prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Ramen bör enligl slyrelsenvara fierårig för all ge en vidare överblick över möjliga lokalförändringar och för all nödvändiga överenskommelserom framlida förhyrningar skallkunna komma lill slånd redan vidbyggprojekleringen. Del senare är viktigt inle minsl för möjligheternaalt hålla koslnaderna nere. De viktigaste skälen för en vidgning avplaneringsramen för lokalförändringar är följande: a) Den beslutade förändringen avarbetsförmedlingens inre organisation harinte kunnat tillämpas i full utsträckning vid elt ftertal kontor då medel saknats för nödvändigalokalförändringar. b) Det är nödvändigt altförstärka förmedlingens yttre organisation genom utökning av de minsla kontoren i landet och inrättande av nyalokalkontor. Det gäller dels istorstadsområdena och dels i kommuner där kontor saknas. c) Miljön är vid ftera kontor undermålig för både anställda ochbesökare. d) Lokalernavid ett stort antal kontor är heltotillräckliga och ger inte arbetsplatser för all personal och inte heller tillräckliga utrymmen för be sökare. Under /77 beräknas en ökning av lokalytan med Den sammanlagda lokalytan skulle då vid utgången av budgetårel uppgåtill 210 000 nr. Av ökningen avser17 000 m i detalj planerade lokalförändringar, nämligen utbyte av lokaler vid 29 kontor och ytterligare förhyrningar vid elva kontor samt nya lokalkontori . Enökning med 2 000 m beräknas för inrättande av tio lokalkontor i kommuner där kontor nu saknas. AMS beräknar medelsbehovel förlänsarbetsnämndernas och förmedlingskonlorenslokaler under budgetårel 1976/77 till62,2 milj. kr., varav . avser lokallillskott och förändringar underbudgetåret. Om driftkostnaderna räknas om till helårskostnader molsvarar den senare siffran etl belopp av . Medelsbehovet för /77uppgår till 29.6 milj. kr. 7,5 milj. kr. utöver vad som harberäknals lor innevarande budgetår. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 42 Häravavser 1.7 milj. kr. följdkostnader tillbegärd personalökning, 1,6 milj. kr.motsvarar etl ackumulerat behov av möbel- och invenlarieanskaffningar som uppstått under budgelårel 1974/75 och somberäknas öka under budgetåret1975/76. Utgifterna för förslagsverksamhet föreslås få uppgå till 50 000kr. (-.) Flera datasystem, omfatlande ekonomi-, sta tistik- och produklionsfunklioner, är f n. i drift. Eltmindre system har också utvecklats förpersonalplanläggning inom ramen för verkets loial- försvarsåligganden. De olika arbelsmarknadspolitiska verksamhelema harförändrats väsentligt sedanstyrelsens olika ADB-syslem logs fram och . /76 kommerADB-systemet för beredskapsarbetenalt bli föremål för en total översyn. Vidare avvecklas styrelsens ADB-syslem förulbelalning av utbildningsbidrag, då övertarutbetalningarna. Utgifterna för /77 beräknas lill 7,7 milj. kr. Av beloppet avser 1,1 milj. kr. ulvecklings- ochunderhållsarbeten och anskaffning av regisireringsulrustning m.m. saml1,5 milj. kr. Bearbetningav statistiskt material. 1 följande tabell redovisas medels behovel för bearbetning av statistikunder /77 lordelat på ändamål. Uppföljning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder För budgelårel 1976/77 behövs således 950 000 kr.för bearbeining av siaiisiiskl maierial (-(- . Medelsbehovel för degemensamma förvallnings-koslnaderna uppgår under budgelårel 1976/77 lilllolall 532,8 milj. kr. (-f 134,1 milj. ).Av ökningen ulgör 82,4 milj. kr. pris- och löneomräkning inkl. höjtlönekoslnadspålägg. har fåll betydandepersonaltillskott under senare årsamlidigl som verkel har organiserats om i etapper i syfte all öka effektiviteten.Bl. a. har de större förmedlingskontorens inre organisation setts Prop.1975/76:100 Bilaga 13 43 överochen ny förmedlingsmelodik benämnd modifierad öppen förmedling har införts. Vidare har ADB lagils lillhjälp i förmedlingsarbetel för framslällningav dagliga plalslistor. omfattande utredningsarbete pågår i syfle atl klariägga hur ADB skall användas även i självaplatsförmedlingen, dvs. försammankopplingen av arbetssökande