prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — kr., vilketinnebär en ökning med 400 milj. kr. Större delen av utlåningenavser de svenska varven. Råvarufrågornahar kommit alt uppmärksammas i ökad omfattning. Produktionen avoch handeln med de råvaror som härrör från naturresurser genomgår sloraförändringar. Flera industriländer har vidtagit olika åtgärderi syfte att säkra industrins behov av råvaror. Även i harråvarufrågorna ägnats ökad uppmärksamhet . Inte minst motbakgrund av den internationella utvecklingen på råvaruområdet, med kraftigaprisvariationer, motsättningar mellan producent- och konsumentländer etc,framstår det som angeläget alt dessa frågor även i fortsättningen ägnas storuppmärksamhet i samband med den långsiktigaplaneringen av industripolitiken. Tillsammans med elttiotal andra stater, främst utvecklingsländer, ingår numera iOrganisationen för järnmalmsexporterande länder som upprättades hösten 1975.Organisationens huvuduppgift är alt främja en balanserad global ulveckling avjärnmalmsinduslrin. Under åren19731975 har grunden lagts för en aktiv mineralpolitik. Lagstiftningen harmoderniserats och vikliga reformer har genomförts på myndighetsnivå i syfte att effektivisera handläggningen av.mineral-frågor. Möjligheterna attdriva en aktiv mineralpolitik är beroende av tillgången på långsiktiga bedömningar av mineralresursernas utnyttjande iSverige och i världen. Den mlneralpoUtiska uiredningen (I 1974: 02) har lilluppgift bl. a. all utarbeta långsiktiga prognoser över försörjningmed mineraliska råvaror. Utredningen skall vidare på grundval av de gjordaprognoserna överväga om en ändrad inriktning eller utformning av mineralpoliliken är motiverad med hänsyntill samhällets långsiktiga behov. En prognos avseende tiden fram till år 1985jämte vissa bedömningar av utveckUngen fram lill avses bli redovisadunder . genomför f. n. en särskild ulredning om utvinning av sand ochgrus, särskilt från havsområden. En ulredning (I 1975: 06) har hösten 1975tillsatts för atl uireda frågan om inrätlande av elt organ förhavsresursfrågor. Arbetet i syfte att trygga försörjningmed olika metaller och intensifieras. SGU:s arbete är härvid avgrundläggande betydelse. Sedan den 1 juli1975 ansvarar för statens malmprospekteringmed undantag av prospektering efler 1975/76:100 : Bilaga15 Industridepartementet 13 uran.För prospekteringsverksamhet, som utförs av SGU på uppdrags basis, föreslåsnämnden under nästa budgetår få disponera 26,9 milj. kr. Nämnden beräknashärigenom få ökade möjligheter alt slutvärdera fyndigheler från kommersiellsynpunkt. Nämnden har vidare uppdragit åt ()alt närmare uireda de ekonomiska förutsättningarna för brytning av elt antalslalen tUlhöriga fyndigheler i Norrbollen, bl. a. Kaunisvaara i kommun.Resultatet av LKABis utredningar om Kaunisvaara avses bli redovisat för nämndeni . För prospektering efter uran föreslås SGU få disponera16,9 milj. kr. under budgelårel 1976/77. Prospekteringsarbetena har hittUlsresulterat i atl ell anlal uranmineraliseringar har påträffats i ochArvidsjaurs kommuner. Dessa fyndigheler är av sådan kvalitet atl de bedömskunna ge elt värdefullt tUlskolt lill försörjning med naturligt uran.SGU ges vidare möjlighet lill förstärkta insatser inom dokumentationsverksamheten,främst avseende grundvatten. Sammanlagl föreslås 45 milj. kr. bli anvisade tillSGU näsla budgetår. Energikonsumtionen i har under1970-talet ökal långsammare än . Mellan åren 1973 och 1974sjönk förbrukningen, något som i försia hand kan förklaras av oljekrisenvintern 19731974 och de restriktioner och besparingsåtgärder som då vidtogs. Enligt senasie bedömningar () har landelstotala energikonsumtion uppgått till drygt 411 TWhi eUer ca 35Mtoe, vilkel innebär en ökning i förhåUande tUl med . Preliminärabedömningar utifrån bl. a. konjunklurinslilulets prognoser beträffande denekonomiska aktiviteten äv utvecklingen antyder en ökning med ca2 % till sammanlagt ca eller ca 36 Mtoe. lade statsmakterna fast rikllinjer för densvenska energihushållningen för tiden tUl . beslöts attförslag lill energipolitiska rikllinjer för 1980-lalels senare del skulleutarbetas . Mot denna bakgrund har dén statliga verksamheten påenergiområdet i ett första steg inriktats på dels åtgärder för att söka snabbtdämpa energikonsumtionens tiUväxt, dels planerings- och förberedelsearbetenför alt ta fram det beslutsunderlag som behövs lUl . Vad gäller energikonsumtionens tillväxt harenergisparkommittén (I 1974: 05) fåll i uppdrag att i samråd med statensinduslriverk fortlöpande följa ulvecklingen och analysera den med avseende påbl. 