prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — a. genomatt statens industriverk till sig knyter representanter för arbetsgivare ocharbets- Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 77 Ansvaret för de särskilda utbUdningsprogrammenöverfördes på statensindustriverk . Jag kommer i det följande att förorda att ävenstrukturgarantiverksamheten överförs på statens industriverk. Det ankommer på industriverket attåstadkomma eft smidigt fungerande och samordnat samrådssystem församtliga branschåtgärder. Sammanlagt har jag alltså förbranschfrämjande åtgärder för budgetåret1975/76 beräknat medel med (2 000 000 + 1 650 000 + 950 000 + 150 000 =) . Åtgärderna för främjande avföretagsservice består av statliga bidragtill företagareföreningarna i syfte att förstärka dessas utvecklingsfrämjandeverksamhet, i första hand teknisk och ekonomisk rådgivning, kontaktförmedling och information. Riktlinjerna för verksamheten harangivits i prop. 1973: 41 (s. 108, NU 1973: 54, rskr 1973; 225) och vad gäller de särskilda insatserna under entreårsperiod för metallmanufakturindustrin inom Eskilstunaområdet iprop. 1974:63 (NU 1974:34, rskr 1974:226). Fördelningen av medlen baseras påprogramförslag från företagareföreningarna. Anslaget uppgick /74, närdet första gången fördes upp i riksslalen, tUl 2,5 railj. Samtiigaföretagareföreningar ansökte om bidrag medsammanlagt ca 5 milj. kr. I inledningsskedet av verksamheten bedömdeindustriverket det lämpligt att i första hand medverka till att föreningarnaskontakt- och informationsfunktioner utvecklades och förstärktes. Samtligaförenmgar erhöll bidrag, varigenom de fått möjlighet att kraftigt öka dennakontakt- och informationsverksamhet. anser det önskvärt attdenna verksamhet fortsätter. har innevarande budgetårbeslutat att prioritera insatser inom områdena marknadsföring ochproduktförnyelse. Flertalet bransch- och andra undersökningar har nämligenvisat att dessa områden tillhör de mindre och medelstora företagens mersvårbemästrade funktioner. Enligt industriverkets bedömning kommer betydandeinsatser härvidlag aft krävas även under nästa budgetår. Delegationen för demindre och medelstora företagen uttalade i sitt betänkande (SOU 1972: 78) Företagsservice för utveckling avmindre och medelstora företag, att föreningarna borde ges tillfälle att kostnadsfritt ställa viss itUedande analys ochrådgivning tUl företagens förfogande. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 78 enligt verket sikta till att kartlägga företagets starkaoch svaga sidor samt resulterai ett åtgärdsförslag. anför att flertalet företagareföreningarhade sådana aktivUeter i sina programförslag för /74 och attomfattningen av dessa insatser bör öka. I anslutning tUlvad som förordats i nämnda betänkande begärde industriverket för /75 medel till en begränsadförsöksverksamhet med statliga bidrag för att täcka sådana kontakt- ochtrös-kelkostnader som ingår i varje nytt konsultuppdrag och som speciellt lordehämma småföretagens intresse att utnyttja kvalificerad rådgivning. Verket ansågliksom delegationen alt försöksverksamheten borde begränsas tUl ett eller ettpar län. SärskUda medel för detla ändamål anvisades dock inte. Industriverketanser fortfarande att en sådan försöksverksamhet kan ge värdefuUa resultat.Verket hemställer därför att av de medel som för /76 anvisas förfrämjande av företagsservice högst . får utnyttjas förförsöksverksamhet med bidrag till konsultinsatser i mindre och medelstoraföretag. Verket hemställer vidare att efter kontakter med rådet för de mindreoch medelstora företagen, berörda intresseorganisationer och företagareföreningarfå utfärda erforderliga tillämpningsanvisningar för försöksverksamheten ochutvälja lämpliga försökslän och branscher. redovisar attföretagareföreningarnas samlade medelsanspråk för nästa budgetår uppgår till 14milj. Verket beräknar medelsbehovet /76 tiU sammanlagt 7 mUj. kr., vilket iimebär en ökningmed 2,2 milj. kr. har hemställt att 10 milj. kr. för företagsserviceåtgärder och 2,4 milj. kr. för