och lediga platser. Hittillsunder 1970-talel hararbetsmarknadsverket tillförts över 1 000 nya tjänster. Denna förstärkning harvarit nödvändig med hänsyn lill deökade och nya arbetsuppgifter som verket fortlöpande harstälits inför. Antaletarbetssökande hos arbetsförmedlingenhar ökal successivi. Verksamheien med anpassningsgrupper ute på förelagen, som påbörjades , har byggts utfortlöpande. Dess betydelse harunderstrukiis ytteriigare genom införandet av trygghetslagarna. En ny bidragsform, kontant arbetsmarknadsstöd, har tillkommit. Telefonanmälan frånarbetslöshetsförsäkrade har slopats och ersatts av regelbundna personliga besök hos arbetsförmedlingen. Nya grupper arbetssökande, bl. a. de långlidsutbildade, hargjort anspråk på slöd och service i olika former. Den höga arbelsmarknadspolitiska ambition somstatsmakterna vid ftera lillfällen har gett ullryck förgör all man måsle räkna med stora uppgifierför arbetsmarknadsverket också i fortsättningen. Närdet gäller all bereda äldre och personer medarbetshandikapp sysselsättning är anpassningsgruppernas verksamhel av störstabetydelse. Erfarenheterna visar dock all resullaiel av denna verksamhel äri hög grad beroende av arbelsförmedlingensakiiva medverkan. Vidare har ulvecklingen på arbetsmarknaden under senare årinneburit ökade svårigheler alt jämka samman krav och önskemål från arbetsgivare resp. arbetstagare.Dessa svårigheler har sin grund i desuccessivi höjda krav padearbelssökandesomförändringarnai näringslivet medför och i de begränsningar som många arbetssökande har i sillarbetsutbud. Det sislnämndagällerinle minsl i fråga om de nyljlllrädandegrupperna, främsl ungdomar och lidigare hemarbetande kvinnor, sommöter särskilda svårigheler pågrund av arbetsgivarnas attityder och egen bristande arbetslivserfarenhet. Det nu anförda motiverar all arbetsmarknadsverketlillförs en väsentlig personalförstärkningäven för näsla budgetår. Denna förstärkning bör i enlighel med vad AMS har föreslagil avse ävenbilrädespersonal, som kan avlasta denhandläggande personalen vissa arbetsuppgifter. Härtill kommer alt vissa av de reformer beiräffandearbetsförmedlingen som föreslås i prop. 1975/76:84 förulsäller personalförslärkningar. 1 denna propositionföreslås för del första atlskyldighet för arbetsgivare alt anmäla ledig plats lill arbetsförmedlingenskall införas genom lagsliftning. Anmälningsskyldigheten skall fr. o. m. gälla i ,och . 1des.sa län måste man räkna med en ökad belastning på förmedlingen som måsle mötas med fler arbetsförmedlare. Delökade antalet lediganmälda plalsergör vidare att ordermottagningen på berörda förmedlingskontor behöver förstärkas med fier handläggande tjänstemänoch atl mer personal behövs torframställningen av daiaunderiagel tillplalslistorna. 1975/76:100 Bilaga 13 44 föreslåsi propositionen försöksverksamhet med distriktsnämnder vid distriklskontoren. Försöken med dislriktsnämnderlorde underiätla och effektiveraförmedlingsarbelet i väseniligaavseenden och därmed förbätlradel loialaarbetsresultatet redan med nu tillgängliga personalresurser. kommer en viss merbelastning alt uppslå pådistriklskontoren lill följd avförberedelser försammanlräden ochföredragningar. Elllredje förslag berör arbetsförmedlingen inom kulturområdet. Förslagelinnebärall denna förmedling skall ombesörjas av den offentligaarbetsförmedlingen i slörre utsträckning än och att nu varande artist-och musikersektionerskall ombildas till särskilda kulturarbetarsektioner, varvid vissapersonalförslärkningar lill de nyaseklio-nerna förulsälls. Sluiligen föreslås i proposilionen all prakiiska provmed ADB i själva plalsförmedlingenunder näsla budgeiår genomförs vidnågra förmedlingskonlor. Underförsöken behöverdessakonlor förslärkas med ell anlal spe-cialulbildade arbelsförmedlare för all inle denlöpande förmedlingsverksam-helenskall behöva bli eftersall lillföljd av proven. Under programmet Arbelsmarknadsinformalion i det följandeförordasslutligen fortsatt ulbyggnad av systemet med dagliga ADB-platslistor iytterligare sju