prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Kurvan bygger på säsongrensade uppgifter omarbetslösheten från arbetskraftsundersökningarna. Diagram 5: 2 Arbetslösheten enligtarbetskraftsundersökningama 19701975 1970 1971 1972 1973 1974 Källor: och . gången i arbetslösheten under loppet av de tre senasteåren illustreras klart i diagrammet. /1975 lågarbetslösheten, trots det väsentligt ökade utbudet, bara obetydligt över nivånför . Arbetskraflsundersökningarna som kan sägas spegla dentotala arbetslöshetens utveckling kan även kompletteras med annan statistik.Vid arbetsförmedlingarna registreras för de arbetslösa som ärmedlemmar i någon arbetslöshetskassa. Serien över arbetslösa kassamedlemmar ärdock något osäker vid jämförelser bakåt i tiden på grund avslastislikomläggning i mitten av 1974. Med denna reservation kan detkonstateras alt andelen arbetslösa av de som var kassa-medlemmar lågväsentligt års nivå. Andelen arbetslösa sjönk från 1973 tiU1,1974 och nådde därmed samma låga nivå som 1970. Jämför man 1973 och 1974sjönk arbelslöshetsprocenten i byggnadskassor från 6,2 till , iindustrikassorna från 2,1 till för tjänstemännen var nivån ungefär oförändradeller . Ulvecklingen visar på en fortsatt gynnsam trend.Antalet arbetslösa ligger i flertalet kassor under nivån för molsvarandeperiod 1974. Genom den kraftiga ökningen i arbetskraflsefterfrågan harmarknaden kunnat suga upp det ökande utbudet av arbetskraft. Förutom pånedgången i arbetslösheten märks detta på minskningen av antalet sysselsatta iberedskapsarbeten och i arbetsmarknadsutbildning. I den sistnämnda gruppen vardet, räknat i årsgenomsnitt, 6 000 färre 1974 än 1973. Antalet iberedskapsarbeten i januarifebruari 1975 låg 14 000 Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 Tabell5: 2 Arbetslösheten enligt arbetskraftsundersökningarna januari-1974 och 1975 Relativa arbetslöshetstal, % undermotsvarande period 1974. Svårigheter att placera äldre och handikappade hardock funnits trots konjunkturläget. Ävenvarsel om personalinskränkningar har sjunkit antalet personer berörda avvarsel minskade . Tolkningen av varselstatistikenär dock svår, det intressanta är hur många varsel som verkställs i form avpermitteringar. Genom förändrad lagstiftning på arbetsmarknaden harvarseltiderna förlängts avsevärt vilket gör alt skillnaden mellan meddeladevarsel och effektuerade dito kan förväntas öka. Arbetslöshetensutveckling kan studeras i tabeU 5: 2. Antaletarbetslösa ligger för de första månadema väsentligt under motsvarande nivåföregående år. Även regionalt håller utvecklingen i sig. Såväl den absolutasom den relativa arbetslösheten har sjunkit kraftigt under januari-marsjämfört 1974. Idetla avsnitt behandlas utvecklingen på arbetsmarknaden utifrånseparata kalkyler över tillgång på resp. behov av arbetskraft. Utbudskalkylenbaseras på en prognos över befolkningsutvecklingen . I denna prognos ingårett antagande om en neltoinvandring tUl Sverige1975 av ungefär samma sloriek som 1974, eller ca 10 000. I kombination medövriga antaganden i befolkningsprognosen resulterar detla i en beräknad befolkningsökningpå meUan 1974 och 1975. ökningen av befolkningen i åldern 1674 årberäknas bli något mindre eller 0,. I kalkylen överarbelskraflsutbudets utveckling ingår också vissa antaganden om förändringen ide s. k. relativa arbetskraftstalen, dvs. andelen personer som står lillarbetsmarknadens förfogande. Vid bedömningen