prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Ny- eller tillbyggnad av telefonslationsbyggnadér avsessålunda bli påbörjade i , , , , Siockholm, Sävastoch varjämte ett antal mindre objekl kan påbörjas. För investeringar itelefonstationsbyggnader har upplagils totalt ca 33 milj. kr. och förarbetscentraler totalt ca 35 milj. kr. Igångsättningav arbetscentraler planeras i , , ,, , , , , , , ,; , , , , , , ,, , , , samt . Enstrukturomvandling av förrådsverksamheten inom från ettmulliförrådssystem med 21 likvärdiga förråd över hela landet till etl centralförråd kombinerat med 21 lokalförrådmed anpassat sortiment beräknas ge verket betydande vinster genom reduceradelagervärden. En huvudplan för denna omläggning har upprättats som förutsätteratl byggandet av det beslutade centralförrådet i igångsattes snarastmöjligt. Innan huvudplanen helt kan realiseras, förutsattes vidare att vissalokalförråd nybygges beroende på all på de aktuella platserna inuläget förhyr mindre lämpliga lokaler eller att berörda kommuner har önskemålom alt förråden på vissa orter flyttas från nuvarande tomter. Berörda plalserär , (), (), ; Bålsla ochLinaberg (), , () och . När det gällerinvesteringar i förrådsanläggningar /77 planeras således start av byggnader i ,, och ; För investeringar iförråd har upptagils ett belopp av totalt ca 32 milj. kr. Den i sammanställningen angivna poslen Telefon-och fjärrskriftanläggningar m. m. har beräknats med hänsyn tilletableringen av ett allmänt datanät samt lill anskaffningen av vissaanlennanläggningar för radiosändningar tUl ullandel. Den mest expansiva rörelsegrenen inom televerketär datakommunikation över telefonnätet. nät, sombyggts upp för ell helt annat ändamål, innebär härvid vissa begränsningar ochandra nackdelar vilket föranlett verket' alt bygga upp och pröva ell separatnät för enbart datakommunikation; Erfarenheterna av detla provnät är goda ochvisar att angivna nackdelar kan elimineras genom ell separat dalanät. Ettsådant erbjuder Också fördelar för såväl dalaanvändare som och gerdessutom möjligheter till ökad säkerhet vad gäller obehörig dataåtkomst.Televerket avser därför all under de när- Prop.1975/76:100 Bilaga 8 252 måsteåren etablera ett allmänt separat datanät, vilket beräknas kunna tas i bruk påkommersieU basis fr. o. m. . För /77 har jag beräknat 4 milj. kr. Hela nätet kostar i utbyggt skick ca 70 milj. kr. och avses helt bliutnyttjat på kommersiell basis. Planeringsarbetet utförs på elt sådant sättatt datanätet skall kunna anslutas till motsvarande internationellanät. Det kommer därför att utformas enligt internationell standard. Jagfömtsätter dock i enlighet med uttalande (i anledning av motion1975: 584 ang. anslutning av planerade datanät tiU utiändskadatanät), /76: 1, och med hänvisning till datainspektionens yttrandeöver verkets anslagsframställning att någon anslutning till utländska datanätinte sker förrän , datainspektionen samt övriga intressenter isamarbete utarbetat ett system för att motverka de eventuella risker frånintegritets- och säkerhetssynpunkter som kan uppkomma vid användning av det nyanätet. I avvaktan på att dessa frågor får sin lösning ser jag dock inga hinderför att på det nationella planet utnyttja alla de möjligheter som ett allmäntdatanät erbjuder. I fråga om antennanläggningar för radiosändningar tillutlandet har jag beräknat 1 milj. kr. för påbörjandet av en antennanläggning. Beloppet för försvarsberedskap avser investeringar iförsvarsbered-skapsaidäggningar vid , vUka i enlighet med vad somskett bör avskrivas . Chefen för finansdepartementetförordar därför denna dag ett avskrivningsanslag på driftbudgeten av 6 milj.kr. För diverse mindre samt oförutsedda investeringsändamålberäknar jag 3 mUj. för nästa budgetår. Anslaget till teleanläggningar m. m. bör som hittillsberäknas med hänsyn till att en marginal ulöver investeringsramen bör finnasför att möjliggöra en av konjunkturmässiga eller andra skäl påkallad ökning avmedelsförbrukningen. Med hänsyn tUl vad jäg