prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Verksamhetenfinansieras med avgifter som erläggs av de jordbrukare som anlitar avbytaresamt med medel inom jordbruksprisregleringens ram. Under budgelårel 1974/75 har investeringsverksamheteninom jordbruket och trädgårdsnäringen fortsatt att öka. Ramarna för deslatliga lånega-ranliema har utnyttjats i slörre utsträckning än tidigare.Särskilt markant är ökningen av efterfrågan på kreditgarantier för lån lillinre rationaliseringsåtgärder. För atl lillgodose behovet näsla budgeiårföreslås en höjning av garantiramarna med 37 milj. kr. lill sammanlagt 340milj. Ramama för slalsbidrag lill ålgärder för jordbmketsyttre och inre rationalisering har för budgelårel 1975/76 ökats lill 30 milj.kr. Ramarna beräknas bli helt utnyttjade. Den stora efterfrågan på bidragsammanhänger i försia hand med de utvidgade bidragsmöjligheter som tillkommitunder senare år såsom stöden lill begränsat utvecklingsbaramjölkproduklionsfö-retag och miljövårdande åtgärder. Medelsbehovet vänlas ökaytterligare. För budgetårel 1976/77 föreslås därför alt bidragsramarna ökaslill lolall 37 milj. kr. Även efterfrågan på bidrag till särskildrationalisering inom norrlandslänen, och samlDalsland har stigit. Ramen för dessa bidrag föreslås därför öka till 21 milj. kr. Jordfonden, som har stor betydelse förstmkturrationaliseringen, uppgår f. n. lill 277 milj. kr. Del är angeläget alllantbruksnämndernas inköps- och försäljningsverksamhel kan upprätthållas på enhög nivå även under kommande budgeiår. kan ske utan att ytterligaremedel lillförs fonden. Rådgivnings- och kursverksamhet är ett viktigtinstmment för att främja jordbrukels rationalisering. Under /77kommer uppmärksamhet all ägnas ål bl. a. arbetarskydd och andraarbetsmiljöfrågor, djurskyddsfrågor saml användningen av kemiska preparat.Verksamheten med lantbmksprogram i TV kommer att fortsätta. För skador skörd utbetalades under år 197544,7 milj. kr. Skördeskadefonden uppgår f. n. lill ca 240 milj. kr. Förslagläggs fram om vissa justeringar i skördeskadeskyddet. Statens bidrag lillskördeskadefonden föreslås liksom innevarande budgeiår uppgå lill 30 milj. kr.Frågan om hur jordbmkaraas Irygghelsproblem skall lösas vid inkomstbortfalltill följd av slörre skördeskador kommer alt utredas. Slöd i form av slallig lånegaranti lämnas tillrennäringens rationalisering, som fortskrider i beräknad omfattning. /77 föreslås atl anslagel lill främjande av rennäringen utgårmed oförändrat belopp. För innevarande budgeiår har anvisats . påtilläggsbudget 1 för atl bl. a. bekosta uppförandel av vissa stängsel somSverige åtagit sig all byg- Prop.1975/76:100 Bilaga 11 5 ga ianslulning lill konvenlionen mellan och om renbelning.Pristillägget på renkött föreslås bli höjt lill . per slaktad och besiktigadren. För slöd lill skärgårdsförelag föreslås ramar på 2milj. för kreditgarantier resp. slalsbidrag. Avsättningsmöjligheterna för svenskaskogsinduslriprodukter som förbättrades kraftigt varfortfarande goda . Sålunda ökade exportvärdet della år med 4,3 miljarderkr. trots all exporten av sågade trävaror minskade med20%. har kännetecknats av en kraftig konjunkturnedgång. Produktionen avsågade trävaror minskade med och exporten med . Produktionen avmassa och papper minskade med , medan exporten av dessa produkter gickned med . Till den ökade produktionen på lager har lagerslöd utgått. Avverkningarna, som beräknasha legal på en hög nivå, bedöms