prop · FZ038 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensskrivelse nr 1975/76 Skr. 1975/76: 8 Regeringensskrivelse till med redogörelse fiir verksamheten inom mider ; Regeringenöverlämnar till enhgt befogade utdrag ur regeringsprotokollredogörelse för verksamheten inom . 1 1975/76.1 saml. Skr 1975/76: 8 , ordförande, och statsråden , , ,, Skrivelsetill med redogörelse för verksamheten inom Iresoluflon 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanarEuroparådels rådgivande församling regeringarna att lägga fram enrapport om verksamheten i inför sina parlament. Kungl.Maj:t har lämnat sådana redogördser för åren 19671973 (skr. 1968:23, skr. 1969: 27, skr. 1970:39, skr. 1971:119, skr. 1972:107, skr. 1973:161,skr. En redogörelse för verksamheten inom Europarådels ministerkommittéunder har utarbetats inom i samråd med övrigaberörda departement. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet i dettaärende som bilaga. Jaghemställer att regeringen tUl överlämnar den inom utrikesdepartementetupprättade redogörelsen för verksamheten inom ministerkommittéunder . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Skr 1975/76: 8 Redogörelseför verksamheten inom ministerkommitt Ministerkommitténs54:e möte ägde rum i . Den svenska delegationen leddes avutrikesminister och bestod i övrigt av ständiga ombudhos ambassadör , kabinettssekreterare ,ambassadör , kanslirådet och biträdande ombudet hosEuroparådet, departementssekreterare . Ordförandevid mötet var belgiske utrikesministern van Elslande. Pådagordningen stod den europeiska säkerhetskonferensen, förbindelserna meUanEuropa och , tUlämpningen av ministerkommitténs resolution(74) 4 om framtida roll och utvecklingen av det europeiskasamarbetet. I samband med den sistnämnda dagordningspunkten kommenteradeministerkommittén den Jcort före mötet inträffade regimförändringen i . si)Europeiska säkerhetskonferensen (ESK) Deneuropeiska säkerhetskonferensen blev föremål för inlägg av de flesta avministrarna. Från svensk sida framhöU utrikesminister att konferensarbetethade nått den viktiga punkl där delegaterna försökte finna kompromissformuleringarbeträffande de principer för relationerna mellan deltagarstatema, som skullebli elt av resultaten av ionferensen. UtrLkesministem sade sig hysa godaförhoppningar om att arbetet skulle ge positiva resultat. Han underströkangelägenheten av framsteg i fråga om information och mänskliga kontakter, men tUlfo-adeatt man inåste se realistiskt på vad som kunde uppnås. Man borde inte sätta uppför ambitiösa mål för konferensen, som speglade den aktuella politiskasituationen i . Derma skuUe inte komma att radikalt förändras av någontids internationella diskussioner. var man på svensk sida angelägenom att konferensen skulle ses i sitt historiska perspektiv. Den borde seslångsiktigt som ett led i en fortgående process som skulle skapaen fastare grund för bevarandet av freden i och för framtida samarbetemellan . Utrikesministern framhöll att man därför på svensk sidai positiv anda önskade överväga möjligheten av framtida möten med regelbundnaintervaller. b)Förbindelserna EuropaFörenta staterna Överläggningamarörande förbmdelsema mellan och , vilka utgjorde enfortsättning på diskussionen vid 53:e minis- tl 1975176.1 saml. Skr 1975/76: 8 4 termötet,kom tUI stor del att beröra förhållandet mellan EG-stalerna och de utanför EGstående europarådsstalerna. Denvästtyske parlamentariske statssekreteraren , som inledde meningsutbytet,framhöU bl. a. att de Nio inte ensamma förde en dialog med . Isjälva verket deltog alla stater i en sådan, i synnerhet inomramen för ESK. Denösterrikiske utrikesministern konstaterade att även de europarådsstalersom inte tillhörde EG skulle bli lidande av ett bakslag i EGis förhandlmgarmed . Detta var en otillfredsställande situation. De Nioutgjorde inte ensamma hela . Kirchschläger menade att det därför varnödvändigt att dessa andra europeiska länder på något sätt också deltog i förhandUngarnamed . Han ansåg att detta