prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — 4 Antallägenheter för vilka preliminära beslut om bostadslån tiU ombyggnad meddelats 19701975 122 5 Planeradeoch faktiska förändringar av den egentliga industrinsinvesteringar 19661976 125 Bil.1 Preliminär nationalbudget 16? 6 Planeradeoch faktiska förändringar av de borgerliga pri- märkommunemas och landstingens investeringar 1969 7 Lagervolymförändringartotalt och efter näringsgrenar 1972 1976 132 8:1 Statens inkomster och utgifter 19741976 136 2 Kommunemas inkomster och utgifter 19741976 138 3 Socialförsäkringssektorns(exkl. AUmänna pensionsfonden) inkomster ochutgifter 19741976 141 4 AUmänna pensionsfondens inkomster, utgifter ochplaceringar 19741976 142 5 Den offentiiga sektoms konsumtion ochinvesteringar 1974 1976 143 6 Den konsoliderade offentiiga sektorns (exkl. AUmänna pensionsfonden)inkomster och utgifter 19741976 144 7 Finanspolitiska effekter 1975 och 1976 148 9:1 Penningmängden hos allmänhetende tre första kvartalen 2 Bankernas likvida tillgångarde tre första kvartalen 1974 3 Kreditmarknaden de tre första kvartalen 1974 och1975 157 4 Statensbudgelutfall samt upplåningsformer de tre försia kvartalen 1974 och 1975 159 5 Bostadssektornsupplåning på kreditmarknaden de tre första kvartalen1974 och 1975 159 6 Vinstutvecklingen inom industrin 19691974 160 7 Självfinansieringen inom industrin 19691974 161 8 Näringslivetsupplåning på kreditmarknaden de tre första kvartalen1974 och 1975 161 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 168 2:1 Bmltonalionalproduktens utveckling i olika länder och län derområden 19661975 27 2 Industriproduktionen i vissa länder 19731975 30 3 Råvaruprisernas utveckling 19731975 32 4 Bylesbalansutvecklingen i vissa länder 19731975 34 3:1 Exportutvecklingen, totalt ochför vissa varugmpper 1969 5:1 Antal obesatta platser1971nov./dec. 2 Arbetslöshet och obesatta platser 1970nov./dec. 6:1 Hushållens disponibla inkomsteroch konsumtionsutgifter 7:1 Byggnads- ochmaskininvesteringar, totalt och uppdelat på 2 Investeringar i bostäder ochinom egentiig industri 1969 3 Investeringarinom egentiig industri, totalt och uppdelat på branscher 19691976 126 4 Totala industrins lagervolymförändringar 19631976 131 9:1 guld och valutor,valutabankernas tidsposition 2 Affärsbankernas uteståendekrediter till övriga ändamål 3 Penningsmängden hos allmänheten 19681975 154 4 Industrins Ukvidilelsutveckling 19691975 154 Enligt den för () gällandeinstruktionen åligger det RRV atlvarje år till regeringen avlämna en beräkning av statens inkomster för detkommande budgetåret, avsedd som underlag för inkomstberäkningen ibudgetpropositionen. 1 1975/76.1 saml. Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 2 RRV kommer i denna skrivelse att lägga fram etl förslagtill beräkning av statens inkomster för /77. Inledningsvislämnas en sammanfattning av tolalbudgetens utfall . Totalbudgetensutfall budgetåren 1970/711974/75 I tabellen nedan presenteras inkomster och utgifter pålolalbudgeten . Utgiftsökningarna har varit störreän inkomstökningarna. Tolalbudgetens underskott har därför vuxit under femårsperioden.UnderskoHel uppgick /71 till . Budgetåret1974/75 var det . Inkomsterna har påverkats kraftigt avskatteomläggningarna inkomståren 1971, 1973, 1974 och 1975. Den direkta skattenför fysiska personer har justerats nedåt. Med direkt skatt avses t. ex. skattpå inkomst och förmögenhet. Skallen erläggs direkt vid inkomstkällan av den somskall beskatias. Med indirekt skatt avses skatl på viss slags förbrukning. Somexempel kan nämnas mervärdeskatt-, sprit- och tobaksskatter. Hit hör ocksåarbetsgivaravgifter. Dessa skatter och avgifter inbetalas Totalbudgetens utfall budgetåren 1970/711974/75. 