prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — I kalkylerna av igångsättning har därför antagils en nedgångpå totalt i volym jämfört med . De slora projekten av typ sloraaffärslokaler och banker har antagits minska mycket kraftigt efter denföregående starka ansvällning som skett av igångsättningen av dylikabyggnadsföretag. Med delta antagande som grund leder beräkningarna tUl enminskning av byggnadsinvesteringarna inom handelsseklorn med i volym.Den enkät-täckta delen, som uppgår tUl , anger för bank- ochförsäkrings-verksamheten en betydligt större minskning medan planerna förvam-handeln anger en ökning. Påmaskinsidan redovisar handelsenkälen planer som i sig tyder på en betydandeminskning av maskininköpen. Sett mot tidigare erfarenheter synes emellertid enkraftig uppkorrigering av planema vara befogad. Efter uppkorrigeringenberäknas dock maskininköpen minska med i volym 19741975.Tillsammantaget skulle därmed de totala investeringarna inom gmppen handel m.m. minska med i volym 19741975. Detotala investeringarna i handelsflottan, dvs. inköp av nybyggda fartyg minusnettoutförsel av begagnade fartyg uppgick till 1 411 milj. kr. i 1968 årspriser en volymökning på , jämfört med . Denna mycket kraftigauppgång förklaras till slor del av den starkt minskade nettoulförseln av begagnadefartyg denna ulförsel var mycket hög . Investeringarna i nybyggdafartyg steg relativt kraftigt en stark uppgång avfartygs-importen motvägdes emellertid i viss mån av minskade leveranser avsvenskbyggda fartyg. Beräkningarnaöver investeringarna i nybyggda fartyg baseras på två i februariinsamlade enkäter: en från svenska redare angående deras beställning avnybyggda fartyg i utlandet och en från de svenska varven. Med ledning av dessaenkäter beräknas investeringarna i nybyggda fartyg 1975 minska starkt ijämförelse med 1974. Nedgången ligger helt på de importerade fartygen leveranserna av svenskbyggda fartyg beräknas åter öka. Nettoutförseln avbegagnade fartyg har antagits minska ytterligare . De totala investeringarnai handelsflottan har beräknats minska med i volym jämfört med . Beräkningamaav den statliga investeringsverksamheten 1974 och 1975 har till största delenbaserats på enkätuppgifter från affärsverk, myndigheter och företag insamladeunder febmari/av . Enligtännu preliminära beräkningar ökade de totala statliga investeringarna med 0,i volym 19731974. Byggnadsinvesteringarna beräknas därvid ha ökat med 0,5 %medan maskininvesteringarna tycks ha legat kvar på en oförändrad nivå jämförtmed 1973. Ökningenpå byggnadssidan kan helt återföras på de statliga företagen medan de statligamyndigheterna resp. affärsverken minskade sina byggnadsinvesteringar med 4resp. Belräffande myndighels-investeringarna kan noteras en viss minskningav väginvesteringama medan byggandet inom ramen för den allmännafaslighelsfonden ökade betydUgt tUl 1974. Bland affärsverkensbyggnadsinvesteringar noterades ökningar for bl. a. ochluftfarlsverkets byggande. Förde statliga maskininvesleringarna kan observeras en nedgång av affärsverkensmaskininvesteringar. Däremot tycks såväl myndigheternas som aktiebolagensmaskinanskaffning ha ökat. 1 Reviderad nationalbudget 1975 151 De statliga byggnadsinvesteringarna förutses öka med 4,5 %från 1974 lill 1975. Uppgången ligger till största delen på affärsverken men enviss ökning förefaller också trolig för aktiebolagens del. Däremot beräknas de statligamyndigheternas byggnadsinvesteringar fortsätta alt minska. Det kraftigt ökande byggandet bland affärsverken kanfrämsl hänföras lill vattenfallsverket och luftfartsverket. Enligt uppgiflerfrån räknas kalkylmässigt med en viss minskning avvägbyggandet med beredskapsmedel. De statliga maskininvesteringarna beräknas öka med 10,5 %i volym 19741975. Ökningar kan emotses för såväl myndigheter, affärsverk somaktiebolag. För affärsverkens del är ökningen dock relativt måttiig och liggerfrämst hos vallenfallsverket och . För myndigheter ochaktiebolag förutses dock betydande ökningar. Totalt betyder