hand kommit att avvisas eller föras åt sidan är det för änd- Prop.1975/76: 38 7 ringen urspmngligen angivna, nämligen önskan atttillmötesgå önskemål från predikanter inom Evangeliska fosterlandsstiftelsen.SluUigen har av och till anförts som angeläget att diakonatet tillerkändesockså liturgiska funktioner i . För genomförandet av ändringen hartvå olika vägar angetts. Det har under ett tidigare skede ansetts att lösningenborde ske genom en utvidgning av det veniainstitut varom 19 kap. 4 och 5 §§1686 års kyrkolag stadgar. Sedermera har anförts att lösningen borde kunnavara av samma art som i fråga om lekmans medverkan med textläsning i gudstjänsten,reglerad i administrativ ordning genom KC . 1 anledning av framställningar från1963 års och kyrkomöten med begäran om utredning och förslag i fråganöverlämnade Kungl. Maj:t till kyrkohandbokskommitté att utreda,humvida behov förelåg av hjälp från icke prästvigds sida vid nattvardensutdelande och i vilka former medverkan kunde möjliggöras. Enligt direktivenskulle uppdraget fullgöras under iakttagande av att veniainstitutet icke fickutvidgas. avgav1970-01-27 ett betänkande med huvudsakligt innehåll att behov av denifrågasatta medverkan förelåg. Den kunde enligt kommittén möjliggöras genom enliturgisk anvisning och genom i administrativ ordning givna bestämmelser. Ianslutning till en inom dagtecknadpromemoria och en skrivelse från ärkebiskopen till utbildningsdepartementet1969-01-03 föreslogs en reglering efter samma princip som i fråga om lekmansmedverkan med textläsning i gudstjänsten. Kommittén anknöt dock icke som i denämnda dokumenten till den i KC givna regleringen enligt vilkentillståndet gavs av domkapitel. Kommittén anknöt i stället till den i KC1969-04-11 ändrade regleringen enligt vilken tillståndet meddelas av pastor ellerden präst i pastoratet han i sitt ställe förordnar. I såväl den urspmngliga somden ändrade regleringen har medverkan gjorts beroende av att kyrkorådetförklarat sig icke ha något att erinra häremot. Kommitténs teologiskahuvudmotivering för lösningen var att medverkan endast avsåg utdelandet avbrödet eller vinet. Om icke prästvigd person medverkarvid nattvardsdistributionen och uppgiften uiskrånks härtill, förvaltar prästenfortfarande sakramentet, dvs. ansvarar för dess utdelande och förrättar gudstjänsteni fråga. Endast själva det räckandet av bröd och vin tillnattvardsgästen har han vid sin sida en icke prästvigd medhjälpare, som avtidsskäl eller andra orsaker fått uppgiften att här hjälpa till.Sakramentsförvaltningen åvilar fortfarande prästen, utan inskränkning härav.Principen rite voca-tus berörs över huvud icke av det som sker. 1975/76: 38 8 Sedan betänkandet remissbehandlats, varvid tolv avfjorton instanser helt eller i huvudsak tillstyrkte förslaget, överlämnadesärendet för yttrande till kyrkomöte. I mötet bröt sig meningarnastarkt i vad avser frågan, humvida ändringen av teologiska skäl var möjlig ochi vilken lagteknisk form den skulle kuima möjliggöras. Särskilda utskottet, tUl vilket ärendet hänvisats,tillstyrkte kommittéförslaget. Till betänkandet var emellertid fogade tvåreservationer, vari frågan om den föreslagna medverkans teologiska innebördtolkades på ett helt annat sätt än i kommittéförslaget och avutskottsmajoriteten. Det framhölls att nattvardens utdelande, bestående av båderäckandet av bröd och vin och de därvid uttalade distributionsorden, måsteanses utgöra en väsentiig del av nattvardsfirandet, sett såsom en helhet. Ofrånkomligenmåste denna del höra till sakramentsförvaltningen, som enligt kyrkansbekännelse är ett av , genom kyrkan givet uppdrag som givits åtprästämbetet. I båda reservationerna togs sålunda avstånd från kommitténsuppfattning att principen om rite vocatus över huvud