prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — a, alt förbundsfullmäktige skall blandsig välja en ordförande och en vice ordförande för nästa kalenderår. De kanockså besluta alt en andre vice ordförande skall utses. 1 tredje slycket finnsbestämmelser om tillfällig ordförande vid förfall för ordföranden, viceordföranden och, om sådan har utsetts, andre vice ordföranden. Enligt 9 Sfjärde stycket KFL skall förbundsfullmäklige vid sammanlräde före utgången avdecember månad förrätta val lill de befattningar inom förbundet som blir ledigavid årets slut. Bestämmelsen avser bl. a. ordförandevalen. År då val avförbundsfullmäktige har ägt rum skall valen förrättas av de nyvalda förbundsfullmäklige.I 8 S 4 mom. finns bestämmelser om bl. a, ordförandeskapet vid sammanträdeunder valåret med de nyvalda förbundsfullmäktige. Kommunallagsutredningenhar föreslagit att en bestämmelse som i sak stäm mer överens med 13 Sförstastycket nya kommunallagen skall tillämpas på förbundsfullmäklige, I deltalagrum har föreskrivits bl, a. att fullmäktige vid första sammanträdet varje tjänslgöringsårväljer en ordförande, en vice ordförande och, om fullmäktige beslutar det, ävenen andre vice ordförande. Om denna regel görs lillämplig på förbundsfullmäklige,kommer dessa att la sammanträda före utgången av december månad för altförrätta val till bl, a, kommunalförbundets nämnder, medan ordförandevalenmåste anstå till efler . Ensådan ordning framsiår som olämplig, i synnerhet när nytt val av förbundsfullmäkligehar ägt rum. Därför har 13 S första stycket nya kommunallagen inle gjortstillämpligt på förbundsfullmäktige, 1 stället har i ett nytt försia stycke i 8 S4 mom, KFL tagits in en bestämmelse som i sak stämmer överens med den nyssredovisade bestämmelsen i 11 S första stycket KL, De nuvarande beslämmelserna i8 S 4 mom, har inte ändrats. Som framgår av del följande föreslår jag all i 9 SKFL skall las in en hänvisning lill bl, a, 14 S tredje stycket nyakommunallagen. Detta stycke motsvarar det tidigare 9 S fjärde stycket KFL,vilket upphävs. Prop.1975/76:187 572 skallvidare 5 S KFL innehålla bl, a, en hänvisning lill beslämmelserna i 13 S andra slycketnya kommunallagen om tillfällig ordförande. Dennaparagraf innehåller bestämmelser om förbundsfullmäkliges sam-manlräden, 1 sinnuvarande lydelse slammer den i sak överens med 13 S KL, Två avvikelser finnsdock. Dels skall förbundsfullmäktiges sammanträde för beslut med anledning avrevisionsberättelsen undantagslöst äga rum , dels skall budgetsammanlrädethållas . Motivet för avvikelsen i fråga om budgetsammanlrädet äralt budgeten bör vara färdig innan styrelserna i medlemskominunerna skall göraupp sin budgetförslag. Paragrafenändras nu så att den får formen av en hänvisning till 14 S första och tredjestyckena nya kommunallagen, I fråga om lidpunkten för budgetsammanträdethänvisas dock i slällel lill 16 S KFL. På grund av hänvisningen i 14 S förstastycket nya kommunallagen lill 68 S samma lag kommer också för kommunalförbundatt gälla att dechargesammanträdet skall hållas före utgången av året efter detår som revisionen avser. 1denna paragraf hänvisas f n. till bestämmelserna i om kommunstyrelsen ochövriga nämnder. Hänvisningen avser dock inte regeln i 31 S första stycket KL omatt antalet ledamöter i styrelsen skall vara minst fem. Paragrafen ändras nu såatt hänvisningen i ställer kommer att avse nya kommunallagens bestämmelser omstyrelsen och övriga nämnder, I enlighet med kommunallagsulredningens förslaghar något undanlag inle gjorts för föreskriften i 37 S försia slyckel nämndalag om minsta antalet ledamöter i kommunstyrelsen. Som utredningen har anförtkan det antas alt kommunalförbundsformen kommer lill användning främst för samar-betsuppgifterav mera betydande art och omfattning, Flertaletav bestämmelserna i om drätsel och revision är f n. genom hänvisningar i 16 SKFL tillämpliga på kommunalförbund. Hänvisningarna har ändrats till att avsebestämmelserna i nya kommunallagen, I likhet med