detta att de statliga investeringarnaberäknas öka i volym 19741975 efler en i stort sett stagnerande utvecklingfrån till 1974. Beräkningama av de kommunala investeringarna 19741975 hari huvudsak baserats på den enkätundersökning bland primärkommuner och landstingsom genomförde /. Dessa uppgifterhar uppjusterats med ett par procentenheter då tidigare erfarenhetertyder på att kommunerna tenderar att underskatta det definitiva utfallet ifebraari. Med hänsyn tagen lill denna justering av enkätuppgifterna beräknasprimärkommunernas och landstingens byggnadsinvesteringar ha minskat ivolym 1973 1974. Inkluderas dessutom de kommunägda bolagens byggnadsinvesteringarkan de totala kommunala byggnadsinvesteringarna beräknas ha minskat med 2,5 %.För investeringar i maskiner, transportmedel m. m. skedde däremot en ökning med13 % för primärkommuner och landsting vilket inkl. de kommunala bolagensmaskininvesteringar innebär en ökning . Totalt för de kommunalainvesteringama uppgick minsknmgen till i volym 19731974. I tabell 7: 7 redovisas primärkommunemas samt landstingensinvesteringsplaner omräknade tUl procentuella förändringstal i fastapriser. Kommunernas planer på byggnadssidan anger en minskning underde förutsättningar om prisutvecklingen som räknar med.Enligl februarienkäten har emellertid kommunema i genomsnitt kalkylerat medett par procentenheter lägre prisökning varför ett realiserande av planernakan komma alt medföra en slörre anspänning på likviditeten än vad kommunernasjälva räknat Tabell 7: 7 Planerade och faktiska förändringar av deborgerliga primärkommunernas och landstingens investeringar 1967 1975 Procentuell förändring från föregående år. (-2) (-5) Byggnadsin vesteringar Planerat samma är'Faktiskt inträffad förändring Differens Maskininvesteringar Planerat samma är' Faktisktinträffad förändring Differens ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosåretsrena enkätvärde och det bakomliggande årets utfall. För planförändringen 1973 1974 har använts det preliminära utfallet . Anm. Uppgifterna inom parentes är prognoserade. Källor: och . Enligt samma enkätundersökning ulgår kommunema ävenfrån en relativt liten lönesummeförändring. Det är således inte uteslutet attdriflsulgiftema kommer att kräva ett förhållandevis stort utrymme avtUlgängliga finansiella reserver vUket kan få begränsade effekter på investeringsvolymen. Det har därför bedömts rimligt alt justera upp komnmnernasbyggnadsplaner relativt måttligt till en prognoserad minskning . Påmolsvarande sätt har kommunemas investeringsplaner på maskinsidan på en ökningmed bedömts försiktigt och därför nedjusterats till en ökning . De totala kommunala investeringarna inkl. de kommunägdaförelagen, om vilkas planer endasl ofullständig informaiion finns, beräknasminska , i volym 19741975. På byggnadssidan förutses en minskning med3 % medan en ökning prognoseras på maskinsidan. Enligt nu föreliggande beräkningar uppgick den sammanlagdalagerökningen 1974 tUl . minskadelagren med drygt 600 milj. kr. Därmed gav lagerutvecklingen 19731974 ettmycket betydande tillskott till den totala inhemska efterfrågans tillväxt. Ilöpande priser uppgick lagerökningen 1974 lill . alt jämföramed en lagerminskning på . Den starka lageruppbyggnaden var hänförlig lillsåväl industrins som handelns lager. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 Diagram 7: 6 Totala industrins lagervolymförändringar1963l:a halvåret 19751 Milj. kr.,priser. " Varor i arbete 1963 1965 1967 1969 1971 1 Exkl. varvens lagervolymförändringar av varor i arbele.Anm, Fr. o. m. redovisas lagerinvesteringarna enligt enny metod, vilket stör jämförelser med tidigare perioder i obestämd omfattning.Källor: och . Den sammanlagda lagerökningen inom industrin uppgick till2,. (priser). Industrilagren började åter öka underförsta och blev lagemppbyggnaden stark (sediagram 7: 6). I jämförelse med föregående lagercykel inleddes lageruppbyggnadeni elt senare skede av konjunkturuppgången först sedan ett påtagligt uppsvingi såväl orderingången