prop · FZ0365 · 1975-12-31 00:00:00 — Den genomförda diskontosänkningenpåverkar bostadsposten i neddragande riktning viaegnahems-kostnaderna. Punktskattehöjningarna torde ha ökat prisnivån medknappt . Prisstegringstakten under loppet av 1976 harbedömts bli klart lägre än sammanhängande med en fortsatt lägre takti den inter- 1975/76: 65 41 nationellaprisstegringen och med lägre lönekostnadsökningar. Under loppet av året harprisstegringen uppskattats till 7-7,, vilket motsvarar mellanårsgenomsnitten. Konsumtionenuppnådde 1974 en betydande ökning delvis till följd av de speciellastimulansåtgärder som då sattes in. Tillgängliga uppgifter tyder emellertid påen fortsatt stark konsumtionsvilja hos hushållen. De retroaktivalöneökningarna torde bidra till att stimulera konsumtionen . Här har förutsatts att den privata konsumtionen kommer att ökamed för helåret. Även en så kraftig konsumtionsökning medger en ökning avhushållens sparkvot pä . För1976 har en konsumtioiisvolymökning om förutsatts. Mot bakgrund av denantagna disponibelinkomstökningen kan en sådan konsumtionsprognos anses rimlig.Sparandets andel av inkomsterna skulle enligt denna prognos förbli i stort settoförändrad. Osäkerheten i denna förutsättning är dock betydande. Sparandetshöga andel av inkomsterna under senare är har medfört att det ackumuleradesparandet nu ligger på en så hög nivå att relativt små förändringar i detta kange betydande utslag på konsumtionens tillväxt. Prop.1975/76: 65 42 7 Investeringarna 7.1 Fasta investeringar De totala fasta investeringarna beräknas i årminska med 2 å . Det är första gången som investeringarnaminskar. En väsentlig förklaring till nedgången är de minskade investeringarnai bostäder och i handelsflottan. Övriga investeringar har sannolikt ökatnågot. Minskningen av bostadsbyggandet var kraftig redan1974 och den ansvällning av påbörjandet sommomsresfitutionen ledde till föll investeringsmässigt fill största delen på1975. Detta år blir å andra sidan påbörjandet av nya lägenheter avsevärt lägreän vad som förutsågs i den reviderade nationalbudgeten, ca 55 000 lägenhetermot 67 000. Investeringsminskningen väntas därför bli trots attombyggnadsverksamheten förutsätts expandera. Igångsättningen torde ha nått sin lägsta nivå under1975. Faktorer som tyder på detta är att lägenhetsreserven börjat minska ochatt bedömningar av den långsiktiga efterfrågan talar för en viss återhämtning.Kommunerna synes dock, av bostadsbyggnadsprogrammen att döma, ännu inte hainkalkylerat någon mera betydande uppgång. förutses emellertid attigångsättningen ökar till ca 60 000 lägenheter. Eftersom uppgången kanberäknas inträda först kommer investeringarna ändockatt minska även 1976. Nedgången torde komma att uppgå till . Delvis som en konsekvens av bostadsbyggandetsdämpning har även de kommunala investeringarna, främst på byggnads- ochanläggningssidan, minskat . Detta gäller även innevarande år dåminskningen beräknas till . föreliggande enkätmaterial tyderemellertid på en ökning av kommunernas investeringar med 1976. Motbakgrund av kommunernas finansiella situation samt den fortsatta neddragningenav bostadsinvesteringarna förefaller detta dock Tabell7.1 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19741976 12 1/2 7 1/2 1 1/2 4 1/2 2 1/2 -2 1/2 10 1/2 -2 1/2 1975/76: 65 43 vara något i överkant. Här har därför antagits en ökningav de kommunala investeringarna med ca 4 a 1976, varvid hänsyn tagits tillden av regeringen förslagna höjningen av investeringsbidraget till daghemsbyggandejämte en förutsatt ökning av de kommunala beredskapsarbetena. /rtciw/ninvesteringarna harhittills uppvisat en mycket kraftig expansionstakt. 