en kombineradinsats av konsultverksamhet och utbUdningtill företagsledande personal inom de små och medelstora företagenställs till företagareföreningamas förfogande för /76. Statligt stöd till industriell design Frågan om industriell design, har utrettsav en särskUd sakkunnig, direktör , . Den sakkunnigesöverväganden har redovisats idepartementspromemorian (Ds I 1974: 9) Statiigt stöd tiU industrieUdesign. Enligt den sakkunnige föreligger ettunderutnyttjande av industrieU design särskUt inom mindre och medelstora företag.Detta torde främst bero på bristande information hos företagen om vUkautvecklingspotentialer som finns och om fömtsättningama för att utnyttjadesign-expertis. Ett ökat utnyttjande av design torde enligt den sakkunnigemedföra positiva effekter både ur samhällsekonomisk synvinkel och för deenskUda företagen. Den sakkunnige anser därför att behov avstatiiga stödinsatser föreligger för att stimulera designarbetet i företagen.Sådana insatser före- Prop.1975:1 Bilaga 15 industridepartementet 79 kommeri flera andra länder. Enligt den sakkunnige bör insatsema för att effektiviseradesignarbetet i företagen ses som en bland flera företagsserviceinsatser.Statligt designstöd bör därför samordnas med statens industriverks övrigaföretagsserviceinsatser. Den sakkunnige föreslår att ett råd designrådet inrättas inom statens industriverk. I designrådet bör ingårepresentanter för industrin, arbetsmarknadens parter, konsumenter ochdesigner. ./bör arbeta som en länk främst mellanindustrier och fackmän inom designområdet och genom sitt arbete informeraföretagen om vad design innebär och vad som kan vinnas genom att utnyttjasakkunskap på designområdet. DehuvudsakUga uppgifterna sammanfattas i följande punkter. allmän rådgivning ochinformation av uppsökande karaktär till industrin kontaktförmedlingmellan industrin och designer övergripandesamordning- och samarbetsverksamhet inom designområdet. Verksamhetenföreslås helt bli finansierad med statiiga medel. Kostnaderna för första verksamhetsåretberäknas till . Efter remiss har yttranden överpromemorian avgetts av kommerskollegium, patent- och registreringsverket,, statens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling (STU),expertgrupp för konstutbUdning, Föremngen svenska industridesigner.Föreningen och industriformgivare, . (), i (LO), . () och , vilka avgelt ett gemensamt yttrande. ,hantverks- och industriorganisation (SHIO), ochTjänstemännens centralorganisation (TCO). Så gott som samtliga remissinstanseranser, att det finns behov av statligt stöd för stimulans av designarbetet iindustriföretagen och att stödet bör integreras i industriverkets organisationför företagsservice. Stödet bör främst inriktas på rådgivning och informationtill de mindre och medelstora företagen. När det gäller förslaget att inrätta ettsärskUt designråd för samordnande uppgifter m. m. redovisar remissinstansernaskUda uppfattningar. Flera remissinstanser, bl. a. patent- ochregistreringsverket, STU, och Föreningen 'ax i princip positiva fUl förslaget. och däremot att frågan måste utredas i ett bredare sammanhang med störrebeaktande av bl. a. konsumentpolitiska aspekter och designrådets relationertill . , SAF/Industri- 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 80 förbundet och avstyrkerförslaget. anför att statliga stödinsatser på designområdettorde kunna administreras inom ramen för verkets nuvarande organisation. En liknandeuppfattning framförs av SAF/. Beträffande omfattningenav det statliga stödet framhåUer LO aft, eftersom den industriellaformgivningen inte tidigare varit föremål för överväganden av denna art,verksamheten inledningsvis bör få försöks-karaktär. Liknande synpunkterframförs av S.4F/och . Utredningens förslag omutställningsverksamhet har kommenterats endast av ett fåtal remissinstanser.Svenska slöjdföreningen tillstyrker förslaget. anser att fråganbör utredas ytterligare. ifrågasätter om effekterna av ensådan verksamhet står i proportion till kostnaderna. /74utgår statliga bidrag