prop · FZ0384 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligtarbetssökandeslatisliken har 80 00090 000 av dem som är aktuella sökande vidett månadsskifte varit anmälda mer än en månad. Därvid har avaktuahsering skettav alla sökande som inte har haft kontakt med förmedlingen . Vidtagna åtgärder för enskilda arbetssökande följs upp i samarbetemed all de besöker förmedlingen. Om de inte tar kontakt med förmedlingen, måsteförmedlingen efler ca undersöka om de är aktuellaoch, i så fall, hur plalsförslag eller andra åtgärder har utfallit. Underlagetför en sådan uppföljning erhålles genom sökning i registren överanmälda arbetssökande. Om arbetsförmedUngen får tUlgång till ADB-teknik föratt föra statistik över de arbetssökande, kan datasystemet producera datalisloröver sökande som är aktuella för uppföljning. Vad härefter beträffar hjälpentill arbetsgivarna bör följande mål uppsläUas. 1Arbetsgivarna bör i samband med anmälan av ledig plats kunna få upplysning omdet finns för platsen lämpUga sökande hos förmedlingen. Alla nyanmälda platserbör kunna matchas mol lokala arbetssökande. 1975/76: 84 83 Mednuvarande arbetsrutiner är det möjligt för arbetsförmedlingen attuppfylla nu angivna mål endast i fråga öm sökande som är registrerade vid detkontor som arbetsgivaren vänder sig till. Om det finns flera kontor inom sammaarbetsmarknadsområde är del oftast inle möjligl atl till arbetsgivaren lämnauppgift om huruvida det finns lämpliga sökande inom den aktuella regionen, eflersomvarje kontor som regel endast har kännedom om de arbetssökande som finns registreradevid det egna kontoret. Med ADB-teknikens hjälp öppnar sig möjligheter förarbetsförmedlingen all uppfylla det angivna målet. Del kan ske genom sökningvia terminal i register över de arbetssökande där vissa uppgifter om desökandes yrkeserfarenhet m.m. finns lagrade. Sådana sökningar via terminal kangöras såväl lokalt som interlokalt i önskade geografiska områden. En utökadmatchning av arbetssökande gentemot lediga platser kan endasi ske om arbetsförmedlingenhar tillgång lill elt ADB-system för bevakningsmalchning. De lediganmäldaplatserna avses kunna matchas mol samtliga arbetssökande som är registreradeför bevakningsmatchning redan i samband med att platserna nyanmäles. 2Alla lediga platser som har stått anmälda mer än en månad bör följas upp medavseende på om de fått någon sökande, om platsen är adekvat publicerad och ominformationen är tillräcklig. Varje uppföljning'bör föranleda en kontakt medarbetsgivaren. I delän som har lillgång till ADB för lislproduktion sker regelbundet ettautomatiskt uttag av en lista över sådana lediga platser som inte har kunnattillsättas . Platser som har varit anmälda aktualitelskonlrollerasav bilrädespersonal, och därefter sker sådan aktualitetskonlroll platsen finns anmäld. Samtliga platser som har varit anmälda mer än treveckor skrivs ul på uppföljningslistor som tillställs kontoren. I system LP 2kommer dessa utskriftsrutiner att ytterligare anpassas efter de enskUdakontorens rutiner. Motsvarande underlag för uppföljning kan också tas fram påmanuell väg, vilket dock stäUer krav på personalresurser för sammansläU-ningsarbetetutöver själva uppföljningen. Det torde vara svårt atl finna ett effektivt menändå lätlskött system för alt med mtiner registrera och följa lippvidtagna åtgärder, exempelvis hur många sökande som har fåtl förslag på enviss plats. Delta fordrar en centraliserad registreringsfunklion dit allaåtgärder anm'äls. Med ständig tillgång till platsbanken via terminal kandäremot varje förmedlare registrera vidtagna åtgärder och också på etl enkeltsätt få kännedoni om åtgärder som andra förmedlare har vidtagit beträffande enviss plats. Det kan exempelvis vara av värde att se huruvida anvisningar har gjortsnyligen innan man kontaktar arbetsgivaren i uppföljningssyfte. Vadslutligen beträffar den interlokala förmedlingen bör följande mål gälla. 