prop · FY0314 · 1975-12-31 00:00:00 — 1 proposUionen framhölls alt organisationerna kan bedriva en frånsina skilda utgångspunkter moliverad informationsverksamhet, som därigenom gerfrågorna en mer allsidig belysning och bredare täckning. Den nya synen på organisalionernas roll i samhället harockså kommit till uttryck i flera statliga utredningar som lagl framförslag i fråga om olika delar av samhällsarbetet. barnstugeutredning (S 1969:31) pekar i sittbetänkande (SOU 1974:42) Barns fritid på möjligheterna alt lokalt engageraungdomsorganisationerna för all fä till stånd fritidsverksamhet för skolbarneni åldrarna . Även föreningsUvels medverkan i vad utredningen beskriversom del utvidgade fritidshemmet behandlas. En organiserad gruppverk-samhet iföreningsregi som kompletterar fritidshemmen ger enligt utredningen barnen siörremöjlighet att della i en verksamhet som svarar mol deras speciella inlressen.För barnens ulveckling är det önskvärl att de redan tidigt får möta ell ideelltinriktat arbeie. För all öka kommunernas möjligheler att slödja fritidsverksamhetinom ungdomsorganisationerna bland yngre skolbarn föreslår ulredningen all ellsärskilt statsbidrag skall utgå som av kommunerna skall förmedlas tillungdomsorganisationernas lokala verksamhei. förslagbereds f n. inom . Utredningen (U 1970:63) om skolans inre arbeie behandlar ibetänkan-del (SOU 1974:53) Skolans arbetsmiljö bl. a. förändringar iskolarbetets uppläggning. Skoldagen skall enligl ulredningen bestä av fasta(läroplansbundna) och fria aktiviteter. Som exempel på innehållel i de friaaktiviteterna nämner ulredningen bl. a. olika aktiviteter under medverkan frånföreningslivet. Det är, enligt ulredningen, en angelägen uppgift för skolan atlslödja de ideella organisaiionerna och del fritidsliv som ungdomen självorganiserar. Arbetet inom organisationer och föreningar ger inte enbartpedagogisk slimulans. Del bidrar även lill alt skapa social gemenskap ochförståelse mellan gmpper. Det ger träning i demokratiska arbelsformer ochtillgodoser ungdomarmas behov av engagemang. Ulredningen pekar på att del kanfinnas behov av all skolan står öppen för vissa elever även före skoldagensbörjan och på eftermiddagslid. Även i fråga om dessa aktiviteter anser ulredningenatt ungdomsorganisationerna kan medverka. I alkoholpolitiska utredningens (Fi 1966:33) belänkande (SOU1974: 90) Alkoholpolitik framhålls ungdomsorganisationernas och folkrörelsernasslora värde. Ulredningen gör sina bedömningar med tanke pä det förebyggande alkoholpoliliskaarbelel. Föreningslivet kan, betonar ulredningen, göra insalser i del direktainformationsarbetet och skapa stimulerande fritids- och kulturmiljöer. Av min redovisning framgår hur synen på ungdomsorganisalionernasverksamhei gradvis har förändrats och hur en ökad medverkan frånungdomsorganisationerna nu eftersträvas pä skilda områden. Den förändring avsynen på ungdomsorganisalionerna som skett grundas på en ökad medvetenhet om värdelav organisalionernas insatser. väl differentierat och omfattandeföreningsliv med skiftande aktiviteter är en slor tillgäng för såväl ungdomensom samhällel i dess helhet. Slalensungdomsråd har i sitt förslag rörande stödet till ungdomsorganisationernascentrala verksatnhel framhållit atl målel för samhällets ungdomspolitik genomungdomsorganisationerna bör vara alt den skall medverka till att ulvecklademokratin, stimulera till samhällsengagemang, skapa en bättre samhällsmiljöoch bidra lill jämlikhet mellan individer och mellan grupper i samhället samlskapa samhörighet mellan generationerna. Jag anser all ungdomsrådet med sinbeskrivning fångat in de väsentligaste motiven för samhällel atl slödja ungdomsorganisalionerna och ge dem ell vidare arbetsområde. Inomungdomsorganisationerna beslutar medlemmarna självsländigt om verksamhetensformer och inriklning och de kan därigenom påverka sin egen situation.Ungdomarna får försvara sina egna ståndpunkter och dela ansvaret för de beslulsom fattas. Härigenom förbereder de sig för vuxenroller i familjen, påarbetsplatsen och samhällsarbetet. Genom sitt arbetssäll medverkar ungdomsorganisalionernalill all bredda och fördjupa demokratin. 