prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — SÖ anser också att klasstbresiåndarfunkiionen bör få störreutrymme såväl inom lärarnas grundutbildning som deras fortbildning. Dennuvarande benämningen klassföreståndare läcker väl de uppgifter som ingår iåliggandet och dessutom har en stark förankring bland föräldrar, elever ochskolans personal. Delta menar även SL och m. fl. Tid för klassföreståndarnas arbetebör enligt utredningen åstadkommas på det sättet alt läggs inpå schemat för kontaklarbeie. Denna lid föreslås som en obligatorisk del ilärararbetet. SÖ tillstyrker utredningens förslag men finner det naturligt attden närmare utformningen av klassföreståndarskapel överlåts ät de lokalaskolenheterna att avgöra. Liknande anlor LO samt kommun och Vä.xjökommun. Den av föreslagna enda limmen iveckan är enligt /SR :s mening då helt otillräcklig som kontaktlärartid. vill, utifrån dearbetsuppgifter som bör vila på konlaktläraren, inte tillstyrka förslaget omen nedsättning för kontaktarbetet utan föreslår i stället en höjning avtimtalet för kontaktarbete genom främst omdisponeringen av tillgängliga medel. Förslaget tillstyrks av och kommuner. 3.2.8 Skolstarten, övergången från förskola tilllågstadium Utredningens torslag i denna delhar över lag hälsats av en positiv reaktion från remissinstanserna. Sålundatillstyrks förslaget om alt u p p s k o v med skolstarten ej längre beviljasoch alt s k o 1 m o g n a d s -klass utgår av bl. SÖ, ,socialutredningen . SÖ anser att en friare resursanvändning i skolan bör med engrundsyn som prioriterar den förebyggande verksamheten i skolan göra detmöjligt alt effektivt tillgodose de särskilda behov av insatsen som barn medsvårigheter vid skolstarten har. Enligt uppfattning bör maninte använda sig av skolmognadsbegreppet eller ersätta del med andra, såsomexempelvis intellektuell uivecklingshämning, beteendestörning etc. Olikaorsaker till problem, som uppslår för eleven vid skolstarten, bör dock klarläggasoch åtgärdas, i länvill tillstyrka att skolmognadsklasserna fråntas sin specialklasskaraktär. Attett barn är något före eller efter i utvecklingsåldern i förhållande till sinajämnåriga är inte något handikapp Prop.1975/76:39 107 i samma mening som hörsel- och synsvaghet eller tallel.Däremot behöver lågstadiet behålla resursen .som sådan för att på ett adekvatsätt kunna ta hand om de elever det här gäller. Av liknande uppfattning \\rlänsskolnämnden i . och.socialutredningcn delar SIAis uiplatlning att skolmognadsproven bör utgå ochersättas meti observationer och ökad kontakt med förskolans och skolanspersonal. Försenad utveckling bör inte leda lill uppskov med elevens skolstarteller vis.sa elever avskiljs till skolmognadsklasser, I enlighet härmed böriJS 1 och 4 i lagen om förskoleverksamhet iiiulras. I princip instämmer RHS iutredningens förslag om uppskov med skolstarten utgår ur skollagen allskolmognadsbegreooet bortlas, men hävdar alt visst behov av uppskov medskolstarten kan föreligga även . Formerna för hur sådana beslutskall fattas bör regleras i stadgan. Samråd med föräldrarna är därvidsjälvklart. Förslaget om slopande avuppskovsmöjligheten anser kommun vara positivt mot bakgrunden av denvarierande hjälp lill skolstart, som föreslås i . En försenadskolstart kan innebära problem för den drabbade eleven senare under dennesskoltid. Vidare anser kommunen att knyl-ningen mellan förskola-lågstadium medbl. a. förskoleelevers besök på sin blivande lågstadieskola enligtSIA-förslaget är synnerligen vikliga åtgärder. Liknande synpunkter framför storaflertalet kommuner, medan lik.som starktvill understryka behovet av att möjligheten att få uppskov med skolstartenkvarstår och att ifrågavarande elever bereds plats i förskolan underuppskovstiden. Förslaget om ökad kontakt mellanpersonal i förskolan och lågstadiet behandlas i några remissyttranden bl. a. avSÖ. förskoleseminarierna, , /SR, Halmstadskommun, kommun och kommun. Samtliga finner utredningens förslagväl motiverade. Så t. ex. anser