prop · FY0372 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition med förslag till lag om fortsatt giltighet av Jagen (1973:162) omsärskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationellbakgrund; Regeringenföreslår att aniaga det förslag som har lagils upp i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att lag om särskilda åtgärder till förebyggandeav vissa våldsdåd med internationell bakgrund får fortsatt giltighet tUlutgången av , 1 1975.1 saml. Lagom fortsatt giltighet av lagen (1973:162) om särskilda åtgärder tillförebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund Härigenomföreskrives i fråga om lagen (1973: 162) om särskUda åtgärder lillförebyggande av vissa våldsdåd med intemationell bakgmnd delsatl i 13, 5, 6, 8, 9 och 14 §§ ordet "Konungen" skall bytas ut motordet "regeringen", delsatt lagen, vilken gäUer till utgången av , skall äga fortsattgiltighet till utgången av . Närvarande:stalsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , , Propositionmed förslag till lag om fortsatt gUtighet av lagen (1973:162) om särskildaåtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Ökningenunder senare år av internationella terroristdåd har föranlett olika ålgärderbåde nationellt och internationellt för att söka förhindra sådana dåd. Pågrundval av rapporten (Ds Ju 1972: 35) Åtgärder mot vissa våldsdåd medinternationell bakgrund, vilken avgetts av kommissionen för förebyggande avpolitiska våldsdåd, förelades genom prop, 1973:37 förslag till lagom särskUda ålgärder lill förebyggande av vissa våldsdåd med internationellbakgrund. Sedan antagit lagförslaget trädde lagen i kraft den 1 maj1973 (JuU 1973: 18, rskr 1973: 121, SFS 1973: 162), Lagen, vars giltighetstidvar begränsad, gällde till utgången av . I prop, 1974: 55 föreslogsalt lagen skulle erhålla fortsatt gUtighet till utgången av juni 1975.Förslaget antogs av (luU 1974: 12, rskr 1974: 150), ()har i skrivelse lämnat en redogörelse för tillämpningen avlagen den varit i kraft. Inom har upprättatsen redogörelse för den utveckling som ägt mm internationellt under detförflutna året med avseende på såväl förekomsten av och fortsalla betingelserför den internationella terrorismen som vidtagna åtgärder för alt bekämpadenna. På grundval av dettillgängliga utredningsmaterialet anhåller jag att nu få ta upp frågan om enytterligare förlängning av lagens giltighetslid. 1975: 72 4 Lagenom särskilda åtgärder lill förebyggande av vissa våldsdåd med internationellbakgrund, i det följande kallad terroristlagen, ger möjligheter atl undervissa speciella förutsättningar ingripa med skilda åtgärder som alla har tillsyfte alt minska riskerna för att vårt land blir skådeplatsen för nya internationeUaterroristdåd, I prop, 1973: 37 framhålls (s. 21) att den lar sikte enbart påutlänningar som tiUhör eller verkar för sådana grupper och organisationer vilkagenom sin tidigare verksamhet har visat alt de systematiskt använder våld förpolitiska syften även mot oskyldiga människor i främmande land och därför kanbefaras göra del också i . Utlänning som avses i lagen kan avvisaseller utvisas. En förutsätining för att ett avvisnings- eller utvisnings-beslutskall kunna verkställas är dock att s, k. poUtiskt verkställighetshinder inleföreligger. Finns sådant hinder för verkställighet dvs, skulle utiänningen löparisk för politisk förföljelse i det land dit han skulle befordras eller kunnadärifrån befordras till land där han löper sådan risk, skall han i ställetkunna bli föremål för kontroll och övervakning. Därvid skall under vissaförutsättningar även sådana spanings- och tvångsåtgärder som husrannsakan, kroppsvisitation,kroppsbesiktning, brevkontroll och telefonavlyssning kunna användas mot honom. Fömtsättningarnaför alt dessa åtgärder skall kunna vidtas avviker i viss mån från vad som enligträttegångsbalken gäller om användningen av sådana tvångsmedel vid misstanke ombrott, eftersom regler inle ger möjligheter liU ingripandenuteslutande i förebyggande syfte. Elt flertal garantier mot en alltförvidsträckt tillämpning av lagen har byggts in såväl i de beslämmelser som gäUerförfarandet och beslutsprocessen som i särskilda regler som har till syfte altge underlag för en fortlöpande kontroll av hur lagen hanleras Rörandelagens närmare innehåll kan nämnas följande. EnUgt1 § första stycket skall utlänning, som ankommer till riket, avvisas om detfinnes gmndad anledning anta, att han tUlhör eller verkar för organisationeller gmpp som på grund av vad som är känt om dess verksamhet kan befaras här iriket använda våld, hot eller tvång för politiska syften. Förteckning överutlänningar, som sålunda skall avvisas, upprättas enligl 1 § andra stycket av RPSi enlighet med föreskrifter som meddelas av regeringen. FöreUgger beträffandeutlänning, som uppehåller sig i riket, sådana omständigheter som harnämnts får han enligt 3 § utvisas. Beslutom avvisning skall meddelas av polismyndighet på gmndval av RPS:s förteckning(2 §). Påstår utiänning som finns upplagen i förteckningen att han är politiskflykting, skall ärendet efter invandrarverkels hörande underställasregeringen, om inte påslående är uppenbart oriktigt (5 §). Underställning skallockså ske om utlänningen har fått 1975: 72 5 svenskt visum, uppehåUstillslånd eller bosättningstiUslånd(2 §), Detsamma skall gälla om utlänningen anses böra avvisas enUgt 1 § trotsatt han inte finns upptagen i den tidigare nämnda förteckningen. Beslut omutvisning meddelas av regeringen (3 §). Påstårutlänning när fråga uppkommer om verkställighet av beslut om avvisning ellerutvisning alt han är politisk flykting och är påslåendet inle uppenbartoriktigt, skall verkställighetsfrågan underställas regeringen sedaninvandrarverket yttrat sig i ärendet (5 §). En fömtsättningför att en utlänning skall kunna avlägsnas ur landet på grund av avvisnings-eller utvisningsbeslut är som har nämnts att det inle föreliggerpolitiskt verkställighetshinder. EnUgt 8 § skall sålunda regeringen förordnaatt beslut om a-wisning eller utvisning t. v, inle får verkställas, om hindermot verkställighet av beslutet möter på grund av vad som sägs i 53 och 54 §§utlänningslagen (politiskt verkställighetshinder) eller om det på annan grund föreUggersärskild anledning all verkställighet inte bör äga rum. I sådanaärenden enligt terrorisllagen som rör avvisning eller utvisning eller verkstäUighetav sådant beslul är åtskiUiga beslämmelser i utlänningslagen tillämpliga (7 §),När det gäller utlännings tagande i förvar kompletteras utlänningslagensregler härom med särskilda regler som ger polisen i viss mån vidgademöjligheter till förvarslagande (6 §). Utlänning,beträffande vilken regeringen har förordnat att meddelat avvisnings- eller ulvisningsbeslutt, v, inte får verkställas, skall enligt 9 § första stycket under sin vistelsei riket kunna bli föremål för viss kontroll och övervakning. Delsamma skallenligt 9 § andra stycket gälla om enligt utlänningslagen har meddelats elt inleverkställbart beslul om avvisning eller avlägsnande och regeringen har funnitatt beträffande utlänningen föreUgger sådana omständigheter som anges i 1 §första stycket terrorisllagen. Den kontroll och övervakning som i nu nämndafall skall kunna komma i fråga innebär dels att regeringen skall kunna meddelasådan utlänning särskUda föreskrifter om inskränkningar och villkor för hansvistelse i riket och dels alt utlänningen under vissa förutsättningar skallkunna bli föremål för vissa spaningsåtgärder. I sistnämnda hänseende innebärlagen följande. Om detfinnes vara av betydelse för atl utröna om organisation eller grupp som avses i1 § första stycket planlägger eller förbereder åtgärd som utgör hot mot allmänordning och säkerhet, får utlänning som avses i 9 § underkastas husrannsakan, kroppsvisitationeller kroppsbesikl-ning. Av sådan utlänning får också tas fingeravtryck ochfotografi (10 §). Förordnande om n'ämnda åtgärder meddelas av polismyndighet.För samma ändamål kan polismyndighet, om synnerliga skäl