prop · FY0387 · 1975-12-31 00:00:00 — I praktiken torde det vara mera sällan som meraingående lokalkännedom kan fömtsättas föreligga hos granskningspersonal. Ifråga om såväl lokal- som personkännedom lär taxeringsnämnden enligtlänsstyrelsens mening även fortsättningsvis komma att fä Uta tiU de valdaledamöterna. i anför bl. a. att inom länet harsedan ett antal år januarimars ärligen anordnats mottagning föraUmänheten pä några större orter utanför residensstaden. Skattemyndigheternahar därvid företrätts av resp. häradsskrivare och taxeringsinspe-tör. Deskattskyldiga har endast i ytterst ringa omfattning utnyttjat denna möjUghettiU rådgivning och service i olika ärenden inom beskatt-ningsomrädet, möjligenberoende på att annonser om mottagningarna inte bUvit tiUräckligt observerade. Utredningensuppfattning att funktionssambandet meUan granskningen, taxeringen och övrigaarbetsuppgifter inom skatteförvaltningen sä långt möjUgt bör varaorganisationsgrandande lämnas oemotsagd av remissinstanserna. Den lokalaskattemyndigheten i anser att utredningens katalog överorganisationsgrundande funktionssamband mellan granskningen och övrigt arbetehos de lokala skattemyndigheterna bör fuUständigas med ytterligarebetydelsefulla samband. Bland de funktioner som myndigheten nämner ärberäkning av underlag för arbetsgivaravgifter, rättelser av felavier,taxeringsrättelser, anstånd, debitering av preliminäravgift,arbetsgivarkonlroll, skatlerekla-mationer och J-aviregistrering, anfört om specialiseringskravets be- 1975: 87 88 tydelseför organisationens uppbyggnad lämnas utan erinran av remissinstanserna.Länsstyrelsen i anser alt det är viktigare att deklarationemaför de stora och besvärliga rörelserna bUr granskade av verkligt kvalificeradpersonal än att person- och lokalkännedomen tillgodoses vid denna granskning.Länsstyrelsen framhåller i detta sammanhang vikten av attgranskningspersonalen inte alltför hårt låses till en bestämd lokalskattemyndighet. Detta skulle också försvåra den planering och styming avgranskningsverksamheten som avses skola ske från skatteavdelningen. 3,3,12,2Styrnings- och ledningskrav Förslagetatt den materieUa och administrativa styrningen av taxeringen ochgranskningsassistenternas arbete skall utövas av skattechefen tUlstyrks eUerlämnas utan erinran av remissinstansema. i lånframhåller att någon tudelning av ansvaret mellan skattechefen och den lokalaskattemyndigheten inte synes möjlig och inte bör komma i fråga. Det bör sålundaanses som en självklarhet att skattechefen skall äga ge allmänna direktiv förtaxeringsarbetets uppläggning och inriktning samt ha hela det operativaansvaret för taxeringsarbetet i länet. Liknande synpunkter framförs bl.a. avde flesta andra länsstyrelsema. Åtskilligaremissinstanser framhåller att bestämmelserna om skattechefensledningsfunktion bör göras klarare. Denna uppfattning framförs av bl. a. RRVoch samt länstyrelserna i , , , ,, , samt som anser attbestämmelserna bör innefatta befogenheter att för den årliga taxeringenomfördela personalresurser hos lokala skattemyndigheter. Liknande synpunkterframförs bl. a. av i län som ifrågasätter om inte i TLuttryckligen måste slås fast att skattechefen har dispositionsrätt över dengranskningspersonal som är anstäUd hos lokal skattemyndighet. Dispositionsrättenförutsätts tas i anpråk endast dä särskUda förhållanden sä påkallar, t. ex.för temporär omflyttning av personal i händelse av snedbelastning mellan tväfögderier. Fräganom de lokala skattemyndighetemas ställning i en framtida skatteorganisation tasi detta sammanhang upp av en del remissinstanser. i länanför att de lokala skattemyndighetemas inlemmande i länsstyrelsensskatteavdelning ter sig som en naturUg utveckling. Därvid skulle å ena sidanskattechefens ledning av taxeringsarbetet i länet förenklas och å andra sidande lokala skattemyndighetema få en ökad kontakt med olikaenheter och vidgad möjlighet att vid behov ställa anspråk pä länsstyrelsemedverkan.