prop · FZ0381 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76: 81 Regeringensproposition 1975/76: 81 medförslag om ändring i lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar påförmögenhetsrättens område, m. m. Regeringen föreslär atl antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll ovannämnda dag. 1 propositionen föreslås atl domstolarna skall fåökade möjligheter all jämka eller åsidosätta oskäliga villkor i avtal och andrarättshandlingar. Förslaget bygger på ett betänkande avgeneralklausululredningen. Vid bedömningen av om elt avtalsvillkor skall ansesoskäligt skall domstolarna ta hänsyn till hela del avtal där villkoret ingår.Vidare skall beaktas omständigheterna vid avtalets tillkomst, senare inträffadeförhållanden och omständigheterna i övrigt. Särskild hänsyn skall las tillkonsumenternas behov av skydd, och förslaget utgör på det sättet ett komplementtill avtalsvillkorslagens bestämmelser om förbud moi oskäliga avtalsvillkor.De ökade jämkningsmöjligheterna gäller emellertid också beträffande avtal ochandra rättshandlingar utanför konsumentområdel. De nya bestämmelserna föreslås bli intagna som enny s. k, generalklausul i avtalslagen. föresläs all de nuvarandecivilrätlsliga generalklausulerna i skuldebrevslagen och andra särskilda lagarupphävs. Denya bestämmelserna föreslås träda i kraft den . 1 1975/76. I sam/. Prop.1975/76: 81 Lag omändring 1 lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar påförmögenhetsrättens område Härigenom föreskrives alt 36-38 Si lagen (1915;218) om avtal och andrarättshandlingar på förmögenhetsrättens område skall ha nedan angivna lydelse. Vite i penningar eller annat, somnågon uifåst sig att gälda för den händelse han icke skulle fullgöra en honomåliggande förpliktelse eller eljest skulle företaga eller underiåta attföretaga en handling, må nedsätias efter ty skäligt prövas, såframtutkrävandet av vad utfäst blivit finnes vara iippenbarl obilligi; vid prövninghärav skall hänsyn lagas ej bloti till förlust, som den enligi utfästelsenberättigade må hava lidit, ulan även till det intresse han eljest må hava hafti handlingens företagande eller underlåtande ävensom lill övriga föreliggandeomständigheter. Har förverkat vite utan förbehåll guldiis, äge den. icke på grund av vad här ovan är stadgat söka något åler. A vtalsvillkor får jämkas ellerlämnas utan avseende, om villkoret är oskäligt med hänsyn till avtaletsInnehåll, om-ständigheierna vid avtalets lillkoinsi, senare inträffadeförhållanden och oinsiändigheierna I övrigt. Har villkoret sådan betydelse föravtalet an del icke skaligen kan krävas att detta i övrigt skall gälla medoförändrat innehåll, får avtalet jämkas även i annat hänseende eller i sinhelhet lämnas utan avseende. Vid prövning enligi JÖrsia slyckci skall särskild hänsynlagas lill behovet av skydd för den som i egenskap av konsument eller eljestintager en underlägsen ställning i avtalsförhållandet. Första och andra styckena äga motsvarande tillämpning ifråga om villkor vid annan rättshandling än avial. Har någon för den händelse, an ena\' honom ingånget avtal skulle komma all hävas på grund av undcriåiei fullgörandefrån hans sida, JÖrbundii sig an utan hinder av avtalets hävande erlägga vadhan ut fäst eller låta den andre behålla vad erlagt blivit, skall vad i 36 äri fråga om vite stadgat äga motsvarande tillämpning. År vid försträckning eller eljestförbehåll träffat, att pant eller annan säkerhet, som blivit ställd förfullgörande av en förpliktelse, skall varaföiyerkad. där denna icke kommer allrätteligen fullgöras, vare del förbehåll utan ver-' kan. Om vissa avbetalningsköp gälle vadsärskilt är stadgat. Förbehåll an pant eller annan säkerhetskall vara föiyerkad. om den förpliktelse för vars fullgörande säkerhetenställts icke rätteligen fullgöres, är ulan verkan. Har till förebyggande av konkurrensnågon betingat sig av annan, alt denne icke skall idka handel eller annanverksamhet av angivet slag eller icke laga anställning hos någon, som idkarsådan