prop · FY0328 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition om ändring i lagen (1970:1028) om rikets mynt, m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. G,E, STRÄNG Ipropositionen föreslås vissa ändringar i rayntlagstiftningen i fråga om minnes-och jubileumsmynt. Vidare föreslås att de bestäraraelser om förbud mot nedsraältningav mynt som finns i författning beslutad av Kungl, Maj:t skall tas upp ilag. 1 1975.1 saml. Lagom ändring i lagen (1970:1028) om rikets mynt i-lärigenomföreskrives i fråga om lagen (1970: 1028) om rikets mynt dels att i 1 § ordet"Konungen" skaU bytas ut mot "regeringen", dels att 3 och 4§§ skaU ha nedan angivna lydelse. Mynt skall finnas i följande Mynt skall finnas i följande namnvärden, nämligen femkronor, namnvärden, nämligen , enkrona, , ljugofem öre, en krona, , , Dessulom får och . myntmed eit namnvärde av tio minnes- och jubileumsmynt raed kronorfinnas, andra namnvärden finnas, Omsaininansäitningen av mynt, Föreskrifier om mynts samman- ivUka icke ingår guld eller silver, sättning, vikt och utförande med- saintom sådana mynts vikt och delas av regeringen. utförande förordnar Konungen. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på denutkommit från trycket i . Genomlagen upphäves lagen (1972: 134) om tillverkning av sUver-mynt på . Lagom förbud mot nedsmältning av mynt 1 § Ej får någon yrkesmässigtgenom nedsmältning eller därmed jämföriig ålgärd lillgodogöra sig metallen igällande svenska mynt, 2 § Den som bryter mot 1 § dömestill böter eller fängelse i högst . Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på denutkommit från trycket i . Genomlagen upphäves kungörelsen (1968: 15) ora förbud mot nedsmältning avskiljemynt. 1975: 28 3 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , , ,, , , , . Propositionom ändring i lagen (1970:1028) om rikets mynt m. m. Enligt9 kap. 13 § den nya regeringsformen gäller att endast har rätt attutge sedlar och att bestäraraelser ora penning- och betalningsväsendet i övrigtmeddelas genom lag. Bestämmelser om mynt finns i lagen (1970: 1028) ora riketsmynt. Enligt lagen har regeringen ensam rätt att låta tillverka och ge ut mynt.Dessa skall vara lagligt betalningsmedel (1 §), Mynt skall finnas i valörer omfem kronor, en krona, , , och fera öre. Dessutomfår mynt med ett namnvärde av finnas (3 §). I fråga om mynt som inleinnehåller guld eller sUver förordnar regeringen om myntens sammansättning,vikt och utförande (4 §). Myntmed ett namnvärde av är avsedda för minnes- och jubileumsändamål (prop.1970: 190 s, 42), Bestäraraelser ora sådana mynt finns i en särskild lag, lagen(1972: 134) ora tillverkning av sUver-raynt på . Med stöd av dennalag har Kungl. Maj:t i kungörelsen (1972: 420) ora raetalUnnehåll och storiekbeträffande silvermynt på meddelat närraare föreskrifter om tiokronorsmyn-tenssammansättning, vikt och storiek. I kungörelsen (1972: 421) om prägling av jubileumsmyntpå har givits bestäramelser om utförandet av ett jubileumsmynt medanledning av 90-årsdag. Iskrivelse har rayntverket föreslagit att raynt-lagen ändrasså att regeringen i fortsättningen får besluta ora såväl valörer sora sararaansättningav rainnesmynt och andra mynt som inte direkt skall tUlgodosebetalningsväsendets behov. Med minnesraynt bör enligt verket järaställas myntsom avses utgöra samlar- och gåvo- 1975: 28 4 objektutan direkt anknytning till någon händelse. finner det naturligt attfrågan om vUka myntvalörer sora skall användas i handeln regleras genom lagmen att det däremot knappast längre finns någon anledning att reglera fråganom valörer för minnesraynt eller dessas sammansättning genom lag. förslag bifalls, har verket för avsikt att föreslå att ett minnesraynti silver ges ut till åminnelse av den genoraförda grundlagsreforraen. På gmndav att silverpriset har stigit mycket kraftigt är metallvärdet 1972utgivna tiokro-norsmyntet nu . Mot denna bakgrund är detenligt myntverket inte aktuellt att föreslå någon ytterligare prägling av tio-kronorsmynt.För att rainska metallkostnaden kan man visserligen sänka silverhalten ellerminska myntets format, men myntverket anser inte att någon av dessa åtgärder ärtUltalande, Med hänsyn till grundlagsreformens betydelse bör det avsedda minnesmyntetgöras relativt stort, i diameter. Silverhalten bör vara 925/1000, s, k, sterling-kvalitet.På grund av kostnadema för att framställa ett sådant mynt måste valören enligtmyntverket sättas tiU . Föregen del vill jag anföra följande. Enligt 79 § 2 raom, den gamlaregeringsformen krävdes medgivande lill ålgärd som innebar ändringav