prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag föreslår vidare all blirprogramland för svenskt utvecklingssamarbete. Del tidigare biståndettill FRELIMO övergår därmed lill elllångsiktigt samarbete inom en vidgad finansiell rarn. Vidare föreslår jag att medel las i anspråk för en fortsättning av detbistånd flll som i begränsad skala inletts under budgetåret1975/76. Under innevarande budgetår lämnas av delländerinriklade bislån-del som gåva.Återstoden ges som räntefria 50-årskrediter med amorleringsfri period. Samfliga programländer utomCuba, och får numera allt nytt svenskt bistånd i form avgåva. En snabbi ökande skuldbörda har blivit ellallvarligt hinder för åtskilliga utveckling och strävan efleroberoende. Allt starkare krav på en allmän uppmjukning av biståndsvillkoren hardärför rests från u-landshåll under de senasie åren. I det handlingsprogram som antogs av FN:s sjätteextra generalförsamling våren 1974understryks vikten av mjuka kreditvillkor för atl förebygga skuldkriser. Om svårigheler uppslår bör i-ländemavidta åtgärder som avskrivning avskulder, belalningsanstånd eller räntesubventioner. Programmet understryker all skuldavskrivning är delenklaste och snabbaste sättet alt lämna bistånd lill de berörda ländema. Vid FN:s sjunde extra generalförsamling hösten1975 betonades nödvändigheten av alt snabbt genomföra rekommendationerna i1974 års handlingsprogram. förordade en internationell överenskommelseom skuldreglering omfattande offentliga utvecklingskrediter till de u-ländersom är minst utvecklade eller som drabbats hårdast av den internationella prisutvecklingen. förklarade sigberett atl inom ramen för en sådanöverenskommelse avskriva de ulvecklingskrediter som lämnals flll dessa länder.I den av generalförsamlingen enhälligt antagna resolutionen uppdrogs åt allla ställning lill frågan om alt sammankalla en konferens rörandeu-ländernas skuldproblem. Efler beslut av 1972 och riksdagar harregeringen möjlighet all efter prövning i varje enskilt fall beviljaavskrivning av skuldljänstema på ulvecklingskrediter,i försia hand inom ramen för inlemaflonella överenskommelser avseende enskildaländer. Med stöd i dessa bemyndiganden avskriver för innevarandebudgetår skuldtjänsler för , , , och . Iavvaktan på en internaflonell överenskommelse avser regeringen atl ävennästa budgetår avskriva skuldljänstema för dessa länder jämte . Med hänsyn lill de nu aktuella förhandlingama ommer generella åtgärder beiräffandeu-ländemas skuldbörda föreslår jag all regeringen inhämtar riksdagensbemyndigande alt göra utfästelse om avskrivning inom ramen för eninternationell överenskommelse av återstående kapitalskuld och förfallna räntor på utvecklingskrediteravseende samfliga de . Prop.1975/76:100 Bilaga 5 kaiastrofdrabbadeländers ansträngningar all förbättra sin beredskapsplanering. Anslaget till bilateralt utvecklingssamarbete ökarenligt mill förslag från 1 736 mUj. /76 lill 1 987 mUj. kr.för /77. Huvuddelen av medlen tas i anspråk för redan utfästbistånd lill enskilda länder. Dämlöver har medel beräknats förbefrielserörelser i södra , humanitära insatser i ,katastrofhjälp och vissa övriga ändamål. Utöver de utfästelser som fldigaregjorts ökar biståndet i enlighet med SIDA:s förslag till , Sri Länkaoch . Bilateralt bistånd budgetåren 1975/76 och 1976/77 Fördelning på mottagarländer ochandra ändamål Övriga länder m. m. m. m. Katastrofer m. m. Särskilda program m. m. ' Avser endast . ' 50 milj. kr. belastar posten 13.Övriga länder och 75 milj. kr. Katastrofer m. m. i regleringsbrevet för /76. 