verksamhet, vare den, som gjon utfästelsen, icke därav bunden, for så vinuifåsielsen i fråga om tid och ori eller eljest skulle sträcka sig längre änsom kan erfordras för att hindra konkurrens eller ock över hövan inskränkahonom i hans frihet an utöva förväiys-verksamhei: vid prövning i sisinåinndaavseende skall hänsyn tagas Jämväl lill del intresse den enligt utfästelsen berättigadehar i densaminas fullgörande. Har någon för alt förebygga konkurrensbetingat sig av annan att denne icke skall bedriva verksamhei av visst slageller icke taga anställning hos någon som bedriver sådan verksamhet, år densom gfori uifåsielsen icke bunden därav i den mån utfästelsen sträcker siglängre än vad som kan anses skäligt. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna tillämpasäven på rättshandling som företagits före ikraftträdandet. Mäl som vidikraftträdandet är anhängigt vid domstol prövas dock enligt äldre bestämmelser. 1975/76: 81 4 Lagom ändring i lagen (1915:219) om avbetalningsköp Härigenomföreskrives atl 8 S lagen (1915:219) om avbetalningsköp skall ha nedan angivnalydelse. Skulletillämpning av villkor vid av-beialningsköp uppenbariigen vara stridande motgott affärsskick eller eljest otillböriig, må villkoret Jämkas eller lämnasutan avseende. Förbehållall köparens rätt till godset skall vara beroende av att köparen fullgörannan förpliktelse än sådan, som åligger honom enligt avbetalningsköpet, varedock städse utan verkan, såframt förbehållet ej avser ersättning för reparationeller annan åtgärd med avseende å godset. andra stycket sägs gälle ock förbehåll att av köparen inbetalt belopp förstskall avräknas å fordran, som tillkommer säljaren av annan grund änavbetalningsköpet. Förbehåll att köparens rätt till godset skall varaberoende av att köparen fullgör annan förpliktelse än sådan, som åliggerhonom enligt avbetalningsköpet, vare ulan verkan, såframt förbehållet ej avserersättning för reparation eller annan åtgärd med avseende å godset. Vad i första stycket sägs gälle ock förbehåll attav köparen inbetalt belopp först skall avräknas å fordran, som tillkommersäljaren av annan grund än avbetalningsköpel. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal Härigenomföreskrives i fråga om lagen (1927:77) om försäkringsavtal delsatt 34 § skall upphöra alt gälla, delsatt rubriken närmast före nämnda paragraf skall utgå. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1953:152. Prop.1975/76:81 5 Lagom ändring i lagen (1927:78) angående införande av lagen om Härigenom föreskrives atl 6 ;lagen (1927:78) angående införande av lagen om försäkringsavtal skall upphöraatt gälla vid utgången av , Lagom ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev Härigenom föreskrives alt 8 >; lagen (1936:81)om skuldebrev skall upphöra att gälla vid utgången av . Lagom ändring i lagen (1936:82) angående införande av lagen om Härigenom föreskrives att 5 ! ; lagen (1936:82)angående införande av lagen om skuldebrev skall upphöra atl gälla vid utgångenav . Lagom ändring i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar Härigenomföreskrives i fräga om lagen (1949:345) om rätten till arbetstagaresuppfinningar dels att 9 ! ; skall upphöra all gälla, dels alt 2 ! ; skall hanedan angivna lydelse. Arbetstagare har lill sina uppfinningar samma rättsom andra uppfinnare, om ej annat följer av vad i denna lag sägs. Vadsålunda och i övrigt i denna Vad sålunda och i övrigt i denna lagstadgas skall lända till efierrät- lag stadgas skall lända till efterrättelse,såvitt ej annat är uttryckligen lelse, såvitt ej annat är uttryckligenöverenskommet eller må anses överenskommet eller må anses framgå avanställningsförhållandet framgå av anställningsförhållandet eller av eljestföreliggande omstän- eller av eljest föreliggande omslän- digheter.Atl i vissa fall villkor som upptagits i avtal rörande rätten tillarbetstagares uppfinning är utan verkan eller må jämkas, därom stadgas i 6 ! ;första stycket, 7 >; andra stycket och 9,sV digheter.Att i vissa fall