prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — En referensgrupp med represenianter förkärnkraftinspektionen, slrålskyddsinslitulel, industriverket, naturvårdsverketoch berörda departement har tUlsatts för alt följa utredningsarbetet. Dettautförs av Sydsvenska kraftakliebolaget() i samarbele med , , och Landskronakommuner. 1975: 30 lämnades redogörelse för vissautredningar angående möjlighetema att förlägga kärnkraftverk i bergeller under jord. Därvid framhölls attfrågan om förläggning av kärnkraftverk i berg eller under jord var otillräckligtbelyst och därför borde studerasytterUgare. Uppdraget alt göra studien har lämnats tiU vattenfaUsverket.Arbetet är i första hand inriktat på för- och nackdelar med förläggning av kärnkraftverk i berg eller under jord från säkerhets-,drift- och underhållssynpunkl. En bedömning skall även göras av berg-ochunderjordsförläggning av kärnkraftverk från krigsrisk- och sabola-gesynpunkt liksom av anläggnings- ochdriftkostnader för berg- och underjordsförläggning av kärnkraftverkjämfört med ovanjordsförläggning. Studien skallredovisas slutligt . Arbetet bedrivs i nära kontakt med , siatensstrålskyddsinstitut och andra myndigheter med särskild kunskap påområdet samt följs av en parlamentariskt sammansatt referensgrupp. Pågående ochfast planerade utbyggnader av kraftvärmeverk motsvarar en produktion av ca 2,5TWh elkraft vid fullt utnyttjande. Motsvarande tillskott från industriellamottrycksverk beräknas lill . 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 140 Som lidigare nämnts har statensinduslriverk fåtl i uppdrag atl närmare utreda frågan om ulbyggnad avmottryckskraft. har undersökt 120 tätorter i med mer än 10 000 invånare för alt kartläggamöjligheterna till ulbyggnadav fjärrvärme och möjligheterna alt utnyttja kraflvärmeverk, skulle vid en forcerad och stimuleradutbyggnad under olika förutsällningar 31 resp, el kunnaproduceras som mottryckskraft i kraft värmeverk resp, ,Anläggningskostnaderna för den ulbyggnadsom behövs för all uppnå dessa produktionsvärden beräknas av föreningen till14,4 resp. , 1973/74. Statenskämkraftinspektion ger fr. o. m. ut kvarlalsrapporier om driftstörningar vid de svenskakärnkraftverken. Den försia rapporten innehåller också en redogörelseför driftstörningar under månadema junitill december 1974.1 rapporterna redovisas de driftstörningar som av inspektionenantingen bedöms som allvarliga eller som är exempel på typiska driftstörningar.Rapporterna innehåller också diagram över effeklnivåer i de olika aggregaten,månad för månad. En genomgåendekommentar av inspektionen till de rapporter som har lämnals är att aggregatenssäkerhetssystem och deras reservsystem har fungerat på avsett sätt och atl ingasäkerhetsrisker har förekommit. Detövervägande antalet driftstörningar är sådana som kan hänföras tillturbin, generator eller andra syslem utan nukleär karaktär. Det längstadriflavbroltet har varil vid utbyte av matarvatten-ringen i 1. Reaktorn logs i drift igenefler ca etl halvår. Övriga kokarreaklorer i har redan från börjanutrustats med ma-tarvatlenring av ny lyp. I övrigt har de längsta driftavbrotten orsakatsav fel i aggregatens konventionella delar. De mest omfattandedriftstörningarna har inträffat i , med förseningar vid leverans ochsenare återkommande fel i lurbin och generator. Fel i turbiner och generatorerhar förekommit även i övriga aggregat. Vidare har i vissa fall pumpar, ventileroch rör fått bytas ut, I har renskapacilelen hos kylvallenintagel utökats, Kämkraftinspeklionenhar fåll i uppdrag atl utföra en studie rörande vissareaktorsäkerhetsfrågor. I uppdraget ingår alt samla in, bearbeta och utvärdera de erfarenheter som erhålls vid drift av kommersieUa lättvattenreaklorer i ochutomlands. Inspektionen skall vidarebelysa möjlighelen att analysera och kontrollera säkerheten hos.lättvallenreaktorer, belydelsen av nationella och internationella reaklor-konstruktionsnormerför reaklorsäkerheten, ulformningen av driflorga- 