vad som är fallet i nyakommunallagen har ullrycken "drätsel" och "utgifts- och inkomststal"bytts ut mot "ekonomisk förvaltning" resp, "budget".Bestämmelserna om kommunalförbunds lånerätl (18 S KFL) har i enlighel med kommunallagsulredningensförslag ersatts med en hänvisning lill motsvarande bestämmelser i nyakommunallagen (60 och 61 SS), Svenskakommunförbundei anför i sitt remissyttrande all den hänvisning Prop.1975/76:187 573 tillbestämmelserna i nya kommunallagen (63 S) om val av revisorer somkommunallagsutredningen har föreslagit kan tolkas så att till revisorer ikommunalförbund skulle kunna ulses endasl ledamöter i förbundsmed-lemmarna.sfullmäktigeförsamlingar. Eftersom en sådan inskränkning i valbarheten intesynes vara åsyftad, bör enligt förbundets mening bestämmelserna omkommunalförbund formuleras så att del klart framgår alt varje kommunmedlem i dedeltagande medlemskommunerna är valbar till revisor i kommunalförbundet. Genomhänvisning i 16 S KFL till 63 S nya kommunallagen framgår enligt min meningtydligt att alla som är valbara till revisor i någon av medlemskommunerna ärvalbara till revisor i kommunalförbundet. Jag har därför inle funnii anledningatt införa särskilda bestämmelser om valbarhet i KFL. Utredningenhar föreslagit en ny bestämmelse om att förbundsstyrelsen skall samråda med förbundsmedlemmarnasstyrelser, innan budgetförslaget görs upp. Till stöd för förslagel anförs bl,a, att kominunalförbundets budget indirekt kan påverka utdebiteringen i medlemskommunerna.Nordvästra kontmunaljörbund anser att samråd inte bör krävas, omverksamheten skall bedrivas i samma omfattning . Förbundeterinrar om att förbundsmedlemmarna har goda möjligheter att följa förbundetsverksamhet genom sina representanter i fullmäkiige och styrelse, 1 likhet medutredningen anserjag att förslaget till budget för kommunalförbund alltid börföregås av samråd mellan förbundsstyrelsen och förbundsmedlemmarnas styrelser.Hur omfattande dessa samråd skall bli får bero på omständigheterna. Enbestämmelse om samrådsskyldighel har därför tagits in i 16 S KFL, Utredningenhar föreslagit att kommunalförbundets budget liksom enligl den nuvarandebestämmelsen i 9 S KFL skall fastställas vid sammanträde före utgången avaugusti månad. Sydvästra och kommun anser att budgetfastställelsenbör få äga rum senast vid utgången av september månad. Den nuvarande regeln omatt budgeten skall fastställas har enligt kommunalförbundetvållat vissa svårigheter. Budgetarbetet måste ofta börja månad. Detär därför svårt att samordna kommunalförbundets budgetarbete med medlemskommunernas.Kommunalförbundet anser att det är tveksamt om det är möjligt alt hinna med detsamrådsförfarande som utredningen föreslår inom de snäva tidsmarginalerna, Elluppskov till utgången av september månad behöver enligt kommunalförbundet intevälla något större hinder i förbunds-medlenimarnas budgetarbete. För egen delhar jag funnit att vad remissinstanserna har anfört bör beaklas, 1 16 S hardärför föreskrivits alt kommunalförbunds budget skall fastställas av förbundsfullmäkligevid sammanträde före utgången av september månad. Prop.1975/76:187 574 Förstastycket i 19 S las bort, eftersom 16 S hänvisar till 68 S nya kommunallagen. 1andra styckei har orls en redaktionell ändring, Idenna paragraf har gjorts redaktionella ändringar med anledning av att KL och LLersätts av nya kommunallagen, Idenna paragraf har tagits in ell nytt försia siycke. Där föreskrivs i enlighetmed kommunallagsulredningens förslag att ärende som enligt KFL skall prövas avlänsstyrelse skall handläggas av länsslyrelsen i det län där förbundsstyrelsenhar eller skall ha sitt säte, Någolhinder för kommuner alt bilda kommunalförbund över länsgräns finns inte i KFL,mellan landstingskommuner kommer alltid att avse minst två län.Frågan vilken länsstyrelse som är behörig att fastställa förbundsordning ochändringar i denna eller att förordna om upplösning har däremoi inteuttryckligen lagreglerats. Utredningen an,ser att en