Jörskolescminarieii all fastare kontakter mellan förskola-lågsladium är ett effektivtsätt att överbrygga svårigheterna för de minsta barnen vid skolstarten. Här ärockså viktigt att en viss samordning sker i utbildningen avförskollärare-lågstadielärare och då särskilt i ämnena metodik, pedagogik ochbarnaårens psykologi. Förskoleseminariei i menar att samverkan mellanförskola och grundskola måste lokalt byggas upp genom samarbetsgrupper ochsamrådsorgan, där företrädare för förskollärarna och lågstadielärarna liksomäven representanter för de lokala huvudmännen ingår. Dessa samarbetsgruppermåste ges sådana resurser och sådant stöd att berörda skolformer ochlärargrupper upplever arbetet i dessa organ meningsfullt. finner enfullständig integration mellan förskola och lågstadium önskvärd. och kommun tar upp frågan om enobligatorisk samordning mellan förskola och grundskola. 1975/76:39 108 Några remi.ssinstanser däribland kommunaktualiserar frågan om inskrivning av grundskoleelever både vår och höst. 3,2.9Stadieövcigångar inom Anordningen med successivt ökande undervisningstidkan enligt SÖ vara ett värdefullt led i skolans förebyggande verksamhet. Denenskilda skolan bör själv planera dessa temporära anordningar och därvid hastor frihet att vidta förändringar inom ramen för del loiala antalelevveckolimmar i timplanen. Utifrån de behov och förutsällningar .som råder iden aktuella situationen bör man också vid skolenheten kunna påverkatidsperiodens längd. Utredningens ambition au nedbringa antalet lärareper elev ser SÖ som synnerligen angelägen och biträder dess uppfattning, all enlärarutbildning som siktar mot all ge skolan ämneslärare med bredare utbildningän f n. är ett sätt alt lösa frågan om avvägning mellan ämnesspecialisering åden ena sidan och mer klasslärarbetonad organisation å den andra. SlAis förslagom en styrning beträffande vidareutbildningen för lärare, som åtnjuter tjänstledighetför studier med B-avdrag, så att de som avser alt skaffa sig kompetens iytteriigare ett ämne ges företräde, finner SÖ väl motiverat, liksom Uddevallakommun m. fl. 1 det fortsatta utvecklingsarbetet inom skolan börenligt SÖis uppfattning överväganden göras avseende förändring av timplanernamot blockämnen, ökat utrymme för praktiska inslag samt förändrad avvägningmellan obligatoriska ämnen och fria aktiviteter i syfte all skapa en mindresplittrad studiesituation för högstadiets elever. i är inte övertygad om attproblemen i den utsträckning som synes vilja göra del kan bindas vid denomfattande läraruppsättningen på högstadiet och därmed ytterst återföras pålimplaner, tjänster och bestämmelser om utbildning. Till stor del torde välockså på högstadiet svårigheterna vållas av att skolans mål och läroplaner avmånga elever inte erkänns överensstämma med deras egna intressen och behov. i avstyrker förslaget attämneslärare skall kunna undervisa i ämnen som inte ingår i examen. Skälet därmed skulle få färre lärare per klass kan inte vara så starkt att manaccepterar outbildade lärare. Däremot bör ämneslärare med behörighet endast itvå ämnen stimuleras all komplettera sin utbildning så all de kan bli behörigaatt inneha treämnestjänsier, i anser alt denstadieövergripande tjiinst-göringen för lärarna som föreslår måste vara enmycket viktig del av stadieövergångarna. Barnets trygghetskänsla understödsväsentligt då man låter lärare och elever bekanta sig på ett tidigt stadium.Samtidigt har eleven en bindning till sin tidigare lärare varför även dentidigare läraren bör finnas med i den nya klassen under viss övergångslid. Prop.1975/76:39 109 SACU/SR framhåller att tillgänglig forskning ochSlAis egna undersökningsresultat underbygger inte SIAis resonemang omstadieövergångarna. De svårigheter som ibland uppkommer är oftast avlilllallig, initial karaktär och försvinner efter kort lid. På de flesta skolorupplevs bytet av stadium som problemfritt och många elever stimuleras avförändringen. Eftersom stadieövergångarna inte har den överväldigande negativakaraktär