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 141 nisationoch utbildning av driflpersonal för atl bäst tillgodose säkerheten vidkämkrafldrifl saml vilka forskningsresultat som har uppnåtts eller kan väntasbli uppnådda på reaklorsäkerhetsområdel. Redovisning skall ske före den 1 juli1977. Regeringen har utfärdat en elinstallatörs-förordning (1975:967), som ersätter kungörelsen (1939:219) angåendebehörighet alt vid elektriska slarkslrömsanläggningar ulföra installationsarbete.Förordningen Iräder i kraft . Den nya elinstallatörsförordningen innebär bl.a. atl denuvarande klasserna av behörighei slopas och ersälts med en allmän behörigheiavseende alla slag av elinstallalionsarbelen och en begränsad behörighetavseende vissl slag av sådanl arbele. Den nya förordningen innehållerbestämmelser om fordringar för erhållande av allmän behörighet. Det överlåts påstatens induslriverk att meddela föreskrifter om de fordringar som skall gällaför erhållande av begränsad behörighet. Del s. k. entreprenörssystemel har ersatts med nya regler,som innebär alt varje elleverantör skall ha bestämmelser av teknisk ochorganisatorisk arl. Dessa bestämmelser skall gälla för elinstallalionsarbetepå abonnentanläggning som är ansluten lill eller avsedd atl anslutas till elleverantörensdislributionsanläggning för lågspänning. Förordningen upptar också bestämmelserom i vilka fall besiktning av elinstallalionsarbelen kan ske. (I 1971: 01) lämnade enlägesrapport i vilken redovisades vissa allmänna rikllinjer som borde läggaslill grund för det fortsatta arbetet med en omorganisation aveldistributionen.. I förslagel ges också en kortfattad bakgrund och motiveringlill utredningens ståndpunktslaganden. Olika intressenter har inkommit med yttrandeöver rapporten. Överläggningar har också ägt rum med intressenterna om vissaallmänna rikllinjer för den fortsatta strukturomvandlingen. Förslag till riktlinjer för den fortsattastrukturomvandlingen på eldisl-ribulionsområdel redovisas närmare i eltsärskilt avsnitt i del följande. har i anslagsframställningen förbudgelårel 1976/77 begärt medel för utbyggnad av en ledning på sträckanForsmark . Ledningen föreslås av verket bli utförd för 800 kVsystemspän--ning men den skall t. v. drivas med . Kostnader och förutsättningari övrigt för utbyggnad av elt hell syslem i landet utreds fortfarande.Beslut i denna fråga kommer att behöva fattas inom något eller . Kraflledningsintrångsulredningen (Fi 1969: 52) har idecember 1974 avlämnat sitt betänkande Förslag till normer för ersättning vid intrång 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 142 av kraftledning i ochliknande mark. Normerna avses ersätta nu gäUande "1948 årsåkernormer". Förslaget har remissbehandlats. Förslaget torde dock få bliföremål för ytterligare överväganden och överläggningar med intressenterna. Frågan hurelförsörjningen på skall lösas bereds f, n, inom . Förhandlingar ochöverläggningar har tagits upp med berörda kraftföretag och med Gotiandskommun i syfte atl pröva lämpliga vägar till en utjämning av de priser somföretag och enskUda får betala för elenergin på Golland och de priser sombetalas på fastlandet. iNorrbottens, län har föreslagit att regeringen tar upp förhandlingar medFinland i syfte att klarlägga möjUgheterna alt genomföra en konventionellelektrifiering i Könkämädalen, Förslagel har remissbehandlats. överläggningar ifrågan har tagits upp med representanter för finska handels- ochindustriministeriet. (H 1974: 03), somtiUkaUades med uppgift alt uireda vissa beredskapsfrågor inomenergiområdet med särskild inriktning på s. k. fredskriser, har i september1975 avlämnat sitt betänkande (SOU 1975: 6061), (H1974: 02) som tillkallades med uppgift attgöra en översyn av allmärma ransoneringslagen, varvid särskilt skulle beaktasatt lagen skall kuima tillämpas också i s. k. fredskriser, har i november 1975överlämnat sitt betänkande (Ds H 1975: 3). Betänkandena remissbehandlasf, n. Regeringen avseralt tillsätta en utredning om hälso- och miljöeffekter av