län. Denna utbyggnad krä-ver lillskolt av såväl handläggande personal, s. k. syslemulredare, sombiträden för inkodning av plalsnotiserna, m. m. För de ökade personalbehoven börarbetsmarknadsverket tillföras ytterligarelönemedel motsvarande 250 tjänster. I likhet med föregående år bör det ankomma på AMS atl fördela förstärkningenmellan handläggande personal ochbiträden saml mellan olika ändamål. Det ankommer också på AMS att bedöma i vad mån personalresurser behöveravdelas för de särskilda insalserför zigenare som behandlas i del följande. Det bör vidare ankomma på regeringenaltefterförslagav AMS bestämma hurförstärkningen skall fördelas mellan olika delar av organisationen.Medelsförslärkningen bör beräknas till 84,6milj. (exkl. följdkostnader), varav 59,9 milj. kr. utgör löneomräkning och8,0 milj. kr. För utbildning ochinstmktion av verkets personal behövs som AMS anförväsenlligl ökade resurser. Det gäller såväl grundutbildning som fortbildning och vidareutbildning. Jag beräknar i likhel med AMS elt medelsbehov av 6,9 milj. kr. (-1-2,9 milj. Vad beträffar övriga förvaliningskosinaderbörmedlenfördaiabehandlingminskas med etl belopp av 195 000 kr.vilket i praktiken används för avlöningar. Samlidigl bör posten Vissalönekostnader ökas med samma belopp. Medelsbehovet för ADB i samband med framslällningav statistik för arbetsförmedlingenunder /77 beriiknas under anslagel Bl. Arbetsmarknadsservice, anslagsposlenArbetsmarknadsinlbrmaiion. Med hänvisning i övrigt till den lidigare redovisade sammanslällningen beräknar jag de gemensammaförvaltningskostnaderna under /77 till i runt tal 500 milj. kr. (-H 102 milj. ).Delta belopp skall fördelas mellanprogrammen i förhållande lill derasberäknade andel i. de gemensammaförvaltningskostnaderna. Som har nämnts i det föregående Prop.1975/76:100 Bilaga 13 45 lasmedel för dessa kosinader upp under samma anslag som gäller för övrigakostnader under resp, program. Del sagda gäller dock inte programmet Förvallningav utrustning. Koslnaderna under detla program skall läckas av hyra somdebileras de program som använder utrustningen. Följande tablå visar hur degemensamma förvaltningskostnaderna fördelar sig mellan programmen. Program 1976/77 Arbetsmarknadsinformation 417 636 000 Yrkesmässig och geografisk röriighet 25 000 000 Sysselsättning.sskapande åtgärder 19 000 000 Regionalpolitiska stödåtgärder 5 000 000 Rehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade 3 500 000 Sysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade 11 500 000 Åtgärder för flyktingar 2 500 000 Kontant stöd vid arbetslöshet 6 000 (XX) Tolalförsvarsverksamhet 9 380 000 Förvaltning av utrustning 000 '420 508 000 '469 066 000 '597 927 000 ' Exkl. kostnader för delprogrammetArbetsmarknadsutbildning, som har redovisats under anslaget. Frän anslagel beslrids utgifterna för programmetArbelsmarknadsinformalion saml delar av programmet Yrkesmässig och geografiskröriighet. Programmet Arbelsmarknadsinformalion är inle uppdelat på delprogram.1 programmet Yrkesmässig och geografisk röriighet ingår delprogrammenArbetsmarknadsutbildning, som redovisas under ell separat anslag (B 2.Bidrag lill arbetsmarknadsutbildning), FlyUningsbidrag och Inlösen av egnahemm. Programmet Arbelsmarknadsinformalion omfattar olikaverksamheter som syflar lill all ge arbetssökande ell verksamt slöd för bästamöjliga ulbyle av sill arbelskraftsutbud och all medverka lill all arbelsgivareinom ramen för de arbetskraflslillgångar som finns eller kan utvecklas finnererforderiig personal. Avdelningen för arbetsmarknadsservice vid AMS handharverksamheien centralt. Regionalt och lokall är länsarbetsnämnderna resp.arbetsförmedlingskonloren ansvariga. 1975/76:100 Bilaga 13 -1- 153 697 000 + 122 704 000 -1- 9 200 000 -H 6 500 000 Inlösen av egnahem m. m -1- 157 000 -1- 157 000 -* 162 554 0002 'Inberäknat förvaltningskostnader. 