således anfört förordar jag attmedel för nästa budgetår anvisas enligt följande anslagsberäkning. Beräknadmedelsförbrukning /77 825,0 Avgårberäknad ingående behållning 80,4 Erforderligtanslag /77 827,1 Den av mig förordade investeringsramen avses möjliggöraför att möta den väntade efterfrågeutvecklingen och dessutom skapaföratsättningar för en ytterligare förbättring av service gentemotallmänheten. Genomen intensiv ralionaliseringsverksamhel bedriven av 1975/76:100 Bilaga 8 253 ledning under aktiv medverkan avpersonalen och utan att någon generell höjning av verkets taxor behövttillgripas kunde verket för /75 redovisa ett överskott av ca180 milj. kr. efter alt bl. a. ha gjort särskUda av- och nedskrivningar ikonsolideringssyfte. Överskottet för /74 var ca 158 milj. kr. har genomfört den omorganisationvarom slatsmaktema beslutat (prop. 1973: 171, : 26, rskr 1973:335 samt Kungl. Maj:ts beslut ). Målet för omorganisa-tionsarbelet har varit alt åstadkomma eneffektivisering av verksamhet genom en långtgående decentraliseringoch delegering av arbetsuppgifter och ansvar tiU det lokala planet ikombination med ett effektivt styrsystem. Att tUl fullo uppfylla dettamål förutsätter fortsalt arbete med vidareutveckling av organisationen. I den nya organisationenhar på central nivå inrättats bl. a. funktionella staber för adminislration,ekonomi saml teknisk ulveckling m. m., en rationaliseringsavdelning samtresultatenheter dels för de två rörelsegrenarna telefon och datakommunikation,dels för planeringen av telenätet. De nuvarandeteleområdena har bibehåUits med i huvudsak oförändrad verksamhet. Teleområdenaär i den nya organisationen resultatenheterdirekt underställda generaldirektören. TUl dessa enheter har påbörjats endelegering och decentralisering av beslutsbefogenheter och arbetsuppgifter. Enöversyn av verksamheten inom teleområdena igångsattes i mitten av 1974och den slutliga utformningen av organisationen vid teleområdena kommer att skei olika etapper . Regionalt harinrättats fyra regionkontor. I huvudsak är regionkontorens uppgifter att delsutöva en ledningsfunktion i frågor där verkschefen finner det lämpligt attdelegera ansvar och befogenheter till regional nivå, dels fungera somkonsult/serviceorgan i sådana frågor, där det inte finns resurser på lokalnivå. Vidare har såsomlandsomfattande resultatenheter direkl underställda generaldirektören inrättats en byggnadsdivision, enmaleriel-division, en radiodivision och en industridivision (). Televerketsbudget- och redovisningssystem utgör basen i det ekonomiska styrsystemet förresultatenhetsorganisationen. Systemet är baseratpå enskilda chefsavsnitt, vilket innebär att samtliga nivåer genom budgelerings-och uppföljningsarbete deltager i verkets ekonomiska planering och kontroll ochdärmed även är delaktiga i ansvaret för att verksamhetenbedrivs i överensstämmelse med verkets övergripande målsättningar. Den 18 september1975 har regeringen utfärdat förordning om försöksverksamhet med förvallningsdemokrati i , varigenom be-slulsföraföretagsnämnder och nämndutskott med representanter för 1975/76:100 Bilaga 8 254 personalen inrättats på samlliga nivåer inom verkel. Den av mig förordadeinvesteringsramen för budgetårel 1976/77 innebäralt verkets investeringskostnader täcks av avskrivningsmedel och därförinte kommer att kräva något kapitaltillskott från statsverket i form avinvesteringsbemyndigande. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillTeleanläggningar tn. m. för /77 anvisa elt investeringsanslagav . 