prop · FZ03180 · 1975-12-31 00:00:00 — Liksom aktievinstutredningen anser kommitténatt vinst vid försäljning av aktier, som innehafts kortare lid än tvä år, börbeskattas helt medan vinst vid försäljning av aktier, som innehafts två åreller (äldre innehav), beskattas med reducerat belopp. Närdet gäller att bestämma den andel av vinsten som skall beskattas efter två årframhåller kommittén att dess uppgift varit att föreslå ett i stort seltoförändrat skatteuttag. Kommittén konstaterar alt nuvarande schablonregel vidbeskattning av äldre aktieinnehav - dvs, beskattning av 10 96 avnettoförsäljningspriset - kan sägas ha utgjort ett alternativ till den avaktievinstutredningen föreslagna beskattningen av 30 96 av verklig vinst. Prop.1975/76:180 84 Ombeskattningen vid längre tids innehav sätts till 30 96, har därför enligtkommitténs uppfattning direktivens krav på ett i stort sett oförändrat skatteuttagblivit uppfyllt. Med hänsyn till önskemålet om en neutral kapitalvinstbeskattninghar kommittén sökt jämföra resultatet av beskattning av 30 96 av nominell vinstmed utfallet av den beskattningsmetod som tillämpas vid fastighetsförsäljning,dvs. beskattning av av real vinst. Kommittén anför att dess överväganden ifråga om neutraliteten inte gett anledning att frångå förslaget om en30-procentig aktievinstbeskattning. Kommitténanser att svårigheterna att beräkna anskaffningskostnaden i stort sett ärbegränsade till börsnoterade och liknande aktier, och detta främst när fond-eller nyemissioner förekommit. I flertalet av dessa fall bör det dock enligtkommittén vara möjligt för en skattskyldig att göra en godtagbar beräkning avanskaffningskostnaden för hela sitt äldre innehav, även om han inte exakt kanberäkna kostnaden för de enstaka aktierna. Kommittén föreslår för dessa fallett system med genomsnittsberäkning av anskaffningskostnaden. Förslaget innebäratt anskaffningsvärdet för alla aktier av samma slag som innehafts ellermer (äldre innehav) ackumuleras i en summa. Vid avyttring av sådan aktie ansesanskaffningsvärdet motsvara summa anskaffningsvärde för aktier, som ingår igruppen, dividerat med antalet aktier vid avyttringstillfället. Systemetförutsätter att aktieägaren varje är i sin självdeklaration lämnar enredovisning avseende äldre innehav. Redovisningen skall omfatta dels antalaktier och summa anskaffningsvärden vid årets ingång (ingående balans), delsantalet avgående eller - på grund av arv, gåva, tvåårstidens utgångm. - tillkommande äldre aktier och deras anskaffningsvärde, dels antaletäldre aktier och deras totala anskaffningsvärde vid årets utgång (utgåendebalans). Vidare förutsätts att resultatet av avyttringar redovisassärskilt. Kommittén belyser innebörden av förslaget med följande exempel: Prop.1975/76: 180 85 Den31/12 1975 hade den skattskyldige 100 aktier i bolaget X med en sammanlagd anskaffnings kostnad av . År1976 erhöll den skattskyldige vid fondemission (1 ny på 5 gamla) 20 aktier ibolaget Den1/3 1977 köpte den skattskyldige 40 aktier Den1/5 1979 säljer den skattskyldige 20 aktier ibolaget och erhåller därvid . deavyttrade aktierna 20/160 x 23 000 = -. Anskaffningskostnadenför de behållna 140 aktierna utgör (23 000 - 2 875 =) . och dettavärde skall ligga lill grund för beräkning av vinst eller föriust vid senareöveriåtelse av aktierna. Föraktier, som den skattskyldige innehaft än två är, mäsle uppgift omanskaffningstid och anskaffningskostnad bevaras. När aktien innehafts två är,läggs anskaffningskostnaden för denna till summa anskaffningsvärden för äldreaktier av samma slag. Kommitténhar förutsatt alt redovisningen lämnas i ett särskilt deklarationsformulär.Ett förslag till sådant formulär har fogats till betänkandet. Denföreslagna genomsnittsberäkningen skall i princip avse alla den skattskyldigesäldre aktier av samma slag. Kommittén erinrar om att aktier i ett och sammabolag kan medföra olika rätt eller vara underkastade olika restriktioner.Enligt kommittén bör man normall kunna bortse från smärre kursdifferensermellan t. ex, fria och bundna aktier, och huvudregeln bör vara att man vidberäkning av akties anskaffningskostnad fördelar den sammanlagda anskaffningssummanför hela aktieslaget på antalet aktier vid försäljningstiUfället, Man bör kunnaöveriåta åt den skattskyldige att avgöra, vilka aktier i samma bolag som skallackumuleras i en summa. Kommittén anser dock att den skatlskyldige, om han en gångvalt alt ackumulera anskaffningskostnaden för vissa aktier, i fortsättningenbör vara bunden av detta beslut. Kommitténhar övervägt huruvida bestämmelserna om genomsnittsberäkning bör varaobligatoriska eller frivilliga. Eftersom systemet inte bara är avsett attunderiätta för de skattskyldiga att göra en vinstberäkning utan även attförenkla beskattningsmyndigheiernas kontroll, föreslår kommittén 1975/76: 180 86 attberäkningsmetoden skall vara obligatorisk. Förslagetom genomsnittsberäkning omfattar alla slags aktier men däremot inte andelar iekonomiska föreningar och handelsbolag eller annan egendom som enligtkommitténs förslag i övriga avseenden skall behandlas på samma sätt som aktiervid realisationsvinslbeskattningen. Kommitténavser i princip inte alt föreslå någon ändring i den proportioneringsmetod somf n. tillämpas vid beräkning av anskaffningskostnad för teckningsrätter menanser att en sådan beräkning kan framstå som besväriig for mångaskattskyldiga. Kommittén föreslår därför att skattskyldig som alternativ bör fåvälja att tillämpa en schablonregel som innebär att anskaffningskostnaden förförsåld teckningsrätt presumeras motsvara 2/3 av försäljningspriset efteravdrag för omkostnader för försäljningen. Denna regel bör enligt kommittén fåanvändas oavsett hur aktien innehafts. Vidavyttring av delbevis, blir beräkningen av anskaffningskostnaden jämförelsevisenkel. Om delbeviset hänför sig till aktier, som innehafts ,beräknas först den genomsnittliga anskaffningskostnaden för en aktie iaktieposten i fråga. Den bråkdel av genomsnittlig anskaffningskostnad, sombelöper på ett delbevis, framgär av följande tabell: 1 ny på 1 gammal 2 nya på 7 gamla 1 ny på 2 gamla 3 nya på 4 gamla 1 ny på 3 gamla 3 nya pä 5 gamla 1 ny på 4 gamla 3 nya på 7 gamla 1 ny på 5 gamla 3 nya på 8 gamla 1 ny pä 6 gamla 4 nya på 5 gamla 1 ny på 7 gamla 4 nya pä 7 gamla 1 ny på 8 gamla 5 nya på 6 gamla 2 nya på 3 gamla 5 nya på 7 gamla 2 nya på 5 gamla 5 nya pä 8 gamla Kommitténhar övervägt huruvida anskaffningskostnaden för aktier bör fä indexuppräknas påsamma sätt som för fastigheter men avvisar denna lösning. Även om man skulleanse att en indexuppräkning av anskaffningskostnaden vore förenlig med kravetpå rättvisa vid beskattningen, talar enligt kommittén praktiska synpunktermycket starkt mot ett system med indexuppräkning. Kommittén anser atterforderiig hänsyn till penningvärdeförändringen tas genom att endast vissandel av vinsten beskattas vid avyttring av äldre aktier. Kommitténhar undersökt om det är möjligt att behålla nuvarande schablonregel ellerinföra nägon liknande allmän schablon som allernaliv till beskattning avverklig vinst men har funnit att delta inte är möjligt. Hur schablonregeln änulformas fär den enligt kommittén den effekten att den Prop.1975/76: 180 87 åberopasnär den skattskyldige finner att en beskattning av den verkliga vinslen skullebli hårdare. Regeln kan inte heller tillämpas vid beräkningen av avdragsgillaförluster. Del har för kommittén framstått som tveksamt om man bör behålla enschablonregel , då marknadsbilden för aktiernas vidkommande äravsevärt mer splittrad än lidigare. Medhänsyn till det förslag kommittén lagt fram för att underiätta beräkningen avanskaffningskostnaden för teckningsrätter anser den all nuvarandeschablonavdrag med , är motiverat av tekniska skäl. Kommitténhar övervägt all behålla avdraget som stimulans för aktiesparandet men harinte ansett sig böra lägga fram förslag om delta. Kommittén förordar alltsåalt avdraget slopas. Medhänsyn lill svårigheterna att i vissa fall fastställa anskaffningskostnadenför