2I förekommande fall har höjt lönekostnadspälägg inräknats. Arbetsförmedlingens verksamhel kan delas upp i eninformationsfunktion, en plalsförmedlande funklion och enarbetsförberedande funklion. Till informationsfunktionenhör alla allmänna upplysningar, muntliga, skriftliga eller via andra informationsmedia, som arbetsförmedlingenlämnar. Arbelsförmedlingens plalsförmedlande funklionavser den hjälp som lämnas lill arbetssökande vid platsvalel och lill arbelsgivare som söker arbetskraft. Denna hjälp kan lämnas under relativtenkla former men också kräva storainsalser av lid och ekonomiska resurser såväl när del gäller lokal som interiokal förmedling. Hjälpen lill arbetssökande kan bestå i att förmedlingen lämnar individuella förslag på lediga platser, försökandens räkning kontaktar arbetsgivareom lediganmäld plals eller anskaffar plals som inle har anmälts till förmedlingen. För all underlätta all anställningkommer lill slånd kan förmedlingen bl. a. ge bidrag till ftyttning eller lill olika slag av arbelshjälpmedel. Arbelsgivarna kan få individuell hjälpgenom att förmedlingen föreslår viss sökande lill ledig plals, söker arbetskraft som inle finnsanmäld hos förmedlingen eller gerbidrag lill ulbildning eller lill exempelvis särskilda anordningar påarbetsplatsen. Ackvisition av plalser genomförs ofta i sambandmed besök av förmedlare på förelagen. Därvid diskuteras även frågor rörandearbetstidens omfattning, arbetsplatsernas uiformning, den kvinnligaarbetskraftens, de handikappades och äldres anställningsmöjligheter,förelagens personalpolitik m. m. Arbetsförmedlingens arbetsförberedande funktioninriktar sig på sökande som inte direkt kan få arbele på hemorten eller annanorl. För alt en anställning skall komma till slånd kan skilda ålgärder behövas. Del kan gälla yrkesbyle, alternativa arbetsuppgifter, fiyttning till annan ort, yrkesutbildning, anställning iskyddat arbele, näringshjälp lill egel förelag m. m. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 47 Arbelsförmedlingens användning av dearbelsmarknadspolitiska instrumentenför yrkesmässig och geografisk rörlighet, för sysselsättningsskapande åtgärder saml för rehabiliterings- ochstödåtgärder för svårplacerade arbelslösa ulgör delar av andra program.De berörs därför inte närmare här. Programmet Yrkesmässig och geografisk röriighetbeslår av delprogrammenArbetsmarknadsutbildning, Flyttningsbidrag och Inlösen av egnahem m. m. Delprogrammet Arbetsmarknadsutbildning redovisasunder anslagel B 2. Bidrag lill arbetsmarknadsutbildning. Inriktningen av arbetsförmedlingens verksamhetunder beror på debehov på arbeismarknaden som kan väntas föreligga och på statsmakternas intentioner vad gällersysselsättningen. Även under resten av1970-lalel får man räkna med en fortsatt slor sysselsättningsökning, innebärande all nya grupper av sökande kommer allgöra anspråk på arbelsförmedlingensservice. För dessa sökande krävs stora insalser beiräffande såväl platsförmedling som ulbildning ochanpassningsfrämjande ålgärder om de skall kunna få arbele på öppnamarknaden. En fortsatt ökning av direkta plalsförmedlandeålgärder behövs för atl förkorta arbelslöshelstiderna och ge möjlighel för fiersökande atl utan särskildaanpassningsålgärder få arbete på öppna marknaden. Till de första ålgärdei:navid utökad individuell platsförmedling hör regislrering av önskemål, arbetserfarenhet, ulbildning etc. för alla arbetssökande som vänder sig lill förmedlingen. Arbetsformerna har numeraförändrats med hänsyn härtill vidsamlliga förmedlingar. Man har även börjat lämna plalsförslag och anvisning lill fiera sökande än lidigare när de kommer lill förmedlingen och börjat bevaka anställningsmöjligheterna mellan deras besök där. Manhar också mer än lidigare kunnalordna bevakning av obesatta plalser för arbetsgivarnas räkning. För all dessa uppgifter skall kunna utsträckaspå det säll som avses behövs tillskott av personal. En annan förulsällning för alt effektiviteten iarbelsförmedlingens service skallkunna ökas från budgelårel 1976/77 är all plalsinformationen görs utföriigare vid arbetsförmedlingarna i län medADB-plalslislor. Denna förändringmöjliggörs tekniskt av att förmedlingen går över lill etl