prop · FZ0325 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringen bar bemyndigat AMS atf i samråd med berördamyndigheter och verk lägga ut beställningar och handla upp förnödenheterintill ett belopp av högst 210 milj. kr., varav 10 milj. kr. avserindustribeställningar inom beklädnadssektorn. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår alt till Sysselsättningsskapande åtgärder påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 anvisa ettreservationsanslag av , varav förslagsvis . attavräknas mot automobilskaftemedlen. [3] B 4. Stöd tili lageruppbyggnad. Regeringen har medstöd av bemyndigande (prop. 1975: 1 bil. 1, FiU 1975: 1, rskr 1975:30) infört en möjlighet all bevUja statsbidrag till lagerökningar som inträffarunder perioden den I juli 1975den . För sågverk kan bidrag istället ulgå för tiden den 1 januariden och enligt regeringensbeslut dessutom för tiden den I Prop.1975/76: 25 54 Villkor för lagerslöd är altdetta i varje enskilt fall har väsenlligl intresse frånsysselsättningssynpunkt och all sysselsättningen upprätthålls understödperioden. Del lagerslöd som kan utgå har i huvudsak sammakonstruktion som godkände (prop. 1971: 140, FiU 1971:47, rskr1971: 293). Bidraget utgår sålunda i allmänhet av ökningen av värdetav företagens lager av hel- och halvfabrikat. Till skillnad från vad som gälldeenligt bestämmelser skall lagerökningen dock räknas i fasta priser. Lagerstödet betalas enligt gällande bestämmelser iefterskott sedan den faktiska lagerökningen har redovisats.Det har därför inte någon omedelbar effekt på företagens likviditetssituation.Det är i stället utformat så alt det ökar lönsamheten av fortsall produktion.Jag bedömer det som sannolikt atl bidraget i många fall skulle ge väsentligtstörre effekt om det till en del kunde betalas ut i förskott. Det skulle dåockså ge ett direkt tillskott av likvida medel för produktionen vid dentidpunkt då avsättningsmöjligheterna är svaga. Jag anser att en sådan förskoltsmöjlighetsnarast bör införas. Beslut om förskoll på lagerstödet måsle grundas påuppskattningar av det sannolika utfallet av lagerökningen i varje enskilt fall.Sådana uppskattningar bör göras av AMS på grundval av företagens uppgifter ochvad som är känt om deras produkfion, avsättningsmöjligheter, sysselsättningsförhållandenoch övriga omständigheter av betydelse. Förskotten bör begränsas till högst av det troliga lagerstödsbdoppet i varje enskilt fall. Därigenom börförskotten i flertalet fall komma att understiga det slufliga bidraget, så attåterbetalning inte behöver ske, även om uppskattningarna av lagerökningen blirosäkra. Förskotten bör inte innebära någon ändring av den tidigarebestämda subventionsgrad av lagerökningen som bidraget innebär.Förskotten bör därför förenas med krav på ränta. Räntesatsen bör enligl minbedömning vara 3 högre än gällande diskonto, dvs. f.n. 9 Va %, vilket motsvarar bästacheckkredit-ränta för företagen. Om det visar sig atl ett företag som fåtlförskott inle uppnår någon lagerökning eller av annal skäl inte kan beviljas lagerstöd,skall återbetalning ske senast i samband med slutligt beslut om sådant stöd,liksom när bidraget visar sig understiga summan av förskott och upplupenränta. För atl ärendenas handläggning skall bli enkel bör ingen särskildsäkerhet krävas annat än en förbindelse att återbetala vad som överstiger delslutliga bidraget. Eftersom förskollen bör kunna betalas ul understödperioden, har jag föreslagit regeringen att bestämmelserutfärdas om detta med omedelbar verkan. godkännande av deriktlinjer som jag nu har redogjort för bör nu inhämtas. Möjligheten till förskott på lagerstödet medför alt en stor dd av Prop.1975/76: 25 55 utgifterna för stödet uppkommer redan under innevarandebudgetår. Jag beräknar utgiftema under förevarande anslag till 200 mUj. Jag anser dessutom all lagerslödel bör kompletteras med enmöjlighet lill statlig garanti för lån som förelagen tar upp utöver förskottpå statsbidraget för att finansiera lageruppbyggnad. Eftersom staten tillskillnad från bankinsliluten saknar möjlighet alt snabbt göra denkredit-värdighetsprövning som är nödvändig och alt löpande följa utvecklingenav etl förelag, bör garantin enligt min mening utformas som elt statligtansvarstagande för de förluster som bankema kan åsamkas. Jag förordar att statentar ansvaret för två tredjedelar av eventuella förluster på de aktuella lånen.Statens ansvar bör gälla belopp som enligt låneavtalet förfaller till betalningföre , förutsatt att förlusterna styrks före utgången av år1978. Garantin innebär att staten tar huvuddelen av ansvaret förbankernas åtagande. Delta bör underlätta förelagens möjligheter alt erhålla lageruppbyggnadslån.Garantin bör nämligen kunna vara av betydelse vid bankinstitutens bedömning avett företags kreditvärdighet och därmed bidra till alt lån kan lämnas. Jag förordar således att AMS får ge förlustgarantier förlån till företag som i preliminärt beslut har beviljats statsbidrag tilllagerökning. Garantierna bör kunna avse lån som högst uppgår lill den beräknadelagerökningen dock efter avdrag med eventuellt förskott. Regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer bör kunna medge eftergift av fordran somuppkommer på grund av garantiåtagande. Eventuella utgifter till följd avstatsgarantin bör betalas från förevarande anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår atf 1. godkänna de avmig redovisade grunderna för förskott på statsbidrag till lagerökning, 2. bemyndigaregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer atl besluta om statliggaranti för förluster i samband med lån till lageruppbyggnad, 3. bemyndiga regeringen eller myndighet somregeringen be stämmer att efterge statens rätt på grund av garantiåtagande för förluster i samband med lån till lageruppbyggnad. [4] C 5. Arbetsmiljöinsatser inom statliga affärsverk m. m.Med stöd av bemyndigande (prop. 1975: 1 bil. 1, FiU 1975: 1, rskt1975: 30) har regeringen beslutat atl för arbelsmiljöinsalser inom statligaaffärsverk m. m. får bestridas utgifter med högst 25 milj. kr. AMS skall efterförslag av berörda verk besluta om dispositionen av medlen. För medgivandekrävs att personalens företrädare i skyddsfrågor har till- 1975/76: 25 56 Insatserna skall ge snabbsysselsättningseffekt. För detta ändamål bör ett nytt anslag, benämnt Arbelsmiljöinsalserinom statliga affärsverk m. m., föras upp. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår alt lill Arbetsmiljöinsatser inom statliga affärsverk m. m.på tillläggsbudget I till statsbudgeten för /76 anvisa etlreservationsanslag av . [5] 2. Elektrifiering av järnvägslinjen BorlängeMora.Frågan om elektrifiering av bandelen BorlängeMora, har vid flera lillfällenbehandlats av . riksdag hemställde hos Kungl. Maj:t om enutredning rörande möjligheterna lill elektrifiering av bandelen (: 16, rskr1972: 252). 1974: 1 (bil. 8 s. 233234) redovisade chefen för kommunikationsdepartementelden förnyade prövning som SJ och AMS gjort av projektet. Enligt verkensutredning talade varken ekonomiska skäl eller syssdsätlningsskäl för eltgenomförande av projektet. På grundval av utredningen fann chefen förkommunikationsdepartementet efter samråd med mig att varken arbetsmarknadsmässigaeller andra skäl talade för en elektrifiering av järnvägslinjen. I anslutning härtill hemställdes i motion 1974: hos Kungl. Maj:t begärde åtgärder för elektrifiering avjärnvägslinjen BorlängeMora och all för ändamålet erforderligt anslaganvisades. Som skäl för hemställan anfördes bl. a. stigande oljepriser, behovav beredskapsarbeten samt regionalpolitiska motiv. SJ lämnade i skrivelse kompletteranderedovisning rörande projektet. Av skrivelsen framgick all ekonomiska motiv förelektrifieringen saknades, även vid kraftigt stigande oljepriser. fann vid sin behandling av motionen atl enelektrifiering av bandelen BorlängeMora var motiverad från samhällsekonomiskautgångspunkter och föreslog åtgärder för en snar elektrifiering av bandden.Riksdagen biföll utskottets hemställan (: 23, rskr 1974:316). I enlighet med beslut uppdrog regeringen den 23januari 1975 ål SJ att utföra projektering för en elektrifiering avjärn- Prop.1975/76: 25 57 I skrivelse den 22 maj 1975lämnade SJ den begärda projektredovisningen. Byggnadstiden beräknades lill tvåår och projektkostnaden till ca 25 milj. kr. uppdrog regeringenåt SJ att utföra elektrifieringen i huvudsaklig överensstämmelse med denlämnade projektredovisningen. Då medel för finansiering av projektet ejanvisats föreskrevs att arbetena t. v. skulle finansieras inom ramen förtillgängliga medel på investeringsanslagel Järnvägar m. m. I särskild skrivelsetill regeringen har SJ hemställt att investeringsramen /76 skall höjas med 3,5 milj. kr. för alt elektrifieringen skallkunna påbörjas. Vidare har SJ hemställt om avskrivningsanslag motsvarande ramhöjningsbeloppet. har beslutat att elektrifieringen avjärnvägslinjen BorlängeMora skall genomföras av samhäUsekonomiska skäl.Regeringen har uppdragit åt SJ all projektera en elektrifiering. Efter del altSJ redovisat projekteringen, varvid projektet kostnadsberäknats till ca 25milj. och beräknats utföras , har regeringen uppdragit ål verketatt genomföra elektrifieringen i huvudsaklig överensstämmelse medprojektredovisningen. har ännu inte anvisat medel för finansiering avprojektet. SJ har inte funnit projektet företagsmässigt motiverat,vilket innebär alt SJ:s ordinarie anslag inte bör belastas. AMS har funnit attprojektet till sin huvuddel inte är lämpat som beredskapsarbete, varför anslagetSysselsättningsskapande åtgärder likaledes inte bör belastas. Den av riksdagenanförda samhällsekonomiska motiveringen synes grundad på en regionalpolitiskvärdering av projektet. Efter samråd med chefen för kommunikationsdepartementethar jag funnit det ändamålsenligt att på tilläggsbudget I till /76 uppförs etl nytt anslag för detta speciella ändamål. Påsedvanligt sätt bör en tio-procentig marginal beräknas. Då projektet inteväntas kunna ge förräntning måste avskrivningsanslag motsvarande helainvesteringsbeloppet successivt ställas till SJ:s förfogande. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Elektrifiering av järnvägslinjen BorlängeMora påtillläggsbudget I till slatsbudgeten för /76 anvisa eltinvesteringsanslag av . 1975/76: 25 59 Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /76 såvitt avser verksamhetsområde B. Bostadsbvggande m. m. [1] B 10. Upprustningsbidrag m. m. till allmännasamlingslokaler. Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarandebudgetår anvisats elt reservationsanslag av 4 mifl. fastställerför varje budgetår en ram för beslut om upprustningsbidrag och särskilda eftergifterav äldre lån. För innevarande budgetår har medgivit all beslut ombidrag och särskilda eftergifter får meddelas inom en ram av 5 milj. kr. Eftermedgivande av regeringen får ramen överskridas genom beslut omupprustningsbidrag om det behövs av sysselsättnings-skäl. Bestämmelserna om upprustningsbidrag och särskildaeftergifter finns i kungörelsen (1973: 400) om statligt stöd till allmännasamlingslokaler (ändrad : 485). Bostadsslyrelsen har i skrivelser och den11 hemställt om vidgning av ifrågavarande ram dels med 5 milj.kr. avseende sådana projekt som av arbetsmarknadsmyndigheterna bedöms särskiltangelägna från sysselsättningssynpunkt, dels med ytterligare 5 milj. kr.avseende andra projekt som också medför ökad sysselsättning för bl. a. äldre orlsbundenarbetskraft. Styrelsensframställningar utvisar atf hos samlingslokaldelegationen inneliggandeansökningar tillsammans med de ytterligare ansökningar som aviserats avriksorganisationerna, och som förväntas inkomma /76,innefattar anspråk på ca 9 milj. kr. Mot denna bakgrundhar samlingslokaldelegationen funnit det uppenbart all den vid lidpunkten förframställningen outnytflade ra- 1975/76: 25 60 men för innevarande budgetår om 3,6 milj. ki. inte kommerall täcka behovet för beslut om bidrag tUl angelägna upprustningar under helabudgetåret. Delegationen har vidare framhållit att beslut om bidrag i