3 Därav utgör 25 milj. kr. extra bistånd utöverplaneringsramen. * Övriga länder m. m. avserhär bl. a. , , , , , och Östafrikanska gemenskapen (EAC). ' bör bl. a. kunnabelastas méd kostnader for bistånd till , och . Den kan komma att justerassom följd av slutliga ställningstaganden beträffande postema Övriga länder m. m. ochSärskilda program m. m. 1975/76:100 Bilaga 5 35 Av anslaget för bilateralt utvecklingssamarbeteutnyttjades /75 11 %eller 157 milj. kr. SIDA:s totala rekrytering,således inkl. för FN-tjänst, omfattade omkring 500 personer. Trots att många programländer medvetet söker minskaantalet ufländska rådgivare ochanställda ökar enligt SIDA efterfrågan på svensk personal. SIDA ser svårighelerall möta denna efterfrågan och redogör för pågående arbete med atl finna nya metoderför kunskapsöverföring till u-länder.Åtgärder som diskuterats är slödflll mollagarländemas egna rekryleringsorgan, utbildning i konsultupphandling, ett mer flexibelt lönesystem förbistånds-personal saml ökad svensk flnansiering av personal som mottagarländernasjälva rekryterar intemafloneUl, bl.a. från andra . SIDAkonstaterar all utbetalningarna avseende vambistånd /75 uppgick till 471 milj. kr. och därmed avseväri översteg denförordade volymen på 330 milj. kr.,främst beroende på omfatlande veleleve-ranser.Även under /76 räknar styrelsen med all utbetalningarna skall översliga målsättningen på 500milj. SIDA fömtsätter alt volymenav vambiståndet /77 motsvarar samma andel av biståndsanslagetsom under /76. SIDA noterar allvambiståndet tidigare var inriktat på slapelvaror men all moltagarländema enligl slatsmaktemas beslut numera erbjuds atl inomen överenskommen finansiell ramfritt välja svenska varor. Därigenom har enligt styrelsen vambiståndet kommil all vidgas flll vamgmpper förvilka priserna är svårare alt jämföra med prisema på världsmarknaden.Styrelsen avser även i fortsättningenlägga slor vikt vid all vambiståndet ges i former som gör att riskema förogynnsamma priser blir så små som möjligt. Utöver insatsema i programländerna och annanländerinriklad verksamhet saml katastrofbistånd förekommer insalser somär avsedda att stödja vissa program ellersektorer snarare än något visst land. Insatsema koncentreras enligl SIDA flll ämnesområden som bedömsvara av särskild betydelse föru-ländemas utveckling eller inom vilka har särskilda förutsättningaralt verka. Styrelsen konstaterar atl detla bistånd även går till flera med vilka ingåttavtal om ekonomiskt, industriellt ochlekniskt samarbete. Kurser för all främja teknologiöverföring och exportansträngningarhar genomförts med dellagande från sådana länder, bl. a. i ochMellanöslem. Styrelsen anför atlbiståndet till programländerna på flera områden lett lill ell samarbete utanförbiståndets ram. Styrelsen betonar vikten av svenska ansträngningar för all pådetta sätt bredda förbindelserna med moltagarländema.De områden som styrelsen särskilt framhåller är kulturutbyte, inslilutionssamarbeteoch handel. SIDA föreslår all 231 milj. kr. Medlen bör enligtstyrelsen i försia hand användas i akuta katastrofsituationer men bör ocksåkunna utnyttjas för insalser av mer långsiktig karaktär, bl. a. slöd lill Prop.1975/76:100 Bilaga 5 34 Bidrag till intemationella biståndsprogram budgetåren1973/74-1976/77 (milj. Övriga organisationer m.m.' ' Bidragen till Övrigaorganisationer m. m. beräknades under anslagsposten Övriga multilaterala bidrag t. o. m. /75. ' Bidragen till U-landsforskningfpdovisades under anslagsposten Övriga multilaterala bidrag resp. anslaget C 2. Bilateraltutvecklingssamarbete t. o. m. /75. Under hänvisning till vad jag nu har anförl hemställerjag att regeringen föreslår att 1. godkänna de riktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete somjag har förordat i det föregående, 2. godkänna den gjorda utfästelsen ombidrag till Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) för budgetåren 1976/77-1978/79i enlighet med vad jag har förordat, 3. lill Bidrag lill Internationellabiståndsprogram för /77 anvisa ett reservationsanslag av . 