prop · FY0314 · 1975-12-31 00:00:00 — Inom ramen fördetta arbeie har en karlläggning gjorts av det statliga stödets omfattning tillorganisalionernas verksamhei i vissa kommuner samt av hur dessa kommuner genomegna insatser kompletterar den slalliga bidragsgivningen. 1973:1 (bil.10 s. 115) påpekade del ansvariga statsrådet vid sin anmälan av anslagel Bidragtill ungdomsorganisationernas lokala verksamhet att del bör vara en meranäraliggande uppgift för staten att stödja idrotts- ochungdomsorganisationernas centrala verksamhet och ledarutbildning än den lokalaverksamhelen, vilken av naluriiga skäl i första hand bör stödjas av kommunerna.Vidare anförde deparle- mentschefen, som jag nämnt, vid sin anmälan av fråganom en översyn i föregående ärs slatsverksproposition att, vad gäller ulformningenav slödet till ungdomsorganisalionernas lokala verksamhei, ansvarsfördelningenmellan stat och kommuner är av central betydelse. Med utgångspunkt i dessa uttalanden har det varitnaturligt att i översynsarbetet pröva möjligheterna att föra över ansvaret förstödet till den lokala verksamhelen lill kommunerna. Jag har lidigare redovisatall barnslugeulredning aktualiserat en sädan stödform i sitt förslagom ell slalligt bidrag till föreningslivel i kommunerna atl användas lillföreningarnas medverkan i fritidsverksamhet för barn. En omläggning av delta slag av del nuvarande statligastödet till den lokala verksamheten har också diskuterats med företrädare förSvenska kommunförbundet och för ungdoms- och idrotlsorganisalionerna. Vid dessaöverläggningar har kommunförbundels företrädare uttalat att man ser positivt påen förändring av angivet slag. Ungdoms- och idrotlsorganisalionerna däremoihar slälll sig tveksamma. De skäl som anförts är bl. a. den betydelse förkontakterna mellan de lokala avdelningarna och riksorganisationen somredovisningen och utbetalningarna har. Organisationerna har vidare framhåUitatt barnstugeutredningen och utredningen om skolans inre arbeie har lagl framförslag som innebär atl ungdomsorganisationernas verksamhetsområde kan komma atlvidgas. I del sammanhanget har från flera håll understrukils önskvärdheten av atlde statliga insalserna för ungdomsorganisalionernas arbeie på del lokala planetges en enhellig ulformning. Organisaiionerna har därför inle ansett sig kunnaförorda någon förändring av formerna för del lokala aktivitets-stödet innanstatsmakterna lagil slällning tiU de nämnda ulredningsförslagen. De uppfattningar som ungdomsorganisalionerna redovisal vidöverläggningarna gör att jag inle nu är beredd all förorda nägon förändring avdel statliga stödet till ungdomsorganisationernas lokala verksamhei. Jag hartidigare framhållil att en viktig del av samhällets ungdomspolitiska insalserär att föra in ungdomsorganisationerna i en närmare samverkan med olika delarav samhällsverksamheten bl.a. barntillsynen och skolan. Jag har förståelse föralt organisationerna kan känna en osäkerhet inför hur del utvidgade samarbetet skaUgenomföras inle minsl med lanke på all de flesta organisationerna lokalt endasthar fritidsverksamma ledare. En lösning av dessa frågor måste därför anpassastill en rad olika krav och önskemål som kan föras fram av såväl olikasamhälleliga organ som organisaiionerna. Att etl väsentligt önskemål frånorganisationernas sida i del sammanhanget är att det statliga stödet får en enhelligulformning är förståeligt. Jag ser det därför som naturligt att denna frågaägnas uppmärksamhet i den fortsatta beredningen av de akluella förslagen samtatt frågan om den framtida ulformningen av del statliga stödet till ungdomsorganisalionernaslokala verksamhei las upp i della sammanhang. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen förslår att godkänna de riktlinjer för statligt stöd tUlungdomsorganisationernas cenirala verksamhei somjag har förordal. I fräga om anslagsberäkningar för /76återkommer jag i del följande. 