av förändringar av dessa tal harhänsyn tagits till såväl de långsiktiga tendenserna som den aktuellaulvecklingen . För samtliga åldersgmpper mellan 16och tUlsamman-tagna har i kalkylen antagils en minskning av männensrelativa arbetskraftstal och en ökning av motsvarandetal för kvinnoma . Uttryckt i antal personer i arbetskraftenmotsvarar delta totalt sett en ökning med i runt tal 30 000 eller . Näranog hela denna ökning väntas hänföra sig till kvinnoma. , Arbetskraftsulbudetuttryckt i timmar brukar utvecklas något svagare än detta utbud mätt ipersoner. Detla beror vanligen på bl. a. en fortgående övergång tilldeltidsarbete samt i förekommande fall arbetslids-förkortnmgar. Någon sådanökning av andelen deltidsarbetande synes dock inte ha skett 1974. Detlasammanhängde sannolikt till en del med del allmänt goda efterfrågeläget. Förutomen i vanliga fall växande andel deltidsarbetande brakar den ökande andelenkvinnor i arbetskraften verka något sänkande på den sammanvägdamedelarbelstiden då kvinnorna vanligen har en något kortare medelarbetslid.Till följd av förändringen av korttidsfrånvaro och övertidsarbete bmkar en visseffekt (antingen i höjande eller sänkande riktning) kunnanoteras. beräknas den samlade inverkan på arbetskraflsutbudet avsamtliga ovannämnda faktorer lUl i reducerande riktning. Medan utbudetmätt i personer väntas öka skulle således utbudet även uttryckt itimmar öka något . Avden ovan diskuterade neddragande effekten på arbetskraftsulbudet mätt i timmarberäknas närmare hälften härröra från den ändrade fördelningen mellan män ochkvinnor inom arbetskraften. Den återstående delen av denna reduktionsammanhänger till ungefär lika delar med en ökning av omfattningen avdeltidsarbete och en avialsenlig arbetstidsförkortning. Dennaarbetstidsförkortning avser personal i underjordsarbele och skiftarbete. Kalkylenöver arbetskraftsefterfrågan bygger på de prognoser överproduktionsutvecklingen som redovisas i avsnitt 4.4. Utifrån dessa prognoseroch med vissa antaganden om produktivitetsutvecklingen har beräkningar gjortsöver arbetskraftsbehovet inom olika näringsgrenar. Av följande tablå framgården prognostiserade produktions-och produktivitetsutvecklingen 19741975 samtförändringen av arbets- kraftsbehovetmätt i timmar. Siffrorna för de olika näringsgrenarna är avrundade lill helaresp. samtliga utförda timmar 1974 -7,5 El-, gas- och vattenverk Detsammanvägda behovet av arbetskraft inom den varaproducerande sektorn skuUeenligt kalkylen minska 1975 mätt i timmar och mätt i personer.Denna minskning beräknas helt komma att hänföra sig till ett minskatarbetskraftsbehov inom jordbruk och skogsbruk, medan en viss ökning räknat iantal personer väntas ske inom tillverkningsindustrin. För tjänstesektornförutses en fortsatt ökning av sysselsättningen. Totala arbetskraftsbehovetinom denna sektor beräknas sålunda komma att öka mätt i timmar och1,uttryckt i personer. Denna ökning väntas till ungefär 3/4 falla inom denoffentiiga sektorn. Dess andel (inkl. vpl) av totala anlalel sysselsatta skulledärmed öka tiU drygt 25.