deltagande borde ske inom ramen för ,vilket enligt hans mening var den institution som var mest lämpad härför. Denfranske statssekreteraren de Lipkowski stödde Kirchschlägers åsikter ochunderströk den nära solidaritet som existerade mellan de Nio och övrigamedlemmar av . Brittiske utrikesministern sade sig bl. a.välkomna att diskussionen utgjorde en påminnelse för de Nio om att del ävenfanns andra intressen än deras alt la hänsyn till. omfattade mer än EG. Diskussionenutmynnade i alt ministerkommittén nådde enighet om att möjligheterna bordeövervägas hur åtminstone ett kontinuerligt och ömsesidigt informationsutbytemellan "de Nio" och "de Åtta" kunde säkras vad gällderelationerna med . c) Europarådetsframtida roll Isamband med atl ministrarna granskade förverkligandet av den re solution somantogs rörande framtida roll, beslöt de alt upprätta eltEuroparådets förbindelsekonlor i , vilket avses bidra lill attunderlätta kontakter och informationsutbyte med EG i syfte alt stärkaEuroparådets relafloner med Gemenskaperna. d) Utvecklingenav det europeiska samarbetet Påförslag av norske utrikesministern kommenterade ministerkommitténbl. a. den kort före mötet inträffade regimförändringen i . Ministrarnauttryckte en förhoppning om att den politiska utvecklingen skulle leda tillupprättande av demokrati i och till en fredlig lösning förterritorierna i i överensstämmelse med principen omsjälvbestämmanderätt. påminde om att medlemskap i artikel 3 i organisationens stadga är öppet för alla europeiskaparlamentariska demokratier. Ministrarnatog vidare del av redogörelser för verksamheten inom , EG och EFTA. MmisterkommUténs55:e möte ägde rum i . Den svenska delegationen leddes av utrLkesministerSven ocb bestod i övrigt av ständiga ombud hos Europarådetambassadör , ambassadör , kanslirådet ,biträ- Skr 1975/76: 8 5 dande ombudet hos , departementssekreterare , samtdepartementssekreterare . Ordförandevid mötet var dels cypriotiske utrikesministern , dels danskeutrikesministern . På dagordningen stod återinträde iEuroparådet, Cypern-frågan, den europeiska säkerhetskonferensen,förbindelserna meUan och , utvecklingen av deteuropeiska samarbetet samt . a) Greklandsåterinträde i Greklandåterintog sin plals i genom att grekiske utrikesministerndeponerade ett tillträdesinstrument sedan ministerkommittén antagit resolution(74) 34 om medlemskap i organisaflonen. Dagen innan hade rådgivandeförsamlingen genom sitt permanenta utskott i ett särskUt yttrande positivtbesvarat en förfrågan av ministerkommittén huruvida borde bevUjasmedlemskap. Genom återinträde ökade antalet medlemsstater iEuroparådet till aderton. Meningsutbytetrörande Cypern-frågan utmynnade i alt ministerkommittén i presskommunikénförklarade sig vara allvarligt bekymrad över situationen på och övertygadom att lösningen på problemet måste nås genom förhandlingar mellan deintresserade parterna och i syimerhet mellan de två berörda folkgrupperna.Ministerkommittén uttalade att FN:s generalförsamlings resoluflon 3212 den 1november 1974 utgjorde ett konstruktivt bidrag tUl sådana förhandlingar.Slutligen förklarade sig ministerkommittén särskilt bekymrad över de humanitäraaspekterna av problemet och riktade en appell om fortsatta hjälpsändningar föratt lindra de båda folkgruppernas lidanden. c) (ESK) ESK-diskussionenbehandlade det aktuella läget i Genéve-förhandling-ama. Ministerkommitténuttalade sig för ett avslutande av konferensen så tidigt som lät sig förenasmed krav på reella framsteg i förhandlingama. Vidare konstaterades attkonferensen borde erbjuda en grundval för att utveckla praktiskt samarbetemellan Öst och Väst rörande alla Helsingfors-rekommendationerna. d) FörbindelsernaEuropaFörenta staterna MinisterkommitténframhöU betydelsen av ömsesidigt förtroendefulla relationer med Förentastaterna parallellt med det europeiska samarbetets utveckling. Ministrarnahänvisade härvid särskilt till de allvarliga problemen i världsekonomin. e) Utvecklingenav det europeiska samarbetet Ministerkommitténtog del av redogörelser för verksamheten inom , EG och EFTA. Skr 1975/76: 8 6 Ministerkommitténdiskuterade relationerna mellan och och uttryckteförhoppningen att demokraliseringsprocessen i skulle fortsätta påsådant sätt att landet skulle kunna bli medlem avEuroparådet. Mmistrarna förklarade sig välkomna framställningar från deportugisiska myndighetema om deltagande i tekniska aktiviteter iavvaktan på att uppnår fullt medlemskap. I samband därmed instrueradesgeneralsekreteraren att försäkra sig om att de portugisiska myndighetema var fuUtinformerade om de möjligheter som står dem till buds inom . 