prop · FZ0353 · 1975-12-31 00:00:00 — I promemorian konstateras att försöket att genom statligrepresentation i de privatägda affärsbankernas styrelser skapa direkt insyn ochmedverkan från samhällets sida i dessa bankers beslut och politik i stort setthar slagit väl ut. De offentliga styrelseledamöterna har sålunda enligtpromemorian i allt väsentligt motsvarat den målsättning som skisserades i prop.1970: 141. Vissa svårigheter för dem att följa verksamheten - särskilt istorbankerna - anses dock utgöra skäl att överväga en utökad samhällsrepresentationi affärsbankerna. 1 prop.1970: 141 förutsattes att varje offentlig styrelseledamot aktivt följerbankens verksamhet och håller sig informerad om handläggningen av viktigareärenden, även om de beslutas av annat organ i banken än styrelsen. Ipromemorian fastsläs att de offentliga styrelseledamöterna - hur rationellt deän söker fullgöra sitt uppdrag - dock omöjligen kan hinna befatta sig medannat än en begränsad del av det beslutsfattande som förekommer på olikanivåer inom en bank. Det tilläggs att detta särskilt gäller i de storbanker somhar decentraliserat betydande delar av verksamheten till regionala styrelseroch andra organ. Visserligen regleras formerna för den omfattande delegationenav styrelsens beslutanderätt i detalj av den instruktion som bankstyrelsenfastställer för banken. Styrelsen följer i efterhand genom ett rapportsystemhur den överlåtna beslutanderätten har utövats av de styrelsen underställdaorganen. Bankstyrelsen kan emellertid i praktiken inte korrigera de beslut somhar fattats på lägre nivå i banken. Den enda möjlighet som härvid står tillbuds är att ändra instruktionen med avseende på framtida beslut. Slutsatsenblir därför att samhällsrepresenta-tionen i affärsbankerna nu bör byggas ut föratt ytterligare förbättra samhällets möjligheteratt påverka beslutsfattandetinom bankerna. Promemorianbehandlar först frågan om ökad samhällsrepresentation pä central och regionalnivå i var och en av de privatägda storbankerna, dvs. Vad gäller arbetar under styrelsen tre stora och tämligen självständigaenheter, centralkontoren i . 1 promemorianframhålls den skillnad som råder i förhållande till andra banker i det attledamöterna i de tre centralkontorsstyrelserna rekryteras från bankstyrelsens stämmovaldaledamöter. De har därmed ett direkt styrelseansvar även då de arbetar icentralkontorsstyrelser. Bankens högsta ledning, verkställande ledningen,kommer fr.o.m. bolagsstämman att beslå av fyra likställda verkställandedirektörer, varav en skall vara chef för huvudkontoret och de tre övriga cheferför centralkontoren i , och . Nuvarande regler, som möjligt för en av de offentliga styrelseledamöterna att delta iöverläggningarna såvitt gäller beredning av styrelseärende, bör enligtpromemorian ändras så all den offentlige ledamoten får rätt att delta 1975/76: 53 13 också i överläggningarna i andra ärenden som avgörs ellerbehandlas av verkställande ledningen. Vidare påpekas i promemorian alt det avde offentliga representanterna i banken uppfattats som en brist att gällanderätt inte innehåller någon bestämmelse om att den offentlige representant, somingår i varje centralkontorsstyrelse, inte har motsvarande möjlighet närdetgäller direktionsarbetet vid centralkontoret. Pä denna punkt föresläs enändring så att den offentlige representanten i centralkontorsstyrelse får rättatt närvara och delta i överläggningarna såväl vid beredning av ärende somsenare skall avgöras i centralkontorsstyrelsen som när annat ärende behandlas idirektion eller annan delegatgrupp. Det tilläggs att han i kraft av sinställning som styrelseledamot därjämte har rätt att begära all den informationhan vill ha. I finns under bankstyrelsen och dessberedningsutskott åtta regionbanker med relativt stor självständighet.Offentlig representant finns inte i någon av de åtta regionbanksstyrelserna.Enligt promemorian talar samma skäl som anförts för samhällsrepresentation ibankstyrelserna och i Skandinaviska Enskilda Bankens centraikontorssty-relserför att former skapas för samhällets medverkan i beslutsprocessen på regionbanksnivå.1 fråga om föreslås i promemorian dock en annan ordningän i , eftersom ledamöterna i regionstyrelser inte ingår i huvudstyrelsen. 