icke berördes. I bådafallen imderkändes därför kommitténs parallelli-sering med frågan om lekmansmedverkan med textläsning. Den ena reservationen utmynnade i ett avstyrkandeav hela saken. Den andra reservationen åter förde resonemanget över tillförslag angående ändring som skulle möjliggöra medverkan vid nattvardens utdelande,då verkligt behov därav förelåg. Lösningen kunde då emellertid endast ligga i"en kyrklig auktorisation, jämförlig med den, som är föreskriven förpredikobiträden", dvs. I enlighet härmed bordetillstånd till medverkan ges av biskopen jämlikt 24 kap. 1 § kyrkolag.Regleringen borde ske i kyrkolags ordning, då det gällde ett område som materielltansågs ha kyrkolags karaktär. Vid behandlingen i plenum framställdes yrkanden ombeslut i enlighet med de tre anförda ställningstagandena. Det sistnämnda komatt vinna mötets bifall. Mötet beslöt sålunda hos Kungl. Maj:t hemställa om enändring genom de av mötet antagna regleringarna i form av dels en liturgiskanvisning, dels ett kyrkolagsförslag. Kyrkomötets skrivelse sändes på remiss, varvidfjorton av sjutton remissinstanser tillstyrkte den föreslagna ändringen, någradock under uttalande att den bort genomföras utan den av kyrkomötet beslutadelagstiftningsvägen. domkapitel ansåg sig icke kunna ta ställning. Enutredning om prästämbetets religiösa karaktär och innebörd måste enligt dessmening först komma till stånd. Efter remissbehandlingen beslöt Kungl. Maj:t1971-06-04 atl vad i ärendet förekommit icke skulle föranleda någon annanåtgärd än att 1975/76: 38 9 handlingarnaskulle överlämnas till för att övervägas i samband medfullgörande av dess utredningsuppdrag. Kommitténs fömyade utredning har genomregeringens skrivelse till innevarande kyrkomöte överlämnats för yttrande. Förslaget i den förnyade utredningen har dethuvudsakliga innehåll som inledningsvis angivits. I sak har kommittén ickefunnit skäl att frångå sin tidigare uppfattning om medverkans teologiskainnebörd och om hur den lagtekniskt bör möjliggöras. Utöver vissa förtydligandeninskränker sig ändringarna i detaljer till att tillstånd till icke prästvigdsmedverkan vid nattvardens utdelande skall lämnas av , icke avpastor eller den präst i pastoratet han i sitt ställe därtill förordnar. förslag i ärendet har säntspå remiss till ett stort antal instanser i samband med remissen av kommitténs1974-11-28 avgivna betänkande . Såsom framgår av dentill kyrkomötet överlämnade remissammanställningen s. 7883 och s. 86 harendast en mindre grupp instanser över huvud taget yttrat sig i vad avser dettaärende. Av domkapitlen, som tidigare behandlat ärendet, är det dock endastStockholms domkapitel som icke yttrar sig. domkapitel vidhåller denovan angivna uppfattningen att ställningstagande måste uppskjutas till dessatt prästämbetets religiösa innebörd och karaktär har utretts. Göteborgsdomkapitel avstyrker under hänvisning till tidigare yttranden. ochVisby domkapitel tillstyrker en ändring i enlighet med resp. i anslutning till1970 års kyrkomötes beslut. Övriga domkapitel tillstyrker kommitténs förslag,varvid dock och domkapitel anför skäl för en särbehandling i vadavser det vigda diakonatet. Sex ledamöter av tillstyrkande instanser harreserverat sig eller avgivit särskilda yttranden. domkapiteltillstyrker förslaget men anser därjämte att kyrkolagsändring krävs. Såsom ovan framhölls har olika motiv anförts för enändring angående icke prästvigds medverkan vid nattvardens utdelande.Alltsedan 1968 års kyrkomöte har utgångspunkten för en ändring varit de behovsom ansetts föreligga av en lekmannamedverkan. Då det tillika ansetts attdiakoner och diakonissor bör ifrågakomma för den ifrågasatta medverkan harenligt yrkande i plenum vid sagda kyrkomöte införts termen "ickeprästvigd", varmed