prop · FZ03145 · 1975-12-31 00:00:00 — En starkt bidragande orsak är enligtutredningarna kommunförbundels förslag lill grunder för bostadstilläggen. Denmest påfallande skillnaden gäller de maximibelopp som kan betalas ut. Enligl enkartläggning fanns det två kommuner som gav ett bostadstillägg omhögst ca /år medan det maximala bidragsbeloppet i andra kommuneruppgick till inemot 100(X) kr/år och i enstaka fall lill ännu mer. Till vissmen dock endast mindre del återspeglar skillnaderna olika hyresnivåer ikommunerna. Det är därför enligt utredningarnas bedömning i första handangeläget att beloppsskillnaderna mellan olika kommuner jämnas ut. Enfullständig likriktning av de maximala bidragsbeloppen är av naturliga skäl inlemöjlig att genomföra pä en gång. Ett steg mot en samordning kan vara att ilagstiftningen rörande bostadsbidragen till folkpensionärer reglera en visslägsta nivå för den maximala bostadsutgift som inom kommunen skall beaklas närbostadsbidraget beräknas. En sådan åtgärd utgör också närmast en förutsättningför att i vissa fall ge pensionärer möjlighet all fl del av bostadsbidragen tillhushåll utan barn vilket utredningarna föreslår. Utredningarnaföreslår därför, efter överväganden bl. a. om utjämningseffekten vid olikanivåer, att bostadsbidrag till folkpensionärer fr. o. m. oreduceratskall utgå med /mån. under förutsättning att bostadsutgiftenverkligen uppgår till lägst detta belopp. 3 1975/76. Prop.1975/76:145 34 3.4.3 Likartaderegler i övrigi Dekommunala grunderna för bostadstilläggen varierar kraftigt också vad gäller beräk n i ng av bostadsutgiften och fördelning av denna mellan hushällsmedlemmarna.Utredningarna föreslär att beräkning av bostadsulgifter och fördelning avdessa mellan hushällsmedlemmar fr. o. m. är 1977 skall ske enligt regler som ärgemensamma för alla kommuner. RFV:s anvisningar och de förslag tillnormalgrunder som kommunförbundet har utfärdat bör därvid vara vägledande. Fråganom rält att behålla bostadsbidraget vid vård på ålderdomshem, långvärdssjukhuso. d. tas ocksä upp av utredningarna. De finner del angeläget all storgenerositet visas den som står inför situationen att nödgas lämna sin bosiad pågrund av sjukdom eller allmän älderssvaghet. Även i detta avseende börlikartade regler gälla i de olika kommunerna. anvisningar börvara vägledande också här, 3.4.4 Rältlör vissa folkpenslonärer all få bostadsbidrag lill hushåll utan barn Bostadsbidraglill barnlösa hushåll kan vid en och samma inkomst uppgä till olika beloppberoende på om inkomsten helt eller delvis uppbärs som pension och rätten tillbidrag alltså skall prövas inom systemet för bostadstill-lägg till folkpension,eller om del rör sig om en icke-pensionär och prövningen skall ske enliglreglerna för statskommunalt bostadstillägg. Vanligen är pensionärensbostadstillägg högre än icke-pensionärens, I vissa fall blir dock pensionärenförsålt i ell sämre läge än icke-pensionären. Detta sammanhänger främst medskillnaderna i inkomstprövningen. Oreduceral bostadstillägg ulgär i högreinkomstlagen i systemet för statskommunala bostadstillägg än vad fallet är isystemet för kommunala bostadstillägg till folkpension. Ävtrappningen avtilläggen vid stigande inkomst sker ocksä snabbare i det senare systemet. 1vissa situationer kan del därför inträffa att pensionärens bostadstillägg helthar fallit bort, medan statskommunalt tillägg skulle ha utgått med maximallbelopp, f n. Skillnadenmellan de olika systemen blir större ju högre den verkliga bostadskostnaden äroch ju lägre maximigräns kommunen har för det kommunala bosladstilläggel tillfolkpension. Utredningarnas förslag om en grundnivå för bostadsbidragen tillfolkpensionärer bidrar alltså lill all minska del antal pensionärer som får ettlägre bidrag än vad de skulle ha fått om prövningen skett enligt reglerna för statskommunaltbostadstillägg. Del kritiserade förhållandel elimineras emellertid inle heltgenom förslaget. Utformningenav inkomstprövningsreglerna för de kommunala bostadstilläggen gör attpensionärerna