mynts bruttovikt och nettohalt av ädel metall ("skrot och korn").Bestämmelsen byggde på den numera övergivna uppfattningen att metallvärdet hosett mynt borde stå i en viss relation till dess valör (se prop, 1970: 190 s,35) och innebar att frågor om sararaansätlningen av mynt i vilka ingår guldeller silver raåste underställas . Någon raotsvarande bestämmelsefinns inte i den nya regeringsformen. Om penningväsendet föreskrivs där endast(9 kap, 13 §) att bestäraraelser om detta skall meddelas i lag, dvs, beslutasav . Bestämmelseni 3 § första punkten myntlagen att mynt skall finnas i vissa angivna namnvärdenavser de mynt sora behövs i den allmänna handeln, Besiämmelser om valören hossådana mynt torde höra till dem som enligt 9 kap, 13 § den nya regeringsformenkräver lagform, 1 fråga om mynt som åsyftas i 3 § andra punklen myntiagen, dvs,rainnes- och jubileumsraynt, är läget ett annat. Sådana mynt är visserligenlagliga betalningsmedel men är inte avsedda för handelns behov. Det torde varatillräckUgt att det i lag bestäms att minnes- och jubileumsraynt får finnas,under det att rayntens valörer anges i verkställighetsföreskrifier av regeringen.Jag föreslår alt 3 § andra punkten myntlagen ändras i enlighet raed vad jag nuhar anfört. Med rainnesmynt bör i samraanhanget avses även sådana raynt sorautges för saralar- eller gåvoändamål och som inle är direkt föranledda av någonsärskild händelse. Dennuvarande bestämmelsen i 4 § tar sikte på mynt utan guld- eller silverhalt ochavser rena verkstäUighetsföreskrifter, Bestämmelsen skulle därför i och för sigkunna undvaras. En erinran av detta slag fyller dock Prop.1975: 28 5 hären funktion och bestämmelsen bör därför enligt min raening finnas kvar. Denbegränsning som ligger i att verkställighetsföreskrifterna får avse enbart myntutan halt av guld eller silver bör dock självfallet utgå, I konsekvens med deföreslagna ändringarna i myntiagen bör lagen om lillverkning av silvermynt upphävas. Utövervad jag nu har nämnt bör myntiagen på del sätiet formellt anpassas till dennya regeringsformen alt ordet "Konungen" byts ut mot "regeringen". Medanledning av den nya regeringsformen vill jag i detta samraanhang ta uppfrågan om atl till lag överföra de bestäraraelser som finns i kungörelsen (1968:15) om förbud raot nedsraältning av skiljemynt. Enligt kungörelsen är detförbjudet att yrkesraässigt tillgodogöra sig raetallen i svenska skiljemyntgenom nedsmältning eller därmed jämförlig åtgärd. Med skiljemynt avsågs itidigare gällande rayntlag andra mynt än guldmynt men begreppet förekoraraerinte i den nya rayntla-gen. Den som bryter raot förbudet döms till böter ellerfängelse , Förbudel mot nedsmältning av skiljemynt infördesi saraband med en ändring i den då gällande myntlagen, tvåkronorhade dittills präglats av silver. På gmnd av stigande världsmarknadspris påsilver hade silvervärdet i mynten närmat sig och t, o, ra, vid några tillfällenöverstigit de norainella värdena på dessa mynt. Genom lagändringen öppnadesmöjlighet alt prägla en- och tvåkronor som inte innehöll silver, Ipropositionen om ändringen i myntlagen närande jag att jag också avsåg attföreslå Kungl, Maj:t att utfärda sagda kungörelse ora förbud mot nedsmältning (prop,1968: 24 s, 8), Förbudet behövs alltjärat med hänsyn främst till attmetallvärdet i vissa tidigare utgivna mynt, som fortfarande i betydandeomfattning används som betalningsmedel, är avsevärt högre än naranvärdet. Förbudetbör liksora hiltills avse sådant tillgodogörande av metallen i mynt som skeryrkesmässigt, dvs, i vinningssyfte och i en omfallning som inte är relativtobetydlig. Med åtgärd, jämförlig med nedsmältning, avses alt mynt på annatsätt förstörs eller förändras så att de inle längre kan användas sombetalningsmedel. Enligt8 kap, 3 § den nya regeringsforraen skall föreskrifter om brott och rättsverkanav brott raeddelas genom lag. Även om straffbestämmelsen i kungörelsen omförbud mot nedsmältning av skUjemynt äger fortsatt giltighet på grund av enövergångsbestämmelse till den nya regeringsformen bör enligt min meningkungörelsen nu ersäUas av en lag, 1 samband därmed bör straffmaximum höjas lillfängelse . Som föreraål för förbudet bör lämpligen i stället för.svenska skiljemynt anges gällande svenska raynt, I fortsättningen kommerförbudet därigenom att omfatta även guldmynt. 1975: 28 6 Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attantaga inom upprättade förslag till 1. lagora ändring i lagen (1970: 1028) om rikets mynt, 2, lagora förbud mot nedsraältning av raynt. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram.