prop · FZ0372 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslår att antaga detförslag som har upptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. Påregeringens vägnar GE. I propositionen föreslås ändringar i fråga omrätlen att göra avdrag vid inkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit.Exportkreditstödet behålls enligt förslaget i princip med samma konstruktionsom f n. Stöd föreslås för skillnaden mellan refinansieringsräntan och räntanpå exportkrediten upptill 4 9é av utestående exportkredit. Avdrag skall kunnamedges även när svenskt företag uppträder spm underleverantör till utländsktföretag som i sin tur svarar för den totala leveransen i förhållande tillköpare i tredje land. Stöd skall kunna lämnas, om minst hälften av exportkreditenexternfinansieras hos bank eller kapitalmarknadsinstitut. Föreligger synnerligaskäl skall stöd kunna lämnas även om mindre än hälften av exportkreditenexternfinansierats. Dessutom föreslås en ändring, varigenom det blir möjligtatt om synneriiga skäl föreligger pröva även ansökning, som kommit in efter denannars gällande sista lidpunkten för avlämnande av ansökningshandling. De nya reglerna föreslås skola tillämpas påexportkredilavial som ingås mellan den 31 december 1979, 1fråga om exportkredilavial som har ingåtis den 1 januari 1973-den30 skall nu gällande bestämmelser tillämpas. Riksdagen1975/76. Lag om ändring i lagen (1973:423) om avdrag vidinkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1973:423) omavdrag vid inkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit dels att i 1 Sordet "Konungen" skall bytas ut mot "regeringen", dels att2-4 SS samt ikrafllrädandebeslämmelserna skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 S Avdrag kan medges, om 1. exporten kananses ha väsentlig betydelse från samhällsekonomisk och sysselsätlningspolilisksynpunkt, samt anledning föreligger till antagande atl konkurrent om exportenhar tillgång till utländskt kreditslöd, 2. exportenavser kapitalvara, 2. exporten avser kapitalvara, somsålts för användning i det land som sålts för användning i det land vartillförsäljning skett, vartill försäljning skett, eller vidun- derieveians, som sålts för användning I del land vartillhuvudleverantörens försäljning skett, 3. exportkreditlämnas köparen för mer än hälften av den avtalade köpeskillingen, dock minsttvå , 4. exportkreditenhar en löptid av minst två och högst , 5. finansiering avexportkrediten 5. finansiering av minsl hälften avsker hos bank eller kapitalmarknads- exportkrediten sker hos bank ellerinstitut, och den ränta som utgår för kapitalmarknadsinstitut, och den dennafinansiering överstiger den ränta som utgår för denna finansie-ränta som utgårenligt exportkredit- ring överstiger den ränta som utgåravtalet. I fall där flera skattskyldigadellager i försäljning, får avdrag medges avseende skattskyldigs del avkostnad för exportkredit, även om denna del understiger ,under förutsättning att hela exportkrediten sammanlagt uppgår lill nämndabelopp. Föreligger synneriiga skäl, får av- Föreligger synneriiga skäl, får av- drag medges, även om kredittiden drag medges, även omkredittiden överstiger , överstiger i\o år eller om ej minsihälf- ten av exportkrediien jinansicras hos bank ellerkapiiolmarknadsinsiiuii. Har exportkredilavialet ingåtts eller övertagits av den bank eller kapitalmarknadsinstitut som flnansierat exportkrediten, och föreligger skyldighet för den skattskyldige atl gentemot banken eller institutet svara för den ränteskillnad som avses i första stycket, äger nämnda stycke motsvarande tillämpning. Avdrag medges från och med det beskattningsår då exportkredilavialet ingåtts till och med det år dä krediten skolat vara till fullo återbetald. Avdragmedges med ett belopp, som motsvarar skillnaden under beskattningsåret mellanden ränta som den skaltskyldige eriagt för finansieringen av exportkreditenoch den ränta som han uppburit enligt ex-portkredilavtalet. Avdraget får dockej överstiga av den