drabbas av problemet på olika sätt, beroende på vilken form avfolkpension de uppbär. I den inkomst som skall reducera bostadstilläggetinräknas inte bl. a. folkpension. Delta gör att pensionärer med lågafolkpensionsbelopp kan bli särskilt illa ställda i jämförelse med Prop.1975/76:145 35 andrahushåll utan barn vid samma totala inkomst. Problemetberör därför i särskilt hög grad sädana pensionärer som uppbär partiellpension, dvs. tvä tredjedels eller halv förtidspension eller sjukbidrag (totalti riket ca 25 000) eller reducerad änkepension (totalt i riket ca 25 000, varavca 13 000 har mindre än två tredjedelar av full pension). Effekten kan dockuppkomma även för pensionärer med full pension. Debeslut som statsmakterna har fattat på grundval av pensionsålders-kommitténsförslag innebär - förutom att den allmänna pensionsåldern sänks från 67 till 65år - bl. a. ökade möjligheter lill förtida och uppskjutet uttag av hela ellerhalva ålderspensionen. Någon ändring i principen alt kommunalt bostadstillägginte utgär vid förlida uttag har inte skett. Vid förtida uttag avålderspension, liksom i samband med den likaledes beslutade lagfästadelpensionen, kan i stället statskommunalt bostadstillägg utgå. Utredningarnaanser det inle motiverat att denna princip frångås. De pekar på att möjlighetenatt uppbära bostadsbidrag till hushåll utan barn för de pensionärer som intehar den rätten i viss mån blir än mer angelägen genom den här berördapensionsreformen. Utredningarnafinner att starka rättviseskäl talar för all en folkpensionär inte skall behövafå ett sämre bostadsstöd än en icke-pensionär med samma inkomst, bara därföratt han eller hon råkar ha nedsatt arbetsförmåga, ha en högre levnadsåldereller vara änka och föreslår därför att bostadsbidrag till folkpensionärer utanbarn i princip skall utgä med det belopp som motsvarar det högsta av de bådabidragen. Förslaget innebär tekniskt sett att pensionärer i den aktuellasituationen skall fä rätt till bostadsbidrag till hushåll utan barn i ställetför del bostadsbidrag lill folkpensionärer som eventuellt annars skulle hautgått. Utredningarnasammanfattar sina förslag i fräga om bostadsbidrag lill pensionärer på följandesätt. - För pensionärer med låg inkomst bibehålls bosladsbidragssysiemetför pensionärer i princip oförändrat. - För pensionärer som p. g. a. inkomslprövningsreglernaär helt uteslutna från detta syslem prövas bidragsrätten enligt reglerna förbostadsbidrag till hushåll utan barn. - I den mellangrupp som far bostadsbidraget lillpensionärer minskat p. g. a. inkomstprövningsreglerna hänförs pensionären tilldet förmånligaste bidragssystemet. - För pensionärshushäll med barn sker prövning såsom (.n. inom båda bidragssystemen. Enligtutredningarnas förslag bör pensionärer fä rätt till bostadsbidrag för hushållulan barn redan fr. o. m. . Utredningarna berör i detta sammanhang det tekniskl-adminislralivautvecklingsarbete som mäste göras innan förslaget genomförs. Del bör lämpligensamordnas med del ulvecklingsarbele som krävs inför en överflyttning avadministrationen av bo- Prop.1975/76:145 36 stadsbidragtill barnfamiljer och hushåll ulan barn till försäkringskassorna. Sistnämndafråga behandlas i del följande. Utredningarnabetonar inledningsvis att bostadsbidrag bör utgä till de hushåll som har störstbehov av ekonomiskt stöd. Bidragens storiek bör med hänsyn härtill prövas iförhällande lill hushällens ekonomiska bärkraft. 1nuvarande system för bosladslillägg till barnfamiljer och hushåll utan barnsker inkomstprövningen pä grundval av den till statlig inkomstskatt taxeradeinkomsten. 