1974/75Utgift 1460383 154 Reservaflon 620404 293 1975/76Anslag 1736 331000 1976/77 Förslag 1986973000 SIDA föreslår ett bistånd under /77 på 3400 milj. kr., vilket enligl styrelsen beräknas motsvara 1,avbmllonaflonalprodukten . Styrelsen anför att förslagel får ses motbakgmnd av atl en höjning av biståndsanslaget moisvarande utvecklingen avbruttonationalprodukten knappast är tillräcklig för all bibehållabiståndsinsatsernas realvärde. Anslaget för bilateralt utvecklingssamarbeteföreslås av styrelsen uppgå lill 2046 milj. kr. För afl stödja åtemppbyggnaden i ochMozambique beräknar SIDA tämligen stora höjningar av de finansiella ramarnaför dessa länder. SIDA föreslår också ökningar utöver redan gjorda utfästelserav biståndet flll och Sri Länka. Därtill räknar SIDA med etlgenerellt påslag om för samfliga programländer. 1975/76:100 Bilaga 5 33 Del har bedömts som angelägel atl tillämpa en lägre räntesalsför de fattigare u-ländemas lån. Beslut har därför fallats om all i anslutningtill facilitet upprätta elt särskilt räntesubventionskonlo flll förmånför de som FN bedömt som hårdast drabbade. I likhet med många andra länder har Sverigeförklarat sig villigt alt bidra flllsubvenlionskontot fömtsatt all även övriga av valutafonden föreslagna bidragsgivare gör detla i enlighet med en av IMFangiven bidragsskala. Del bidrag somför del kan bli aktuellt uppgår lill sammanlagt ca 15 mUj. Del svenska åtagandet skall därvidfördelas . Detvå försia utbetalningama faller under /77 och härfor beräknarjag ca 7,5 milj. kr. Inom Världsbankenhar ell liknande räntesubventionskonlo inrättats, del s. k. Iredje fönstret, vilket avser att möjliggöra viss uflåning påvillkor som ligger mellan de fördelaktiga IDA-villkoren och mera marknadsmässiga villkor. har godtagitinrättandet av denna uflå-ningsformmen beslutat alt inle lämna något bidrag. Tveksamheten till den nyauflåningsformen motiveras främst av all den kan komma alt konkurrera med om de knappa bislåndsresursema och altdelta i så fall skulle kunna innebäraen skärpning av världsbanksgmppens genomsnittliga utlåningsvillkor. Hitfllls har endast ell begränsatantal länder förklarat sig villiga att bidra lill denna nyauflåningsform. Jag har här redogjort för några av de initiativsom tagits i intemationella organ i syfle att skapa nya kanaler förresursöverföringar till u-ländema, antingeni form av nya fonder eller arrangemang inom ramen för existerande finansiella organ. Det är vidare angeläget attSverige har en viss finansiell beredskap all medverka även i andrainternationella lösningar som kan bliaktuella i syfte atl öka resursflödet till u-ländema, i försia hand de som drabbats hårdast av deninternationella krisen. Del kan också blinödvändigt alt med extra bidrag hjälpa multilaterala biståndsorgan över akuta likvidiletskriser. Medel kan också komma altbehövas för en ökning av del svenskabidraget flll Afrikanska utveckhngsfonden. Liksom under fldigare budgetår bör också vissaandra multilaterala bidrag kunna belasta denna anslagspost. Somjagfldigare nämnl lämnades ellextra bidrag om 2 milj. kr. lill UNDP för alt underiätta finansieringen av särskilda insatser lill förmån förbefrielserörelsema i södra . Den forlsalla utvecklingen kan motiveraylterligare FN-bidrag /77 för detla ändamål. Andra exempel på bidrag som kan komma atlbelasta denna anslagspost är slöd lill inlemaflonella organ för verksamhet medanknytning till för det andra utveck-lingsårflondet och flllhandlingsprogrammet om den nya ekonomiska världsordningen. Jag beräknaranslagsposten Övriga multilaterala bidrag lin . Prop.1975/76:100 Bilaga 5 32 har utfäst sig atl under treårsperioden1974/75-1976/77 lämna finansiellt stöd om sammanlagt . flll envärldsbanksstudie av arbetsintensiva metoder vid anläggningsarbeten. /77 beräknas medelsbehovet för detta ändamål till . ÖvrigamultUaterala bidrag 1975/76 Anslag 146900000 1976/77Förslag 76643 000 fattadeprincipbeslut om aU upprätta en jordbruksutveckUngsfond. FN:s sjunde extrageneralförsamling uppställde elt bidragsmål för fonden på ca 5 miljarder kr.för en flerårsperiod, sannolikt . Förutsällningarna för all fonden skall få ett brettstöd från såväl i- som oljeländer kan , särskilt i jämförelse med andramultilaterala fondprojekt, bedömas som relativt goda även om