prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till den betydelse lagerutvecklingen inom bl. a. handelns grossistled kan ha frånsysselsättningssynpunkt finner styrelsen del angelägel alt hithörande spörsmål ägnas ylterligare uppmärksamhetvid det fortsatta utredningsarbetet.Styrelsen finner del också angeläget att utredningen studerar möjlighelen alt i fall, då ingångslagrel är onormaltslort, låta företagen i slällel fåutnyttja normallagrei som bas. En möjlighet är också att bibehålla del normala sysselsältningsvillkoret, även i de fallen ändring sker av den period, förvilken lageruppbyggnaden beräknas. Slyrelsen delar slutligen utredningens uppfattning all effekten av lagerslöd börutvärderas systematiskt. Planeringoch genomförande av en sådan utvärdering bör lämpligen ske i nära samråd med utredningen, konjunkturinsljluleioch AMS. SAF och Indiisiriförbundei framhåller, i likhelmed AMS, att också företag som genomlagerslöd kan begränsa sysselsällningsminskningen mera än vad som skulle bli fallet utan stöd, bör kunnakomma i åtnjutande av sådant stöd.Under en period av ell år sliger lillverkningskostnaderna för en vara ochdärmed också koslnaderna för del kapilal som binds i lager. Om ell förelag kan visa all dess fakliska kosinader för ökadlagerhållning överstiger vad somframkommer efter en deflatering (prisomräkning) av uigående lager, bör därför enligt SAF:s och Industriförbundetsmening hinder för lagerslöd 6Riksdagen 1975/76. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 82 De framhåller också alt uiredningen i del fortsatta arbetet bör beakta om del inle är moliveral atl utforma slödel som en ökad finansieringshjälp och en mindre andel direklbidrag. Med den nuvarande ulformningenav lagerslödel riskerar man att företrädesvis stödja redan solida och likvida företag med hög lönsamhet som ävenulan bidrag har möjlighet all drafördel av lager-och prisförändringar under ell konjunkturförlopp. Om förutsättningarna föratt lagerslöd skallbeviljas är uppfyllda bör sådanl slöd kunna utgå även om de fackligaorganisationema motsätter sig della, framhållerde slutligen. I uppenbara fall synes det då heller inte nödvändigt atthänskjuta ärendet till regeringen. Regeringen beslöt att stöd förföretagens lageruppbyggnad underbudgelårel 1975/76 skulle få utgå med 20 96 av kosinaden för en lageruppbyggnad om del var av väsentligt intressefrån sysselsättningssynpunkt. För sågverk kunde alternativt gälla perioden den1 januari-den 31 december 1975 och perioden den 1 januari-den 30 juni1976. Enligt regeringens beslut skall ansökningar omlagerslöd under åren 1975 och 1976prövas av AMS. Statsbidrag kan ulgå lill förelag som driver induslrielleller industriliknande verksamhet. Bidraget utgår av värdet av förelagets lagerökning . Förutsättningarna förbidrag är atl det är av väsenlligl intresse från sysselsättningssynpunkt ochall sysselsättningen i företaget bidraget avser bibehålls vidminst samma nivå som den . Värdet av lagerökningen besiäms på följande sätt. Ingående lagerberäknas lill åleranskaff-ningsvärdel per . Är värdet av företagels normallager högreän värdet av ingående lager skall värdet på normallagret användas. Utgående lager omräknas lill lagrets återanskaffningsvärde och i förekommande fall får avdrag för inkuransgöras. I de fall åleran-skaffningsvärdelinle kan utredas lillföriilligt fårbranschindex användas. Sammavärderingsprinciper tillämpas såväl för ingående som uigående