1975/76: 84 84 1 Påvarje kontor bör finnas tillgång till ett dagsaktuellt plats material från hela landet. Uppgifter om alla arbetssökande som är intresserade av anställning på annan ort än hemorten bör finnas tillgängliga för alla arbetsförmedlare. Möjligheternaatl effektivisera den interlokala förmedUngen är framför allt beroende av hurman kan överblicka och ajourhålla ett stort plats- och sökandemalerial frånenskilda geografiska områden. Del finns f. n. inga generellt gällande mtinerför den interlokala arbetsförmedlingen. Behovet av kännedom om lediganmäldaplatser på andra , orter kan f.n. tUlgodoses med. Tillgängligadistributionsmöjligheter medger dock endast att dagsaktuella plalslistorsprids inom den egna produktionsregionen. Däremot lorde plalslistorna kunnadistribueras per post över landet lill samtliga kontor med en dags försening. Kännedomom lediganmälda platser på andra orter kan också erhållas genom alt mikrokortfrån samtiiga län sänds till varje kontor i landet. En visseftersläpning får man räkna med beroende det tar att postbefordrakorten. Omedelbar tillgång till alla platser från hela landet ges, ommöjligheter tiU on line sökning via terminal i de olika platsbankerna finns.Denna tekniska lösning är den enda möjliga om kravet på dagsaktualitet iplatsmaterialet skall tillgodoses. Uppgifter om arbetssökande som ärintresserade av arbete på annan ort än bostadsorten kan spridas via särskildamanuellt framställda listor lill samtliga landets kontor. Listorna skulleendast vara avsedda för internt bruk inom arbetsförmedlingen. Aktualiteten isådana sökandelistor kan emellertid vara svår att upprätthålla. Några försökmed sådana "sökandelistor" har inte gjorts inom arbetsförmedUngen.Om förmedlingen har lillgång liU ett ADB-system för bevakningsmatchningförbättras hjälpen lill de interlokalt arbetssökande avsevärt. 2 Allaarbetssökande som inte är lokalt bundna bör kunna få förmedlingens hjälp med platsförslag och anvisning till anställning på annan ort. skall kunna hjälpa interlokalt sökande med platsförslag ochanvisning krävs tUlgång till elt aklueUt platsmalerial från hela landet. Vadgäller kontaktarbetet vid anvisning kan, som har nämnts, tekniska hjälpmedelinte underlätta själva arbetet. Markering i plats-registret att anvisning hargjorts till en viss plals är av värde för andra förmedlare som överväger attanvisa en sökande till samma plats. Det är också av varde vid uppföljningar avplatser som har stått anmälda . Närdet gäUer att försöka uppnå de nu angivna operationella målen är fleraalternativ tänkbara. Vid bedömningen av vilka alternativ som skall studeras ochkostnadsberäknas tar arbetsgruppen hänsyn till att ' Online innebär att en terminal står i direkt förbindelse med ett dataregister. Prop.1975/76: 84 85 statsmakternahar beslutat om införande av ADB-platslistor i 12 län. En aktuell ochinnehållsrik platsinformation är av gmndläggande betydelse förarbetsförmedlingens informationsuppgift. Uppgifier om koslnaderna för enövervägande listproduktion lämnades i deii föregående utredningsrapportenom ADB i förmedlingsarbetet.. Där konstaterades att det är ekonomisktfördelaktigt att utnyttja avancerade tekniska resurser för tryckning av storalistvolymer. Något altemativ utan ADB-platslistor presenteras därför inte.Enligt arbetsgmppens mening bör följande tre altemativa grader av ADB-utnyttjandebedömas. I Enbart dagliga ADB-platslistor II ADB-platslistor,bevakningsmatchning samt enkel lerminalsök-ning III ADB-platslistor,bevakningsmatchning samt avancerad lermi-nalsökning. Platsinformalionpå mikrokort betraktar arbetsgruppen som ell komplement till ADB-platslistorna. Deårliga koslnaderna exkl. mervärdesskatt för ett fullt utbyggt syslem i driftuppskattas för alternativet med enbart ADB-plalslislor till ca 47 milj. kr. Föralternativet ADB-platslistor, bevakningsmatchning samt enkel sökning beräknaskostnaderna till ca 66 milj. kr. och för alternativet ADB-platslistor,bevakningsmatchning och avancerad sökning tUl ca 71 milj. kr. I dessa kostnaderingår den tekniska utrustningen och viss