prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — I ftera fall har försöksverksamheten med bidragfrån della anslag övergåll till atl bli en allmänt erkänd verksamhet med reguljärtstatsbidrag. Del gäller hår- och fotvård, viss matdistribution, snöröjning m.m. I andra fall har investerings-och staribidrag från detta anslag medverkat till alt verksamheten kommil igång i mindre orter och sedan kunnattas över helt av kommunen och lokalaföreningar m. m. F. n. utgår bidrag för bl. a. olika insatser för fritidsverksamhet för främst barnoch ungdom samt äldre och handikappade,social jourverksamhet, transportservice samt utvecklingsarbetebeträffande social serviceplanering m. m. En särskild delegation för social forskning ärknuten lill socialdepariemeniei med uppgift alt svara för bedömning ochsamordning av pågående och planeradeprojekt avseende forsknings- och uivecklingsarbele saml försöksverksamhet. Delegationen har också lill uppgift all initiera forsknings-och utvecklningsarbele av betydelse försocialpolitiken. I delegationen ingår representanter för kommunerna ochlandslingen, socialvårdspersonalen saml närmast berörda ämbetsverk ochforskningsinstitutioner. Anslaget bör för nästa budgeiår ökas med 1,5milj. och las upp med 17,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår all lillForsknings- och uivecklingsarbele samt./ör.söksverksamhei för /77 anvisa ett reservationsanslagav . 1975/76:100 Bilaga 7 25 Anslaget bör för nästa budgetårföras upp med oförändrat . Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen alt tillE.xtra utgifter för /77 anvisa ett reservationsanslag av450 . 1975/76:100 Bilaga 7 .26 Allmän försäkring m. m. Huvuddelen av det svenskasocialförsäkringssystemet är samordnat inom den allmänna försäkringen, som omfattar folkpensionering, allmäntilläggspensionering (ATP) ochsjukförsäkring (inkl.tandvårdsförsäkring och föräldraförsäkring). Den allmänna försäkringenkompletteras av en delpensionsförsäkring och en yrkesskadeförsäkringsom gäller för alla löntagare. Omfattande pensionsreformer har beslutats underåren 1974 och 1975. Reformernagenomförs i tre etapper av vilka detvå första genomförts den 1 januarioch den . Den iredjeetappen genomförs den 1 juli 1976.Den 1 januari 1975 fick allafolkpensionärer en betydelsefull standardhöjningav pensionen genom atl folkpensionens grundbelopp höjdes från av basbeloppet för ensamslående pensionär och från 140 lill155 96 för makar tillsammans. Samlidiglinfördes generösare in-komstprövningsreglerför hustrutillägg och kommunall bosladslillägg genom alt avräkningen minskade från hälften lill en tredjedel av sidoinkomsten. förbättrades handikappförmånerna inom folkpensioneringen genom atl de förutvarandeinvalidiielsersältningarna och invalidiieislilläg-gen sammanfördes lill en ny handikappersällning som ulgår enligl gynnsammareregler och ger fiera handikappade möjlighel lill ersällning för vård-insalseroch merkostnader på grund av handikappet. Från samma lidpunkt mildrades också reglerna för vårdbidrag lillföräldrar som vårdar handikappal barni hemmet. Fr. o. m. kommer vidare de kvarstående reglerna om sambeskaltning för gifta pensionärer altupphöra och ersättas med individuell beskattning. Den 1 juli1976 genomförs den iredje etappen av pensionsreformerna. Då sänks den allmännapensionsåldern från 67 lill 65 år.Vidare skapas ökade möjligheter till en rörlig pensionsålder. Den enskilde kommer altkunna välja pensionsålder mellan 60och . För förlida uttag av ålderspensionmellan 60 och reduceras den utgående pensionen som ullaget sker före65 års ålder. Tas pensionen ul höjs i stället det utgående beloppet för som uttagetskjuls upp . För den somså önskar blir det möjligt all la uthalv ålderspensiotl. t. ex. kombineradmed deltidsarbete. För den som av medicinska eller arbetsmarknadsmässiga skäl inte kanarbeta fram lill den allmännapensionsåldern skall liksoni nukunna ulgå förtidspension. Förtidspension pä dessa grunder skall efler individuell prövning kunna utgå mellan 60och . Pensionsnivån är isådant fall densamma som ålderspensionen . Den viktigaste nyheten i detsystem för en rörlig pensionsålder som