till industrin som industriproduktionen pågått . Färdigvarulagren upphörde att minska under första halvåret1974 och sköt dessa lager snabbt i höjden. Den förutseddaförsvagningen i industrins efterfrågeläge 1975 beräknas medföra attfärdigvarulagren fortsätter att byggas upp i snabb takt under loppet av 1975. Lagren av varor i arbete (exkl. varv) började öka underandra och lageruppbyggnaden fortgick sedan i ökande takt under förutses en fortsatt uppbyggnad av dessalager, men i av tagande takt jämfört med . Varvens lager av varor i arbete ökade starkt under 1974.För 1975 fömtses en uppgång av mindre omfattning än . Insatsvariilagren ökade endast obetydligt , men drogs sedan upp i något snabbare takt under andra halvåret.Enligt den senaste konjunkturbaromelern bedömde en slor del av förelagen i mars1975 dessa lager som för slora. Företagen minskade under första kvartalet 1975sina råvaruinköp och planerar att dra ner dem ytterligare under andrakvartalet. Redan utlagda beställningar fömtses emellertid leda lill attlagemppbyggnaden av insatsvaror kulminerar ochbromsas upp först . För desammanlagda lagerinvesteringarna inom industrin innebär delta attlageruppbyggnaden når sin höjdpunkt dock på ennivå klart understigande då föregående lagercykelkulminerade. bedöms en uppbromsning av lagerökningenkomma till stånd. Sammantaget skulle lagerökningen för hela industrin därmeduppgå till . 1975, dvs. en högre lageruppbyggnad än . Lagren i detaljhandeln ökade kraftigt under 1974.Lageruppbyggnaden är helt hänförlig tiU och avsåg tiU betydandedel bU-handeln. Inom övriga delar av detaljhandeln skedde en viss uppbyggnadredan första halvåret. förutses en måttUg uppgång inom denna del avdetaljhandeln. Partihandelslagren steg markant nära 1miljard kr. Den starkaste tillväxten skedde inom handeln medjordbruksvaror (250 milj. ), där merparten utgjordes av ökning av spannmålslagren,samt inom bränslehandeln (225 milj. Med hänsyn tUl att åtminstone en delav denna lagertUlväxt torde ha varit av extraordinär natur föratses en vissavtappning inom dessa branscher ske under 1 Reviderad nationalbudget 1975 155 Tabell 7: 8 Lagervolymförändringar totalt och efternäringsgrenar 1971 1975 Industri (inkl. el-, gas-. värme- och vattenverk) Detaljhandel (inkl. bilar) Källor: och . Lageruppbyggnaden inom övriga delar av partihandelnkom all praktiskt taget helt koncentreras tiU . För1975 beräknas lagren inom övrig partihandel bli i stort sett oförändrade. Lagerförändringen i skogsbruket beräknas som skillnadenmellan normal skogslillväxt och faktisk avverkning vartill läggs förändringenav i skogen lagrad massaved. minskade dessa lager tUl följd av enneddragning av massavedslagren. Lagren i skogsbruket beräknas öka kraftigtunder som en följd av en fömtsedd neddragning av avverkningarna och enökning av massavedslagren. Totalt beräknas lagren därmed öka med 2,9 miljarder kr.1975, dvs. en minskning på 700 milj. kr. från lagerinvesleringsnivån 1974. 8 Den offentliga verksamheten Den ekonomiska verksamheten inom den offentliga sektorndiskuteras i detta kapitel med utgångspunkt från inkomst- och utgiftsöversikterför de tre delseklorema slalen, kommunerna och socialförsäkringssektorn, samtför sektom i dess helhet. Detta ger en viss, om än partiell,belysning av den offentliga sektorns inverkan på samhällsekonomin. Den totalaefterfrågeutvecklingen i ekonomin påverkas således direkt av de offentligautgiftsförändringar som avser konsumtion och investeringar. Dessa utgör jukomponenler i den totala efierfrågan. Vidare gäller alt varje förändring i denoffentliga sektorns inkomsler och utgifter ger upphov liU en motsvarandeförändring av inkomsterna i den privata sektom. En utgiftsökning för detoffentliga innebär med andra ord en inkomstökning för den privata sektorn,medan en ökning i de offentliga inkomsterna representerar en åtstramning avinkomsterna inom hushåll och/eUer företag. Via dessa effekter påinkomstbUdningen har den offentliga verksamheten även slor betydelse förefterfrågeutvecklingen inom den privata delen av ekonomin. Den offentliga sektorn har också ett inflytande påekonomin via kreditmarknaden. * De samband som här gäller är emellertid svåraatt klarlägga och kan inle heller analyseras frislående från förhållandena påkreditmarknaden i stort. Effekterna via kreditmarknaden kommer därför endastatt beröras resonemangsvis i det följande. Framställningen har i stället sintyngdpunkt i en beskrivning och ett försök lill analys av de finanspolitiskavariablernas utveckling, dvs. förändringarna i olika typer av offentligainkomsler och utgifter. Slutligen presenteras i kapitlet även vissa beräkningar avfinanspolitikens effekter på samhällsekonomin . Dessa beräkningarär baserade på den modell som presenterades och tillämpades första gången inationalbudgeten . De redovisningsprinciper som ligger tUl grand förpresentationen av de tre delseklorema staten, kommunerna ochsocialförsäkringssektorn är oförändrade jämfört med den preliminäranationalbudgeten . För en genomgång av dessa redovisningsprinciperhänvisas till kapitel 8 s. 150151, 156157 och 160161 preliminäranationalbudget. I förhållande lill den bedömning av utvecklingen inom denstatliga sektorn 1974 och 1975, som presenterades i den preliminära national- J Härmed avses dock inte åtgärder. Riksbankeningår inte i begreppet offentlig sektor. 1 Reviderad nationalbudget 1975 157 budgeten , föreligger numera vissa nya fakta somger underlag för en något reviderad bedömning. Utfallssiffror föreligger nuäven för , varför uppgifterna för intelängre innehåller något prognoselement. Riksrevisionsverkel har vidarepublicerat ytterligare elt antal budgetprognoser för /75, vilkai viss uisträckning har påverkat bilden av . Dessutom harnu tilläggslat IIoch III för budgetåret1974/75 kunnat Tabell 8:1 Statens inkomster och utgifter 2.1.1 TiU hushåU m.m. 2.1.5 Till internationeU verk- 3 Finansiellt sparande (1 2) 4 Utlåning och andra fi- 5 Totalsaldo (3-4) 6 Netto av transaktioner vid sidan av riksstaten (ut- giftsöverskotl: -) - 15 - 320 ... redovisat budgetutfall -6 150-10 720 Konsumtion 17 451 17 660 18 330 1,0 4,0 Realinvestering 2 471 2 470 2 420 0,0 -2,0 Anm. 1 Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp.halva procent. Anm. 2 Beloppen för skatter avser normalt uppbörd av skattoch inte som i nationalräkenskaperna upplupen skatt. Anm. 3 Investeringsuppgifterna avser endast slalligamyndigheter; investeringar i statliga affärsverk och aktiebolag ingår ej. Källor: , ,och . beaktasi full utsträckning. Därtill kommer atl hänsyn även har tagits lillbudgeteffekterna av de propositioner, utöver budgetpropositionoch tilläggsslaler, som regeringen har förelagt årsförsta månader. Den statligatotalbudgetens underskott låg på en nivå om ca 3 mUjarderkr. ökade detla underskott till . och budgetsaldot lågi stort sett kvar på denna nivå 1973. Utfallet visade ett negalivittotalbudgetsaldo om ca . och detla underskott beräknas under1975 öka ytterligare till . Totalbudgelens underskotthar således ökat mycket snabbt med en särskilt stor ökning från1973 till 1974. Underskottet kan 1975 beräknas bli fyra gånger så stort som1971 och mer än dubbelt så stort som 1973. Den slora ökningen avbudgetunderskottet 1974 förklaras främst av att de statliga utgifterna ökadeosedvanligt snabbt eller . Den omfattande statliga reformverksamheten1974 ökade framför allt de StatUga transfereringarna mycket kraftigt. Eltflertal socialförsäkringsförmåner sjukförsäkring, föräldraförsäkring ocharbetslöshetsförsäkring beskattas fr. o. m. 1974, vilket tillsammans medbeslutade reella förbättringar av olika sociala förmåner ökade de statiigatransfereringarna till socialförsäkringssektorn med . a. barnbidrag, studiebidrag och bostadstillägg 1974 och istimulanssyfte beslutades om tillfälliga extra utbetalningar av folkpension,barnbidrag och studiebidrag. Därtill ökade subventioneringen överstatsbudgeten av livsmedelspriserna och även det svenska biståndet liUu-länderna visade en hög ökningstakt. Av naturliga