villkor som upplagils i avtal rörande rätten tillarbetstagares uppfinning är utan verkan eller må jämkas, därom stadgas i 6 ? !första stycket och 1 andra stycket. Dennalag träder i kraft den . Lagom ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära Härigenom föreskrives ifråga om lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnäriiga verkdels att 29 S skall upphöra alt gälla, dels att 45, 47 och 69 Si; skall hanedan angivna lydelse. En utövande konstnärs framförande av ett litterärteller konstnärligt verk må icke ulan hans samtycke upptagas på grammofonskiva,ftlm eller annan anordning, genom vilken det kan återgivas, och ej hellerutsändas i ljudradio eller television eller genom direkt överföring görastillgängligt för allmänheten. Ej må framförande, som upptagits pä anordning varomi första stycket sägs, utan konstnärens samtycke överföras från en sådananordning till en annan, förrän förfiutii , dåupptagningen ägde rum. Beträffande upptagning, utsänd- Beträffande upptagning, utsänd- denna paragraf, skall vad i 3 och 9 ;;!j, 11 ! ; första stycket, 14 S första stycket, 17,20 och2l SS. 22;; första stycket, 24, 24 a, 27-29 saml 41 och 42 SS sägs äga motsvarande tillämpning. ningoch överföring, som avses i ning och överföring, som avses i dennaparagraf, skall vad i 3 och 9 SS, 11 S första stycket, 14 S första stycket,17, 20 och 21 SS, 22 S första stycket, 24, 24 a, 27,28, 41 och 42 SS sägs ägamotsvarande tillämpning. 47 S' Användes anordning som i 46 S sägs vidljudradio- eller televisionsutsändning, skall, om utsändningen äger rum inomtid som i nämnda paragraf stadgas, ersättning utgå till framställaren ävensomtill utövande konstnär, 'Senastelydelse 1973:363, 'Senaste lydelse 1973:363, vars framförande upptagits på anordningen. Hava två eller ftera konstnärer samverkat vid framförandet, kan dem tillkommande rätt endast göras gällande av dem gemensamt. Gentemot radio- eller televisionsföretaget göres utövande konstnärs rätt gällande genom framställaren. Bestämmelsernai 9S, 14S första stycket samt 20, 21 och 24 SS skola äga motsvarandetillämpning i fall som avses i denna paragraf Beträffande utövande konstnärsrätt skola jämväl föreskrifterna i 21-29,41 och 42 SS i motsvarande mån gälla. Bestämmelsernai 9S, 14S första stycket samt 20, 21 och 24 SS skola äga motsvarandetillämpning i fall som avses i denna paragraf Beträffande utövande konstnärsrätt skola jämväl föreskrifterna i 27,28, 41 och 42 SS i motsvarande mån gälla. Vad i denna paragrafstadgas gäller icke Ijudftlm. tillämpas på sådant avtal om överlåtelse av upphovsrätt, somtillkommit före nya lagens ikraftträdande, dock an 29 s skall lända lillefterrättelse i fråga om sådani avtal. Äldrelag skall tillämpas på sådant avtal om överiåtelse av upphovsrätt, somtillkommit före nya lagens ikraftträdande. Dennalag träder i kraft den , Lagom ändring i jordabalken Härigenom föreskrivesatt 8 kap, 27 S och 12 kap. 64S jordabalken'skall upphöra att gälla vid utgången av . Lagom ändring i lagen (1970:995) om införande av nya jordabalken Härigenomföreskrives att 38 S lagen (1970:995) om införande av nya jordabalken' skall hanedan angivna lydelse. Bestämmelsernai 8 kap. 8 s och Bestämmelserna i 8 kap, 8, 25 och 25-27 SS nya balken ägertillämp- 26 SS nya balken äger tillämpning 'Balken omtryckt 1971:1209. 12kap, omtrycki 1974:1083. 'Lagen omtryckt 1971:1210, 1975/76:81 8 ningäven på arrendeavtal som iräf- även på arrendeavtal som träffats fats före balkens ikraftträdande, om före balkens ikraftträdande, om ej ej annat följer av andra och tredje annat följer av andra och tredje styckena. Har avtalet uppsagts före nya balkensikraftträdande, äger äldre bestämmelser om sättet för uppsägning och omarrenderättens förverkande alltjämt tillämpning. 