1 SvenskaHandelsbankens regionstyrelser bör sålunda en särskild samhällsrepresentantutses för var och en av de åtta regionbankerna med uppgift att i regionbanksstyrelsenverka för att samhällets intressen beaktas i regionbankens verksamhet. Samhällsrepresentantenbör i analogi med vad som föreslagits i fråga om Skandinaviska Enskilda Bankenges rätt att deltaga i regionbankens direktionsarbete. Det påpekas, att häriligger att han också har rätt att erhålla önskad information i fråga om deärenden som i hans frånvaro behandlats i direktionen. Samhällsrepresentantenbör enligt promemorian utses av regeringen. 1 fråga om ansvar gentemotbankstyrelsen, sekretess och arvodering anses samma regler böra gälla för samhällsrepresentantensom för övriga som ingår i regionbanksstyrelsen. Det föreslås dock, attregeringen, liksom beträffande de offentliga styrelseledamöterna, skallbestämma arvodesbeloppets storlek. I promemorian föreslås vidare att samhällsrepresentationinförs i tre regionala förvaltningar på motsvarande sätt som ifråga om . Det innebär att regeringen skall kunnatillsätta en samhällsrepresentant i styrelsen för Östra regionen och i envar avde regiondirektioner som utgör topporgan för Västra resp. Norra regionen. Promemorieförslaget att offentlig styrelseledamot skall harätt alt närvara och deltaga i överläggningarna när ärende behandlas idirektionen eller annan s. k. delegatgrupp omfattar också de offentligastyrelserepresentanter som finns i andra affärsbanker än de tre storbankerna. Enligt promemorian bör inte bara de offentligastyrelseledamöterna ulan t2-Riksilasen 197'i/76. 1975/76:53 14 ocksåsamhällsrepresenlanterna i de regionala styrelserna inbjudas att delta i deinformationsmöten som med jämna mellanrum brukar anordnas av finansdepartementetför utbyte av erfarenheter mellan finansministern och samhällsrepresenlanternai affärsbankerna. Detframhålls i promemorian att de skäl som har anförts för statlig representationi bankerna saknar giltighet i fråga om . Om regeringen ifortsättningen skall utse samhällsrepresentanleri de regionala styrelserna i deprivata affärsbankerna, anses del emellertid vara rimligt, att regeringenockså utser en ledamot i var och en av de fyra regionstyrelser, som PK-bankenhar enligt sin nya organisation. I promemorian förordas vidare alt de sålundautsedda ledamöterna bereds tillfälle att deltaga i det informationsutbyte ochsamråd som anordnas genom försorg och att också tvåledamöter från inbjuds till dessa möten. 1promemorian behandlas även frågan om samhällsrepresentation i affärsbankernaslokalkontorsstyrelser. Som en väsentlig uppgift för ledamöter i kontorsstyrelsernaframhålls uppgiften atl tillföra lokalkontoren en så bred information sommöjligt om förhållanden på orten till ledning särskilt vid bedömningen av kredilfrågor.Del påpekas att del redan nu förekommer på flera håll att kommunala förtroendemäningår i de lokala kontorsstyrelserna. Enligt promemorian bör denna ordning nulagfästas och gälla för samtliga affärsbanker. Kommunerna bör sålunda ges rältatt utse två representanter för det allmänna i lokalstyrelser vidaffärsbankskontor belägna i kommunen. gemensam för kontor itvå eller flera kommuner bör varje kommun ha rätt att utse en ledamot istyrelsen. De kommunala representanterna får enligt förslaget väljas avkommunfullmäktige för den tid som fullmäktige besiämmer. Ipromemorian framhålls all för de kommunala ledamöterna i lokalkontorsstyrelsernakommer alt gälla samma regler som för övriga ledamöter i fråga om ansvargentemot banken, skyldighet att iaktta sekretess m. m. Enligl promemorian böraffärsbank honorera de kommunala representanterna på samma sätt som de övrigaledamöterna utan att detta anges i någon föreskrift. Omsystemet med samhällsrepresentation byggs ul enligt vad som föreslås ipromemorian anses del vara naturligt all offentliga styrelseledamöter ifortsättningen utses även i de privata affärsbanker där sådana inte funnits,dvs. , , Folkbank ochBohusbanken. Enutökad offentlig representation i affarsbankema enligt förslagen i promemoriantillstyrks eller lämnas ulan erinran av flera remissinstanser. 