1sitt inlägg i diskussionen framhöll utrikesminister bl. a. attSverige hyste en stark önskan att se bli medlem i såsnart landet blivit en parlamentarisk demokrati och i övrigt uppfylldestadgans krav för medlemskap. Han framhöll att det var angeläget alt utandröjsmål lämna de demokratiska krafterna i allt stöd och atl utreda möjlighetemaatt bistå landet i dess ansträngningar att undvika ekonomiska och socialastörningar som kunde hota dess ny-vuima frihet. En passiv attityd i Västeuropapå det aktuella stadiet skulle enligt utrikesminislems menmg medföra ett tungtansvar om det demokratiska experimentet i misslyckades. Under1974 öppnades endast en konvention för undertecknande, den europeiskakonventionen om undantag från tillämpning av bestämmelser om preskription ifråga om brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Konventionenuinehåller bestämmelser om förpliktelse för anslutna stater att vidta delagstiftningsåtgärder som behövs för atl deras nationella regler ompreskription, både såvitt gäller möjligheten atl väcka åtal och att verkställautdömt straff, inte blir tUlämpliga på vissa i konvenlionen närmare angivnabrott, bl. a. sådana brott mot mänskligheten som avses FN-konventionom förebyggande och bestraffning av folkmord (genocide) och en del brott somsärskilt anges tUl skydd för krigets offer. Sverigehar inte imdertecknat konventionen. b) Resolutionersom antagits av ministerkommittén I enresolution ( (74) 3) om mtemationeU terrorism konstaterar ministerkommittén,att den är övertygad om att utlämning är ett särskUt ef-fekflvl sätt att uppnåatt den som har begått ett internationellt terroristdåd inte skall imdgåstraff. Medlemsstatemas regeringar rekommenderas därför alt vid utlämningsframställningari fråga om brott som avses för bekämpande av olagabesittningstagande av luftfartyg och förbekämpande av brott mot den civUa luftfartens säkerhet samt i fråga om brottmot Skr 1975/76: 8 7 diplomatereller andra internationellt skyddade personer, tagande av gisslan eller andraterroristhandlingar ta hänsyn tUl dessa gärningars särskUt aUvarliga art, närde tUlämpar intemationella överenskommelser om utlämning, särskilt den etnropeiskautlämningskonventionen, eller inhemsk rätt. Vidare rekommenderas regeringamaatt, om begäran om utlämning avslås, alltid överlämna ärendet till dennationella myndighet som prövar frågan om åtal. Slutligen rekommenderasmedlemsstater, som inte har jurisdiktion i sådana fall, att överväga möjlighetemaatt införa jurisdiktion. c)Nionde europeiska justitieministermötet Detnionde europeiska justitieministermötet ägde rum i den 30 och 31 maj 1974.I mötet deltog företrädare för samtliga medlemsstater utom Islandoch samt Fuiland. Justitieministermötena är knutna tiU bl.a. genom att sekretariat utgör dessa mötens sekretariat. Blandde ämnen som diskuterades vid mötet kan nämnas frihelsberövande i brottmålsprocessen,hinder av ekonomiskt och annat slag för part att föra talan vid domstol i civUmål,samordnuig av åtgärder för att förebygga brott, juridiska problem som uppkommervid transplantation av mänskliga organ samt ersättning tiU brottsoffer.Diskussionerna resulterade i att mötet antog resolutioner i de tre förstnämndaämnena. I resolutionerna rekommenderas att vidtavissa närmare angivna åtgärder. Tillgmnd för diskussionen rörande frihelsberövande i brottmålsprocessen låg enrapport som framlagts av den brittiska regeringen. att