1 fråga om avtal, som upphört att gälla före nyabalkens ikraftträdande, äger äldre bestämmelser tillämpning vid beräkning avden tid inom vilken jordägare eller arrendator har atl vid talans förlust görafordringsanspråk på grund av arrendeförhållandet gällande. Bestämmelserna i 8 kap. 17 och 18 SS samt 9 kap. 30S nya balken tillämpas när arrendator försatts i konkurs på grund av ansökansom gjorts efter balkens ikraftträdande. Dennalag träder i kraft , Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , . Lagrådsremissmed förslag till lag om ändring i lagen (1915:218) om avtal och andrarättshandlingar på förmögenhetsrättens område, m. ni. Efter bemyndigande av Kungl, Maj:t tillkallades år1970 en sakkunnig' med uppgift att verkställa utredning om generalklausulerna iden förmö-genhetsräitsliga lagstiftningen. Den sakkunnige, som antogbenämningen generalklausulutredningen, avlämnade den 15 oktober 1974betänkandet (SOU 1974:83) Generalklausul i förmögenhetsrätten, som innehåller förslagtill lag om ändring i lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar påförmögenhetsrättens område (avtalslagen), m. m. Lagförslagen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Efter remiss har yttranden över utredningensbelänkande avgetts av hovrätten för , arrendenämnderna ochhyresnämnderna för , län och , försvaretsmaterielverk, bankinspektionen, försäkringsinspeklionen, kommerskollegium,, konsumentombudsmannen (KO), statens pris- och kartellnämnd(SPK), , statens uppfinningar, domänverket,kreditköpkommittén, konsumenttjänslutredningen, hemförsälj-ningskommitlén.Svenska kommunförbundet. (),i (LO), Tjänstemännens cen- 'ProfessornJan , Experter: advokaten .Sven , hovrättsrådet , avdelningsdirektören , ombudsmannen och avdelningsdirektören , Prop.1975/76:81 10 tralorganisation(TCO), akademikers centralorganisation (), Sverigesadvokatsamfund, , , , , hantverks- ochindustriorganisation (SHIO), (), (), . ,föreningsbankers förbund, , Föreningen mellan ombudsmännenhos landshypoteksinslilution. Svenska försäkringsbolags riksförbund.Svenska byggnadsentreprenörföreningen, ,. (), . Föreningen researrangörernas tekniskasamarbetsorganisation (RTS), Svenska bokföriäg-gareförcningen, . Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd(KLYS), statens grupplivnämnd och de allmänna tjänstegrupplivlörsäkringarnassamrådsgrupp (ATS), har bifogat yttranden avhandelskammaren för och och handelskammaren i Göteborg- , KO har bifogat en av bitr. professorn utarbetad promemoria med processuella aspekter på KO:s möjlighet attföra talan i konsumenttvister, SAF, , . och har avgett ett gemensamt yttrande. Deciteras i det följande under beteckningen företagarorganisationerna, Den nuvarande förmögenhetsrättsliga lagstiftningenbygger i stor utsträckning på lagar som kom till förstadecennier. Principen om avtalsfrihet är av grundläggande betydelse. Har ettavtal träffats är det som regel bindande för parterna. Den gamla maximen"pacta servanda sunt", avtal skall hållas, har fortfarande bärkraft. Avtalsfriheten är emellertid inte oinskränkt. Påvissa områden finns regler om att ett avtal skall ha träffats i viss form föratt vara giltigt. I avtalslagen finns bestämmelser om ogiltighet avrättshandling som har kommit lill under inflytande av tvång eller svek e, d.Även utan stöd av skriven lag kan utfästelser som strider mot goda seder i vissutsträckning lämnas utan avseende av domstolarna. Äldre rätt präglades av stor restriktivitet när detgällde att inskränka avtalsfriheten. Motståndet mot sådana inskränkningar haremellertid brutits successivt. Det har ansetts nödvändigt att införa särskildaregler till skydd Prop.1975/76:81 11 förden svagare parten i ett avtalsförhållande. Inte minsl betydelsefull är denkonsumentpolitiska lagstiftning som har kommit till . Inskränkningarna i avtalsfriheten har skett delsgenom tvingande detaljbestämmelser på olika områden, dels genom mer allmänthållna regler om ogiltighelellerjämkning av oskäliga avtalsvillkor o. d.,s. k,generalklausuler, 1 viss mån har avtalsfriheten också inskränkts med stöd avallmänna grundsatser som har utbildats i rättstillämpningen. På det civilrätlsliga området har tvingandelagstiftning kommit lill användning inom sådana områden somarrende, hyra, försäkring