prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 145 na att basera svensk energiproduktion på geotermiskenergi. Med hänvisning till den svenska berggrundens beskaffenhet och de storatekniska svårigheter som föreligger framhåUer han att saimolikheten ter sigmycket Uten för att i inom överskådlig tid kunna nyttiggöra geotermiskenergi. 5.3 Remissyttranden över energiprogramkommitténsbetänkande betänkande har mottagits positivtav det övervägande flertalet remissinstanser. Lovord över EPK:s arbete uttrycksi många yttranden. FOA framhåller exempelvis att EPK harsammanställt ett imponerande underlag som allsidigt belyserenergiforskningsområdet. UKÄ bedömer att betänkandet i sina grunddrag utgörett gott underlag för framtida insatser' på energiforskningens område.Motsvarande uppfattning uttrycks av bl. a. och a\ statens provningsanstalt. Matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid universiteteti finner utredningen allmänt väl avvägd och betänkandet författat med enklarhet och enkelhet som är ovanlig att finna i SOU-betänkanden. Angpanneföreningenkonstaterar att huvudbetänkande jämte expertmaterial är ett imponerande och välsystematiserat arbete som tagits fram på en nästan otroligt kort tid.Föreningen framhåller särskilt den förtjänstfulla vidareutvecklingen av denenergibalans som föreningen själv tidigare tagit fram, samt de tankeväckanderäkneexemplen rörande världens energitillgångar. På den senare punkten bidrarbetänkandet enligt föreningens uppfattning på ett mycket enkelt ochklarläggande sätt till att skingra de missförstånd som alltjämt råder om hurstorleken på energitillgångar beräknas. 5.3.1 Målfrågor och allmänna energipolitiska synpunkter Ett mycket stort antal remissinstanser framhåller behovetav ökat forsknings- och utvecklingsarbete inom energiområdet, och inte någonställer sig direkt avvisande till de av EPK föreslagna insatserna i stort. Flera remissorgan har i eller som bakgrund för sinaremissyttranden berört allmänna energipolitiska frågestäUningar. framhåller att riklig tillgång på energi har varit engrundläggande förutsättning för utvecklingen inom flertalet samhällssektoreroch att cnergifaktorn ej varit styrande därvid. Verket anser att dettahar varit en rimlig avvägning och att samhällsutvecklingen även i fortsättningeni första hand bör styras av de vidare målsättningar som gäller dess utvecklingi stort och som bl. a. kommit till uttryck i närings-och bostadspolitiken.Motsvarande uppfattning anförs även av elutredningen. framhåller att en uppbromsning avstandard- 10 1975.1 saml. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 146 höjningenpå grund av brist på energi i första hand skulle drabba de grupper i samhälletsom fortfarande inte har fått ta del av den allmänna standardhöjningen i frågaom bostad och arbetsförhållanden i hemmen. Landsorganisationeni (LO) menar att energipolitiken måste utformas så att billig ochtillräcklig energi finns för att tillgodose de krav som samhällets fortsattautveckling och sysselsättningspolitik kräver. Ettminskat importberoende, och då främst ett minskat oljeberoende, framhålls avmånga instanser som ett väsentligt energipolitiskt mål. Överbefälhavaren angeratt forskningen i första hand bör inriktas på att åstadkomma ett ökatutnyttjande av inhemsk energi. AB Atomenergi framhåller att det är nödvändigtför försörjningstryggheten, ekonomin och omsorgen om miljön och världenstillgångar av knappa bränsleråvaror att prioritera åtgärder som kan minskaberoendet av olja och andra fossila bränslen. () hävdar att en utveckling motiverad med utgångspunkt från att klarakrissituationer och att öka försörjningstryggheten är starkt önskvärd. Häravser man främst en satsning på inhemska energikällor och på att skapaalternativa vägar för energiförsörjningen. Likartade uppfattningar anförs avett stort antal instanser såsom bl. a. ÖEF. konstaterar att de medel som kan tillgripas för atteffektivisera den svenska energiförsörjningen beror på den yttre situation somlandet befinner sig i. Institutet saknar en sådan diskussion i betänkandet ochanger att uppmärksamhet bör ägnas frågan om man skall prioritera deFoU-projekt som är av särskilt intresse i ett beredskapsläge eller omFoU-programmet skall baseras på ett antagande om "normala"förhållanden. för byggnadsforskning anser att det angivnahuvudmålet att effektivisera den svenska energiförsörjningen främst bör avseatt effektivt kunna utnyttja energin. Detta berör både produktion ochkonsumtion och bör medföra en sänkt ökningstakt för energiomsättningen. Rådetframhållet att ökat statligt stöd till energi-FoU måste kompletteras medanvändning av styrmedel som energiplaner, normer m. m. Rådet påpekar bl. a.möjligheten att via skatter, avgifter m. m. på energi påverkaenergikonsumtionens inriktning. () ifrågasätter om inte ett långsiktigt FoU-program inom energiområdet börföregås av ett energipolitiskt beslut. Först efter ett sådant beslut torde detenligt verkets uppfattning vara möjligt att utarbeta ett relevant underlag ochgöra de överväganden som behövs för ett mer långsiktigt FoU-program. Liknande tankegångarframförs av matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid iGöteborg och av som framhåller att ett logisktFoU-program måste baseras på frågor av typen: Skall fortsätta att varaett högindustrialiserat land eller övergå till ett låg- 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 147 energisamhälle?I vilken utsträckning och hur skall vi vara beroende av import avenergiråvaror? Även STU framhåller att valet av.ingående komponenter i det framtidasvenska energiförsörjningssystemet inte kan få ske endast utifrån strikt kraft-och/eller företagsekonomiska beslutsmekanismer, utan att hänsyn i storomfattning måste tas till sådana svårmätbara beslutsvariabler som exempelvismiljökostnader, betalningsbalanshänsyn, beredskapsaspekter ochsysselsättningseffekter. Frånvaron av ett operativt energipolitiskt programutgör härvid enligt STU en stor brist. RRV föreslår i anslutningtUl sin redovisade uppfattning om behovet av energipolitiska ställningstagandenytterligare utredningar innan ett långsiktigt FoU-program inom energisektornbeslutas, men menar att de delar av EPK:s förslag som kan påverka de närmasteårens energiförsörjning bör påbörjas. Detta bör även gällagrundforskning för energiförsörjningen på lång sikt. Som en möjlighet angerverket att man kan överväga en uppdelning av energiprogrammet i dels ettprogram som syftar till förbättringar i dagens energiförsörjning, dels ettprogram som syftar till långsiktiga lösningar . Energifrågornaslångsiktiga tidsperspektiv framhålls av flera remissorgan. påpekar att det i en situation som den nuvarande, med storuppmärksamhet riktad på energiproblemen och med en känsla hos många attomfattande åtgärder krävs för att säkerställa framtidens behov av energi,ligger nära till hands att de stora behoven av kortsiktiga forskningsinsatserblir helt dominerande. Rådet framhåller därför betydelsen av långsiktiggrundläggande forskning på de områden som kan vara av betydelse ienergisammanhang. understryker behovet av långsiktigaforskningsprogram med åt gången klart angivnafman-siella åtaganden som en förutsättning för att öka forskningsresursernagenom intensifiering av verksamheten på universitets- och högskolenivå. STUframhåller betydelsen av att det energipolitiska programmet får en tillräckligtlång tidshorisont, att det innehåller en strategisk långsiktigplaneringsaktivitet och att arbetet blir en kontinuerlig process med successivauppdateringar. Motsvarande uppfattning framförs av statens råd församhällsforskning. FOA anger att flera långsiktiga planeringsproblem inomenergiområdet är metodiskt besläktade med liknande totalförsvarsfrågor genom destarka kraven på hänsynstagande till såväl utvecklingen inom deninternationella miljön som den allmänna samhällsutvecklingen samt genom sittstarka inslag av komplexa tekniska problem. Det är i båda fallen fråga omstora investeringar i utrustningar och anläggningar med betydandeprojekteringstid och lång livslängd och förändringar måste ske stegvis. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 148 5.3.2Allmänt om energiprogramkommitténs arbete Tekniskafakulteten vid i välkomnar detta som den anger veterligenförsta försök att precisera medel och mål för samlade svenska forsknings- ochutvecklingsinsatser inom energiområdet och konstaterar attenergiprogramkommittén och de till denna knutna expertgrupperna under enpåfallande kort tidsperiod har insamlat och sammanställt ett omfattande ochintressant material. Mot bakgmnd av den valda arbetsuppläggningen med skildasponsorer för var sitt ansvarsområde noterar fakulteten med tillfredsställelseatt EPK i betänkandet inte endast presterat en god syntes av ett ojärtmtmaterial utan även avgivit klara och välgmndade motiveringar för sina förslag. Ettbrett upplagt forskningsprogram framstår enligt FOA som ett viktigt medel attskapa reell handlingsfrihet i framtida energipolitiska beslutssituationer.Anstalten noterar konunitténs uttalande att en mer detaljerad inriktning avFoU-insatsema endast har varit möjliga att göra för ochatt flera av de föreslagna programmen/delprogrammen efter något eller några årkräver ställningstaganden som bl. a. baseras på olika analyser inom ramen fördet av kommittén föreslagna programmet Allmänna energisystemstudier. Anstaltenunderstryker kommitténs bedömning att det är angeläget att sådana studier snabbtkommer till stånd, bl. a. som underlag för en önskvärd långsiktigresursutveckling vid de forskningsutförande institutionerna. Tekniskafakulteten vid universitet i framhåller att forskningsprogrammets breddicke kan diskuteras utan beaktande av tidsperspektivet, och att ett alltmeraförlängt tidsperspektiv motiverar ett bredare program. Detta synsätt motiverarenligt fakulteten en skarpare gränsdragning än vad som görs i betänkandetmellan de båda olikartade beståndsdelar som bildar den numera vanUgaförkortningen "FoU". Ett meningsfyllt program för svenskenergiforskning bör enligt fakulteten på lång sikt ge stöd åt en allmäntkimskapsutvecklande grundforskning. Det bör vidare i ett i förhållande härtillkortare tidsperspektiv stödja för olika utvecklingsmål nödvändig målinriktadoch grandläggande forskning. Det bör slutiigen i det korta tidsperspektivet gestöd åt olika klart definierade utvecklingsprojekt. finner att direktiven lett till en begränsning av programarbetettill energiforskningens tekniska problemställningar och framhåller behovet aven komplettering avseende de konsekvenser de oUka energikonsumtions- ochenergiproduktionsformerna har för människan i samhället. Ävensamhällsvetenskapliga fakulteten vid i anger attutredningen vid anskaffande av bakgrimds-matcrial varit i alltför storutsträckning inriktad på tekniska problem. Motsvarande uppfattning redovisaslikaså av . saknar en belysning avsysselsättningsfrågor i utred- 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 149 ningeneftersom ett ställningstagande till försörjnings- och kostnads-alternativenenligt styrelsen inte låter. sig.göras utan beaktande av sysselsättningskonsekvenserna.Svenska uppfinnareföreningen erimar om vikten av att fömtsättningarna föruppkomsten av innovationer beaktas innan forskningsprogram och resursfördelningfastställs. I anslutning härtill framhåller föreningen bl. a. betydelsen avekonomiska bevekelsc-grunder som underlag för en vidgad innovationsverksamhetsamt behovet av en komplettering av institutionsforskningen med en satsning påinnovationsverksamhet vid företag och genom enskilda uppfinnare. Universiteteti hävdar att energiforskningen inte kan betraktas enbart ur de snävasynpunkter som berör svensk samhällsekonomi utan att problemet är globalt ochatt man väntar sig att såsom ett av jordens rikaste länder gör eninternationellt sett betydelsefull insås. Eftersom energiproblemen kommer attsuccessivt skärpas imder kommande anser fakulteten också attutredningens direktiv varit alltför kortsiktiga då de begränsats till att gällamål och riktlinjer för endast en tioårsperiod. Samma