personal, nämligendriftsorganisationens personal, inkodningspersonal samt syslemulredare. Arbetsgruppenanser att arbetsförmedlingen bör tillföras ADB-resurser för såväl produktion avdagliga plalslistor i hela landet som för bevakningsmatchning och avanceradterminalsökning. Införandet av ADB-teknik bör ske etappvis från enklare formertill mer avancerade i den ordning och omfattning som de oUka alternativen anger. Vadförst beträffar alternativ I utgör dagliga ADB-platslistor del primäraunderlaget för arbetsförmedlarnas verksamhet. Även för de arbetssökande ärdessa listor det primära informationsmaterialet. Med hjälp av listorna kanmånga arbetssökande på egen hand orientera sig om plalsulbudet. Genom del nyasyslem för listproduktionen (LP 2) som har börjat användas under innevarandebudgetår kommer platsnotisernas innehåll dessutom alt förbättras väsentligt.Följande diagram visar alt dagliga ADB-platslistor i hela landet medför storaförbättringar av den tryckta plalsinformationen. Den direkta platsförmedlingenförbättras dock inte i detta alternativ. 1975/76: 84 Andel aktuella platser vid listans utgivningsdag Andel faktauppgifter i platsbeskrivningarna (nuläge och uppställt mål) Andel publicerade platser av lediganmälda platser Marknadsandel utan resp vid utökad platsanmälan (UPI) Procentrelaterade till uppställda mäl o io 20 30 4o 50 eo 70 ao 90 100 MedADB I alt I Vad härefterbeträffar alternativen II och III utgör tillgång lill ell ÄDB-system för bevakningsmalchningoch lerminalsökning förutsätl:-ningen för att den direkta platsförmedlingenskall kunna förbättras. Följande diagram visar vilken.måluppfyllelse som ärmöjlig med ÄDB-teknik men utan personaltiUskott. En omfördelning av personalenskulle dock vara nödvändig. I Med ADB I ait n och IS o 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 Utan ADB *1 varav genom bevaknings- Detskulle alltså vara möjligl att nästan helt uppnå målet beträffandeplatsförslag. Vidare skulle bevakningsmalchning kunna sättas in för avsådana arbetssökande som kan antas behöva denna hjälp, dvs. alla som har varitanmälda . Slutiigen skulle arbetsgivarna kunna få upplysning om-lämpliga sökande vid av platsanmälningarna. Arbetsgruppenanser att bevakningsmalchning bör kombineras med Prop.1975/76: 84 87 Kvaliteten på bevakningsmatchningama blirbättre oni matchningsprofilen kan faststäUas efter en inledande sökning on linetillsammans med den arbetssökande. Viktigt är att man med tillgång lill eltinledande sökningsförfarande kan minska riskerna för utslagnings-effekter vidden efterföljande bevakningsmalchningen. Vidare kan förmedlingen med tillgångtill terminaler för enkel sökning redan i samband med arbetsgivarens anmälanav ledig plats upplysa om lämpliga sökande finns anmälda vid det egna kontoreteller vid andra kontor. Denna information är av stor betydelse förarbetsgivarens planering av rekryteringsåtgärder. Arbetsgivaren kan då snabbareän eljesi la ställning till alternativa lösningar, t. ex. anställning avsökande som kräver viss uppläming eller som har visst handikapp. Skillnaden mellan alternativen II och III kan beskrivas så alt med enkelterminalsökning medges endast sökning i ett begränsat antal standardiseradebegrepp, medan en avancerad lerminalsökning tillåter att man stegvis och ivalfri ordning söker utifrån etl stort antal begrepp, såväl standardiseradesom icke standardiserade. Ett syslem för avancerad lerminalsökning kan användasför i piincip alla sökandekategorier. Den enkla sökningen kan huvudsakligenses som ett hjälpmedel för arbetssökande med någorlunda klar yrkesinriktninglokalt och interlokalt. Båda formerna av sökning kan användas för atl finnaplatser såväl i det lokala utbudet som över hela landet. Den varierade sökningsom kan genomföras med mera avancerade sökmöjUgheter kan innebära en väsentligkvalitetsförbättring av förmedlingens hjälp till arbetssökande som har svårlatt finna lämpligt arbete. Dessa sökande tar f. n. en stor del avarbetsförmedlarnas tid i anspråk. Sökandet i platslistor