prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Fonden har tUl ändamålatt genom långivning stödja riskbefonade investeringarinom industrin för utveckling av nya produkter, processer eUer system förindustriell produktion. Den är avsedd att utgöra ett komplement tiU STU ochSveriges investeringsbank AB. Projekt, som kan finansieras på kreditmarknaden iövrigt, skall inte stödjas av fonden. En närmare redogörelse för fondensuppgifter har lämnats i prop. 1974: 1 (bil. 15 s. 163). Fonden har underbudgetåren 1973/74 och 1974/75 tiUförts sammanlagt 60 milj. kr. av Sverigesinvesteringsbank AB:s vinst åren 1972 och1973. Den långsiktiga finansieringen av bl. a. statens utvecklingsfondbehandlas av forskningsavgiftskommittén (I 1974: 01). Vid utgången av /74 hadefonden lånat ut 6,8 milj. kr. Det i förhållande tUl tUlgängliga medel lågabeloppet beror enligt fonden på att desskansliresurser är under uppbyggnad och aft informationen om fondensexistens varit otillräcklig. Fonden planerar därför en informationskampanj och ett program för uppsökande verksamhet i samarbetemed företagareföreningarna och statens industriverk. Fonden konstaterar att det finns ettstarkt behov av det finansieringsalternativ som den erbjuder. Utiåningsvolymenkommer att öka allteftersom fondens verksarahet blir mer allmänt känd. För attkunna utveckla verksamheten i takt medbehovet hemstäUer fonden om eft anslag av 30 milj. kr. för budgetåret1975/76. Fonden konstaterar vidare, attmöjligheterna att finansiera behövliga marknadsåtgärder ofta saknas för projektsom fonden önskar stödja. Därigenom hindras ett effektivt utnyttjande av iövrigt lovande projekt. Utvecklingen av nyamarknader bör enligt fonden med avseende på angelägenhet och risk likställasmed teknisk utveckling. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 169 därföratt lånemöjlighetema för marknadsinvesteringar utreds, så att en lämpligkomplettering i detta avseende fill fondens verksamhet kan skapas. En viktig uppgift inom industripolitikenär att främja industrins tekniska förnyelse. Ett av medlen för detta är sådantselektivt stöd till industriell innovations- och utvecklingsverksamhet som gördet möjligt för företag och enskilda personer att genomföra projekt med så storrisk aft de utan statligt stöd inte skulle komraa till utförande. I utvecklingsprocessenstidigare skeden är den tekniska osäkerheten betydande. I dessa skeden kan stödlämnas av bl. a. STU. Projekten är emellertid förknippade ävenmed en kommersiell risk, beroende på att avsättningsmöjligheterna ärsvårbedömbara, innan produktens pris och egenskaper slutligt kan beräknas.Denna typ av risk blir mer framträdande i utvecklingsprocessens senare skeden,där den tekniska risken har minskat. För att kunna lämna stöd även i utvecklingsprocessens senare del upprättades statensutveckUngsfond. Fondens och STU:s stöd komraer, genom denuppdelning av uppgifterna som här beskrivits, inte att konkurrera utan attkomplettera varandra. Eftersora fonden infe skall stödja projekt som kanerhålla lån på kreditmarknaden i övrigt, kommer dess långivning inte heller attkonkurrera med den verksamhet sora investeringsbank AB och andrakreditinstitut bedriver. Jag har tidigare (s. 134) anmält att jagtillkallat sakkunniga för att se över STU:s organisafion och verksamhetsformer.Denna utredning skall undersöka bl. a. om samverkan mellan fonden, STU,Investeringsbanken och statens industriverk kan fördjupas till gagn för