del av exportkrediien som ej är återbetald vidbeskattningsårets ingång. Avdragmedges med ett belopp, som motsvarar skillnaden under beskattningsåret mellanden ränta som den skattskyldige erlagt för finansieringen av exportkreditenoch den ränta som han uppburit enligt ex-porlkredilavtalet. Avdraget får dockej överstiga av den del av exportkrediten som ej är återbetaldvid beskattningsårels ingång. Ansökan om medgivande till avdrag göres föreutgången av den tid inom vilken sökanden skall avlämna allmän självdeklarationför det beskattningsår då exportkredilavialet ingåtts. Ansökan om medgivande till avdrag göres föreutgången av den lid inom vilken sökanden skall avlämna allmän självdeklarationför det beskattningsår då exporlkreditavtalel ingåtts. O777 synnerliga skälföreligger, får dock prövning ske av ansökan som inkommit efter utgången avnämnda lid. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamlingoch lillämpas i fråga om exportkredilavial som ingåtts den 1oktober 1975-den 31 december 1979. Har exportkreditavtal ingåtts före den Ioktober 1975 tillämpas äldre bestämmelser. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Carisson. Proposition om ändringar i exportkreditstödet Genom lagen (1973:423) om avdrag vidinkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit (EKL) infördes ettexporlkreditstöd, som innebär att svenska företag som lämnar krediter förexporlleveranser under vissa förutsättningar medges skattelättnader i form avett särskilt avdrag vid inkomsttaxeringen. Lagen tillkom därför att konkurrensförhållandenamellan företag i olika länder rubbades av de statligt subventioneradeexportkrediter som förelag i många länder hade möjlighet att lämna. 1 denproposition (1973:126) som låg till grund för lagstiftningen anfördes att denhandel som hade blivit föremål för sådan konkurrens framför allt riktade siglill stats-handelsländerna och i växande utsträckning till utvecklingsländerna.1 propositionen framhölls också att regeringens principiella uppfattning varatt statliga kreditsubventioner för alt påverka enskilda företags konkurrensmöjligheteri möjligaste mån borde förhindras genom internationella överenskommelser menall utvecklingstendenserna var sådana atl även måste vidta åtgärder föratt skydda vitala exportintressen och säkerställa alt de svenska företagenskonkurrensläge vid kapitalvaruexport inte allvarligt försämrades i förhållandetill andra länders företag. lag lillämpas på exportkredilavial. somingåtis 31 december 1976, I en promemoriasom har getts in till regeringen har exportråd och fört fram synpunkter på och förslag till ändringar i detnuvarande exportkreditstödet. Promemorian har inte remissbehandlats. Prop.1975/76:72 5 1 2 S EKL anges under vilka förutsällningarexportkreditstöd kan utgå. Del krävs således att exporten avser kapitalvara somhar sålts för användning i det land vartill försäljning skett. Med hänsyn lilllagens syfte kan stöd lämnas bara i sådana fall där kreditvillkoren harbetydelse från konkurrenssynpunkt, dvs. när det finns anledning att antaga attkonkurrent om exporten har tillgång lill utländskt kreditslöd. För stöd krävsäven att exporten kan anses ha väsentlig betydelse från samhällsekonomisk ochsysselsätlningspolilisk synpunkt. Beträffande exportkrediien krävs att sådanlämnas köparen för mer än hälften av den avtalade köpeskillingen, dock minsttvå milj. kr., att den har en löptid av minsl två och högst samt att denfinansieras hos bank eller kapitalmarknadsinstitut till en ränta som överstigerden som utgår enligt exportkreditavtalet. Om flera företag deltar i enexportaffär, kan exporlkreditstöd medges de inblandade företagen underförutsättning att deras totala exportkredit överstiger två milj. kr. Omsynnerliga skäl föreligger, får avdrag medges även om kredittiden . Avsikten med det nuvarande exportkreditstödel äratt kompensera de svenska exportörerna för de ränteförluster som uppstår genomatt de tvingas betala en högre ränta för finansiering av exportkrediten än