för eleverna som menar, behöver stadieövergripande tjänstgöringenligt /SRis uppfattning inte tillgripas. /SR ansen alt antalet lärareper elev på högstadiet kan nedbringas genom åtgärder inom ramen för schemaläggningoch tjänstefördelning. Enligt /SRis uppiättning innebär det emellertid enstimulans för eleverna au ha kontakter med flera lärare. Vidgad ämneskompetens resp. ämnesfördjupning genomvidareutbildning kan enligt /SRis uppfattning ses som lika angelägna fråntjänslesynpunkt och för den enskilde läraren. Den ena typen avvidareutbildning bör därför i princip inte förordas framför den andra. Omarbetsgivaren skulle anse att någon form av vidareutbildning är särskiltangelägen från tjänslesynpunkt, måste arbetsgivaren enligt /SRis meninghelt bekosta denna utbildning, /SR förutsätter, au sådan utbildning sker påtjänstetid med full lön. SFL tillstyrker förslaget om stadieövergripandetjänstgöring och menar alt detta bör avse såväl låg-mellanstadium sommellan-högstadium. Över-lämningskonferenser mellan stadiernas lärare i syfteatt nå en kontinuitet i tillämpad metodik betraktar SFL som värdefulla.Stadieövergripande planering för lärare som del av övrigt lärararbete ärdärmed också en positiv åtgärd. Liknande synpunkter har flertalet kommuner bl.a. , . 4Resursanvändning i 4,1 Utredningen Resursinsatsernas mängd och form kan inte vara likavid alla skolor framhåller SI.A (avsnitt 16.1) mot bakgrund av tidigarediskussioner om hur problem växlar mellan olika rektorsområden, kommuner ochregioner. Tvärtom torde ett gott och inom skolsystemet så långt möjligtlikvärdigt utbildningsresultat fordra att del finns möjlighet att vid behovgöra särskilda insatser. framhåller att de forskningsresultat somutredningen behandlat tyder på att betydligt större och mer varierade insatserän f n. behöver göras för svagpreslerande och svagmotiverade elever ochsituationen för elever med skolsvårigheter över huvud taget. Utredningens försöksverksamhet har visat alt enfriare resursdisposiiion bemötts övervägande positivt av skolstyrelser,skolledning och lärare. Utredningen har emellertid också funnit att den friareresursdisposiiionen i något fall utnyttjats så all tveksamhet kan uppstå ommålet med resurs- 1975/76:39 110 insatsen.Lltredningen har funnit att en friare resursanvändning måste vara kombineradmed omfattande andra insatser som bl. a. ett behovsorienteral system förresursfördelning saml resultatuppföljning. Vidare kopplat med en vardagsnäraförsöksverksamhet, utbildningsinsatser för skolledare och lärare samt en sådanorganisation och ledning av arbetsenheterna att nivågruppering förhindras. De olika författningar genom vilka skolan tilldelaspersonella resurser med statliga medel har enligt två funktioner (avsnitt16.2). Dels bestämmer de resursens storlek, dels bestämmer de detaljerat detsätt på vilket resursen skall användas vid den enskilda skolenheten. SIAframhåller att dessa båda funktioner hos de statliga bestämmelserna inte ärsamtidigt nödvändiga och de medför i kombination med varandra vissa bestämdanackdelar. Mot denna bakgrund menar att det måste vara ett statligtintresse att kunna beräkna och bestämma storleken av statsbidragen samt au angeregler och ramar för resursanvändningen genom olika behörighetsbestämmelsersom ger ramarna för personalsammansätlningen i skolan. Däremot kan del intevara ett statligt intresse att genom detaljreglerade författningar ange hur denpersonella resursen skall användas vid varie skolenhet. föreslår medhänvisning härtill alt den statliga resursens storlek och ramarna förpersonalsammansätlningen bestäms genom statliga beslut och att resursensanvändning bestäms genom lokala beslut så nära verkställighets-nivån sommöjligt. Nuvarande statsbidragsbestämmelser för driften avskolväsendet är knutna främst till lärarlönekoslnaderna. Som en konsekvenshärav är antalet lärarveckotimmar noggrant reglerat. Utredningen har funnit del angeläget (avsnitt 16.3)att de statligt finansierade resurser, som ställs till