prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Detta samarbete har emellertid inte resulterat inågra avgörande förändringar av förhållandena på världsmarknaden. Dekopparproducerande länderna, som samverkar inom Conseil Intergouvernemenlal desPays Exportaleurs de Cuivre (CIPEC), har minskat sin produktionoch export av koppar i syfte att höja kopparpriserna. Flera av medlemsländemai () har lyckats öka sina inkomsler avbauxitproduktionen genom all höja skatter och avgifter för de gmvföretag som ärverksamma i ländema. En annan inriktninghar Organisationen för järnmalmsexporterande länder. Dennas huvuduppgift är attfrämja en balanserad global utveckling av järnmalmsindustrin genom alt skapabättre förutsättningar för varje enskUt medlemsland att vidta lämpliga ålgärderavpassade lill de egna problemen. Sedanriksdagen godkänt en överenskommelse om grundande avorganisationen (prop. 1975/76: 24, NU 1975/ 76: 5, rskr 1975/76: 35) ingårnumera även i denna. var , ,, , , , , och medlemmari organisationen. Samarbetet mellande råvamproducerande ländema underlättas av alt dessa länders regeringar efterhand har skaffat sig ett allt starkare inflytande över råvamproduklionen. Detlakombineras med en slrävan både alt öka bearbetningen av råvaror i de egnaländema och all stärka regeringarnas kontroll över marknadsföringen avråvaroma. De storaprisvariationerna för råvaror har bidragit till attråvamfrågoma blivit föremål för en mer intensiv diskussion inom deinternationella organisationerna, framför allt inom FN och dess underorgan. Deråvamproducerande ländemas stärkta position i handeln med råvaror har ocksåbidragit till att denna diskussion kommit tUl stånd. Inför det fjärde mötet medUNCTAD (för handel och ulveckling) har elt s. k. integreratprogram för flera råvaror utarbetats. De cenlrala förslagen i programmet syftartill att stabilisera råvampriserna på en rimlig nivå genom buffertlagring och 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 95 Lagringen föreslåsbli finansierad genom en gemensam fond för flera råvaror. Diskussionen avprogrammet i befinner sig ännu på elt förberedande stadium. Vad gällermetoden har den förklarat sig vara positivt inställd tillelt integrerat synsätt på råvamproblemen. Även vid FN:s sjunde extra generalförsamlingi spelade råvarufrågorna en framträdande roll, liksom i den s.k. dialogen mellan industriländer och utvecklingsländer, som harinlells. Vid tredje sessionen med i diskuterades bl. a. vem som skallbedriva utvinning av nalurdllgångarna på och under den del avhavsbottnen som ligger utanför nationelljurisdiktion och de grundläggande villkoren för sådan utvinning. Eltannat centralt ämnesområde för sessionen gällde omfattningen av den del av havsbottnen som skall anses falla under nationell jurisdiktion.Konferensen, som inte kunde slutföras under Genéve-sessionen, avses sammanträdatill en fjärde session i . I har råvam-och nalurresursfrågorna fåll ökad betydelse . Inle minst mot bakgrund av den internationeUa ulvecklingenpå råvaruområdet framstår det som angeläget att dessa frågor ägnas fortsatt slor uppmärksamhet i sambandmed den långsikliga planeringen av industripolitiken. Industristmkturenpåverkas av prisutvecklingen och produktionsförhållandena för råvaror.Anpassning till ändrade fömtsättningar för råvamförsörjningen kräver lång tid.Det är därför angeläget alt förändringar kan förulses ochindustri-politiska åtgärder vidtas för att underlätta industrins anpassning tUlförändrade villkor. Planeringen avindustripolitiken förutsätter en samlad överblick över hela råvaruområdet ochjämförelser mellan ulvecklingen för olika råvaror. För delta ändamål har i maj1975 tiUkallals en särskild arbelsgrupp för råvarufrågor . I arbetsgruppen ingår företrädare för slatligamyndigheler, näringslivet och de fackliga organisationema. Målet förarbetsgmppens arbele är all söka väga samman skilda uppfattningar till ensamstämd bild av utvecklingen för olika industriråvaror och diskutera dennäringspoUtiska