1975/76: 53 15 Till dessa hör riksbanksfullmäktige (majoriteten), LO.TCO, . (majoriteten av styrelseledamöterna)och . Avvisande till förslagen i promemorian är bankorganisationerna,dvs. En kritisk inställning till förslagen har också några reservanterinom riksbanksfullmäktige resp. inom kommunförbundets styrelse. Riksbanksfullmäktige (majoriteten) har inte någon erinranmot de framlagda förslagen, vilka anses vara en naturlig utbyggnad av detnumera tämligen allmänt accepterade systemet med offentlig representation inombankerna. Fullmäktige anser att det är värdefullt att systemet med offentligaledamöter har tillfört bankstyrelsema personer som har en allmän bakgmnd averfarenhet i samhällsfrågor och är oberoende av den normala proceduren förutväljande av styrelseledamöter. Det samhällsinflytande inom bankerna somskapas på detta sätt är av ett helt annat slag än den kontroll som direktutövas av kreditpolitiska myndigheter och tillsynsmyndigheter och utgör intenågon ersättning för denna. Enligt fullmäktige är det inte självklart attskälen för systemet med offentliga styrelseledamöter är giltiga enbart förprivata bankaktiebolag och inte för sparbanker och föreningsbanker. Förslagetatt tillsätta offentliga styrelserepresentanter i ochFöreningsbankernas Bank kan möjligen ses som etl experiment i att utsträckasystemet även till bankinstitut med andra ägarförhållanden. Förslaget attinföra statliga styrelseledamöter också i regionala styielser framstår som enanpassning till storbankernas organisation. Tillsättandet av styrelseledamöteri de båda minsta affärsbankerna innebär inte något annat än en tillämpning avredan fastlagda regler. - Av större principiellt intresse är förslagen att avregeringen utsedda ledamöter skall kunna deltaga i alla beslut avdelegatgrupper på direktionsnivå och att av kommunerna utsedda ledamöter skallingå i konlorsstyrelsema. Fullmäktige framhåller att i praktiken blir deoffentliga representcinternas inflytande i hög grad beroende av derasmöjligheter att anslå tillräcklig tid till uppdraget. LO framhåller att en utökad samhällelig kontroll ochstyrning av affärsbankerna är ett led i strävan efter en mer planmässigutveckling av näringslivet. En vidgad samhällspåverkan av affärsbankernasverksamhet bör ske på olika sätt varav en effektivisering och utökning avsystemet med offentliga styrelserepresentanter är ett. LO tillstyrker därförförslägen i promemorian. LO understryker vikten av att de offentligastyrelseledamöterna ges också reella möjligheter atl delta i arbetet pådirektionsnivå eller motsvarande. Därför bör vidtas åtgärder som skapar reellaförutsättningar för ett meningsfullt deltagande i detta arbete. Avsikten medoffentliga styrelseledamöter är enligt LO att dessa på ett övergripande planskall bidra till en förbättrad information som underlag för en effektivarenäringspolitik och att de skall utgöra ett led i en effektivare styrning avnäringslivet i en- Prop.1975/76: 53 16 lighet med de näringspolitiska intentionerna. För attdetta skall fungera behövs en kontinuerlig kontakt mellan de offentligtutsedda styrelseledamöterna på central och regional nivå och de instanser somhar det ledande ansvaret för näringspolitiken. En utökad offentligrepresentation i bankerna bör också innebära att de offentligt utseddaledamöterna i väsentligt större utsträckning än ges vägledning ochsamhälleligt stöd i sitt arbete. Vidare bör ett för ledamöterna gemensamtsekretariat upprättas där de kan få hjälp med mindre utredningar,statistikinsamling m. m. Även TCO tillstyrker promemorieförslagen och framhålleratt de är en konsekvens av den tidigare