1970/71 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 Inkomster Driftbudgeten: Skatt på inkomst och förmö genhet samt socialförsäk ringsavgifter m. m................ ........ 18 441 19 772 18 266 20 957 28 091 Övrig skatt på inkomst, för mögenhet och rörelse 629 748 787 843 963 Automobilskattemedel 3 223 3 329 3 450 3 616 3 685 Allmän arbetsgivaravgift II 202 1944 3 086 4 555 5 360 Mervärdeskatt..................... ......... 9 088 11 626 13 096 13 930 14 681 Tullaroch acciser i övrigt .... 7 823 8 387 8 679 9 381 10 851 Uppbörd i statens verksam het och diverse inkomster.... I 534 1 794 2 Statens affärsverksfonder .. 573 680 814 950 834 Övriga kapitalfonder............ 1 864 2 023 2 435 2 827 3 317 Säger för driftbudgeten 44 378 50 303 52 647 59 133 70 022 övrigfinansiering ............... ........ 1259 1527 1 867 2 356 2 467 Summa mkomster 45 637 51830 54 513 61489 72 490 Utgifter Driftbudgeten (exkl avskriv ningsanslag).......................... 41240 47 992 53 475 62 746 73 853 Investeringsanslag ............. 7 413 7 578 7 719 8 182 9 061 Ökningav rörUga krediter.. - 384 73 476 47. Summa utgifter 48 269 55 497 60 718 70 881 83187 Totalbudgetsaldo -2 632 -3 667 -6 205 -9 393 -10 698 vanligeninte av den slutlige konsumenten. Den indirekta skallen erläggs tidigarei produktionsledet. Sänkningen i dendirekta skallen den senasie femårsperioden har finansierats med höjningar avde indirekta skatterna. Sänkningen av den direktaskatten från finansierades med bl. a. höjd mervärdeskatt.En höjning av den allmänna arbetsgivaravgiften från från till finansierade en nysänkning av den statiiga inkomstskatten från samma lidpunkt. Deersattes med en socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen somdebiteras arbetsgivaren. Ar 1975 gjordes en motsvarande omläggning av lönlagarnas sjukförsäkringsavgifter. Socialförsäkringsavgiflernalill folkpensioneringen och till allmänna sjukförsäkringen redovisas på sammatitel som tidigare motsvarande löntagarav-giflernämligen på titeln skatt på inkomst och förmögenhet saml socialförsäkringsavgifterm. Titeln innehåller således både direkta och indirekta skatter.Mervärdeskattens tillväxt dämpades budgetåren 1973/74 och 1974/75 av återbetalningar av s. k. byggmomssamt av den tillfälliga sänkningen av mervärdeskatten från den 1 apriltill . En närmareredogörelse för utvecklingen av statens inkomster och utgifter lämnas iRRVs publikation "Statens finanser 1975". I tabellen nedan redovisas statens totalainkomster fördelade enligt en realekonomisk gruppering. Förutom de direktaoch indirekta skatterna ingår statensinkomster av kapital och rörelse. Dessa består av bl. a. de inlevereradeöverskollen från affärsverken och vissa ränteinkomster av statligkreditgivning. Under rubriken avgifter och bidrag redovisas främst avgifter förolika tjänster som statliga institutioner tillhandahåller. Avgifterna skallnormall läcka statens kostnader för att producera tjänsterna. I övriga inkomster ingår huvudsakligen övrig finansiering. Av tabeUen framgår hur de indirekta skatterna vuxiti betydelse . Den slagnation i andelstillväxtensom kan noteras del senasie budgetåret sammanhänger med de tidigarenämnda