% 1975 att jämföra med 1960 och drygt 20 %1970. Sammantagetindikerar de näringsgrensvisa kalkylerna en viss ökning av arbetskraftsbehovetmätt i timmar. Uttryckt i personer motsvarar detta en ökning av antaletsysselsatta 1975 med ca 30 00040 000. Detta innebär att man i genomsnitt föråret skulle kunna räkna med relativt väl hävdat sysselsättningsläge och enfortsatt tillfredsställande balans mellan efterfrågan och utbud. EnUgtlänsarbetsnämndernas rapporter skulle detta tillstånd kunna bestå ivarje fall en bit in på höslen. Den närmare utveckUngen ärdock mot bakgrund av bl. a. den internationella utvecklingen svår att närmareprecisera. Inom enstaka branscher kan då en fördröjd internationell konjunkturuppgångleda till olika påfrestningar och obalanser. 6 De enskilda konsumenternas ekonomi Hushållensfinansiella ställning, som förbättrades relativt kraftigt 19721973, beräknasmellan 1973 och 1974 ha förstärkts ytteriigare. I löpande priser uppskattas dedisponibla inkomsterna ha ökat inle . Bidragande till dennastarka uppgång var en fortsalt kraftig minskning i hushållensnettoinbelalningar till det offentliga. Denna reducering är ett resultat av deolika ekonomisk-politiska åtgärder som vidtagits . Dessuiom beräknaslönema, liksom faktor-inkomstema i övrigt, ha ökat väsentligt mer än1972:1973. Jämfört med vad som redovisades i den preliminära nationalbudgetenhar dock löneökningstalet nedreviderats. Detla uppvägs emellertid av att hushållensskatte- och avgiftsinbetalningar också beräknas ha varit mindre än vad somförutsågs vid förra beräkningstillfället. Den justering som därefter behövergöras av den beräknade disponibla inkomsten är negliger-bar. Aret1974 kännetecknades inte blott av stora inkomstökningar ulan även av storaprisökningar, vUka huvudsakligen betingades av den kraftiga internationellainflationen. Konsumentprisernas uppgång under loppet av 1974 beräknas sålundatill . I relation tiU det ökningstal som angavs i den preliminäranationalbudgeten 1975 innebär detla en inte oväsentlig neddragning, vilkenförklaras närmare i avsnittet nedan om konsumentpriserna. Mellangenomsnittslägena 1973 och ökade konsumentprisindex , medanökningen i implicitprisindex för den privata konsumtionen stannade vid 8,9 %.Uppgången i hushåUens reala disponibla inkomster blev sålunda , denstörsta ökning som registrerats . Denna avsevärdaförstärkning av hushållens köpkraft gav utslag i den privata konsumtionensutveckUng. Volymuppgången för beräknas ha varit dvs. 0,1procentenhet lägre än det tal som bedömdes vara sannolikt i den preUminäranationalbudgeten. Avmatlningen i konsumtionsbenägenheten från tredje lillfjärde kvartalet blev mer påtaglig än vad som då förutsattes. Trots att konsumtionenökat avsevärt med svag tillväxt, innebär emellertid kalkylernaen fortsatt sparkvotsökning på . Deinkomslprognoser som framläggs bygger på två alternativ belräffandeavtalskomponentens storlek som satts till 7 resp. . Båda alternativen ger,tillsammans med de antaganden som gjorts om löneglidning ochsysselsättningsförändring, lill resultat en fortsatt hög tillväxt avlönesumman. Även för de sammanlagda faktorinkomsterna förutses fortsättningsvisen hög ökningstakt. Med hänsyn till skattereformen , som bl. a.innebär elt borttagande av sjukförsäkringsavgiften för löntagare och ensänkning av marginalskatten för de flesla 1 Reviderad nationalbudget 1975 inkomsttagare, beräknas ökningen i de preliminäraA-skatleinbetalning-arna bli procentuellt mindre än för lönesumman. Ökningen avhushällens disponibla inkomster i löpande priser beräknas i de båda lönealternativentill 11,6 resp. . Uppgången i impricitprisindex 19741975 har beräknats blidrygt , vilket är något lägre än den prognos som tidigare presenterats.Hushållens reala disponibla inkomster beräknas bli något högre än vadföregående beräkning angav ökningen kalkyleras tiU 2,3 alternativt . Detfinns anledning att anta alt hushållens anpassning av sin konsumtionsstandardtUl de kraftiga inkomsttUlskolten fortsatt under 1975.Med denna utgångspunkt väntas konsumtionen i de båda alternativen öka med 3,. 