överenskommelseännu inle har nåtts i vissa centrala frågor som t, ex. fondens plals iFN-systemet. Det är emellertid svårl att med bestämdhet förutse när fondenkommer alt kunna inleda sin verksamhet. avser medverka till upprättandet avjordbruksutvecklingsfonden. Det svenska bidraget får slutligt fastställas närklarhet nåtts om storieken av bidragsulfästelserna från de storagivarländerna. Om det uppställda bidragsmålet uppnås bör bidra med 100milj. lill fonden under den aktuella bidragsperioden. För detta ändamål kanutnyttjas det belopp om 110 milj. kr. som under innevarande budgetår anvisatsför svensk mecj-verkan i nya biståndsfonder. Som jag har redovisat har i sambandmed den sjunde extra generalförsamlingen verkat för upprättandet av elt globaltsyslem för stabilisering av exportinkomster från råvaror. Enligtsvensk mening finns det mycket som talar för alt systemet bör innehålla elementav resursöverföring till de fattigaste . Del är f n. svårt att uttalasig om när elt sådant system kan komma till stånd och svensk medverkanaktualiseras. Frågan kommer alt behandlas både i samband med om intemationellt ekonomiskt samarbete. FN:s sjätte extra generalförsamling beslöt atl upprättaen särskild fond för att bistå de som drabbats hårdast av denekonomiska krisen. har förklarat sig berett atl bidra flll fonden omdenna får etl så brett slöd all den synes kunna bli en betydande kanal förmultilateralt bistånd. Som (UU 1975:4 s. 42) framhållit är enfömtsättning härför att både de stora i-länderna och oljeländerna bidrar. Dettaär f. n. inle fallet. () har för åren 1974och 1975 beslutat upprätta en särskild lånemöjlighel för de länder som drabbatshårdast av prisstegringama på olja. Denna lånemöjlighel, den s. k.oljefaciliteten. finansieras genom av IMF särskilt upplånade medel.Utläningsräntan upp- Prop.1975/76:100 Bilaga 5 31 hetsåret1977 (/77). Regeringen har, som jag fömtskickade i prop. 1975:1(bil. 5. s. 35), träffat avtal med WHO om slöd till organisationensprogram inom ämnesområdena näringsforskning, parasUära sjukdomar samt utveckUngav hälso- och sjukvårdssystem i . Enligt avtalet har åtagitsig atl under budgetåren 1974/75 och 1975/76 bidra med sammanlagt 10 milj. kr.Med förbehåll för godkännande har regeringen vidare utfäst sig attbidra med 5 milj. kr. under /77. Medelsbehovet för deltaändamål för /77 beräknas följakfligen flll 5 milj. kr. Den konsultativa gruppen för internationell jordbruksforskninginriktar huvudsakligen sin verksamhet på växtförädling bl.a. av vete, ris,majs, baljväxler och potatis. Medlemsländernas totala bidrag till verksamhetenuppgår till ca 40 milj. dollar . Det svenska stödet uppgår till 10 milj.kr. för /76. lämnade finansiellt stöd tillverksamheten genom bidrag tillbaljväxlinslilutet ICRISAT i , potatisinstitutet i Pem,husdjursinstitutel ILCA i saml flll internationella styrelsen förgenetiska resurser. För /77 beräknas ett medelsbehov förinternationell jordbruksforskning om 10 milj. kr. världssysselsättningsprograni (WEP) omfattarsåväl forskningsverksamhet som biståndsinsatser. har bidragit med 4milj. under /76 till etl program avseende sambanden mellansysselsättning och teknologi och mellan sysselsättning och inkomstfördelning,samt företl påbörjat projekt avseende sysselsäUning på landsbygden.Fortsatt svenskt stöd till programmet under /77 fömtses med 4milj. för social utveckling (UNRISD)bedriver forskning framför allt inriktad på att kartlägga samspelet mellanekonomiska, sociala och andra faktorer i utvecklingsprocessen. Man strävar bl.a. efter att få fram användbara mått på social utveckling. Vidare pågårfortsatt arbete beträffande de ekonomiska och sociala effekterna av atlhögavkastande sädesslag införs saml en studie över traditionella former försocial trygghet i fattiga jordbruksområden. har under budgetåret1975/76 bidragit med 1,3 milj. kr. För /77 förutses ett bidragom 1,3 milj. kr. () bedriver forskning inom olikaområden av betydelse för FN:s verksamhet