näraanslutning till kommunemas och föreningamas planering av upprustningarna ärnödvändiga för alt projekten skall kunna genomföras med gynnsammast möjligaekonomiska utfall. En förskjutnmg av påbörjandet medför ofta väsentligakostnadsökningar som påverkar finansieringsförutsättningarna. Vid utgången av /75 fanns en behållning påanslaget av 5,8 mUj. och för /76 har anvisats 4 milj. kr.För utbetalning under innevarande budgetår finns sålunda 9,8 milj. kr. Vid entotal ram för beslut om bidrag /76 på 15 milj. kr., enligtstyrelsens förslag, kan erfarenhetsmässigt 810 milj. kr. bli aklueUa för ulbetalnmgunder detta budgetår. Med anledning av beslut meddelade under tidigare budgetårkan ytterligare ca 2 milj. kr. komma att betalas ul. Mot denna bakgrundföreslår styrelsen att på tilläggsbudget för innevarande budgetår anvisas ettanslag av 2 milj. kr. Regermgen har med stöd av bemyndigande genombeslut förordnat att ramen för beslut om upprustningsbidragoch särskilda eftergifter under innevarande budgetår får överskridas genombeslut om upprustningsbidrag med sammanlagt högst 10 milj. kr. avseende projektsom medför ökad sysselsättning. Kostnaden för invenlarieanskaffning skall dockräknas av från den ordinarie ramen. Regeringens beslut innebär att ramen för bidrag och särskUdaeftergifter uppgår till sammanlagt 15 milj. kr. under /76. Delhäremot svarande ökade medelsbehovet, 2 milj. kr., bör täckas genom anslag påtilläggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetår. Jag hemställer alt regeringen föreslår alt till Upprustningsbidrag m. m. till allmännasamlingslokaler på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /76anvisa etl reservationsanslag av . [2] B 11. Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. har (prop. 1975: 30 bU, 2, CU 1975: 28, rskr1975: 203) för /76 under tolfte huvudtiteln till vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m, m, anvisat etl reservationsanslag av 326milj, kr. Till anslaget har vidare förts vid utgången av /75kvarstående medel på tidigare anvisat anslag till energibesparande åtgärdersom inte avsåg åtgärder i näringslivels och trädgårdsnäringens byggnader. Prop.1975/76: 25 61 För dispositionen av anslaget för olika ändamål gällerföljande av fastställda ramar för beslut om lån och bidrag /76. 1 Lån och bidragför energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet 300 milj. kr. 2 Bidrag för energibesparandeåtgärder i allmänna samlingslokaler 5 milj. kr. 3 Bidrag för energibesparandeåtgärder i civila statliga byggnader 15milj, kr, 4 Bidrag tillprototyp- och demonstrationsverksamhet 6 milj. kr. Bidrag för energibesparande åtgärder i kommunala ochlandstingskommunala byggnader får under /76 beviljas inom denför åren 1974 och 1975 ursprungligen avsedda ramen om 50 milj. kr. Bestämmelserna om här berörda lån och bidrag finns iföljande författiiingar: Kungörelsen (1974: 252) om statligt stöd till energibesparandeåtgärder i bostadshus (ändrad : 488), bostadsfinansieringsförordningen (1974:946, ändrad senast1975: 624), kungörelsen (1962: 538) om förbättringslån (ändrad senast1975: 486), kungörelsen (1973: 400) om stafligt stöd till allmännasamlingslokaler (ändrad : 485) och förordningen (1975: 550) om statsbidrag till energibesparandeåtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m. m. Särskilda bestämmelser om dispositionen av medel lillbidrag för energibesparande åtgärder i civila statliga byggnader och förprototyp- och demonstrationsverksamhet har utfärdats av regeringen. Det statliga stödet till energibesparande åtgärder ibostadsbeståndet har mötts av etl stort intresse från allmänhetens sida.Tillgängliga uppgifter tyder på alt efterfrågan på medel under innevarandebudgetår kommer alt avsevärt överstiga den ram på 300 milj. kr, som har anvisatsför ändamålet. Beiräffande övriga delramar inom anslaget lorde därempt denförväntade efterfrågan inte överstiga tillgången på medel. Mot derma bakgrund och med hänsyn lill de positivaeffekter som ifrågavarande stöd medför för