6.1 De disponibla inkomsterna Tabell 6:1 De enskilda konsumenternas inkomster ochutgifter 1975' Kapitalinkomster (netto)* 2 Inkomstöverföringar till hushåll 3 Direkta skatter, avgifter m.m. därav; prel. A-skatt till det offentliga (3 -2) -10,5 -15,2 -0,2 5 Disponibla inkomster' 7 Sparande (5-6)« 8 Sparkvot (7: 5) 1,8' 2,5' -0,8' -0,3' ' Hushällssektorn inkluderar, förutom hushållen, de s.k.ideella organisationerna som betjänar hushållen och som inte helt ellerhuvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentliga sektorn. Hit räknasfackföreningarna, folkbildningsverksamheten, ,idroltsorganisationerna, tiänstemannaorganisalionerna. Röda korset m.m. samt ejstatsbidragsberättigade privata sjukhem, barnhem, barnkolonier, semesterhem.Utöver löntagarhushåll ingår hushåll som äger personliga företag, dvs. somerhåller sin huvudsakliga inkomst från rörelse. ''Arbetsgivaravgifter till socialförsäkring, tillräknadepensionsavgifter för statiiga och kommunala myndigheter, för kommunalaaffärsverk samt för icke-flnansiella företag är ej medtagna som löneförmåner idenna post. ' Inkl. direkt utbetalda pensioner från statligaaffärsverk saml från industri och handel. * Inkl. räntor på privata försäkringsfonder (exkl..skadeförsäkring). Se vidare not 2 sid. 128. ' Inkl. skadeförsäkringsnetto: -75 milj. kr. 1973, -8milj. 1974 och 40 milj. kr. Detta uppgick till3 582 milj. kr. och 1974 till 4 569 milj. kr. Det beräknas 1975 uppgå till 5144 milj. kr. ' Förändring mätt i procentenheter. Källor: och . Reviderade lönesummeberäkningar anger att den totalalönesumman ökade . Ökningstalet är 0,5 procentenheterlägre än det som redovisades i den preliminära nationalbudgeten. Bakomnedjusteringen ligger ändrade beräkningar av löneglidningen, som uppskattasliU mot vid förra beräkningslillfället. Sysselsällningskomponentenspositiva bidrag till lönesummeutvecklingen har uppreviderats, med 0,1procentenhet, lill 1,3. Den avtalsmässiga löneökningen kalkyleras lUl . För industriarbetarnas del visar statistiska centralbyrånsförtjänst-statistik, korrigerad för retroaktiva löneutbetalningar, entimlöneökning tUl 1974 på . Därav beräknas avtalen ha svaratför och löneglidningen för 6,8. Avtalen 1974 innehöll dämtöverbestämmelser om införandet av en trygghetsförsäkring vid yrkesskada. Andranytillkomna sociala avgifter 1974 var socialförsäkrmgs-avgiften tillfolkpensioneringen som infördes i samband med slopandet av folkpensionsavgiftenoch avgiften för arbetslöshetsförsäkringen. Dessutom ökade från 1973 till 1974kostnaderna för sjukförsäkringen och den särskilda tilläggspensionen inomLO-området. De ökade sociala avgifterna medförde att arbetsgivarnaslönekostnader steg med utöver kontantlöneökningen från1973 till 1974. räknas här med två alternativa lönesummeökningar,10,2 resp. . Skillnaden mellan de båda alternativen hänför sig tillav-talskomponéntens storlek, som satts till 7 resp. 9 %.i Löneglidningenkalkyleras lill , medan sysselsätlningskomponenten har satts till 0. Ärbetskraftskostnadema ökar därutöver genom höjningen avavgifterna till sjukförsäkringen, folkpensioneringen och ATP med pertimme. Dessutom beräknas