denindustriella förnyelseprocessen. Det finns enligt min uppfattning ettstort behov av den typ av stöd som fonden erbjuder. Under sitt förstaverksamhetsår har emellertid fondens långivning varit liten, bl. a. beroende påatt fondens kansli varit under uppbyggnad och på bristande kännedom ute hosföretagen om fondens existens. Det är därför väsentligt att information om fondensprids, bl. a. genom den typ av uppsökande verksamhet som fonden nyligenpåbörjat. Jag har för /76 beräknat,att elt medelstillskott av 5 railj. bör göra det möjUgt för fonden att mötaden förväntade ökade efterfrågan på lån. I avvaktan på resultatet avforskningsavgiffskora-raitténs arbete bör detta belopp avsättas avInvesteringsbankens vinst för . Jag förordar, att så får ske. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna att av vinsten för år 1974från investeringsbank AB . avsätts till statensutvecklingsfond. 1975:1 Biiaga 15 Industridepartementet 170 I samband med budgetreformen blevdåvarande domänstyrelsen affärsdrivande verk. Den nuvarande benämningendomänverket, som gemensam beteckning fördomänstyrelsen och den lokala skogsförvaltningen, tillkom . Genom beslut av riksdag (prop.1968: 103, JoU 1968: 32, rskr 1968: 269)fastställdes vissa nya riktlinjer för domänverkets verksamhet. Enligtsin instmktion (1968: 681, ändrad ; 744) skall verket drivaskogsbruk och därmed sammanhängande verksamhet, förvalta den fasta egendom ochandra tillgångar som hör till domänverkets fondsamt förvalta och öva tillsyn över vissa andra allmänna skogar. Det statligaskogsbruket skall drivas uthålligt, affärsmässigt och effektivt. beslut syftade också tillsamordning av statens skogsbruk ochskogsindustri. Def gemensamma målet för verksamheten vid domänverket och AB Statens skogsindustrier (.4ssi)skall vara att åstadkomma bästa möjliga samlade ekonomiskautbyte och därvid prestera ett urföretagsekonomisk synvinkel rimligt årsresultat. Fr. o. m. leds domänverket av ensärskild verksstyrelse. Den består av chefen för domänverket, verkställandedirektören i och fyra andra ledamöter som regeringen utser särskilt. Styrelsen består till övervägande- del avsamma personer som ingår i . Detla långtgående personsamband isfyrelsema är ett vikfigt led i samordningen mellan de båda företagen. Chef för domänverket är engeneraldirektör med en överdirektör som ställföreträdare. Maj:t harmedgett domänverket att utan hinder av bestämmelserna i instruktionenförsöksvis genomföra vissa ändringar i sin organisation. Med stöd härav hardomänverket genomfört ändringar som innebär att centralförvaltningens tidigareuppdelning på fem huvudenheter ersatts av två produktavdelningar, en förskogsbruk och en för nyttjanderätter. Vidare har inrättats ett organ förcentral planering samt enheter för stabs- och serviceuppgifter. De tidigareåtta distriktsförvaltningarna har ersatts av sex regionförvaltningar. Såvälpro-duktavdelnmgarna som regionförvaltningarna har resultatansvar. Inom varje region finns ett antalrevirförvaltningar, sammanlagt 67 för hela verket. Dessutom finns inom de tresödra regionema fyra nytt-janderättsförvaltningar. Maj:t beslöt attverkets centrala förvaltning skall placeras i . Utflyttnuigen är planeradatt ske successivt . Antalet anställda inom domänverket desenaste fem åren framgår av följande sammanstäUning. Prop.1975:1 Bilagals Industridepartementet 171 1969 1970 1971 1972 1973 Anställda 6990 7140 6 800 6 500 6 050 Domänverketsskogsmarksinnehav, exkl. renbetesfjällens