föreligger, fåtillstånd alt dels ta del av samtal till och från telefonapparat som innehaseller kan antas komma att begagnas av utlänning som avses (telefonavlyssning), och dels närmare undersöka, öppna eller Prop.1975: 72 6 granska post- eller telegrafförsändelse, brev, annansluten handling eller paket som har ställts till eller avsänts från utlänningenoch som påträffas vid husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiklningeller som finns hos post-, telegraf-, järnvägs- eller annan befordringsanstalt(11 §). Fråga om tillstånd till sådan åtgärd prövas av tingsr'ätt påyrkande av RPS. Tillstånd skall meddelas att gälla som dock inte fåröverstiga en månad (12 §). I alla sådana ärenden enligt lagen som skall prövas avregeringen förhör hållas (14 §). I prop, 1973: 37 anförde föredraganden bl. a. följande. De viktigaste besluten enligt lagen har förbehållitsregeringen. Så t, ex, kan ingen person utvisas annat än efter beslut somregeringen i varje särskilt fall fattat under konstitutionellt ochparlamentariskt ansvar. Frågor om politiskt flyktingskap skall alllid prövasav regeringen. Frihetsinskränkande föreskrifter och tvångsmedel kan komma tillanvändning uteslutande mot personer som har drabbats av elt avvisnings-ellerutvisningsbeslut som inle kan verkställas. När det gäller kontrollen avregeringens och myndigheternas handlande torde det viktigaste skyddet mot missbmkligga i begränsningen av lagens giltighetstid lill elt år. En förlängning avlagen förutsätter att får ta ställning på nytt I en eventuellproposition om förlängning bör en förhållandevis ulföriig redogörelse kunnalämnas för de erfarenheter som vunnits. Redogörelsen får fömtsättas innehållabl, a, uppgifter om antalet avvisnings- och utvisningsbeslut, antalet fall då frihetsinskränkandeföreskrifter och tvångsmedel har använts, särskUd redovisning i fråga omtelefonavlyssning och brevkonlroll etc. I viss utsträckning bör även förulsältningarnaför ingripanden i enskilda fall kunna redovisas, I sitt av godkända betänkande uttalade justitieulskoltel(JuU 1973: 18 s. 15 och 24) alt en betydelsefuU rältssäkerhelsgaranti liggerdäri alt vid en prövning av frågan om förlängning av lagensgiltighetstid får förutsättas erhålla en utförlig redogörelse för deerfarenheter som har vunnits av lagens tUlämpning. Även de tillämpandemyndigheternas beslut i varje särskilt fall kommer enligt utskottet härigenomatt bli underkastade en särskild granskning vid sidan av den som utförs av JOoch JK, Utskottet utgick från att de ändringar eller tillägg som behövs för attförebygga missbruk och garantera rättssäkerheten skulle komma attuppmärksammas vid en eventuell förlängning av lagens giltighetstid. I prop, 1973: 37 erinras om den våg av politiska våldsdådsom gått över världen. Rörande utvecklingen eflerterrorisllagens genomförande pch framhålls i prop. 1974: 55 (s,7 och 8) att en lång rad internationella terroristhandlingar har ulförts iskilda delar av världen. En redogörelse lämnas i sislnämn- 1975: 72 7 daproposition för vissa av de mera uppmärksammade våldsdåden med anknytning tillMellersta ÖslernkonfUkten. Vidare pekas på vissa aktioner som utförts frånisraelisk sida och som krävt åtskilliga dödsoffer. Risken för att terrorister iframtiden kan komma alt använda robot-vapen framhålls också. Av redogörelsenframgår vidare att den terroristverksamhet som har utgått från den s. k, Uslasjarörelsenunder nämnda tid varit av mindre omfattning. Det anges emellertid vara ovisstom av-mattnlngen kunde bedömas som tillfällig. Sammanfattningsvis konstaterasi propositionen att utvecklingen inte tydde på någon allmänavmattning av den internationella terrorismen. som harförflutit sedan prop, 1974: 55 utarbetades har ell antal våldsdåd som kanhänföras lill intemationell terrorism ulförls i skilda delar av världen. Någraav de mest uppmärksammade är följande, ockuperadesJapans ambassad i av medlemmar av den s, k. Japanska ochmedlemmar av den palestinska befrielseorganisationen , varvid personalen påambassaden logs som gisslan. Ockupanterna frigav gisslan, efler det att denjapanska regeringen hade ställt ett flygplan till deras förfogande och lovatfrige de personer, som sökt begå elt attentat mot ett oljeraffinaderii . kapades ett brittiskt trafikflygplan avpalestinier inom jugoslaviskt luftrum, Kaparna tvingade piloten all landa iAmsterdam, där de satte eld på planet, sedan passagerarna och besättningen hadetillåtits stiga av. exploderade enbomb utanför den israeliska turistbyrån i am , Inga människorskadades, men omfattande materiella skador förorsakades. trängde tremedlemmar av den Japanska in på i och togambassadören och tio medlemmar av personalen som gisslan. Efter långvarigaförhandlingar släppte ockupanterna sin gisslan, efter det att en annan medlemav organisationen, vilken hade gripits i , satts på fri fot avde franska myndigheterna och flugits till , De fyra japanerna fortsattesedan med flyg till , varifrån de syriska myndigheterna senare överlämnadedem till den palestinska befrielseorganisalionen PLO, tog fyrainterner, varav en palestinier, 26 personer som gisslan under en gudstjänst ifängelsekapellet i Scheveningen utanför , De krävde att en annan fängsladpalestinier skuUe friges. De båda palestinierna avtjänade femårigafängelsestraff för kapning av elt brittiskt trafikflygplan. Internernatvingades ge upp sedan kapellet hade stormals av nederländska trupper. kapades ettjordanskt trafikflygplan på väg från lill Akaba av medlemmar av ensammanslutning som kallar sig Fria nationalistiska officerare. De begärdepolitisk asyl i . Rörelsen slår i opposition till kung avJordanien, kapades ettbrittiskt trafikflygplan 1 av palestinier, som tvingade piloten att flygatill , Efter att ha dödat Prop.1975: 72 8 en passagerare, en västtysk affärsman, överlämnade kaparnasig till de tunisiska myndigheterna tillsammans med sjuandra palestinier, vilkas frigivning från och Nederiändema de lyckatsutverka. Palestinierna överlämnades sedermera till PLO, Den 13 januari1975 besköts elt israeliskt trafikflygplan på Orly-flygplatsen utanför avtvå män med granatgevär. Del israeliska planet undgick dock alt träffas.Granalen träffade i stället ett jugoslaviskt plan, Allentatsmännen lyckadesfly. Den 19 januari1975 besköts ånyo ett israeliskt trafikflygplan på Orlyflygplatsen medgranatgevär. Inte heller lyckades det allentatsmännen att träffaplanet, utan de uppläcktes av polisen och en eldstrid utbröt. Tillsammans mednågra personer, som hade tagits som gisslan, barrikaderade sig männen på entoalett. Efter underhandlingar släppte allentatsmännen dagen därpå gisslan iutbyte mot ell flygplan, som skulle flyga dem till , Flera ländervägrade ta emot dem. Slutligen landade planet i , Troligen var det sammamän som utförde de båda dåden på Orlyflygplatsen. Alla de terroristaktioner som har nämnts har haft ettsamband med den pågående konflikten i . Det bör uppmärksammasalt de senasle flygplanskapningarna och andra, liknande vålds-aktioner kraftigthar fördömts av den största palestinska organisationen, PLO. Denna organisationhar i flera fall begärt alt de ansvariga skall utlämnas till PLO för attställas inför rätta. PLO:s hållning i denna fråga kan vara ägnat atl minska depalestinska gruppernas benägenhet att begå terroristdåd. Ä andra sidan finnsdet andra organisationer eller grupper med anknytning tUl som i handling har visat att de godtar terrorismen somkampmedel. Risken för nya terroristdåd, som sammanhänger med situationen iMellersta Östern, måsle d'årför fortfarande anses betydande. Den kroatiska separatiströrelsen aktiviteterförefaller även atl ha varit förhållandevis få. Det kan docknämnas att kroatiska extremister misstänks för att ha ulfört enomfattande vandalisering av en jugoslavisk klubb i . Avmatlningen av den kroatiska exlremistiska verksamhetengjorde det möjligt för regeringen att i konselj besluta attåterinföra viseringsfriheten för jugoslaviska medborgare som vill resa tillSverige. "mellan