dekan ta ut av de utländska beställarna. Denna ränteföriusl uppskattades tillskillnaden mellan exportkredilräntan och refinansieringsräntan, vilkaräntesatser i propositionen beräknades till 6 ä resp. 8 ä 9 %.Kompensationen till de svenska exportörerna ges i form av skattelättnad, vilketinnebär att viss del av ränteintäkten från den utländske beställaren görsskattefri för den svenske exportören. Denna effekt uppnås på det sätt som angesi lagens 3 S,genom att det svenska företaget får ett avdrag vid inkomsttaxeringen, som motsvarar skillnaden mellan refinansieringsräntan och exportkrediträn tan, dock högst av den del av exportkrediten som inte är återbetald vid beskattningsårets ingång. Mptsvarande avdragsrätt föreligger, om ex portkreditavtalet ingåtts eller övertagits av den bank eller det kapitalmark nadsinstitut som finansierat exportkrediten, och skyldighet föreligger för den skaltskyldige all gentemot banken eller institutet svara för nämnda ränteskillnad. 2.3 Handläggningav ärenden rörande exportkreditstöd Ärenden om avdrag för kostnad för exportkreditprövas av regeringen. Ansökan kan ske såväl före som efter det att kontrakt haringåtts, dock Prop.1975/76:72 6 senastföre utgången av den tid inom vilken sökanden skall avlämna självdeklarationför det beskattningsår då exporlkreditavtalel har ingåtts. Beredningen avärendena sker i en särskild arbetsgrupp beslående av representanter förutrikes-, finans-, handels-, arbetsmarknads- och industridepartementen. Från det att EKL trädde i kraft den 26 juni 1973fram till den har 105 ansökningar om avdrag för kostnad förexportkredit kommit in och behandlats. Av dessa ansökningar har 96 bifallits.Ett mindre antal har dock avsett ändringar i tidigare lämnade medgivanden. Nioansökningar har lämnats utan bifall. Ansökningarna representerar en totalexporisumma av 7 638 milj. kr. varav krediten utgör 6 388 milj. kr. Dengenomsnittliga exportkredilräntan har stigit från (under tidenden 26 juni 1973-den 1 juli 1974) fill (den 1 juli 1974-den31 ). På motsvarande sätt har refinansieringsräntan stigit frän (den 26 juni 1973-den ) till (under periodenden 31 mars 1975), Avdrag har kommit i fråga främsi för exporttill sialshandelsländer och utvecklingsländer. Om särskilda skäl har förelegathar avdrag i några enstaka fall även kommit i fråga för export lill andraländer. den 26 juni 1973-den föll av exportsummanpå export till sialshandelsländer och på export till utvecklingsländer.Motsvarande siffror för tiden den 31 mars 1975 var resp. , vartill kom som avsäg export till andra länder. Exportprojekt för vilkastöd medgivits fördelar sig på ett flertal varugrupper, varav de störstagrupperna är hotell, andra byggnader samt maskiner och annan utrustning tillskogs- och metallindustri. Någon exakt beräkning av det skattebortfall somexportkreditstödet har medfört är inte möjlig att göra. Orsaken härtill ärfrämsi atl flertalet ansökningar har gjorts innan kontrakt har ingåtts och altdet i dessa fall saknas kunskap om affärsförhandlingarnas utfall. Andraosäkerhetsfaktorer är företagens möjligheter att utnyttja avdragsrätten underhela den aktuella kredittiden och svårigheten att bedöma bolagsskattensstoriek . En schablonmässig beräkning av den maximala totalaavdragssumman på grund av ansökningar som har bifallits ger ettbelopp av 600 milj, kr. Vid en statlig och bolagsskatt av tillsammans55 % blir då det totala skallebortfallet maximalt ca 330 milj.kr. Dengenomsnittliga kredittiden har varit omkring . Det maximalaskattebortfallet blir således 4:5-50 milj. kr. under en sjuårsperiod.Det verkliga bortfallet torde dock bli lägre, främst därför atl del måste antasatt flera av de medräknade affärerna inte blir av. 1975/76:72 7 4Sveriges exportråds och industriförbunds promemoria beträffandeexportkreditstödet exporiråd och hari sin gemensamma promemoria beträffande exportkreditstödet i huvudsak anförtföljande i anslutning lill olika bestämmelser i . 