uttrycklig regel behövs omvilken länsstyrelse som är behörig, när frågan gäller kommuner i fiera län. Ifråga som har betydelse även för angränsande län ankommer det enligt 3 Slänsstyrelseinstruktionen på länsstyrelse att främja det intresse som ärgemensamt för länen. Utredningen förutsätter att samråd sker med de övrigalänsstyrelser som är berörda. Någon uttrycklig regel om samråd anserutredningen inte nödvändig, eftersom samrådsskyldigheten får anses följa redanav 40 S länssiyrelseinstrukiionen. Länsstyrelseni har i sill remissyttrande ifrågasatt om man inle fördel fall att en fråga berör mer än ett län och länsstyrelserna är oense börskapa möjlighel för den länsstyrelse som inte har besluian-derälten att genombesvär eller på annal sätt underställa frågan regeringens prövning. För egendel har jag inle funnii skäl att föreslå någon ,sådan bestämmelse. Ändringarnai KFL avses träda i kraft som nya kommunallagen, dvs, den I januari1977, Bestämmelse i förbundsordning om att suppleanter skall utses för förbundsfullmäkligebör kunna tillämpas redan under den valperiod som utgår den 31 december 1979.För alt det skall bli möjligt har i övergångsbestämmelserna föreskrivits att sådanival får förrättas vid annat sammanträde än som anges i 8 S I mom. Det harvidare föreskrivits alt 8-10 och 13 SS lagen om införande av nya kommunallagenskall äga moisvarande lillämpning i fråga om kommunalförbund. Prop.1975/76:187 575 14.4Förslaget tiil lag om ändring i vallagen 1den allmänna motiveringen (avsnitt 12.10) harjag förordat att bestämmelsema iKL, KLS och LL om valkretsindelning och de grundläggande beslämmelser omvalsystemet vid landstingsvalen som finns i LL förs över till vallagen.Förslaget innebär att alla bestämmelser som hör samman med val avlandstingsledamöter och kommunfullmäktige flyttas från kommunallagarna. Flertaletav dessa bestämmelser har lagiis in i kap 2 vallagen som handlar om valkretsaroch fasta valkretsmandat. Hänvisningen i 2 kap, 5 S till KL, KLS och LL harersatts av bestämmelser som stämmer överens tned 10 S LL. Till sex nyaparagrafer i 2 kap, vallagen, 6-11 SS, har förts bestämmelserna i , 13 och 14 SS LL, 9 S KL och 9 S KLS, Bestämmelserna i 14 S andrastycket LL har kunnat tas bort, eftersom de inle innehåller något utöver vadsom redan nu föreskrivs i 14 kap, 15 b S vallagen. Föreskriften om att mandatenfördelas mellan partier har dock tagits in i 14 kap, 15 a S-Enligt 78 S 1 mom, LLfår lalan inte föras mot landstings beslut enligt 13 S om indelning ivalkretsar. En motsvarighet till denna bestämmelse har tagits in i den nya 2kap, 7 S vallagen, Isamband med överföringen lill vallagen har gjorts ganska otnfattan-deredaktionella ändringar i bestämmelsema om valkretsindelning i kommun.Enhetliga regler härom får förläggas kommuner har tagits in i 2 kap. 9-11 SSvallagen. Bestämmelsen i 9 S KL om att delar av samma by eller hemman i principinte för förläggas till skilda valkretsar har ansett onödig, I stället harregeln i 9 S KLS att territoriell församling om möjligt skall lämnas odelad ochinte får delas på flera än två valkretsar gjorts tillämplig på samtligakommuner. Medanledning av föreskriften i 7 S nya kommunallagen att suppleanter skall utsesför kommunfullmäktige har några mindre ändringar gjorts i 14 kap, 3, 17 och 21SS vallagen, Idet följande tar jag upp de ändringar i 14 kap, 19 S som har gjorts på gmndvalav förslag om nya regler om hur suppleanter förkommunfullmäktige skall utses. 