för grupperna inom LO- och PTK-om-rådena och detkommunala området timkostnaderna stiga ytterligare något på grand avavgiftshöjningar för avtalsgrappsjukförsäkringen och trygghetsförsäkringen. De totala faklorinkomsterna ökade 1974 (setabell 6:1). Lönerna, som utgör mer än 4/5 av posten, ökade med 12,6 %.Enskilda företagares inkomster steg , främst beroende på det goda skördeutfalletoch de höjda virkesprisema. Även för kapitalinkomsterna netto blev uppgångenkraftig, . Den ökningen förklaras till stor del av de två diskontohöjningarnaunder året. Övriga faktorinkomster steg . 1 Dessa tal skall inte uppfattas som prognoser. I kalkylenhar de närmast insatts som utgångsvärden vilka kan justeras i den månutvecklingen av förhandlingarna ger anledning till delta. - På kapitalinkomstnetlots inkomstsida återfinns framföraUt ränteinkomster, huvudsakligen från bankinlåning och livförsäkringsfonder,samt aktieutdelningar. Utgiftssidan består främst av ränteutgifter, där dentyngsta delen är räntekostnader för lån lill egna hem. 1 Reviderad nationalbudget 1975 129 De totala inkomstöverföringarna lill hushållen ökade med33 % 1974, vilket var ovanligt mycket (se labell 6: 2). Den stora uppgångenberor främst på omläggning tUl beskattning och därmed högre bruttoulbetal-ningarav bl. a. sjuk- och arbetslöshetsförsäkringsförmåner. Ändra orsaker ärexempelvis reformer gällande bostadstillägg, införandet avtandvårdsförsäkringen, det extra barnbidraget och de exlra tUl-läggentill folkpensionen . Hushållens inbetalningar av direkta skatter, avgifter m.m. ökade 1974. En stor del av denna ökning förklaras med den förutnämnda skattebeläggningen av vissa förmåner. slopades emellertidfolkpensionsavgiftema för löntagare. Reformema medförde att hushållensnettoinbetalningar till det offentliga minskade kraftigt, . Tabell 6: 2 Inkomstöverföringar till hushåll 1973-1975 kr., löpande priser pensioner från stat och kommun därav: folkpensioner' utbetalningar från försäkringskassor' ' Kommunala bostadstillägg till pensionärer redovisasunder posten folkpensioner. ' Inkl. apotekarrabatter. Källor: och . Den stora ökningen av faklorinkomsterna resulteradetillsammans med minskningen av nettoinbelalningarna tUl det offentiiga i endisponibelinkomstökning på inte i löpande priser.Prisnivån steg och man fick en mycket kraftigrealinkomstökning, . Som nämndes i avsnittet om löner framläggs tvåalternativ för resultatet av avtalsförhandlingarna. De båda altemativen väntasresultera i att posten Egentiiga löner ökar med 10,6 resp. . Enskilda företagaresinkomster beräknas stiga betydligt mindre 1975 än 1974, eller med drygt 6 %.Denna prognos innefattar en minskning av jordbmkarinkomsterna jämfört med 1974.För skogsbrukarinkomslerna förutses däremot en ganska kraftig ökning, om äninte av samma storleksordning som 1974. Rörelseinkomsterna väntas stiga iungefär samma 9 1975.1 saml Nr 100. takt som 19731974. Ökningen för kapitalinkomsterna nettoberäknas lill , till stor del beroende på ökade ränteinkomster från bankräkningar.För övriga faktorinkomsler beräknas ökningen bli . Ökningen av de totala inkomslöverföringarna tUl hushåUenberäknas bli 1975 (för de egentliga inkomstöverföringarnaoch för socialförsäkrmgsutfallet). Hushållens inbetalningar av direkta skatter, avgifter m.m. beräknas 1975 öka vid det lägre och vid det högre lönealternativet.Inbetalningarna av preliminär A-skatt skulle, om skattesystemet från1974 hade