'Twh (terawattimme) = 1 000 milj. kilowattimmar. 2 Mtoe = milj. ton oljeekvivalenter; omräkningstal föratt ange olika energislag i samma mått. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 14 hovet av ytterligare sparåtgärder.Kommittén har också fått i uppdrag att för vissa konkreta, tänkbarasparåtgärder bedöma spareffekt, direkta och indirekta kostnader m. m. har enarbetsgrupp med företrädare för berörda departement bildats med uppgifl atl utarbeta förslag till en ram lag som skallge regeringen bemyndigande att under vissa förutsättningar besluta omsparåtgärder av restriktiv natur, t. ex. förbud mot viss energianvändning. Ekonomiskt slöd liU energibesparande åtgärder ibostäder och inom näringslivet infördes och har under år 1975utgått i ytterligare ökad omfattning. Ytterligare medel till dessa ändamål haranvisats på tilläggsbudget hösien 1975. För /77 föreslås 80milj. lill energibesparande ålgärder inom näringslivet. På tolftehuvudtiteln föreslås 326 milj. kr. bli anvisade lill energibesparande ålgärderi bostäder m. m. För alt få underlagför beslut om de åtgärder som behöver vidlas för alt nå de av statsmakternaangivna besparingsmålen har uppdrag lämnats lill statens industriverk altstudera energianvändningen inom induslrin,med början inom de mycket energitunga branscherna järn- och stålindustrinsamt massa- och pappersindustrin. har också fåtl i uppdrag allundersöka möjligheterna alt ta tiUvara spillvärme från industriella processer för värmedislribulion och alt bygga ut produktionenav mottryckskraft. En utredning (I1975: 03) har tillkallals för alt uireda omfattning, inriktning ochgenomförande av en energiplanering och för att föreslå behövlig lagstiftning i ämnet. Utredningen väntas lägga framförslag . Utrednings- och planeringsverksamheten fortgårinom olika energi-produktionssektorer. har sålunda fåtti uppdrag alt lill utreda för- och nackdelar frånsäkerhets-, drifts-och underhållssynpunkt av en förläggning av kärnkraftverk iberg. De ekonomiska konsekvenserna av ensådan förläggning, jämfört med ovanjordsförläggning, skall samtidigtundersökas. Myndigheternasresurser för kontrollm. m. på kärnsäkerhetsområdet har förstärkts. För nästabudgetår föreslås bl. a. nio nya tjänster vid sta tens kämkraftinspektion.Samtidigt ökar resursema för den direkt sä-kerhetsinriktade forskningen. Ellprogramråd har inrättats med uppgift all t.v. ansvara för inriktning och uppföljning av utvecklingsarbeten rörandekärnkraftens radioaktiva avfall. Kärnkraftproducenterna svarar för koslnadernaför verksamheien. Statens vallenfallsverks investeringsanslagföreslås bli ökat med 238,5 milj. kr till 1 986 milj. kr. I anslagetingår bl. a. medel för alt arbeten med etl tredje aggregat vid Forsmarkskärnkraflstation skall kunna påbörjas. Vidare föreslås erhålla 26 milj.kr. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 15 för fortsatt utvecklingsarbete iRanstad. Delta arbete väntas ge erfarenheter som kan bli till nytta videventuell utvinning även av andra uran fyndigheter i landet. Mol bakgrund av förslag från elutredningen (I1971: 01) och efter överläggningar med ett anlal intressenter läggs nufram förslag till riktlinjer för den fortsatta omstruktureringen aveldistributionen. Dessa innebär bl. a. etl ökat lokalt inflytande på strukturfrågorna. Förhandlingskonlaklerhar tagils med andra länder i olika energiförsörjningsfrågor.Vad gäller rikllinjer för försörjningen med olja och den svenska politiken på della område