1 många ungdomsorganisationerär verksamheten inriktad på sociala, politiska eUer kulturella frågor.Medlemmarna i dessa organisationer blir medvetna om samhällsproblemen och fårmöta olika värderingar i samhällsfrågor. Med utgångspunkt i erfarenheler,studier och diskussioner kan de utforma sin egen samhällssyn och della iopinionsbildningen för alt förändra samhällel. Ungdomsorganisationerna bedriver ofta elt omfattande internationelllarbeie. De studerar internationella förhållanden och tar kontakter med ungdomari andra länder. Denna verksamhei ökar medvetenheten om de internationellaproblemen och stärker på sä sätl känslan för internationell solidaritet. Organisaiionerna är också samlingspunkter för ungdomarnasfritidsaktiviteter. Föreningslivet kan erbjuda många olika fritidsallernaliv.Organisationernas sirävan är all få lill slånd ell varaktigt engagemang för meningsfullafritidssysselsättningar och atl skapa en social gemenskap som omfaltar allaungdomar oavsett förutsättningar och prestationer. En verksamhet med dessakännetecken kan bli etl slagkraftigt alternativ till del passiviserandekommersiella fritidsutbudet. Många ungdomsorganisationer har en anknytning till devuxnas föreningsliv. Den kontakt mellan generationerna som skapas inom enfolkrörelse bygger på gemensamma värderingar och intressen. Detta bidrar lillatt skapa én naturiig samhörighet generationerna emellan. Föreningslivel kan genom insatser på fritidsområdet isamverkan med t. ex. skolor, ungdomsgårdar och fritidshem bidra lill all förnyasamhällsarbetet. Dessa insalser för organisaiionerna i kontakt med nya ungdomsgrupper.Samlidigl kan sådan verksamhei också stimulera de egna medlemmarna lillfördjupat engagemang genom att föreningarna tUldelas ansvarsfulla uppgifier ochkan påverka det direkta samhällsarbetet. Samverkan mellan föreningslivet ochsamhällets olika organ kan också medverka till all bryta lendenser tillisolering som ibland upplevs säväl av samhällets institutioner som inomföreningslivet. Formerna för föreningslivels medverkan i det direktasamhällsarbetet måste utvecklas successivt i nära samverkan mellan samhälletsorgan och de ohka föreningarna. Föreningslivets medverkan måste kunna ske påföreningslivets villkor. Del är den speciella prägel eller särart varjeungdomsorganisation har som är den värdefulla och unika resurs med vilken föreningslivelkan berika samhällsarbetet. Därför får inle en utvidgad samverkan leda till altföreningarnas traditionella verksamhet skjuls åt sidan. En aktivmedlemsvärvning, etl omfattande studiearbete och en Uvlig intern diskussion är förutsältningarför atl ungdomsorganisationerna skall kunna göra insalser pä nya områden.Därför är det också viktigt atl föreningslivet har ekonomiska resurser allfullfölja och vidareutveckla den egna verksamheten. har föreslagil en kraftig ökning av detstatliga stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. En förstärkningav resurserna är moliverad redan av del skälet all många organisalioner idaghar slora ekonomiska svårigheier och för all förhindra alt organisaiionernamåste liera sig med kommersiella intressen för att klara sina finanser. Deadministrativa kostnaderna har ökat starkt under 1970-lalel vilket minskalutrymmet för utbildningsverksamhet och utvecklingsarbete. Härtill kommer attungdomsorganisationerna måste få möjligheter att stärka sin inre organisaiion,särskilt ungdomsledarulbild- ningen, för all klara nya uppgifter som de tagit på sig isamverkan med olika samhälleliga organ och därmed börja pröva sådanaarbetsformer i den lokala fritidsverksamheten som bl.a. de utredningar jag lidigareberört har ansett vara angelägna. Mina förslag i det följande innebär allbidraget till ungdomsorganisationernas cenirala verksamhei ökar med 5,5 milj.kr. till 21,4 milj. kr. Jag övergår nu till all behandla frågan om hur slödetnärmare bör vara utformat. 