skogar och nationalparkerna, uppgårtill i runt tal 4 milj. hektar produktiv skogsmark, varav ca ärbelägna ovanför skogsodlingsgränsen. Verkets skogsraarksinnehav utgör ca 18 %av landets produktiva skogsmark. Det bokförda värdef av verkefs skogs- ochjordbruksfastigheter uppgick till 440 milj. kr. Motsvarandetaxeringsvärde uppgick till 1 794 milj. kr. försäljningav skogsprodukter består av skog på rot och upparbetat virke. En förskjutninghar efter hand skett från rotförsäljningar mot egna avverkningar främstberoende på önskemålet att till skogen knyta fast personal. Domänverketsförsäljning av virke framgår av följandesararaanställning. 1969 1970 1971 1972 1973 Milj. m= sk 8,3 8,5 8,6 8,5 9,3 Av försäljningen år 1973på 9,3 milj. skogskubikmeter utgjordes 8,6 milj. av upparbetat virke, medanåterstoden var rotförsäljning. ekonoraiskaställning vid utgången av vart och ett av åren 19691973 fraragår av följandesaramanställning (i milj. 1969 1970 1971 1972 1973 lager Lageroch varor i arbete FysiskaanläggningstUlgångar FinansieUaanläggningstiUgängar Eget kapital (statskapital) Blandanläggningstillgångarna ingår aktier i och Jäders bruk AB, ABOrrefors skogar. , , Stribergs grufve AB, och AB Södertomter, tiUsammans bokförda till ett värde av 65,6milj. vid utgången av . har samtliga aktier i förvärvats. Vidare har verket tillsaramans med Såginvest som har till uppgift att förvärva aktier i och driva sågverksföretag. På grundval av en av verket upprättad ekonomiskfemårsplan för Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 172 domänverket har Kungl. Maj:t den 29 juni 1970fastställt ett avkastningskrav av 23 milj. kr. för vart och ett av åren19701974. Den del av vinsten som återstår sedan avkastningskravettillgodosetts, skaU tiUföras verkefs dispositionsfond. Verket har den 26november 1974 kommit in med en ny ekonomisk femårsplan avseende åren19751979. Domänverkefs ekonomiskaresultat framgår av följande sammanställning (i mUj. 1969 1970 1971 1972 1973 -2,4 7,0 17,9 33,1 22.9 5,6 17,6 28,2 23,0 0,1 10,5 14,4 23,0 4,7 30,0 88,4 22,9 Prod.-, försäljnings-ochadm. Resultat föredispositioner och skatt Rörelseresultat i % avomsättn. Redovisat resultat i % avi medeltal disponerat statskapital Av sammanställningenframgår aft omsättningen uppgick till 670,5 milj. kr., vilket var 151,5mUj. mer än föregående år. Resultatet före dispositioner och skatt blev113,7 milj. kr., vUket var 88,9 milj. kr. investeringarunder åren 19691973 framgår av följande sammanställning (i mUj. 1969 1970 1971 1972 1973 Investering i maskiner ochinventarier 12,8 27,8 40,3 54,0 43,9 Investering i byggnader och anläggningar 5,8 7,3 11,0 7,6 4,5 Av sammanstäUningenframgår att en kontinuerlig förskjutning skett fråninvesteringar i hus- och vägbyggnad till investeringar i skogsmaskiner. Till skillnad från övrigaaffärsdrivande verk erhåller domänverket inte några investeringsmedel överstatsbudgeten. Verkets medelsbehov tillgodoses genom tillgång tiU rörlig krediti , viUcen f. n. får uppgå tUl högst 175 mUj. kr., och genomdisposition av tUlgängliga fondmedel. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 173 Verkets investeringsfond får utnyttjasför inköp av fast egendom och till investeringar med en varaktighet av , t. ex. byggnader och skogsbilvägar.Genom avsättning till värdeminskningskonto för investe-.ringar hållsfondens kapital intakt. för försäljning av .kronoegendomtillförs investeringsfonden. Uppläggningen av domänverkefsfinansiering av drift- och kapitalutgifter medför alt endast anslag fillverket av speciell natur redovisas på stafsbudeefen. Ersätming tUl domänverkets fond för utgifter förövertalig personal 1973/74Utgift 124 808 1974/75Anslag 135 000 1975/76Förslag 128 000 Från anslaget bestrids ersättningar somföranleds av beslut av riksdag (prop. 1933: 233: BaJoU 1933; 1, rskr1933: 269) angående indragning av viss personal vid domänverket. beräknar kostnaderna år 1975tiU . efter uppräkning av varje pension för med . på1974 års pensionsvärde. Av kostnadema beräknas kyrkofonden enligt sedvanligaberäkningsgrunder svara för . föreslår därför att anslagetförs upp med . för /76. Jag har ingen erinran mot domänverketsberäkningar av medelsbehovet för nästa budgetår och föreslår därför attanslaget förs upp med . Jag biträder vidare ett av domänverket lämnatförslag till fördelning enligt sedvanliga regler av de verkUga kostnadema förår 1974 mellan anslaget och kyrkofonden. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. besluta att kyrkofonden skall för år 1974ersätta domänverkets fond för utgifter för övertalig personal med , 2. fill Ersättning tilldomänverkets fond för utgifter för övertalig personal för /76 anvisa ett förslagsanslag av128 . Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 174 £: 1. 1973/74Utgift 25 043 671 BehåUning 21063 207 1974/75 Anslag 113 400 000 1975/76Förslag 32 200 000 ' Härutöver har . anvisats på tilläggsstat I. Förenade fabriksverken (FFV) inrättadessom affärsdrivande verk och ficksin nuvarande organisation efter beslut av riksdag (prop,1965: 119, SU 1965: 163, rskr 1965: 398). FFV skall enligt sin instruktion (1965: 840, ändrad senast 1973:745) bedriva utveckling, tUlverkning, försäljning och underhåll avförsvarsmateriel, utveckUng, tillverkningoch försäljning av civUa verkstadsprodukter samt tvätteri-rörclse. I verketsuppgifter ingår även försäljning av övertalig och kasserad materiel m.m. för statens och andras räkning. FFV förvaltar under fabriksverkens fondredovisade fabriker, verkstäder och tvätterier samt andra under fondenupptagna statliga kapi-taltUlg-ångar. FFVuppför anläggningar och byggnader som behövs för verket. FFV uppbär och redovisar verketsinkomster samt bestrider därmed cch med medel som i övrigt står till dessförfogande verkets utgifter. I FFV ingår följande tillverkandeenheter, nämligen gevärsfaktoriet iEskilstuna, Åkers krutbruk, torpedverkstaden i , beklädnadsverkstadeni samt ammunitionsgmppen, som omfattar Zak-risdalsverken i (MZ), Vingåkersverken i (MA), Gäliöverken(MG) och Vanäsverken i (MV), Av enheternas tillverkning avförsvarsmateriel kan nämnas finkalibriga vapen och pan- sarvärnsvapen samtammunition tiU dessa, robotstridsdelar, raketer och torpeder. Av enheternas civila tillverkning kannämnas vissa bilkomponenter och detaljer fill kylkompressorer. Vidarefillverkas uniformer för försvaret liksom för civilt bruk. Underhåll av försvarsmateriel utförs inomunderhällssektorn med verkstäder i (GVA), (CVM), (CVV) och (CVÖ). Underhåilsuppgifter i fråga om f-5rsvarets telemateriel fullgörsäven vid det halvstatliga i . FFV:sIväitcrirörelse bedrivs vid 15 tvätterier, varav ett är specialise- 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 175 rat på kemisk tvätt. Vid flertalet övriga tvätterierfinns mindre anläggningar för kemisk tvätt. I anslutning tiU ett par avtvätterierna utförs skoreparationer för försvarets behov. Tvätteriernabetjänar