nytt programsystem för produktion av ADB-plalslislor. Inhämtandel från arbelsgivarna av väsenlligl fylligare informalioner omde plalser som lediganmäls förulsäller dock ökade insalserav förmedlingspersonal.En tredje förändring, som under budgetårel 1976/77 kan bli av genomgripandebetydelse för att förbällra plalsförmedlingen, är AMS förslag om all införaobligatorisk plats- Prop.1975/76:100 Bilaga 13 48 anmälan.Förslaget bygger tekniskt på all ADB-plalslislor införs i berörda områden. Del förulsäller emellertid också eltmyckel betydande personal-lillskou. Behovel av geografisk omställning kommer sannoliktinle all minska, varför deninleriokala förmedlingen även i fortsättningen får slor betydelse. De tekniskaresurserna för interiokal förmedling kommer under budgelårel 1976/77 atl varagynnsammareäniidigareomulbyggnaden av ADB-plalslislor larske på del säll och i den takt som AMS föreslår. ADB-platslistorna omfatiar hela län och framställningen av demkommer budgetårel 1976/77 atl skesamlat för fem produklionsregioner, som tillsammans täcker 19 län. Inom varje sådan region får alla förmedlingskonlorelt gemensamt dagsaktuellt platsmalerial,medan spridningerTav den samlade plalsinformationen mellan regionerna sker med någon dags förskjutning. Förarbelslösa, som trots individuell förmedlingshjälp inie kan få lämpliganställning lokall eller på annan Ort,krävs intensifierade arbetsförberedande åtgärder om de skall kunna arbets-placeras. Man kan räkna med all arbetsförmedlingengenom den nya förmed-lingsslalislikenfår bättre möjligheter all rikta in och disponera sina resurser. De senasie årens utveckling lyder på en fortsatt,kraftigt ökad efterfrågan på arbelefrån den kvinnliga arbetskraften. Därmed kommer slörre anspråk att ställas på all förmedlingspersonal och på dessförmåga all påverka såväl dearbetssökande som arbelsgivarna för all åsladkomma slörre överensstämmelsemellan arbetsönskemål, personalrekrylering och arbetsvillkor. Kunskaper om kvinnornas sysselsättningsproblem ochålgärder för alt lösa dem behöver ulökas bland förmedlingsljänstemännen. Dellamåsle ske dels genom den ordinariepersonalutbildningen inom verket, dels med hjälp av de tjänstemän påförmedlingskontoren som f n. har speciella uppgifier för alt öka kvinnornas sysselsättning. Därutöver kanförutses elt kvarstående behov avsärskilda externa informationsinsatser som riktas lill kvinnor ulan-för arbetskraften, tillförelag och kommuner etc. Arbeismarknaden får ta emot 25 000ungdomar som slutat grundskolanulan yrkesutbildning eller som avbrutit gymnasieutbildning. Övergången frånskola lill arbetsliv medför storasvårigheter och ungdomarna kan oflainte hävda sig på arbetsmarknaden. Arbetslösheten har stigitoch är för ungdomarna avseväri högre än för andra ålderskategorier. För atl dessa tendenser inle skall bli beståendemåsle samverkan och uppgiftsfördelningen mellan arbetsförmedling, skola,sociala organ och arbetsgivare vidareutvecklas i frågor som rörungdomens inträde i arbetslivet. Arbeismarknaden på vårdområdet kommer all präglasav en ulbyggnad av långtidssjukvårdenoch barnomsorgen. Långtidssjukvården kommer atl behöva byggas ul med hänsyn lill del ökade antalet äldre. Kraven på samhällets barnomsorg ökar. En arbetsgrupp inom socialdepartementels sjukvårdsdelegation har räknat fram behovet avpersonal främsl inom långtidssjukvårdoch barnomsorg och därvid funnit ell stort behov av ökat anlal Prop.1975/76:100 Bilaga 13 49 anslällda.Anlalet anställda inom samhällets barnomsorg skulle behöva öka med 47 600 inom den närmaste tioårsperioden ochmed 27 900 för långtidssjukvårdenunder samma lidsrymd. medför krav på utbildningskapaciteten inom såväldet reguljära utbildningsväsendet som arbetsmarknadsutbildningen. Åtgärderna för all förbältrasysselsättningsmöjligheterna för äldre arbetstagare och arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga kommer allintensifieras. Del äranpassningsgrupperna som i betydande grad svarar för dessa ålgärder. Arbetsförmedlingen har fåll en ny och slor