1975/76:100 Bilaga 8 Kommunikationsdepartementet255 Av balansräkningenper för framgår all bmltovärdet avtillgångarna uppgår till sammanlagt 11 122 milj. kr. Efler avdrag avackumulerade avskrivningar på anläggningarnas anskaffningsvärde uppgår tillgångarna tiU 5 357 milj. kr. Av deUa nettovärdeutgörs 4 441 mUj. Inom affärsbane-nätet fördelasanläggnmgstillgångama med 1 736 milj. kr. på fast egendom, 1 737 milj. kr. påmllande materiel, 104 milj. kr. på tågfärjor och bussar och 87 mUj. påinventarier samt inom det ersättningsberättigade bannätet med 139 mUj. påfast egendom och 11 milj. kr. Värdet av anläggningar underarbete uppgår till 561 mUj. Återstoden avser poster av finansiell natur.Utöver ovannämnda avskrivningar redovisas ackumulerade kolleklivaavskrivningar på skillnaden mellanåteranskaffningsvärde och anskaffningsvärde om sammanlagt 2 252 mUj.kr. Det i SJ investerade statskapitalet uppgick den30 till 1 926 milj. kr. Under /75 harkapitalbehållningen på SJ:s fond ökat med 52 milj. kr. Driftöverskottet /75 utgjorde 134 milj. kr., vilket i det närmaste innebär fullförräntning enligt statens normalränta av statskapitalet. I skrivelse och i anslutningdärtill lämnad komplettering har hemställt ominvesteringsanslag för /77. 1974/75 8 814 000 452 800 000 422 290 000 1975/76 39 324 000 488 700 000 '485 900 000 1976/77 42 124 000 908 976 000 870 000 000 föredraganden 42 124 000 524 700 000 515 300 000 'Preliminärt belopp inkl. tidigarelagda investeringar om 5,9 milj. kr. Utvecklingen av statens järnvägars rörelse m. m. UtvecklingenavSJ:s godstrafik har under en långföljd av år kännetecknats av en trendmässig ökning. Under de senasie 20 årenhar 1975/76:100 Bilaga 8 Kommunikationsdepartementet256 godstransportarbetet mer änfördubblats. Ökningen har tilltagit och uppgick meUan åren 1960och 1974 tUl i genomsnitt . Godstrafiken har ökat mera mätt itonkm än i lon, vilkel innebär attmedellransportiängden har tiUtagit. Detta beror bl. a. på en växandeandel gods till och från kontinenten, vilket transporteras i genomsnitt längresträckor inom landet än gods i inländsk trafik. Ullands-godsels andel avgodstransporlarbelel uppgick lill . Den godakonjunktur som rådde under större delen av medförde en uppgång i SJ:sgodstrafik i ton och i tonkm. Nästan hela ökningen föll på de treförsta kvartalen. upphörde ökningen som följd av den vikandeIransportkonjunklu-ren. Godstrafikenomfattade 69,1 milj. ton . Transportarbetet uppgick till 18,5miljarder tonkm. Härav utgjordes 18 miljarder tonkm av vagnslaslgods och restenav styckegods. Vagnslastgodstrafikens utveckling under år 1974avspeglade det allmänna konjunkturmönstrel. Den positiva utvecklingenbars främst upp av transporter av , järn och stål samtverkstadsprodukter. Inom skogssektorn var utvecklingen splittrad med ökningarför massa och papper samt vissa träråvaror, medan transporterna av sågadeträvaror gick tillbaka, inte minst i den internationella trafiken.Oljetransportema minskade också. Vagnslasttrafikenmed utlandet (exkl. malm) ökade mer- än den inländska trafiken.SkiUnadema i ökningstal blev dock mindre . Efler har vagnslastlrafikensomfatining minskat som följd av konjunkturavmattningen främst inomskogssektorn. Den krafligt minskade efterfrågan från utiandet på svenskaskogsprodukter samt en uppgång av massavedstransporter från på gmnd avstormfällning har medfört att den ankommande trafiken från utiandet har ökatsin andel av ullandstrafiken. svarade den ankommande trafiken överfärjeledema för av den överförda godsmängden. Slyckegodstrafikenutvecklades positivt under inflytande av den i stort sett godatransportkonjunkluren . bars ökningen upp avfraklstyckegods och expressgods. Konjunkturavmattningen har medfört enomsvängning av trafikutvecklingeii under år 1975.Nedgången av paket- och ilslyckegods, har fortsatt. Det utländskastyckegodset har imder senare år minskat till ca och svarar därmedför en sjunkande andel av den totala kvantiteten styckegods vid slutdrygt . Den tidigare nämndaökade andelen ankommande vagnslasttrafik från utlandet har medfört atttillgången på såväl svenska som utländska vagnar har ökat tillfälligt.Samtidigt har konjunkturavmattningen mins- Prop.1975/76:100 Bilaga 8 257 katefterfrågan på vagnar. Sådana tillfälliga variationer i vagnlillgång ochvagneflerfrågan kan dock inte läggas till grund för investeringsplaneringen,som måste baseras på trafikeflerfrågans förväntade Irendmäs-siga ulveckling ochden eftersträvade inriktningen av företagels marknadsföring. Med