ha minskal relativt krafligt lillföljd av den minskade produktionen av sågade trävaror. kanavverkningarna vänlas ligga på samma nivå som . Prisema påsägtimmer och massaved ligger på ungefär samma nivå under innevarande avverkningssäsongsom 1974/75. skogsuiredning har redovisal beräkningar övermöjligheterna atl långsiktigt förse skogsindustrin med råvara. a. att om industriproduktionen skall kunna behållas på1973 års nivå måsle elt virkesunderskoll av 15-20 milj. skogskubikmeter läckas.Regeringen har i samband med proposition om ändring i byggnadslagen aviseratetl samlat näringspolitiskt program för skogsnäringen. beslut ianledning av proposilionen innebär bl. a. all tillkomst och lokalisering avskogsindustri skall kunna prövas med hänsyn lill hushållningen medträfiberråvara. De nya beslämmelserna gäller fr.o.m. den I januari 1976.Skogsulredningens slutbetänkande om skogspolitiken kan väntas . Skogsadministrativa uiredningen, som har lill uppgiflall se över den slatliga administrationen på skogsbmkets område, har avgettförslag lill organisalion m. m. för frö- och planlverksamhelen iskogsvårdsorganisa-lionen. Vidare har uiredningen lämnat förslag i fråga om enprognosverk-samhel för skogsbruket. Statskontoret väntas lämnaförslag i fråga om organisalion. Avsikten är atl i särskildproposition återkomma lill i dessa frågor. Beträffande det av beslutade stödetlill skogsvård i norra föreslås all bidrag under näsla budgeiår skallfå beviljas med sammanlagt högsl 30 milj. kr. Prop.1975/76:100 Bilaga 11 6 Sallsjöfiskels samlade fångster uppgick till ca200000 lon med elt värde av 265 milj. kr. Av della belopp svarade landningar påvästkusten för 115 milj. kr. saml landningar på syd- och ostkusten för 95 milj.kr. Värdet av väslkuslfiskamas landningar i utiändska hamnar uppgick till 55milj. har de intemationella prisema på fisksjunkit. har i första hand påverkal inkomsterna för de fiskare vilkasfångster landas utomlands eller exporteras. Lönsamheten för väslkuslfiskel harförsämrats av all prisema på fiskmjöl sjunkit kraftigt. Trots de låga prisema på den intemationella marknadenhar prisema på fisk som landas i för konsumtion inom landet i stortsell kunnal upprätthållas. Väsenlligl ökade belopp har emellertid fåll las ianspråk för prisregleringen på fisk. För /76 har sammanlagt 9,5milj. anvisats från prisregleringskassan för fisk lill prisreglerandeåtgärder. tillkallades sakkunniga med uppgifl attuireda fiskels kort- och långsikliga problem. De sakkunniga har antagitbenämningen fiskerikommittén. avgivnabetänkande Statiigt slöd lill fisket jämte remissvaren häröver har överlämnatstill kommittén. har i skrivelse den 2 december 1975lagt fram förslag som enligt kommitténs enhälliga uppfattning möjliggör entillfredsställande lösning av fiskels akuta problem. Regeringen delarkommitténs bedömning och lägger med budgetpropositionen påtilläggsbudget II /76 fram förslag till i enlighet medvad kommittén föreslagit. Särskild proposition kommer all läggas fram i vilkenbl.a. behandlas prisregleringen på fisk för budgelårel 1976/77. 1 propositionenkommer vidare frågan om slöd till säkerhetsfrämjande utmstning på fiskefartygalt behandlas. 