5.2 Stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet De ungdomsorganisationer som förklarats berättigade tillstatligt stöd erhåller f. n. bidrag till dels central verksamhet, dels ungdomsledarutbildning.Vidare utgår bidrag lill den lokala verksamhelen. SÖ har ansvarel förfördelningen av bidragen. föreslår att ett enda bidrag skall ulgåliU ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. De nuvarande bidragen lill ungdomsorganisalionernascenirala verksamhet och till ledarutbildning bör sålunda enligt förslaget förassamman lill ell bidrag. Ungdomsrådels förslag tiU principer för del nya bidragelknyter an liU grunderna i nuvarande syslem och innebär på vissa punkter endasien jusiering av dessa. Som villkor för bidrag föreslås bl. a. även i fortsättningengälla att organisationen skaU ha en spridning i landet, att den skaU ha ett visslantal medlemmar saml all den själv skall bidra lill finansieringen avverksamheten. Som villkor för atl en skall fåstatligt bidrag bör enligt ungdomsrådets förslag gälla att organisationen äruppbyggd efter gängse demokratiska principer och bedriver verksamhethuvudsakligen bland barn och ungdom. Organisaiionen skall ha minsl 3 000medlemmar i åldrarna och verksamma lokalavdelningar i minsl hälften avlandets landstingskommuner. Med landstingskommun bör därvid jämställas sådankommun som inte ingår i landstingskommun. anser all det liksomhittills bör ankomma på regeringen all avgöra när en organisation skallförklaras berättigad till statligt bidrag. Bidrag föreslås ulgä i form av ell grundbidrag, som ärlika slorl för alla organisalioner och ell rörligl bidrag som beräknas permedlem för det medlemslal som överstiger 3 000. Bidraget bör ulgä med högst av en organisations fakliska kosinader för central verksamhet och administrationsaml för internationell kontaktverksamhet. För organisation som för försiagången tilldelas statligt bidrag föreslås elt successivt inträde ibidragssystemet som innebär all halvt grundbidrag utgår för första årel, heltgrundbidrag för andra årel samt att både grundbidrag och rörligt bidrag utgårfr. o. m. del Iredje året. För organisaiion som inte längre uppfyllerkvalifikationskraven för bidrag föreslås etl motsvarande syslem för successivtutträde. Medlemsantalet bUr enligt det nya systemet av centralbetydelse för hur slort bidrag organisaiionerna skaU få. föreslår atlbidragsgrundande medlem skall definieras som den som är ansluten lill en lokalavdelning, har stadgeenliga möjligheter atl påverka beslulrörande organisationens verksamhet och inriklning samt har eriagt avgifi till organisaiionenför närmasl föregående verksamhetsår. Del förslag lill nyll bidragssystem som slalens ungdomsrådhar lagl fram finner jag i huvudsak väl avvägt. Förslaget bör således kunnaläggas liU grund för en förändring av del statliga stödet lill organisalionernascentrala verksamhei. Det slalliga slödet bör ges en sädan form alt ungdomsorganisalionernai så slor utsträckning som möjUgl ges lillfälle alt själva avgöra hur deutgående medlen skall disponeras. Delta främjas enligl min mening bäst omendast ett bidrag utgär till den centrala verksamheten. Etl sådant sammanhålletbidrag bör vara så utformat all del är enkell att beräkna och fördela.Villkoren för del statliga bidragel får inte styra verksamhetens form eUerinnehåll. Vidare bör del kravel slällas på bidragsreglerna atl lillgängligamedel fördelas på elt så rättvist sätt som möjligl meUan organisationerna. Slödel lill ungdomsorganisalionernas cenirala verksamheibör bestå av etl grundbidrag och ell rörligl bidrag. Grundbidraget bör varalika slort för alla organisalioner. Jag förordar all grundbidrag utgår med . Del rörliga bidragel bör beräknas på det anlal medlemmar iåldrarna som översliger 3 000 med ett minskande belopp ju flermedlemmar organisaiionen har. En sädan minskning är enligl min mening moliveradefiersom organisationernas kosinader för central verksamhei inle kan fömtsättasöka i samma takt som antalet medlemmar. Det rörliga bidraget