uppfattning framförs avVetenskapsakademien. Även framhåller att kommitténsprogramförslag är för starkt präglat av begränsning i tidsperspektivet.Prioritet ges åt de problemområden som är föremål för intensivtutvecklingsarbete medan de frågor som bör fånga det allmänna FoU-intresset om1525 år ägnas mindre uppmärksamhet. UKÄframhåller att energiforskningens uppgift bl. a. är att skapa en grund förbeslut om energipolitiken. Forskningens inriktning får därför på siktavgörande betydelse för utvecklingen på viktiga och vitt skildasamhällsområden. Det är därför nödvändigt att forskningen omfattar och grundaspå en totalbedömning av de sociala och samhällsekonomiska aspektema, och attdet långsiktiga perspektivet blir vägledande för forskningsmsatsema. Denna totalbedömningoch det långsiktiga perspektivet har enligt universitetskanslersämbetetsuppfattning inte tillräckligt betonats. Som exempel anges forskning kring degmndläggande samhäUsekonomiska bedömningar som varit och bör vara styrande förenergiproduktion och energianvändning i olika delar. IVAmenar att avsaknaden av en formulerad energipolitik och den korta tid som ståtttUl utredningens förfogande har medfört att utvecklingsprogrammet ej kunnatimderbyggas med tillfredsställande analyser över sambanden mellanutvecklingsinsatser och mål inom energlfältet. Även WS-tekniska föreningenefterlyser en redovisning och bedömning av de olika medel som kan användas föratt uppfylla målet att effektivisera den svenska energiförsörjningen.Föreningen framhåller att en kraftigt intensifierad FoU-verksamhet är ennödvändig förutsättning för att en väsentiig effektivisering avenergiförsörjningen skall kunna åstadkommas men att de omedelbara ochkortsiktiga effekterna av en ökad FoU-satsning inte får överbetonas.Universitetet i 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 150 Stockholmnoterar att universitetens roll inom forskning och utveckUng med tUlämpningsom mål är relativt mindre än inom grundforskningen, men att en gränsdragningmellan universitet och andra som bedriver FoU kan te sig svår. Humvida desatsningar EPK föreslagit kommer att vara komplementära eller alternativa (ochmöjligen onödiga) till de satsnmgar som ändå görs och humvida dessa satsningartill-sanunan är tillräckliga för att nå önskvärda samhällsmål utgör en mycketsvårbedömbar och av EPK obesvarad frågeställning. Angpanneföreningenefterlyser en tidsmässig angelägenhetsgradering av de olika FoU-projekten. Bl.a. vissa kartläggningsarbeten betr. spillvärmetillgångar framhålls som ytterstbrådskande för att inte nu existerande kombinationsmöjligheter skall försvinnavid nyinvesteringar. Energiprogramkommitténhar avgränsat sitt program inom grundforskningen tUl att gälla målstyrdauppgifter. för atomforskning finner emellertid att konunittén pågmndforskningssidan egentligen endast behandlat fusionsforskningen, medan annanmot cnergisidan riktad forskning av gmndläggande karaktär har rönt syimerligenknapphändig behandling, om den över huvud taget behandlats alls. Rådet angervidare att tUl energiforskning måste räknas också studiet av den inverkan somproduktion och konsumtion av energi har på miljön. FOAanser att EPK inte tillfredsställande belyst det svenska energiforskningsprogrammetsberoende av att kompletterande forsknings-och utvecklingsresultat kan erhåUasfrån utlandet. framhåller att EPK:s beskrivning av pågående utvecklingsarbete somej finansieras med allmänna medel blivit synnerligen fragmentarisk och såledesofullständigt genomförd. 