reduceringarna av mervärdeskatten . Utfalletav statens totala inkomster budgetåren 1970/71 1974/75. Prop, 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen Totalbudgeten 1974/75 Milj. kr. komst (+) Skatter, avgifter, m. m. Skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. Övriga skatter på ink., förra, och rörelse Tullar och acciser: Skatt på malt- och läskedrycker övriga tullar och acciser Uppbörd i statens verksamhet Inkomster av statens kapitalfonder Fonden för statens aktier C. Kapitalbudgetens inkomster Avskrivningsmedel och övriga kapital- medel inom fonderna: Meratgift (4-) A. Utgiftsanslag: I. Kungl. och dess verk m. m. B. övrig medelsförbrukning: (-137) ökad disposition av rörliga Totalbudgetens utfall /75 Utfallet av lolalbudgeten för /75i förhållande till i statsbudget och tilläggsbudgeter upptagna belopp framgårav sammanställningen på s. 45. Totalbudgeten visar ett underskoll av10 698 milj. kr. Utgifterna uppgår lill 83 187 milj. kr. och inkomsterna lill72 490 milj. kr. Inkomsterna består av driftbudgetens inkomster, 70 022 milj. kr., och övrig finansiering, 2 467 milj.kr. i form av dels avskrivningar och övriga kapitalmedel inom fonderna, delsövrig kapilalåterbetalning. På utgiftssidanupptas alla utgiftsanslag för de olika huvudtitlarna (departementsområdena)oberoende av om de består av utgifter för driftbudgeteneller investeringar. Riksgäldsfondens underskott redovisas härvid som ensärskild huvudtitel. Utgifterna på driftbudgetens anslag för avskrivning av nya kapitalinvesteringar ochoreglerade kapitalmedelsförluster upptas inte på totalbudgeten. Dessaanslag innebär endast en överföring avutgifter mellan driftbudgeten och kapitalbudgelen. De påverkar såledesinle totalbudgetens omslutning. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 6 På Utgiftssidan anges vidare den medelsförbrukning, somberäknats i övrigt, nämligen i förekommande fall i form av minskadeanslagsbehållningar och ökad disposition av rörliga krediter. Utgifterna påreservationsanslag och investeringsanslag ingår i redovisade belopp. Förändringarnai anslagsbehållningarna kan därför inte härutöver upptas som en särskild post iredovisningen. Inom parentes anges emellertid det belopp som svarar mol den islatsbudgeten beräknade förändringen av anslagsbehållningarna. Motsvarandesammanställningar och kommentarer lill dessa publiceras månalUgen under dellöpande budgetåret av RRV i de s. k. budgetprognoserna. I bilaga B redovisas en sammanstäUning över detberäknade utfallet av driftbudgetens inkomster för /76.Beräkningen bygger till viss del på uppgifter som RRV infordrat från berördamyndigheler. Enligt denna beräkning skulle irikomsltitlarna på driftbudgeten geen inkomst av 86 257 milj. kr., mot i statsbudgeten beräknat 82 453 milj. kr. Inkomsterna på titeln skatt på inkomst och förmögenhetsamt socialförsäkringsavgifter m. m. beräknas nu översliga det i statsbudgetenupptagna beloppet med 4 300 milj. kr. Detta beror främst på alt löntagarnasinkomstutveckling enligt vad som är känt väntas blibetydligt högre än som antogs i de tidigare kalkylerna. Dessa gjordes före detalt de centrala avtalsförhandlingarna hade avslutats . Blandövriga inkomsttitlar räknas med högre inkomster än i statsbudgeten förbensinskatt med 57 milj. kr., allmän arbetsgivaravgift med 200 milj. kr.,tobaksskatt med 116 milj. kr., spritskatt med 50 milj. kr. och för skatt påmalt- och läskedrycker med 115 milj. kr. Högre inkomster