samt svarar för utbildningsprojektför personal från och för FN-personal. Bland forskningsprojekt avsärskilt intresse från u-landssynpunkl kan nämnas studier om utflöde avutbildad personal från . har under /76bidragit med . Dessutom har ett särskilt bidrag om . utgåttsom slöd lill UNITAR:s kommission för framtidsstudier. För /77fömtses ell medelsbehov för slöd till 1975/76:100 Bilaga 5 30 1975/76Anslag 75 000000 1976/77Förslag 85000000 varav WHO-forskning om fortplantning 30000000 WHO-forskningom parasitära sjukdomar m. m. Konsullaflvagmppen för jordbmksforskning 10000000 Väridsbanksstudicom arbetsintensiva metoder 120000 m. /76 anvisas medel försådant svenskt stöd för u-landsforskningsom utgår utanför de bilaterala landprogrammen på en särskild anslagspost under anslaget C 1. Bidragtill inlemaflonella biståndsprogram.För /76 har anslagils 75 milj. kr. beslöt (prop. 5, UU 1975:4,rskr 1975: 106) om rikthnjer fördet svenska slödel för u-landsforskning. Beredningen för u-landsforskning lillsalles med uppdragatl såsom rådgivande organ till utrikesdepartemenleloch SIDA verka för en aktiv och samordnad politik för svenskt stöd lillu-landsforskning. Utbetalningarna utanför landramarna förforskningsinsatser uppgick budgetåret1974/75 till 45,2 milj. kr. /76 tas närmare 60 milj.kr. i anspråk för redan beslutade insatser och för beredningens administration.Härmed återstår omkring 15 milj. kr. för nya insatser under innevarandebudgetår. En del av detla belopp kan komma alt tas i anspråk för insatser som förberetts innan beredningenträdde i funktion. För all bereda uirymme för de insalser utöver redanbeslutade som kan komma ifrågaunder /77 beräknar jag medelsbehovet för u-landsforskninglill 85 milj. kr. I det följande redovisas det medelsbehov som, inomden angivna ramen för /77, avser pågåendeforskningsinsatser genom intemationella organisafloner. Beredningen föru-landsforskning avser atl under budgetåret redovisa sin syn på dessa insalsersaml på den allmänna inriktningen och prioriteringen av stöd flllu-landsforskning. Världshälsovårdsorganlsationens (WHO) program förforskning på den mänskUgafortplantningens område syftar till atl utveckla prevenflvme-delsleknik som främst skall lämpa sig föranvändning i u-ländema. Vid befolkningskonferensenår uttrycktes brett slöd från u-landshåll för forskning inom detta område.Totalt uppgår projektels kostnad för till ca , varav svarar för drygt hälften. WHO verkar för en breddning avbidragsgivarkretsen. För verksamhetsåret1976 (/76) uppgår del svenska stödet lill 30 milj. kr. I överensstämmelse med den i prop. 1975: 1(bil. 5. s. 35) förordade utfästelsen beräknar jag det svenska bidragetflll 30 milj. kr. Prop.1975/76:100 Bilaga 5 29 finnerjag det motiverat all öka det svenska bidraget för (/77) till 30 milj. kr. Jag avser föreslå regeringen all lämnarutfästelser om bidrag med 30 milj. kr. för vart och ett av verksamhetsåren 1977och 1978 (budgetåren 1977/78 och 1978/79). Fömtom bilaterala stöd till programländemas exportfrämjande verksamhet Jämnas även ettmultilateralt bidrag flll /GATFs Internationella handelscentrum (ITC)avseende exporlfrämjande projekt av global och regional karaktär. Bidraget lillITC uppgår lill 7 milj. kr. Jag förordar all bidraget /77 ulgår med oförändrat belopp. Importkontoret för u-landsprodukter har till uppgiftatl främja import lill från . Kontoret startade sinverksamhet . har ett större samarbetsavtal ingåtts medden tunisiska statens organ för exportfrämjande åtgärder. /76 har . anvisats frånförevarande anslag till kontorets verksamhet. Härflll kommer uppdrag om högst600000 kr. som SIDA lämnat till kontoret. För /77 beräknar jag,efter samråd med chefen för , medelsbehovet förimporlkon-torets samlade verksamhet lill . Genom denna kraftigaökning bör imporlkontoret med egna medel även kunna finansiera sådan verksamhetsom kan komma alt utföras i samarbete med SIDA. Inom ramen för dessa medelfinns uirymme för flera slörre