5.3.3Programförslagets allmänna inriktning, avvägning och struktur Flertaletremissinstanser ansluter sig i huvudsak till utredningens förslag. Stöd förden föreslagna anslagsramen, 420 milj. kr. , uttalas av UKÄ,universiteten i och och av statens råd för byggnadsforskning. Fleraremissorgan framhåller att den av EPK föreslagna satsningen i internationelljämförelse ändock är liten. anger att för att genominternationellt samarbete få tillgång till FoU i andra länder är det nödvändigtatt öka den svenska insatsen. Ökningen bör dock ske i en sådan takt och påsådant sätt att gmndläggande forskning på andra områden inte störs.Universitetet i och anger att denföreslagna ramen synes vara i underkant och att den bör höjas till över 200milj. så länge välmotiverade projekt finns att stödja. En successivytterligare anslagsökning förordas av matematisk-naturvetenskapliga fakultetenvid i med hänvisning till satsningen i andra vid i framhåUer att den av EPKföreslagna 1975:30 Bilagal Industridepartementet ISl ökningenskulle ställa i paritet med andra avancerade industriländer somFörenta staterna, och . Ämbetet anger dockatt det är tveksamt om 420 milj. kr. bör satsas medenbart en tekniskt inriktad bedömning som grund. Bedömningskraven bör rimligenutformas så att hänsyn tas till kostnader, förväntade direkta och indirektavärden samt osäkerhet. En utvärdering i sådana termer bör göras. Även statensnaturvårdsverk anger att den svenska per-capita-insatsen efter föreslagenhöjning är mindre än i andra länder och Centrala driftledningen (CDL) anförliknande synpunkter. LO anser att ytterligare ökning av anslagen tillenergiforskning skall ges om så är nödvändigt så att inte de ekonomiskaresurserna blir en flaskhals för den framtida utvecklingen på området. konstaterar att det beräknade totala medelvärdet ,140 milj. kr., motsvarar av energiför-bmkningens värde ikonsumtionsledet. Med hänsyn till de potentiella besparingsmöjligheternaifrågasätter institutet om det inte kunde vara samhällsekonomiskt lönsamt att iinitialskedet satsa ytterligare inom sådana forsknings- och utvecklingsområdendär stora besparingar kan uppnås utan risk för negativa återverkningar. framhåller att de föreslagna medlen torde vara klartotillräckliga exempelvis när det gäller system för utvinning av metanol uraltemativa fossila bränslen, batterier och bränsleceller, nya system förvindkraft och vätekraft, system för utnyttjande av spillvärme,framdrivningssystem inom transportområdet samt demonstrationsanläggningar pålokalkomfortområdet. STU och IVA framhåller attden föreslagna kostnadsramen sannolikt utgör den övre gränsen för vadtillgängliga resurser kan prestera inom den angivna tidsramen. RRV anser siginte kunna ta ställning till den totala storleksramen men framhåller att denföreslagna ökningen torde innebära risk för brist på kvalificerade resurser iform av forskningspersonal och laboratorieutmstning. Man förordar därför ensuccessiv ökning av stödet och framhåller att vid alltför snabb ökning följdenkan bli att man med allmänna medel delvis kommer att finansiera FoU som eljestskulle ha kommit till stånd även utan statligt stöd. STUoch statens råd för byggnadsforskning framhåller behovet av planering på längresikt än . STU anger att det inte är välmotiverat att låta ambitionsnivånavta medan byggforskningsrådet ansluter sig till EPK:sbedömnmg att FoU-nivån efter den första treårsperioden sannolikt behöver höjas. Universiteteti anför att med tanke på landets begränsade resurser vore ensplittring i enlighet med EPK:s programförslag olycklig och att programmet börstruktureras om med ökad tonvikt på långsiktiga problem. serdäremot i betänkandet illustratio- 1975:30 Bilagal Industridepartementet 152 nertill en påtaglig prioritering i den statliga bidragsvcrksamheten av teoretiskaforskningsprojekt på bekostnad av utvecklingsarbete och förordar en omprövninghärvidlag. Matematisk-naturvetenskapligafakulteten vid i , siatens naturvårdsverk och IVA m. fl.organ berör avvägningen mellan FoU inom produktions- resp.konsumtionssektorerna. Den förstnämnda anger att inriktningen på olika formerför en ökad produktion av energi förefaller väl ensidig och att forskningenborde ges en betydligt vidare ram och leda fram till en verkligt allsidigbelysning av ohka energiproduktionsmetoders verkningar ur ekonomiska ochmiljömässiga aspekter. hävdar att eftersom allenergiproduktion är miljöstörande bör FoU för energibesparing ges högreprioritering. Häri inbegriper verket då bl. a. fjärrvärmeteknik. IVA förordaratt