lager. Ansökningar om bidrag skall inges senasl den 31december 1975 och till dessa skallfogas yttranden av arbetstagarsidans ledamöter i förelagsnämnden. Sökanden skall också skriftligen medge atlAMS får granska räkenskaper ochinhämta de uppgifier ur förelagens självdeklaration som behövs förtillämpningen av bidragsgivningen. Efter regeringens beslui kan, om synnerliga skäl föreligger, bidrag under åren 1975och 1976 få ulgå lill förelag för annan period än angivna. Vidare harregeringen medgivii atl lagerslödfår ulgå lill ell förelag för vissagrupper av varor i företaget även omsärskild invesleringsfond lagils i anspråk för annan grupp av varor inom företaget. 1 samband med regeringens beslut omsysselsätlningsfrämjande åtgärder ioklober 1975 fastställdes all förelag som beviljats slöd lill lageruppbyggnad skulle kunna få förskoll på bidraget med 75 96. Syftethärmed är atl förbättra Prop.1975/76:100 Bilaga 13 83 företagenslikviditet och därmed öka möjligheterna för dem att med hjälp av lagerökning hålla sysselsättningen ochproduktionen uppe. Fram lill mitten av december månad 1975 hade ansökningar omlagerslöd inkommit från 533 förelagmed tillsammans 126 000 anslällda. Del beräknade värdet av den bidragsberättigade lagerökningen harangetts lill . har (prop. 1975/76:25, InU 1975/76:23,rskr 1975/76:118) beslutat att komplettera lagerslödel med en möjlighel lill slalsgaranti för lånefinansiering som kan behövas utöver förskollen.Garantin skall vara så utformad allslalen fram lill den 1 april 1977lar på sig ansvaret för viss del avden eventuella förlust som kreditinstitut kan åsamkas av lån för lagerökningen. Riktlinjerna för del nu aktuella lagerslödel ståri vikliga avseenden i överensstämmelsemed de förslag som har lagls fram av lagerslöds-ulredning. Sålunda gäller lill skillnad all lagerökningen iprincip skall beräknas efler faslapriser. Möjligheterna lill förskoll och lån för all finansiera lagerökning slår också iöverensstämmelse med utredningens överväganden.Vid tillämpningen av sysselsältningsvillkoret eftersträvas, i likhet med vad utredningen har förordat, attföretagen skall avstå från permitteringar och dessulom upprätthålla sinanyanställningar i normal omfattning. Vissa av ulredningens förslag behöver enligl minmening övervägas ytterligare. Del gäller främsl förslagel atl bidragskall beräknas på ändringen avslödförelagens samlade lager dys. såväl insalsvaror, varor i arbele som färdigvaror. Uiredningen har vidare lämnat en radsynpunkler på bl. a. frågan när i enkonjunkturcykel lagerslödel bör sällas in för atl få störst effekt. Uiredningenhar emellertid som lidigare framhållils ännu inle avslutat sill arbele.Jag anser del angeläget all slödels konstruktion och användning blir föremål för ytterligare överväganden motbakgrund av de erfarenheler som del nu aktuella stödet kan ge. Jag biträder AMS förslag att anslaget för näsla årbör föras upp med etl belopp av 300 milj. kr. Regeringen har vidarebeslutat om en ny period för lagerstöd till företag, som inle har ansökt om lagerstöd föreutgången av . Den nyastödperioden som främst kommer alt avse verkstadsföretag omfattarkalenderårel 1976. Jag hemställer att regeringenföreslår alt lillStöd lill lagemppbyggnad för /77 anvisa etl förslagsanslagav . 1975/76:100 Bilaga 13 84 1974/75 Utgift 1975/76 Anslag 1976/77 Förslag 449 499 801 080 885 000 870 400 000 Från anslagel bestrids utgifterna för programmetKontant stöd vid arbetslöshet. 