bör i inlervallel3 001-15 000 medlemmar ulgä med högst . per medlem, i inlervallel 15001-40 000 medlemmar med högst . per medlem och i intervallet 40 001medlemmar och därulöver med högst . För den händelse anvisademedel inte medger all högsla bidrag utgår skall bidragel per medlem i de olikaintervallen reduceras på ett proportionellt säll sä atl det lillgängliga beloppelinle överskrides. Det statliga bidraget, dvs. grundbidragel och del röriiga bidragelbör sammanlagl uigöra högst av en faktiska kostnaderför central verksamhei och administration samt för internationellkontaktverksamhet. För alt vinna enkelhet i redovisningen bör kravel på egeninsatsavse förhållandena närmast föregående redovisningsår. Härigenom kommer de medlemsuppgiflersom ligger lill grund för bidragels storiek och de centrala kosinader somredovisas att avse samma redovisningsår. Jag kommer senare alt beröra formernaför redovisningen. 1 likhel med ungdomsrådet förordar jag all med statsbidrags-berättigadungdomsorganisation bör förslås organisation som bedriver verksamhethuvudsakligen bland barn och ungdom, har minst 3 000 medlemmar i åldrarna verksamma lokalavdelningar i minst hälften av landelslandstingskommuner (motsvarande). Sänkningen av den nedre åldersgränsen förstatligt bidrag innebär att ytterligare drygt 300 000 medlemmar i ungdomsorganisalio- nerna kan räknas in i bidragsunderiaget. Den föreslagna sänkningen medför all organisalioner med eltstort anlal barn som medlemmar kan tillgodoräkna sig bidrag även för dennamedlemskategori. Delta bör öka organisationernas möjligheler alt utöka barnverksamhelenoch få ytterUgare erfarenheler. Vad jag har förordal innebär att jag ansluler mig liUungdomsrådets uppfattning all endast organisalioner med en viss minstageografisk spridning i landet skall erhålla slalligt bidrag. serjagdet som naturligt all kommuner och landsiing även i fortsättningen ger slöd lillorganisalioner som är lokall och regionalt förankrade. Jag föreslår också atl den medlemsdefinilion som läggs lillgrund för beräkningen av del rörliga bidragel utformas på det sätl ungdomsrådetföreslagit. Med medlem bör således avses den som under närmast föregåenderedovisningsår varit ansluten till lokalavdelning inom organisationen och somhaft stadgeenliga möjligheter att påverka beslut rörande organisationens verksamheioch inriklning och som erlagl avgifi lUl organisaiionen . Ändringenav definitionen av bidragsgrundande medlem syftar främst till all markera belydelsenav all organisaiionerna är demokratiskt uppbyggda med medlemmar som självabeslutar om och lar ansvar för verksamhetens innehåU och inriktning. Dessulomförutsätter konstruktionen av det rörliga bidrag en mer entydig definition änden nu gällande. Vissa kristna ungdomsorganisationer har anfört tveksamhet molkravel på all medlem skall ha erlagl sladgeenlig avgifi liU den lokalaorganisationen för atl denne skall kunna beaktas vid bidragsberäkningen.Invändningarna är inle föranledda av alt man motsätter sig tanken på attmedlemmarna genom egna insalser skall medverka i finansieringen av den lokalaverksamheten utan är istället principiellt hållna och motiveras utifrån enkristen syn på medlemskapet i församlingen. Frän praktisk synpunkl är del somjag ser del fråga om hur dessa organisationer skall kunna styrka medlemskapetför medlemmar som inte eriagt medlemsavgift. Del bör ankomma på den myndighetsom handhar bidraget atl tillsammans med var och en av de berördaorganisationerna fastställa vUka andra krilerier som skall ersätta kravel på eriagdmedlemsavgift. De båda organisaiionerna ochRiksförbundet och hemgårdar bedriver etl omfattande barn- ochungdomsarbete. Organisationsstrukturen i de båda organisaiionernaöverensstämmer emellertid inte med den i de övriga ungdomsorganisalionerna. Dekan därför inte komma ifråga för bidrag enligt de förordade reglerna. Jag delaremellertid ungdomsrådets uppfattning all dessa organisalioner även ifortsättningen bör få stöd. Det bör ankomma på regeringen all beslula