skolornas förfogande sålångt möjligt har en bestämd omfattning. Varie konstruktion som innebärkommunala beslut om betydande statliga utgifter bör undvikas. Beslutsfattandeoch kostnadsansvar bör inte delas framhåller . En sådan princip äremellertid inte tillämpbar beträffande stödundervisning till invandrare. gör en grundlig genomgäng av olikaforsiärkningsresurser (avsnitt 16.4)och beräknar deras ekonomiska värde(avsnitl16.5). I destatliga kostnaderna för personalarbelslimmar inomförstärkningsresursen inräknar utredningen -kostnader för resurslimmar, inkl. resurslimmar ilillvalsämnen, resurslimmar för fritt valt arbete (FVA) och maskinskrivning - kostnader för stödundervisning,exkl. - kostnader för särskildundervisning - kostnader för de s. k.kvarsittningslimmarna. I följande tabell sammanfattasförstärkningsresursernas omfattning och värde /73. rypiiv limmar Lvir/elev . per elev milj.kr. SpecialundervisningResurslimmar Stödundervisning Siirskild undervisning Kviirsiiiningslimmar Totall 0,5263 1086.1 1074.3 framhåller (avsnitt 16.6.4) att vidutformningen av ett regelsystem lör skolorna, måste d e t inre arbetets kravvara det primära och det styrande. Utgångspunkten är därvid en analys avelevernas situation och svårigheter i skolan liksom från de krav denomkringliggande miljön ställer på skolans barn- och ungdomsarbete. Nuvarande regelsystem har utformats från andraförutsällningar än de som existerar i dagens skola menar . Utredningen harinte primärt haft att överväga ändrade regler för slatsbidragsgivning lillskolorna. Denna fråga utreds f n. av SSK (utredningen om skolan, staten ochkommunerna). Ett genomförande av SIAis förslag förutsätter emellertid att vissaingrepp redan nu görs i rådande system så alt detta så långt möjligt färdenprobleminriktade och förebyggande natur som är nödvändig för att skapa en föralla elever likvärdig utbildningsmiljö. har funnit det realistiskt att utgåfrån att resurstilldelningen även måste vara sådan att denmöjliggör upprätthållande av en geografiskt spridd skolorganisation inom enkommun. Utredningen använder två grundläggande begrepp, basresurs och f ö r-siärkningsresurs. som bygger på delta antagande. SI A is förslag berör heltgrunderna för tilldelningen av försiärkningsresursen till skolväsendet. Basresurs definieras av som den statliga medelstilldelning som sker genom att -med undantag för FVA - en lärarveckotimme får uttas vid en skolenhet för varjeundervisningsgrupp och elevveckolimme för varje påbörjat 25-lal elever i enårskurs på lågstadiet och varje påbörjat 30-tal elever i en årskurs på mellan-och högstadierna. I matematik och engelska på högstadiet tillämpasdelningstalen på en arbetsenhet om lägst 61 elever. Antalet basresurser bygger inte direkt på elevantalutan är också beroende av skolorganisationen. Det har förutsatts attlänsskolnämnd även i fortsättningen enligt anvisningar har att tillseatt inte fler basresurser uttas än vad som från såväl pedagogisk som ekonomisksynpunkt är motiverat. F. n. är till klassanordningsbeslut automatisktkopplat en förstärknings-resurs i form av resurslimmar. Delta - som på sittsätt innebär alt stora klasser "subventionerar" resurser ull småklasser - finner inte vara särskilt ändamålsenligt. del statliga bidrag som tillförs skolan genombestämmelser om specialundervisning, stödundervisning, särskild undervisning,kvarsiliningsresurs, resurstimmar och vissa speciella anslag. Utredningen framhåller att den geografiskaspridningen av skolverksamheten bör garanteras genom särskilda beslut ombasresurser. Den av utredningen definierade försiärkningsresursen kan däremothelt kopplas lill elevantal och uttryckas som en koefficient lärarveckotimmeper elev eller kronor per elev. Beträffande de nuvarande resurserna förinvandrarundervisningen menar , alt invandrarsituationens starka växlingarmellan olika delar av landet gör det omöjligt att inordna medel förinvandrarundervisning i något koefficientsystem. Stödet är emellertid klartdefinierat och likaså de grupper