Även åtskUUga andra remissinstanser pekar på organisatoriska fördelar i en utvecklingdär de lokala skattemyndigheterna helt eUer delvis ändrar ka- Prop.1975: 87 89 raktärfrän fristående myndigheter till lokala enheter inom den regionala skattemyndigheten.Uttalanden i denna riktning har gjorts av bl. a, företagsskatteberedningen,länsstyrelserna i , och län samt FöreningenSveriges taxeringsrevisorer. Fleraremissinstanser är kritiska mot den föreslagna utformningen av lednings- ochstyrningsfunktionen. Bland dessa är företagsskatteberedningen, iÖstergötlands län och Föreningen . a. att befogenheter och ansvar inom skatteadministrationen enligtförslaget skall delas mellan olika självständiga myndigheter, länsstyrelsernaoch ett stort antal lokala skattemyndigheter. Systemet torde komma att medförakonflikter särskilt med avseende pä arbetsledning, befogenheter, ansvar ochresursfördelning. Ansvaret men även befogenheterna bör enligt iprincip tilläggas en och samma myndighet. Föreningen att skattechefens ledningsuppgift enligt förslaget kommer att bli ganskaomöjUg. Utredningensuppfattning att skattechefens ledningsfunktion kan fullgöras genom samarbetemed de lokala skattemyndighetema delas av de lokala skattemyndigheter somyttrat sig i frägan. Flera av dem imderstryker dock de lokalaskattemyndighetemas ställning som självständiga myndigheter. FöreningenSveriges fögderichefer anför bl. a. att de lokala skattemyndigheternas chef börha fulla ansvaret för resursdimensioneringen inom sitt fögderi och någontvekan får inte uppkomma vid gränsdragningen meUan myndigheternaskompetensområden. Genom samarbetet mellan de oUka myndigheterna kommer ocksåfrågor av denna art att lösas på ett naturligt och praktiskt sätt utan attnågon oklarhet i ansvarsfrågan uppkommer. Kommer frägan om en stadigvarandeomfördelning av vissa personalresurser upp, bör denna lösas Uksom hittUls viapetita och regleringsbrev. Den lokala skattemyndigheten i anför bl. a.att kravet pä att skattechefen skall kunna omfördela resurserna hos lokalskattemyndighet innebär en radikalt ändrad syn pä lokal skattemyndighet somsjälvständig myndighet. Om skattechefen skuUe ha direktivrätt i fråga ompersonalanvändningen, skulle detta försvära varje självständig planering avverksamheten inom myndigheten vad gäller de arbetsuppgifter som inte har ettdirekt samband med taxeringen i första instans. Länsstyrelseni anser att det lokala ledningskravet kan tillgodoses om man merastadigvarande placerar en erfaren revisor som handledare och rådgivare hosvarje lokal skattemyndighet. Denföreslagna fördelningen av tjänsterna på granskningsassistenter och biträdenhar behandlats av flera remissinstanser. Flertalet remissinstanser lämnarförslaget utan erinran. 1975: 87 90 iVästernorrlands län förklarar sig inte ha några större betänkligheter motförslagel. Länsslyrelsen anför bl. a. alt det från taxeringsinspektörshåll haryppats betänkligheter mot alt använda kvalificerade befattningshavare tillgranskningen av löntagardeklaralioner. Även känner viss tvekaninför förslaget i denna del. Emellertid kommer granskningen enligtlänsstyrelsens mening att få en annan karaktär än f. n. genom den dalahjälp somär skisserad i rapporten. Vidare kommer assistentkåren att ur utbildnings- ocherfarenhelssynpunkt ligga på olika nivåer, varvid de mest erfarna kommer attanlitas allenast för granskning av rörelseidkares och andra svårbedömdadeklarationer. ÅtskilUgaremissinstanser är kritiska mot den föreslagna fördelningen av tjänstema, bl.a. samt länsstyrelserna i , , , ,, och , och . ifrågasätterom utredningens förslag att relativt minska biträdesstödet tillgranskningspersonalen är principiellt riktigt. Detta innebär att en rationellanvändning av personalresursema försvåras. Vidare minskar möjUghetema att nåeftersträvad flexibiUtet. Flera andra remissinstanser, bl. a. länsstyrelsema iSödermanlands samt , och åtskilliga lokalaskattemyndigheter anser att en större del av deklarationerna bör kuimabehandlas av biträden än vad utredningen beräknat. i Stockholmslän anför