sysselsättning och energihushållningbör enligt inin mening ramar och anslag för lån och bidrag lill energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet vidgas under innevarande budgetår. De åtgärder som är stödberättigade inom energisparstödelsram främst förbättring av värmeisolering i väggar, bjälklag och fönster, för- 1975/76: 25 62 bättringav värme- och ventilationssystem samt anordningar för individuellvarmvattenmätning och nattackumulering av varmvatten har betydelse försysselsättningen inom såväl byggnadsbranschen som byggnadsmaterialindustrin. Medledning av tillgängliga uppgifter om inneliggande ansökningar och förväntadefterfrågan förordar jag atl ramen för beslut om lån och bidrag för energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet vidgas med 150 milj, kr. Det häremot svarandeökade medelsbehovet, 150 milj. kr., bör läckas genom anslag på tilläggsbudget Ilill statsbudgeten för innevarande budgetår. Jagvill också beröra frågan om stöd för pannbyten och byte av olje-brännare ochdärvid anmäla en av regeringen redan vidtagen åtgärd som syftar lill att säkratillgången på energisparstöd för nämnda ändamål . Enligtriksdagens beslut (CU 1975:28, rskr 1975:203) kvarstår stödmöjligheterna förbyte av pannor och brännare till utgången av under fömtsättning attansökan om stöd kommit in tUl för-medlingsorganel . Medhänsyn till de av antagna riktlinjerna i prop. 1975: 30 (bil. 2 s.32) om jämn fördelning av lån- och bidragsgivningen under budgetåret ochregeringens föreskrifter i anslutning härtill, har det blivit uppenbart attmånga ansökningar om stöd för byte av panna och brännare, som kommit in tillförmedlingsorganet senast den angivna tidpunkten, inte skulle ha kunnat få stödpå grund av medelsbrist. Det hänger samman med att efterfrågan på medel förandra energibesparande åtgärder ökat väsentligt. Med anledning härav vill jaganmäla för atl regeringen har beslutat om viss ändrad fördelning itiden av gällande ram för beslut om lån och bidrag för energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet i syfle att tillgodose medelsbehovet under år1975 för ansökningar om stöd för pannbyten och byten av brännare som kommit intill förmedlingsorganen . Jagvill i anslutning härtill också beröra möjligheterna all behandla allaansökningar om stöd för byte av pannor och byte av brännare före utgången av år1975. Enligt vad jag har erfarit finns det nämligen hos lånemyndighelerna ellså stort antal obehandlade ansökningar atl det inte är möjligl alt slutbehandladem . Regeringen bör därför utverka bemyndigande atlförlänga tiden för stöd för nämnda ändamål. Förutsättningen bör självfalletfortfarande vara att ansökningar har kommit in till förmedlingsorganen senastden . Jag hemställer att regeringen föreslår atl 1. bemyndiga regeringen altförlänga liden för stöd för pannbyle och byte av brännare enligt vad jag harförordat, 2. medge alt beslut om lån ochbidrag för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet under budgetåret1975/76 får meddelas inom en ram av . 1975/76: 25 63 3.till Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /76 anvisa ettreservationsanslag av . [3]D 6. Under detta anslag har för finansiering avlantmäteriverkets investeringar i utrustning m. m, i statsbudgeten /76 anvisats ett reservationsanslag av 1,5 milj. kr. (prop.1975: 1 bU. 14, CU 1975: 5, rskr 1975: 47). har i skrivelse hemställt att ylterligare1,9 milj. kr. anvisas på utmstningsanslaget för innevarande budgetår. Verketerinrar om atl departementschefen budgetproposition (prop. 1975: 1bil. 14 s. 56), mot bakgmnd av att det inom verket pågick en utredning i syfteatt bl. a. undersöka vilken ytterligare teknisk utrustning som kunde behövasunder de föreliggande nya organisatoriska förutsättningama, beräknat anslagettill 1,5 milj. kr. för /76. Den åsyftade utredningen har färdigställtsav en projektgrupp inom lantmäteriverket . Gruppen föreslår attden lokala och regionala organisationen förstärks med utmstningi form av ny- och ersättningsanskaffningar