elever till vilka del riktar sig. Utredningen beräknar att nuvarandeförstärkningsresurs uppgår lill per elev. Enligt utredningensförslag bör även medlen för särskilda åtgärder pä skolområdet tillförasförsiärkningsresursen. Den sammanlagda förstärkningsresursen blir då 0,57veckotimmar per elev. Resursen skall kunna användas för såväl fasta som friaoch frivilliga aktiviteter varav en större del avses utgå för lärarinsatser. Utredningen föreslärsåledes följande förändring jämfört med nuläget: Specialundervisning (0,293 Ivtr X antal elever) Anial stats-bidragsbe-rättigadc i Ivir (-h annat) Antalslais-bidragsbe-räitigade Ivir (+ annai) Förstärknings- ' resurs 1 I syfte att fö kunskap om hur de föreslagna förändringarnai systemet skulle påverka resurstilldelningen i kommuner med varierandeskolorganisation har utredningen kunnat belysa detta genom en undersökning inio kommuner. Från denna undersökning kan följande sammanfattande resultatanges. 1975/76:39 113 I tabellen anges totalantalet lärarveckotimmar perelev i de undersökta nio kommunerna jämte förändringar från nuläge till delalternativa systemet. Lärarveckotimmar i slöjd och Av tabellen framgår de omfördelningar somutredningens förslag leder lill. Trots alt resursminskning uppstår i vissakommuner har dessa likväl genom sin speciella skolorganisation en betydligtstörre samlad resurstilldelning än de kommuner som för ökadeförstärkningsresursen Skillnaden mellan exempelvis och kommunuppgår nu till mer än en hel lärarveckotimme per elev, dvs. ytteriigare en helfolkskollärartjänsl i på ett antal av 30 elever. Utredningens förslag om en förstärkningsresurs somutgår per elev gör att en central fördelningsnivå för denna resurs inte längreär motiverad med hänsyn lill kvantitativa skillnader mellan olika områden.Utredningen föreslår i konsekvens härmed att de medel som f n. utgår försärskilda åtgärder på skolområdet skall, i stället som av SÖ, fördelasfrån regional nivå eller tillföras kommunerna direkt i form av'visst antalveckolimmar per elev och är. Enligt bör till länsskolnämndernas förfogandestå en viss, begränsad resurs av 0,03 Ivtr per elev i länet. Utgångspunkten förresursfördelningen skall vara en regional utjämning mellan kommunerna. Centraltför nämnderna bör vara att de genom den ingående kännedom de har omskol-förhållanden i länet har möjlighet att väga in faktorer, somlokalförhållanden, tjänstgöringsförhållanden för personalen, sociala problem,lill kommun centraliserade fasta grupper för elever med speciella handikapp,förekomsten av centraliserad sjukhusundervisning m. m. Genom den expertis somstår till nämndernas förfogande har de också möjligheter aU erbjuda kommunernatjänster vid uppföljning av resursinsatsernas effekt. De har också genom sinfortbildningsorganisation förutsättningar för att knyta sammanresurstilldelning och praktiskt försöks- och utvecklingsarbete i berörda skolor. I den mån resursen används för annat änlektionsarbete fömtsätter ut-8 1975/76. 1975/76:39 114 redningenatt kommunerna finansierar en insats i skolmiljön av motsvarande storiek.Nämndernas insatser bör också delvis kunna ha formenpedagogiskt-organisaioriskt utvecklingsarbete. Det är också angelägetframhåller , att del indirekta statsbidrag, som ligger i nämndernas resurserför fortbildning, utnyttjas för att stödja resursinsatsernas effekt. Återstående del av förstärkningsresursen, 0,54lärarveckotimmar per elev, bör enligt stå till förfogande för kommunensskolstyrelse och utgå direkt till denna. Den kommunala fördelningen avförstärkningsresursen bör vara avsättning av resurser för central dispositioninom kommunen samt fördelning till rektorsområdena. Resursfördelningen bör utgå från en noggrannprövning av vilka elever som behöver stöd och hjälp genom centralt organiseradeinsatser i synnerhet i de fall där elevunderiagel omfattar flera rektorsområdeneller elever från flera kommuner. Hit hör i första hand fastaundervisningsgrupper för syn-och hörselskadade elever, elever med rörelsehinderoch