bl. a. att det måste anses vara att misshushälla med samhäUetsutbUdnings-resurser att sätta in akademiker för utförande av föga kvalificeradeuppgifter. Arbetsuppgifter, som inte motsvarar kvalifikationerna hos den somhar att utföra dem, är inte attraktiva. Den lägregransknings-assistentkarriären, där ju i stor utsträckning avses ingågranskning av löntagardeklarationer, kommer därför sannolikt att ha fögadragningskraft för akademiker. Motviljan mot arbetsuppgifter som uppfattas somför lågt kvalificerade har framkommit vid en nyUgen genomförd rekryteringsdrivevid . Härvid hade 42 akademiskt utbildade ungdomar iStockholms län fått arbetsuppgifter i stort motsvarandetaxeringsinspektörerna. finns endast 29 av dessa kvar pålänsstyrelsen. Avgången har i stor uisträckning berott på missnöje medarbetsuppgifterna och att möjligheter erbjudits hos andra arbetsgivare attb'ättre utnyttja genomgången utbildning. i län anför bl.a. att även om elt ökat dalastöd innebär alt vissa rutinuppgifter kanrationaliseras bort, så kvarstår Ukväl ett väsentligt antal kontroll- ochutredningsuppgifter, vilka utan olägenhet kan utföras av befattningshavare påbiträdesplanet. har goda erfarenheter av att utnyttjakvaUficerad biträdespersonal såväl för taxerings-nänmdsordförandeuppdrag ilokal nämnd som för utredningar och kontroUer i revisions- ochintendentsverksamheten. Assistentema bör kunna få ökad tid för kvalificeradegöromål om löntagardeklarationema skjuts över till kvalificerade biträdenutöver vad utredningen beräknat. Prop.1975: 87 91 Karriärmöjligheternaoch lönesättningen för granskama tas upp av några remissinstanser. Den lokalaskattemyndig' heten i anser att behovet av befordringsmöjligheter inomlokala skattemyndigheten för granskningsassistentema har beaktats av utredningen.Länsstyrelsen i län anser att man vid inrättandet av de nya tjänsternabör pröva systemet med inplacering i högstlönegrad. Nuvarande olägenheter meden alltför stor personalomsättning inom taxeringsinspektörsorganisationenmåste reduceras liksom hittUlsvarande olägenheter av att tjänster måste hållasvakanta på grund av att kvaU-ficerade sökande inte funnits i tUlräckligutsträckning. Den lokala skattemyndigheten i framhåUer att tjänster hoslokal skattemyndighet måsle göras attraktiva. Nuvarande lönesättning avfögderiassi-stenttjänster hos lokal skattemyndighet stimulerar inte tillförflyttningar. Även betonarviklen av alt biträdespersonalens befordringsmöjligheter främjas. Biträden,som visat faUenhet för granskningsarbete, bör ges tUlfälle tiU internutbildningför att kunna anförtros mera kvalificerade arbetsuppgifter. iNorrbottens län anför att den slutliga lösningen av personalorganisationen välännu får anses rätt diffus, men utredningen synes likväl vara för optimistiskbeträffande successiv befordran inom karriären. Det kommer att bU en stor kaderav tjänstemän, som i huvudsak fär en kort befordringsgång i lönegrader påmeUannivå. Mycket få i denna kader får enligt praktisk möjlighetatt avancera vidare utöver granskningsmannanivån. Behovetav cirkulation meUan tjänster i den regionala och den lokalaskatteadministrationen framhålls av några remissinstanser bl. a.länsstyrelserna i , , och . iÖrebro län anför att personal som arbetar inom det vittomfattande skatteområdetbör beredas möjlighet att avancera i karriären inom hela området, oavsett varde urspmngligen anställts. Förutsättning för att så skall kunna ske är dockdels att de får sådan utbildning att de behärskar hela omrädet, dels att debereds möjUghet att praktiskt verka hos såväl lokal skattemyndighet som pä deolika en-hetema på och även på länsskatterättenskansli. Tvärtemot vad ulredningen uttalat härom anser att sådancirkulationstjänstgöring bör komma tUl stånd. HittUls vunna erfarenheter avsådan tjänstgöring, vilken huvudsakligen förekommit inom den tidigare s. k.landskanslistkarriären, är mycket goda. Förslagetatt rekrytera akademiker till den föreslagna granskarkarriären har tagits uppav några remissinstanser. Flera