uppdra åt Europeiska kommitténför brottslighetsfrågor (ECCP) att fortsätta en redan påbörjad utredning av möjlighetemaatt minska användningen av frihelsberövande åtgärder i brottmålsprocessen ochatt förkorta den tid imder vUken en misstänkt berövas sin frihet. Fråganom hinder av ekonomiskt och aimat slag för part att föra talan vid domstol i civUmåldiskuterades mot bakgnmd av rapporter som hade utarbetats av ochÖsterrikes justitieministrar. Under dis-kussionema berördes särskilt desvårigheter som de ekonomiskt svagare grupperna i samhället möter när detgäller att hävda sin rätt inför domstol. Justitieministermötet beslötrekommendera att uppdra åt Europeiska kommitténför juridiskt samarbete (CCJ) att studera de hinder av ekonomiskt eller annatslag som föreligger för part att föra talan i civUmål vid domstol i hemlandeteller vid utländsk domstol. Denkriminalpolitiska diskussionen ägde rum mot bakgrand av rapporter som hadeutarbetats av den franske justitieministern och Europarådetsgeneralsekreterare. Den franske justitieministern underströk behovet av ensamordning av samhällets insatser för att förhindra brott. Från svensk sidaredogjorde justitieminister för det svenska brottsförebyggande rådetsorganisation och uppgifter. Justitieministermötet beslöt rekommenderaEuroparådets muiisterkommitté att ställa sig positiv till ett förslag från ECCPatt anordna en konferens med deltagande av personer som i de olikamedlemsstaterna är ansvariga för brottsförebyggande åtgärder och behandlmg avbrottslingar. Skr 1975/76: 8 8 konferensskuUe diskuteras vUka åtgärder som kan vidtas för att uppnå en ökaddifferentiering av behandlmgsmetoderna med hänsyn tUl brottets art och brottslmgensperson. Vidare skulle frågan om lämpliga åtgärder för att förebygga brott tasupp lUl behandling. Derättsliga problem som uppkommer vid transplantation av mänskliga organ hadebehandlats i en rapport av justitieminister. Justitieministermötetbeslöt att rekommendera att, som ett första stegmot en harmonisering av lagstiftningen på detta område, tillsätta en ad hockommitté för diskussion av och utbyte av information rörande gällande ochplanerad lagstiftning i medlemsstaterna. Fråganom ersättning tUl brottsoffer diskuterades mot bakgrund av rapporter som hadeframlagts av den nederländske justitieministern och av den brittiskaregeringen. Justitieministermötet beslöt rekommendera mmisterkommiitéatt uppdra åt ECCP att anordna diskussioner och utbyte av uiformation rörandebl. a. syftet med och skälen för inrättande av ett system för ersättning tillbrottsoffer, vilka slags skador som bör berättiga till ersättrung och vem sombör ha rätt tiU ersättning. d)för juridiskt samarbete (CCJ) för juridiskt samarbete höll två möten.Kommitténs 21 :a möte ägde rum och det 22: a mötet den 26december. Isyfte att uppnå ökad rättslikhet mellan medlemsländer pågårutredningsarbete på en rad områden inom olika kommittéer under CCJ. Bland deämnen som är under utrednmg bör främst nämnas produktansvar, vårdnad om bam,konsumentskydd, den enskildes skydd i administrativa förfaranden, privatiivetsskydd vid automatisk databehandling av personinformation, avtalsviten samtfrågor som har samband med förvärv av medborgarskap i fråga om makar med olikanationalitet och deras bam. En kommitté, som behandlat utomäktenskapliga bamsrättsliga ställning, framlade förslag till en konvention i dettaämne. Förslaget, som godkändes av CCJ, har godkänts avministerkommittén. CCJ har vidare slutfört arbetet på en handledning rörandeerkännande och verkställighet av utländska avgöranden på det civilrättsligaområdet. Underår påbörjas studier angående den gifta kvinnans rättsliga ställning,hinder av ekonomiskt och annat slag för part att föra talan vid domstol i civUmåloch samarbete mellan förvaltningsmyndigheter. e)för brottslighetsfrågor (ECCP) ECCPhöll sitt 23 :e möte. Vid mötet, som hölls ,behandlades bl. a. förslag tUl resolution om mmimiregler för rättegång i denåtalades frånvaro och förslag tUI resolution angående den