6Utbildning av ungdoms- och fritidsledare Folkhögskolorna svarar för den största delen avutbildningen av ungdoms- och frilidsledare. Utbildningen har vuxit fram för alttUlgodose behoven främsi inom ungdoms- och idrotlsorganisalionerna och inomkommunerna. De första kurserna startade men verksamheten fick en siörreomfattning försl under 1960-talel. finns tvåårig ungdoms- och frilidsledarutbildningvid 26 folkhögskolor. Utbildningen bedrivs som försöksverksamhet. Intagningenomfattade ca 560 elever. Vid tre gymnasieskolor anordnas ettårigaspecialkurser med utbildning av ungdoms- och idrottsledare. Den årligaintagningen lill denna ulbildning omfaltar 126 elever. På fyra orter finns entvåårigs, k. kombinalionsulbildning av frilidsledare. Den årliga intagningentill denna UtbUdning omfattar 120 elever. UtbUdningen vid de olikafolkhögskolorna har många gemensamma drag men präglas trots detla i beiydandeutsträckning av den ideologiska förankring eller den speciella intresseinriktningsom huvudmännen representerar. Inrätiandel av en enhellig yrkesinriktad utbildning förungdoms- och fritidssektorn har aktualiserats i många sammanhang. Är 1971 ladeSÖ:sungdomsledarutredning (SULU) fram ett i detalj utarbetat förslag med bl. a.läroplan för tvåårig frilidsledarutbildning förlagd till folkhögskolor. Genom SÖ:s förslag aktualiserades etl ställningstagande iden från principiella synpunkter viktiga frågan om folkhögskolans roll i yrkesutbildningen.Yrkesinriktad ulbildning har visserligen varil vanligainslag i mänga folkhögskolors arbeie. har det dock inte varit aktuelltatl till folkhögskolorna förlägga en kurs som utgjort den normala vägen föryrkesförberedelser för verksamhet inom en väsentlig sektor av arbetslivet. Delvar därför naturiigt att SULU-utred-ningens förslag överlämnades lillfolkhögskoleutredningen (U 1972:08), som har till uppgift atl utredafolkhögskolans framlida uppgifter. Det förslag, som folkhögskoleulrednlngen lagl fram i silldelbetänkande (Ds U 1974:11) Folkhögskolans frUidsledarutbUdning och som iväsentliga avseenden är en bearbetning av SULU-förslagel, innebär atlutredningen tillstyrker alt folkhögskolan ges yrkesulbildande uppgifier påungdoms- och fritidsområdet. Remissopinionen stöder hell utredningensuppfattning. Även jag ansluler mig till uiredningens ståndpunkt all folkhögskolornahar goda förutsättningar att svara för ungdoms- och frilidsledarutbildning.Folkhögskolorna har genom sill fria arbetssätt lätt att anpassa undervisningen lillfritidssektorns skiftande behov och utbildningen kan snabbt förnyas ochutvecklas. För den betydande del av ungdoms- och fritidsverksamheten som ärförankrad i folkrörelserna har folkhögskolorna svarat förledarutbildning och de har därmed vunnit erfarenheler som bör kunna ha storbetydelse för all yrkesinriktad ulbildning inom denna sektor. Jag vill undersirykaatt vad jag här har sagt inte innebär all jag tar slällning för altfolkhögskolan skall ges motsvarande yrkesutbildande uppgifter också på andraområden. En förulsätlning för att folkhögskolan skall kunna taansvar för en rent yrkesinriktad utbildning är att denna kan genomföras ulanalt skolornas frihel all självständigt uiforma sitt arbeie behöver begränsasgenom t. ex. centralt fastställda läroplaner. Det utbildningsprogram för fritidsledarutbUdningensom folkhögskoleutredningen har utarbetat bör därför närmasl ses som enrekommendation som det ligger i skolornas eget iniresse alt följa inte minstmed lanke på de fördelar en lill viss del enhetlig utbildning har för såväl elevemasom avnämarna. Utredningen föreslår alt fritidsledarutbildningen utformassom en tvåårig sammanhängande kurs som bygger på tvä årskurser vid gymnasieskola,folkhögskola eller molsvarande ulbildning. Läsåret skall normalt omfatta 30veckors teoretisk ulbildning och sex veckors praktik. Undervisningen skallspeciellt behandla sådana problem som eleverna kommer atl möta i sin kommande yrkesverksamhel.Problem skall belysas med stoff från flera olika ämnen. Utredningen förutsätteratt