innebörden av denna utveckling. Samarbetet mellan de nordiska länderna ärgivetvis av betydelse för möjligheterna alt åsladkomma en frånindustripolitiska utgångspunkter lämpliginriktning av råvaruförsörjningen. Regeringarna i de nordiska ländernahar beslutat utreda den nordiska råvaru- oeh naturresurssituationen.En inventering av tillgängliga råvaru- och naturresurser i de nordiskaländerna skall göras med sikle på att denna inventering sedan skall utgöra grundvalen för en utvärdering av praktiska samarbetsmöjlighetervad gäller utnyttjandet av resurserna. Inventeringen beräknas blislutförd , 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 96 Under åren19731975 har grunden lagts för en aktiv mineralpolitik. Lagstiftningen harmodemiserals och betydelsefulla administrativa reformer har genomförts på myndighetsnivå i syfte att effektiviserahandläggningen av mineralfrågor. Möjligheterna att bedriva en aktiv mineralpolitikär beroende av tillgången på långsikliga bedömningar av minerahresursernasutnyttjande i och i världen. Den tillkallademineralpolitiska utredningen (I 1974: 02) har till uppgift bl. a. att utarbetalångsiktiga prognoser över försörjning med mineraliska råvaror. Enprognos avseende tiden fram jämte vissa bedömningar avutvecklingen fram avses bli redovisad . Utredningenskall vidare på grundval av prognoserna överväga om en ändrad inriktning ellerutformning av mineralpolitiken är motiverad med hänsyn lUl samhälletslångsiktiga behov. Arbete i syfte atttrygga försörjning med olika metaller och pågår sedan mångaår, geologiska undersöknings (SGU) arbele är härvid av grundläggandebetydelse. ansvarar försiatens malmprospektering med undantag av prospektering efler uran. på uppdragsbasis.Vidare har nämnden uppdragit åt () atlnärmare utreda de ekonomiska förutsättningarna för brytning av ett anlal statentillhöriga fyndigheler i , bl. a. Kaunisvaara i kommun.Resultatet av utredningar omKaunisvaara avses bli redovisat till nämnden . har brytningen avvissa staten tUlhöriga gmvrätter inom det s. k. Adakfältel i Norsjökommun varil utarrenderad till . Den tidpunkt närmar sig då dennabrytning kan upprätthållas på gmnd av brist på malm. Särskildasakkunniga har tillkallats för all lösa de avvecklingsproblem,bl, a, från sysselsättningssynpunkt, som kan uppstå vid en nedläggning avgruvdriften. Efter förhandlingar med staten har idecember 1975 fåll tillstånd enligt lagen (1966: 314) omkonlinentalsockeln att på och under havsbottnen utanför norra delen avVästerbottens län söka efter vissa . SGU:s prospekteringefter uran har resulterat i att ett antal uranmineraliseringar har påträffatsi främst och kommuner. Storleken av de totalatillgångarna på uran i dessa områden är ännuinle känd, men de bedöms kunna ge ett värdefullt tillskott till vår försörjningmed naturligt uran. Under /77 kommer arbetet med att undersökafyndighelerna alt intensifieras ylterligare. I oktober 1975fick () koncessioner enligt lagen (1886: 46 s. 1)angående stenkolsfyndigheter m. m. för att 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 97 söka efter gas- och oljefyndigheterinom nordvästra och sydU-gaste . Koncessionerna gäller till juni1977. OPAB avser alt infoga undersökningarinom dessa områden i de undersöknmgar som planeras i samt iandra delar av och ochför vilka koncessioner och tillstånd bevUjades . Siatens industriverkgenomför f. n. en särskild utredning om utvinning av sand och gms, särskiltfrån havsområden. Verket räknar med alt denna ulredning kommer att slutförasunder /77. I detla sammanhang bör också nämnas att regeringen imaj 1975 har gett tillstånd enligt lagen om konlinentalsockeln till en slörretakt av sand, grus och sten utanför . Särskilda sakkunnigahar hösien 1975 tillkallals för att utreda frågan om inrätlande av ett organför havsresursfrågor. De sakkunniga bör enligt direktiven pröva vilka konkretaarbetsuppgifter som kan åläggas elt sådanl organ. Särskild uppmärksamhet börägnas ål forsknings- och utvecklingsarbete med anknytning till