äldre innehav föreslår kommittén särskilda hjälpregler för beräkning avingångsvärde vid övergängen till de nya reglerna. Om man, anför kommittén,utgår ifrån att avsikten med den nuvarande 10-proceniiga schablonregeln - ienlighet med aktievinstutredningens förslag - varil att beskatta av denverkliga vinsten, innebär detta att man som anskaffningskostnad godtagit ettbelopp motsvarande 2/3 av försäljningspriset. Med hänsyn härtill föreslårkommittén att anskaffningsvärdet för aktie, som noteras pä börs eller liknandeoch som anskaffats eller före ingången av del beskattningsårdå de nya reglerna blir tillämpliga, får beslämmas till 2/3 av det belopp, tillvilkel aktien skall ha tagits upp i allmän självdeklaration för fysisk personvid taxering för närmast föregående beskattningsår. Om de nya reglernatillämpas första gängen vid taxering, skall således somanskaffningsvärde godtas 2/3 av det värde som skall åsättas aktien vid 1976 årsförmögenhetsiaxering (värdet per ). När det gäller aktiesom inle noteras - dvs. i regel aktie i fåmansbolag - lorde enligl kommitténdet värde som åsätls vid förmögenhetstaxeringen vara mycket försiktigtberäknat. För sådana aktier föreslås därför att hela del vid 1976 årsförmögenhetsiaxering upptagna värdet bör få räknas som anskaffningskostnad, omaktierna vid övergången till de nya reglerna innehafts . Dessaövergångsregler föreslås bli tillämpliga - förutom pä aktier - även på andelari aktiefonder och ekonomiska föreningar. Kommittén betonar att det endasl ärfräga om hjälpregler. Om den exakta anskaffningskostnaden inle kan utredas mendet kan göras sannolikt att den i vart fall varit större än det värde, som fårtas upp enligt hjälpreglerna, skall som anskaffningsvärde godtas det högrevärde som kan göras troligt. Det bör enligl kommittén stå den skatlskyldige iprincip fritt alt tillämpa hjälpregeln för beräkning av anskaffningsvärdet föralla aktier som innehafts eller mera. Han bör också ha rält att utredaanskaffningskostnaden för vissa aktier och till- Prop.1975/76:180 88 lämpahjälpregeln för andra. Kommittén framhåller att hjälpreglerna iförsta hand är avsedda för börsnoterade aktier och aktier på fria listan. Förandra aktier bör enligt kommittén den ursprungliga anskaffningskostnaden kunnautredas utan större svårighet om inte företaget varit föremål för meromfattande omstruktureringar e. d. Detunderstryks i betänkandet att anskaffningskostnaden för aktier- vare sig det ärfräga om faktisk kostnad eller ingångsvärde som fastställs enligt hjälpreglerna- kommer att prövas av beskattningsmyndigheterna först när en försäljning sker.Någon fastsiällelsetalan angående ingångsvärdet vid övergången till de nyareglerna bör enligt kommittén inte komma i fräga. Remissinstansernasinställning till förslagel om utvidgning av reglernas tillämpningsområderedovisas senare (avsnitt 5.3). Medfå undantag delar remissinstanserna kommitténs uppfattning att den verkligavinsten bör beskattas. 1 fiera fall har hälsats med särskild tillfredsställelseatt nuvarande schablonregel upphör. Många remissinsianser har dock samtidigtunderstrukit att en beskattning av verklig vinst medförtill-lämpningssvårigheter för såväl skattskyldiga som taxeringsmyndigheter.Kammarrätten I Siockholm finner att de regler som uiredningen föreslagit ärinvecklade och kommer alt medföra ett betydande merarbete. Liknande synpunkterhar framförts av bl. a. länssiyrelserna i . och Göteborgsoch län saml av styrelsen för . Näringslivetsskattedelegation anser att utredningsförslaget innebären elegant lösning menalt del kommer att vålla åtskilliga grupper av aktieägare besvär, Å andra sidananser RSV att det föreslagna systemet skapar förutsättningar för att frångå nugällande schablonbeskattning och att förslaget synes väl förena kravet påenkelhet med önskemålet om en inte alllför schabloniserad beskattning.Förslaget innebär också enligl RSV en tillfredsställande lösning fråntaxeringskontrollsynpunkt. Flertaletremissinstanser godtar kommitténs