1 fräga om makar läggs deras sammanlagda inkomst till grund förberäkningen av tilläggens storiek. Inkomstprövningenför kommunall bostadstillägg till folkpension och handikappade sker efter enberäknad framlida årsinkomst. Nuvarandeinkomstprövningsmeloder har flera nackdelar och har därför kritiserats.Särskilt gäller detta prövningen mot den taxerade inkomsten. Denna anses varaett osäkert mått på ett hushälls ekonomiska bärkraft. Dessutom är den inteaktuell vid prövningslillfället. Omprövningar av bostadstilläggen flr ske istor utsträckning. Utredningarnakonstaterar emellertid att något entydigt inkomstbegrepp som ger en helträttvisande och aktuell bild av den ekonomiska bärkraften hos en person ellerett hushåll inte finns och hänvisar i detta sammanhang till attfamiljepolitiska kommittén gjort samma bedömning och bostadstilläggsgruppenår 1974. I en sådan situation har man alt välja det inkomstbegrepp som bästtillgodoser kraven pä precision och rättvisa. Högaambitioner i dessa hänseenden måste vägas mot behovet av enkla och lättadministreradesystem. Inte minst är detta senare ett krav som mäste ställas med hänsyn tillde sökande. Mängden av bostadsbidrag som skall prövas omöjliggör alltförförfinade metoder som kräver lång behandlingstid per ärende. 3.5.2 Olikamöjligheter till inkomstprövning 1princip tre inkomstbegrepp är aktuella inom ramen för beskattningen: den sammanräknade inkomsten eller intäkter från samtliga förvärvskällor minus avdrag förintäkternas förvärvande, den laxerade inkomsten eller sammanräknad inkomstminus underskotlsavdrag, övriga allmänna avdrag och föriuslavdrag ochslutligen den beskattningsbara inkomsten eller taxerad inkomst minusgrundavdrag. skedde inkomstprövningen av bostadstilläggen lillbarnfamiljer på grundval av den beskattningsbara inkomsten. Genom de skattereglersom infördes förändrades innebörden av delta begrepp. Därför skedde enteknisk anpassning av reduceringsregierna så att in- 1975/76:145 37 komstprövningeni stället skulle göras mol den taxerade inkomsten. Tillgrund för beräkning av bostadstilläggen ligger den till statlig skall taxeradeinkomsten vid taxeringen årel före bidragsäret. Detta innebär att det som regelär inkomsten tvä är före bidragsåret som används vid prövningen. Ettinkomstbegrepp inom beskattningens ram har enligt utredningarna bl. a. denfördelen alt det är ett för allmänheten välkänt och officiellt begrepp. Enannan betydande fördel är att dessa inkomstuppgifter är prövade och fastställdagenom taxeringsförfarande. Någon egentlig granskning behöver därför inte görasav förmedlingsorganen. Delta ger givetvis stora administrativa fördelar. Mankan vidare i den administrativa hanteringen av bostadstilläggen utnyttjabefintliga dataregister från skatteväsendet. Del blir därigenom t. ex. möjligtatt i förväg välja ut de grupper av hushåll som enligl inkomsttaxeringen kankomma i fråga för bostadstillägg och tillställa dessa ansökningshandlingar m. m.Del har även ansetts naturiigt att vid inkomstprövningen av en social förmänsamma inkomstbegrepp används som vid beskattningen. Den vid beskattningenfastställda inkomsten har ansetts vara av grundläggande betydelse förinkomsttagarens förmåga all betala skatt och kan därmed användas ocksä sommätare pä hans ekonomiska bärkraft. Utredningenhar funnit följande nackdelar med ett inkomstbegrepp som hämtas frånbeskattningen, Ingelav de tre inkomstbegreppen ger ett aktuellt och rättvisande mått pä hushållensekonomiska situation och behov av bostadsbidrag. Den sammanräknade inkomstentar inte hänsyn till vissa kostnader, t. ex. kostnader för barn eller föravgifter för olika försäkringar etc, vilka kan variera väsentligt mellan olikagrupper och familjetyper. Inom skattesystemet används avdragen för att i vissmån utiämna sådana skillnader. Det komplicerade och vitt förgrenadeavdragssystemet gör ä andra sidan att den taxerade inkomsten blir ett högstosäkert och i många fall inle rättvisande mätt pä hushållens ekonomiskastandard. Skattereglerna ger stora möjligheter till avdrag av olika slag ochatt fördela inkomster och utgifter pä flera är. En källa till felbedömningligger även däri alt inget av de till taxeringen knutna inkomstbegreppeninnefattar skattepliktiga förmåner säsom vinster, gåvor, underhällsbidrag förbarn etc. Olika studiestöd åstadkommer även problem i detta sammanhang. Anknytningentill laxeringen medför att bidragsrätten i princip är beroende av en inaktuellinkomst. För utgår bostadstillägg på basis av 1973 årsinkomster (1974 ärs taxering). Kravet på aktualitet är sålunda inte uppfyllt ominkomstprövningen helt grundas på ett inkomstunderiag från taxeringen. Dentvååriga eftersläpningen gör alt familjens ekonomiska situation kan haförändrats högst väsentligt - såväl uppåt som nedåt - från det attden bidragsgrundande inkomsten intjänats till dess att bidraget utges. Enmöjlighet lill omprövning mäste därför finnas. 