havet. Som enallmän utgångspunkt bör gälla att elt eventuellt nytt organ bör få sådanaarbetsuppgifter all del kan antas tillföra statsmakterna ett förbättratunderlag för prioritering mellan insalserpå bl, a, miljövårdens, fiskets och mineralförsörjningens område. Verksamheten vid geologiska undersökning geologiska undersökning (SGU) är centralförvaltningsmyndighet för ärenden som rör landels geologiskabeskaffenhet, SGU har tUl uppgift att utföra allmängeologisk kartering, bedriva informalions-och dokumentationsverksamhet på det geologiska området, på uppdrag uppsöka ochundersöka förekomster av tekniskt användbara , bergarter och jordartersamt grundvatten. SGU:s verksamhet skall enligt instmktionen (1974:437, ändrad 1975: 795), med beaklande av den tekniska och vetenskapligautvecklingens krav, bedrivas och resultaten redovisas så, att bästa möjligaledning ges för beslut om utnyttjande av landskapet, särskUt berggrund,jordlager och grundvatten, SGU utförgeologiska utredningar eller undersökningar på uppdrag av myndigheter, kommuneroch enskilda. Ersättning för uppdragen utgår enligl taxa som fastställs av SGUefter samråd med riksrevisionsverket.Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadstäckning, SGU leds av enstyrelse. Chef för SGU är en generaldirektör, är organiserad på fem byråer, nämligen berggrundsbyrån, kvartar- och hydrogeologiska byrån, geofysiska byrån, geokemiskabyrån och administrativa byrån. Vid SGU fanns 572anställda. 7 1975/76. 1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet nålenär stationerad i . Filialer för kartering och hydrogeo-logi finns iLund och för kartering i , för prospektering särskilt tekniskverksamhet och geofysik i saml av mindre omfattning i Kiruna.Enligt statsmakternas beslut (prop. 1971: 29, InU 1971: 15, rskr 1971: 196)skall den dU Siockholm föriagda delen av SGU lokaliseras tUl ochUppsala, Omlokaliseringen skall enligt gällande tidplaner ske under januariresp, , SGU tillhör de myndigheler som deltar i utrednings- ochförsöksverksamheten med programbudgetering inom statsförvaltningen. Följandeprogramindelning gäUer t. v. för verksamheten vid SGU. SGU:s verksamhet under programmen 1 och 2 finansierasfrån reservationsanslaget geologiska undersökning: Geologiskkarlering samt information och dokumentation. Kostnader och intäkter för SGU:s verksamhet underprogrammen 3 och 4 redovisas under anslaget geologiska undersökning:Uppdragsverksamhet, som är ett förslagsanslag som las upp med ett formelltbelopp av . Detta anslag får i princip inte belastas. För alt lösatillfälliga eller säsongsmässiga likvidiletsproblem för uppdragsverksamhetendisponerar SGU en rörlig kredit i riksgäldskonloret på 2 milj. kr. Den verksamhet under programmen 3 och 4 som inle kanfinansieras genom uppdragsintäkter finansieras från reservationsanslagetSveriges geologiska undersökning: Prospektering m. m. Invesleringar i utrustning finansieras frånreservationsanslaget geologiska undersökning: Utrustning. geologiska undersökning: Geologisk kartering samt information ochdokumentation 1974/75Utgift 14 024 298 Reservation 1822 978 1975/76Anslag 16 /77 Förslag 20 691 000 'Härutöver har . anvisats på tilläggsbudget I, Från anslaget bestrids kostnader för programmen 1.Kartering och 2. Informalion och dokumentation. Utgifler och inkomster fördessa program redovisas under anslaget. ProgrammetKarlering omfatiar den verksamhetsom syftar tUl 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet att ta fram och i form av kartori reguljära serier tillhandahålla beslutsunderlag för samhällsplaneringrörande utnyttjandet av landskapet, berggrund, jordlager och grundvallen.Programmet är indelat i delprogram förberggrunds-, jordarts-, geofysisk och hydrogeologisk kartering. Karlläggningsarbeleni syfle atl framställa beslutsunderlag för avgöranden i prospekteringsfrågoringår i programmet Prospektering. Programmet Information och dokumentation omfattar den verksamhel som syflar lill att genominsamling, bearbetning, bevarande