1 programmel ingår delprogrammenErsättning till arbetslös-helskassor.Omställningsbidrag och Kontant arbetsmarknadsstöd. - 248 500 000 -207 900 000 - 8 000 000 - 5 000 000 1 080 885 000 - 260 885 000 -210 485 000 Delprogrammel Ersällning lill arbelslöshelskassor avser verksamhel enligl lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring(ändrad senasl 1975:383). De erkända arbetslöshetskassorna får genom AMS bidragför utbetalade ersättningar ochförvallningskoslnader. Kassor med speciellt slora ersättnings-utbetalningar eller med i övrigl otillräckligaekonomiska resurser kan genom särskilt slöd få nödvändig förslärkning. Under delprogrammel Omställningsbidrag redovisaskosinader för omslällningsbidragenligl arbetsmarknadskungörelsen. Bidragsgivningen är under successivavveckling sedan den . Delprogrammel Kontant arbetsmarknadsstöd avserverksamhel enligl lagen (1973:371)om kontant arbetsmarknadsstöd (ändrad 1975:384). Slödel ulgör elt komplement lill arbetslöshetsförsäkringen och ger etl ekonomisktskydd för nytillkomna på arbeismarknaden. Ersällning lill arbetslöshetskassor. Medelsbehovelför /77 besiäms delsav statsbidragets storiek verksamhetsåret den 1 januari-den 31 december1976, exkl. de ä-kontoulbetalningar somgörs den 1 januari-den 30 juni 1976, dels av de ä-kon-loutbelalningar som sker tor liden den 1januari-den 30 juni för verksam- 1975/76:100 Bilaga 13 85 Medelsbehovel kommer således atl baseras på del genomsnittliga förhållandet under som 1977. Avgörande för kostnadsberäkningen är del genomsnittliga antalet ersätlningsdagarper kassamedlem och år. Under de senasie åren har medlemsantalet i arbetslöshetsförsäkringen ökat med i genomsnitt ca 100000 . Denna ökning lorde kommaall fortsätta . Budgelårel 1976/77 beräknas medlemsantaletuppgå lill 2 750 000. I budgetförslaget /75 kalkyleradesantalet ersätlningsdagar per årsmedlemlill 5,5. Till följd av högkonjunkturen och kom antalet ersätlningsdagar all uppgå lill 3,3. Ersällningsulbelalning-arna har sjunkit under de två senasie åren. Enprognos av antalet ersätlningsdagarper årsmedlem är dock myckel svår alt göra, eftersom ell flertal i sig svårbesiämbara variabler måste ligga lillgrund för beräkningen. Det är f n.inle heller med säkerhet känt vad de nya ersättningsbestämmelserna långsiktigtkommer att innebära i ökal anlal ersätlningsdagar. AMS har med sina beräkningar utgått från 5,0ersätlningsdagar per årsmedlem dvs. samma anlal ersätlningsdagar som ibudgetförslaget /76. Medelsbehovet för budgelårel 1976/77 beräknasuppgå lill 761,8 milj. kr.Fördelningen av kostnaderna framgår av följande tabell. Statens koslnad för grundbidrag 160 416 666 Förvallningsbidrag 24 750 000 Särskilt slöd lill erkändaarbetslöshetskassor 25 000 000 Antalet kvarvarande personer med omställningsbidrag uppgick lill 3 060 och den lill2 331. /76 vänlas en fortsau nedgång av anlalet personer som uppbär bidrag. Jämfört med budgetårel 1974/75beräknas anlalet bidragsdagar minska med . Omslällningsbidrageibefinner sig under avveckling sedanden och ulgår endasi lill densom före detta datum har beviljats sådanl bidrag. Med hänsyn härtill beräknar AMS medelsbehovel för budgelårel 1976/77 till 12 milj. kr. Kontant arbetsmarknadsstöd.Delprogrammel infördes . Omkring 12 000 personer per månaduppbar slöd under kalenderårel 1974 och ca 65 milj. kr. utbetalades,moisvarande 2 . 