energiutnyttjande. Detinternationella samarbetet på energiområdet har i hög grad varitkoncentrerat dU ansträngningarna att konkretisera och förverkliga det s, k,internationella energiprogrammet (lEP) och att få tUl stånd en dialog mellan oljekonsumerande i- och samt oljeproducerandeländer beträffande bl. a. energi- och råvamfrågor. Huvudpunklema i lEPär ett system för krisåtgärder, ett informationssystem avseende denintemationella oljemarknaden, ett långsikts-samarbete på energiområdet samtfrågor rörande förhållandet tUl producentiänder och andra oljekonsumerandeländer. Ansvaret föratt genomföra lEP ligger på det internationella organ för energisamarbete inomramen för , som bildades , I detta organ, detintemationella energiorganet (lEA), samverkar f.n, 18 av medlemsländer. anslutning tiU lEA godkän- Frop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet ]43 desav (prop. 1975:42, NU 1975:29, rskr 1975:180), Arbetet inom lEA har bedrivits med stor intensitet. Påtvå delområden av lEP har det konkreta samarbetet inletts. Dels har etlsystem utarbetats för fördelning av olja i krissituationer. Åtaganden om allhålla beredskapsreserver och all planera för konsumlionsbegränsningar hardärvid också gjorts. Dels har etl antal forsknings- och utvecklingsprogramidentifierats. Inom vissa program har, på grundval av särskilt utformadetUlämpningsavtal, påbörjats konkret projektsamarbete. En närmare redogörelse härförlämnas vid behandlingen av anslaget Energiforskning (s, 232). Föruiom forskning och utveckling på energiområdet skalldel långsikliga energisamarbetet enUgt lEP omfalla såväl energisparande som utbyggnadav energiproduktionen. De två sistnämnda områdena har varit föremål föromfattande diskussioner och analyser , Syftet har varit attutarbeta ett särskilt avtal för hela det långsiktiga energi-samarbetet inomlEA, inkl. forsknings- och utvecklingssamarbetet. Förslag lill elt sådant avtalhar behandlats av IEA:s slyrelse och övervägs nu av medlemsländernasregeringar med sikte på beslut , Avtalsförslaget innebär,utöver forsknings- och utvecklingsarbeten, åtaganden av medlemsländerna attupprätta nationella program för energisparande och alt på olika sätt stödja ochstimulera utnyttjandet av energikällor inom lEA-området, Häri ingår bl. a.förslag om ell åtagande från medlemsländerna att inte låta priset på importeradolja sjunka under en viss nivå. Syftet härmed är att skydda investeringar ienergiproduktion inom lEA-området med relativt höga kostnader, t, ex,oljeutvinning i . Arbetet inom lEA vad gäller förhållandet tillproducentländer resp. andra konsumentländer har i huvudsak gåttut på att samordna medlemsländema inför en dialog mellan de olika ländergrupperna. Planeringenför en sådan dialog var ursprungligen inriktad på alt man endast skulle ta uppenergiförsörjningsfrågor. Syftet med dialogen har emellertid senare utvidgats.Den dialog, som tog sin början , tar således upp fyrahuvudämnen: energifrågor, råvarufrågor, frågor om utvecklingsbistånd samtfinansiella frågor. För varje ämnesområde har en kommission upprättats. 27länder deltar i dialogen, varav åtta i-länder, deltar i dialogen och ärdärvid representerat i bistånds- och finanskommissionema samt observatör i detvå andra kommissionerna. Vidsidan av det mer allmänna energipolitiska samarbele som här har berörts, harinternationellt energisamarbele av mer specialiserat slag fortgått i oförändradeller ökad omfattning inom bl, a. Intemationella alomenergiorganet (lAEA) ochOECD:s kämenergiorgan (). Regeringen har begärt att riksdagengodkänner ett avtal med den Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 144 europeiskaatomenergigemenskapen (Euratom) om svenskt dellagande i Euratoms forsknings-och utvecklingsarbete inom fusionsenergiområdet. Vidare har frågor om samarbete på energiområdetdiskuterats inom och den särskilda nordiskaämbetsmannakommittén för industri- och energipolitik. Bilaterala kontakter iolika energifrågor har härjämte ägt rum mellan och övriga