eleverna får möjligheler all ta aktiv del i detaljutformningen avutbildningen och all den kan utformas med utgångspunkt i att såväl elever somlärare har erfarenheter frän fritidsverksamhet. Utredningen har vid ulformningen av förslagel tagit faslapå de erfarenheter som gjorts i den utbildning som bedrivits på försök.Remissinstanserna som i hög grad representerar avnämarintressen ger starkl stödål uiredningens förslag. Del finns därför enligl min mening goda skäl atl anlaalt den föreslagna frilidsledarulbildningen vid folkhögskolorna skall kunna utvecklaspå frivillig grund med den grad av enhetlighet som fordras för all destuderande skall få en gemensam referensram och siörre möjligheler all efterutbildningen välja arbeie inom hela fritidssektorn. Del önskvärda i allkurserna vid de olika skolorna i viss utsträckning innehåller ell gemensamtstoff fär emellertid inte hindra skolorna frän atl profilera utbildningen säalt olika avnämares behov blir tillgodosedda. Den verksamhet som de studerandeskall förbereda sig för uiformas i betydande omfaltning av fria organisationer.Den fär härigenom mycket skiftande karaktär och inriktning och förändras itakt med ulvecklingen inom organisationerna. En avsevärd del av fritidsverksamhetenhar ocksä en ideologisk förankring. Det är därför naturligt atl varje skolasplanering av utbildningen sker i nära samråd med skolans huvudsakliga avnämargrupper. Som jag inledningsvis anförde avser utbildningen främsiledare inom ungdoms- och idroltsorganisalionerna saml i kommunernas ungdoms-ochfritidsverksamhet. Del är emellerlid önskvärl all ulbildrungen i skildaavseenden kan ges en sådan bredd alt eleverna efter genomgången utbildningockså har möjlighet att söka sig till andra arbetsområden. Jag vill i detsammanhanget peka på del värde en utbildning av aktuellt slag bör kunna ha förverksamhet på det amatörkulturella områdei, där bl. a. bildningsorganisalionernasvarar för omfattande insalser. Med hänsyn till folkhögskolans traditioner pä detlaområde lorde ett sådant hänsynstagande vara naturligt vid ulbildningensuppläggning. Delta borde enligt min mening även vara lill gagn för verksamheleninom ungdomsorganisalionerna. För att tillgodose behovel av elt vissl gemensaml stoffavser jag atl i annat sammanhang föreslå regeringen att ge SÖ i uppdrag attutarbeta studieplaner för frilidsledarulbildningen. Studieplanerna bör utformasi nära samråd med såväl de berörda skolorna och deras huvudmän som sådana organisalionersom representerar belydelsefulla avnämare. 1 sludieplansarbelel bör enavvägning göras mellan enhetligt innehåll och profilering av utbildningen.Studieplanerna bör inle bli bindande för skolorna men skall kunna tjäna somriktmärken för dessa vid den detaljutformning av utbildningen som det ankommerpå skolorna själva att göra. De regler som gäller för antagning av eleverna tillfolkhögskoleutbildning bör enligl min mening kunna lillämpas även för frilidsledarulbildningen.Detla innebär atl den enskilda skolan har stor frihel all -när vissa allmänna vUlkorär uppfyUda, t.ex. krav på viss ålder - själv avgöra vem som skall antas. Folkhögskoleulredningensförslag lill inlag-ningsbestämmelser bör dock kunna tjäna som rekommendationför de enskilda skolorna. Det är t. ex. vikligt alt elevema haren omfattandeerfarenhet av arbeie inom fritidssektorn. Några speciella behörighetsregler avdet slag folkhögskoleutredningen har föreslagit såvitt gäller praktiska erfarenheteranserjag emeUertid inte behövliga. Yrkespraktiken är enligt min mening en central del i frilidsledarulbildningen.Utredningen anser all denna bör beslå dels av en sammanhängande praktikomfattande varje läsår, dels av en fortlöpande praktik omfattandetvä limmar under den teoretiska delen av utbildningen. De varierandelokala förhållandena gör del naturligt all praktikens utformning kommer att skiftafrån skola tUl skola. Det är emellertid enligl min mening betydelsefullt altutformningen av