remissinstanser redovisar en positivinställning tiU förslaget. Detta gäller bl. a. den lokala skattemyndigheten iUppsala. Samma uppfattning framförs av t. ex. i län somanför att det med det nuvarande arbetsläget bör bli möjligt att anskaffakvalificerade granskningsas- 1975: 87 92 Denna granskningspersonal bör i viss uisträckningkunna rekryteras inte bara från den nuvarande taxeringsinspektörsorganisationenutan också från de nuvarande lokala skattemyndigheterna. Åtskilliga personerinom den s. k. biträdeskarriären hos lokal skattemyndighet torde vara Tämpligaför befattning som granskningsassistent då det gäller beredning ochföredragning av löntagardeklarationer. Länsstyrelseni anför bl. a. att tillgången på akademiker f. n. är god.TUlströmningen tiU de högre utbUdningsanstaltema har emellertid minskat och färf. n. anses låg. Liksom tidigare synes främst komma att få hämtapersonal lill assistentkarriären från den kategori som har utbUdningmotsvarande gymnasieekonom. Inriktning på rekrytering av akademiker bör därförfrämst gälla tjänster med rena revisionsuppgifter av kvalificerat slag,tjänster som granskare av deklarationer i de särskilda taxeringsnämndernasamt, i vissa speciella fall, i befattning som gruppledare och rådgivare förmindre kvalificerade deklarationsgranskare. Sådana tjänster bör kunna framståsom attraktiva och kräva kvalificerad utbUdning. LONanför att det av förslaget inte framgår helt entydigt hur rekryteringen iprincip skaU ske. föreslår att till grund i detta hänseende läggs principenatt länsstyrelsema och de lokala skattemyndighetema själva skall rekrytera sinpersonal. Befattningsbeskrivningar och perso-naltypsspecifikalioner börpreciseras i det fortsatta utredningsarbetet sä att de kan läggas tiU grund förrekryteringen. Förslagetom specialutbildning av personalen i den nya organisationen lämnas utanerinran vid remissbehandlingen. Flera remissinstanser, bl. a. ,länsstyrelserna i och län samt de lokalaskattemyndigheterna i och , understryker behovet av sådanutbildning. anför att den nuvarande utbUdningen av skatteadministrationenspersonal sker inom ett utbUdningssystem som består av två delar där svararför en allmän gemensam del, den s. k. AG-kursen, och RSV för specialutbUdningoch vidareutbildning. Det är därför angeläget att utbildningskrav och -behovsnarast preciseras bl. a. för beräkningen av antalet elevplatser. Den lokalaskattemyndigheten i SoUentuna anför att den föreslagna utbildningen för granskningsassistenternabör utökas genom specialkurser för att göra granskningsassistenterna bättreskickade att utföra det grannlaga arbete som granskningen av alla typer avdeklarationer innebär. Även taxeringsbiträdena bör ges högre utbUdningsnivå ände biträden som f. n. ger service åt taxeringsinspektörerna. 1975: 87 93 Fräganom arbetsfördelningen mellan de lokala skattemyndigheterna och länsstyrelsensamt om granskningspersonalens placering har föranlett delade meningar vidremissbehandlingen. Förslaget att alla deklarationer utom ett relativt fätal avde mest kompUcerade rörelsedeklarationema skaU granskas avgranskningsassistenter vid de lokala skattemyndighetema tillstyrks i principeller lämnas utan erinran av åtskilliga remissinstanser. Bland dessa ärlänsstyrelserna i , , och län, många lokalaskattemyndigheter. Föreningen och i län anför att genom att den nya organisationen tiUväsentligaste delen får en lokal anknytning vinnes bl.a. bättrekontaktmöjlighet mellan granskningspersonal och skattskyldiga, störrelokalkännedom hos granskningspersonalen och bättre utnyttjande av befintUgapersonalresurser hos lokal skattemyndighet. I fråga om mer kvalificerade deklarationer,vissa aktiebolag m. fl., bör dock såsom utredningen också framhållit granskningspersonalen placeras regionall, i regel på länsslyrelsen. Föreningenlandsstatens förvaltningstjänstemän anser att det är lämpligt att såsomföreslagits inte bestämt ange vilka deklarationer som skall granskas pä lokalskattemyndighet och länsstyrelse utan att hälla företagsform