1 propositionen kommer också all las upp frågan om ändringar iden statliga fiskeadminislrationen. Livsmedelslagen har vidgat möjligheterna allfortiöpande vidta ålgärder för atl förbättra livsmedelshygienen och kontrolleraförekomsten av tillsatser och främmande ämnen i livsmedel. Genomhållbarhetsmärkning, innehållsdeklaralion, vammärkning m. m. har konsumenternafått ökade möjligheter all bedöma livsmedlens kvalitet och näringsvärde. Äveni fråga om importerade livsmedel har kontrollen skärpts. För näsla budgetårföreslås ytterhgare personalförstärkningar vid statens livsmedelsverk.Resursförstärkning av betydelse även för livsmedelskontrollen föreslås vidstatens veterinärmedicinska anstalt. Förstärkning av statens lantbrukskemiska laboratoriumföreslås mol bakgmnd av förslag som lagls fram av uiredningen omkontrollanstaltema på jordbmkets område. Prop.1975/76:100 Bilaga 11 7 Avtal har ingåtts mellan staten och SvenskHusdjursskötsel (SHS) om etl riksomfattande informationssystem fördalabehandling av distriktsveterinärernas journaler. Systemet har storbetydelse bl. a. för möjligheterna alt förbättra produklionsrådgivningen ochhusdjursaveln. Avtalet förulsälter godkännande. försöksdjursutredning har avgetl belänkande omframlida försörjning med försöksdjur m. m. Betänkandet remissbehandlas f. n. Ulbildning och forskning saml försöksverksamhel påjordbrukels, trädgårdsnäringens, skogsbrukels och veterinärmedicinens områdenhärunder senare år erhållil betydande resursförstärkningar. Genom lillkomslenav den gemensamma slyrelsen för jordbrukets högskolor har möjligheterna lillsamordning och avvägning av resurstilldelningen lill högskolorna väsenlliglförbättrats. Anslagen till utbildning och forskning föreslås förnästa budgetår uppgå till sammanlagt drygt 308 milj. kr., en ökning med drygt67 milj. kr. Med hänsyn lill behovel av ökade insalser inomväxtskyddels område, bl. a. i fråga om bekämpningsmeloder, ligger tyngdpunkteni den föreslagna ökningen på forskning och försöksverksamhel inom dellaområde. Medel beräknas sålunda för dels fyra nya tjänster för växlskyddsfrågorvid , dels en förstärkning av växlskyddsresurserna underhögskolans anslag lill försöksverksamheien. Förslagel skall ses mol bakgmnd avsamhällets krav på atl växlskyddsåtgärder utformas så all de kan godlas ocksåfrån hälso- och miljösynpunkt. Vidare föreslås en förstärkning av resursernaför arbetarskydds- och arbelsmiljöforskning inom jord-och Irädgårdsbruket. Mot bakgmnd av behovel av ålgärder för alt förbältraråvamförsörjningen för skogsindustrin beräknas en förstärkning av medlen lillskoglig forskning. har beslut fallals om betydandeinsalser för alt förse högskolorna med ändamålsenliga lokaler. Under år 1976skali bl. a. ett för och gemensamtkliniskt centmm tas i bruk. Vidare färdigställs restauranganläggningarna förjordbmkets högskolor på Ultunaområdet. Byggnadsarbeten för ca 260 milj. kr. hardet senaste årel påbörjats eller varit under utförande. För nästa budgetårföreslås ett anslag till byggnadsarbeten vid jordbmkets högskolor m. m. av 95milj. För inredning och utmstning av lokaler vid jordbmkets högskolorberäknas ell anslag av 35 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga 11 8 Målet för miljöpolitiken är atl skapa ell sådanlsamhälle alt berättigade krav på enlivsvänlig miljö kan tillgodoses. Därför måste miljöförstörelsen hejdas och förstördmiljö så långl som möjligl återställas. För all della mål skall nås krävs en aktiv miljöpolitik - nationelltoch intemationellt. Miljöpolitikensmedel - lagstiftning, planering, forskning och utvecklingsarbete, ekonomiskastimulansåtgärder, administration, internationell samverkan - måslefortiöpande förslärkas. har beslut fattats om en