en större satsning än den av utredningen angivna görs för energibesparandeåtgärder på konsumtionssidan. LO menar att man inte har möjUghet att bedömarimligheten i den detaljfördelning EPK föreslagit, men anser atthuvudinriktningen i EPK:s förslag är riktig. Vid ett beslut om begränsning avkärnkraftutbyggnaden borde dock enligt organisationens uppfattning bl. a.insatserna rörande MHD-generatorer för elkraftproduktion och organiskabränslen intensifieras. Vidare kunde forskningen kring oljans och koletsmiljöskadliga effekter och kring samhällsstrukturens betydelse förenergikonsumtionen utvidgas. I ett läge då flertalet länder koncentrerar sig påkärnkraftforskning anser LO att långsiktiga vinster finns att hämta om densvenska forskningen inom området ges en mer bekvakande inriktning till förmånför konstruktiva insatser på andra områden. Organisationen framhåller också attEPK borde ha givit ett alternativt förslag som visar fördelningen avforskningsresurserna om kärnkraftutbyggnaden begränsas till de redan beslutadeelva aggregaten. Någraremissorgan har särskilt tagit upp den av EPK föreslagna programstrukturen.FOA, UKÄ, statens industriverk och anger att man finnerprogramstrukturen ändamålsenlig, men FOA framhåller att det från såvälavvägnings- som genomförandesynpunkt är angeläget att forskningen kringkärnkraftens säkerhets-och miljöfrågor och kring hantering av det aktivaavfallet från kärnkraf tdrif ten inordnas i ett framtida huvudprogram förenergiforskning. STUframhåller att programstrukturen har förtjänster som underlag för envälbehövlig energipolitik men att den har allvarliga brister för genomförandefasen.Härvid krävs enligt STU:s uppfattning en program-stmktur som tar hänsyn tiU denkompetens FoU-arbetet kan tillföras genom både de verkställande och deadministrativa organen. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 153 Mångaremissinstanser tar vårt lands stora oljeberoende till utgångspunkt för olikasynpunkter på energiproduktionsforskningens inriktning. anger att liksom och iframtiden inte bör bygga fler kondenskraftverk för fossila bränslen och attoljeeldade kraftverk i möjligaste mån bör byggas om för alternativ eldning medolika bränslen. Centraladriftledningen (CDL) stöder i sin helhet EPK:s programförslag inomkärnkraftområdet och delar även kommitténs uppfattning om nödvändigheten avkraftfullt FoU-stöd för utnyttjande av övriga energislag, bl. a. kol. IVA ochVetenskapsakademien framhåller behovet av större insatser än vad EPK föreslagitpå forskning rörande utnyttjande av förnyelsebara energiresurser. IVA angervattenkraft, energiodlingar, solenergi och vindenergi. Vetenskapsakademienanger solenergi genom biosystem eller kemiska processer, vindkraft ochgeotermisk energi. föratomforskning ifrågasätter om man inte beträffande vindenergi och geotermiskenergi samt omvandling av solstrålning till elektrisk energi bör satsa på ennågot mer ambitiös nivå än vad EPK föreslagit för att utröna om dessaenergikällor överhuvudtaget kan väntas bli av någon väsentlig betydelse inomfömtsebar tid. framhåller att det förefaller som om överdrivnaförväntningar knyts till andra inhemska energireserver än vattenkraft och kämkraftoch att det föreligger ett behov att skyndsamt få utrett den roll som dessaresurser kan korruna att spela för vår energibalans i olika tidsperspektiv.Först efter en sådan utredning synes tiden mogen att lägga fram förslag tillkonkreta FoU-projekt. Främst av beredskapsskälföreslår ÖEF och energiberedskapsutredningen fortsatta FoU-insatserbeträffande bl. a. torv, ved, hyggesavfall och annat avfall. Båda organenuttrycker sitt stora intresse för studier av olika sätt att producera ochutnyttja metanol som energibärare. STU framhåller attenergidistributionsanläggningar tenderar att bli en allt besvärligare komponenti vårt energiförsörjningssystem och förordar därför att energidistributionsärbehandlas och blir föremål för mer stöd än vad som föreslagits av EPK imderdelprogrammet Konventionell elkraft- och värmeproduktion.