praktiskatillämpningen av den europeiska utlämningskonventionen. ECCP antog deföreslagna lextema, såvitt gäller det förstnämnda förslaget med vissaändringar, och beslöt hänskjuta dem tUl mmisterkommit-tén. Skr1975/76: 8 9 Bland de frågor som behandlades av ECCP:sunder-kommittéer märks påföljder för trafikbrott, straffprocessuella fribetsberövanden,försäljning och innehav av skjulvapen, undersökningar om återfallsbrottsligheten,avkriminalisering, behandling av intagna med långa frihetsstraff, andraalternativ till fängelse än vUlkorlig dom och liknande påföljder, straffrättensmöjligheter att bidra till mUjöskyddet samt ersättnuig tUl brottsoffer. På ECCP:s arbetsprogram står bl. a.ungdomsbrottslighet och sociala förändringar samt ekonomiska brott. Vid en kriminologisk konferens den 2528 november 1974behandlades frågan om narkotikans betydelse för brottsligheten. f) för de mänskliga rättigheterna Arbetet inom expertkommittén för de mänskliga rättighetemabedrevs imder , förutom i plenum, inom en underkommitté. varrepresenterat i denna, vilken av plenum fått sig anförtrodd bl. a. massmediafrågormed anknytning till mänskliga rättigheter. slutförde expertkommittén arbetet med den avunderkommittén förberedda frågan om en konvention angående utländska korrespondenter. Vidare fortsatte expertkommittén, inom underkommiltén, eltstudium av förutsättningarna för en harmonisering av nationell massmedialagstiftning.I samband härmed anordnade underkommittén en rundabordskonferens om pressråd iStockholm . behandlade vidare förslag tUl eltnytt program för på de mänskliga rättighelemas område. Behandlingen av följande frågor, som tidigare uppförts påkommitténs dagordning, fortsattes ; (i) Fråga om skydd för privatlivets helgd med hänsyn tillpress och andra massmedia samt den tekniska utvecklingen. (ii) Fråga om utvidgning av rätten till information genomett tUläggsprolokoll till den europeiska konventionen om de mänskligarättigheterna eller på annat sätt. (iii) Förberedande av elt fjärde kollokvium beträffandeden europeiska konventionen för mänskliga rättigheter i . a) Resolutioner som antagits av ministerkommittén antog en resolution ((74) 10)om upprättande av nationella centra för information om ekvivalensfrågor. ISverige kommer universitelskanslersämbelet alt fullgöra de uppgifter somåligger ett sådant informationscentram. b) Ad hoc-konferens om utbildning av invandrare anordnades av och deneuropeiska utbildningsministerkonferensen en konferens i omutbildning av invandrare. Tre huvudteman behandlades: Skr1975/76: 8 10 Invandrarens och hans famUjsställning vid ankomst till mottagarlandet UtbUdningsanordningar före ochunder mottagarlandets skolpliktsperiod Möjlighet tUl yrkes- ochteknisk utbildning samt till aUmän ut-bUdning för vuxna och ungdom. Arbetetutmyimade i antagandet av rekommendationer till medlemsländerna av i korthetföljande innehåll: Språkinlärning: invandrarbarnbör ha en god kännedom om sitt hemspråk och sin hemkultur som grand för sinutveckling och för inlärning av andra språk. bör intensivundervisning ges i mottagarlandets språk och kultur för att underlättaanpassning tiU skolsystem eller arbete och samhälle. Social och utbUdningsmässigjämlikhet meUan invandrare och nationell befolkning eftersträvas. Invandrare bör informeras om levnadsvUIkoreni mottagarlandet före sin avresa, vid ankomsten till och under vistelsen imottagarlandet. Bättre samordning nationeUt ochnärmare samarbete mellan motta-gar- och sändarländer. ömsesidigt godkännande av skolcertifikat(betyg). Förbättradutbildning av lärare i invandrarundervisning. UtbUdningsdepartementet, och skol överstyrelsen var företrädda i den svenska delegationen. Konferensensrekommendationer behandlades vid den nionde europeiskautbildningsministerkonferensen, som ägde rum i ,med återkommande utbildning som huvudtema. c)Europeiska ungdomsfonden Genomförsening av fondens start uppkom ett överskott på 2 mUj. FF som lagtstUl resurser. bidrog fonden med nära 4 milj. FF tUl 102aktiviteter i