radåtgärder som syftar lill ökad återvinningav bl. a. pappersavfall saml särskilda åtgärder för omhändertagande dels av miljöfarligt avfall, dels avskrolbilar. Besluten innebär vidare bl.a. atl statsbidrag numera kan ulgå också till anläggningar vari hushållsavfallsepareras, återvinns eller behandlas på annal sätt. För all en ökad återvinning av pappersavfall skallmöjliggöras har föreskrivits all insamling av sådanl avfall i framlidenväsentligen skall ske i kommunernasregi inom ramen för del kommunala renhållningsmonopolei. Regeringen kan föreskriva allåtervinningsbart pappersavfall skall förvaras skilt från annat avfall iavvaktan på borttransporl. För hushållens del avsersepareringsskyldighelen bara tidningar och tidskrifter. För all miljöfarligt avfall skall kunna tas omhand på ell för miljö och hälsa tillfredsställande sätt har etl särskiltbehandlingsföretag med slalen som huvuddelägare inrättats. Företagel har iprincip ensamrätt all behandlamiljöfarligt avfall. Del kommunala renhållningsmonopolei avses ulvidgas lill all omfalla sådanl kemiskt avfall som ärmiljöfarligt. Företag hos vilkamiljöfarligt avfall uppkommer skall lämna uppgifier om avfallels art, sammansättning, mängd och hantering.Tillständsplikt har införts för förelag som yrkesmässigt transporterarmiljöfarligt avfall på väg. Sådant avfall får inle föras ul ur landetulan tillstånd. Beslutom utvidgning av renhållningsmonopolet till atl omfatta pappersavfall och miljöfarligt avfall kommer alt meddelasav regeringen allteftersom kommunema hinner vidta behövliga förberedelser.Reformema fömtsatts vara genomfördai samlliga kommuner . Omhändertagandet av skrolbilar regleras i en nybilskrolningslag. Endastauktoriserad bilskrotare samt kommun som inrättar mottagningsställe för skrolbilar får utfärda sådant skrotningsintygsom krävs för avregistrering. Ägareav bil som avregislreras efler föreleende av skrolningsintyg erhåUer enskrolningspremie. Premierna finansieras genom att en särskild avgift las ut för varje bil av tillverkaren ellerimportören. Avgiftema tillförs enfond ur vilken skall kunna ulgå, fömtom premiema, även bidrag till kommunerför undanskaffande av övergivna bilvrak. Den omfattande ulbyggnaden av kommunalareningsverk har fortsatt också . ha investerats i kommunala avloppsreningsverk.Till dessa investeringar har utgått ca . Prop.1975/76:100 Bilaga 11 9 Utbyggnaden av reningsverken har lett lill en krafiigminskning av utsläppen av föroreningar. var inemot en tredjedel av tälortsbefolkningenbosalt i orter utan anslutning tillreningsverk. gäller samma förhållande för mindre än I % avtälortsbefolkningen. En snabb ulbyggnad av de kemisk-biologiska reningsverkenhar skett . av tälortsbefolkningen är nubosalt i orter som är anslutna lill reningsverk med kemisk-biologisk ellerkemisk rening. Ytterligare ell re-ningssleg, nämligen filtrering, börjarinföras vid byggandet av nya reningsverk vid särskilt känsliga vallenområden. Också på induslrisidan har ulbyggnaden avreningsanordningar varit omfattande. Kraven på reningsåtgärder har successiviskärpts. Reningsål-gärdema inom industrin har lett lill en avsevärd minskningav utsläppen av föroreningar. Slalsbidrag har underlättat för den äldre industrinatl uppfylla de ställda kraven. har sammanlagt 770 milj. kr.anslagils lill miljövårdande ålgärder inom industrin. Fr. o. m. den IjuliI975har denna bidragsform i princip upphört. Bidrag ulgår numera fömtom lillavfallsanläggningar