inbegrips även dem som vigts till dia-kon/diakonissa.Kommittén har uttryckligen påpekat denna innebörd men har tillagt att den därmed"icke tagit ställning till den större frå- 1975/76: 38 10 ganom diakonivigdas befattning med nattvardens utdelande i övrigt". Vid remissbehandlingen av kommitténs fömyadeutredning har i vissa yttranden anförts att kommittén bort utforma ett förslagvari diakonatet gavs en särställning i regleringen; så bl. Imotionerna nr 35 och 63 inriktas uppmärksamheten på diakonatet och den föreslagnamedverkan. I motion nr 35, av herr biskop m. fl., hemställs attmedverkan inskränks till att uteslutande gälla dem som enligt Svenska kyrkansordning vigts till diakonatet. För motivering och lagförslag hänvisas tillmotionen. I motionen nr 63, av m. fl.,hemställes att de som enligt kyrkans ordning vigts till diakonatet skall avbiskop kunna ges tillstånd till medverkan, ett tillstånd avsett att gällatills vidare och för stiftets församlingar. föreslås att andra ickeprästvigda kyrkomedlemmar skall kunna ges tillstånd till medverkan. I dettafall avses tillståndet bli läirmat av och avse viss församling. Förmotivering och lagförslag hänvisas till motionen. Under ärendets behandling har såsom ovan angavs ettmotiv varit att med ändringen tillgodose önskemål från predikanter inomEvangeliska fosterlandsstiftelsen. Vid remissbehandlingen av kommitténs fömyadeutredning har detta motiv aktualiserats i några yttranden, bl. a. avEvangeliska fosterlandsstiftelsens styrelse. I motion nr 84, av m. fl., är dettamotiv i centrum. Liksom i vissa remissyttranden understryks att relationernatill kräver en lösning i vad gällersakramentsförvaltningen, och att utredningen nattvardsfirandeställer saken på sin spets. Om detta förslag skulle genomföras men däremoticke förslaget angående icke prästvigds medverkan, skulle präst i kunna tjäna tillsammans med stiftelsepredikant som tillämpar egensakramentsförvaltning under det att predikant som är lojal mot kyrkansordningar skulle vara förhindrad att utföra sådan gemensam tjänst. Enligtmotionärerna skulle de inomkyrkliga förhållandena beträffandenattvardsfirandet ha lösts först. Om förslaget angående icke prästvigdsmedverkan, vilket för Stiftelsen anses ha störte betydelse än det om gemensamtnattvardsfirande, icke genomförs bör enligt motionärerna förhållandet ändå lösas vid detta kyrkomöte. Förmotivering i övrigt och lagförslag hänvisas till motionen. I samtliga tre motioner framläggs förslag tillkyrkolagstiftning. I intet fall anges motiv för att denna lagtekniska lösningvalts. Det torde kunna antas att ett i varje fall bidragande skäl varit attregeringsprotokollet, bifogat regeringens skrivelse, innehåller att dennalagstiftningsform bör ifrågakomma. 1975/76: 38 11 förslag om icke prästvigdsmedverkan vid nattvardens utdelande har av utskottet bedömts främst med hänsyntill om det av teologiska skäl kan genomföras och om det finns praktiska behovsom gör det angeläget att så sker. Enligt utskottets mening kan och bör denifrågasatta medverkan av icke prästvigd motiveras utifrån dopet och det allmännaprästadömet som däri har sin grund. Utskottet delar därför uppfattningen ikonunitténs utredning att det utifrån kyrkans bekännelse icke finns teologiskahinder för ändringen. Utskottet intar därmed ståndpunkten att medverkaninte innebär något intrång i den prästämbetet anförtroddasakramentsförvaltningen. Utskottet kan därför inte dela uppfattningen att denföreslagna medverkan skulle ha en kyrklig auktorisation jämförlig med avbiskop meddelad venia concionandi. Utskottet vill i detta sammanhang gärna understrykavikten av genomförandet av den i domkapitel vid flera tillfällenyrkade utredningen om prästämbetets religiösa karaktär och innebörd. Med densyn