1 2 S 2 föreskrivs alt exporten skall avsekapitalvara. Begreppet bör tolkas så att konsultuppdrag hänförs tillstödberättigad export. Visserligen har del endast i elt fåtal fallförekommit alt svenska konsultförelag varit tvungna att lämna kredit för alt erhålla uppdrag utomlands men önskemål om sådana krediter harunder senare år framförs i växande Ulsiräckning, särskilt från vissa u-länderoch även från sialshandelsländer i . Den främsta orsaken härtill äratt de förmånliga exportkrediter som många konkurrentliinder, t.ex. ,, och lämnar, i regel också får utnyttjas förkonsultuppdrag. Det erinras också om att konsultuppdrag, som vanligen avserbyggnadsområdet, kan ha väsentliga sysselsättningseffekter inte endast förkonsultföretagets del utan också genom att de i inte ringa fall leder till enexport av varor från . Lägsta kreditbeloppet enligt 2 S 3 bör sänkas från2 milj. kr. till en halv milj, kr. vilket skulle medföra att även mindre ochmedelstora företag i betydligt större utsträckning än f n. skulle kunna komma iåtnjutande av exportkreditstödet. Om det inte anses möjligt att sänkabeloppsgränsen pä angivet sätt, borde i varje fall ett exportföretag fömöjlighet att lägga ihop alla under på ett land avslutade affärer föratt på så sätt komma upp till 2 milj. kr. I 2 S 4 talas om exportkreditens löptid, men någondefinition av uttrycket kreditlid ges inte vare sig i lagen eller ipropositionen, Samma definition av uttrycket kredittid som exportkreditnämnden(EKN) använder bör tillämpas, eftersom svårigheter annars kan uppstå när detgäller atl fastställa kredittidens längd och kreditens storlek. Bland de kostnader som f n. omfattas avexportkreditstödet bör få inräknas inte bara själva räntan utan också andrakostnader som exportören ådrar sig i samband med refinansieringen av enexportaffär, t. ex. löftesprovision och s, k. management fee som denskattskyldige måste erlägga till finansierande bank eller kapitalmarknadsinstitut.Det vore också önskvärt alt premien för garanti från EKN fick inräknas påmotsvarande sätt. 1 den mån exportör inte har EKN-garanti får han vidrefinansieringen av en affär i regel betala en något högre ränta tillvederbörande bank än om garanti föreligger och denna räntedifferens är iallmänhet större än EKN-premien. Formuleringen i 3 S I tyder på alt den s, k.koniantmetoden skall tillämpas vid beräkning av avdragets storlek, Detla kanemellertid för exportörerna få effekter som 'är svåra att förut-se om denutländske köparen inte betalar ränta på exportkrediten somhar avtalats. Prop.1975/76:72 8 kortdröjsmål kan medföra att räntan inflyter till exportören underett annat år än det då han har att eriägga motsvarande räntebetalning lill denfinansierande banken. En följd av elt dröjsmål kan också bli all exportörenunder ett och mottar räntebetalningar från köparen som egentligenskulle ha erlagts under två eller , 1 så fall kan det inträffa attnågon räntedifferens inte uppkommer som exportören kan begära avdrag för i sindeklaration. Del avsteg från eljest tillämpade grunder vid den skaltemässigaredovisningen som görs genom att koniantmetoden läggs till grund förredovisningen torde leda till mindre önskvärda konsekvenser. Härliksom eljest bör därför bokloringsmässiga grunder lillämpas. Om ersättningfrån EKN för ränta, som köparen inte har betalat, får räknas som uppburen räntaför exportören, skulle emellertid svårigheterna med koniantmetoden delvisförsvinna. Stöd bör kunna erhållas redan undertiltverkningsiiden oberoende av vilken kredilform, leveranlörskredit ellerköpariån, som utnyttjas för en affär. 