skäl blirökningstakten 1975 för de statliga transfereringarna betydUgt lägre än 1974bl. a. beroende på alt de ovan nämnda extra ulbetalningama av folkpension,barnbidrag m. m. var av engångsnalur. Vidare innebär den ändradefinansieringen av sjukförsäkringen fr. o. m. 1975 alt transfereringarna tUlsocialförsäkringssektorn kan beräknas bli.i stort sett oförändrade jämfört medföregående år. Den statliga prissubvenlionen av viktiga livsmedel överstatsbudgeten beräknas öka snabbt även 1975. Den av under 1974beslutade extra utbetalningarna av folkpension, barnbidrag m. m. varreformeringen av bostadspolitiken innebär bl. a. att räntebidrag till räntekostnadernapå olika bostadslån ingår bland de statliga transfereringarna fr. o. /76. I den bostadspolitiska reformen ingick även en förbättringav reglerna för bostadstiUägg fr. o. m. Regeringen har vidare i enproposition tUl 1975 om energipolitiken bl. a. föreslagit reformersom innebär stora ökningar av transfereringarna tUl företag fr. o. /76. Även transfereringarna lill internationeU verksamhetberäknas öka mycket kraftigt , vilket sammanhänger med alt anslagen tillu-landsbiståndet når upp lUl enprocenismålet /76. 1 Revideradnationalbudget 1975 159 Denstatiiga konsumtionen ökade relalivi måttligt 1974, eller med ivolym. Denna utveckling förklaras huvudsakligen av den kraftiga negativavolymutvecklingen för försvarels inköp av varaktiga varor, vilka klassificerassom konsumtionsutgifter. För konsumtionen exkl. försvarets inköp blevvolymökningen . Den statliga sysselsättningen ökade 1974 med 1,5 %.Konsumtionens volymökning 1975 exkl. försvarets inköp beräknas bli av sammastorleksordning som 1974, dvs. Inberäknat inköpen av försvarsmateriel,som åter väntas öka i volym 1975, kan den totala volymökningen för konsumtionenberäknas uppgå till . Den statliga sysselsättningen beräknas ökanågot snabbare 1975 än 1974, eller med . De statliga myndigheternastotala investeringar låg 1974 kvar nivå volymmässigt. Därvidminskade byggnadsinvesteringarna något medan maskininvesteringarna ökade mednärmare i volym. beräknas en volymnedgång för myndigheternasinvesteringar . För maskininvesteringarna vänias en fortsatt snabbökning medan byggnadsinvesteringarna beräknas minska i volym med närmare 6 %.Den lägre investeringsvolymen för byggnader och anläggningar 1975 sammanhängermed den relativt begränsade omfattningen av beredskapsarbeten bl. a. förvägbyggande som beviljats . Delta beror självfallet på detförbälirade arbetsmarknadsläget. I motsats till myndighetsinvesteringama ökarde statliga affärsverkens investeringar kraftigt . TUl den delaffärsverksinvesleringarna finansieras över statsbudgeten redovisas deemellertid i tabell 8: 1 som transfereringar till företag. Ulvecklingen av statensinkomster präglades av en mycket snabb ökning av de direkta skatterna samten påtagligt långsam utveckling av de indirekta skatterna. De direkta skatternaökade kraftigt främst till följd av skattebeläggningen av vissa socialaförmåner. Vidare ökade den lolala lönesumman med 1974, vUket är enjämförelsevis hög ökningstakt. De indirekta skatternas utveckling begränsades iförsta hand av den temporära sänkningen av mervärdeskatten under en stor del av1974. De statliga inkomsternaberäknas öka något långsammare än 1974. Den beslutade skatteomläggningen1975 innebär att grundavdragens avirappning slopats, ett exlra skatteavdragför låginkomsttagare införts samt att skatteskalan ändrats. Detta ger sänktamarginalskatter för låg- och mellaninkomsttagarna, vUket begränsar de direktaskatternas ökning. de indirekta skatterna bedöms bli betydligtsnabbare 1975 än 1974, då mervärdeskatten temporärt var nedsatt. Vidarepåverkas statsinkomsterna av det framlagda förslaget om höjda punktskatterfr. o. m. maj resp. för alt finansiera en del av 1976 årsskatteomläggning samt energipolitiska reform. Enligt förslaget skallskatterna på tobak, sprit, vin, malt- och läskedrycker, förpackningar samtelkrafl, bensin och olja höjas. Sedanden preliminära nationalbudgeten