utskottet ovan angett kan en sådan ändring inte utgöra villkor för ettställningstagande i den nu aktuella frågan. Om den teologiska utgångspunkten för medverkan ärdopet och den alla kyrkomedlemmar däri givna delaktigheten av det allmännaprästadömet, kan utskottet icke biträda den i motion nr 35, av herr biskopGärtner m. fl., framförda uppfattningen, att tillstånd att medverka endastskall kunna avse dem som enligt kyrkans ordning vigts till diakonatet. Ensådan inskränkning har, eller kan uppfattas ha, en annan teologisk utgångspunktän dopet och det allmänna prästadömet. Inom utskottet har funnits olika meningar angåendeställningstagandet till den i motion nr 63, av m. fl.,föreslagna lösningen, enligt vilken särskilda regler skulle gälla fördiakonatet men biträde vid utdelandet av nattvarden skulle kunna lämnas ävenandra icke prästvigda än diakoner/diakonissor. Utskottet erinrar om att Diakoninämndenvid remissbehandlingen anfört, att särbehandling av diakonatet skulle kunnagöras utan att man därvid tog ställning till vigningens teologiska innebörd.Redan den omständigheten att diakoniarbetama genom utbildning och uppdrag ikyrkan får anses lämpade för den föreslagna medverkan motiverar enligtyttrandet en särställning för diakonatet i regleringen av icke prästvigdakyrkomedlemmars medverkan vid nattvardens utdelande. Utskottet har efter överläggning stannat i denuppfattningen att särskild reglering för diakonatet inte är nödvändig. Delinnefattas i kommittéförslaget. En särskild reglering skulle däremot kunnauppfattas så, att den teologiska utgångspunkten för medverkan icke är dopet ochdet 1975/76: 38 12 Med hänsyn härtill har utskottet inte ansett sig kunna biträdamotionäremas uppfattning. I fråga om behovet av den föreslagna medverkananser utskottet detta vara styrkt i utredningar och vadsom i övrigt har framkommit vid ärendets tidigare behandling. mening finns det skäl att anta, att behovet kommer att stegrjisgenom nattvardsväckelsen och därav framtvingat distributionssätt (obrutenkommunion). Utskottet anser därför att ändringen av detta skäl bör genomföras. Ett särskilt behov tas upp i motionen nr 84, avherr Wangby m.fl., nämligen förhållandet till predikanter inom . Utskottet vill gäma understryka vikten av en godtagbarlösning i vad avser nattvardsfirandet. vill utskottet ermra om attbehov av liknande art torde föreligga också i vad gäller andra inomkyrkligarörelser. Eftersom vidare önskemål av detta slag kan tillgodoses inom ramenför den av föreslagna lösningen finns enligt utskottetsmening inte skäl att göra någon särskild reglering avseende predikanter inom . Eftersom utskottet avser att tillstyrkakyrkohandbokskommitténs förslag kan det med stöd av vad motionärerna självaanför avstyrka motionen. I vad gäller den lagtekniska formen för ändringenhar ärendet hänvisats jämväl till kyrkolagsutskottel. villför sin del anföra att den lämpligaste vägen enligt utskottets mening hadevarit den av kommittén föreslagna, dvs. en reglering i administrativ ordning.En sådan lösning har också accepterats i majoriteten av remissyttrandena överdet förnyade förslaget. Då emellertid regeringen ansett att ändring bör ske ikyrkolags ordning vill utskottet för sin del icke motsätta sig detta. Utskottetvill dock understryka att motiveringen härför endast kan vara att ett formelltkyrkolagsbegrepp tillämpas. Från materiell synpunkt anser icke utskottetändringen ha kyrkolags karaktär. Om lag i huvudsak enligt den av regeringenföreslagna utformningen utfärdas torde det jämväl vara erforderligt med ettregeringscirkulär med tillämpningsföreskrifter av det slag som föreslås ikyrkohandbokskommitténs cirkulärförslag. I fråga om detaljer i förslaget anser utskottet detvälbetänkt att tillståndet skall ges av