tar eftersomdet oftast är andra karakteristika än yrkesbenämningen som är det primärasökbegreppet. Det kan i stället vara sådana begrepp som viss typ avarbetsuppgifter, viss typ av arbetsmiljö, speciella arbetstider ellermöjlighet att utnyttja viss utbildning. Med enbart enkel sökning kan man intesöka på så varierande begrepp. Arbetsgruppen har även beräknat vilket personaltillskottsom skulle erfordras för alt helt uppfylla målen. I det fall förmedlingen har tillgångtill såväl ADB-platslistor som terminaler för sökning och matchning är det möjliglatt helt uppnå målen med ett extra tillskott av 460 tjänster. Om förmedlingenenbart har ADB-platslistor kan flera mål inte uppnås, även om personalenutökas. Målen vad gäller daglig bevakningsmatchning och platsförslag vid varjebesök kan i alternativ I teoretiskt sett bara uppnäs med 2 070 ytterligareheltidstjänster. .A.rbels-gruppen menar dock alt del inte är praktiskt möjligtall upprätthålla en sådan målsättning med enbart insatser. Beräkningenredovisas endast för att visa det mått på personalinsatser som tekniken kanmotsvara. 1975/76: 84 88 Det ökadepersonalbehovet för de tre alternativen framgår av följande diagram.Personalökningen tankes härvid uppdelad . Alt II & III Tillgång till ADB-platslistor samt terminalerför sökning Och matchning: 184 t------ 1 Deårliga koslnaderna för de tre alternativen vid full utbyggnad har tidigare angettslill resp. 47 milj. kr., 66 milj. kr. och 71 milj. kr. Idessa belopp ingår, förutom teknisk utrustning och löpande produktion, ävenviss personal, nämligen för drifl, inkodning och systemutredning. Om man läggertill personaltUlskotlen enligt diagrammet blir motsvarande kostnader för detre alternativen resp. 177 milj. kr., 95 milj. kr. och 100 milj. kr. Alla nunämnda belopp är ungefärliga. Arbetsgmppenanser del klarlagt atl stora samhällsekonomiska vins-ler kan göras omarbetsförmedlingen får tillgång till ett ADB-system av det slag som harskisserats, bl. a. genom atl arbetslöshetstiderna och vakansliderna för ledigaplatser kan nedbringas. Arbetsgruppen föreslår därför att ställning nu las iprincip till ökad användning av ADB inom arbetsförmedlingen. Arbetsgruppenredovisar inget förslag lill hur de datatekniska frågorna i ett bör lösas, eflersom det inte på nuvarande stadium har varitmöjligt atl utarbeta etl sådanl förslag. Arbetsgruppen föreslår däremot altpraktiska förmedUngsprov med lerminalbaserad sökning och matchning samlmikrokort genomföres under /77 i syfte atl klargöra dels hurett ADB-baserat söknings- och malchningssyslem bör utformas för att vara eltanvändbart och effektivt hjälpmedel i förmedlingsarbetet, dels vilka 1975/76: 84 89 kravpå de datatekniska frågorna sorn förmedlingsarbetet ställer. Utfallet av dessaprov får visa om de kan ligga till grund för utarbetandet av ett förslagavseende den slutliga omfattningen och inriktningen av etl . De praktiska proven föreslås ske inom de 12 län som vidbörjan av 1976/77 beräknas ha fått ADB-platslistor och därmed också tiUgång tiUdatalagrade uppgifier om lediganmälda platser. I proven föreslås ingå 56kontor. Dessa bör i sin helhet omfattas av proven. Endast i undanlagsfall börenbart delar av ell kontor beröras av försöket. De dellagande kontorens storlekföreslås inte vara större än alt all personal lätt kan informeras och att fortlöpandesamråd med personalen på kontoret kan genomföras. I fråga om prov med mikrokorthar sådana redan genomförts under innevarande budgetår. Erfarenheterna hittillsvisar att mikrokorten är elt användbart hjälpmedel som komplement till plalslistan.Proven behöver nu fortsätta i något slörre omfattning. Dessa är betydUglenklare till sin uppläggning än den terminalbaserade sökningen och matchningen. Dalainspektionenhar avgett yttrande över utredningsrapporten. Inspektionen anför bl. Enligl de föreskrifter som inspektionen har meddelat för det registersom ligger tUl gmnd för framställningen av ADB-platslistor får i registret ingåendast följande personuppgifter, nämligen