1975/76:145 38 prövningssystemför bostadstilläggen innefattar regler för sädana omprövningar, vilka för medsig betydande administrationsarbete. Prövningenav kommunalt bosladslillägg till pensionärer och till handikappade grundas pä beräk nad framtida i n k o m s t. Beräkningen görs med ledning av uppgifter somsökanden lämnar. Motsvarande inkomstuppgift används även i andra sammanhang,t. ex. för intagning och bestämmande av avgifter i förskolor och av olikavårdavgifter. Ävenför prövning av bostadsbidragen till barnfamiljer och hushåll utan barn voredet i och för sig möjligt att utgå från en beräknad framlida inkomst. Närskaltemyndigheterna närmare vill bedöma ett hushålls faktiska ekonomiska siluationkan detta ske genom att myndigheten infordrar en särskild utredning frånhushållet, en s. k. kontantberäkning. Denna kan sägas vara en utvidgadsjälvdeklaration och ger en detaljerad bild av hushällens löne-och inkomslsituationsamt förekommande bidrag och avdrag m. m. En form av förenklad kontantberäkningkunde eventuellt utvecklas och användas för prövning av bostadsbidrag. Ettsystem med en självdeklarerad inkomst har enligt utredningarna den storafördelen all bidragsbeloppet kan utgå i direkt relation lill den aktuella inkomsten.Ell sådant inkomstbegrepp kan vidare ge ell mer rättvisande mätt på etthushälls ekonomiska bärkraft än i. ex. ett begrepp inom beskattningens ram.Vidare skulle en sådan lösning underiätta en samordning mellan de olika bostadsbidragssyslemeni fräga om inkomstprövningen. Följandenackdelar med en självdeklarerad inkomst framhålls. Det skulle uppstå betydandesvårigheter när det gäller att definiera vad som är ett hushålls beräknadeframtida inkomst. Vilka olika slags inkomster, pensioner och bidrag skall tasupp? Vilka avdrag skall få göras? Systemetskulle också medföra osäkerhet om hur stor inkomsten slutligt blir. Alltför sloraavvikelser mellan beräknad och slutlig inkomst kan knappast accepteras, dähärigenom helt felaktiga bostadsbidrag kan ulgä. Det torde därför behövas en omfallandekontrollapparat och/eller en slutlig prövning av bidragen mot t. ex. den vidtaxeringen fastställda inkomsten. En definitiv slutlig omprövning torde leda situation med äterkrav som kan bli besväriig i flera avseenden, inte minslför bidragsmollagarna. Systemetinnebär vidare ett slags andra självdeklaration, vilkel kan upplevas sombesvärande för den enskilde. Prövningen av bostadsbidragen skulle sannolikt taväsentligt längre lid per ärende än . Sjukpenningenskall läcka ell inkomstbortfall. Bedömningen av sjukpenningens storiek knyts tillvederbörandes normala inkomst av förvärvsarbete. Till den sjukpenninggrundande inkomstenräknas sålunda endast inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete meninte pensioner, kapitalinkomster eller andra arbetsfria inkomster. Densjukpenninggrundande inkomsten har den fördelen all den ger en aktuell bild av inkomslsilualionenför ett hushåll. Frän administrativ synpunkt har detta inkomstbegrepp ävenvissa fördelar genom alt de uppgifter Prop.1975/76:145 39 somlämnas granskas inom ramen för sjukförsäkringen. Somnackdelar kan framhållas att det för exempelvis egna företagare och jordbrukareär svårt att under löpande verksamhetsår avgöra hur slor inkomsten kommer all bli.Den sjukpenninggrundande inkomsten fastställs vidare endasl för inkomster upp till7,5 gånger basbeloppet. Över denna gräns är tillföriitligheten lägre när detgäller inkomslbeloppet. Man skulle behöva inhämta särskilda uppgifter om vissagrupper av