ombidragens sloriek. Jag kommer i det följande (7.1) alt för dessa organisationerberäkna en ökning av bidragen som motsvaras av ökningen lill övriga organisalioner. Samarbetsorganisalionerna ungdomsrepresentantskap,kristna ungdomsråd och ung- domsorganisationers landsråd erhåller f. n. bidrag efterbeslut av regeringen. Arbetsgruppen inom ungdomsrådet anser att del bör varamedlemsorganisationernas sak atl slödja sina samarbetsorganisationer. Denna uppfattningdelas av flera av remissinstanserna. Jag delar den principiella synen atl det i första hand börvara medlemsorganisationerna som avgör hur de olika samarbetsorganisalionerna skaUutvecklas och att medlemsorganisationerna därför bör la huvudansvaret förfinansieringen av verksamheten. Härigenom kommer medlemsorganisationernasengagemang för de gemensamma uppgifterna att öka. Del skulle emellertid för detre nämnda samarbetsorganisalionerna innebära etl stort ekonomiskt avbräck omde nu hell skulle fråntas de statliga bidragen. Jag förordar därför altSveriges ungdomsorganisationers landsråd t.v. erhåller två grundbidrag samlalt kristna ungdomsråd och ungdomsrepresentantskapt. v. vardera erhåller ell grundbidrag. Övergängen till ell nytt bidragssystem kan innebära atlnågon erhåUer etl minskat bidrag lill sin cenirala verksamhei.För atl undvika övergångssvärigheter bör del ankomma på den bidrags-fordelandemyndigheten vid fördelningen av bidragen för /76 beakta atlingen av regeringen för slatsbidrag godkänd erhåller lägrebidrag tiU sin centrala verksamhei än vad organisaiionen erhöll till sincentrala verksamhei och ungdomsledarulbildning för /75. Godtasvad jag nu har förordal avserjag att i annat sammanhang meddela de föreskriftersom behövs. föreslår all nuvarande Iröskelorganisalionersuccessivt förs in i bidragssystemet om de uppfyller bidragsviU-koren.Organisationer som inle längre uppfyller dessa villkor bör på molsvarande sättsuccessivt föras ut ur systemet. Jag tillstyrker detta förslag som innebär attungdomsorganisation som regeringen förklarar berättigad tillstatligt bidrag under försia året erhåller ett halvt grundbidrag, under andraåret ett helt grundbidrag samt under tredje årel både grundbidrag och rörliglbidrag. För organisalioner som inle längre uppfyller kraven för slatligl bidragminskas bidragel successivt på molsvarande säll. Av de organisalionersom nu erhåller s.k. Iröskelbidrag har jag funnil atl Helgelseförbundelsungdom, demokraiisk ungdom och katoliker uppfyllerde uppställda bidragsvillkoren. Jag avser att i annal sammanhang föreslåregeringen att dessa organisalioner förklaras berättigade lill slatligl stöd.Svenska bålunionen, lidigare Molorbälsunion, erhåller s.k. Iröskelbidraglill ungdomskom-mitléns verksamhei. Unionen erhåller även bidrag ur anslagel Slödtill idrotten: anläggningsslöd m.m. under nionde huvudtiteln. Organisaiionenkommer under nästa budgetår all erhålla bidrag endast under nionde huvudtiteln.Jag har i denna fråga samrått med chefen för . Vadgäller De bUndas förening, . De dövas riksförbundoch som f.n. även de erhåUer s.k.tröskelbidrag, kan inte bidragsbestämmelser- na tillämpas på grund av organisationernas särart. Verksamhelenär emellerlid av sådani värde alt elt slalligt stöd bör ulgå. Jag återkommer tiUdenna fråga i del följande (7.1). SvenskaAlliansmissionens ungdom har erhållit centralt slöd sedan bidrag inrättades. Pägrund av all organisationen av tradition varil förankrad endasi i en vissregion uppfyller den inle hell de föreslagna kraven pä geografisk spridning förbidragsberälligad . Då verksamhelen ändå har beiydande omfaltningoch fåll statligt slöd bör organisaiionen även fortsättningsviserhålla slalligt bidrag enligt de bidragsbeslämmelscr jag har förordat. föreslär att medel avsälls liU bl.a. ulvecklingsarbeleoch försöksverksamhet. Jag delar ungdomsrådets och flertalet remissinstansersmening om alt ungdomsorganisationerna bör ha möjUgheter atl iförsöksverksamhetens form bedriva ell fortlöpande ulvecklingsarbele. SÖ har hiltills disponerat