räknas även förpensionsmedel med 197 milj. kr. och med 72 mUj. Lägreinkomster än i statsbudgeten räknas för bl. a. mervärdeskatt med 1 100 milj.kr. och för energiskatt med 433 milj. kr. Utvecklingenav skatteunderlaget verksamhetsåren 19691974 För atl kunna bedöma den framtida utvecklingen avstatens inkomster är det av stor betydelse att analysera förändringarna avfysiska och juridiska personers inkomster. Här görs därför försl en återblickpå utvecklingen av dessa inkomster, sådana de kommer till uttryck itaxe-ringssiatistiken. Utvecklingen av inkomster och avdrag från olikaförvärvskällor vid laxeringen till statlig inkomstskatt redovisas i tabellen pås. Av tabellen framgår utfallet vid de senaste sex taxeringarna. Nämnda tabell visar att den sammanräknadenettoinkomsten för fysiska personer m. fl. till största delen, , består avinkomst av tjänst Därnäst i betydelse kommer inkomst av rörelse med drygt 4 %och inkomst av kapital med . Inkomst av tjänst har ökat kraftigt under den itabeUen redovisade sexårsperioden. Betydande avtalsmässiga lönelyflningar iförening med löneglidning och ökal antal arbetstimmar har medfört enkraftig stegring av lönesumman . För inkomst av tjänst redovisasen genomsnittlig inkomstökning på 11,7 %mellan 1969 och 1974. Vid jämförelse mellan åren måste observeras alldeklaralionspliktgränsen höjdes mellan åren1970 och 1971 från . slopadesdeklarationsplikten för folkpensionärernas kommunala bostadstillägg. Del kanantas ha reducerat inkomst av tjänst med mellan en halv och en procent. Fr. o. m. 1973 årstaxering reducerades deklarationsplikten ylterligare. Pensionärer som harenbart folkpension (inkl. pensionstillskott) och små sidoinkomster behöver intelängre deklarera. Sidoinkomsterna får uppgåtill högst . för ensamstående och . Eftersom dessapensionärer tidigare generellt beviljats extra avdrag motsvarandeextrainkomsterna var deras beskattningsbara inkomst lika med noU både för 1971och 1972. Den totala statliga eller kommunala skatten har således intepåverkals av förskjutningen i deklaralionspliklen. Ser man däremot på inkomstav tjänst ökade den med endasi mellanåren 1971 och 1972. Inkluderas även de ovannämnda pensionärernasinkomster skulle inkomst av tjänst ha varit ca 1 200 milj. kr. eller högreår 1972 enligt en uppskattning av . Mellan åren 1972och ökade inkomst av tjänst . Den kraftiga ökningen av inkomst avtjänst mellan inkomståren 1973 och 1974 på20,beror lill slor del, , på att vissa ersättningar vid sjukdomoch arbetslöshet är skattepliktiga fr. o. m. . Ersättningarna redovisas som inkomster under respektiveförvärvskälla. Inkomst avjordbruksfastighet har uppvisat måttliga förändringar åren 19691972. MeUanåren 1972 och ökade inkomsterna och mellan åren 1973 och 1974ökade de med . Det kan påpekas att antalet inkomsttagare med inkomstav jordbruksfastighet visat en fortgående minskning. Inkomst av kapital visar stora variationer underden redovisade perioden. Det är framför allt förändringar av räntenivånsom orsakat delta. Verksamhetsåren 1971 och 1972 sjönk inkomst av kapital tiUföljd av den successivt sänkta räntenivån. Med höjningen av räntenivån 1973 och ökade kapitalinkomsterna. Ökningen19731974 uppgick till 32,. Avdragen förunderskott i förvärvskälla har visat en fortgående ökning under hela den itabellen redovisade perioden. Den största posten bland dessa är underskott avannan fastighet dvs. de underskott som uppkommer för villor och fritidshus pågrund av ränteavdragen. Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 4-4-4- ++ 4- 4-4- Ov Tt ri O r-_ to r- _ t-- r<1 »M tH 00'00" 00' o_ovo_ rToo-ö" t--'o t- 4-4-+ + I + ++ ++ I + so r ' th r--'1'oC ocT oT - (N ov n oo_ Ov_ CN Ov' . + + + I + ++ + + >-ov'o''~o' 00 d\as + + + + CN CN M - I + + 4- + n_ O O Ov_ oj 00_ CN Ov_ ,-1 ov"r-r>lov ,-r -rS r- vo" I + I 4- I +1 I 1 CNCN CN VO_ C) r-'vd".o\ i-T + I + I + o"" r-T rT_ vo », 00 Ov* r-'in" 1' I/f ,, fo' cn' in" r- (-ir~-Ttv-iH O r- r< cl 00 fO (N ln 10 Tt IO m c o*r-* c-" oT CO -a- Ov vo ln 00 o o"oo"in'cn'' 00' 00 vo CO CN o Tt f. Ov m *H m - O fo * m 00 00 e vo vn Tt »T t-- c. 00 r-l CN m 00 C«1 Ov Tt t-- Ov*m"Tt'oo' vf Tt CN Ov -< C) *ovTt_,.r, » l--'vo*oo*' .» -.a- ri ro n in vo_ 00' m' ov" 00 -»a- O ro _ C ca c ii 2 >.SJ E ca « 3*- _ 00 vo m «"* o" ©"fC 00 * M Ov VO f *oo \o"r?in" 00 + + I + I + t- f») /! + + I++ + vo_o,.r-; -H in vo fS 0\ m r) -H ©'rvo"rf +++ +++ ++ ++++ o\ oo_ tntn Ov' vo* vo" 000 CN ve 1/-1 (- 0 en m 10 vo vo <»l CN CN 0\ Co Ov -1 vo 1 rTin" Ov y-i V"J VI oo_r_ vt -; r-vo vo_ov_ rfov" vo vo o\ ov 00 F.( m (S v, m 0 * ri 00 I-"O CN d r 00 lo r- w> 00 10 ro VO O CO O >rt vo'* "OCN "O 2'||| a > =ä o S 2 °-o « ; E 2.S S a + + + ++ + + + m Tt r- _ r-Ov ov vo ov Ttm CN Ö Cl fO Cl VO_Tt _ O_i/l,oo oo'in"cr Tt'Ov" +++ ++ + ++ + + + + Ov_Tt Tt +++ +I+ ++++!+ Tt_ov_ov --.'~-. "I. CN I- vo 00 o ao V-r-r-H* CN*Ov" ri Tt"o" O*o'vo" «" CN -H -T H W.i + + + + + + >" _ i- r- _ r- Ov ov -fl'oo" m CN ov CN + + + + + ++ 4- >n_oo_ in*ov' c in oo CO f* in'-H'crco" oT CN I + I I 1 '*l°°. c4'ro"in'o' wT i' II + I CN u-l o CJ 00'0'oCvo' 0 + II + + VO in "® Tt 0" Tt cN_ Ov Tt_ r-_ CN '[-'ocfov' r-- t CO 00 CN CN in"T vo 00" r-" oc" OBro_vo_ o" 00" 00* o\ r- CN O q, o o" Cl" t- + I + 4-+ + I + I + r-ov"T v-i Tf ln in in in oo o VI ov ov O r- r-l r; Tt r- ov CN rll-- ro CN o'00" vo"r* oT r-- *_ t--"r--" ov ve , ve CN"t-Tf O* ro* 0*10" uf t-- Cl VI CN + + I ++ + rN o o ov ov r~ VIrt o "-1 vo 00 ro'vD"o'Tt* ? .a- CO ro VO t; CN_0<»_ CO_00_ w vo (N v-itr CO V-l ov -H - o T Ov_CN_ v-Too" VI vo O Ov'v CO C-.I 00t- -< 00 t-- VO ,-1 CO_Ov_ 1M_ ocTrfro ov « vo Cl s v-i ao (N 00 O 00 o VI CN ro VI r ro ro_« _ O ov"ro"vo' r-T r o Tt (N 00 r- "O. - vo vo t--vo VI Ov"00*CN*" ja CN Ov -" 00 CNcNroin2 -iCS -; CN 00 VO ..ro t** -H*ov'rN" foT rf v-i 10 ov Tt Tt o CN t~ ro vo CN vo oIH VD ve_ r-"©" ö"o*' vo Tt V-lOv CN vo Tt t VI rH ro 00 « m vo CN Tt S as ' iq :2 2 s JS v-l v-l 00 00 v-l ro ov ro VI Tt Kl CN r~ O o CN o vo ro CN 1 Ov -H Ov ro ro --< O ro ro«t-_ 00_ Ov"'»'Ov" r- CO C-- in ro ov Tt Tt Tt Ov CN 00 -fl vo oo"v-r 5S l-_CN_ooro_ o »n"r4'vo'oC Tf CN * m 0\ CN 2 ao'C p S.0 S =P s ca g 2 E ca -' w E fe-s < (2 00 00 0000 CO r-*c3v'o* Tt"-fl" Tf r- Tt fo 00 -fl »n -fl r- 00 VD r-. VI tN -H E|§£S?-a j .2, ca ii a Tt Kl r-- ao Ov* >e* -fl* 2* 00.1 r- v-l ,1 v-l VI E ti 00 E !2 a fe - .i to eo a s a 2III ca -: « Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 10 bromsningenav ökningstakten rnellan beror sannolikt främst på densänkta räntenivån . På motsvarande sätt kan ökningen åren 19731974huvudsakligen tillskrivas den suceessivt höjda räntenivån. De allmänna avdragen utgjordes fram t. o. m. 1970 lillstörre delen av kommunalskatt. Därnäst i betydelse kommer försäkringsavdrag avolika slag och yrkesarbetande föräldrars försvärvsavdrag. Som framgår av tabellenhar del sammanlagda beloppet av allmänna avdrag m. m. för fysiska personerökat oavbrutet 