och andra tänkbaragrunder för fördelning öppna liksom att ge skattechefen rätt att frän år tUl årnärmare fatta beslut om fördelningen. Den föreslagna grunden förfördelningen av rörelsedeklarationema på länsstyrelse och lokalskattemyndighet, dvs. å ena sidan stora, å andra sidan små och medelstorarörelser behandlas av några remissinstanser. i län ifrågasätter de rationella grunderna för en sådan uppdelning ur såvälprincipiell som praktisk synpunkt. Den faktiska omfattning, i vilken enverksamhet vid elt visst tillfälle bedrivs, är inte i och för sig avgörande förde slag av problem, som företag och myndigheter har att lösa. De bestämmelser,som reglerar redovisning och beskattning, är tUl största delen gemensamma försmå och slora företag. Det kan med fog befaras, alt en sådan indelning av rörelsermed olika handläggning alltefter storleken skulle medföra bristandeUkformighet. Företagsskatteberedningen anför att den föreslagna uppdelnmgenförefaller administrativt tungrodd och inte torde bidra till den eftersträvadeeffektiviseringen av arbetet. En hel del gränsdragningsproblem kan väntasuppkomma. I praktiken låter sig rörelsedeklarationema inte på förhand delas ini svåra resp. okomplicerade deklarationer. En deklaration för elt störreföretag med 1975: 87 94 exempelvisen brutloomsättning på flera 10-lal milj. kr. som storleksmått är i deflesta fall tekniskt välgjord och granskningen kan ofta ske utankomplikationer. Däremot kan mindre och medelstora rörelser vara svårbemästrade,i synnerhet dä verksamheten bedrivs i fåmansbolag och taxeringen skersamordnat med bolagsägama, dvs. enligt den kombinerade metoden. Förslaget kandärför fä vissa negativa effekter pä rörelsetaxeringen, viUcet inte kanaccepteras. Lokalgranskning av alla deklarationer föreslås av några remissinstanser, bl. a.länsstyrelsen i län, de lokala skattemyndigheterna i , ochUddevalla samt Föreningen . anser attstora organisatoriska fördelar kan vinnas om praktiskt taget all förgranskningav deklarationsmaterialet utförs av samma myndighet. Regionalgranskning av en större del av deklarationerna än som föreslagits förordas avåtskUliga remissinstanser. En sådan instäUning redovisar bl. a. länsstyrelseni och Föreningen . Ävenlänsstyrelsen i anser att utredningens beräkning av antaletbesvärliga deklarationer, 50 000, som kräver granskning på länsstyrelse ärsnävt tilltagen. anser att person- och lokalkännedomen på störreorter av naturliga sk'äl är begränsad och när det gäller störte företag ärsådan kännedom och den geografiska närheten regelmässigt av ringa eller ingenbetydelse. Viktigare är att deklarationema för de stora och besvärligarörelserna blir granskade av verkligt kvalificerad personal. RRV och iHallands län anser att skattskyldiga som omfattas av B- och C-längden samtstörre rörelser och större jordbruk bör granskas regionalt. RRV anser att mandärigenom uppnår bäst Ukformighet i granskningen av dessa deklarationer. Någotbehov av lokalkännedom för denna granskning torde enligt RRV inte föreligga.Länsstyrelsen i anser att granskare vid bör handläggadeklarationer för B- och C-längdens skattskyldiga, aktieägare i fåmansbolag ochliknande ekonomiska föreningar, skattskyldiga med kompUcerade deklarationereller tillhörande vissa branscher. i anser attgranskningen av deklarationer bör i största utsträckning förläggas lokalt.Juridiska personer, aktieägare i fåmansbolag och andra mycket svärhanterUgadeklarationer bör dock granskas regionalt. Praktiska skäl talar för attdeklarationer för alla juridiska personer skall granskas på därbl. a. aktievärdering sker. Även bolagsdirektörernas deklarationer börgranskas på . Den omständigheten att beräkning av PGI skall ske pålokal skattemyndighet bör inte utgöra något hinder. Urvalet av granskningsobjektbör ankomma på skattechefen utan särskilda anvisningar från RSV. Länsstyrelseni anser att deklarationer för aktiebolag, delägare ifåmansbolag, ekonomiska föreningar, skattskyl- 1975: 87 95 dlgasom omfattas av C-längden samt större rörelser