och avbetalningsköp. har nyatvingande regler kommit till bl, a. i lagen (1971:238) om hemförsäljning m.m.och konsumentköplagen (1973:877), Hemförsäljningslagen ger konsumenten ett skydd motpåtryckning och överrumpling vid hemförsäljning och jämförbaraförsäljningsformer. Lagen ger konsumenten rätt att inom , den s, k,ångerveckan, frånträda vissa köp- och abonnemangsavtal som har ingåtts i hansbostad eller under likartade förhållanden, Konsumentköplagen innehåller tvingande regler somger konsumenterna ett visst minimiskydd vid köp, Lagen är i princip tillämplignären konsument av en näringsidkare köper en vara som är avsedd huvudsakligenför enskilt bruk. Bestämmelserna syftar framför allt till att ge köparenmöjlighet atl tvinga fram en riktig prestation från säljarens sida, 1 lagen finnssålunda bl.a. bestämmelser om köparens befogenheter om säljaren inte levereraren vara i rätt tid eller om varan är behäftad med fel. Huvuddelen av bestämmelsernarör köparens förhållande till säljaren, men lagen ger köparen ett visst skyddockså i förhållande till en varas tillverkare m. m. Bland avtalslagens ogiliighetsregler intar den s,k, generalklausulen i 33 S en särställning genom alt den öppnar möjlighet attkomma ät ohederliga förfaranden som inte direkt träffas av lagens merspecificerade ogiltighets-regler. 33 S tar sikte pä omständigheterna vid enrättshandlings tillkomst. I 36-38 SS finns vissa regler om jämkning av avtal pågrund av innehållet. Efter avtalslagens tillkomst har mer vittgåendebestämmelser om Jämkning av avial på grund av innehället införts i ett flertallagar. Den centrala generalklausulen av detta slag flnns i 8S lagen (1936:81)om skuldebrev. Enligt den paragrafen kan villkor som har upptagits i skuldebrevjämkas eller lämnas utan avseende, om tillämpningen av villkoret uppenbariigenskulle strida mot gott affärsskick eller eljest vara otillböriig. Bestämmelsenanses ge uttryck fören generellt tillämplig obligationsrättslig grundsats. Liknandegeneralklausuler finns i 8S lagen (1915:219) om avbetalningsköp, 34 S lagen (1927:77)om försäkringsavtal, 9 i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagaresuppfinningar, 29 S lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära ochkonstnäriiga verk samt 8 kap, 27 S och 12 kap, 64 jordabalken. Denkonsumentpoliiiska lagstiftning som har kommit till under senare Prop.1975/76:81 12 årär inte bara som hemförsäljningslagen och konsumentköplagen av civilrättsligart. Minst lika viktig är den näringsrättsliga lagstiftningen. Den civilrättsligalagstiftningen är inriktad på enskilda fall och ger anvisningar för lösning avkonkreta tvister, medan den näringsrättsliga lagstiftningen tar sikte påkonsumenterna som kollektiv. Till den näringsrätisliga lagstiftningen hör lagen(1970:412) om otillböriig marknadsföring och lagen (1971:112) om förbud motoskäliga avtalsvillkor. Marknadsföringslagen ger möjlighet lill ingripanden motreklam som är ohederlig eller skadlig och mot andra otillbörligamarknadsföringsmetoder. Syftet med avtalsvillkorslagen är framför allt altskydda konsumenterna mot oskäliga bestämmelser i standardkontrakt.Tillämpningen av de båda lagarna ankommer på KO och . KOövervakar marknaden och agerar i slor utsträckning genom förhandlingar mednäringsidkare eller branschorganisationer. Han för också det allmännas talaninför , som är enda domstolsinstans enligt bådemarknadsföringslagen och avtalsvillkorslagen. I delta sammanhang bör också nämnas lagen (1974:8)om rättegången i tvistemål om mindre värden. Lagen innehåller bestämmelser omförenklat förfarande i tvistemål som inte avser högre värde än ett halvtbasbelopp och vissa andra mål. Förfarandet kan ses som ett komplement lill denverksamhet som bedrivs av . Flera utredningar arbetar f. n. med frågor som rörkonsumentskydd. (Ju 1963:51) är sysselsatt med en översynav den allmänna köplagen. Frågor om avbetalningsköp och andra former avkonsumtions-kredit utreds av kreditköpkommittén (Ju 1971:05).Konsumenltjänstutred-ningen (Ju 1972:07) har till uppgift all verkställautredning angående civilrättslig lagstiftning om konsumentskydd vid privatserviceverksamhet; t. ex. underhålls- och reparationsarbeten,(Ju 1973:10) ser över reglerna i hemförsäljningslagen.Kommittén skall ocksä undersöka möjligheterna att införa tvingande bestämmelserom öppet köp, Försäkringsavialslagen (1927:77) är föremål för översyn avförsäkringsrättskommittén (Ju 1974:09), vars arbete i första hand är inriktatpå att stärka de enskilda försäkringstagarnas ställning. har tillsattsen utredning (Ju 1975:02) som skall söka åstadkomma ett förbättratkonsumentskydd vid förvärv av småhus m. m, 2,2,1Avtalslagen 3 kap. avtalslagen innehåller allmänna bestämmelserom vilka omständigheter som kan göra en rättshandling ogiltig, 1 28 och 29 SSföreskrivs ogiltighet av rättshandlingar som har kommit till genomrältsstridigl tvång, 30 S behandlar svek och 31 S ocker, 1 32 S föreskrivs atten viljeförklaring Prop.1975/76: 81 13 somi följd av felskrivning eller annal misstag har fått annat innehåll än somvarit avsett inte är bindande för den som har avgett viljeförklaringen, ommotparten insåg eller borde ha insett misstaget. I andra stycket av sammaparagraf finns bestämmelser om verkan av att en viljeförklaring som harförmedlats genom telegram eller genom bud kommer fram till mottagaren iförvanskat skick. Bestämmelserna i 28-32 SS kompletteras med den merallmänt hållna bestämmelsen i 33 S, som gör det möjligt att ta hänsyn ocksåtill andra omständigheter än sädana som särskilt har nämnts i de föregåendeparagraferna. I 33 S föreskrivs att en rättshandling inte får göras gällande,om omständigheterna vid dess tillkomst var sådana att det skulle strida mot trooch heder att med vetskap om dem åberopa rättshandlingen och den gentemotvilken rättshandlingen företogs måste antas ha haft sådan vetskap. För att 33 S skall vara tillämplig krävs detsålunda i princip atl den gentemot vilken rättshandlingen företas känner tillomständigheterna vid dess tillkomst. Däremot krävs det inte att han inser atlhan handlar mot tro och heder genom att göra rättshandlingen gällande, utan deträcker att rekvisitet rent objektivt är uppfyllt. Som exempel på situationer där 33 S kan varatillämplig anförs i förarbetena att den som företar en rättshandling är urstånd att bedöma handlingens innebörd och följder på grund av kroppslig sjukdom,ålderdomssvaghet, berusning eller andra omständigheter. Vidare anges attbestämmelsen kan tillämpas, om en person utan atl direkt handla svikligt på ettohederiigt sätt begagnar sig av att motparten inte känner till vissa faktiskaförhållanden. Avtalslagens ogiliighetsregler är inte uttömmande.Lagen innehåller sålunda inte några regler om verkan av villfarelse ibevekelsegrunderna till en rättshandlings företagande (s, k, error in motivis).Över huvud tagel saknas lagregler om verkan av att en person har utgått frånförutsättningar som har varit oriktiga från början eller som sedermera visarsig brista. Inte desto mindre kan en rättshandling ogiltigförklaras av domstolpå grund av oriktiga eller bristande förutsättningar. Principerna härför har utvecklatsi litteratur och rättspraxis. De brukar sammanfattas under beteckningenförutsättningsläran. Under förarbetena till avtalslagen övervägdes attinföra en allmän bestämmelse om att en rättshandling som strider mot lag ellergoda seder är ogiltig. Frågan ansågs emellertid inte böra bli föremål förlagstiftning, utan del överlämnades åt domstolarna att träffa avgöranden efteromständigheterna i det särskilda fallet. Bestämmelserna i 28-33 SS tar sikte påomständigheterna vid en rättshandlings tillkomst. Rättsverkan är atträttshandlingen förklaras ogiltig. I 36-38 SS finns vissa bestämmelser som ärinriktade på innehållet i ell avtal e. d. Bortsett från den situation sombehandlas i 37 v: andra stycket är rättsverkan enligt dessa paragrafer attavtalet eller motsvarande jämkas. Enligt36 S kan vite som någon utfäst sig att betala för den händelse Prop.1975/76:81 14