endast lill sådana ålgärder som innebär all nya tekniskalösningar utprovas. har beslut fattats om utvidgning av delområde inom vilkel olja med en svavelhall överstigande en viktprocent ej fårförbrännas. De nya bestämmelsema som gäller fr. o. m. den 1 januari 1976omfatiar och , , , och Blekingelän. Svavelutsläppen inom dessa för försurning känsliga områden beräknasminska med ca 70000 lon . En utredning har vidare tillsalls för all studeravilka ytterligare ålgärder som bör vidlas för all motverka de negativa effekternaav svavelutsläpp. Utredningen beräknas lägga fram sitt belänkande i början avår 1976. Nya bestämmelser om rening av bilavgaser gäller fr. o.m. Bestämmelsema innebär all utsläppen av koloxid,kolväten och kväveoxider beräknas minska med 65, 70 resp. jämfört medulsläpp från bilar på vilka inga avgasrenande ålgärder har vidtagits. En ny lerrängkörningslag gäller fr. o. m. den 1 januari1976. Enligl lagen blir tenängkörning med lerrängfordon och motorfordonförbjuden i hela landet på barmark och även på snötäckt mark iskogsföryngringar och inom de delar av fjällområdet som regeringen skallbestämma . Undanlag från förbuden görs främsl för nyttotrafik. viktigt inslag i miljöpolitiken är säkerställandetav områden för allmänhetens rekreation och friluflsliv saml för kulturellaeller vetenskapliga ändamål. Delta sker i första hand genom avsättandet avnaturreservat. Antalet reservat var ca 750 med en sammanlagdareal av ca 785 000 ha. Genom olika skölselälgärder görs dessa områdentillgängliga för allmänheten. Betydande insalser görs i della sammanhang ocksåi form av beredskapsarbeten. Budgetårel 1974/75 beräknas sådana arbeten på naturvårdsområdetha utförts till en total kostnad av ca 52 milj. kr. Prop.1975/76:100 Bilaga 11 10 En utredning om hälso- och miljöeffekter av olikaformer av energiutnyttjande avses tillsättas. Vidare förbereds en översyn avmiljöskyddslagen. Förslagen /77 innebär elt fullföljande av deomfatlande insalser på miljövårdsområdet som gjorts under de senaste åren.Sammanlagt beräknas anslagen till miljövård uppgå lill 289 milj. kr. Anslagel lill redovisas fr.o. m. näslabudgeiår under . En särskild proposition rörandeinstitutets uppgifier och organisalion kommer att föreläggas undervåren. föreslås få en forsknings- ochundersökningsavdelning. 1 övrigl innebär förslagen för delförstärkta resurser i första hand för kontrollen av hälso- och miljöfarligavaror. Särskilda medel föreslås för upprättande av ell register över kemiskaämnen. En ökning till 1,5 milj. kr. föreslås vidare av det anslag som slårtill produklkontrollnämndens förfogande för undersökningar rörande hälso- ochmiljöfarliga varor. föreslås få enpersonalförstärkning för atl handläggningsliden vid nämnden skall kunnaminskas. För vård och förvallning av naturreservat m. m.föreslås en anslagsökning med 5 milj. kr. till 17,1 milj. kr. Naturvårdsverketoch länsstyrelsema avses få ell ökal ansvar för samordningen av de statligainsatserna för vård och förvaltning av värdefulla naturområden. Statsbidragföreslås kunna ulgå till koslnaderför vård av vissa naturreservat på kommunalmark. Vidare föreslås ett statsbidrag med högsl lill landskapsvårdandeåtgärder inom odlingslandskapet. Anslaget lill miljövårdsforskning föreslås öka med 3,7milj. lill 30,5 milj. kr. För den av slalen och industrin gemensamtfinansierade forskningen föreslås en ökning av del statliga bidraget lill 3,8milj. För bidrag lill kommunala