behållits, ha ökat med 7 200 milj. kr. i det lägre och 8 600 milj.kr. i det högre inkomstalternativet. Härvid har räknats med en genomsnittligmarginalskattekvot på . Den skattereform som trädde i kraft /1975 innebar främst alt sjukförsäkringsavgiften för löntagareslopades och att marginalskatten sänktes i låg- och mellaninkomstlagarskikten.Sedan hänsyn tagits tUl effekterna av den höjda kommunala utdebiteringeninnebär detta alt uttaget av preliminär A-skatt sänks med ca 4 200 milj. kr. om oförändrade skatteregler utgör jämförelsenorm. Faktiskt väntas därmed depreliminära A-skatterna öka med 3 000 milj. kr. alternativt 4 400 milj. kr. Somframgår av tabell 6: 3 beräknas vidare nettot av fyllnads-, överskjutande- ochkvarstående skatt öka betydligt jämfört med något som främst kanförklaras med alt preliminärskatteutlaget på de socialförsäkringsförmånersom då blev beskattningsbara var lägre än den slutiiga skatt som följer avdessa förmåner. Detta bidrar starkt tUl den totala ökningen av direkta skatter,avgifter m. m., vilken beräknas tUl 5 500 milj. kr. vid det lägrelönealternativet och 6 900 milj. kr. vid det högre. Tabell 6: 3 Hushållens direkta skatter och avgifter1971-1975 kr., löpande priser 1971 1972 1973 1974 1975 4 Kvarskatt'," 6 Slutskattereglering(3-|-4-f5) 7 Övriga skatteroch avgifter 8 Summa (1 + 2-H6-f 7) 42147 47 255 48608 56 458 61949 63 316 därav:socialförsäkringspremier 5 400 6067 6 443 4 142 1509 1509 ' Hushållens andel. 2 Influtna delen. ' Anm.Kvarskatten avser inkomsten tvä är tidigare, medan fyllnadsskatten ochöverskjutande skatten avser inkomsten . Källor: , ochstatistiska centralbyrån. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 Diagram 6:1 Hushållens disponibla inkomster ochkonsumtionsutgifter 19631975 Miljarder kr., priser. 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 19731974 1975 Källor: och . Ovanslående prognoser resulterar i endisponibelinkomstökning på med det lägre och med det högrelönealternativel. Olika prisantaganden har gjorts för de olikainkomslalternativen, 9 resp. uppgång i prisnivån. Realinkomstökningen19741975 skulle härigenom bli vid det lägre lönealternalivet och 2,9 %vid det högre. 1974 stegkonsumentprisindex (se tabeU 6: 4). Indexökningen blev således betydligtmindre än enligt prognosen i den preliminära nationalbudgeten (12,). Tabell 6: 4 Konsumentprisindex december 1973december 1974 Alkoholhaltiga drycker och tobak Bränsle och drivmedel' Övriga icke varaktiga varor ' Exkl. kokgas och elström, vilka ingår i offentligatjänster. Källor: och . heltövervägande delen av skillnaden mellan prognos och ulfall förklaras dels avövergäng till på vissa punkter nya metoder vid beräkningen av indexvärdet fördecember 1974, dels av ovanligt starka utslag i samband med den årligarevision av vägningstalen som regelbundet företas vid årets utgång. Under detsenaste året har nämligen inträffat avsevärda förskjutningar i den privatakonsumtionens sammansättning, från gmpper med stark prisökning till sådana medsvagare prisökning. Exempelvis har gmppen bränsle och drivmedel, vUken liksomunder 1973 uppvisat den största prisstegringen, , fått lägre vikt äntidigare i indexen för . Näst efler bränsle och drivmedel noterasden kraftigaste prisuppgången för icke pris-reglerade Uvsmedel medan densvagaste ökningen, endast 1,2,%, redovisas för de reglerade livsmedlen. Deltaär en följd av den förda jordbrukspolitiken och har bidragit