1 4 S föreskrivs i fråga om det formellaförfarandet alt ansökan om medgivande till avdrag "göres före utgången avden tid inom vilken sökanden skall avlämna allmän självdeklaration för detbeskattningsår då exporlkreditavtalel ingåtts". Eftersom ett medgivandeatt få åtnjuta avdrag i många fall inte torde kunna utnyttjas förrän två efter det att exportkreditavtalet har ingåtis framstår lagens tidsgränssom väl snäv. Det borde vara lillräckligt om ansökan inlämnades senast föreutgången av den tid inom vilken sökanden skall avlämna självdeklaration för detbeskattningsår under vilket han önskar åtnjuta avdrag ienlighet med medgivandet, Det behov som konstaterades föreligga avåtgärder för att skydda vitala svenska exportintressen och säkerställa all desvenska företagens konkurrensläge vid kapitalvaruexport inte allvarligtförsämrades i förhållande till andra länders företag kvarstår enligt min meningalltjämt. Exportkreditstödel i sin nuvarande utformning synes i princip varaväl ägnat att tillgodose detta behov. Vissa ändringar är dock påkallade tillföljd av utvecklingen på kapitallörsörjningsområdet. Näringslivet - framförallt exportnäringen - har som framgår av det föregående, framfört vissaönskemål som lämpligen kan tas upp i detla sammanhang. Vidare har det vid denpraktiska tillämpningen uppkommit vissa frågor, som bör leda till ändraderegler. 1 det följande kommer jag att behandla dessa frågor och önskemål varför sig, mot bakgrunden av en i princip oförändrad form för exportkreditstödet. Prop.1975/76:72 9 5.2 Storlekenav avdrag för kostnad för exportkredit Det nuvarande exportkreditstödet fungerar så altföretagen medges ett extra avdrag vid den statliga och kommunalainkomsttaxeringen med ett belopp som motsvarar skillnaden mellanrefinansieringsräntan och den ränta varmed exportkrediten löper, dock högst . Om hela tvåprocentsavdraget kan utnyttjas består alltså subventionen av eltbortfall av inkomstskatten på dessa . Om den totala bolagsskatten antas vara55 %, uppgår alltså stödet netto till drygt I % av utestående kredit. 1973:126 beräknade jag, som harnämts, exportkredilräntan till 6 å och refinansieringsräntan till 8 å 9 %.Denna uppskattning visade sig riktig beträffande den första tolvmånadersperiod,som lagen varit i tillämpning. Dessa räntor uppgick då i genomsnitt till 6,6resp. Därefter har från en tendens till höjdaräntor varit tydlig. Således var den genomsnittliga exportkredilräntan 7,6 %och den genomsnittliga refinansieringsräntan den 1 juli1974-den 31 mars 1975. Gapet mellan exportkredit- och refinansieringsräntan harsåledes ökat från i genomsnitt 1,8 till . Bakom dessa genomsnittssiffrorligger även ett ökande antal projekt som har refinansierats utomlands tillräntor på , och där ränteskillnaden följaktligen har blivit väsentligthögre. Mot denna bakgrund anser jag alt del svenska exportkreditstödet börförstärkas för att även i fortsättningen kunna fylla sin funktion. Förstärkningenkan lämpligen ske på det sättet att nuvarande maximibelopp för del extraavdraget, av den utestående krediten, höjs till . För företag, som harbehov av att utnyttja hela avdraget, skulle därigenom stödet netto komma altuppgå till av utestående kredit, vilket motsvarar en minskning avbolagsskatten på det extra avdraget . För det allmänna innebärförslaget, alltjämt under förutsättning att avdraget kan utnyttjas maximall,att kostnaden i form av skattebortfall fördubblas. Som jag har nämnttorde det verkliga skattebortfallet komma alt bli betydligt lägre än detmaximall beräknade. Avsikten med exportstödet är att kompensera densvenska exportören för den ränteföriusl som uppstår om han behöver betala enhögre ränta för refinansiering av exportkrediten än den han kan la ut av denutländske beställaren. Dä även andra kostnader, som t. ex. löftesprovision,administrationsavgift och s. k. management fee, kan belasta exportören, harfrågan uppställ om dessa skall få inräknas i den ränta som har erlagts förfinansiering av exportkrediien. För egen del vill jag framhålla att nämndakostnader regelmässigt torde uppkomma oberoende av räntenivån och de utgördärför i princip konstanta kostnader medan exportkreditstödet avserattkompensera exportören för den merkostnad han drabbas av till följd av ett högtränteläge. Dessa kostnader bör därför inte få inräknas i refinansieringsräntan.