1 budgetförslaget /75 räknadeAMS med atl ett normalårskullemotsvara 4 milj. ersätlningsdagar. Underår 1974 har rått högkonjunktur vilket påverkal utbetalningarna.Myckel talar dock för att genomströmningenav stödtagare går fortare än vad man har haft anledning Prop.1975/76:100 Bilaga 13 86 har ca 57 000 personer beviljats kontant arbetsmarknadsstöd. AMS räknade med ca 60 000 personer,men med betydligt längre arbetslöshetsperioder. saknas tillräcklig erfarenhet avdenna stödform för all man med någonslörre säkerhet skall kunna bedöma dess framlida omfattning. Troligen kommer dock antalet ersätlningsdagarunder etl normalår all uppgå lill ca4 milj., fördelade på helt och halvt slöd. Statens kosinader för verksamheten inskränker sig lill en tredjedel av totalkostnaden medan två tredjedelar beslrids av arbetsgivaravgifter. Medhänsyn lill della beräknar AMS medelsbehovelför budgelårel 1976/77 lill 40 milj. kr. Del loiala medelsbehovel för programmel Kontantslöd vid arbetslöshet beräknas för /77 lill 820 milj. kr. Arbetslöshetens omfattning totalt och i synnerhetdess fördelning på kassor med olika ersättningsnivåer ulgör svårbedömbara faktorer.Statens koslnad för det kontantastödet vid arbetslöshet är därför vansklig att beräkna. Med utgångspunkt från 5,0ersätlningsdagar per årsmedlem beräknarjag anslagel till 870,4 milj. kr.Den relativa fördelningen mellan de olika stödformema framgår av den sammanställningsom jag lidigare har presenterat. Eftersom del kontanta arbetsmarknadsstödethöjs fr.o.m. (prop. 1975/76:59, InU 1975/76:22, rskr 1975/76:117) med . per ersätlningsdag börmedel under delposten Ersättning till arbetslöshetskassor beräknas för en däremotsvarande höjning av grundbidraget till de erkända arbetslöshetskassorna, eller från 35kr. Av ersällningen lill arbetslöshetskassorna beräknar jag 20 milj. kr. försärskilt stöd lill vissa erkända arbelslöshelskassor. all lillKontant slöd vid arbetslöshet för budgelårel 1976/77 anvisa ellförslagsanslag av . 1974/75 Ulgift 25 /76Anslag 22 020 000 1976/77 Förslag 24 062 000 Från anslagel beslrids utgifter för programmelTolalförsvarsverksamhet. Programmel består av delprogrammen Försvars- ochberedskapsplanering saml Vapenfria tjänslepliktiga. 1975/76:100 Bilaga 13 1974/75 Utgift 1975/76 Anslag 1976/77 Beräknad ändring 4 1 900 000 4 7 855 000 4 2 025 000 4 190 000 4 447 000 + 1 405 000 4 2 042 000 Delprogrammet Försvars- och beredskapsplaneringomfattar dels planering för utnyttjande av landets arbetskraft underberedskaps- och krigstillstånd samt planläggning av arbetsmarknadsverketskrigsorganisation, dels slalsbidrag lill sådana frivilliga försvarsorganisationer somfyller viktiga uppgifter när detgäller ulbildning av personal för arbetsuppgifter i krigslid inom totalförsvarets civila delar. Verksamheien, somhuvudsakligen är av utrednings- ochinformationskaraktär, handhas i AMS av försvarsenhelen och regionalt avlänsarbetsnämnderna. Delprogrammel Vapenfria tjänslepliktiga omfattarutbildning, redovisning och registrering av värnplikliga som har fåll tillståndau fullgöra vapenfri tjänst.Utbildningen syftar till atl devapenfria skall kunna fullgöra en för samhälletbetydelsefull tjänst inom totalförsvaret. AMS handhar redovisning ochregistrering av de vapenfria saml besiämmer vilken slags Ijänsl de skall fullgöra och när. Delprogrammel belastas aVkostnader för ekonomiska och socialaförmåner ål vapenfria tjänslepliktiga. Dessa förmåner, som ulgår enligl samma regler som gäller för övrigavärnplikliga, avser bl. a. lön, inkvartering,förplägnad, vissl