tUl företagareföreningarna för insatser på förefagsserviceområdet.HittUls vunna erfarenheter har visat att förelagen, främst de mindre ochmedelstora, har ett påtagligt behov av föreningarnas tjänster på detta område.Jag anser därför, i likhet med industriverket, att ytterligare medel börställas tUl företagareföreningarnas förfogande nästa budgetår. Jag delar ocksåindustriverkets uppfattning att föreningarna i ökad omfattning bör inriktasina insatser på områdena marknadsföring och produktförnyelse inom de mindreoch medelstora företagen och på individuella företagsanalyser av merövergripande karaktär. Det är enligt min mening också viktigt att föreningarnages resurser för att vidareutveckla sina konfakt-och informationsfunktioner. Vad gäller den avindustriverket förordade försöksverksamheten med bidrag till konsultinsatservill jag erinra om vad jag har anfört i prop. 1974: 1 (bil. 15 s. 4546). Jaganser fortfarande att sådan försöksverksamhet inte bör inledas. BeträffandeFöretagareföreningarnas förbunds hemställan om resurser för konsult- ochutbildningsinsatser vUl jag erinra om att jag i prop. 1974: 47 (s. 39) uttalatatt föreningarna inte bör få karaktären av ut-bUdningsorgan. Frågan om statligt stödtill industriell design har utretts av en särskild sakkunnig. Jag delar den sakkunnigesuppfattning, som också stöds av flertalet remissinstanser, att designarbetet ärav vikt inte minst inom de mindre och medelstora industriföretagen och attvissa åtgärder därför kan vara motiverade. Vad gäller den föreslagnaorganisatoriska lösningen har jag en något avvikande uppfattning. I likhet medflertalet remissinstanser, bl. a. statens industriverk, LO ochSAF/, anser jag att insatser 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 81 för industrieU design bör ingå i industriverketsuppgifter beträffande företagsservice. Behov av ett särskilt désignrådföreligger därför inte. Insatserna bör inriktaspå allmän information och rådgivning om designfrågor till i första hand mindreoch medelstora industriföretag i anslutning lill annan informations- ochrådgivningsverksamhet som industriverket stöder, främst genomföretagareföreningarna. Med hänsyn till att denna typ av insatser inte tidigarehar prövats bör verksamheten ha försökskaraktär och i ett inledningsskedebegränsas till att omfatta endast ett par län. Det bör ankomma påindustriverket att utse försökslän. Jag vUl i dettasammanhang ta upp även vissa frågor rörande har enligt sina stadgar till uppgift bl. a. att främja godformgivning av svenska produkter och sprida kunskap om god form. Föreningensverksamhet finansieras till en del genom statiiga bidrag. harsåledes uppgifter som i viss utsträckning ligger nära den av mig förordadeförsöksverksamheten på designorarådef. Jag avser därför i annat sammanhangföreslå regeringen att statens industriverk får i uppdrag att utreda frågan ominriktningen av bidragsfinansierade verksamhet. Jag förordar efter samrådm.ed chefen för även att anslaget Svenska slöjdföreningenfr. o. m. /76 redovisas under trettonde huvudfiteln i ställetför tionde huvudtiteln. Det statliga bidraget törfrämjande av företagsservice bör för nästa budgetår ökas med 2,2 milj. kr. Härav skall i enlighet med statsm.akternas beslut (prop. 1974: 63,NU 1974: 34, rskr 1974: 226) . avse företagsserviceinsatser förmetallraanufakturin-dustri inom Eskilstunaområdel. Liksom börfördelningen av medlen grundas på programförslag från företagareföreningama. skallanvändas för statliga bidrag tUl regional utbUd-ningsservice vidföretagareföreningarna enligt de riktlinjer som anges i prop. 1974: 47 (s.3839, NU 1974: 35, rskr 1974: 227). Fördelningen av medlen baseras påprogramförslag från föreningarna. Enligt riktiinjerna iprop. 1974: 47 skall successivt en utbildningskon-sulentfunktion byggas uppinom varje företagareförening. Utbildnings-konsulenten har till uppgift att medinriktning på de mindre och medelstora företagen informera om nödvändighetenav fortbildning samt inventera och analysera företagens utbildningsbehov. avser aftnästa budgetår fortsätta uppbyggnaden av konsulentfunktionen vid samtiiga 24föreningar. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 82 för en utbildningskonsulent har uppskattats till100 . föreslår därför att anslagsposten ökas med 700 000kr. liU sammanlagt 2,4 mUj. för /76. har hemställt att 2,4 milj. kr. anvisas förutbildningskonsulentverksamhet under nästa budgetår. Företagareföreningarnasinsatser i fråga om regional utbildningsservice skall enligt riktiinjerna iprop. 1974: 47 (s. 3839) inriktas på aft initiera utbildningsaktiviteter ochatt bidra tiU en bättre anpassning av utbudet till näringslivets behov. Detankoraraer därvid på utbildnings-konsulenterna aft i samarbete med SIFU-enhetenvid statens industriverk och andra utbildningsorgan inventera och analyserautbildningsbehoven hos företagen. Företagareföreningarna skall enligtriktlinjerna inte i större utsträckning själva bedriva fortbUdning utan dennauppgift bör anförtros redan etablerade offentliga och privata utbildningsorgan. I enlighet medindustriverkets förslag beräknar jag för nästa budgetår en ökning av detstatliga bidraget för regional utbildningsservice med . tiUsammanlagt 2,4 mUj. Fördelningen av medlen bör liksom baseras påprogramförslag från företagareföreningarna. Sammanfattningsvisförordar jag att förevarande anslag för /76 förs upp med (8 760000 + 7 000 000 + 2 400 000=) , vUket innebär en ökning med . i förhållande tUl innevarande budgetår. Under åberopande av vadjag anfört hemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de av migförordade riktlinjerna för fortsatta utbildningsåtgärder ochomställningsfrämjande åtgärder för textil- och konfektionsindustriema, 2. till Företags- ochbranschfrämjande åtgärder för /76 anvisa ett reservationsanslagav . Kostnader för räntebefrielse vidstrukturgarantier till företag inom vissa industribranscher 1973/74 Utgift Reservation 1125 000 1974/75 Anslag 1275000 1975/76 Förslag 1200 000 Från anslaget, somdisponeras av statens industriverk, bestrids kostnader för räntebefrielse vidstrukturgarantier som berör företag inom textil- ochkonfektions(teko)industrierna, skoindustrin, möbelindustrin, den manuellaglasindustrin, gjuteriindustrin, pälsindustrin och vissa delar 1975:1 Bilaga15 Industridepartementet 83 Räntebefrielse i samband med sfrukturgarantibeviljas av AB Sfrukturgaranti enligt riktlinjer som angivits i prop. 1972: 46 (NU 1972: 32, rskr 1972; 195),prop. 1973; 57 (NU 1973: 37, rskr 1973: 149), prop. 1974: 1 (bil. 15, NU1974:7, rskr 1974:81) och prop. 1974: 63(NU 1974; 34, rskr 1974: 226) och i enlighet med vad som överenskommitsi avtal mellan Kungl. Maj;t och investeringsbank AB angåendeadministrering av statliga strukturgarantier. Systemet med strukturgarantier infördesden som en treårig försöksverksamhet i syfte att med statiigalånegarantier åstadkomma en mer planmässig strukturomvandling inom vissabranscher. Ramen för garantierna omfattade del första verksamhetsåret 40 milj.kr. och har sedan successivt byggts upp till att innevarande budgetår, då försöksverksamhetenlöper ut, omfatta 100 milj. kr. Stmkturgarantier bevUjas enligt nyssnämndaavtal av ett för ändamålet särskilt organiserat aktiebolag, , som är ett helägt dotterbolag till . I denmån så krävs infriar statens industriverk de av bolaget beviljade garantiernaoch betalar ut ersättning för av bolaget medgiven räntebefrielse. förordar attverksamheten med stmkturgarantier förlängs med fyra budgetår. För budgetåret1975/76 föreslår industriverket samma ram för lånegarantierna som /75, 100 milj. kr. T. o. m. den 30juni 1974 har räntebefrielse medgivits med . Någon utbetalning har ännu inte skett. Möjligheten att under vissa betingelserkunna medge räntebefrielse Utgör enligtindustriverket en vikfig del av omställningsprogrammet. Industriverketföreslår därför att anslaget för räntebefrielse näsfa budgetår ökas tiU 2 milj.kr. Enligt industriverket bör enöverflyttning av verksamheten till verket övervägas. I särskild skrivelse harindustriverket lämnat förslag