avloppsreningsverk föreslåsen oförändrad bidragsram av 130 milj. kr. Anslaget lill avfallsanläggningarm.m. föreslås lill ell oförändrat belopp av 15 milj. kr. fastlade inriktningen avidrottspoliliken. Idrotten skulle genom olika ålgärder göras tillgänglig föralll fler. Ansvarel för alt idrotten får denna inriktning lades påidrottsrörelsen genom . Statsanslaget tillidrottens organisationer för /70 uppgick lill ca 28,5 milj. kr.Innevarande budgetår uppgår anslaget till nästan 76 milj. kr. Anslaget harsåledes mer än fördubblats under 1970-lalet. Även anläggningsstödet har ökat kraftigt. Därtillkommer de betydande statliga insatser som görs med anlitande av medel somdisponeras av myndigheter utanför jordbmksdeparlemenlels verksamhetsområde.Under åttonde huvudtiteln utgår anslag lill idrotlsorganisationemas lokalaung- 1975/76:100 Bilagall 11 domsverksamhetoch lill ulbildning vididrollsskolor av olika slag. Inom ramenför arbetsmarknadspolitiken byggs anläggningar för idrott och rekreationsåsom beredskapsarbeten. har antagit rikllinjer för planeringoch samordning av samhälletsinsatser för rekreation och turism. 25 områden har angetts som primära rekreationsområden.Enligl beslut skall en beredning tillsättas med uppgifl bl. a. atl bedöma frågor omstatligt slöd lill ulbyggnad av anläggningarför rekrealionslivet. Beredningen knyts till . Stödet lill idrotten föreslås få en krafiiguppräkning även för näsla budgetår.Slödel föreslås sålunda öka med 19 milj. kr. lill sammanlagt 119,5 milj.kr. Av detla belopp avser 89,1 milj. kr. organisationsstöd och 30,4 milj. kr. Under åttondehuvudtiteln beräknas 38 milj. kr. lill lokalt aklivitetsslöd förungdomsorganisationerna. Härav beräknas ca 31milj. komma att ulgå lill idrollsorganisalioner. Till ulbildning vid idrottshögskolorna saml idrollsledamlbildningenvid och Lillsved beräknas utgå ca 15 milj. kr. Del direkta statligaslödel till idrotten för näslabudgeiår kan således uppskattas lill ca 165 milj. kr. Härtill kommer betydandebelopp i form av arbelsmarknadspolitiska insalser. och länsslyrelserna föreslås få ell ökal ansvar för planering och tillsyn beiräffandevandringslederna i fjällvärlden. Världslivsmedelsrådel, som upprättades avFN:s generalförsamling på basis av rekommendation frånvärldslivsmedelskonferensen ,höll sitt första sammanträde i den 23-27juni 1975.1 rådet ingår 36 stater,däribland . Enligl rekommendation från världslivsmedelskonferensen skall rådet tillse atl övergripande, integrerad och kontinuerlig uppmärksamhet ägnas ät samordning och uppföljningav åtgärder rörande livsmedelsproduktion, näringsfrågor, trygghet förlivsmedelsförsörjningen, handel medlivsmedel och livsmedelsbistånd. Rådet antog preliminära stadgar somskall ses över av en särskilt tillsatt arbetsgmpp. har i sedvanlig omfattningdeltagit i FAO:s verksamhel. kom i höggrad atl präglas avuppföljningsarbetet rörande rekommendationema från världslivsmedelskonferensen. Under årel hölls i Göieborg en avFAO anordnad expert-konsultationrörande den ekonomiska utvärderingen av fritidsfiske och kommersielltfiske. har ratificerat protokoll som avser enförlängning av vetekonventionoch konvention om livsmedelshjälp t.o.m. . har vidare godkänt etl beslut avinternationella sockerrådet som avser en förlängning av 1973 årsintemationella sockeravtal t. o. m. . Prop.1975/76:100 Bilaga 11 12 Det svensk-isländska jordbmksavlalet inom ramen förEFTA har kompletterats med bl. a. en avgiftsfri