arbetsgivarens namn och adress samtarbetsgivarens kontaktman. Enligl föreskrifterna får terminal tUls vidareanvändas endast vid försök för framtagning av lediga platser. Inspektionen haringet att erinra mot att systemet med ADB-platslistor byggs ut till alt täckahela landet. Enligt rapporten kommer ett nytt system betecknat LP 2 attanvändas vid framstäUningen av plalslistorna, vilket medför alt innehållet iregistret kommer att öka. Eftersom personuppgifterna i LP 2 blir desamma somtidigare har inspektionen inget att erinra mot det utökade registerinnehålletoch den därmed utökade informationen i platslistorna. Mikrokort får anses varaen form av utdata från systemet med platslistor. Eftersom mikrokorten harsamma innehåll som plalslistorna har inspektionen ingen erinran mot framtagningenavdem. Den fortsatta bearbetningen och användningen av mikrokort regleras ej av bestämmelsemai datalagen (1973: 289). Informationom lediga platser genom sökning via terminal grundar sig på samma register som plalslistornaoch har samma innehåll som dessa. Inspektionen har därför inget att erinra moten utökad användning av terminaler för information om lediga platser.Matchning via ADB av lediga platser mot arbetssökande fömtsätter registreringav identitet och vissa andra. personuppgifter för de arbetssökande. Avrapporten framgår att denna registrering avses få samma principiella 1975/76: 84 90 omfattningsom den arbetssökandestatistik som inspektionen har meddelat ÄMStillstånd till. I det register som utgör underlag för denna statistik får bl.a. ingå uppgift om arbetshandikapp av olika slag. För atl sådan uppgift skallfå registreras äV annan än myndighet som enligt lag eller författning har attföra förteckning över sådana uppgifter fordras särskilda skäl, t.ex. alluppgifterna skall - användas för bl. a. statistiska bearbetningar ochvetenskapliga undersökningar, under förutsättning att enskilda personers namninte' offentliggörs. Med hänsyn lill de detaljerade regler som AMS harutarbetat för registrering av uppgifl om arbetshandikapp ansåg inspektioneninte atl otillbörligt intrång i den personliga integriteten behövde befaras.Uppgifterna i arbetssökandestatistiken finns registrerade endast elt par dygn,varefter de förstörs. Uppgifterna förekommer inte i personanknu-ten form iutdata. Vidmatchning mot lediga platser blir uppgifterna om arbetssökande däremotpersonanknutna antingen i en svarsbild på bUdskärmsterminal eller i en utskriftpå datalista. 1 likhet med vad som anges i rapporten anser inspektionen att enförutsättning för atl matchning skall kunna ske är atl den arbetssökande gersitt tillstånd till regislrering av olika personuppgifter. Enligt inspektionensuppfattning kan därvid ändå uppstå risk för otUlbörligt intrång i denpersonliga integriteten. Av rapporten framgår att bl: a. följande målgrupper ärav särskilt intresse i samband med matchningen, nämligen hemarbetande kvinnor,ungdomar, äldre och personer med nedsatt arbetsförmåga. Uppgifter om arbetshandikapp,bristande yrkes- eller arbetserfarenhet, bristande utbildning m. m. kan väntasförekomma särskilt ofta just för dessa personer, som kan väntas uppfattaregistreringen som ett otillbörligt intrång i den personliga integriteten.Risken för detta kan dock undanröjas, om matchningen omges medsäkerhetsföreskrifter liknande dem som gäller rörande arbetssökandestatistiken.För det första behövs garantier för att ingen utomstående kan komma åtterminalinformationen på ett otillbörligt sätt och för det andra bör deninterna informationen begränsas. ÄMS och statskontoret bör i samband medförsöksverksamheten utvärdera olika säkerhetssystem och föreslå lämpligatekniska lösningar i fortlöpande samarbete med inspektionen. Personuppgifternai samband med matchningen synes vara sekretess-belagda enligt 25 §sekretesslagen (1937: 249) och får därför inte utan arbetssökandens samtyckelämnas ul till presumtiva arbetsgivare. Enligt rapporten verkar detta inteheller vara avsikten. Gallring av uppgifterna