till att den'totala konsumentprissleg-ringen blivit mindre i än iflertalet andra industriländer. Dessa har nämligen fåll vidkännas storaprishöjningar på livsmedel. Prisemapå tjänster steg inle lika mycket som varupriserna, men i jämförelse med 1973fördubblades ökningstakten. Starkt bidragande lill skillnaden i ökningstaktunder de båda åren är utvecklingen av egnahemsposten, som 1974 påverkats avdiskontohöjningarna . Dessutom torde mer omfattandehyreshöjningar än normalt ba inträffat . Detta är en följd avatt hyresavtalen något förlängdes, vilket medförde en framflyttning avvissa bostadsprisstegringar. Itabell 6: 5 har indexhöjningen och den prognoserade prisutvecklingenför delats upp i olika prisstegringskomponenter. Tabell6: 5 Konsumentprisförändringen 19731975 uppdelad på komponenter . därav hänförs till: ändring i indirekta skatter automatiska effekter av indirekta -0,4 ändring av diverse taxor trendavvikelse i priserna på 1 Revideradnationalbudget 1975 133 Avden totala ökningen av konsumentpriserna på december 1973december 1974 beräknas de internationelltbestämda prisema ha svarat för drygt hälften, . Mellan genomsnittslägenaför kalenderåren 1973 och 1974 blev ökningen av konsumentprisindex ,medan uppgången i implicitprisindex för den privata konsumtionen stannade vid8,. I jämförelse med beräkningarna i den preliminära nationalbudgeteninnebär det en nedrevidering av implicitprisindex . Fråndecember 1974 tUl febraari 1975 har konsumentprisindex stigit , varavhöjda hyres- och egnahemskostnader svarar för . Från februari1974 till har konsumentprisnivån höjts . Bedömningen avprisutsikterna har utgått från tillgängliga prognoser och anlagandenangående arbetskraftskostnader och importpriser m m. Med utgångspunkt frånlönekalkylen har arbetsgivarnas genomsnittiiga kostnader för samtligaanslällda antagits öka i det lägre prognosalternativet och med 16,i det högre alternativet. Lönekostnadernas genomslag inom de fråninternationell konkurrens skyddade områdena antas få ett normalt värde.Härutöver har emellertid restfaktorn justerats upp 0,8 resp. 0,9 procentenheteri priskalkylen med hänsyn till troliga eftersläpande effekter av tidigare årsimportpris- och/eller lönekostnadsslegringar. Restfaktorns inverkan påkonsumentprisuppgången väntas sålunda bli 3,5 alternativt 4,1 procentenhetervarav anlas falla på ändring av diverse taxor. Vad beträffar deintemationellt bestämda priserna, har de senaste årens kraftiga höjningar imycket stor utsträckning haft sitt ursprung i stora prisstegringar på råvaror.Från omkring mitten av 1974 började emellertid noteringsprisema falla på deflesta råvaror. Denna nedgång har fortsalt in på 1975. En dämpning av deeffektiva råvaruprisernas utveckling utgör därmed den väsentliga förklaringentUl den avmattning i de internationellt bestämda prisernas stegringstakt somberäknas . Effekten på konsumentprisindex av fortsatt uppgång.i de internationelltbestämda priserna har under sådana omständigheter salts till 0,9procentenheter. Jordbmksprisernasutveckling har håUits tUlbaka genom upprepade insatser av utökadesubventioner. Med hänsyn lill att dessa i viss utsträckning höjs ytterligareäven beräknas inverkan på totalindex av höjda jordbmkspriser endastbli . Bostadsprisernaberäknas bidra till uppgång i konsumenlprisnivån . Ikalkylen har oförändrat diskonto förutsatts. Dendirekta effekten på konsumentprisindex av högre indirekta skatter beräknastill .