nordiskaländer. Särskilda överläggningar har inletts med rörande konkret samarbelepå oljeområdet och det petrokemiska området. Bilaterala diskussioner på ministernivå om energifrågorhar förts även med flera ulomnordiska länder, bl. a. , ,och . Energifrågor har i viss utsträckning behandlats inomramen för regeringsavtal om tekniskt-vetenskapligt och industriellt samarbelemed etl antal stalshandelsländer och utvecklingsländer. har i skrivelse den 28november 1975 redovisat sin bedömning av del aktuella försörjningsläget beträffandekärnbränsle och för vissa frågor som har behandlats inom bolaget . Bolaget konstaterar inledningsvis all utbyggnaden avkärnkraft fortsätter i de ledande industriländerna. har ävenvissa utvecklingsländer faltal bindande beslut om omfattande kärnkraftprogram.Detla har medfört stora investeringsbehov inom kärnbränslecykeln. Frånkraflinduslrins sida måste man nu räkna med krav på medverkan till finansieringenför all säkra kapacitetsulbyggnad när del gäller såväl uran som anriknings-och upparbelningsljänster. Bolagel har inlett arbetet med att säkrabränsleförsörjningen på lång sikt för de två kärnkraflaggregat ulöver tidigarebeslutade elva som ingår i det svenska utbyggnadsprogrammet. Efter en genomgång av urantillgångar och förväntadeuranbehov i världen framhåller bolagel atl betydande prospekteringsinsalsersnabbt måsle göras för alt malmresurser skall komma fram i lid för atl läckauranbehoven för kärnkraftprogrammen i olika länder. Det är knappast fråga omnågon fysisk otillräcklighet av uran i jordskorpan. Inte heller torde tekniskamöjligheter eller resurser för prospektering eller exploatering bli denbegränsande faktorn. Däremot kan uranets tillgänglighet komma att begränsasgenom producenlländernas åtgärder. De kända uranmalmreserverna med lågutvinningskoslnad ligger lill i fem länder eller intresseområden, nämligenAustralien, , med samarbetande afrikanska stater. Förentastaterna och Sydafrikanska unionen med . 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 145 Tre av dessa länder, nämligen , ochFörenta sta- -i terna, har betydande inhemska kärnkraftprograrn och därmednationella uranförsörjningsinlressen. Del är osäkert hiir stort bidrag de kange lill uranförsörjningen för kämkraftulbyggnad i andra länder. harnyligen infört exportkontroll på uran. Såväl som Förenta staternaväntas komma alt bli netloimporlörer. har temporärt ställt på framtidenell antal projekt för uranulvinning. är emellertid elt potentielltvikligl uranland och landels framtida uranpolilik är därmed av väsentligt intresse. Uranprisel på världsmarknaden var från mitten av1960-talel lill tämligen stabilt och lågt. Nämnda år började uranprisetliksom oljepriset stiga i snabb takt. F. n. är uranpriset 34 gånger så högtsom den lidigare prisnivån. Efter hand torde priset komma alt stabiliseras, menenligt all expertis på en nivå väsentligt över. Den befintliga ulvinningskapaciteten lorde vara inbokadför resten av 1970-lalet. Belydande lager huvudsakligen statliga finns menväntas knappast komma all bli tillgängliga på den fria marknaden. Angivna bild av del internationella lägel beträffandenaturligt uran ger enligt bolaget grund för slutsatsen alt svårbedömbarapolitisk-ékono-miska faktorer kan komma all styra tillgängligheten av dennanyckelråvara. Konkurrensen om tillgängligt uran synes bli hård och fria kommersiellaförhållanden mellan säljare och köpåre kommer knappast att råda. Vidareframhålls att den traditionella uranulvinningsindustrin inte torde komma atlkunna sätta in de slora resurser som erfordras för aU få fram uran lillkärnkraftutbyggnaden. Staterna och kraftindustrin hår därför anledning allträda in för alt säkerslälla uranförsörjningen. Beträffande den svenska försörjningssituationen erinrarbolaget om atl de tre berörda kraflföretagen tecknade långlidskontraktom leveranser av naturligt uran t, o, m. . Dekontrakterade kvandtetema svarade mot hela det beräknade behovel för de dåbeslutade elva kraflreaklorerna t. o. m. . För