Äv sam- 1975/76:72 10 maskäl bör inte heller premie för exportkreditgaranii få inräknas i refinansieringsräntan.Detta innebär således atl jag föreslår att i fortsättningen liksom hittillsendast den egentliga räntan skall beaktas vid fastställande avrefinansieringsräntan. Som bör även i fortsättningen förexporlkreditstöd krävas alt exporten har väsentlig betydelse från samhällsekonomisksynpunkt och att den har arbetsmarknadspoliliska effekter. För alt nämnda kravskall kunna tillgodoses bör en exportaffär vara av viss storlek för atl avdragskall kunna komma i fråga. Någon anledning all nu sänka minimigränsen, 2 milj,kr., finns således inte. 1 gällande lagstiftning om exportkreditstöd finnsinte någon definition av begreppet kapitalvara, utan det ankommer på regeringenatt.i det enskilda fallet pröva vad som skall hänföras till stödberättigadexport. Denna prövning har inte i något fall medfört att avdrag harvägrats därför att det inte skulle ha varit fråga om kapitalvara. Då dennafråga således inte har medfört några problem vid den praktiskahandläggningen föreligger enligt min mening inte skäl att kompliceralagstiftningen med ett försök till definition av begreppet kapitalvara. Jaganser alltså att regeringen liksom bör pröva denna frågafrän fall till fall. Enligt min mening kan dock begreppet inte ges en så vidtolkning att det omfattar även rena konsultuppdrag. 5.6 Fråganom beräkning av kredittid Beträffande frågan om begreppet kredittid vill jaganföra följande. exportråd och har föreslagitatt begreppet ges samma innebörd som det har vid exponkreditnämndens (EKN:s)tillämpning. Detta innebär att kredit vid t. ex, entreprenad och när säljarenskall utföra montagearbete endast anses föreligga i fråga om belopp, somerläggs efter arbetets avslutande. Betalningar under arbetets gång liksom viddess avslutande betraktas som koniantinbetalningar. Vid export, som intekräver någon arbetsprestation från säljarens sida, räknas kredittiden från dentidpunkt när vara har kommit i säljarens besittning, från sista väsentliga delleveranseller från liknande tidpunkt. Enligt min mening är det dock mindre lämpligt attbinda sig för denna tolkning vid tillämpning av EKL, eftersom detta kan medförasvårigheter vid taxeringsarbetet. Vid prövning av yrkade avdrag skulle nämligentaxeringsmyndigheterna i alla de fall där säljaren skall utföra något arbete,i, ex, uppföra en byggnad eller installera en an- Prop.1975/76:72 11 läggning,tvingas utreda om arbetet har avslutals eller inte. Jag föreslår därför attkredittiden i fortsättningen liksom vid tillämpningen av lagen ansesbörja den dag från vilken köparen debiteras ränta enligt exportkredilavialet.Detla innebär att kredittiden i många fall kommer att sammanfalla med den somEKN tillämpar, men att den i andra fall kommer att börja vid en tidigaretidpunkt. 5.7 Fråganom tillämpning av kontantmetoden Gällande lag innebär atl kontantmetoden skalltillämpas vid beräkning av avdragets storiek. Orsaken härtill är att entaxeringsmässig kontroll av ifrågavarande avdrag väsentligt underiättas omkontantmetoden tillämpas. Denna fördel anserjag vara så tungt vägande att manäven i fortsättningen bör bygga pä metoden, trots alt detta kan medföranackdelar av den art som exportråd och industriförbundangivit i sin promemoria. Med anledning av vad som i promemorian anförts omatt nackdelarna skulle kunna motverkas om ersättning från EKN för ränta somköparen inte betalat fär räknas som intäklsränta på exportkrediien vill jagframhålla att gällande bestämmelser enligi min mening ger möjlighet att förfarapå detta sätt. Möjlighet att erhålla exportkreditstöd redan undertillverkningstiden skall enligt min mening i fortsättningen liksom tidigareendast föreligga under de förutsättningar som anges i 3 S. Detta innebär ihuvudsak atl avdrag kan medges från och med det beskattningsårexporlkreditavtal har ingåtts, om den skattskyldige har eriagt enrefinansieringsränta som överstiger den exporlkreditränta han har uppburit. Omdessa förutsättningar föreligger saknar det däremot betydelse vilken kreditformsom har valts. 5.9 Kravetpå externfinansiering av exportkrediten