praktikverksamheten sker i nära samarbete med de organisalioneroch institutioner som skall la emot praktikanterna så att också mottagarna färetl utbyte av samarbetet. Ulredningen har föreslagil vissa särskilda bidrag liU frilidsledarulbildningeni syfte atl höja kvaliteten på prakliken. Dessa förslag lar sikle på att ökalärarnas möjligheler att besöka eleverna under deras praklikverksamhet.Remissinstanserna är i stort selt positiva lill förslagen. Åtskilliga av demhar emellertid föreslagil andra ålgärder för alt tillgodose skolornas behov avresurser för alt förbätlra utbildningen och då framför allt yrkespraktiken. Jag är inte beredd att förorda att lilläggsresurser förfritidsledarutbildningen skall ulgå i den form ulredningen har föreslagil. Ellgenomförande av förslaget skulle enligt min mening inte medge alt tillräcklighänsyn las lill de skillnader som finns mellan de olika skolorna. Denföreslagna formen skulle därmed i alltför slor utsträckning styra de enskildaskolornas användning av resurserna. Jag föreslår i stället att ett statsbidrag på 500 kr.perelev och årskurs utgär som tilläggsresurs för fritidsledarutbUdningen. Medlenavses i försia hand användas för all höja kvaliteten pä den i utbildningeningående yrkespraktiken. De bör kunna utnyttjas på olika sätt vid skildaskolor bl. a. beroende pä avståndet mellan skola och praktikplats. De bör t.ex. kunna användas för att bereda lärare vid skolan möjlighet alt besökaelevernas praktikplatser men också för andra kostnader som skolan har i sambandmed praktiken. Utredningen har understrukit att de beräkningar, somligger till grund för dess förslag rörande dimensioneringen av utbildningen, ärmyckel osäkra. beror dels pä atl det är svårt alt förutse del loiala behovelav nyrekrytering inom fritidssektorn, dels på all man kan anta alt en betydandedel av de frilidsledare som nyrekryterats kommer atl ha en annan bakgrund änden här akluella utbildningen. Flera remissinstanser har pekat på osäkerheten iberäkningarna och förordar försiktighel, när anlalel utbildningsplatserfastställs. Den föreslagna frilidsledarulbildningen kommer all uigöraen viklig utbUdningsväg för yrkesverksamhet inom ungdoms- och fritidsområdetmen får enligl min mening inle ses som den enda möjliga kvalifikationen försådant arbete. Samhällets ungdoms- och fritidspolitik präglas av en strävan altge organisalioner av skilda slag ansvar för betydelsefulla delar av verksamhelen.Delta gör det enligt min mening naturligt alt ett nära samspel förekommermellan organisationer och olika samhälliga organ även när del gäller personal.Många av dem som verkar inom organisationerna har inle den särskilda teoretiskaulbildning som frilidsledarulbildningen ger. De flesta av dem har emellerlidgenom långvarigt arbete och ulbildning inom den egna organisaiionen skaffat sigen stor erfarenhet av arbetsområdet ifråga. Enligl min mening bör personer medsädan bakgrund ges samma möjlighet lill arbete inom andra delar avfritidsområdet som de som genomgått frilidsledarulbildningen. Med hänsyn lill dessa förhållanden delar även jaguppfattningen atl dimensioneringen bör präglas av en viss försiktighet ochförordar atl tilläggsresurserna för /76 beräknas för 500 eleveri vardera årskursen. Vid fördelningen av de föreslagna tilläggsresurserna börmångsidighet i fråga om huvudmännens ideologiska förankring eftersträvas samthänsyn las lill olika folkrörelsers och samhällsverksamheters behov. Denerfarenhet och de resurser som kan finnas pä skolor som harbedrivit frilidsledarutbildning i nuvarande form bör utnyttjas. Detta fåremellertid inte ske på bekostnad av möjligheten att tillgodose de skilda inlressenjag nämnt. Fördelningen av lilläggsresurserna bör göras på ett sådani sättatl dessa kan användas effektivt. Antalel elever vid en skola som erhållertilläggsresurser bör med hänsyn härtill normalt inte vara lägre än ca 20 ivardera årskursen. Jag är inle beredd att nu förorda andra medel för att styradimensioneringen