bosladsbidrags-moilagare, som inte omfattas av sjukpenningsystemet.Den sjukpenninggrundande inkomsten skulle vidare behöva kompletteras ochkorrigeras i flera avseenden, bl. a. vad gäller inkomster av kapital och lillfälligförvärvsverksamhet samt sociala förmåner. Utredningarnahar inte funnit något mätt som ger en rättvisande och entydig bild av denekonomiska bärkraften hos olika hushåll. Det är ocksä svårt att åstadkomma ettenkelt och rättvisande inkomstbegrepp som kan användas vid ett stort antalbidragsärenden, där varje prövning mäste ske under lidspress. Det skaltepolitiskainkomstbegreppet är inte något tillföriilligt mätt pä köpkraft eller utkomst.Med utkomst avser utredningarna relationen mellan hushällens köpkraft ochantalet familjemedlemmar. Omman lyckades finna ett enhetligt och rättvisande mätt på en individs eller etthushålls utkomst skulle del vara en stor fördel, inle bara för prövningen avbostadsbidragen. Utredningarna finner det därför i hög grad angeläget att fräganom ett enhetligt och tillföriilligt mätt att användas vid inkomstprövningen avolika sociala förmåner och bidrag fär en lösning. Frågan är dock av den artenatt den inte bör prövas isolerat inom ramen för bostadsbidragen. Mol bakgrundav denna principiella syn har utredningarna kommit till den slutsatsen, altnuvarande inkomstprövningssyslem och inkomstbegrepp för bostadsbidragen t. v. flraccepteras i avvaktan pä att frägan löses i ell störte sammanhang. Utredningarnalar också upp frågan om hur olika former av studiestöd och stipendier börbedömas vid prövning av bostadsbidragen. Studerandehar som regel en bättre ekonomisk siluation än vad som framgår vidinkomstprövningen av bostadsbidragen. Delta hänger bl. a. samman med nuvarandeskattesystem, där studiestödet inte beskattas och sålunda inte ingår i denlaxerade inkomsten. Så länge ell begrepp inom beskattningens ram används vid prövningav bostadsbidragen, kvarstår delta förhållande. 1nuläget kan studerande av denna anledning erhålla högre bostadsbidrag vid likavillkor i fråga om bostadspris och ekonomisk standard än andra bidragstagaresom har sina inkomsier genom förvärvsarbete. Dessa skillnader skulle öka genomförslaget till ny konstruktion av bostadsbidragen till barn- 1975/76:145 40 familjeroch hushåll utan barn. Mot bakgrund härav finner utredningarna att utgåendestudiestöd, såväl bidragsdel som äterbelalningspliktig del, och stipendier börräknas samman med ev. övriga inkomster vid prövning av rätt till bostadsbidrag.Detta medför inle några försämringar för flertalet studerande, vilka som regel endaslhar smärre inkomster vid sidan av studiestödet. Bidragen ökar tvärtom i dessafall i jämförelse med nuvarande regler. Utredningarnahänvisar till den sludiesociala utredning inom somhar till uppgifl att pröva de studerandes hela sociala och ekonomiskasituation. Förslaget ses som en temporär lösning. Fräganom ansvarigt organ för bostadsbidragen har diskuterats i olika sammanhang.Intresset har därvid främst knutits lill en överföring av de statliga ochstatskommunala bostadstilläggen från kommunerna till försäkringskassorna.Familjepolitiska kommittén föreslog i sitt slutbetänkande Familjestöd (SOU1972:34) all administrationen av alla familjepolitiska förmåner, till vilkakommittén även räknade bostadstilläggen, skulle föras över till de allmännaförsäkringskassorna. Bosladstilläggsgruppen behandlade också frågan omadministrationsorgan i sitt betänkande (Ds B 1974:1) men ansäg sig inte bereddatt föreslå nägon förändring bl. a. med hänsyn lill den pågående översynen avbostadsbidragen. Bland remissinstanserna var meningarna delade. Idelta sammanhang nämner utredningarna att en sakkunnig tillkallats i oktober1974 för att göra en översyn av den statiiga organisationen för uppgifteravseende väsen, fysisk planering och bostadspolitik (bygg-administrationsutredningen).Enligt direktiven skall utredningen undersöka möjlighetema att flytta överflera uppgifter till kommunala organ och att ge dessa ökad självständighet ochstörre befogenhet vid handhavandet av uppgifter som de redan förut har anförtrotts. 