uppgiflgenom lillkomslen av lagen omvissa anslällningsfrämjande åtgärder. Arbelel i anpassningsgrupperna är synneriigen personalkrävandeför arbetsförmedlingen. På många håll anser man sig inle ha den lid somkrävs för delta arbete ute på förelagen, dådel krävs ökade insalser på förmedlingskonloren med individuell hjälp till de sökande som infinner sig där. Vidare anför man från förmedlingen all del inle sällan ärotillräcklig medverkan från parternassida i anpassningsarbetet och all förmedlingen i hög grad får vara den pådrivande om verksamheien skall komma i gångoch hållas vid liv. Personalförstärkning behövs sålunda redan inomramen för den nuvarandeverksamheten. Vid fortsatt ulbyggnad är det ofrånkomligt atllänsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen successivt erhåller ytteriigarebetydande personalförslärkningar. Insatsen av förmedlingspersonal bör inriktas på två huvudområden, nämligen informationav introducerande karaklär ochplacering av arbelslösa med sådana handikapp all anpassningsåtgärder behövs. Även slyrelsen centralt kommer ianslutning lill anpassningsgruppernasarbele all få ökade arbetsuppgifter. Genom den upplysnings- och informationsverksamhetsom bedrivs vänder sig handikappadei allt slörre ulslräckning lillförmedlingen för all få hjälp. Deökade ambitionerna atl söka rehabilitera även personer med svårare handikapp medförall ytteriigare krav slälls påarbetsvärden. Antalet sökande medsvårigheler atl få eller behålla arbele på den öppna marknaden lorde under resten av 1970-lalel alltjämt bli relativtstort, särskilt om ytterligare gruppermed behov av omfattande individuell service skall kunna vinna insteg påarbeismarknaden. I slor ulslräckning måsle dessa personer bli föremål för olika former av arbetsförberedandeoch arbetsvårdande insatser. Ålgärdernaför atl inlemma arbetshandikappade i del ordinarie arbetslivet måsle därförförstärkas. Härför krävs betydande resursförstärkningar inomarbetsförmedlingen. En förbättring av personalens ulbildning i handikappfrågor och i användning av olikarehabiliteringsåtgärder är vidare nödvändig. För yrkesvägledningssökande utanför skolväsendelansvarar arbetsmarknadsverket helt.Denna kategori av sökande kommer genom den ökande växlingen mellan utbildnings- ocharbelslivsperioder all bli slörre. Det är fråga om unga personer som via praktik söker sig fram till etl lämpligt yrke, personersom villtillbaka till arbetsmarknaden efteren period av arbele i hemmet ellervuxenutbildning, arbelslösa saml yrkesverksamma som nöd- 4Riksdagen t975/76. 1975/76:100 Bilaga 13 gaseller önskar ändra sin situation på arbeismarknaden. Vidare behöver yrkesvägledningsinsalserna vid olika kurser inomarbetsmarknadsutbildningen öka i omfattning och förbällras. Vid universiteten har efterfråganökat på arbetsmarknadsverketsIjänsler i fråga om t. ex. yrkesvägledning och arbelsmarknadsinformalion. Denhögre utbildningens anknytning lillarbeismarknaden är vidare en cenlralpunkt i den nya högskolereformen. I fortsättningen behövs förstärktainsalser i olika former från arbetsmarknadsverkets sida för atl entillfredsställande service skall kunna ges lill de studerande. AMS beräknar medelsbehovel för programmetArbelsmarknadsinformalion /77 lill 533,6 milj,kr, enligt följande specifikation. Information till allmänheten genom publikationer, annonsering m, m. Reseersättningar vid besök hos Tryckning av blanketter för 'För /76 ingår medlen för arbetsförmedlingsstatistik (800 000kr,) i de gemensamma förvaltningskostnaderna. Underbudgetårel 1974/75 har vid ettfemtontal nämnder gjorts försök med medverkan av psykologer påarbetsförmedlingens kontor, har skell för all sökande som har svårt alltillgodogöra sig arbelsförmedlingens service lättare skall kunna få psykologens hjälp och för atlförmedlingsljänstemännen lättare skall kunna få direkl samråd med psykolog i komplicerade ärendeii. /75 har antaletgenomförda anlagsundersökningar uppgått lill 15 023 mot 17 817 /74. Huvuddelen av undersökningarna är avlyp fullständig anlagsundersökning.