14kap, 19 S Kommunfullmäktigekan enligt 5 a S KL och 5 S KLS besluta alt suppleanter skall utses förkommunfullmäktige. Antalet suppleanter skall beslämmas till viss del, högsthälften, av del antal ordinarie fullmäktigeplatser som varje parti har fått ikommunen eller, om denna är indelad i valkretsar, i valkretsen. För varje partisom är representerat i fullmäktige skall dock alltid utses minsl en suppleant. Prop.1975/76:187 576 Bestämmelserom hur suppleanterna utses finns i 14 kap, 19 S vallagen som i sin tur hänvisartill reglerna i 14 kap. 6 och 16 SS samma lag. 6 S finns regler som innebär alt ordningen mellan partiets kandidatnamnför varje valkrets fastställs vid den slutliga sammanräkningen. Avgörande förnamnens plats i ordningen är de jämförelsetal för namnen som fastställs genomsärskilda uträkningar. De platser som ett parti har erövrat besätts med dekandidater som är upptagna i denna ordning. Finns endast en lista företräddbland partiels valsedlar, framgår ordningen mellan kandidaterna avdenna. Reglernai 14 kap, 16 S avser den situationen att kandidat har fåll plats i ordning imer än en valkrets och till följd därav skulle erhålla plats i mer än envalkrets. Kandidaten skall i sådant fall tilldelas den plats för vilken hansjämförelsetal är störst. På gmndval av de valsedlar som gällde för kandidatensnamn, när detta erhöll plats i ordningen, fastställs vid ny sammanräkning vemsom skall erhålla plats som kandidaten inte tillträder. Sedansamtliga fullmäktigplatser som varje parti har erhåUit har besatts med ledningav den fastställda ordningen mellan kandidaterna, görs enligt 14 kap, 19 S ytteriigaresammanräkningar för alt besätta de suppleantplatser som partiet skall erhålla.Därvid tas inte hänsyn till de valsedlar som vid valet av ledamöler inle hardeltagit i besättandet av plats. Vid dessa sammanräkningar föriängs denamnordningar som har fastställts för att besätta de ordinarie platserna. Flerakandidater las sålunda upp genom att jämförelsetal räknas fram för ytteriigareså många kandidater som motsvarar antalet suppleantplatser som skall besättas.Det nuvarande suppleantsystemet är inte listtroget utan kandidat med högstjämförelsetal i den upprättade ordningen är första suppleant för samtligaordinarie ledamöler, oavsett från vilka valsedlar kandidalema har hämtats. Dennuvarande ordningen för utseende av suppleanter infördes i samband medvallagen. Enligt det lidigare systemet, vilket var listtroget, hadekommunfullmäktige all besiämma om suppleanter skulle utses. Vilket antal somskulle utses angavs däremoi i den numera upphävda kommunala vallagen(1930:253). För varje ledamot skulle inom det parti för vilkel han hade blivitvald företas sammanräkningar till det anlal som motsvarade hälften av det antalplatser som partiet hade erhållit, Lisltroheten kom till uttryck i regeln attvid varje sammanräkning hänsyn skulle tas endast till de valsedlar som upptogledamotens namn och på gmnd därav gällde för detta namn vid den sammanräkningdå namnet tilldelades plats i ordningen, system ledde till att antaletsuppleanter blev orimligl stort för partier som använde flera valsedelstyper ien valkrets, Ipromemorian lägger () fram ell principförslag till nytt suppleantsyslem.Om demokratiulredningens förslag att mandatperio- Prop.1975/76:187 577 denför de beslutande kommunala organen skall börja valåretgenomförs, torde det enligt RSV vid kommande val fordras att sammanräkningarnaär avslutade omkring . Vid val hade nio av de 24länsstyrelserna avslutat sammanräkningarna vid kommunfullmäktigevalen förstden eller . De sista protokollen som avsåg dessa valundertecknades . De långa sammanräkningstiderna berodde iflertalet fall på systemet för utseende av suppleanter. De tidsmarginaler sommåste finnas för att rätta eventuella felaktigheter i samband medsammanräkningarna kommer enligt RSV att bli mycket små eller helt obefintliga,om det nuvarande suppleantsystemet skall användas också . Detnuvarande systemet kräver att ett stort antal namn ordnas efter jämförelsetalensstoriek, framhåller RSV. Ju fier kandidater som behöver ordnas på detta sätt,desto mindre är möjligheterna att utnyttja någon form av hjälpregel för attbestämma vilka kandidater som skall besätta platserna. Det maskinella systemetär utformat så att man i första hand inte skall behöva undersöka och registreravalsedlar som är ändrade på något sätt. När ordningen mellan namnen görs upp,bortser man från de ändrade valsedlarnas innehåll. Däremot kan man inte bortsefrån deras existens och antal. När man räknar ut jämförelsetalen har man därföratt räkna med en viss osäkerhet som kommer till uttryck i att jämförelsetaleninte anges i exakta siffor utan i värden som ligger mellan två tal, t. ex.295-300. Den första siffran motsvarar i ett tänkt fall antalet valsedlar utanstrykningar och den sista siffran det totala antalet valsedlar som kan komma ifråga, inklusive valsedlar med strykningar och andra ändringar. När namnen frånskilda listtyper ordnas, kan det enligt RSV inträffa att kandidater erhållerjämförelsetal som ligger inom intervaller som delvis täcker varandra. Eftersomman då inte kan utläsa vilken kandidat som har störst jämförelsetal ocherhåller nästa plats i ordningen, måste den maskinella bearbetningen avbrytasoch de ändrade valsedlarna undersökas. RSVnämner att bl. a. de politiska partiernas lokalorganisationer har framförtkritik mot det nuvarande suppleantsystemet. Det har ansetts otillfredsställandeatt efterträdare för en fullmäktigledamot som avgår inte alltid utses bland desuppleanter som vanligen ersätter frånvarande ledamöter. Med det nuvarandesuppleantsystemet är det inte ens nödvändigt att efterträdaren utses från densuppleantgrupp som valts för partiet. Systemet har vidare kritiserats för attdet inte är listtroget och för att det innebär att suppleant kan ersätta baraledamot som har valts i samma valkrets som suppleanten. Det har ocksåframhållits att antalet suppleanter från olika valsedlar inom partiet intealltid står i proportion till antalet ledamöter från resp. valsedel. Mot bakgmndav det anförda anser RSV att suppleantsystemei bör ändras års val.Enligt RSV uppfyller ett listtroget system bäst de krav som från olika håll harställts på ett suppleantsystem. RSV föreslår att ett listtroget system utformasenligt följande. 37 1975/76. Prop.1975/76:187 578 För varje fullmäktig inom partiet i kommunen görsen sammanräkning. Vid sammanräkningen tas hänsyn endast till de valsedlar somgällde när ledamoten tog plats. Varje valsedel räknas som hel röst. Röstvärdettillgodoräknas det namn som står först på valsedeln, varvid bortses från kandidatsom har tagit plats som ledamot. Den som erhåller högsta röstetalet utses tillsuppleant för ledamoten. Om antalet suppleanter är mindre än den andel avantalet ledamöter som kommunfullmäktige har bestämt och samma suppleant harutsetts för fyra eller fier ledamöter, görs ytteriigare en sammanräkning fördessa ledamöter. Därvid bortses från kandidater som redan har tagit plats somledamöter eller suppleanter. Om antalet suppleanter fortfarande understiger denbeslutade andelen av antalet ledamöter och samma suppleant har utsetts för sexeller fiera ledamöter, görs ytteriigare en sammanräkning för dessa ledamöter.Därvid bortses från kandidater som redan har tagit plats som ledamöler ellersuppleanter. efter samma princip. EnligtRSV uppnås flera fördelar med det föreslagna systemet. Eftersom suppleant utsesmed ledning av de ordinarie kandidaternas röstetal och suppleant som tar platsi mer än en valkrets inte behöver avvecklas, minskar behovet att undersöka deändrade valsedlarna. Härigenom kan kravet på kort sammanräkningstid tillgodosesbättre än f n. Antalet suppleanter maximeras i normalfallen till den andel avantalet ledamöter som kommunfullmäktige har bestämt. Föratt kraven att efterträdare skall utses från samma lista som avgången ledamotoch att ledamotens första suppleant skall utses till efterträdare skall kunnakombineras måste det enligt RSV utses minst en suppleant från varje lista somtill största delen har bidragit till att ledamoten har erhållit platsen. Deltasker också med det system som föreslås. Detta kan - i extrema fall - ge upphovtill mindre förskjutningar i den proportionella fördelningen mellan partiernagenom att flera suppleanter än den bestämda andelen av antalet ledamöter utsesför ett parti. I normalfallen blir dock proportiona-liteten lika bra som ellerbättre än med det nuvarande systemet. Redan vid nomineringsmötena bordet vidarevara möjligt