för ca 2,3 milj. kr./år. Lantmäteriverketkonstaterar att den nuvarande tekniska utmstnings-slandarden inom lantmäterietär låg. Den nya utrustningen avses i huvudsak användas inom den avgiftsfinansieradeverksamheten och kommer därigenom dels att medverka till att ett positivtbidrag till uppfyllande av kravet på full kostnadstäckning inom program 2erhålls, dels aft bli föremål för avskrivning och förräntning inom deltaprogram. behöver inköp av framför allt eleklroopliska längd-mätningsinslmmenlprioriteras. Dennya organisationen för det statliga lantmäteri- och karlväsendet har varitverksam men det är först fr. o. m. innevarande budgetårsom lantmäteri- och kartverksamhelen på central nivå fått gemensamma lokaler iGävle. Därmed finns förutsättningar alt nå väsentliga rationaliseringseffekterinte minst genom den tekniska verksamhetens integrering inom lantmäterietsolika organ på lokal och regional nivå. En ändamålsenlig och rationell instrument-parkutgör enligl min mening en gmndläggande föratsättning för att den nyaorganisationen på ett förtroendeingivande sätt skall kunna lösa sina väsentligauppgifter inom samhällsbyggandet. Jagdelar därför lantmäteriverkets bedömning atl vissa omoderna 1975/76: 25 64 ochorationella instrument successivt bör ersättas. Härigenom kan betydanderationaliseringsvinster göras inom framför allt förrättnings- ochuppdragsverksamheten, Jaghemställer att regeringen föreslår atttill : Utrustning på tilläggsbudget I till statsbudgeten /76 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1975/76: 25 65 Anmälantill tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /76 såvitt avserindustridepartementets verksamhetsområde A.Industridepartementet m. m. [1]A 3. Kommittéer m. m. På statsbudgeten för /76 har under denna mbrUcanvisats ell reservationsanslag av 7 milj. kr. Maj:ts bemyndigande tillkaUades energisparkommittén(I 1974: 05) med uppgift atl handha energispar-kampanjen 19741975 och ävensamordna berörda myndigheters insalser (jfr prop. 1974: 170 s. 65). Molbakgrund av den redovisning som lämnades i prop. 1975:30 (bil. 1 s. 355, NU1975:30 s. 37, rskr 1975: 202) har kommitténs uppdrag förlängts och utvidgatsgenom lill-läggsdirektiv . Kommittén skall således med utgångspunkti erfarenheterna av sparkampanjen samordna och stödjamyndigheternas informationsinsatser och vid behov planera och genomföra egnainformationsåtgärder under i första hand . Regeringen harvidare uppdragit åt kommittén att senast den 1 december1975 avge en rapport om hur energikonsumtionen f. n. utvecklas och hurutvecklingen väntas se ut . I uppdraget till kommittén ingår också attundersöka förutsättningarna för all införa en mera regelbunden inspektion aveldningsanläggningar. Likaså skall kommittén undersöka förutsättningarna för atlpå vissa områden införa direkta restriktioner eller förbud för vissa slag avenergianvändning. Kommittén skall härvid utreda vilka typer av åtgärder som iförsta hand bör komma i fråga och söka bedöma bl. a. konsekvenserna för olikakategorier av konsumenter samt inverkan på produktion och sysselsättning. Enutgångspunkt för kommitténs under- 5 1975/76. 1 saml Nr 25 Prop.1975/76: 25 66 sökningarbör härvid vara att besparingseffekterna skall stå i rimlig proportion tillinsalta resurser. Redovisning för dessa båda delar av uppdraget skall kommitténlämna . Kostnadernaför verksamheten bör liksom bestridas från trettonde huvudtitelnskommittéanslag. För /76 har dessa kostnader beräknats till 6milj. Detta belopp ryms inte inom ramen för vad som har beräknatsför detta anslag. Ett ylterligare medelsbehov om 6 milj. kr. Förberedelsearbetetmed informationsåtgärder 1976 har redan inletts. Dettainnebär alt vissa kostnader kan uppkomma redan innan beslut imedelsfrågan föreligger. Utgifter med anledning härav bör få bestridas fråntillgängliga medel under anslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Kommittéer m. m. på tUläggsbudget I lUI statsbudgeten för budgetåret1975/76 anvisa etl reservationsanslag av .