samarbelsprojekt av del slag som har inletts medTunisien. För /76 uppgår medel anvisade förmultilateralt katastrofbistånd till 50 milj. kr. Jag har tidigare redovisatmedelsbehovet för det särskilda katastroflagrel av livsmedel samt angett all ibidragen till och inrymts vissa belopp för deras organisationersverksamhet med karaktär av katastrofhjälp. Med hänsyn till detla räknar jag medetl oförändrat medelsbehov för multilateralt katastrofbistånd om 50 milj. kr.för /77. Bidrag till (UNDRO) kan vidbehov lämnas av dessa medel. Liksom under tidigare budgetår bör kataslrofreservenkunna utnyttjas med flexibilitet. Den bör således kunna tas i anspråk inleendast för åtgärder i syfte atl lindra akut nöd som förorsakats avnaturkatastrofer eller väpnade konflikter utan även för atl stödjaintemationella organisafloners ansträngningar att bistå varsförsörjning och utveckling hotas av ofömtsedda händelser. Medelsbehovet för denna anslagspost, dvs. bidragen tillUNHCR, UNRWA, UNFPA, ITC, importkonlorel för u-landprodukler saml multilateraltkatastroftjistånd, uppgår lill . Prop.1975/76:100 Bilaga 5 28 FN:s hjälpprogram för Palestinaflyktingar (UNRWA)inriktas på livsmedelshjälp, hälsovård och utbildning. För verksamhetsåret1975 beräknas det totala programmet ha uppgått till ca 122 milj. dollar, vilket innebär en fördubbling under desenasie två åren, huvudsakligen på gmnd av ökade livsmedelspriser. UNRWA harunder haft flnansiella svårigheler och organisationens reserverär uttömda. Underskottet för beräknades lill 30 milj. dollar men kunde nedbringas flll ca tack vare omfattande extra bidrag från bl. a. ochSaudiarabien. Endast genom en samlad ansträngning från traditionella ochnytillkomna bidragsgivare kunde den fortsallaverksamheten säkras. ordinarie bidrag lill UNRWA uppgick lill 20 milj. kr., vilket motsvarar av del totalaprogrammet. Dämlöver lämnades etl extra bidrag om 3 milj. kr. som elt led i ensamlad lösning av UNRWA: s akuta problem. Mot bakgmnd av att UNRWA fortfarandebefinner sig i en besvärlig finansiell situation har för verksamhetsåret1976 (/77) med förbehåll för godkännande utfäst ettsvenskt bidrag på 25 milj. kr. Jag beräknar därför bidraget flll UNRWA /77 flll 25 milj. kr. () finansierar huvudparten avFN-systemets bistånd på befolkningsområdel. Verksamheten bygger på frivilligabidrag från FN:s medlemsländer. Nästan hälften av aktiviteterna avser familjeplaneringsprojekt.Dessutom finansierar fonden folkräkningar, demografisk forskning ochutbildning i befolkningsfrågor. Projekten verkställes i allmänhet av FN:sfackorgan, men har mottagarländerna själva genomfört en ökandeandel av projekten. är fonden underställd UNDP:s styrelse.Styrelsen har godkänt en verksamhetsnivå på 80 milj. dollar för . Dettarepresenterar omkring en tredjedel av allt bistånd inom befolkningsseklorn ochgör fonden till den dominerande biståndsgivaren på detta område. Världsbefolkningsåret och befolkningskonferensen år1974 har lett till en ökad medvetenhet om befolkningsfrågorna och dessassamband med social och ekonomisk utveckling samt miljö- och resursfrågor. U-ländemasframställningar om bistånd lill fonden har ökat markant. Trots den snabbaresursökningen kan fonden inle längre finansiera alla projekt som uppfyllerfondens krav för godkännande. Del är en angelägen uppgifl för styrelsen altfastställa rikllinjer för hur fondens framtida resurser skall fördelas mellanmottagariänderna. uppgick de frivilliga bidragen till ca 60milj. dollar, en ökning i förhållande till föregående års nivå.Sveriges bidrag till fonden var 25 milj. kr., vilket representerar 8%av de sammanlagda bidragen. Med tanke på u-ländemas önskemål om ökatmultilateralt bistånd på befolkningsområdet och på den betydelsefulla roll somFN-systemet och UNFPA har tilldelats i befolkningskonferensens handlingsplan Prop.1975/76:100 Bilaga 5 27 Övrigaorganisationer m.m. 1975/76 Anslag 115000000 1976/77Förslag 129355000 Imporlkontoretför u-landsprodukter 2 355 000