om arbetssökande och ledigaplatser bör ske successivt sedan den arbetssökande har erhållit arbete resp.den lediga platsen har tillsatts. EnUgt3 § andra stycket dalalagen skall i ärenden orn personregister beaktasinställningen till registret hos dem som kan komma att regi- 1975/76: 84 91 streras.Inspektionen vill framhålla vikten av elt nära samråd med berördapersonalorganisationer under vidareutvecklingen av register-projektet.Personalorganisationerna bör därvid få tillgång tUl det underlag som behövsfor den svåra avvägningen mellan integrilelsskydd och arbetsförmedlingenseffektivitet. Under de nu angivna fömtsättningarna anser inspektionen atlförsök med matchning av lediga platser och arbetssökande kan genomföras påsätt som föreslås i rapporten. 7.1Arbetsförmedlingens roll i arbetsmarknadspolitiken Arbetsmarknadspolitikensmål är enligt statsmakternas beslut (pröp. 1966:52, SU 1966:107, rskr 1966:251) att åstadkomma och bevara full, produktiv och fritt vald sysselsättning.Detta mål nås inte en gång för alla, utan full sysselsättning kan endasttryggas genom åtgärder, som ständigt anpassas till situationens krav. Undersenare år har de arbelsmarknadspolitiska ambUionerria höjts ytterligare i syfteatt stärka den enskildes ställning på arbetsmarknaden. ÄrbetsmarknadspoUtikenskall medverka lill att skapa trygghet i anställningen. Den skall vidaremedverka lUl att arbete och kompletterande utbildning kan erbjudas de nytillträdandepå arbetsmarknaden. Den skall därutöver medverka till alt öka den enskildesvalmöjligheter på arbetsmarknaden. Föralt kunna lösa dessa uppgifier har de arbetsmarknadspoUtiska insatserna fåtl enny inriktning. Det gäUer nu mer än tidigare att påverka förhållandena direktpå arbetsplatserna för att skapa en jämnare sysselsättning och anpassaarbetsförhållandena till den enskildes förutsättningar. Det gäller också atlpåverka förhållandena på arbetsmarknaden, så att olika hinder för eltdeltagande i arbetslivet kan undan-, röjas och arbete kan erbjudas dem som saknar förvärvsarbete. Slutiigen ställs höga krav på den arbetsmarknadspolitiskaberedskapen att motverka de problem som följer med en konjunkturavmallning.Arbetsmarknadspolitiken har således fåll elt bredare verksamhetsfält och enalltmer aktiv inriktning. Utvecklingenav arbetsmarknadspolitiken har skett mot bakgmnd av nya kunskaper omarbetsmarknadens funktionssätt. Bakom de förhållandevis smånettoförändringarna i arbetslösheten och sysselsättningen sker betydandebruttoförändringar. Dettahar klargjorts bl. a. i belänkandet (SOU 1974: 29) Att utvärdera arbetsmarknadspolitik,som har lagts fram av expertgruppen för utredningsverksamhet iarbetsmarknadsfrågor (EFÄ). Betänkandet har anmälts för (prop. 1975:1, bU. 13 s. 31). 1975/76: 84 92 ningarsom EFÄ redovisar uppgick antalet personer iarbetskraften lUl ca 4,0 milj. Antalet personer, som vid någottillfälle ingick i arbetskraften var väsentligt större; det har beräknats till 4,5milj. Dessa siffror antyder ett betydande flöde av personer som förkortare eller lämnar arbetskraften och ett lika betydande flöde avpersoner som träder in i arbetskraften. Enbart under en tremånadersperiodövergick 275 000 personer från att stå utanför arbetskraften lill att tillhöraarbetskraften. Dettotala antalet lediga platser som anmäls tUl arbetsförmedlingen uppgick till700 000900 000 . De anmälda lediga platserna ger dock ingen fullständigbild av det totala antalet lediga platser på den svenska arbetsmarknaden.Antalet arbetsplaceringar har uppskattats till ca 1,5 milj. . Föralt få en bild av behovet av information om arbetsmarknaden, såväl när detgäller lediga platser som arbetssökande, måste man söka bedöma antalettillfällen då arbetssökande efterfrågar elt arbete och arbetsgivare sökerarbetskraft. För personer utanför arbetskraften har antalet söktillfällenuppskattats lill ca 1 milj. , och för de arbetslösa till 450 000600000. Antalet ombytessökande uppskattades till 400 000 , var och en med elteUer flera söktillfällen .