stafiiga och landsfingsägdasjukhus samt försvarets förband. Försäljningen av övertaligoch kasserad materiel bedrivs inom en särskild enhet, överskottsförsäljningen(Ö), som säljer även vissa nytUlver-kade produkter, främst för de s. k.samhällsverkstädernas räkning. Försäljningensker f. n. på fem platser i landet. FFV förvaltar statens aktier och andraägarandelar i Gelfa, AB Avimat,Trivab konfektions AB, FFV sport AB, , Projection KB,Projection, KB United Stiriing () ,United Stiriing () AB och . Ekonomisk översikt ni. Tillgångarna ifabriksverkens fond (exkl. ) uppgick tillsamraanlagt 809,8 milj. kr. Sedan skulderna frånräknats var fondenskapUalbehållning 336,7 milj. kr. FFV:s resultaträkningar för de senastebudgetåren framgår av följande sammanställning (i 1 OOO-tal kr.) Rörelseresultatet har utvecklats positivtunder det senaste budgetåret. Tiil den gynnsamma lönsamhetsutvecklingen bidrarde under en följd av år insattarationaliseringsåfgärderna och de planerings- och ekonomistyrningssystemisom börjat användas. Produktionsstörningar och levcransförseningar harhärigenom rainskat. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 176 ärdock i huvudsak att hänföra till högre försäljningspriser på produkter inomförsvarsmaterielsektorn. Sektoms resultat är fortfarande otillfredsstäUande. Underhållssektorns vinstmarginal hargenom tillämpning av ändrade gler i nytt ramavtal tillfälligt sänkts.Resultatet är dock i stort tiUfredsställande. Tvätterisektorns underskott har i sinhelhet, i enlighet med de själv-kostnadsavtal som reglerar verksamheten,aktiverats som fordran på landstingen och skall på lång sikt inrymmas inom deavtal som finns med resp. landsting. En fortsatt tillämpning av skärpta reglerför värdering av vamlagren ninebär att betryggande nedskrivningar för inkuranshar gjorts. Eftersom FFV inte äger rätt att reservera vinstmedel i form avlagerreserver, har resultatet gottskrivits med en raindre upplösning avinkuransre-serven som effekt av lagerminskningen. Arets nettoöverskott före förräntning avstatskapitalet, 30,5 mUj. kr., har disponerats för täckning av från tidigare årkvarstående förluster av sammanlagt 54,2 milj. kr. har till staten inlevereratsavskrivningsmedel med 25,7 milj. kr., motsvarande såväl planenliga som extraavskrivningar på byggnader, maskiner och aktier, vartill kommer 3,7 milj. kr.som bevUjats för engångsavskrivning. Den fakturerade omsättningen vid FFVuppgick under /74 till 734,1 milj. kr., en ökning med 57,9 milj.kr. sedan föregående budgetår. Av omsättningen hänförde sig 232,5 milj. kr.tUl försvarsmaterielsektorn, 284,3 milj. kr. till underhållssektorn, 137,2milj. till tvätferisektorn, 59,7 milj. kr. tUl överskottsförsäljningen och20,4 milj. kr. till övrig verksamhet. Faktureringsvärdet av materiel ochtjänster till försvaret, exkl. tvätteriverksamheten och överskottsförsäljningensverksamhet, men inkl. leveranser genom andra huvudleverantörer, uppgick /74 till 435,9 milj. kr. Den totala orderingången vid FFV uppgick;inder /74 till 823 milj. kr., en ökning sedan föregående.-jdgetår med 131,8 milj. kr. Vid försvarsmateriel- och underhållssekicvernavar orderingången 614,3 milj. kr., en ökning med 116,3 milj. kr. jämfört medföregående budgetår. Beställningarna från det svenska försvaret ökade med 122,6milj. till 518,2 mUj. Beställningarna av civila produkter minskadefrån 32,8 till 23 milj. kr. Orderingången på export, avseende såväl militärasom civUa produkter, ökade däremot med 13 milj. kr. tiU 87,5 milj. kr. Orderingången vid tillverkande enheter och underhåUssektom framgår av följandesammanstäUning (i milj. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet Vid utgången /74 utgjorde försäljningsvärdet a\ inneliggande orderstock vid försvarsmaterielsektornca 596 milj. kr Ordersfocken för de skilda enheterna är starkt varierande. Denlångsiktiga beläggningssituationen är vid vissa enheter otillfredsställande. Orderstocken vidunderhållssektorn uppgick till ca 236 milj. kr.Beställningsvolymen förväntas till följd av rainskat flyguttag successivt nedgåmed sysselsättningsminskning som följd. Utvecklingen vidtvätterierna framgår av följandesammanställning. Medelsförbrukning under budgetåren1973/741974/75 I följande sammanställning redovisas deinvesteringsmedel som under /74 stått till FFV:s förfogande ochden omfattning i vUken de tagits i anspråk (i 1 OOO-tal kr. beräknad i faktisk prop. 1973: 1 bil. Av sammanställrUngenframgår att investeringsramen för /74 inte har utnyttjats, vUketinnebär att utgående behållning ökat från i prop. 1973: 1 (bU. 15 s. 113)beräknade 3,1 milj. kr. tUl 21,1 railj. En närraare redogörelse förmedelsanvändningen lämnas i det följande. För /75har investeringsramen fastställts till 28,6 mUj, kr. Eftersom det outnyttjadebeloppet vid utgången av /74 uppgick till 21 milj. kr. och anslaget för budgetåret 12 1975.1 samL Nr 1. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 178 1974/75 utgör 14,9 milj. kr., varav 1,5 milj. kr. påtUläggsstat I, står tillsammans35,9 mUj. till förfogande under innevarande budgetår. FFV räknar med attinvesteringsramen på 28,6 milj. kr. skall bli helt utnyttjad. En behållning av(35,928,6) 7,4 milj. kr. kan alltså förutses vid budgetårets utgång den 30juni 1975. FFV framhåller, aft den operativaverksamheten vid FFV under det gångna budgetåret har kännetecknats av enintensiv verksamhet inom olika områden med den gemensamma målsättningen attlösa FFV:s akuta lönsamhetsproblem. De åtgärder som genomförts har /74 medfört en resultatförbättring, varvid de närmast föregåendebudgetårens underskott förbytts till ett mindre överskott. Resultatet äremellertid fortfarande otUlfredsställande och en önskvärd lönsamhetbedöms inte kunna uppnås utan genomförande av mera genomgripande åtgärder. Verksamheten har liksom tidigaredominerats av leveranser till det svenska försvaret. Orderingången har underdet senaste budgetåret varit något större än den budgeterade och prognosernaför anger aft nuvarande sysselsättningsläge i stort kanbibehållas även om avsevärda skillnader råder mellan olika verksamhetsgrenaroch vid olika enheter. Investeringarna inom FFV under detsenaste budgetåret har i stor omfattning varit knutna till ersättningar,rafionaliseringar och miljöförbättringar.Större kapacifefsförändrande investeringar inom am.mu-nitions- och mekaniskaverkstäder har hållits tillbaka i avvaktan på statsmakternas förväntadeprincipbeslut om FFV:s framtida utformning och inriktning i anledning av de av1972 års FFV-utredning framlagda förslagen (SOU 1974: 38). För budgetåret1975/76 räknar FFV med aft behöva medel för investeringar till ett belopp av 38 milj. kr. I följande sammanställning lämnasuppgifter om faktisk och beräknad medelsanvändning för investeringarbudgetåren 1973/741975/76 (i 1 OOO-tal kr. 4 791 4 471 1 719 14 063 25 044 2 000 8 300 1 500 ] 500' 15 300 28 600 Anvisat på tilläggsstat 1. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet Av den föreslagnainvesteringsramen av 38 mUj. utgör 17,2 milj. kr. Dessafraragår av följande sammanställning (i 1 OOO-tal kr. Marketenteri (MZ) gjuteri (MÄ) (2 100)' detaljer m. m. anläggning (CVA) Projektering av tvätteri i Försäljningsfilial i (O) Investeringen senarelagd, medlen delvisomdisponerade. Medelsförbrukningen är oviss. T, o. m. utgången av /75 beräknas5 milj. kr. En redovisning förobjekten har lämnats i prop. 1972:1 (bil. 15 s. 9495), i prop. 1973: 1 (bU. 110), i prop. 1974: 1 (bU. 15 s. 175) och i prop. 1974: 170 (bU. 11 s. 6970). För nya investeringar harFFV beräknat 4,8 milj. kr. enligt följande sammanställning (i 1 OOO-tal kr. 1, Emballageförråd (MZ) Dagförråd (MÅ) Förstärkning av infartsväg (MÄ) Förbättringar av arbetsmiljö (MÄ) Förråd för emballage, maskiner och verktyg (MÄ) 6. omläggning av värmekulvert- ledningar (CVA) Gift- och syraförråd (CVA) verkstaden (CVM) 9, Kallförråd (CVÖ) materiel (CVÖ) I fråga om nyinvesteringarna anför FFV ihuvudsak följande. Zakrisdalsverken harstarkt behov av lämpliga lokaler för förvaring och hantering av embaUage (1). Produktionen vidVingåkersverken försvåras av nuvarande brist på av säkerhetsskäl nödvändigadagförråd (2). tUl Vingåkersverken är intedimensionerad för nuva- 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 180 randetunga fordonskombinationer på upp till och har utsatts för svåra skador(3). Personalutrymmen vid brännplats ochföistöringsställe vid Vingåkers-verken är helt undermåliga (4). Vingåkersverken har stor brist på förrådför icke explosiv materiel såsom mekaniska detaljer och embaUage förnyproduktion (5). Värmekulvertsystemet vid CVA är sågammalt och nedslitet att en modernisering är nödvändig (6). Nuvarande förrådshållning av gifter ochsyror vid CVA fyller inte krav, vilket påtalats avyrkesinspektören och av naturvårdsenhet (7). Befintlig ventUationsanläggning imaskinverkstaden är ofillräcklig på grund av den kraftigt ökademaskinparken, vilket förorsakar onormalt hög temperatur och oljedimma (8). Det kallförråd som avsågs ingå iCVÖ-anläggningen ställdes med hänsyn till osäkrabeläggningsprognoser. är nu nödvändigt (9). Provningsutrustning för tankningsmaterielfinns i , där FFV:s verksamhet håller på att läggas ned. Lämpligaste lokalisering för utrustningen är vid CVÖ (10). För reinvesteringar i maskiner ochutrustningar begärs 16 mUj. kr., som beräknas motsvara avskrivnmgarna /75. Beräknad medelsförbrukning /76 För /76 räknar FFV alltsåmed en medelsförbmkning av 38 milj. kr. Sedan detta belopppå sedvanligt sätt ökats för konjunkturreserv och därefter avdraggjorts med 7,4 milj. kr. motsvarande den vid budgetårets ingång beräknadebehållningen samt reservering gjorts med . för projektering avtvätteri i , uppgår anslagsbehovet för /76 tiU 35,1milj. Detta mnebär en ökning av anslaget med 20,2 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår. FFV:s fakturering av varor och tjänsteruppgick under /74 till 734,1 milj. kr., vilket var 57,9 milj.kr. mer än under föregående budgetår. Orderingången under samma budgetåruppgick till 823 milj. kr., en ökning sedan föregående budgetår med 131,8 mUj.kr. Praktiskt taget hela ökningen föranleddes av bestäUningar från försvaret. Antalet anställda vid , omräknat tUlårsanställda, uppgick under /74 i medeltal tUl 6 628 personer,vUket var 281 personer mmdre än föregående budgetår. I löner och ersättningartiU de anställda har utbetalats 287 milj. kr.