presenterades har statistiskacentralbyrån genomfört två enkäter tUl kommunerna som ger underlag för enfömyad bedömning av den kommunala utvecklingen. Enkäterna berör dels löne- ochinvesleringsutvecklingen , dels kommunernas tillgångar ochskulder . Tabell8:2 Kommunernas inkomster och utgifter 1973- Exkl.kommunala aktiebolag och stiftelser -3,0 -4,0 2.1.1 Till hushåll m. m. 3 (1-2) 4 Netto av mark- och fas- perna (34) 6 Finansiellt sparande enligt -2,0 -1,5 Anm. 1 Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp.halva procent. Anm. 2 Investeringsuppgifterna avser kommunala myndigheteroch affärsverk (inkl. affärsverkens bostadsinvesteringar); investeringar ikommunala bolag och stiftelser ingår ej. Källor: , ochstatistiska centralbyrån. 1 Revideradnationalbudget 1975 151 Istora drag överensstämmer den nuvarande bilden av den kommunala sektornsutveckling med de bedömningar som presenterades i den preliminäranationalbudgeten . Den största skillnaden synes vara alt de kommunalautgifterna och då främst den kommunala konsumtionen kom alt öka i någotsnabbare takt än vad som tidigare antagits. Som en följd härav beräknaskommunernas finansiella sparande enligt nationalräkenskaperna, dvs. nettot avde kommunala inkomsterna och utgifterna, ha försvagats med ca 1,8 miljarderkr. Ett ulgiftsöverskott om ca . uppkom där med 1974. Det finansiella sparandet enligt den kommunala kreditmark- nadsslatistiken, som beräknas utifrån förändringar i kommunernas totala tillgångar och skulder, visar emellertid ett underskott på ca 1,7 miljar der kr. Differensen mellan de två slalistikseriernas finan siella sparande är osedvanligt stor även om skillnaderna också tidigare varil betydande. Uppgifterna bör därför tolkas med försiktighet och någon helt entydig slutsats om det faktiska utfallet kan ej dras. Utgifts- överskottet väntas 1975 bli i storleksordningen . Kommunernasinkomster beslår till drygt hälften av skatteintäkter. utgörs avstatsbidrag och övriga inkomster svarar för . I övriga inkomsler ingårbl.a. inkomsler från försäljning av vissa avgiflsbelagda tjänster och inkomsterfrån rörelse och kapital. Kommunernas totala inkomster beräknas ha ökat med12,under 1974 medanmolsvarande ökningstal förväntas bU . Skatteinkomsterna beräknas ha ökal 1974. medmycket begränsade kommunala skattehöjningar, som bör ses mot bakgrund av denöverenskommelse om en begränsning av utdebi-leringshöjningar som träffadesvåren 1972 mellan regeringen och representanter för Svenska kommunförbundetoch , har den genomsnittliga utdebiteringen höjts till25,. Detta medför en ökning av de kommunala skattesatserna med 1,20 kr.eller . Denna höjning tillsammans med skatteunderlagets tillväxt ökarskalleinkomsterna 1975. StatsbidragentUl den kommunala verksamheten beräknas ha ökat , vilket högre än enligt prognosen i den preliminära nationalbudgeten.Skillnaden hänför sig till att posten övriga statsbidrag ökat kraftigt under1974. De finanspolitiska stimulansåtgärder som vidtogs för attstärka den kommunala ekonomin torde ha bidragit till denna utveckling. Under1975 förutses statsbidragen öka . Efter den kraftiga uppgången 1974 fårskatteutjämningsbidraget en lugnare utveckling. Ökningen 1974 sammanhänger medatt skalteuljämningssystemet reformerades delta år vilkel totalt sett innebaren 25-procentig uppräknmg av bidragen i förhållande tUl 1973.Skatteborlfallsbidraget som infördes i samband med skattereformen den 1 januari1971, trappas ned i enlighet med tidigare 11 1975.1 saml. planer.Övriga statsbidrag förväntas öka med , vilket är 2 procentenheterhögre än och bör ses mot bakgrund av en fortsatt hög kommunalaktivitet. Investeringsbidragen som ökade förväntas under1975 öka med . Denna utveckUng beror bl. a. på utbyggnaden av den förkommunerna obligatoriska förskolan och av barnstugeverksamheten. Motden beräknade ökningen 1974 av de totala inkomsterna på står en beräknadökning av utgifterna på . På utgiftssidan dominerar konsumtionsutgifternadär den övervägande delen utgörs av lönekostnader.