beträffande överföring och organisation avgarantigivningen. AB Strukturgaranti föreslår i skrivelseden att verksamheten med stmkturgarantier fortsätter efter försöksperiodensutgång. Bolaget toginitiativ till en utvärdering av försöksverksamheten med strukturgarantier under våren 1974.Kontakt togs med samtliga förelag som erhållit sfrukturgaranti. Undersökningenvisade att de genomförda samgåendena sannolikt inte skulle ha kommit till ståndutan struktur-garantier. I vissa fall skulle någon form av samgående eventuelltha skett på ett senare stadium. Därutöver har existensen av strukturgarantier ivissa fall initierat samarbete eller samgående utan finansiell medverkan frånj\B Strukturgaranti. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 84 Bolaget konstaterar attgarantiverksamheten haft positiva effekter i fråga om saraverkan mellan företaginom berörda branscher och anser att systemet med stmkturgarantier är etteffektivt instrument för befrämjande av stmkturomvandlingen. Enligt bolaget bör reglerna förgarantigivningen i vissa avseenden kimna göras mindre restriktiva. a.föreslås att kravet att det förvärvade företaget skall tillhöra de aktuellabranscherna ersätts av villkoret att något av de berörda företagen i ettprojekt skall tillhöra branscherna. Vidare föreslås en uppmjukning av reglernaför anstånd med den första amorteringen. Bolaget förordar att garantigivningen vidlämpUgt tillfälle överförs till statens industriverk. Bolaget hänvisar till attäven det till AB Struk-turgaranti knutna strukturrådet, som representerarbransch- och fackliga organisationer, förordar eu överflyttning av verksamhetentUl industriverket. förutsätter härvid att en rådgivande nämndäven i fortsättningen skall ges tillfälle att följa verksamheten. Beträffande ramama för räntebefrielseföreslås en ökning i minst den omfattning som skett. Samarbetskommittéerna för resp. textil-och konfektionsindustrin har föreslagit bl. a. förlängd verksamhet t. o. /78. anför i sintidigare nämnda skrivelse bl. a. att omstrukturering är tidskrävande, varfördet är ett önskemål från gjuteriindustrins sida att strukturgarantier skallkunna erhållas även i fortsättningen. Strukturgarantierna är f. n. en del avett treårigt försöksprogram som syftar till att underlätta en planmässigstrukturomvandling inom tekoindustrierna, skoindustrin, den manuellaglasindustrin, möbelindustrin, gjuteriindustrin, pälsindustrin och vissa delarav metallmanufakturindustrin. Försöksverksamheten löper ut . Omställningsbidrag och stmkturgarantierbör enligt min mening ses som två kompletterande delar av ettomställningsprogram. Den utvärdering som gjorts av stmkturgarantiema visar påså gott som enbart positiva erfarenheter av den hittiUsvarandeförsöksverksamheten. Jag har tidigare vid min anmälan av anslaget Företags- ochbranschfrämjande åtgärder förordat, att omställningsbidrag skall utgå ävennästa budgetår. Som en konsekvens härav bör även verksamheten med strukturgarantierfortsätta efter . Jag förordar aUtså att stmkturgarantierunder /76 skall vara tUlgängliga för de branscher som omfattas av garantigiviungen. Iöverensstämmelse med vad jag tidigare förordat bör likasåstrukturgarantier kunna utgå till tekoindustrierna även under budgetåret1976/77. Deriktlinjer som hittUls gällt för stmkturgarantigivningen bör i hu- Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 85 vudsakgälla även i fortsättningen. I likhet med AB Sfrukturgaranti anser jag attreglerna för garantigivningen i vissa avseenden bör göras mindre restriktiva.Enligt gällande regler kan garanfi inte utgå när företag som tillhör de aktuella branscherna önskar förvärva företag utanfördessa branscher. Enligt min mening bör det i undantagsfall vara möjligtatt främja sådant samgående, förutsatt att detta bedöms medverka till atttrygga berörda företags framtid och samgåendet därmed på ett påtagUgt sätt stärker de anstäUdassysselsättningsfrygghet. En ytterligare fömtsättning bör vara attverksamheten i berörda företag har något slag avnaturligt