förslag att hela vinsten bör beskattas underen initialperiod och att därefter en reducerad andel las till beskattning. EnligtNäringsUvets skaitedelegation är den viktigaste åtgärden när det gäller atteftersträva en rörlig aktiemarknad att man gör initialperioden så kort sommöjligt, Enligl delegationen bör man begränsa perioden och ivart fall inle bestämma den till än . Prop.1975/76:180 89 holmsfondbörs och har av praktiska skälföreslagit en modifiering i kommitténs förslag om en tvåårig initialperiod.Enligt båda bör redovisning och kontroll kunna förenklas genom en föreskriftatt full vinslbeskattning tillämpas endast vid avyttring av aktier som förvärvatsunder beskattningsåret eller närmast föregående kalenderår. Flertalet av deremissinstanser som ansluter sig lill kommitténs förslag om en reduceradbeskattning efter inilialperiodens utgång accepterar också den föreslagnaprocentsatsen. i län anser att 30 96 visseriigen innebären betydande skärpning dä del gäller beskattning av vinst på aktier ifåmansbolag men anser att skärpningen är befogad eftersom sådan vinst till endel kan jämställas med ackumulerad avkastning, KF framhåller å andra sidan atten 30-procentig beskattning innebär lättnad i förhållande till nuläget i defall då aktierna innehafts 2-4 är men anser att denna lindring får accepterasmed hänsyn till den ökade röriighet på marknaden som förslagel medför, LOfinner den föreslagna procentandelen helt oacceptabel. Enligt organisationenborde hela vinsten vara skattepliktig. Med hänsyn till önskemålet att hållavinstmedel kvar i företagen och med hänsyn även till penningvärdeförsämringenanser sig LO dock kunna acceptera en beskattning av 75 96 av vinsten. TCÖ anseralt kan innebära en för lindrig beskattning vid avyttring av aktier ifåmansbolag och moisvarande, där snabba värdeökningar kan förekomma. Åandra sidan föreslås i vissa yttranden en lägre procentandel än 30 %.Näringslivets skattedelegation säger sig kunna tillstyrka att man avstår frånindexuppräkning av anskaffningskostnaderna för aktier under förutsättning i stället bestämmer den skattepliktiga andelen av aktievinsterna väsentligtlägre än för fastighetsvinster. Enligl delegationen bör andelen av hänsyn lillkapilalförsörjningsproblemen och under beaktande av all värdepapper träffas aven hård kapitalbeskattning bestämmas ytterst försiktigt. Delegationenföreslåratl procentsatsen besiäms till av vinsten. Samma procentandelföresläs av , medan aktiesparares riksförbundförordar en andel av endast 10 96. Fleraremissinstanser befarar att kommitténs förslag om genomsnittsberäkning avanskaffningskostnaden för aktier som innehafts kan komma attkomplicera deklarations- och taxeringsarbetet. Man har framhållit att deårliga redovisningarna kan bli betungande och svåra, särskilt för mångasmåsparare, och alt det kan förutses att ett stort anlal skattskyldiga intekommer att fullgöra redovisningsskyldigheten. På grund härav anses risken varastor att många redovisningar blir felakiiga. 1 detta sammanhang harunderstrukits att taxeringsnämnden i regel saknar anledning att göra någon mernoggrann prövning av redovisningen av in- och utgående balans Prop.1975/76:180 90 ide fall då någon försäljning inte skett . Vidare har framhållits attbeskatiningsmyndighelerna saknar effektiva påtryckningsmedel om skattskyldigvägrar att medverka vid redovisningen. Till dem som uttryckt farhågor i dessahänseenden hör kammarrätten I Siockholm, länsstyrelserna i ochÖrebro län. kommerskollegium, Näringslivets skattedelegation. Till denna grupp hör även FAR, som hänvisat bl, a.lill att upplysningsdelen på den av kommittén föreslagna deklarationsbilaganblivit mycket omfatiande, Enligl handelskammare har utredningenundervärderat de praktiska svårigheter som förslaget kommer attinnebära för den enskilde. Handelskammaren erinrar om att antalet aktieägare iSverige redan är betydande och alt antalet stadigt ökar. Kommitténsförslag om en schablon för beräkning av anskaffningskostnad för teckningsrätterhar