1974 var ökningen i volym, vilket inte minst förklaras av den omfattande byggnationen inomindustrin. Även innevarande år torde industribyggandet öka högst betydligt delvisberoende på de stora belopp av olika fondmedel som ställts till förfogande. Såkraffiga ökningar av industriinvesteringarna har inte förekommit sedan mittenav . Även på maskinsidan är utbyggnaden betydande, vilket innebär attindustrins kapacitet brutto ökat med . Enligt de planer som företagenredovisat i augustienkäten blir ökningen betydligt blygsammare 1976.Enkätuppgifter och hänsynstagande till bl. a. det föreslagna 10-procentigainvesteringsavdraget för maskiner ger dock anledning att räkna med ett parprocents ökning. Att den planerade investeringsnivån ökar relafivtobetydligt får självfallet ses mot bakgrund av de osäkra utsikterna för deninternationella konjunkturen och de svenska exportutsikterna. Vidare har 1974och kraftiga nivålyft ökat kapaciteten så avsevärt att det ärnaturligt med en viss avsaktning i utbyggnadstakten. Underlaget för bedömning av investeringsutvecklingen inomövriga delar av näringslivet är bristfälligt. Beräkningarna får baseras på enkätunderlagsamt på analyser av data över igångsättningen. Man har anledning att förmodaatt underlaget inte minst till följd av de snabba prisstegringarna blivitalltmer osäkert. Man har svårt att avgöra om dessa investeringar ökat ellerminskat . En viss nedgång på maskinsidan framstår dock som trolig.För nästa år har en ungefärligen oförändrad investeringsvolym förutsetts fördessa delar av näringslivet. Investeringarna i handelsflottanökade med 1974. Enkäter till svenska redare och varv ger vid handen kommer att registrera en i stort sett lika stor nedgång. Dennahar i första hand inneburit en kraftig minskning av importen av nybyggda fartygmen har även bestått av en ökning av utförseln av begagnade fartyg.Sjöfartskonjunkturen ger anledning tro att denna utveckling i viss månfortsätter 1976, minskningen beräknas bli . De statliga affärsverkensbyggnadsinvesteringar beräknas öka kraftigt , , främst beroendepå ökningar inom vattenfallsverket och luftfartsverket. På myndighetssidanminskar däremot investeringarna, främst sammanhängande med en lägre takt ibyggnads- och anläggningsverksamheteri. De statliga maskininvesteringarna tordeöka endast obetydligt. 1975/76: 65 44 Enkätundersökningar anger en viss ökning avaffärsverkens byggnadsinvesteringar medan motsvarande investeringar påmyndighetssidan ökar med 8 å på grund av den föreslagna utvidgningen avberedskapsarbetena. De totala investeringarna inom affärsverk och myndigheterberäknas därmed öka med . Totalt sett torde byggnadsinvesteringarna minskamed och vara ungefär oförändrade 1976. Som ovan poängterats förklararden förutsatta utvecklingen av bostadsbyggandet en väsentlig del av denna bild.Som redan tidigare framhållits i avsnitt 4 är emellertid det statistiskaunderlaget för uppskattningarna av byggnadsverksamheten synnerligen osäkert.På maskinsidan är minskningen 1975 större än för byggnaderna medan en vissökning kan påräknas . Exkluderas handelsflottan är bilden väsentligenmera positiv. De totala fasta investeringarna har här antagitsminska med 2 ä 1975 och förbli ungefär oförändrade 1976. Lageruppbyggnaden synes komma att blistörre än vad som antogs i den reviderade nationalbudgeten. En avgörande förklaringtill detta är att den internationella efterfrågan blivit svagare än vad som dåföreföll troligt samt att stimulansåtgärder satts in vad gäller produktion förlager. Investeringarna i färdigvarulager inom industrin kan antas bli över 3miljarder kr. kraftiga lageruppbyggnad var merajämnt fördelad på insatsvaror, varor i arbete och färdigvaror, vilket kan tydapå att orsakerna mera sammanhängde med de då rådande överhettningstendensernai ekonomin. En väsentlig del av lagerinvesteringarfaller på skogsindustrin och verkstadsindustrin. Inom den senare branschen fallerhuvuddelen , vilket utgör en väsentlig förklaring till attproduktion och sysselsättning upprätthållits, och ökats, trots en avtagandeexportefterfrågan. Inom flertalet branscher är lagerökningen störst underförsta halvåret trots att lagerkvoterna, dvs. relationenlagerstock/produktion, stiger . Förklaringen är den vikandeproduktionstakten . Lageruppbyggnaden inom skogsbruket torde förklarasav den matta skogskonjunkturen medan ökningen inom handeln, särskilt partihandeln,mest har att göra med förkortningen av leveranstiderna. Totalt sett kanlagerökningen uppskattas till 6 å . priser.Detta utgör dock bara knappt 1/av den totala tillväxten iekonomin eftersom lagerinvesteringarna låg på en hög nivå . har antagits att lageruppbyggnaden bliravsevärt lägre än 1975. Detta trots att förhållandet lagerstock/produkfionfortsätter stiga 1975/76: 65 45 Stor osäkerhet råder om lagerutvecklingen1976. Här har valts att redovisa ett relativt brett intervall för att markeraosäkerheten. Härvidlag torde man få förutsätta att alternativet med enytterligare lageruppbyggnad i första hand får kombineras med en långsammareökningstakt på exportsidan. Vid bedömningen av lagerutvecklingen har hänsyntagits till regeringens förslag att företagen skall få möjlighet att få förskottpå lagerstödet. Prop.1975/76: 65 8 Den offentliga verksamheten 8.1 Staten I den reviderade nationalbudgeten1975 gjordes en bedömning av utvecklingen i den offentliga sektorn fram t. o.m. utgången av 1975. Här har perspektivet vad gäller kommunerna ochsocialförsäkringssektorn sträckts ut över . För statenföreligger nu preliminära utfallssiffror för . Vidare harriks-revisionsverket publicerat sin första budgetprognos för /76. När den reviderade nationalbudgeten utarbetades hade de centralaavtalsförhandlingarna på löneområdet ännu inte avslutats. Schablonantaganden omavtalslöneökningarna fick därför ligga till grund för bedömningen avlönesummeökningen 1975. I avsnitt 6 ovan beräknas lönesumman öka med 1975, vilket klart överstiger Tabell 8.1 Statens inkomster och utgifter 2.1.1 Till hushåll m.m. 2.1.4 Till företag inkl. livsmedels- 2.1.5 Till internationell verksamhet 3 (1 -2) 4 Utlåning och andra 5 Totalsaldo(3-4) -6,0 Anm. 1 Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp.halva procent. Anm. 2 Beloppen för skatter avsernormalt uppbörd av skatt och inte som i nationalräkenskaperna upplupen skatt. Anm. 3 Investeringsuppgifternaavser endast statliga myndigheter; investeringar i statliga affärsverk ochaktiebolag ingår ej. Källor: , ochstafistiska centralbyrån. Prop.1975/76: 65 47 Detta avspeglas också i beräkningen av statens direktaskatter 1975 som har reviderats upp betydligt. Statens indirekta skatter 1975 har dragits nernågot då den nya prognosen för importen medför lägre mervärdeskatteinkomster.På utgiftssidan har statens transfereringar till socialförsäkringssektorn 1975nu justerats upp betydligt. Detta förklaras främst av att utbetalningarna avsjukpenning ökat snabbare än beräknat under första halvåret 1975.Sysselsättningsökningen i den statliga verksamheten beräknas nu till ca 2 %1975, vilket är något lägre än enligt fidigare bedömning. De i tabell 8.1redovisade realinvesteringarna avser endast statliga myndigheter. De statligainvesteringarnas utveckling har närmare kommenterats i avsnitt 7. Iberäkningarna har hänsyn tagits fill de budgetmässiga effekterna av desysselsättningsstimulerande åtgärder som vidtas . Huvuddelenav dessa väntas emellertid belasta budgeten först under . Sammantaget ger den nya bedömningen ett underskotti den statliga totalbudgeten 1975 om , dvs. drygt 700 milj.kr. mindre än enligt den reviderade nationalbudgeten. Budgetarbetet avseende /77 pågårfram till vilket innebär att statsbudgeten för andra halvåret1976 ännu inte föreligger. En beräkning av statens inkomster och utgifter 1976blir därför av naturliga skäl osäker. Det har av dessa skäl inte ansetts motiveratatt i tabell 8.1 presentera några beräkningar . En beräkning av den statliga konsumtionensutveckling behövs