och hade tidigaresuspenderats med verkan från . Sammanfattningsvis kan konstaleras att det alltjämtföreligger en påtaglig risk för fortsatt terroristisk verksamhet som hängersamman främst med konflikten i . Det kan inle fömtses vilkaländer som kan komma alt drabbas av eventuella terroristdåd. I prop, 1974: 55 lämnades en redogörelse för delinternationella samarbetet inom bl, a. FN, (den intemationellacivila luftfartsorganisationen) och i syfte att bekämpa terroristhandlingar.Redogörelsen utmynnar i ett konstaterande av att svårig- Prop.1975: 72 9 heterna att komma framåt visat sig betydande och atl de ditlillsvaranderesultaten därför bUvit ytterst blygsamma. Det enda mera påtagliga resultatetanges vara den diplomatskyddskonvention som antogs av FN:s generalförsamlingoch som avser våldsbrott riktade mot vissa bestämda kategorier av personer. "Vidarenämns att den intei-nationella terrorismen har tagits upp till behandling ävenpå det nordiska planet. hemsläUde sålunda i en rekommendation ioktober 1973 att i en utredning med parlamentarisktinslag skulle undersöka möjligheterna för nordiskt samarbete till förebyggandeav politisk våldsutövning med internationell bakgrund inom nordiskt område. Under år1974 har inga framsteg gjorts i det internationella samarbete mot terrorismensom bedrivits inom FN, och , De klart manifesteradesvårigheterna atl nå ytterligare resultat på detta område har lett till altarbetet i huvudsak avstannat och till alt inga nya initiativ av betydelse hartagits. Den internationeUa terrorismen stod visserligen på dagordningen ävenvid session av , men ämnet blev inle föremålför någon behandling i sak ulan uppsköts till nästa session, Inle heller på detnordiska planet har förekommit någon nämnvärd aktivitetpå detta område. Kungl, Maj:t har i ämbetsskrivelse lill RPS den 13 april1973 meddelat föreskrifter om upprättandet och förandet av förteckning överutlänningar som vid ankomst lill riket skall avvisas enligt terroristiagen. Iskrivelsen förordnas i överensstämmelse med 1 § första stycket lagen att påförteckningen skall uppföras utländsk medborgare beträffande vilken det finns gmndadanledning anta att han tillhör eller verkar för organisation eller grupp som pågrund av vad som är känt om dess verksamhet kan befaras här i riket användavåld, hot eller tvång för politiska syften. Det uttalas i skrivelsen att detta f,n. g"äller de organisationer eller grupper som kan hänföras till den s.k, Uslasjarörelsen, samt den eller de grupper inom den palestinskabefrielserörelsen som kan antas ha anknytning till "SvartaSeptember". Enligt tilläggsskrivelse skall delsammagälla den beträffande vilken det finns grundad anledning anta att han tillhöreller verkar för organisation eller gmpp som kan hänföras till Japanska RödaArmén. Iskrivelsen har vidare föreskrivits bl. a. alt RPS var fjärdevecka eller oftare om förhållandena föranleder till detta skall tillhandahållaregeringen den av styrelsen in pleno granskade förteckningen och därvid lämnaregeringen uppgift om de omständigheter som har föranlett att någon upptagits ieller uteslutits från förteckningen. Prop.1975: 72 10 Sådan förteckning som angetts i det föregående harupprättats och sedan reviderats vid sju tillfällen. Samtligaåtta versioner av förteckningen har godkänts av RPS in pleno och avskrifterdärav har fortlöpande överlämnats till regeringen, allt i enlighet med deföreskrifter som meddelats i skrivelsen . Förteckningenupptar f. n. något mindre än 80 personer, varav åtskilliga har redovisats undertvå eller tre namn. Av de i förteckningen upptagna personerna kan i stort setthälften hänföras till palestinska grupper och en tredjedel till den kroatiska s.k. Uslasjarörelsen. Drygt elt tiotal personer är japanska medborgare medanknytning tiU Japanska , En del av de i förteckningen uppfördapersonerna har eller har haft anknytning av ett eller annat slag till vårtland. Av de iförteckningen upptagna personerna har en jugoslaviskmedborgare avvisats vid