3.6.2Skäl för och emot försäkringskassorna Försäkringskassornahar ett väl utbyggt kontorsnät och därigenom en god lokal förankring. Föradministrationen av bl. a. sjukförsäkringen har RFV tagit i bruk ett nyttavancerat ADB-system, varigenom försäkringskassomas arbetsmtiner kommer attautomatiseras i hög grad. Administrationenav barnbidragen flyttades från kommunerna tillförsäkringskassorna. Den har utformats så all en senare integrering med bl. a.bostadstilläggen lill barnfamiljer skall kunna ske. Hänsyn har ocksä tagits tillmöjligheterna att inordna administrationen av bostadstilläggen till hushållutan barn i systemet. 1975/76:145 41 Vidarehar RFV och statskontoret genom den s. k. utrett de tekniskaförutsättningarna för all föra över administrationen av bidragsförskotten fränkommunerna till försäkringskassorna. Utredningenhar föreslagit att verksamheien enligl lagen (1964:143) om bidragsförskott frånoch med skall ombesörjas av de allmänna försäkringskassorna ochRFV. Ävenkommunerna utnyttjar i hög grad ADB för handläggningen av bostadsbidragsärenden. Enliglutredningarnas uppfattning finns det flera skäl som talar för attadministrationen av bostadsbidragen förs över till försäkringskassorna. Fränden enskUdes synpunkt skulle del innebära en fördel att kunna vända sig tillett och samma ställe när det gäller olika former av familjeslöd. Försäkringskassornagör i olika sammanhang en inkomstprövning och har tillgång lill inkomsluppgifler.Eftersom försäkringskassorna handlägger de kommunala bostadstilläggen tillfolkpension har de även viss erfarenhet av att pröva bostadsutgifter. Betydandesamordnings- och rationaliseringsvinster skulle kunna göras, inte minst genomatt ett rikssystem kom lill stånd. En sammanföring av databehandlingen avbostadsbidragen till ett organ skulle innebära betydande förenklingar ochminskade kostnader vid ingrepp och förändringar av bidragsregler elleradministrativa rörutsäliningar för bidragsformerna. Koncentrationen tordeockså ge bättre möjligheter till revision som bl. a. statislikinsamlingenskulle underiättas. Samordningenmellan de olika bostadsbidragssyslemen skulle underiättas om de handhas avsamma organ. Vissa kontrollrutiner skulle då kunna förenklas. Förhandläggningen av bostadsbidragen krävs ett samarbete mellanförmedlingsorgan och försäkringskassa, bl. a. för samordning mellan de slatskommunalabostadstilläggen och de kommunala bostadstilläggen till folkpension och vidändring av uppgift om mottagare av barnbidraget. RFV lämnar vidare vissa uppgifterom pensioner till förmedlingsorganet. Delfordras också likartade rapporteringsrutiner till förmedlingsorgan och försäkringskassafrån olika organ, t. ex. pastorsämbete och länsstyrelse, beträffande uppgiftersom har belydelse för bostadsbidrag och barnbidrag. Mol en överföring talar alldel finns en uppbyggd ad-minislrationsapparat för bostadsbidragen ikommunerna. Denna skulle brytas sönder, varvid värdefulla kunskaper ocherfarenheter skulle gä föriorade, om inte ocksä personalen skulle kunna förasöver. Några direkla ölägenheter med nuvarande ordning har utredningarna hellerinte funnit. Vidarehar kommunerna vissa uppgifter om bostäder och bostadskostnader, t. ex.lånehandlingar och ritningar, som kan utnyttjas vid bidragsprövningen. Fränbostadspolitisk synpunkt kan det finnas skäl för att de förtroendevalda ikommunerna, som ansvarar för bostadsplaneringen, också är väl Prop.1975/76:145 42 Den skulle därigenom bättre kunna samordnas medandra åtgärder på bostadsområdet. Utredningarna har emellertid funnit attkommunerna inte i nägon större utsträckning utnyttjar bostadsbidragen som underiagför bostadsplaneringen. En väl utvecklad statistik om bostadsbidragen skullekunna tillgodose kommunernas behov i detta avseende. Utredningarnatar också upp frågan om försäkringskassornas möjligheter och kapacitet att taöver administrationen av bostadsbidragen till barnfamiljer och hushåll utanbarn.