avses vissaförslag bli framlagda för . Det halvslatliga har underår 1975 fortsatt sina borrningar på . antal små fynd hargjorts. Den ekonomiska ramen för bolagets verksamhet har höjts från 150 till ca170 milj. kr. Del halvslatliga , som har bildatsför oljeprospektering utomlands, har börjat prospektering i ochTunisien. Bolaget har fåtl tillstånd avnorska regeringen all förvärva rättigheter i vissa koncessioner iNordsjön. Elt StatUgt oljebolag. Svenska , harbildats inom för inköp av råolja och oljeproduktersom tillgodoser bl. a. beredskapsbehov.Bolaget är engagerat i förhandlingar om möjligheter att få andel iproduktionen från oljefält i bl. a. den brittiska delen av . Forsknings- ochutvecklingskostnaderna inom industrin var 2 100 milj. kr. Av dessa kosinader läcks av offentliga medel. Dessakanaliseras till största delen viaSTU. De största forsknings- och utvecklingssatsningarna görs inomelektronikindustrin, transportmedelsinduslrinoch maskinindustrin, medan satsningarna inom läkemedelsindustrin är destörsta i förhållande till branschens storlek. Samhällets insatserinom teknisk forskning och utveckling har på mångaområden en betydelse som är slörre än vad som motsvaras av insatsernasrelativa slorlek genom att de kompletterar och förstärker effekten avindustrins egna insatser. Genom atl på elt medvetet sätt styra den tekniska ulvecklingen kan väsentligasamhälleliga mål uppnås. Ambitionsnivån i den statliga salsningen inomdetla område upprätthålls genom de förslag om ökat statligt slöd som läggsfram. Forsknings- ochutvecklingsinsatserna är av avgörande betydelse för hur på lång sikt skall kunna tillgodose sitt energibehov. För treårsperioden1975/761977/78 har fastställts ell program om totalt 366 milj. kr. förforskning och ulveckling inom energiområdet. Närmare hälften av programmet ärinriktat på elt effektivare energiutnyttjande. Programmet innebär också altväsentligt ökade medel lillförs forskningenom nya energikällor, som fusionskraft, sol- och vindenergi. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 16 samheleninom hela programmel samordnas av delegalionen (I 1975: 02) förenergiforskning. Programansvaret för del största avsnillet i programmel, energiproduktionen, ligger hos en nymyndighet, . För helaenergiforskningsprogrammet föreslås 120 milj. kr. i anslag näsla budgetår. deltaraktivt i det internationella samarbetet på energiforskningsområdel. Sålundahar inom det internationella energiorganet (lEA) elt antal olikasamarbetsområden bearbetats . Regeringen har nyligenbegärt godkännande av ett avtal med den europeiskaatomenergigemenskapen (Euratom) om svenskt deltagande i Euraloms forsknings- och utvecklingsarbete inom fusionsenergiområdet. Anslagen lill STUför annat än energiändamål föreslås nästa budgetår öka med 30,5 milj. kr. till260,1 milj. kr. STU disponerar härutöver ocksåmedel inom energiforskningsanslaget. STU:s insatser avses i ökad utsträckninginriktas på industripolitiskt angelägna projekt och på projekt av väsentlig betydelse för att tillgodosecentrala samhällsbehov, exempelvis inom vårdsektorn. Som ett led idessa strävanden bör STU bygga ul sinlångsikliga planering och utveckla samarbetet med andra myndigheler. Stödet frånsiatens utvecklingsfond har i hög grad kommit att inriktas mot mindre ochmedelstora företag. Utvecklingsfonden har tillförts 65 milj. kr.Fonden föreslås nu få ytterligare 20 milj. kr. Medlen föreslås liksom lidigare bli överförda från Invesleringsbankens vinst. råkade Svenskaulvecklingsaktiebolaget i stora ekonomiska svårigheter. Ettgenomgripande rekonstruktionsarbete pågår. Avsikten är att detta arbete skallge underlag lUl förslag till om dels den ekonomiskasaneringen av Utvecklingsbolaget, dels bolagels uppgifier på . Iavvaktan på förslagen anslog 40 rnilj. i medelslillskolltUl Utvecklingsbolaget. Statensprovningsanstalt kommer under näsla budgetår att till stor del genomföra sin omlokalisering till och fårdär avsevärda lokal- och utrustningsresurser. Härigenom skapas tekniskaförutsättningar för en högre