ankomsten till svensk passkontrollort. Awisningsbeslutetär det enda som har meddelats med stöd av lagen. Vid de nordiskapasskontrollerna i annat nordiskt land, vilkas passkontrollmyndigheter ocksåhar haft tillgång till förteckningen, har såvitt är känt inte någon av de iförteckningen upptagna personerna sökt inresa. Isammanlagt tolv fall har RPS hos regeringen hemställt att utiänning som uppehållersig i riket skall utvisas eller att, i fall då enligt utlänningslagen meddelatbeslut om utvisning eller förvisning inte har kunnat verkstäUas, förordnandeskall meddelas enligt 9 § andra stycket terroristlagen angående möjligheten atttillämpa tvångsmedelsbesfäm-melserna i 1013 §§ samma lag. Endast i två avdessa fall har framställningen skett efter tidpunkten för avlämnandet av prop.1974: 55 om fortsatt giltighet av terrorisllagen. RPS har i två av de tidigare an-hangiggjordafallen återkallat sin framställning, i det ena fallet sedan misstankarna eflerytterligare utredning kunnat avskrivas och i det andra fallet på grund av atlden person framställningen avsåg hade lämnat landet. Återståendeframställningar har i fyra fall lämnats utan bifall. I likaledes fyra fall harframställningarna bifallits. Det har- gällt tre jugoslaviska och en japanskmedborgare som under år 1974.blivit föremål för beslut om utvisning, varvidförordnande meddelats enligt 8 § terrorisllagen att utvisningen inle fårverkställas. har meddelats föreskrifter om inskränkningar och villkorför deras vistelse här i riket. Föreskrifterna har innefattat inskränkningar ifråga om vistelseort, förbud att utan tillstånd byta arbele eller bostad samtviss anmälningsplikt. Vad slutiigen angår de två återstående ärendena omtillämpning av terroristlagen har dessa ännu inle avgjorts. Bestämmelserna om särskilda tvångsmedel i lagens 1013 §§har inte tillämpats i något fall. Prop.1975: 72 11 Lagen(1973: 162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd medinternationell bakgrund, den s. k. terrorisllagen, antogs av våren1973 med giltighet till utgången av , Genom beslut av våren1974 förlängdes lagens giltighetstid, Lagen gäller till utgången av , Terroristiagen tillkom motbakgrunden av de många politiska terroristdåd som hade ägt rumi slora delar av världen och som ofta urskillningslöst hade drabbat oskyldigamänniskor. Även i hade internationella terroristdåd ägt rum. Sålundahade den jugoslaviske ambassadören i Slockholm blivit bragt om livet iambassadens lokaler. På Bulllofla hade kroatiska flygkapare med passagerareoch besättning som gisslan framtvingat frisläppandet av landsmän som avtjänadestraff i , Den djupt oroande utveckling som hade föranlett tillkomstenav terrorisllagen fortsatte även under del följande året, I prop. 1974: 55, ivilken föreslogs förlängd giltighet av terrorisllagen, framhöll föredragandenatt det senaste årets händelser inte tydde på alt den internationellaterrorismen var ,på väg att mattas av. Något våldsdåd av lerroristkaraktär hadevisserligen inle förekommit i under det senast förflutna året. Dettaborde emellertid inle föranleda alt vi gav avkall på ansträngningarna att igörligaste mån skydda oss mot våldshandlingar som satte oskyldiga människorsliv och hälsa i fara. Det var visserligen för tidigt alt fälla någraslutgiltiga omdömen om terroristlagens verkningskraft, men skildaomständigheter talade för att den svarade mol elt faktiskt behov. Framför allthade man alt räkna med att den genom sin blotta existens kunde anlas haåtminstone en viss återhållande effekt. Föredraganden sammanfattade sinaslutsatser på följande sätt. En särskild lagstiftning behövdes alltjämt för attförebygga våldsdåd med internationell bakgrund. De begränsade erfarenhetersom man dittills hade fått av terrorisllagen gav inle anledning att ändrabestämmelserna, Lagen borde få gälla ytterligare en lid i sin nuvarandeutformning. I princip var en förlängning av giltighetstiden på ett årtillräcklig men av praktiska skäl borde giltighetstiden bestämmas till utgångenav .