bör granskas av specialister vidlansstyrelsen. Länsstyrelserna i och anser attfrämst deklarationer för aktiebolag, delägare i fåmansbolag, skattskyldiga somomfattas av B2- och C-längderna samt större rörelser och jordbrak börhandläggas hos . i anför bl. a.att även om en större del av deklarationsmaterialel granskas regionalt börändock en full syssel-sältningsnivå kunna uppnås för den till lokalskaltemyndighet knutna granskningspersonalen som även bör kunna utförafullständiga revisioner . Länsstyrelseni anser att löntagardeklarationer och deklarationer förmindre jordbmk och enklare rörelser bör granskas hos lokal skattemyndighet ochövriga hos . Granskarna hos bör vara regionaltlokaliserade. Länsstyrelsernai och anser att de taxeringar som enligt derasuppfattning bör beslutas av särskUd taxeringsnämnd bör förberedas av granskarevid . i anför bl. a. att det kommeratt stäUas stora krav på utbildning och handledning av granskningsassistentema.Även om grundutbildningen förutsätts ske centralt genom RSV:s försorg, kommerkvalificerad personal på revisionsenhetema att i betydande omfattning bindasför utbildning, rådgivning och handledning. Denna handledning måste finnas lättgripbar för granskningsassistentema. Det får inte bli sä att särskild tid måsteavsättas för att uppsöka handledaren ulan denna liksom granskningsassistentenbör finnas inom samma lokal, dvs. Annan placering skullelägga hinder i vägen för rationellt bedrivande av detta betydelsefulla arbete.I fråga om placeringen av nämnda granskare anför vidare att omgeografiska eller andra speciella förhållanden motiverar att aessa bör varastationerade utanför residensstaden, bör de Ukväl vara länsstyrelsenstjänstemän men givetvis, om möjligt, vara placerade i eUer i anslutning tUl denlokala skattemyndighetens lokal och samverka med dess personal. Länsstyrelseni anser att alla deklarationer utomlöntagardeklarationer bör granskas av tjänstemän vid länsstyrelsen.Länsstyrelsen anser att dessa granskare bör erhåUa en regional placering vidlänsstyrelsen, antingen i residensstaden eller i ett begränsat antalgranskningscentra ute i länen. Länsstyrelseni anser det vanskUgt att redan i detla stadium binda uppfördelningen av assistent- och biträdeskären mellan och lokalskattemyndighet. En viss flexibiUtet i fördelningen bör åstadkommas.Länsstyrelsen i anför att bl. a. genom erfarenheterna frånuppbyggnaden av nuvarande inspektörsorganisation vet man att betydanderekryteringssvårigheter kan uppkomma på mänga håll, om personalen placeras utepå fögderiema. 1975: 87 96 3,3,12,6Granskningsarbelels organisation inom lokal skattemyndighet och länsstyrelse Fråganom lokal skattemyndighets organisation vid ett genomförande av utredningensförslag har berörts av några remissinstanser. a. länsstyrelserna iSödermanlands, , och län samt de lokalaskattemyndigheterna i och har därvid understrukit behovet avökade ledningsresurser och handledartjänster hos de lokala skattemyndigheterna. Denföreslagna organisationen av skatteavdelningarna med sex enheter tillstyrkseUer länmas utan erinran av övervägande antalet remissinstanser. Bland dessaär kammarrätten i samt länsstyrelserna i , ,, och , , , , ochVästernorrlands län. Dessa remissinstanser godtar i stort den föreslagna fördelningenav arbetsområden meUan de olika enheterna. i anserdock att det inte är lämpUgt att revisioner verkställs vid den nyataxeringsenheten utan att sådana bör utföras av revisionsenhetens speciaUster.Liknande synpunkter framförs av i . iVästernorrlands län anser att den övergripande kontrollen överrevisionsverksamheten i länet bör Ugga pä revisionsdirektören. Negativamot förslaget att utöka antalet enheter vid skatteavdelningarna ärlänsstyrelserna i , och . Dessalänsstyrelser liksom i föreslår inrättandet avett kansU till skattechefens förfogande. i länanför att elt sådant kansli får anses nödvändigt för att underlätta ocheffektivisera bl. a, arbetsledning, samordning, extem och intem information ochett fleral andra arbetsuppgifter.