åren 19811985kontrakterades ca hälften av behovet. Kontrakten omfattade sammanlagt drygt 9000 lon, varav ea hälfien från det amerikanska företaget ochåterstoden från det franska företaget . Detla förelags åiaganden är iviss utsträckning garanterade av franska staten, som förfogar över slorauranlager. Den svenska kraflinduslrins behov av naturligt uranunder perioden 19751985 beräknas lill ca 16 500 lon. Denna beräkninginnefattar behoven till de två senast beslutade aggregaten jämte till ettreservlager anrikat uran som avses byggas upp åren 19791983 med ulnyltjande avmöjligheter dll anrikning i Sovjelunionen. Vidare har förutsatts bl. a. altsamlliga reaktorer las i.drif t planenligt. Det angivna totala uranbehovetminskat med kontrakterade leveranser ger ett inle inläckt- behov av högst ca , huvudsakUgen fr o. m. . 10 1975/76. 1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet ]46 har meddelat sinaamerikanska och utländska kunder alt företaget saknar möjligheter attleverera mer än av vad som har kontrakterais. harhänvisat till de radikalt ändrademarknadsförhållandena och lill vissastora pro-ducendänders restriktiva uranexportpolilik. Diskussioner pågårmellan de berörda svenska kraflföretagen och . Ifrågavarande kontrakt har en sådan utformning altWestinghouses leveransålaganden gentemot sina svenska kunder ärovillkorliga. Mot bakgrund avläget på den intemationella uranmarknaden har Kärnbränslebolagetställt sig positivt till strävandena att skapa förutsättningarför inhemsk uranproduklion. Vad beträffar fyndigheten i har bolaget redan i början av år 1975anmäll sin avsikl atl för de berörda kraflföretagens räkning sluta avtalmed etl kommande produ-cenlföretag som pårelativt lång sikt garanterar avsättning av uran frän Ranstad.Diskussioner har förts om uppläggningen av etl långtidsavtal. Enligl bolagelsuppfattning har den senaste tidens utveckling stärkt de försörjningspolitiskamotiven för alt bygga ut . En beräknad produktion från verket avca uran oni året från början av1980-talet skulle i slort sell läcka behoven för det beslutade kärnkraflprogrammet.Trots de relativt höga framslällningskoslnadema för uranet från ,jämfört med uranfyndigheter som exploateras på olika håll i världen, skulleuranförsörjning från enligt bolagets bedömning inle komma atl medföra extra kostnaderav betydelse jämfört med import. Även om det internationeUa uranprisettidvis skulle sjunka under kostnadsnivån i skulle merkostnaden bli måltiig i förhållande till övriga kraflgenere-ringskoslnader.En sådan eventuell rrierkostnad för uranet får vägas mot den uthållighet ochtillgänglighet som skulle kunna garanteras genom produktion från en storutvärderad inhemsk fyndighet. Den revideradetidsplan som nu har angivit för Ranstadspro-jektet innebär alt verketskulle kunna tas i drift och nå full produktion under år1983. Med dessa förutsättningar skulle ell utbyggtRanstadsverk kunna lämna ett högsta bidrag tUl den svenska uranförsörjningenmed ca 5 500 lon t. o. m.. , jämfört med det angivna inleinläckla behovet av ca 7 000 lon. För den del av behovet, som beräknas uppkommainnan kan las i drift, måste anskaffning ske utomlands. Bolagelundersöker möjligheterna atl upphandla dessa kvantiteter på denintemationella marknaden eUer inom ramen för bilateralt samarbele mellanSverige och vissa uranproducerande länder. Bolaget anser sig vid dessakontakter böra ta hänsyn till att importbehovel redan från slulel av 1970-laletkan komma all visa sig belydligl slörre än vad som här har antagits. Enförsvårande, fakior är ätt tillgången väntas komma att bli starktbegränsad. 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 147 Bolaget framhåller alt inhemsk utvinning av uran frånandra fyndigheter än de mellansvenska uranskiffrarna, bl. a. iArjeplogområdet, framstår som länkbar. En snabbare utvärdering avmineraliseringarna är påkallad för alt klargöra om exploalerbar malm igmvleknisk mening kan föreligga. Bolaget understryker emellertid att det är förtidigi att bedöma om och i vilken omfattning dessa fyndigheter kan komma attlämna bidrag lill den svenska uranförsörjningen. .