19691974 frånsett då kommunalskal-teavdragel slopades 1971. Vad angår aktiebolagens inkomster, lämnar tabellen pås. 89 vissa upplysningar. Av denna framgår bl. a. all inkomst av rörelse m. m.naturligt nog är den helt dominerande inkomstkällan. Tabellen visar också,alt, lill följd av under vissa år ganska betydande förändringar i deavdragsgilla kommunalskatternas belopp, utvecklingen av nettoinkomst ochtaxerad inkomst icke är helt parallell. Det kan i detta sammanhang påpekas,att bolagen i betydande ulslräckning utnyttjat möjligheterna att göraavdragsgilla avsättningar till investeringsfonder för konjunkturutjämning. Vid1972, 1973 och taxering fanns dessutom möjligheten att vid denstatliga taxeringen utnyttja ell särskilt avdrag för investeringar. Mellan inkomståren 1973 och 1974 minskade aktiebolagensstatligt taxerade inkomster främst till följd av de obligatoriska avdragsgillaavsättningarna till arbetsmiljöfonden och särskilda investeringsfonden. RRV utför en urvalsundersökningavseende fysiska personers självdeklarationer i syfte att skapa säkrareunderlag för en prognosering av statens inkomster av skatt på inkomst oehförmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. Undersökningarna används ävenför att beräkna effekterna av ändringar i skattesystemet. Materialet omfattar iår ca 20 000 personer av de ca 5,5 miljoner inkomsttagare som avlämnat allmänsjälvdeklaration vid taxering. Urvalet är etl s. k. stratifierat urvaldär slratifieringen gjorts efter variabeln "lill statlig skattbeskattningsbar inkomst". För var och en av de utvalda personerna finns fyraslags uppgifter, nämligen överförda, excerperade, genererade och prognoseradeuppgifter. Överförda uppgifter kommer från taxeringsband.Dessa uppgifter förekommer i den officiella taxeringsstalisli-ken. Excerperadeuppgifter är kompletterande uppgifier som RRV via de lokala skattemyndigheternainsamlar från de utvalda personernas deklarationer. På basis av överförda ochexcerperade uppgifier är det möjligt att beräkna genererade uppgifter. Bilaga 2 inkomstberäkning 11 förda skatter och avgifter.Prognoserade uppgifter, slutligen, erhålls genom atl överförda och excerperadeuppgifter framskrivs erforderligt antalår. Framskrivningen sker som regel genom procentuella påslag på föregåendeårs värden på inkomster, underskott och avdrag. Med hjälp av dessa beräknas beskattningsunderlaget förvarje individ i urvalet. Det används tillsammans med skatteskalor,avgiftssatser, utdebitering m. m. för atl beräkna de slutligtpåförda skatterna för prognosåren. I tabellennedan har sammanställts resultaten av undersökning . I tabellen anges först RRVs estimat för de olika variablerna inklusive noll-taxerade,dvs. inklusive sådana personer som inte påförts skatter eller avgifter.Därefter anges osäkerhetsmarginalerna för urvalet i form av etl 95 %konfidensintervall. Taxeringsutfallet enligt iföljande kolumn har korrigerats ochinnehåller inte dödsbon och familjestiftelser. I de två sista kolumnernavisas dels differensen mellan RRVs estimat och laxeringsul-fallet, dels angesom denna skillnad är signifikant, dvs. större än vad som kan förklaras avslumpfel. Taxeringentill statlig och kommunalinkomstskatt för fysiska personer vid taxering (milj. Taxering till statlig inkomstskatt Inkomst av annan fastighet Inkomst av tjänst (överförd) Inkomst av tjänst (excerperad) summa intäkter under E summa avdrag under E Inkomst av tillfällig förvärvsverk- Sammanräknad