emellertid för att en fullständig försörjningsbalans skallkunna upprättas . Bedömningen för bygger därvid påen revidering av långtidsbudget men med vissa erfarenhetsmäs-sigapåslag därutöver. Jämfört med 1975 beräknas konsumtionen öka i en något lägretakt 1976 både pris- och volymmässigt. Sysselsättningert bedöms dock öka någotsnabbare än 1975. har sedan i vårasgenomfört vissa revideringar av nationalräkenskaperna, som bl. a. berörkommunerna. Vidare är utfallet fortfarande osäkert. Liksom tidigare ärhar sta-tisfiska centralbyrån genomfört en kommunenkät som gerunderlag för en ny bedömning av den kommunala utvecklingen vad gäller löner,sysselsättning och investeringar 1975 och 1976. Den kommunala konsumtionen beräknas öka i betydligtsnabbare takt än vad som förutsattes i den reviderade nationalbudgetenför 1975. Som en följd härav förväntas nettot av de kommunala inkomsterna ochutgifterna ha försvagats med ca . Detberäknade underskottet uppgår till ca 2,6 1975/76: 65 48 Tabell 8.2 Kommunernas inkomster och utgifter 19741976 Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser 3 (1-2) -2,5 Anm. 1 Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp.halva procent. Anm. 2 Investeringsuppgifternaavser kommunala myndigheter och affärsverk (inkl. affärsverkensbostadsinvesteringar); investeringar i kommunala bolag och stiftelser ingår ej. Anm. 3 Allmänna statsbidragomfattar skattebortfallsbidrag, skatteutjäm-ningsbidrag samt ett extrabidrag till kommuner och landstingskommuner med 600 milj. kr. Speciellastatsbidrag utgår till bestämda verksamhetsområden. Källor: och . miljarder kr., vilket i relation till den ökadebudgetomslutningen ligger klart lägre än underskotten 1970 och 1971. Depreliminära beräkningar som kan göras tyder på att kommunernas saldo skulleförbättras med ca . beräknas kommunernasinkomster öka med . Detta bör ses mot bakgrund av den kraftigaökningen av den kommunala utdebiteringen som aviserats av kommunerna. Dengenomsnittliga kommunala utdebiteringen beräknas överstiga . De kommunala utgifterna väntasunder 1976 få en långsammare utveckling än bl. a. till följd av atttillväxttakten i pris-och löneutvecklingen förväntas komma in i ett lugnareskede. ökade den kommunala sysselsättningen i antal timmar med hela5 %, medan en sysselsättningsökning på beräknas . För 1976förväntas en sysselsättningsökning på som till stor del be- 1975/76: 65 49 räknas falla på landstingskommunerna. Totalt beräknas denkommunala konsumtionen öka med i volym. De kommunala myndigheternas ochaffärsverkens investeringar har kommenterats i avsnitt 7. Här skall endastnämnas att vid bedömningen av investeringarna liksom vid beräkningen avstatsbidragens storlek 1976 hänsyn har tagits till det förslag om plan för ochfinansiering av utbyggnaden av daghem och fritidshem som regeringen i septemberpresenterade för kommunförbundet. Vidare har hänsyn även tagits till effekternaav den satsning på bl. a. kommunala beredskapsarbeten och skolbyggen som ingåri regeringens sysselsättningsstimulerande åtgärder . För både 1974 och 1975 liggerberäkningen av socialförsäkringssektorns saldo, dvs. skillnaden mellaninkomster och utgifter, på i stort sett samma nivå som i den revideradenationalbudgeten . Dock har ökningstakten för både inkomster och utgifterökat med flera procentenheter 1975. Detta förklaras av atthushållstransfereringarna beräknas ha ökat snabbare än väntat, främstutbetalningarna från sjukkassorna. Även utbetalningarna av folkpensionberäknas nu bli något större på grund av nya antaganden om prisutvecklingen1975. Hushållstransfereringarnas storlek påverkar i sin tur sektornsinkomster. Både statsbidragen och förskottet över statsbudgeten avseendesjukförsäkring har därför räknats upp jämfört med den reviderade nationalbudgeten. Tabell 8.3 Socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter 19741976 Bidrag från stat och Förskott från statsbudgeten avseende sjukför- -15,0 -6,0 (1 -2) Anm. Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp.halva procent. Källor: och . 1975/76: 65 50 beräknas i stort sett samma ökningstaktför inkomster och utgifter som . Däremot beräknassocialförsäkringsavgifternas andel av sektorns totala inkomster öka snabbt tillöver 1976 och de statliga inkomstöverföringarnas andel minska imotsvarande grad. Detta förklaras av att statsbidragsandelen avsjukförsäkringskostnaderna sänks från . I beräkningen avhushållstransfereringarna ligger bl. a. ett hänsynstagande till den beslutadefortsatta reformverksamheten på folkpensionsområdet . Sektornsöverskott beräknas öka med . 1976 till ca 12,3 miljarderkr. 1975/76: 65 51 Utlåningen på kreditmarknaden ökade endastobetydligt . En viss förskjutningmellan olika kreditgivare skedde dock. Statsupplåningen 1975 har i större utsträckningskett hos AP-fonden. Den 1974 skönjbara tendensen till ökade placeringar istatsobligationer hos allmänheten fortsatte. På grund av den normalasäsongsvängningen i statens budgetutfall spelade staten en undanskymd roll somlåntagare jämfört med näringslivet. som företagenstotala upplåning var hög omplacerades denna från främst affärsbankerna, vilkasvarat för en synnerligen hög utlåning , tillkapitalmarknaden . AP-fondens ökade deltagande i statsfinansieringenkunde genomföras genom att bostadsplaceringarna minskade. I gengäld ökadeaffärsbankernas men även andra bankers placeringar i bostadsobligationer. Underdet har den internationella kreditmarknaden tagits i anspråk isnabbt ökande omfattning. Som låntagare har främst företag men även de storakommunerna uppträtt. uppgick det av näringslivet utomlandsutgivna beloppet av obligationer och förlagslän brutto till 1,8 miljarder kr.medan kommunerna svarade för . Totalt medförde de registreradeufiändska kapitaltransaktionerna ett beräknat nettoinflöde om 3 800 milj. kr.första halvåret 1975. Trots de påfrestningar på likviditeten som de ökade investeringarnaoch den kraftiga lageruppbyggnaden i industrin normalt skulle ha medfört varlikviditetsläget vid utgången av väl hävdat i jämförelsemed motsvarande tidpunkt 1974. I själva verket torde företagens efterfrågan påkrediter från bankerna väl ha rymts inom ramen för det gällandeutlåningstaket. vidtogs vissakreditpolitiska åtgärder i syfte att vidga tillförseln av långfristig kredittill industrins utbyggnad. Dels skedde en höjning av räntesatsen pålångfristiga obligationslån och i samband därmed även den bundna räntan pålångfristiga reverslån i kreditinstituten. Dels träffade särskildaöverenskommelser med kreditinstituten om ökade insatser för att tillgodosenäringslivets kreditbehov. Kreditmarknadsutvecklingenandra halvåret påverkas bl. a. av de införda lättnaderna ikreditpolitiken. Därtill kommer statsbudgetens fortsatt kraftigtlikvidiserande effekt. Med ledning av uppgifter över riksbankensvalutafillståndsgivning kan dessutom utlandsupplåningen väntasbli betydande även . innebär emellertid det storabytesbalansunderskottet en avsevärd likviditetsåderlåtning. Företagenslikviditet torde dock i stort sett kunna bibehållas på den nivå som rådde . 1975/76: 65 52 Näringslivets likviditetssituation under 1976underlättas av att de förväntade lagerinvesteringarna blir 6 å 7 miljarder kr.lägre än 1975. Med beaktande av att de fasta investeringarna väntasöka med mer än . och vinstutvecklingen kan förutses bli relativtsvag torde företagens nettoupplåningsbehov 1976 bli i stort sett oförändrat.Bostadssektorns anspråk på kreditmarknaden väntas bli i stort settoförändrat. Visserligen beräknas hushållssektorns sparande kvarligga på enoförändrad hög nivå 1976, men det fortsatt höga bytesbalansunderskottet medföratt man inte kan räkna med någon avgörande minskning i det högaupplåningsbehov som riktar sig utomlands. Tryckeri, 1975 75o«82