av den yrkesinriktade frilidsledarulbildningen än de förordadetilläggsresurserna. Det ankommer emellerlid på SÖ att noga följa ulvecklingenav behovet av frilidsledare och om därvid befinns lämpligt bistå skolorna medråd i fräga om dimensioneringen. Vad jag här har förordal i fråga om frilidsledarutbildninginskränker som jag ser det inte folkhögskolans möjligheter atl även ifortsättningen bedriva annan ulbildning av ledare framför alll för föreningslivelsbehov. Införandet av en tvåårig yrkesinriktad utbildning avungdoms- och fritidsledare som ell reguljärt inslag i folkhögskolans verksamheibör enligl min mening föranleda atl den försöksverksamhet med sådan utbildningsom f. n. bedrivs avvecklas i och med all de nuvarande eleverna lämnarutbildningen. Folkhögskoleulrednlngen har för avsikt atl återkomma lillfrågan om den frilidsledarutbildning som bedrivs vid gymnasieskola. Någonförändring av antalel elever vid denna utbUdning planeras inte för budgetåret1975/76. Den s. k. kombinationsulbildningen av fritidsledare som bedrivs påfyra orter ankommer del på universitetskanslersämbetel och SÖ atl beslula om.Dimensioneringen av denna ulbildning bör självfallet bestämmas med hänsyn lillatt folkhögskolorna i fortsättningen får elt mera preciserat utbidningsansvarinom fritidssektorn. Koslnaderna för de föreslagna lilläggsresurserna blir, med500 elever i vardera av två årskurser och med elt bidrag på . per elev ochårskurs, . Vad jag här förordat innebär all anlalel nybörjare i frilidsledarulbildningennästa läsår blir ca 500 vilket lar halva beloppel för tiUäggsresurser ianspråk. Den återstående delen bör under nästa läsår enligl min mening kunna användasför all vid de skolor som i fortsättningen kommer att anordna frilidsledarutbildningförstärka praktikverksamhelen i andra årskursen. Statsrådet kommeri del följande all förorda alt elt nytt anslag benämnt Bidrag lill ungdomsorganisalionernascentrala verksamhet m. m. inrättas. Eflersamråd med statsrådet jag att de i detta sammanhang föreslagna resurserna beräknas undernämnda anslag. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atlregeringen föreslår att godkänna de riktlinjer för frilidsledarutbildning vidfolkhögskolor som jag har förordal. I fråga om anslagsberäkning för /76 får jaghänvisa till vad statsrådet kommer all anföra i det följande. 7Anslagsberäkningar för budgetåret 191S116 7.1 Bidrag till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet m. m. 1973/74 Utgift' 15 056 032 Reservalion 654 099 1974/75 Anslag' 16 344 000 1975/76 Nytt anslag (förslag) 22 344 000 ' Anslagen Bidrag till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet, Bidrag till ungdomsledarutbildning och Bidrag tiU hemgårdsrörelsen. Under anslaget Bidrag lUl ungdomsorganisalionernas ceniralaverksamhet disponerar skolöverslyrelsen (SÖ) under innevarande budgetår förbidrag till ungdomsorganisationernas cenirala verksamhei enligl kungörelsen(1971:388) om slatsbidrag lill ungdomsorganisationer (ändrad senasi 1974:200) , för bidrag tUl koslnaderna för verksamhei inom speciellaungdomsgrupper eller till utveckling av nya verksamhetsformer . samlför bidrag till s. k. Iröskelorganisalioner . Under anslaget Bidrag till ungdomsledarulbUdningdisponerar SÖ under innevarande budgetår medel för bidrag tUl ungdomsledarulbUdningenligl nyssnämnda kungörelse , för bidrag till kvalificerad ledarulbUdning200 . samt till SÖ:s egen kursverksamhet . Från anslagel Bidrag lill hemgårdsrörelsen utgår eltbidrag om . till och hemgårdar förförbundels cenirala verksamhet och ledarulbUdning. SÖ föreslår med hänvisning till del av statens ungdomsrådavgivna förslaget om ny ulformning av bidragel lill ungdomsorganisalionernas ceniralaverksamhei att anslagel Bidrag lill ungdomsorganisationernas centralaverksamhet och anslaget Bidrag lill ungdomsledarulbildning förs samman till eltnyll anslag. SÖ förordar att den av ungdomsrådet föreslagnabidragskonstruktionen införs och