inkomst, statiigt (excerp.) Underskott i förvärvskälla. Underskott på annan fastighet Allmänna avdrag, statligt Allmänna avdrag, statligt (excerp.) Prop.1975/76:100 Bilagal Finansplanen 12 ±23 ±367 ±174 ±220 160 143 12 748 avdrag Förlustavdrag, statligt Till statlig skatttaxerad inkomst Grundavdrag, statligt Extra avdrag, statligt Avrundning Tillstatlig skatt beskattningsbar inkomst Beskattningsbar A-inkomst BeskattningsbarB-inkomst Ta.xering till inkomstskatt Sammanräknad inkomst, kommunalt Allmänna avdrag, kommunalt avdrag, kommunalt Förlustavdrag, kommunaltGarantibelopp för fastighet i hemortskommunen Till skatt taxerad inkomst (inkl. utboinkomst) Grundavdrag, kommunaltExtra avdrag, kommunalt Avrundning Till skatt beskattningsbar inkomst (inkl. utboinkomst) 128 021 ±209 128016 +5 nej Taxering till statlig förmögenhetsskatt Skattepliktig förmögenhet Beskattningsbar förmögenhet skatt på skattepliktiga förmåner Slutligt påförd skatt efter skattereduktion 54 199 - ±163 ' Vid generering av sjukförsäkringsavgift förföretagare har RRV tvingats göra schabloniserade antaganden om karenstidenslängd. Bilaga 2 inkomstberäkning 13 Utvecklingav skatteunderlaget verksamhetsåren 1975,1976 och 1977 Den allmänna inkomslulvecklingen är av avgörandebetydelse för de direkta skatternas utveckling. Den påverkar också de indirektaskatterna liksom de statliga affärsverkens inkomster. Närmastföljer en redovisning av de förutsällningar som gäller för beräkningarna avskatteunderlagets utveckling . Särskilda kalkylergörs för å ena sidan fysiska personer och å andra sidan aktiebolag. Som framgår av sammanställningen på s. 89 bestämsutvecklingen av skatteunderlaget för fysiska personer främst av förändringarnai inkomst av tjänst, dvs. huvudsakligen av löneutvecklingen. Förändringarna iden totala lönesumman påverkas dels av avtalsuppgörelserna mellanarbetsmarknadens parter, dels av ändringen av den totala sysselsättningen ilandet, dels av den s. k. löneglidningen dvs. Utfallet av de centrala avtalsförhandlingarna våren1975 blev betydligt större än vad som antogs i RRVs senaste beräkningar i mars1975. Den avtalsmässiga löneökningen beräknas nuuppgå till . Av ökningen beräknasavtalen svara för . Enligt statisliska centralbyrånsarbetskraftsundersökningar () har sysselsättningen fortsatt att stiga underandra och . Ökningen (t. o. m. ) är igenomsnitt 107 000 personer eller jämfört med under år 1974.Antalet arbetstimmar för anställda har ökal under samma period.Arbetslösheten enligt har legal under motsvarande värdenförra året. Det genomsnittliga arbetslöshetstalet för de tio försia månaderna1975 uppgår till mot . Den statistiskainformationen om arbetsmarknadsläget är dock inte entydig. Enligl dennäringsvisa korl-tidsstatistik som också görs av tycksantalet anställda arbetare ha sjunkit . Detföreligger således en viss osäkerhet vid bedömningen av arbetsmarknadsläget år1975 och därmed också för framtidsutsikterna för . Konjunkturinstitutel räknar i sin höstrapporl med atlproduktionsuppgången 19751976 inom industri och handel skall stanna vid ettpar procent. Inom byggnadssektorn förutses en i stort sett oförändrad produktion.Trots en viss sysselsättningsökning inom den offentUga sektorn 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 14 förutses den totalasysselsättningen räknat i antal timmar minska med ungefär en procentenhet . Man räknar i konjunkturinstitutetshöstrapporl med en ökning av produktiviteten med .