ulgångspunkt i tillgängliga prognoser omproduktionsutvecklingen inom landet, utrikeshandelns ulveckling m. m. har SJberäknat all företagels loiala godslransportarbele bör kunna öka trendmässiglmed . Liksom tidigare kommer en stor del av ökningen atl avseullandsgods. Beräkningarna har baserats på anlagandel om en i stort settoförändrad trafikpolitik i fråga om järnvägstrafiken och SJ:s möjligheter påIransporlmarknaden. Den positiva utvecklingen av SJ:s persontrafik på järnväg sedan sommaren1973 fortsatte och förstärktes . Anlalet resor ökade under år1974 med 8,5 miljoner lill 66,6 miljoner resor. Personlransportarbetet stegmed drygt 800 miljoner personkm till 5,3 miljarder, en ökning med nära 20 %från föregående år. Uppgången är avsevärt slörre än de normala konjunkturellavariationerna. Man måste gå tillbaka ända för alt finna etl högretal för person-transportarbetet. Utvecklingen får ses mol bakgrund av bl. a.den starka konsumlionskonjunkluren, de höjda energipriserna saml SJ:s marknadsföringsåtgärder,bl. a. i form av ökat anlal fjärrtåg och etl nytt rabattkort i 2 klass frånapril 1974. Antalet resor ökade mest på avstånd . SJ:såtgärder för att förbättra lågförbindelserna i bl. a. inlercitytrafik (t. ex.Siockholm , StockholmDalarna, StockholmGävle) har bidragit tilldenna ulveckling. Även för de långväga tågen lill och från ökadeanlalet resenärer starkt, vilket bl. a. torde sammanhänga med avtalet medförsvarets civilförvaltning om förbättrade reseförmåner för de värnplikliga. har ökningen i transportarbetet dämpats.De långväga resorna har fortsatt att öka medan de kortväga har minskat. Denfortsatta utvecklingen av persontrafiken är svår att bedöma. SJ:sbusslrafik hade ungefär samma omfattning som årel före.Den trafikerade väglängden uppgick lill i medeltal och på dennaväglängd utförde 1 260 bussar totalt 76,3 milj. busskm eller i genomsnitt ca210 000 busskm per dag. Den lokala och regionala linjetrafiken på landsbygdenhar, enligt SJ:s bedömning, i aUl högre grad blivit beroende av kommunala ochstatliga bidrag till trafik med bristande lönsamhet. Behovet av driflbidraghar dock hållils nere i möjligaste mån genom en nära samordning avlinjelrafikuppgifter och förekommande avlalstransporler i huvudsakskolskjutsar. Fjärrtrafikenmed snabbussar och veckoslulsbussar svarar för en väx- 17 1975/76.1 saml. Prop.1975/76:100 Bilaga 8 258 andeandel av trafiken. Detta gäller framför allt trafikarbetet mätt i personkm.Mätt i antalet resor är denna trafik ännu ganska blygsam. Färjetrafiken har hafl en stark ökning av godsmängden under senareår, medan antalet resande utvecklats mera oregelbundet. Godstrafikens tillväxt sammanhänger med den ökandeutrikeshandeln och har förstärkts av en övergång från sjötransport tilllandlransport via färjor. svarade den ankommande godstrafikenfrån utlandet för hela trafikökningen för järnvägsgods medan mängdenexport-gods var i stort sett oförändrad. Nästan hela volymtillväxten föll påSassnitz-leden, vars överföringskapacitet för såväl godsvagnar som lastbilarkraftigt byggdes ut . Del färjetransporterade lastbils-godsetutvecklades mycket expansivt på både TrelleborgSassnitz-ledenoch HelsingborgHelsingör-leden. Även på den sislnämnda leden haröverföringskapaciteten förstärkts, vilket i förening med ökade säljinsatserresulterat i slörre marknadsandel. Persontrafiken på färjorna har blivit allt mindreanknuten till järnvägsresor. Stalsbanefärjorna har fåll växande konkurrensfrån bilfärjeleder och andra båtieder. Trafiken domineras av kortvägainköpsresor över och har påverkats av bl. a. de danskalivsmedelsprisernas anpassning till EG-marknaden. Personalantalel har under de senasie fem åren minskatmed i medeltal 1 300 personer eller . Häri ingår den personal somövergick lill AB () vid försäljningen av Roslagsbananden . r 1 580 \1458 ' Exkluderas personal somövergick till SL blir dengenomsnittliga minskningen 1418 anställda(3,) är 1972 och 1 377 anställda (3,) . Minskningen under de femåren blir dä i genomsnitt 1 252 anställda (2,) . Under /75 uppgick den anslälldapersonalen till ca 41 000 personer, en minskning med ca 800 personer iförhållande till föregående verksamhetsår. Vissa nyanställningar har blivitnödvändiga på grand av de ökade årliga pensionsavgångar som kan förutses undersenare delen av 1970-lalel samt den arbetstidsförkortning för vissa personalkategoriersom genomfördes . 