medel för visstutvecklingsarbete och viss ledarutbildning. Den ökning av del cenirala slödel liUungdomsorganisalionerna som jag förordal och den fastare organisaiion av frilidsledarulbildningensom chefen för senare kommer atl föreslå innebär altresurser för ulvecklingsarbele och ledarutbildning ges inom ramen för generellabidragsbeslämmelser. För vissa mer omfattande eller kostsamma projekl därulöverkan särskilda anslag behövas. Jag kommer i det följande (7.1) atl beräkna medelför detla ändamål. Slalens ungdomsråd har genomfört en omfattandeförsöksverksamhet och därigenom fått prakliska erfarenheter av hurförsöksverksamhet bör planeras och genomföras. Rådet, som även har utfört ellomfattande ulredningsarbele, har genom sin överblick över det ungdomspolitiskaområdet goda möjligheter atl tillsammans med ungdomsorganisationerna bedömaangelägenheten av olika försöks- och utvecklingsprojekt. Del bör därför uppdrasål ungdomsrådet att fördela bidragel. Försöksverksamheten och ulvecklingsarbelet skall bedrivasav ungdomsorganisalionerna. Vid fördelning av bidrag bör ungdomsrådet beakta atlerfarenheterna av försöksverksamheten skall gagna den organisation som genomförprojektet men ocksä vara av iniresse för ungdomsverksamheten i sin helhet. SÖ bör även fortsättningsvis fördela stödet tillungdomsorganisationernas cenirala verksamhet. Den föreslagna konstruktionen avslödel förutsätter att myndigheten kan ta del av en redovisning avorganisationernas kosinader för närmasl föregående redovisningsår. SÖ bör efteröveriäggningar med ungdomsorganisalionerna bestämma vilka kostnadsposter sombör ligga till grund för kontrollen saml i vilka former redovisning och rapporteringbör ske. En hög grad av enkelhet i rapporteringsförfarandet bör eftersträvas.Med hänsyn till det succesiva inträdet i bidragssystemet är del inte aktuellt :i'tkräva kostnadsredovisning för en nytillkommen organisation tidigare k' för detförsta redovisningsår för vilket bidrag utgått. Arbetsgruppen inom ungdomsrådet pekar i sill förslag pånågra resultat rörande ungdomens intressen för idé- och samhällsfrågor somkommit fram i de ungdomsundersökningar som genomförts inom ramen för slalensungdomsråds försöksverksamhet i , och . Undersökningarnavisar att stora ungdomsgrupper är föga intresserade av 1. ex. politik ochsamhällsfrågor. förhållande bedöms som allvarligt bl. a. med hänsyn tiU atlrösträttsåldern . Arbetsgruppen anser med anledning härav alldel är angeläget att samhället i särskild ordning prövar möjligheterna att geett speciellt slöd lill de poliliska uppsökande verksamhei. Flertalet av de remissinslanser som har yttrat sig delararbetsgruppens uppfattning. Slatens ungdomsråd föreslär atl ell statligt stödtill poliliskl informationsarbete om 2 milj. kr. utgår till de poliliskaungdomsförbund vilkas moderparti erhåller statligt partistöd. Jag delar uppfattningen alt del politiska ungdomsarbetetkan behöva ett särskUt slöd. Med hänsyn liU den kraftiga anslagsuppräkningen avslödet till ungdomsorganisalionernas centrala verksamhet somjag föreslår förnästa budgetår är jag dock inle beredd all lillslyrka del aktueUa förslagel omsärskilt slöd till de politiska ungdomsorganisalionernas arbeie. 5.3 Översyn av samhällets stöd till ungdomsverksamhet uttalade sig höslen 1973 (KrU 1973:41, rskr1973:301) vid behandUngen av vissa motioner rörande slöd till ungdomsorganisalionernaför all Kungl. Maj:l skulle genomföra en skyndsam översyn av samhällets totala slödtill den inom olika organisalioner bedrivna ungdomsverksamheten. I 1974 ärs slatsverksproposition(prop. 10 s. 53) anförde departementschefen att den av riksdagenbegärda översynen enligl hans mening liU övervägande delen avsåg frågan om hur ungdomsorganisalionernaslokala verksamhei skall stödjas. Av central betydelse är därvidansvarsfördelningen mellan stal och kommun. uttalande lämnades ulanerinran av (KrU 1974:3, rskr 1974: 65). är påbörjades inom utbildningsdepartementeten översyn av slödel lill ungdomsorganisationernas verksamhet.