beräknar de totala kostnaderna tUl 25 875 000kr. Bidragel lill hemgårdsrörelsen föreslås fä samma relativaökning som den föreslagna ökningen i det nya stödet lillungdomsorganisationernas centrala verksamhei. Jag har lidigare (5.2) förordal att elt nyll bidrag tUlungdomsorganisationernas centrala verksamhei införs. Förslagel innebär ikorthet följande. Organisation som av regeringen förklarats berättigad tUlstatligt slöd föreslås få dels elt grundbidrag om , dels ellrörligt bidrag per medlem som Överstiger 3 000. Nya organisationer föreslåssuccessivt ingå i bidragssystemet , varvid det statligaslödel underdel första året bör uppgå till etl halvt grundbidrag. Av deorganisationer som förklarats berättigade lill statligt stöd enligt kungörelsen(1971:388) om statsbidrag lill ungdomsorganisationer (ändrad senasi 1974:200) anserjag42 berättigade till bidrag enligt del föreslagna nya syslemel. Deorganisationer som fortsättningsvis inte bör omfattas av de generellabestämmelserna är de tre samarbetsorganen ungdomsrepresentantskap,kristna ungdomsråd och ungdomsorganisationers landsråd samlRiksförbundet . Tre nya organisalioner kommer jag, som jag lidigarehar redovisal, alt föreslå berättigade lill bidrag nämligen Helgelseförbundelsungdom, demokraiisk ungdom och katoliker. Dessa tre organisalionerkommer således alt få ett halvt grundbidrag vardera för /76. Jagberäknar koslnaderna för grundbidrag till ungdomsorganisalionerna lill . För rörligl bidrag lill ungdomsorganisalionerna beräknarjag ett medelsbehov för nästa budgetår av . Jag har vid minberäkning även tagit hänsyn lill alt ingen organisation som erhåller det nyaslödel lill central verksamhei skall behöva vidkännas någon minskning av bidragelnästa budgetår jämföri med de bidrag som innevarande budgetär utgår tillcentral verksamhet och ungdomsledarutbildning. Vissa organisationer bör i fortsättningen erhålla bidrag isärskild ordning efter regeringens besiämmande. Del gäller de tre samarbelsorganensom jag nämnl saml , fritids- ochhemgårdar, De blindas förening, . De dövasriksförbund och . Bidragen tUl de tre samarbelsorganen bör beloppsmässigtknytas lill grundbidragel lUI ungdomsorganisationerna. I enlighel med vad jag lidigareförordal bör ungdomsorganisationers landsråd erhålla bidragmotsvarande tvä grundbidrag samt de tvä övriga samarbelsorganen bidrag som förvardera organisaiionen motsvarar ell grundbidrag. Bidragen till RiksförbundetKyrkans Ungdom och och hemgårdar bör beräknasså alt organisaiionerna för nästa budgetår tUlerkännes en bidragsökning avsamma storleksordning som den genomsnittliga ökning övrigaungdomsorganisationer får inom ramen för del nya bidragssystemet. Bidragen tillde två organisationerna bör för nästa budgetår ulgå med . TUI de tre handikapporganisationerna saml vilka tidigare erhållit s. k. tröskelbidrag bör ell bidragom . utgå liU var och en av organisationerna. För bidrag till ungdomsorganisationersom bör erhålla slöd i särskild ordning beräknar jag ell sammanlagl medelsbehovav . Som framgått av vad jag tidigare (5.2) har anfört bör, medhänsyn lill den föreslagna förstärkningen av del centrala stödet saml förslaget(6) om en permanenlning av utbildning av frilidsledare vid folkhögskolor, medelinle längre anvisas lill kvalificerad ungdomsledarutbildning eller lillskolöverstyrelsens (SÖ:s) kursverksamhet. Ungdomsorganisationerna bör slimuleras atl ulveckla sina verksamhelsformeroch jag har i det föregående förordal att särskilda medel anvisas för bidrag tiUorganisalionernas försöks- oeh ulvecklingsarbele. Innevarande budgetär disponerarSÖ . för molsvarande ändamål. Jag är med hänsyn till den kraftigauppräkning som i övrigt föreslås för bidragel tiU ungdomsorganisalionerna ochsom bl. a. bör göra ell utökat utvecklingsarbete möjligl inle beredd altförorda någon ökning av beloppet. Som jag redovisal tidigare bör det framdelesankomma på slalens ungdomsråd all fördela bidragen lill försöks- och ulvecklingsarbele.