kontingent förimport av ponnyhästar till . multilaterala handelsförhandlingar har pågåttunder året. Tre särskilda arbetsgmpper för spannmål, mejeriprodukter och kötthar lillsalls under jordbruksgmppen. Den övergångstid under vilken de stater somtraditionellt fiskat i den svenska fiskezonen i skulle få fortsättamed della utiöper . Med och Finlandhar överenskommelse nåtts om ömsesidiga fiskerälligheler i resp. ländersfiskezoner. Med har avtalats om ömsesidig räll all bedriva fiske ibegränsade delar av de svenska och polska fiskezonerna. Kontakter har tagils med i syfle att åstadkommaåtgärder lill skydd för sillbeslåndel i . Inom ramen för nordoslatianliska fiskerikonvenlionengäller fångstbegränsningar för flera viktiga fiskslag i . Sillfisket iNordsjön och Skagerak har för försia begränsats lill ,varav erhåUit 5000 lon. fortsatte med en tredjesession i den 17 mars-den 10 maj 1975. Under sessionen behandlades bl.a.frågor om reglering av fiskerältighéterna och skyddet av den miljön. Konferensenfortsätter sill arbete . FN:s miljöslyrelse höll sitt Iredje sammanträde iNairobi den 17 april-den 2 maj 1975. Vid sammanträdet antogs bl. a. enresolution som syflar lill atl påskyndastatemas anslulning lill globalamiljökonventioner. Det miljöprogram som miljöslyrelsen antagit upptar bl. a.bosättnings- och bebyggelsemiljö, ulveckling av miljövänlig leknik,jorderosion, globall mälsla-lionsnäl för bl.a. miljöföroreningar, havsmiljönoch utrotningshotade ar-ler. har ca 250 projekt påbörjats inom ramenför miljöprogrammet. har koncentrerat sig på frågor omavfall, energi och miljö, reglering av spridningen av föroreningar övernationsgränserna och informationsbehov rörande kemikalier. Inom ramen för den nordiska ämbetsmannakommittén förmiljövårds-frågor har startats etl omfattande projekt avseendeövervakningssystem för luftföroreningar. Verksamheien i övrigl harkoncentrerats lill frågor om avfall, naturvård, buller, miljövårdsforskning ochmiljö-vårdsulbildning. om förhindrande av havsföroreningarlill följd av dumpning av avfall trädde i krafl den 30 augusii 1975. Det försia idrottsministermötel inom ägdemm i . Resolutioner antogs bl. a. om idrott föralla. har svensk-sovjetiskt forskamtbyle ägt rum isedvanlig omfattning på jordbruks-, skogsbruks- och miljövårdsområdet. Den 16maj 1975 undertecknades ell prolokoll om miljövårdssamarbele med Ungem. Prop.1975/76:100 Bilagall 13 Samarbetetskall bedrivas inom ramen för avtalet om ekonomiskt, industriellt och teknisktsamarbele mellan och . Förändringarna lolall inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde i förhållande lill slalsbudgelen för /76framgår av följande sammanställning uttryckt i milj. kr. tlFTBUDGETEN m. m. Jordbrukets rationalisering m. m. - 0,8' Summa för driftbudgeten 3913,7 4321,7 +408,0 Statens allmänna fastighetsfond 85,0 95,0 + 10,0 Statens utlåningsfonder 0,7 0,7 Diverse kapitalfonder 4,0 4,0 Summa för kapitalbudgeten 89,7 99,7 + 10,0 Totalt för 4003,4 4421,4 +418,0 ' Den redovisade minskningenunder rubriken beror på att behovet av medel för utbetalning av de under budgetåren1971/72-1973/74 i konjunkturslimulerande syfte beviljade statsbidragen till kommunalaavloppsreningsverk beräknas minskamed 30 milj. kr. Anslagen i övrigt till miljövård föreslås öka med 29,2 milj. kr. Prop.1975/76:100 Bilaga 11 Anmälan statsbudgeten för /77 såvittavser jordbruksdepartementetsverksamhetsområde 1974/75Utgift 7 331654 1975/76Anslag 8030000