och spridning av uppgifter om geologiskaförhållanden på annat säll än genom denreguljära karteringen tillgodose allmänna och enskilda behov av geologiskinformation. Programmet är indelat i delprogram för information,geologisk dokumentation, gmndvallendoku-mentadon,geofysisk dokumentation och geokemisk dokumentation. Av följandesammanställning framgår hur kosinader och intäkter för verksamheien fördelarsig på program och delprogram (kr. 1976/77 beräknar Ianslagsframställnmg för /77, kompletterad med skrivelse tillregeringen angående verksamheten under /75 och planermgen för /76 samt följandebudgetår, anför SGU i huvudsak följande. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet loO Geologiska kartor skall tiUgodose aUmänhelensbehov av geologisk information för samhällsplanering, prospekteringefter och andra nyttiga bergarter, jordarter och grundvatten samt förbedömning av miljövårdsfrågor m. m. Kartoma utgör den nödvändiga gmnden för ettrationellt utnyttjande av landets naturtillgångar. Den geologiska karteringenutgör därför i hög grad gmnden även för SGU:s övriga verksamhet samt en vikligförbindelselänk mellan SGU och statliga och kommunala myndigheler samt andrapresumtiva uppdragsgivare särskilt i fråga om miljövård, regionplanering samtmineral- och gnmd-vatteninventeringar. Genom karteringen erhålls starktförbättrade möjligheter till aktiv geologisk dokumentation. Behovet avgeologiska kartor har bedömts som mycket stort och kommer alt ytterligare öka.Detta gäUer särsldlt eftersom tidigare utgivna kartor i stor utsträckning ärföråldrade och delvis slutsålda. Endast inom mycket begränsade delar av Sverigeär behovet av geologiska kartor väl tillgodosett, SGU anser, attmålet för den geologiska karteringen på något sätt bör kvanlifieras och hardärför försökt uppskatta vUken produktions-taktsom erfordras för att behovet av geologiska kartor skaU kunna tiUgodosesinom en rimlig tid. En sådan uppskattnmg gjordes redan av 1964 årsgeologiutredning i betänkandet (SOU 1971: 17) jord vatten. Den innebaratt som riktmärke för uppbyggnaden av en kar-teringsorganisation skulle gäUa,att en landstäckande kartering av jord-och bergarter borde genomföras på 50 år.Mot bakgrimd av det alltmer trängande behovet av kartor bedömer SGU det nämndariktmärket som tilltaget i underkant en uppfattning som också framfördes iremissyttrandena över geologiutredningens betänkande. Med beaktande avden utbyggnadstakt som med hänsyn tUl rekryterings- och inlärningsfrågor o. d.har ansetts praktiskt genomförbar har SGU, som redovisais i 1973 och 1974 årsanslagsskrivelser, därför t. v. utgått från alt utbyggnaden av den reguljärakarteringsverksamheten bör sikta till atl en kartering av större delen avlandet skall genomföras . Ett sådant mål kräver enårlig produktion av lio jordarts- och tio berggrundskartblad med tUlhörandeflygmagne-liska blad i skala 1:50 000. Nuvarande resurser medger i genomsnitten årlig produktion av fyra tUl fem blad för var och en av dessa tre karttyper.Härutöver framställs ett växlande antal berggrundskartor och geofysiska kartor,vilka erhåUs som en följd av SGU:s malmprospektering i , SGU föreslåratt den reguljära verksamheten inom delprogrammen Berggrundskartering och Jordartskartering byggs upp personeUt under budgetåren1976/771979/80. Under denna förutsättning uppnås utgivningstakten tiojordarts- och tio berggmndskartblad tidigast 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet loi under /85,Utbyggnaden av berggrundskarleringen fordrar samtidig utbyggnad av denreguljära flygmagnetiska karteringen i snabbare takt, så att nu rådandeeftersläpning inhämtas och valfrihet vid upptagande av nya berggrundsbladsuccessivt erhålls, Länskarteringen inorra i skala 1:200 0001:400 000 bör fullföljas,så att de delar av som överhuvudtaget Lnle karterats sammanhängandefår en provisorisk karta. I första hand bör de pågående karteringama överJämtlands, och (berggrund) samt Västernorrlandslän (jordarter) fullföljas . Målet för