samband, exem.pelvis underleveranser av halvfabrikat. Enligt nuvarande regler kan anstånd med amorteringarbeviljas i undantagsfall närsärskilda skäl föreligger. HittUlsvarande erfarenheter visar att amorteringsfrihetunder ett eUer i början av ett projekts genomförande ofta är välmotiverad. Jag föreslår därför att reglerna ändras så att anstånd medamorteringarna skall kunna beviljas mindre restriktivt. bör dock gälla att de motstrukturgaranti svarande lånens löptid inte bör överstiga annatän när särskUda skäl föreligger. Som redan nämntsbeviljas f. n. strukturgarantier och medges räntebefrielse enligt särskilt avtal avstyrelsen för AB Strukturgaranti, som är ett dotterbolag tillInvesteringsbanken, medan statens industriverk infriar strukturgarantier ochbetalar kostnaderna för räntebefrielse. Vid den fortsatta verksamheten efterförsöksperiodens utgång finns det aiUedning att överväga de organisatoriskaformerna för verksamheten. är central förvaltningsmyndighet för bl. Verket administrerar industrilåne-garantierna och andrabranschstimulerande åtgärder. Enligt min mening skulle eft sammanförande avstrukturgarantiverksamheten med industriverketsövriga industristödjande verksamhet bidra till samordningen av det statiiga finansiella företagsstödet. Ienlighet med vad som föreslagits avstatens industriverk och AB Stmkturgaranti Uksom av det till bolaget knutna strukturrådet förordar jag attindustriverket övertar de uppgifter beträffandestrukturgaranlierna som f. n. handhas av AB Stmkfiu-garanti. bör beträffandestmkturgarantiärendena i likhet med ad som gäller i fråga omindustrilånegarantier ha möjlighet att i vissa faU hänskjuta ärenden tillregeringen för avgörande. I AB är bl. Liksom i fråga om industrilånegaranfiärendenbör samråd i strukturgarantiärenden även fortsättningsvis ske medarbetsmarknadsmyndigheterna. Beträffandebehovet av samråd mellan den administrerande myndigheten och representanterför arbetstagare och arbetsgivare vUl jag erinra om vad jag tidigare anfört vid min anmälan av anslaget Företags- och branschfrämjandeåtgärder beträffande ett smidigt fungerande samrådssystem. 1975:1 Bilaga 15 Indu.stridepartementet 86 En följd av mitt förslag blir att ABStrukturgarantis nuvarande verksamhet avvecklas i anslutning till att avtalenmed Investeringsbanken sägs upp. Enligt vad jag inhämtat avserInvesteringsbanken att i samband med förändringen byta namn på ABStmkturgaranti. Vid slutet av /74 hade avden tillgängliga garantiramen på 70 milj. kr. beviljats garantier för . För innevarande budgetår är garantiramen 100 milj. kr. För budgetåret1975/76 bör gälla en oförändrad garantiram. Jag förordar alltså att regeringeninhämtar bemyndigande att inom en ram av sammanlagt 100 milj. kr.,inkl. redan löpande åtaganden, ikläda staten ekonomisk förpliktelse i sambandmed strukturgarantier. Anslaget för räntebefrielse har tidigareökats i proportion till garantiramen och med hänsynstagande tUl atträntebefrielse skall kunna ges upp till . Med hänsyn till reservationensstorlek vid ingången av /75 bör anslaget för /76i enlighet med de ursprungliga beräkningarna föras upp med 1,2 milj. kr. Under åberopande av det anfördahemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de riktiinjer för verksamhetenmed strukturgarantier som jag har förordat, 2. bemyndiga regeringen att ikläda staten förpliktelsei form av strukturgarantier, som inberäknat löpande garanfier innebär åtagandenom högst , 3. till Kostnader för räntebefrielse vidstrukturgarantier tiU företag inom vissa industribranscher för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av . Täckande av förluster på grund av slrukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher 1973/74 Utgift 1974/75 Anslag 1975/76 Förslag Från anslaget, som disponeras av statensindustriverk, bestrids utgifter för förluster i samband med strukturgarantier,som bevUjats av AB Strukturgaranti enligt riktlinjer som angivits i prop. 1972:4b (NU 1972: 32, rskr 1972; 195), prop. 1973: 57 (NU 1973: 37, rskr 1973; 149),prop. 1974: 1 (bU.