domkapitel. Häri ligger en vissgaranti för att tillståndet ges endast åt därtill lämpade personer. mening är det därför icke erforderligt att, såsom föreslagits bl. a.i motion nr 63, rycka in närmare kompetensbestämmelser än att vederbörandeskall vara kyrkomedlem. I tillämpningsföreskrifter skulle däremot kunna införasatt vederbörande skall vara döpt och nattvardsberättigad inom Svenska kyrkan.Att i regleringen ange, såsom också föreslagits vid remissbehandlingen, attmedverkan skall ske endast då verkligt behov föreligger Prop.1975/76: 38 13 anser utskottet inte vara angeläget. Vad som skall ansesvara verkligt behov är inte till sin innebörd klart ens om det anges, attantalet nattvardsgäster skall vara så stort att behov av biträde befinnespåkallat. Också i detta fall torde dock vissa allmänna riktlinjer kunna ges itill-lämpningsföreskrifter. Utskottet har intet att erinra mot den av kommittén ibetänkandet s. 166 föreslagna ändringen kyrkohandbok. En i sakmotsvarande anvisning bör intas även i gudstjänstordningar som kan komma attantas i samband med behandlingen av huvuddelen av det med regeringensskrivelse överlämnade betänkandet. Utskottet anser det däremot inte avgjort attanvisningen skall intas under motsvarande moment i andra gudstjänstordningar. På grund av vad som sålunda anförts hemställer utskottet, A. att kyrkomötet i skrivelse till regeringen 1) i anledning avregeringens skrivelse, nr 4, i ifrågavarande del och med avslag på motionernanr 35 och nr 63 i förevarande delar som sin mening i frågan om icke prästvigdsbiträde vid natlvardsdistribution ville ge till känna vad utskottet ibetänkandet anfört; 2) i anledning avregeringens skrivelse, nr 4, i ifrågavarande del anhåller om ändring av 1942 årskyrkohandbok 1 kapitlet avdelning I A moment 23 enligt följande: Efter orden "blod, för dig utgjutet"insattes följande stycke: Om icke prästvigd medlem av med vederbörligttillstånd biträder vid utdelandet, går medhjälparen till altaret när utdelandetskall börja, medverkar vid utdelandet efter tjänstgörande prästs anvisning,uttalar de med utdelandet förenade orden och återgår efter utdelandet till sinplats i församlingen. B. att kyrkomötet avslår motionen nr 84 i förevarande del. På beredningsutskottets vägnar: Vid förestående ärendes slutbehandling inom utskottet harnärvarit: ärkebiskopen, biskoparna , och , herrarKlingert och , biskop , herrar och , fruHamilton*, , , herrar Nortby, Siljedahl ochWangby. * Ej närvarande vid betänkandets justering. 1975/76: 38 14 I.av , som anfört: Jag kan icke ansluta mig tillkyrkohandbokskommitténs och utskottets uppfattning att teologiska hinder ickeföreligger för icke prästvigd att medverka vid nattvardsdistributionen. Enligtden urspmngliga lutherdomen berör denna fråga inte det allmänna prästadömetutan prästämbetet. Vår kyrkas bekännelse klargör att Ordets förkunnande ochförvaltandet av sakramenten är uppdrag som enligt ordning givits åtprästämbetet. I Augsburgska bekännelsen säges, att evangelieförkunnelsens ochsakramentsförvaltningens ämbete har blivit instiftat av för att vi skallkunna få den rätta tron på (art. 4, Om predikoämbetet) och att ingenutan vederbörlig kallelse bör i kyrkan predika offentligen eller förvaltasakramenten (art. 14, Om den andliga ståndet). Varje präst får ta ställningtill detta i prästlöftena. Till dessa uppgifter blir prästen vigd (avskild). Till förvaltandet av nattvarden hör: 1.tillhandahållandet, och 2. utdelandet (distributionen). Distributionen hörtill förvaltandet såsom ett mycket viktigt led. Enligt luthersk uppfattning ärdet vid mottagandet som nattvardsgästen med brödet och vinet undfår Kristilekamen och blod. Utdelningen till den enskilde nattvardsgästen och dennesmottagande är mysteriets höjdpunkt.