i regel inte föranletl några erinringar. handelskammare anser dockatt förslaget bör justeras sä att del klart framgär att schablonen bara gällerteckningsrätter som hänför sig lill redan innehavda aktier. Sverigesaktiesparares rikstörbund föreslår i förenklingssyfte att likvid som erhållesvid avyttring av teckningsrätter och delbevis inte skall beskattas utanavräknas från anskaffningsvärdet för tillhörande aktier. Ettpar remissinstanser, nämligen handelskammare och Näringslivetsskattedelegation, föreslår att regeln om genomsnittsberäkning skall varafrivillig och inte - säsom kommittén föreslagit - obligatorisk. remissinstanser tar upp frägan huruvida anskaffningskostnaden för aktierbör få räknas upp med hänsyn lill prisutvecklingen på samma sätt som gäller förfastigheter. De remissinstanser som förordai rätt till indexuppräkning harmotiverat detta bl.a. med att en sådan metod leder till bättre samordning medde regler som gäller för fastigheter. Vidare har i nägra yttranden anförts atten beskattning av viss del av den nominella vinsten på aktier som innehaftsunder ofta leder till att en fiktiv vinst beskattas. Ävenfördelningspolitiska skäl har åberopats till stöd för en indexuppräkning,SACO-SR anser sålunda att den av utredningen föreslagna lösningen inle är lyckadav bl, a, fördelningsmässiga skäl. Enligt organisationen medför konstruktionenå ena sidan att den som inte alls haft någon real värdeökning får beiala skattpå rena infiationsvinsier. Å andra sidan kommer den minoritet av aktieköparesom ser sina aktier stiga snabbt även efter det att hänsyn tagits lillinfiationen alltför lindrigt undan. Mot den bakgrunden anser organisationen bör överväga att beskatta aktier på i princip samma sätt som fastigheter.Organisationen finner inte de av kommittén åberopade praktiska skälen mol enindexuppräkning övertygande. Det skulle enligl organisationen inte varasärskill svårt att indexuppräkna de genomsnittsvärden på aktier som enskattskyldig enligt kommitténs förslag skall lämna på särskilt deklaralionsformulär.Till övriga remissinstanser som förordat indexuppräkning hör hovräti,länsslyrelsen i och läns och föreningsbankers förbund.Även Svenska Prop.1975/76: 180 91 sparbanksföreningentillstyrker indexuppräkningen och anför all skälen för denna metod t. o. m, ärstarkare i fråga om aktier än beträffande fastigheter, I fiera andra yttrandenlas däremoi avstånd från tanken pä en indexuppräkning, 1 många fall har depraktiska synpunkterna varil avgörande. Även principiella synpunkter harmotiverat avståndstagandet. 7"C0 vill bestämt markera att det enligtorganisationens mening inte kan komma i fråga att nu helt befria nominellavärdestegringar på aktier från skatt. Med undantag för realisationsvinster vidfastighetsförsäljningar, där särskilda argument spelar in, byggerinkomstberäkningen för skatleändamäl genomgående på att del är inkomsten inominella termer som uttrycker skatteförmågan. Vill man göra avsteg frän dennaprincip, bör detta enligl TCO:s mening ske efter generella överväganden ochaktievinster utgör i så fall inte den första punkt där sådana hänsyn bör tas. Götaliovrän anser att de skäl, som motiverade aktievinstutredningensalternativregel - dvs, i första hand önskemålet om enkla och praktiska skatteregler- fortfarande har bärkraft. Mot bakgrunden härav kan del enligt hovrättensmening övervägas att bibehålla en 10-procentig regel som ett alternativ ihuvudsaklig överensstämmelse med vad aktievinstutredningen föreslog. Även andraremissinstanser har ansett alt en alternativ schablonregel bör införas. Tilldem hör kommerskollegium. och handelskammare.Länsstyrelsen i län förordar en alternativ l5-procentig schablonregel.Med hänsyn särskilt lill de komplikationer för småspararna som de nya reglernakan väntas medföra i samband med ny- och fondemissioner eller vid försäljningav mindre aktieposter föreslår riksbanksfuUmäktige att man bör pröva attbibehålla schablonregeln vid värdepappersförsäljningar som understiger