kvalitet och effektivitet i anstaltens verksamhel.Bidragsanslaget till anstalten föreslås bli väsentligt ökat. Även statensskeppsprovningsanslall lillförs nya resurser genom det nya manöver- ochvåglaboratoriel, som beräknas stå färdigt i mitten av . Anstaltensinternationella konkurrenskraft förstärks härigenom ytterligare. Det europeiskarymdsamarbetet kommer att bedrivas inom ramen för elt nytt organ,(). Konventionen om upprättande av detta organ hargodkänts av . Det nya organet ger rymdsamarbetet en starkareindustripolitisk inriktning. För nationell rymdverksamhet och europeisktrymdsamarbete m. m. beräknas för näsla budgetår drygt 42 milj. kr. Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet i? Nordisk fond för teknologi och induslriell utveckling,som bildades , har tiUförts totalt 30 milj. kr. föreslås atlytteriigare 10 milj. kr. andel härav är 4,5 milj. kr. Anslagsfrågorna för AB Atomenergi kommer all tas uppunder , när bolagets ekonomiska slällning har klarlagts närmare. Enulredning (I 1975: 05) har tillkallats för att utreda verksamheien vidAB Atomenergi på . Flertalet av de statsägda förelag somindustridepartementet svarar för ingår i Stalsföretaggruppen. Utanför gruppenfinns elt mindre anlal helt eller delvis statsägda förelag. Av de affärsdrivande verken hör domänverket, förenadefabriksverken (FFV) och lill industridepartementet. Ensammanställning över samlliga statUga företag och företag, där staten harslörre ägarandel, avses bli upprättad inom departementet. Under loppet av inträffade en produktionsminskninginom induslrin, särskilt inom järn-, stål- och skogsindustrin samt den petrokemiskaindustrin. har starkt påverkat resultatutvecklingen inomStalsföretaggruppen. Den samlade omsättningen för gruppen beräknas för år 1975lill ca 8 000 milj. kr., vilket är i nivå med omsättningen under år 1974.Gruppens överskott beräknas uppgå lill ca 200 milj. kr. efterplanmässiga avskrivningar, men före dispositioner och skatter. är enkrafiig minskning jämfört med , då Slatsföretaggruppen lämnade eltöverskott på närmare 1 000 milj. kr. före dispositioner och skatter. Till dennastarka nedgång bidrar främst de försämrade resultaten hos de starktkonjunkturkänsliga basindustrierna , AB Siatens Skogsindustrier (), () och . Anlalet anställda i Stalsföretaggruppen var under år1975 i genomsnitt nära 45 000 personer jämfört med ca 40 000 personer under år1974. Mer än en tredjedel av de anställda finns i Norrbollens län. Investeringarna inom har under åren1971, 1972, 1973 och 1974 uppgått lill resp: 740, 931, 856 och 1 098 milj. kr.Under år 1975 beräknas någol över 1 500 milj. kr. investeras inom gruppen. För den närmaste fyraårsperioden planerar Statsföretag ABför en fortsatt hög investeringstakt inom företagsgruppen. Flera av de slörreinvesleringar som planeras bedöms också ha stor industripolitisk betydelse ochulgör ell naturligt led i regeringens prioritering av industrins investeringarunder återstoden av . För alt ge företagsgruppen de finansiella resurser sombehövs för att genomföra det planerade investeringsprogrammet avser regeringenalt lägga fram förslag om ökning av aktiekapital med 1 500 2 1975/76. 1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet ig Härav föreslås 750 milj. kr. bli anvisade på tillläggsbudgetför innevarande budgeiår. Statsföretagsårsredovisning för har överlämnats lill (skr 1975: 88). Uppgifier i övrigt om destatsägda bolagen och affärsverkenhar liksom lidigare år sammanställts i publikationen Slatliga förelag. I det följanderedovisas i korthet åtgärder inom några av bolagen iStalsföretaggruppen. För alt bättre kunnatillvarata samordningsfördelar mellan olika företag i hargruppens organisation delvis ändrats. ABSlatsgruvor överläts av Statsföretag lill . SMT-PullmaxAB har från (Svetab) övertagit samlliga aktier i och . har vidare en specieU byggmaterielgrupp bUdats () medsammanlagt 900 anslällda . Denna grupp består av de tidigare avSvetab till Statsföretag överlåtna bolagenEtri , , AB Kök och AB KramforsKök samt golvföretagen . Statsföretag harförvärvat av aktierna i . skall tillverkaoljeplattformar i . Vidare har Statsföretagökat sitt aktieinnehav i , som tillverkar isolerandebyggmateriel, från 50 lill . Statsföretag har också till slalen överlåtitsamtliga aktier i med verkan från . Vid NJA har detomfattande investeringsprogram som inleddes fortsalt planenligt. Underåret invigdes 75. Koksverkel, som har en kapacitet av drygt 1 milj.ton koks , blir störst i sitt slag i landet. Projektet har genomförtsinom givna lids- och kostnadsramar. hari slutet av föreslagit Statsförelag en anpassning av projektet 80 till två eventuella valsverk. Del enaav dessa båda valsverk utreds i samarbete mellan NJA och lyskaKrupp-koncernen. Det andra valsverket utreds i ett företag som ägs gemensamt av NJA och . NJA:sstyrelse har också anmält en avsevärd kostnadsökning för projektet, somurspmngligen hade kostnadsberäknats lUl totalt 4 600 milj. kr. Regeringenavser alt lägga fram de förslag som prövningen av projektet i dess nya utformning och med delvis nya förutsättningarkan föranleda. Härvid kommer också de branschpolitiska aspekterna att belysas. En ulredning (I 1975: 08) har lUlkallats meduppgift alt undersöka möjligheterna till samordning mellan och . Svenska TobaksAB förvärvade av aktierna i medca 130 anslällda. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 19 förvärvade i med totalt 480 anställda. Delta bolagtillverkar tyngre traverser. Liber Grafiska ABhar övertagit den av bedrivna verksamheten, varvid 270 personer överfördes lill Liber.Vidare har bolaget förvärvat Skrivab skol- och kontorsmateriel AB iVäxjö med 60 anställda. Berol Kemi har tillsammans med ochKooperativa Förbundet bildat . Detta företag har liU uppgifl allutvärdera möjligheterna till aromattillverkning. Tillsammans med AB har vidare bildat . Delta bolag studerar förutsättningarna för atlanvända metanol som drivmedel. Berol Kemi har ocksåtillsammans med och bildat Slenungsunds Kemiska ABför att utreda och projektera en ny krackningsanläggning i . Ett nyttdotterbolag till bildades . bedriver projekteringsarbeteför ett eventuellt statligt raffinaderi vid . Riksdagenanvisade 36 milj. kr. som lån för att finansieraprojekteringsarbetet. Resultatet av det hittillsvarande projekteringsarbetetkommer alt redovisas i den tidigare nämndaproposilionen om vissa rikllinjer för den framtida svenska oljepoliliken. Verkstads ABhar förvärvat AB Truck som hade drygt 100 anslällda. Dettabolag tillverkar huvudsakligen gaffeltruckar. Domänverkelsomsättning beräknas ha uppgått tiU ca 870 milj. kr. jämfört med 833milj. ResuUatet efter skatter beräknas tiU 100 milj. kr. medanmoisvarande belopp var 145 milj. kr. Verket fick till följd av skogsstrejken ett produktionsbortfallpå av den beräknade årsvolymen, vUket enligt verket motsvaradeett inkomstbortfall av ca 100 milj. kr. Antalet anslälldahar varit ca 5 900 personer. Arbetsobjekt för beredskapsarbeten omfatlande ca 120 000 dagsverken har underår 1975 ställts liU arbetsmarknadsmyndigheternas förfogande. Vid FFV uppgickomsättningen under /75 lill 809 milj. kr., en ökning med 75 milj. kr. Under budgetåret1974/75 ökade exportbestäUningarna mycket starkt, vilket gjorde att den totalaorderingången ökade trots minskade beställningar från det svenska försvaret.Antalet årsanstäUda vid FFV ökade /75 med ca 200 till drygt 6800. Regeringen avseratt lägga fram proposition om FFV:s framtidaverksamhetsinriktning och organisalion. Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 20 Förändringarnainom industridepartementets verksamhetsområde i förhållande till motsvarandeanslag i statsbudgeten för /76 framgår av följandesammanställning. Medel på tilläggsbudget har inle tagits med. Beloppen anges imilj. A. Industridepartementetm. Industri m. m. C. Mineralförsörjning m. m. Teknisk utveckling m. m. II.Statens allmänna fastighetsfond V. Fonden för låneunderstöd VI. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet Anmälan till statsbudgeten för /77 såvitt avser industridepartementetsverksamhetsområde 1974/75 Utgift 1975/76 Anslag 1976/77 Förslag Handläggande personal övrig personal Reseersättningar (även för utrikes resor) 8 767 000 270 000 495 000 + 2 013 000 + 35 000 + 88 000 Som framgår av sammanslällningenberäknar jag anslaget för näsla budgeiår till . Jag har härvidberäknal medel för ylterligare en tjänst som departementssekreterare ellerkanslisekreterare, placerad vidinlernationeUa sekretariatet, och ytterligcire två biträdestjänster.För löne- och prisomräkning m. m. har jag beräknat , varav . tiU följd av höjt lönekostnadspålägg.Jag hemställer att regeringen föreslår alt tUlIndustridepartementet för budgelårel 1976/77 anvisa ett förslagsanslag av . 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 1974/75 Utgift 1223971 1975/76Anslag 236 000 1976/77 Förslag 245000 'Anslaget Tekniska attachéer m. m. Från dettaanslag beslrids kosinader för en tjänst som teknisk attaché vid Sverigesdelegation hos i . Expenser (och reseersättningar inom Ersättningar för resor till och från vid tjänsleuppdrag och semester Den tekniskeattachén har tUl uppgift att följa arbetet inom bl. a. och den europeiskarymdorganisationen samt att bevaka verksamheten inom andra internationellaorganisationer i och närliggande länder. Vid ambassaderna i , , ,, , och finns vidare teknisk-vetenskapligaattachéer, som även är kontaktmän för . Huvuddelenav kostnaderna för dessa attachéers avlöningar m. m. beslrids av slyrelsen förteknisk ulveckling (jfr s. 197). Med hänvisningtill sammanställningen beräknar jag anslaget tUl . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Teknisk attaché /77 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1974/75 Utgift 18080 456 Reservation 1975/76Anslag 7 000 000 1976/77 Förslag 7 500 000 Härutöver har anvisats . på tilläggsbudget I. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 23 Från deltaanslag beslrids föruiom koslnaderna för industridepartementets kommittéer m. m. f. n. även koslnaderna för följande organ, näringspolitiskarådet inkl. den särskilda arbetsgrupp för råvarufrågor som är knuten tillrådet, , byggbranschrådet,skogsbranschrådet, stålbranschrådel, den svenska delegation som ingår isvensk-finsk arbelsgrupp för främjande av ekonomiskt samarbele mellan och saml yarvskom-mission.Det sislnämnda organet har upprättals enligt regeringens beslut den 20februari 1975. Under innevarande budgeiår beräknas ett antalkommittéer avsluta sin verksamhel, bl. a. petroindustriutredningen (I1972: 04), uiredningen (I 1972: 08) omradioaktivt avfall () och teknikupphandlingskommittén (I1973: 05). Ettförhållandevis stort antal kommittéer har inlett sitt arbete under detla budgetår, såsom utredningen (I 1975: 03) omkommunal energiplanering, (I 1975: 04), uiredningen (I1975: 05) om verksamhel vid AB Atomenergi, utredningen (I 1975: 06) ominrättande av etl organ för havsresursfrågor, utredningen (I 1975: 07) om vissafrågor rörande byggnadsmalerialindustrin,utredningen (I 1975: 08) om samordningmeUan och samt läkemedelsindustridelegalionen (I 1975: 09). Flertaletav dessa utredningar beräknas pågå även under budgetårel 1976/77. Medelsbehovet under anslaget /77beräknar jag lill sammanlagl 7,5 milj. kr. Jag har härvid räknat med 2 milj. kr.till delegalionen (I 1975: 02) för energiforskning i enlighel meddelegationens förslag. Jag hemställer alt regeringenföreslår alt lill KommUtéer m. m. för budgelåret1976/77 anvisa elt reservationsanslag av . 1974/75 Utgift 1975/76 Anslag 1976/77 Förslag Anslagel börför näsla budgetår föras upp med . Jag hemställer all regeringenföreslår att lillExtra utgifter för /77 anvisa elt reservationsanslag av 225 000kr. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 24 Bidrag till vissa internationella organisationer 1974/75 Utgift '150 358 1975/76Anslag 169 000 ' 1976/77 Förslag 194000 Från dellaanslag beslrids kostnader för bidrag till internationella byrån förmått och vikt samt internationella organisationen för legal metrologi. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknar jag till .