att fömtsäga vilka kandidater som kommer att erhållasuppleantplatserna, om fördelningen av de ordinarie platserna anses klar. Systemethar emellertid också, påpekar RSV, vissa negativa effekter. Som redan harnämnts kan det undantagsvis medföra att ett parti i en valkrets erhåller flerasuppleanter än den bestämda andelen av antalet ledamöter. Fömlsättningen föratt detta skall inträffa är att partiets ordinarie ledamöter har valts från fieravalsedelstyper än som motsvarar det antal suppleanter som egentligen borde hautsetts. RSV har gjort en undersökning gmndad kommunfullmäktigvalsom visar att denna förutsättning förelåg i ca fem % av samtiiga fall. I 80 96av dessa fall skulle resultatet ha blivit att partiet skulle ha fått ensuppleant mer än den bestämda andelen av antalet ledamöter. I övriga fall - caen 96 av samtliga - skulle partiet ha Prop.1975/76:187 579 fåtttvå suppleanter mer än halva antalet fullmäktige. Endast i ett fall skulle tresuppleanter utöver halva antalet fullmäktige ha utsetts. RSV påpekar attliknande förskjutningar av antalet suppleanter kan förekomma även med delnuvarande suppleantsystemet. Uppkommer brutet tal vid beräknandet av antaletsuppleanter, skall nämligen talet avrundas till närmast högre hela tal. Eftersomantalet suppleanter med det föreslagna systemet är begränsat och suppleanternautses från samma lista som de ordinarie ledamöterna, kan brist på suppleanteruppstå på gmnd av tillfälliga förhinder . Enligt RSV bördärför i kommunallagarna införas "handlingsregler" för fullmäktigesordförande. RSV:s förslag i denna del innebär följande. Om en ordinarie ledamotär hindrad att delta i sammanträde och suppleant från hans lista saknas vidtillfället, inträder i stället suppleant för den ordinarie ledamot som stårförst i partiets namnordning för valkretsen. Saknas suppleant även för dennaledamot, inkallas i stället suppleant för den ledamot som står som nummer två inamnordningen osv. RSV framhåller att en sådan regel gör det möjligt att göraavsteg från listtroheten, när det är nödvändigt. Trots att systemet i principär listtroget, kan man därför nöja sig med ett begränsat antal suppleanter. Samtligalänsstyrelser delar uppfattningen att den nuvarande ordningen för utseende avsuppleanter för kommunfullmäktige är förenad med betydande nackdelar och atten ordning bör införas som garanterar kortare sammanräkningstid.Länsstyrelserna i och län tillstyrker RSV:s förslag till nyordning. Länsslyrelsen i och Svenska kommunförbundettillstyrker att det föreslagna systemet prövas. Länsstyrdsen framhåller dockatt ett system som innebär att en suppleant utses från varje lista från vilkenen ledamot har utsetts kan fresta partierna till att gå fram med onödigt mångalistor. Ett ökat antal listor komplicerar ofelbart sammanräkningen. Länsstyrelsernai och tillstyrker i princip RSV:s förslag samtidigtsom de pekar på vissa brister i det syslem som föreslås. Länsstyrelseni påpekar att systemet undantagsvis medför mindre förskjutningari den proportionella fördelningen mellan partierna. 1 enstaka fall kan fieraeller färre suppleanter utses än som motsvarar den andel av antalet ledamötersom kommunfullmäktige har bestämt. anser att detta är ganskabetydelselöst. Liknande förskjutningar förekommer med det nuvarandesuppleantsystemet. Eftersom det system som RSV föreslår innebär att i enstakafall färte suppleanter än det bestämda antalet kan komma att utses, bör 5 a SKL ses över. Eventuellt kan systemet ändras så att ytteriigare en sammanräkningskall företas redan om suppleant har utsetts för tre eller fiera, i stället försom RSV föreslår Prop.1975/76:187 580 fyraeller fiera, ordinarie ledamöter. Detta får då i vissa fall till följd att fierasuppleanter utses än vad fullmäktige har bestämt. Enligt meningfinns inte något vägande skäl mot att låta suppleant vara gemensam för fieravalkretsar, vilkel medges enligt RSV:s förslag. Tvärtom kan det vara önskvärtatt suppleanterna är gemensamma för så många fullmäktige som möjligt.