\ nr i k n i n g Kärnbränslebolagel erinrar om alt avtal mellanSverige och om samarbete rörande atomenergins fredliga användningulgör grunden för försörjningen med anrikningsljänster för del nu beslutadesvenska kärnkraftprogrammet. Avtalet, soni gäller , innebär ellåtagande från del statliga amerikanska energiorganet () som har efterträttden lidigare () atl tillhandahållaanrikningstjänster. Inom ramen för detta avtal har anrikningskonlrakl tecknatsför 12 av de 13 beslutade svenska kärnkraflaggregalen. har under år 1975höjt priset för anrikningsljänster med . F. n. saknas del möjligheter atl tecknaanrikningskonlrakl i för långtidsleveranser avseende lidenefler . Investeringar i nya anläggningar diskuteras, men flera vikligafrågor är fortfarande olösta, bl. a. om de nya anrikningsanläggningarna kommeratt uppföras i statlig elier enskild regi och om vilken teknik som bör väljas.Fömtsättningarna för framtida leveranser av anrikningsljänster från Förentastaterna ulöver vad som har kontrakterais är alltså svårbedömbara. är f. n. i praktiken den enda alternativaleverantören av anrikningsljänster. svensk-sovjetiskaalomsamarbetsavtal möjliggör legoanrikning i Sovjelunionen för svensk räkning.Under år 1975 har bolaget tecknat kontrakt med vederbörande sovjetiskaexport-organisation om köp av dels en årlig kvantitet anrikningsljänster åren19812000 moisvarande behovet för , dels en engångs-kvanlitet medleverans 19821983 moisvarande behovet för den försia bränslehärden lill enreaktor. Anrikat uran svarande mot sislnämnda kvantitet anrikningsarbele skall,jämle en lika slor kvantitet som bolaget kontrakterade för leverans år1979, utgöra elt reservlager för delägarnas gemensamma behov. Flera projekt avseende byggnad av nyaanrikningsanläggningar på olika håll i världen är f. n. föremål för utredningaroch diskussioner. I tekniskt hänseende står valet mellan anläggningar baseradepå den väletablerade gasdiffusionsprocessen och de i slor skala ännu oprövadegascentrifug- och dysprocesserna. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet , 148 Eurodif-bolaget uppför en diffusionsanläggning iTricaslin i med planerad idrifttagning . Anläggningenskapacilet är nu fuUbokad. Del andraeuropeiska projektet avser utbyggnad av anläggningar enligt gascentrifugtekniken. Detta projekt grundas på en överenskommelsemellan de brittiska, nederländska och västtyska regeringarna. Bolag har bildalsför såväl produktion av anrikat uran som liUverkning av cent-rifuger jämleprojeklering och uppförande av anläggningar. Bolagel Urenco-Cenlec väntas år1976 inleda anrikningsproduklion vid mindre anläggningar i Almelo och Capenhursti resp. och Slor-brilarmien. Elt tredje projektutgör närmast en fortsättning av Eurodif. bolag har jämte franska ochiranska statliga intressenter bildat bolaget för atl studeramöjligheterna all bygga en andra anrikningsanläggning med diffusionsmetoden. Om beslut fattas skulle anläggningenkunna las i drifl efter Eurodif. Flera olika alternativ förlokaliseringen diskuteras. Coredif har erbjudit kärnbränslebolagel all tecknakontrakt om anrikning. Dysprocessenutvecklas av industriföretag dels i , dels i en variant iSydafrika. planerar en stor anrikningsanläggning under 1980-lalel, BrasUien har träffatöverenskommelse med västtyska intressenter att inleda arbetepå en anrikningsanläggning baserad på dysprocessen. Sammanfattningsvisframhåller kärnbränslebolaget all några ylterligare anrikningskontrakt nu intebedöms nödvändiga för den svenska kraflinduslrins del. EmeUertid är tiderna förplanering och inbokning av nyanrikningskapacitet så långa alt samband och diskussioner medan-rikningsinduslrin speciellt i måste hållas och utvecklas. Upparbetningoch hantering av aktivt avfall Utbyggnaden avupparbetningsanläggningar i världen har inte skett i en takt sommolsvarar kärnkraftulbyggnaden. I föreligger det risk för underkapacitetpå .