anlal fria resor saml familjebidrag i vissa fall. Delprogrammel belaslas vidare av ersäliningar förvissa utbildningskosl-nader m. m. lill myndighel eller annan som lilldelasvapenfria ijänslepliktiga. Försvars- och beredskapsplanering. Överföringav personalplanerna lill ADB har påbörjals. Branschplanläggningen harunder året lämnatförberedelsestadiet och ell nytt cirkulär jämle anvisningar har sänts ul tilllänsarbetsnämnderna. Den nya branschplanläggningen omfattar i sin förstaetapp tillverkningsindustrin. Under budgelårel 1974/75 har sedvanlig fördelninggjorts av 45 500 47-åringar. De frivilliga försvarsorganisationerna har underbudgelårel bedrivii informalions-och rekryleringsverksamhel saml ulbildal I 700 personer. Denbegränsade medelsrilldelningen för budgelårel 1975/76 medför alt Prop.1975/76:100 Bilaga 13 88 planerade och i hög gradangelägna kurser inte kan genomföras och atl vissaorganisationer som skulle ha möjlighet all bilda nya avdelningar och öka utbildningen får avstå från delta. Dennuvarande tillgången på frivillig personal läcker endasi av det avmyndigheterna framräknade behovet. AMS föreslår för /77 au . skall utgå lill defrivilliga försvarsorganisationerna, vilket skulle möjliggöra en utbildnings-volymsom medger, - enreducering med av de nu rådande slora brisierna på frivilligpersonal (reservarbeiskraft) lilllolalförsvarels civila delar - enläckning av brisier som uppslår genom avgångar - ellgenomförande av anbefalld repetitionsulbildning. Ökningen av ulgiflernaförorsakas dessulom av - höjda utbildningspremier lills. - höjda arvoden tillinstmklörer - höjda kostnader vidlantbruksskolorna - höjda krav på ulbildning av förare lill laslbilar överlio lon. Medelsberäkningen omfattar även sociala kostnaderför arvoden lill instruktörer och funktionärer och för ulbildning avfrivilligorganisalionernas kanslipersonal. Under budgelårel 1974/75 har 1 020 vapenfria tjänslepliktiga påbörjatulbildning och antalet tjänslgöringsdagarhar uppgått lill 320 000. Utbildningsplatserna har kunnat ulökas i stortsell i den omfattning som medgivils av anslagsramen. För budgelårel 1975/76 planeras grundulbildningför 1 220 vapenfria ijänslepliktigamoisvarande 290000 Ijänslgöringsdagar. Därtill kommer vissl anlalijänslgöringsdagar för repetiiionsutbildning. Del åriiga antalet lillslånd till vapenfri tjänstgöring kan beräknas lill ca 1 300. På grund av bristen påutbildningsplatser och del sloraantalet lillslånd som beviljades väntar ca 2 000 personer på inkallelse lill grundulbildning. Detta innebär all anlalet Ijänslgöringsdagar måsle ökas till ca 400 000 för att tillgodose utbildningsbehovet. AMS har för budgelårel 1976/77 beräknalmedelsbehovel lill 18,2 milj. kr. jämle kostnaderna för familjebidrag om ca 1,5milj. och ersättning för vissa utbildningskostnader om ,dvs. lolall 20 milj. kr. AMS föreslår vidareailslyrelsenges möjlighel altbetala koslnaderna förden ulbildningsomslyrelsen åläggerviss myndighet. Koslnaderna avseren veckas introduktionsutbildning i vissa grundläggandemoment som föreskrivs i värnpliklsbeslämmelserna. Sammanlagl beräknas medelsbehovel under budgelårel1976/77 för programmel Tolalförsvarsverksamhet till 33,8 milj. kr. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 89 För bidrag till de frivilliga försvarsorganisationerna har för innevarande budgeiårberäknals elt belopp av I . AMS har föreslagit en krafiig höjning av detla belopp. För egen del kanjag inle tillstyrkaannan höjning än . somkompensation för inträffade koslnadsslegringar. För verksamheien med vapenfria tjänslepliktiga fårför budgelårel 1975/uppgå lill högsl325 000. AMS har föreslagil all verksamhetensomfattning utökas lill 400 000ijänslgöringsdagar. Vidare har AMS föreslagitatl reglerna för ersällning av myndigheternas utbildningskostnader omarbetas. 1 avvaktan på resultatet av denpågående vapenfriuiredningen kan jaginle biträda AMS förslag i dessa avseenden. Antalet ijänslgöringsdagar bör liksom för innevarande budgeiår uppgå lillhögst 325 000. Jag beräknar medelsbehovelför delprogrammel Vapenfria tjänslepliktiga till . Med hänvisning i övrigt till sammanställningen i del föregående hemställerjag att regeringen föreslår att lill Tolalförsvarsverksamhet för budgelårel 1976/77 anvisa ell förslagsanslagav . : Anskaffning av utrustning 1974/75 Ulgift 9 244 392 Reservaiion 6 845 808 1975/76 Anslag 7 000 000 1976/77 Förslag 7 000 000 Från anslagel bestrids arbetsmarknadsverketsulgifter för anskaffning av utruslningsföremål,vilkas anskaffningsvärde överstiger . och vilkas livslängd överstiger . Annan utmstninganskaffas med anlitande av resp. programanslag. Utruslningskapitalets omfatining saml anskaffningarunder budgetåren 1974/75-1976/77framgår av följande sammanställning. 1975/76:100 Bilaga 13 Utrustningens värde efler avskrivningar samt anskaffningar (1 OOO-talkr.) Maskiner och fordon för Under de två föregående budgetåren har styrelsen imycket begränsad omfattning ny- ellerersältningsanskaffat entreprenadmaskiner och fordon för beredskapsarbelen. För de närmast kommandebudgetåren måsle slyrelsen beakta dekrav som slälls på maskinparkens beskaffenhet, främst betingade av författningar på miljövårds- ocharbetarskyddsområdel. In-vesleringsuigjflernaberäknas lill 1,6 milj. kr. Ca 20 %av den handhållna bergborrulrustningenär dessulom försliten liksom vissa enheter av den maskinella bergborrutrustningen. Investeringsutgiftemaför ersättningsanskaff ning av denmanuella utrustningen uppgår till . och för modernisering avden maskinella utrustningen erfordras . Då styrelsens fordonspark är starkt försliten beräknasdärutöver ersättningsanskaffning avetl 20-tal fordon uppgå till I , varför de totalainvesteringsutgiftema förentreprenadmaskiner och fordon beräknas lill 3,5 milj. kr. Slyrelsen disponerar ca I 950 personal- ochraslvagnar. Av dessa är 950 avsedda för byggarbetsplatser och 1 000 Ibrskogliga arbetsplatser. Skogsvårdsstyrelsema och domänverket hyr ca 770personal- och raslvagnar motsvarande ca 4 150 platser, AMS beräknarinvesteringsutgifterna för ersättningsanskaffningav 60 uthyrda vagnar till 1,2 milj,kr. Vid egna arbetsplatser beräknar slyrelsen ell ersättningsbehov av 15 vagnar mot- Prop.1975/76:100 Bilaga 13 91 svarande300 ,, varför de loialainvesteringsutgiftema för vagnar och bodar uppgår till 1,5 milj, kr. Driften vid de industriellaberedskapsarbetsplaiserna är föremål för översyn.Rationaliseringsåtgärder kommeratt vidtas föratt minska produktionskostnaderna.Del ekonomiska utfallet kännetecknas genomgåendeav slora underskott. Härtill bidrar atl resultatkravet redan vid ela-bleringslillfällel har fåll komma iandra hand inför kravet att snabbt skapaarbetstillfällen och alt den anvisade arbetskraften inle har en upplärd industriarbetareseffekiivitet. Vidare har invesleringsmedel saknats för vidareutveckling av etablerade arbetsplatser. Samordning mellan