elever för vilka skoldaghem och skolveckohem bedöms bäst, samt eventuellsjukhusundervisning som kommunen bedriver. Som grund för att uppskattaresursbehovet för elever med kvalificerade handikapp bör nu gällande maximitalför antal elever per grupp utgöra riktpunkt. Som andra exempel på centrala insatser på kommunalnivå har utredningen redogjort för användning av lärare viddagcentraler, koloniskolor, barnhemsskolor och insatser för stöd till eleversom slutat skolan. Oberoende av att undertaget i form av veckotimmarför dessa insatser beräknas centralt av skolstyrelsen bör verksamheten knytas administrativttill territoriellt rektorsområde. Utredningen räknar således inie med administrativledning av denna verksamhet genom särskilda rektorsområden. De resurser som avdelas för centrala, gemensammaåtgärder, blir förhållandevis små. Vid fördelningen på rektorsområden är att observeraatt resursen vanligen ullrycks i lärarveckotimmar per elev. Denbehovsorientering som ligger i elevanialsbaseringen ökar därvid och gör sig mergällande än vid fordelningen på kommuner. Behovsorienteringen i timtilldelningen böremellertid leda till att elevantalet inte är ensamt utslagsgivande. Avavgörande betydelse är rektorsområdets totala arbetssituation. Fördelning avresurser- som kan betraktas som en av skolstyrelsens mest centrala uppgifter -måste grundas på ett beslutsunderiag som dessutom beskriver skillnader iförutsättningar mellan olika områden På rektorsområdet och inom arbetsenhetensammanfaller resursfördelningen - vad beträffar personalfrågor - medtjänstefördelningen och planering av personligt schema för de anställda.Sammaprincip som pä övriga nivåer - en förebyggande och behovsorienteradresursfördelning - bör vägleda arbetet. Beslut i dessa frågor fattas avskolans ledning (bestyreisen) och inom arbetsenheten av enhetskonferensen. Utredningens förslag sammanfattas i följande tablå. 0,45 lvtr/elev 0,09 lvtr/elev 0,03 lvtr/elev Utöver nuvarande' resursinsatser en insats motsvarande minst 0,025 Ivtr/ elev kostnaden för förstärknings-resursens Ivtr kostnaden för förstärknings-resursens Ivtr under fasta aktiviteter 3 Vad avser 0,025 vir/ elev även frivilliga aktiviteter för särskilda stödåtgärder pä skolområdet ca 900 milj. kr. ca 180 milj. kr' ca 60 milj. kr. der jämte ytterligare 50 milj. En karlläggning av de kommunalainsatsernas variation i tio kommuner finns redovisad i SIAisresursundersökning (Ds U 1974i2). Sammanlagt finns således - utöver nuvarande kommunalainsatser - 230 milj. kr. avsedda för fria aktiviteter. I läroplanen för upptas i limplanerdetaljerade regler om resurstimmar och deras fördelning på klasser ochårskurser. Med utredningens förslag bör resurslimmar - undantaget hemkunskapoch slöjd - Prop.1975/76:39 116 utgåur läroplanens timplanedel. I stället bör föreslår (avsnitt 16.8) iläroplanens allmänna del införas ett relativt utförligt avsnitt som belyserskolsvårigheter och olika vägaratt med hjälp av förstärkningsresursens samladetimunderiag åstadkomma en god individualisering i undervisningsarbetet och enallmänt positiv skolmiljö under skoldagen. Utredningen har i annat sammanhang (kapitel 10)beskrivit den metodiska utveckling som bedömts önskvärd och därvid betonatvikten av ett laborativt arbetssätt med elever i en akiiv och producerande rollsamt en konsekvent och förstärkt träning av basfärdigheter. framhåller idetta sammanhang att förslärkningsresursens konstruktion befrämjar båda dessautvecklingslinjer. Genom all timmarna inte är bundna lill ämne och stadium kanolika kombinationer läggas ut då arbetslag sammansätts för skilda uppgifter. Påmotsvarande sätt kan del egentliga lärar- och undervisningsarbetet efterfrivilligt åtagande från lärarens sida kopplas ihop med annan barn- och ungdomsverksamheti anslutning till och av värde för den totala skolverksamheten. Arbete utförtav andra än lärare grundar sig - utom på kommunala insatser - på den del avförstärkningsresursen som ej avser lärararbete (0,09 Ivtr per elev).