1975/76:100 Bilaga8 259 Under verksamhetsåren 1976/771980/81 uppskattas denårliga personalminskningen komma att öka från ca 850 tUl ca 1 200 personer.Prognosen förutsätter bl. a. att rationaliseringsverksamheien kan bedrivas iplanerad omfattning. SJ:s investeringsplaner innebär ökade insatser förautomatisering, mekanisering och annan personalbesparande uppmstning för atldel skall bli möjligl alt tillvarata de möjligheter lillproduktivitetsförbättringar och därmed ökad konkurrenskraft som de årligapensionsavgångarna erbjuder. Prestationerna uttryckta i trafikenheter (personkm +tonkm) per anställd steg med i medeltal under perioden 19701974.Mellan dessa år, som hade ganska likartade lägen i konjunkturförloppet,förbättrades också övriga prestationslal med anknytning till försäljningen.Från år 1973 liU visade samtiiga prestationslal i järnvägstrafik enförbättring som överträffade genomsnittet för åren 1970 1974. Utnyttjandet avsåväl gods- som personvagnama ökade. Även bussarnas genomsnittliga körsträckafortsatte atl öka. Intäktema under /75 uppgick till 3 674milj. kr., en ökning med 401 milj. kr. eller mot föregående budgetår.Utöver taxeförändringar har persontrafikens expansionmedverkat till en höjning av intäktsnivån. Koslnaderna, inkl. planenliga avskrivningar, uppgickbudgelårel /75 till 3 540 milj. kr. och ökade därmed med 432 milj. kr.eller från föregående budgeiår. Av ökningen var personalkostnaderinkl. Stegringen av dessa kostnader dämpades genom attpersonalantalel för drift och underhåll minskade med i genomsnitt 690 personer(1,). Vid oförändrat personalanlal skulle SJ:s personalkostnader för drifloch underhåll ha stigit med ca 310 milj. kr. Genom personalminskningenbegränsades ökningen tUl ca 260 milj. kr. Sakkoslnaderna ökade något mindre änunder /74 beroende på en lugnare prisutveckling för drivmedeloch andra råvaror. Resultatet för /75 blev elt överskott om134 milj. kr. efter planenliga avskrivningar, vUkel i det närmaste molsvararfull förräntning av del i SJ investerade statskapitalet. Vid en bedömning av resultatet för /75bör enligt SJ:s mening beaklas alt SJ endast delvis kompenserats för deunderskott som orsakas av atl regeringen ålagt SJ vissa verksamheter medbristande företagsekonomisk lönsamhet. SJ hävdar också att verkel inle hellerhar kompenserats för andra ekonomiska belastningar som saknar motsvarighet hoskonkurrerande transportföretag. Med full kompensation och samma taxenivå skulleha blivit nära så stort som den beräknade räntan på slatskapitalet. 1975/76:100 Bilaga8 260 Kostnads- och konkurrensutvecklingen kräver all SJ medall kraft fortsätter att rationalisera samt all anpassa och bygga uppresurserna med hänsyn till efterfrågan. I denna effekliviseringsverksamhelingår en rad projekt, som förulsälter alt tillräckliga invesleringsmedel slällstill förfogande. Verksamheien inriktas bl. a. på att stimulera system- ochproduktutveckling och skapa en ändamålsenlig grund för marknadsföringen. Med hänsyn till de ofta långa livslängderna för faslaanläggningar, rullande materiel och annan utrustning, internationella åiagandenm. m. måste planeringen ulgå från långsikliga bedömningar. I den rullandeplaneringen ingår sålunda många projekt som skall tUlgodose behov relativtlångl in . För godstrafikengäller alt utvecklingen i näringsliv och samhälle påverkar efterfrågan pågodstransporter samt kraven i fråga om kvalitet, uiformning m. m. Som exempelkan nämnas följande. Ökad förädling av produkternamedför bl. a. alt produkternas värde ökar, vilket skapar incitament till enminskning av lagren. leder till mindre sändningsstorlekar och störrekrav