knäsatta principen om direkt insyn ochinflytande i bankema genom offentliga styrelseledamöter. Det är väsentligt atttill samhällsrepresentanter utses personer som kan ägna uppgiften en betydandeoch kontinuerlig arbetsinsats. Även om avgörande av kreditgivningsfrågor ärbankernas viktigaste uppgift bör samhällsrepresenlanterna delta ibeslutsorganens övriga arbete i samma utsträckning som andra ledamöter. Svenska hunknuinnaförbundetanser också att det är befogat att utöka den offentliga representationen på sättsom föreslås i promemorian. Även om behovet av insyn och beslutsmedverkan i kreditgivningenaren central beståndsdel av bankverksamheten kan enligt förbundet ledamolskap ibankstyrelse och andra beslutsorgan inte begränsas till att vara "kontrollant"för ett visst avsnitt av verksamheten. De offentliga styrelserepresentanternafår givetvis vara beredda att ta samma ansvar för verksamheten som helhet somövriga styrelseledamöter. Förbundet framhåller att utvecklingen mot att alltmer vittgående frägor numera avgörs på regional nivå också finns i störresparbanker och inom föreningsbanksrörelsen. 1 de affärsbanker som hunnit längsti detta avseende har - såsom anges i promemorian de regionala enheterna storsjälvständighet inte bara vad beträffar kreditgivningen. utan också i frågorsom t. ex. utlandsengagemang, fond- och notariatrörelse samt organisation ochpersonaladministration. Detta hindrar inte att bankernas direktioner ochmotsvarande beslutsorgan såväl nu som i fortsättningen har ett betydande reelltinflytande både på inriktningen av bankverksamheten i stort och i enskildafrågor. Dessa förhållanden är anledningen till att förbundet i samband medutvärderingen av försöksverksamheten med facklig representation i bankstyrelsemaframfört krav på att representation för de anställda skall vidgas till attomfatta jämväl nämnda organ. Om den föreslagna kommunala representationen i delokala kontorsstyrelserna skulle innebära, att dessa får ökad betydelse ochdärmed en stärkt ställning, så kan detta aktualisera frågan omrepresentation för de anställda även på kontorsstyrelsenivå. Förbundetförutsätter vidare atl den information, som behövs för alt de offentliga ledamöternaskall kunna fullgöra sina uppdrag, även kommer personalrepresentanterna ochövriga styrelseledamöter till del. (majoriteten inom förbundetsstyrelse) till- 1975/76: 53 17 styrker förslaget om kommunalt utsedda ledamöter i affärsbankernaslokalstyrelser. Det framhålls att möjligheten till kommunalt inflytande i också är motiverad. Den föreslagna kommunala representationen börbli värdefull för både kommun och bank. Förbundet finner från synpunktinte någon erinran mot övriga förslag i promemorian. PK-bankenställer sig i princip positiv till den föreslagna utbyggnaden av systemet medoffentliga styrelseledamöter. Vissa erinringar av praktisk natur som harsamband med organisation redovisas i det följande. Bankinspektionen framhåller att de offentligastyrelseledamöterna liksom de övriga är ansvariga för att bankrörelsen drivsrationellt och lönsamt. Med den ställning av halvofficiella organ som bankernasedan gammalt haft och i ännu högre grad kommit att inta medsamhällsutvecklingen under senare årtionden är det numera en självklarhet attde bolagsstämmo-valda ledamöterna även verkar för att samhällets intressenbeaktas i bankens verksamhet. I fråga om bankinspektionens tillsyn görs ingen åtskillnadmellan de offentliga styrelseledamöterna och de stämmovalda. Inspektionenanser att utvecklingen med delegering av ärenden från bankstyrelsen tillregionala och lokala organ inte varit till nackdel för de offentliga styrelseledamöternasmöjligheter till inflytande. Härigenom har nämligen en lång rad tidskrävandeoch även i övrigt tyngande rutinärenden avlastats frän centralstyrelserna tillförmån för en grundligare behandling av centrala frågor rörande bankens policyoch de viktigaste kreditärendena. Det sagda innebär inte något hinder för attge de offentliga styrelseledamöterna vidgade