ungdomsorganisationers regi. Kulturstyrelsen() har sammanträtt två gånger iStrasbourg för programplanering och antagande av budget. Avde permanenta underkommittéerna har kommittéerna för allmänna skolfrågor samtför vuxenulbUdning och kulturell utveckling sammanträtt vardera en gång, medanden tredje, för högre utbildning och forskning, sammanträtt två gånger. Ad hoc-kommitléemaför pedagogisk forskning och pedagogisk information och dokumentation harmötts vardera en gång. Följandefrågor har behandlats. (i)Koncentration av verksamheten Desträvanden efter en ökad koncentration av programverksamheten som mleddes imder1972 fortsatte . Av de sju s. k. mtensiv-projekten (fortlöpande utbUdning;systern för pedagogisk dokumentation Skr 1975/76: 8 11 (EUDISED)*;förskola; yrkes- och teknisk utbUdning; ekvivalensfrågor; läroplansutveckluigoch vuxenutbildning) har förskoleprojektet försenats och skaU påbörjas imder1975. Två nya intensivprojekt inom kulturområdet avsågs inledas ,nämligen främjande av fri skapande verksamhet och stöd till konstnärligtskapande. (ii)Allmänna skolfrågor Kommitténför aUmänna skolfrågor anordnade två symposier omläroplansreformering, ett i ("Tvärvetenskaplig undervisningi vetenskapUga ämnen på mellanskolenivå") och ett i ("Introduktion av nya ktmskapselement i läroplanen för 1619-årmgar"). Arbetetinom intensivprojektet teknisk utbildning och yrkesutbUdnmg har koncentrerats tUldenna utbUdnings roU i utbUdningssystemet i stort. Syftet är att införa tekniskutbildning som en integrerad del i meUansko-leulbUdningen. Arbetetmed lärarfrågor inom invandrarundervisning fortsatte . Frågorna omspråkundervisning avsågs återapptagas . (iii)Högre utbildning och forskning Sverigeär ett av de 13 medlemsländer som deltar i specialprojektet . Projektet har detdubbla syftet att förbättra informationen om rörlighet och föreslå åtgärderför att avlägsna hinder för rörligheten. Det kommer att pågå tiU början av1976. Arbetsgrappenför intensivprojektet "ekvivalens av kvalifikationer" möttes tvågånger för att behandla frågan om upprättande av nationella informationscentrai ekvivalensfrågor (se 2 a). Enarbetsgrapp föreslog riktluijer för tolkning av den gällande konventionen omekvivalens av diplom för tillträde tUl universitet. Riktlinjerna godtogs avkommittén för högre utbildning och forskning. anordnades i ett symposium om reformering ochplanering av högre utbildning. Bland frågor som diskuterades återfannsnuvarande och framtida trender i studentantal, fördelning av antalet studenterpå olika typer av studier, nya undervisningsteknologier och andra medel attförbättra effektiviteten i högre utbildning med begränsade resurser. Sverigedeltar tillsammans med sex andra medlemsländer i ett stipendieprogram. Avåttio erbjudna stipendier stod för tio. (iv)Kultur Arbetetmed en handbok om principer för insamlande och presentation av kulturstatistikpågick . beräknas utkomma liksom även en handbok medförslag till metoder att presentera finansiella data på kulturområdet. Defjorton europeiska städer (bland dem ) som deltagit i enexperimentell studie avseende den kulturella utvecklingen i dessa städer avgavunder 1974 var sin preliminär rapport om utvecklingen av respektive bidrag tUlprojektet. Projektledama från dessa stä- * EuropeanDocumentation and for Education Skr1975/76: 8 12 der möttes för utarbetande av ett utkast tiU slutrapportatt publiceras 1976. Ett symposium rörande status och ulbUdning av kulturförmedlarehöUs i , varvid vissa rekommendationer antogs. För att jämföra och utvärdera olika försök fllldecentralisering i beslutsfattandet inom kulturområdet beställdes och utgavsen rapport avseende tre länders erfarenheter, bland dem . Förberedelsearbetet för kulturministerkonferensen i Oslo1976 påbörjades. (v) Vuxenutbildning Arbetet ägnades huvudsakligen förberedandet avett kollokvium 1975 om integrering av vuxenutbildning i ett system för fortlöpandeUtbUdning ("permanent education") samt utbildning och fortsätt-nmgskurserför lärare i vuxenutbildningen.