visstbelopp. Önskemåletatt förenkla lillämpningen har föranlett många remissinstanser alt förorda altnuvarande schablonavdrag på , eller någon liknande schablon behålls isystemet. Enligtbankinspektionens mening har de tekniska skälen för ett fribelopp - nämligenatt undvika realisaiionsvinstberäkning vid försäljningar av delrätter,teckningsrätter och aktiefondsandelar samt vid försäljning av mindre poster -förstärkts genom kommitténs förslag. Härtill kommer enligt inspektionen attfribeloppet i realiteten utgjort en inle oviktig balansfaktor i avvägningen avskattebelastningen på å ena sidan aktier och å andra sidan fastigheter.Borttagandet av fribeloppet skulle därför enligt inspektionen inför allmänhetenrubba balansen till förmän för fastigheter och motverka en breddning avakliesparandet. 1 fiera yttranden understryks att ett schablonavdrag innebären obestridlig förenkling såväl för de skattskyldiga som förtaxeringsmyndigheterna och att avdraget dessutom stimulerar och breddaraktiesparandet och underiättar ny- och fondemissioner. Prop.1975/76:180 92 stansersom av dessa eller liknande skäl vill behålla avdraget hör , ,länsstyrelserna i samt , föndbörsut-redningen,riksbank, SACO-SR, handelskammare och styrelsen för Stockholmsfondbörs. Större schablonavdrag än det nuvarande förordas av Näringslivets.skaitedelegation, och .Sveriges aktiespararesriksförbund. Flertaletremissinstanser har i princip anslutit sig lill förslaget om särskillingångsvärde vid övergången till de nya reglerna. Olika meningar råder dock omden närmare utformningen av övergångsbestämmelserna. i Göteborgs-och län anser att förslaget om att 2/3 av börsvärdel den sista decemberåret före ikraftträdandet skall gälla som ingångsvärde kan drabba deskattskyldiga hårt. anserdet lämpligare att godta helabörsvärdet som ingångsvärde vid en framtidarealisationvinstberäkning. I övrigt har de fiesta remissinsianser som yttratsig på denna punkt tillstyrkt förslaget om ingångsvärde på börsnoteradeaktier. Förslaget om ingångsvärdeför övriga aktier har föranlett vissa erinringar. Förelagsskatteberedningenanser att förslaget såvitt gäller aktier i fåmansbolag kan leda tillomotiverade skattelättnader. Eftersom stora individuella olikheter kanföreligga mellan olika fåmansbolag kan bestämmelsen enligt beredningen medförabristande likformighet i laxeringshänseende. Beredningen anser att denverkliga anskaffningskostnaden för aktier i låmansbolag som regel bör kunnautredas och förordar därför att endast detta värde får användas somingångsvärde på sådana aktier. Liknande synpunkler anförs av iStockholms län. 1 andra yttranden har förslaget beträffande aktier ifåmansbolag angripits från andra utgångspunkter. i län ifrågasätter om övergångsregeln för fåmansbolag är lämplig med hänsynlill all förmögenhetsvärdel för aktier i sådana bolag ofta sätts lågt, Skåneshandelskammare anser att förslaget i denna del innebär en omedelbar skärpningav beskattningen i ett stort antal fall. Det framhålls alt aktier i fåmansbolagvid förmögenhetstaxeringen värderas lägre än vad deras saluvärde i och för sigskulle motivera och att förmögenhetsvärdel ibland på grund av renalillfälligheter kan växla kraftigt från till ett annat. Handelskammarenanser att ägare av aktier i fåmansbolag vid övergången skulle drabbas hårdareav de nya bestämmelserna än ägare av börsnoterade aktier. I en del yttranden befarasatt övergångsreglerna kommer alt medföra betydande praktiska svårigheter. Manifrågasätterom de skattskyldiga verkligen kommer att kunna göra denfullständiga ulredning angående aktieinnehavet vid övergången som systemetförutsätter, 1 della sammanhang erinrar några remissinstanser om att prövningenav ingångsvärdena enligt 1975/76:180 93 förslagetinte skall ske i samband med själva övergången utan först vid en framtidaavyttring av aktierna. i anser att dennaordning är otillfredsställande. Enligt mening bör prövningen avde anskaffningsvärden som uppges vid taxeringen för övergångsåret ske redan viddenna taxering.