på snabba och punktliga transporter och låg skadefrekvens. Sådanasändningar transporteras f. n. huvudsakligen på lastbil. För alt SJ-koncernenskall kunna hävda sig på denna expanderande transportsektor måsle bl. a. ökademateriella resurser sältas in för att effektivt kunna klara sändningsstorlekarpå lill konkurrenskraftiga priser. Företagens intresse för all genomrationell materialhantering kunna sänka kostnaderna och även påverka intäkternaökar kraven på transportföretagens tjänster. För atl kunna möla dessa kravmåste SJ kunna erbjuda rationell materiel, t. ex. godsvagnar som är lätta altlasta, lossa och läcka. Vidare siktar SJ på alt i allt större ulslräckningintressera företagen för alt integrera transporterna med den övrigaverksamheten. Ökande utrikeshandel ställer ökadekrav på SJ och samarbetande järnvägsförvallningar i fråga om transporternassnabbhet och punktlighet samt kapaciteten på färjelederna. SJ-vagnar som gårmed transporter tUl kontinenten väntas komma alt kunna utnyttjas betydligteffektivare på hemvägen genom de försäljningsinsatser som SJ och med SJsamarbetande speditörer gör för transporter från kontinenten tUl Sverige.Imporlgodset utgörs i slor omfatining av högförädlade produkter som krävermodern vagnmaleriel. Utvecklingsarbetet inriktas nu främst på att skapagynnsamma förutsättningar för kombinerad trafik järnväglandsväg ochjärnvägsjö saml alt öka järnvägstransporternas kvalitet i fråga om snabbhet,regularitet och godsbehandling. Det fortsatta arbetet innebär i försia hand enutbyggnad av redan påbörjade projekt. I del följande redogörs i korthet fördetta. 1975/76:100 Bilaga8 261 För den stora efterfrågan på dörr-till-dörr-lransporlerarbetar SJ med två alternativa huvudlösningar, nämligen delsinduslrispårsanslulning, dels kombinerad tåg-biltransport. Huvuddelen avvagnslasterna lastas och lossas vid industrispår. Sådana finns ianslutning lill flertalet företag som använder järnvägen somhuvudtransportmedel. Till och från företag med mindre trafikflöden är bilenofta det lämpligaste terminallransporlmedlel. Genom kombinerad trafik söker SJla lill vara dels bilens större flexibUitet i terminalledet, dels tågets störrekapacitel och låga undervägskostnader i relationer med stora godsslröm-mar. Arbetet med omlastning mellan tåg och bil underlättas ihög grad genom enhetslasllekniken. Genom denna leknik kan SJ i slörre ulslräckningän lidigare svara för den totala transporten av vagnslastgods från avsändarelill mottagare. I transporlformen ingår hämtning och hem-körning påöverenskomna tider, hantering och transport mellan terminalerna samtmellanlagring. Tekniken öppnar nya möjligheter för förelagen till sänktafraktkostnader, förenklad lagerhållning och hantering, bätlre integration avtransport och produktion m. m. I SJ:s satsning på enhetslasllekniken ingår etl nät avenhelslastlermi-naler. Antalet uppgår lill 33. Av dessa är 15utrustade med portalkranar med en lyflförmåga av . På övriga 18 terminalerfinns lillgång lill sidlastare eller gaffeltruckar med någol lägrelyft-förmåga. Också forslingsekipage dragbilar, släp- och påhängsvagnar ingår i terminalernas resurser. I samarbele med övriga järnvägsföretag iEuropa har SJ nu lillgång till mer än 350 järnvägsanknulnaenhels-laslterminaler. har ca 200 000 flak och containertransporterats på SJ, huvudsakligen i samband med sjötransport. Förinrikeslransporterna har SJ ca 400 20 fots container. Enanskaffning av 300 7,15 m container har beslutals. Systemtransporter har etablerats för en rad varor, t.ex. för malm, kraflliner, koks, olja och verksladsprodukter. Den minskadefloltningen i norra och meUersta har vidare gett järnvägen nyatransport-uppdrag med kontinuerlig heltågskörning mellan de mera avlägsna avverkningsområdenaoch industrierna. Även andra branscher vänlas i ökad utsträckningkomma alt använda Uknande transport-lösningar. Också delar av godståg kanavdelas för systemtransporter för vilka liden och regularileten är avgörandeför alt produktionsplaneringen skall fungera.