denreguljära hydrogeologiska kartiäggningen har också övervägts, SGU räknar medatt under /77 kunna utarbeta förslag tUl definiliv form för denhydrogeologiska karteringen. SGU bedömer t, v, som elt lämpligt mål alt de idetta avseende aktuella delarna av landet läcks medhydrogeologiska kartor. Detta fordrar, oavsett val av karllyp och skala, enproduktionslakt motsvarande en yta av fyra blad . SGU avser att närmareöverväga karttyper och -leknik och att i näsla års anslagsframställning läggafram en plan för uppbyggnad av verksamheten till denna nivå. För attuppbyggnaden skall kunna inledas ulan onödig tidsuldräkt, föreslår dock SGU enbegränsad förstärkning redan under /77, En expertgmpp meduppgift att fungera som rådgivande organ, vad gäller SGU:s kartering, börjadesin verksamhet , En resurstUldelningenligt O-alternativet innebär för programmet Karlering en omfattning av . Detta medför en minskning av personalinsatsen med fem årsverken. Vid redovisningenav de av SGU beräknade koslnaderna under budgelåret1976/77 har hänsyn tagits till del fr. o. m. höjdalönekostnadspålägget. Vidare har hänsyn tagits tUl den andel av kostnadernaför vissa av SGU föreslagna förstärkningar av personalutbildning m, m., sombör belasta programmel Kartering, I serienberggrundskartblad i skala 1:50 000 har under /75 tryckts nioblad, varav fyra har framställts i samband med malmprospekteringen, medan andraarbeten utförts på ca 40 blad. /76 planeras utgivning av tio blad, varav fyra blad förNorrland, Härutöver bedrivs arbeten av olika slag för 32 blad, av vilka trepåbörjas under budgetåret. För två länskartor över berg-gmnd pågår fältarbetenoch för två reproduktionsförberedelser. SGU räknar med atlen oförändrad verksamhelsvolym under /77 innebär kosinader på , priser och löneläge. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 102 Den reguljärakarleringen bör successivt ulökas med sikte på att en årlig utgivningstakt avdo kartblad i skala 1: 50 000 skall uppnås /85. Delprogrammetbör därför utökas till att omfatta . för /77, Under budgetåret1974/75 har i serien jordarlskarlblad i skala 1: 50 000 sex blad tryckts, medanandra arbeten bedrivils för ca 30 blad. Under /76 planeras utgivning avsju blad. Härutöver bedrivs arbeten av olika slag för ca 20 blad, av vilka fempåbörjas under budgetåret. För en länskarta över jordarter pågårfältarbeten. SGU beräknarkostnaderna för en oförändrad verksamhetsvolym under /77 till . priser och löneläge, Jordartskarteringen bör successivt utökas medsikte på att en årlig utgivningstakt av lio kartblad i skala 1: 50 000 skalluppnås /85. Delprogrammet bör omfatta 5 874 000 kr.budgetårel 1976/77. Tre geofysiskakartblad här tryckts under /75. Andra arbelen har bedrivits påtolv blad. Under /76 planeras utgivning av nio blad, varav fyraför , Härutöver bedrivs arbete på elva blad, av vilka sex påbörjadesvid budgetårets början, Kostnadema för en oförändrad verksamhelsvolym budgelåret1976/77 beräknas tUl , priser och löneläge. En utbyggnad avberggrundskarleringen förulsäller också en upprustning av den geofysiskakarteringen. Då det är viktigt atl den flygmagnetiska kartan föreligger i preliminärt tryck i god lid innanberggrundskarleringen startar, är det angeläget att en kraftig utökningav den geofysiska karteringen sker redan under budgetårel 1976/77. För alt deninformation som de flygmagnetiska kartorna innehåller beträffande bergartemasfördelnmg och strukturer helt skall kunna utnyttjas i samband medberggrundskartering, fordras en ingående geofysisk tolkning av kartorna. Ensådan tolkning bör göras för tio kartblad under /77. Totalträknar SGU med att delprogrammet bör omfatta , /77, Under budgetåret1974/75 har arbeten bedrivits för åtta kartblad i skala 1:50 000. Ett kartbladhar tryckts. Under /76 planeras utgivning av fyra kartblad,medan andra arbeten pågår för 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 103 åttakartblad, av vilka fyra påbörjas under budgetåret. Arbetet med svenska delar avden hydrogeologiska