befogenheter eller att fördjupaden offentliga representationen till regional och lokal nivå. De offentliga representanternapå dessa nivåer har dock att följa centralstyrelsens generella instruktioneroch de beslut som fattas av bankstyrelsen eller annat överordnat organ tillvilket beslutanderätt delegerats. I vilken utsträckning rätten att delta ochfå insyn begagnas kommer att bero på olika praktiska förhållanden, i förstahand den offentliga representantens möjligheter att offra lid för uppdragetmen också på de praktiska förutsättningarna att tillkalla honom vid brådskandebeslut. Att bankerna på olika nivåer måsle ha en beredskap till snabba ståndpunktslagandenär en självklarhet. I den mån en offentlig representant inte har praktiskamöjligheter all delta i besluten, skall han givetvis kunna få full insyn iefterhand. De överlag goda erfarenhetema av de offentliga representanternasdeltagande i beslutsprocesserna ger anledning förmoda atl hithörande praktiskafrågor skall kunna lösas på elt smidigt sätt. Bankorganisationerna ställer sig som förut har nämntsavvisande till förslagen i promemorian. anför attgällande lagbestämmelser ger det allmänna en total insyn i bankerna ochfullgoda möjligheter att i olika hänseenden påverka deras verksamhet. 1975/76:53 18 finns inte tillräckliga sakskäl för de i promemorianframförda förslagen. I fråga om näringspolitiken har inte från något hållhävdats att bankernas uppträdande har gått emot av samhället uppställda mål.Beträffande regionalpolitiken har de sakkunniga myndigheterna veterligen intefunnit anledning till någon kritik mot bankernas medverkan. Tvärtom ärprincipen den att statligt regionalpolitiskt stöd normalt kommer ifråga endastpå villkor att även stödföretagets bank vill medverka med kredit. Denna principskulle vara otänkbar om myndigheterna ansåg bankernas bedömningar ochuppträdande stå i strid med samhällets intresse. Bankernas instruktioner, somsuccessivt fastställs under medverkan av de offentliga ledamöterna och tillställsbankinspektionen, ger klart besked om vilka ärenden som delegerats till andraorgan än styrelsen. Offentlig styrelseledamot har i praktiken en vidsträcktmöjlighet att påfordra att ett ärende, som har delegerats till annat organ inombanken, skall återföras till styrelsens beslutanderätt. Han har också rätt attfå den information om arbetet i banken som han kan önska. Bankföreningenframhåller att för bankerna är det naturligt att successivt möta varjeönskemål från de offentliga styrelseledamöterna om en sådan organisation avsamarbetet att dessa ledamöter kan fylla sin uppgift. Detta kan enligtbankföreningens mening väl uppnås inom ramen för nuvarande lagstiftning. Deföreslagna reglerna kan inte undgå att tynga handläggningen av åtskilligaärenden i bankerna och över huvud försvåra bankernas arbete utan attresultatet ens utifrån promemorians synsätt förbättras i motsvarande mån. Deavsedda förbättringarna skulle - utan dessa negativa verkningar - kunna uppnåspå annat sätt. Vid behov skulle sålunda kunna ske en mer omfattanderapportering till styrelsen och i de fall så anses önskvärt - en starkarekoncentration till styrelsen av praktiskt eller principiellt särskiltbetydelsefulla ärenden. år kritisk mot attpromemorieförslagen har lagts fram utan beskrivning och analys av rådandeförhållanden i bankväsendet som helhet. Särskilt den ifrågasatta kommunalarepresentationen i de privatägda affärsbankernas kontorsstyrelser kan påverkade grundläggande balans- och arbetsförhållandena inom banksektorn.Sparbanksföreningen avstyrker att departementspromemorian läggs till gmnd förlagstiftning utan att konsekvenserna därav för bankverksamheten i sin helhetutreds. Föreningen har däremot ingen erinran mot att offentlig styrelserepresentationinförs i . anser atl behovet av en utökad offentligrepresentation inte på elt övertygande sätt har motiverats i promemorian.Förbundet motsätter sig att offentliga styrelseledamöter tillsätts i föreningsbanksrörelsensaffärsbank