olikaverkstäder för specialisering har inteheller kunnal genomföras. Rationaliseringsmöjligheterna är stora för deflesta verkstädema och, om medelställs lill förfogande förmaskininvesleringar och utbyggnad eller förbättringar av industrilokaler, kanmyckel slora resultatförbäilringar nås redan åren efter det attinvesteringarna genomförts. Styrelsen beräknar för /77 ellinvesteringsbehov på 4 milj, kr,,fördelat med lika delar på nyanskaffningar resp, ersättningsanskaffningar vid främst mekaniska verkstäder och Iräverksläder, Av nyinvesteringarna beräknas ,läcka nödvändiga miljövårds- ocharbelarskyddsålgärder, Verksamheien vid konlorsarbelsceniralerna (KAC)har iöverensstämmelse med gällande föreskrifier inriktats mot marknadsanpassad produktion. Myckel återstår emellertidall göra och slrävan bör vara attännu bätlre ta tillvara de sysselsattas arbetsförmåga och skapa bättre lönsamhet. För /76 har slyrelsenbudgeterat . för nyanskaffningar,ell investeringsbelopp som i förhållande lill behovel av KAC-organisationensstorlek och omfattning - f n. ca 2 000 anställda på 44 centraler - är ytterst nedbantat. För allmåluppfyllelsen i verksamheien vid kontorsarbetscentralerna skall kunnaförbättras och produktionen kunna breddaserfordras för budgelårel 1976/77 invesleringar för 1,5 milj. kr., varav nyanskaffningar 1,1 milj. kr, och ersättningsanskaffningar , Föraitlill viss del tillgodose behovel a vtransporter finns på länsarbetsnämn- dernaeitbegränsat antal tjänslebilar. För budgetårel 1975/76 beräknade styrelsen iföregående års anslagsframställning all lio tjänslebilar behövde ersättas. På grund av begränsad tilldelning avinvesleringsmedel för budgetårel 1975/76 har styrelsen dock sett signödsakad att i tiden förskjuta vissa avdessa ersättningsanskaffningar, varför slyrelsen för anskaffning av elvatjänslebilar budgelårel 1976/77 beräknar ett medelsbehov om . A.MS har lidigare hafl alla tryckerilokaler vid . Infiytiningen i nya lokaler i kvarteret iSolna hösien 1974 medförde en delning av styrelsens intema tryckeri,därför atl de nya lokalema endast inrymde eumindre "nänryckeri". Viddelta närtryckeri framställs handlingar i smärre upplagor. Störreupplagor trycks alltjämi vid Prop.1975/76:100 Bilaga 13 92 Lindhagensgalan,där också slyrel.scns adresseringsanläggning ligger och varifrån slörredelen av siyrelsens distriburion av trycksaker äger rum. Slyrelsen utreder f n. om man kan sammanföra denu uppdelade ak-liviteierna. Denoffselanläggning som finns på iryckeriei vid Lindhagensgalan är dock i sådanlskick au den vid en sammanslagningav iryckerierna måsle bylas ut mot nya maskiner. Investeringsbehovet förinköp av tre A4-maskiner och två A3-maskiner uppgår lill . För ny- och ersättningsanskaffning avtelefonväxlar och siiäbbtelefon-anläggningarlill länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingarnaerfordras . Av beloppetavser I . Investeringsbehovet för telefonväxlar uppgår härvid lill1 . De större investeringarnaberäknas ske vid slyrelsen - komplettering med direktval lillstyrelsens telefonväxel - samt vid länsarbetsnämnderna i och ocharbetsförmedlingskonloren i ochSundsvall. För snabblelefonanläggningar beräknas , där destörsta investeringarna planeras i , , och . För ersättningsanskaffning lill länsarbetsnämnderna av kopieringsutrustning, slencilduplikalorer och viss övrigkontorsutrustning erfordras . I anslagsframställningen för /76redogjorde styrelsen utföriigt för behovet av bl.