Europakarlan fortsätter under budgetåret, SGU beräknar kostnaderna för en oförändradverksamhelsvolym lill , priser och löneläge. Utgivningstakten bör ökas så att två och ett halvtkartblad 1 skala 1: 50 000 kan utges . Vidare bör medel utgå förbearbetning av dala från en i annal sammanhang utförd flygmätning(RAMA-mätning) i syfte atl undersöka sådana mätningars användbarhet i sambandmed hydrogeologisk karlering och prospektering efter grundvatten. Delprogrammetbör /77 ha en omfattning av . En av SGU:s huvuduppgifter är alt dokumentera olikageologiska företeelser och sprida information härom. Begreppet "geologiska företeelser" användshär som en sammanfattande benämning på iakttagelser inom de olikageovetenskapliga ämnesområden som faller inom SGU:s verksamhet och kompelens.Hit hör aUlså berggrundsgeologi, inkl. förekomster av , industriella mineraloch nyttosten; jordartsgeologi, på land och på kontinentalsockeln;hydrogeologi, främst grundvattnets förekomst och rörelser; geofysik,jordskorpans fysiska egenskaper (bl. a. magnetiska, elektriska ochradio-metriska) och geofysikaliska processer saml geokemi, grundämnenas ochkemiska föreningars förekomst och fördelning i jord- och bergarter. Dokumentation av företeelser inom dessa områden är etlordinarie inslag i SGU:s arbele inom programmen Karlering, Prospektering ochSpeciella undersökningar. Slora mängder sluffer, borrkärnor, jordprover,observationer och mätdata samlas in från olika delar av landet i sambandmed dessa arbeten. De bearbetas och dokumenteras på olika sätt beroende påsyftet med arbetet ifråga. Resultaten presenteras bl. a. i de ordinariekartserierna med beskrivningar, i särskilda publikationer inom och utom SGU, påarbetskartor, i interna rapporter och i upp-dragsrapporter. Annan dokumentation, dvs. sådan som inle tas fram inomprogrammen Kartering, Prospektering och Speciella undersökningar, ulförs inomramen för programmel Information och dokumentation. Tvåviktiga delmål kan urskiljas inom programmet, nämUgen följande. SGU bör sträva efler alt bygga upp eninformationsverksamhet utåt om sin existens, kompetens och kunskapsförråd inomolika verksamhetsområden. Den slora kunskapsfond, som SGU förfogar över i form avrapporter, publikationer, arbetskartor, dagböcker, sluffer, borrkärnor,jordprover, observationer, mätdata o. d. bör göras lättillgänglig genomuppbyggnad av ett geodalaarkiv, försett med ADB-anpassad teknik och utrustningför aUsidigt användbara presentalionsmeloder. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 104 En resurstilldelning enligt O-alternativetinnebär för programmet Information och dokumentation en omfattning av . Personalinsatsen inom programmet måste då minskas med femårsverken. Vid redovisningen av de av SGU beräknadekoslnaderna under /77 har hänsyn tagils tUl det fr. o. m. den 1juli 1976 höjda lönekostnadspälägget. Vidare har hänsyn tagils till denandel av kostnadema för vissa av SGU föreslagna förstärkningar avpersonalutbildning m. m., som bör belasta programmel Informalion och dokumentadon. /75 har påbörjals en utredning med syfte all klarlägga hur SGU:sdokumentationsverksamhet skall inriktas och genomföras. Vidare harutredningsarbete kring uppbyggnad av ett geodalaarkiv pågått. Arbele hardessutom bedrivits på ett projekt för utvecklingav datorbaserad bearbetningsleknik, särskUt daloranpassade kartframställningsmetoder. /76 planeras och förbereds överflyttningen av olika samlingar av geologiskt maierial tUl de nyalokaliseringsorterna , De nämnda utredningarnafortsätter under budgetåret. SGU beräknarkostnaderna för en oförändrad verksamhelsvolym under /77 lUl . priser och löneläge. Under /77 bör verksamheien ulökasoch vissa personalförstärkningar göras. a. bör en tjänst med ansvarför samordning av intern och exlem information inrättas. Även för biblioteks-,musei-och geodalaarkivverksamhelema krävs en förslärkning av resurserna. SGU beräknar detotala kostnaderna för verksamheien inom delprogrammet under budgelåret1976/77 till .