Föreningsbankernas bank. Förenings-banksrörelsens regionalaföreningsbanker har genom sina aktieinnehav det dominerande inflytandet iFöreningsbankernas Bank. Denna utgör sålunda en integrerad del av den föreningsbankskooperativarörelsen med indirekt, representativt inflytande för de lokalaföreningsbankernas 260000 med- Prop.1975/76:53 19 Offentlig representation i ett kooperativt ägtföretag har inte tidigare ansetts erforderlig annat än i speciellasituationer. Under rörelsens uppbyggnadsskede fanns det sålunda statligrepresentation i dåvarande . Detta beroddeemellertid på att staten försett kassan med en grundfond. 1 samband med att grundfondenavvecklades upphörde även den offentliga representationen. Banken harutöver sin funktion som rörelsens centralbank endast en mycket begränsad,traditionell bankverksamhet och hart. ex. endast ett kontor. Vid tillkomstenår 1971 av systemet med offentlig styrelserepresentation i affärsbankernaansågs det uppenbariigen att det inte fanns någon anledning atl utnyttja rättenall utse offentliga styrelseledamöter i . Enligtförbundels mening har därefter inle något inträffat som gör del påkallat attompröva denna inställning. Treledamöter riksbanksfullmäktige har reserverat sig mot fullmäktiges besluttill remissyttrande. och kan inte biträda förslagen iföreliggande skick. De menar att förslagen innebär en så omfattande utvidgningav det nuvarande systemet med offentlig styrelserepresentation att det liggernära till hands att tala om elt helt nytt system. Enligt de båda reservanternaföreter promemorian brister som försvårar varje försök till granskning. Antaletkommunrepresentanter, som skall utses, kan inte förutses, då utredning saknasom hur många styrelser som avses verka inom flera kommuner. De kommunaltutsedda kan komma att bilda majoritet i en del styrelser. De föreslagna kommunrepresentanlema,som kommer att representera olika meningsriktningar inom en kommun, skall bl.a.tillvarata kommunens samhällsekonomiska intressen, sådana dessa uppfattas avdem själva. Det finns därvid en uppenbar risk för sammanblandning av olikaintressen. anser att del inte på grundval av materialet i promemorianär möjligt att bedöma de föreslagna åtgärdernas lämplighet och attriktlinjerna i promemorian inte oförändrade kan ligga till grund förbestämmelser om offentliga ledamöters representation och befogenheter. Fem reservanter inom kommunförbundets styrelse kan intebiträda att samhällsrepresentationen i affärsbankerna byggs ut till atl ävenomfatta medverkan på den regionala nivån samt deltagande i direktionsarbelet.Särskilt arbetet i direklionema är tidskrävande. 1 praktiken kommer det ickeall visa sig möjligl att lill detta arbete knyta personer med den kapacitetoch allmänna överblick, som de offentliga ledamöterna förutsätts besitta. Detursprungliga syftet med atl till bankstyrelsema knyta offentliga representanterkan sålunda inte tillgodoses. Reservanterna är vidare starkt tveksamma lill förslagelatl två offentliga representanter, utsedda av kommunfullmäktige, skall ingå ivarje lokal konlorsstyrelse. En ordning som innebär att särskilt valdakommunala representanter skulle ha att tillse all "samhällsekonomiskaöverväganden i ökande utsträckning" beaktas vid kreditprövningar innebär enliglreservanternas mening en sammanbiand- 1975/76: 53 20 ning av skilda intressen. De anser att behovet av denföreslagna ändringen inte är styrkt. JämtlandsFolkbank framhåller att någon offentlig styrelseledamot inte tillsatts i bankenpå grund av den mindre omfattningen av verksamheten. Banken har f. n. niokontor i och etl i . Sex av kontoren är belägna påorter med stagnerande expansion. Krediterna får vara högst 5.5 milj. kr. tillsamma låntagare och styrs därmed automatiskt till privatpersoner samt små ochmedelstora företag. Den övervägande delen av kreditgivningen avgörs avcentralstyrelsen vars ledamöter representerar såväl verksamhet somnäringslivet. Aktieägarnas antal är så stort som 4 000 och ingen får rösta förmer än 50 aktier.