Prop.1975/76:100 Bilaga 7 27 genomförsden är en helt nypensionsmöjlighel i form av delpension.Delpensionen gör det möjligt för anslällda att stegvis minska arbetsinsatsen och på såsäu få en mjuk övergång från arbelellill ålderspension.Delpensionsförsäkringen förulsäller ar-belsanslällningpå dellid och all man som anställdhaft pensionsgrundande inkomst inomATP under minsl efter . Vidare skall man ha arbetat under minsl fem av de senasie tolvmånaderna. Pensionsnivån utgör 65 %av inkomstbortfallet vid deltidsarbete. Den disponibla inkomsten vid kombination av deltidsarbete och delpensionkan normall beräknas motsvara mellan85 och av den tidigare inkomsten vid heltidsarbete. Delpensionenräknas som pensionsgrundande inkomst för ATP och reducerar inteålderspensionen från . med pensionsålderssänkningen och de nyareglerna för röriig pensionsålderden genomförsytteriigare förbällringar för folkpensionärer som saknar ATP eller har lågaATP-belopp. Den åriiga höjningen avpensionstillskotten ökardå från av basbeloppet. För perioden den 1 juli1976-den30juni 1977uppgårpensionslillskolien därmed lill25 % av basbeloppet. Den garaniinivåulöver folkpensionen som pensionsiillskollen skall ge höjs successivi till av basbeloppet. Förtidpensionärer som ärberättigade lill pensionstillskott fårdärulöveren krafiig pensionshöjning genom atl pensionstillskottenfrån utgår med fördubblade belopp lill förtidspensionärer. Del innebär en extra höjning av pensionstillskotten till förtidspensionärerna med ca . vid nuvarande basbelopp. Garanlinivån för dessapensionstillskott höjs successivi ull avbasbeloppet. Kostnaderna för sänkningen av den allmännapensionsåldem och för höjningen avpensionstillskotten beräknas för /77 till ca 1 500 milj.kr. för folkpensioneringen och till ca 775 milj. kr. för ATP räknat på nuvarande basbelopp. Koslnaderna fördelpensioneringen beräknas för de försia åren lill ca 400 milj. kr. Finansieringen av de reformer som jag nu redogjortför skall ske genom avgifter frånarbelsgivare och egna förelagare. För delpensionsförsäkringen har beslulals om en särskild avgifl på avavgiftsunderiagel. I fråga ompensionsålderssänkningen har beslui faltals om en erforderlig höjning av ATP-avgiften från för lill av avgiftsunderiagel fr. o. m. . När del gällersocialförsäkringsavgiften lillfolkpensioneringen har besluifallats om en höjning för och för avseende kostnadsökningarnagenom pensionsålderssänkningen och övriga folkpensionsreformer. Vid beslutet ompensionsålderssänkningen (prop.1974:129s. 106,SfU 1974:32, rskr 1974:332) beräknades en ytterligare höjning av socialförsäkringsavgiften lill folkpensioneringenmed fr. o. m. den föratt täcka återstående kostnadsökningar för sänkningen avden allmänna pensionsåldern m. m. Ienlighet med vad som därvid anfördes kommer i det följande att läggas framförslag om erforderiiga förfiittningsbesiämmelser beträffande 1975/76:100 Bilaga 7 28 socialförsäkringsavgiftentill folkpensioneringen fr. o. m. år1977. Den kommer därigenom alluppgå lill sammanlagt -avavgiftsunderlaget. Jag vill i detla sammanhangerinra otn all beslutat omnya och enhetliga regler för beräkning av socialförsäkringsavgifter på uppdragsinkomsier. De nyareglerna, som grundas på förslag avpensionskommillén, innebär all uppdragsgivaren blir skyldig alt erlägga socialförsäkringsavgifter förarvoden och andra ersättningar tilluppdragstagare. Uppdragsinkomsier blir därigenom jämställda med inkomst av anställning vid beräkning av sjukpenninggrundandeoch pensionsgrundande inkomst.(Prop. 1975/76:46, SfU 1975/76:17. rskr 1975/76:67.) har lagt fram förslag om nyabestämmelser för barntilläggtill förälder som uppbär folkpension.Förslaget avser atl skapa likaregler för kvinnor och män. Frågan bereds fn. inom med sikle på en proposition senare underriksmötet. Pensionskommillén kommer i sill fortsatta arbeteatl behandla en rad frågor som gällerförmånsreglerna inom pensionssystemet, bl. a. frågan om standardsäkringenav förmånema, pensionsförmåner för deltidsarbetande och hemarbetande med barn saml hela frågan omefterievandepensionens framtidauiformning. Vidare skall kommittén göra en översyn av reglerna för beräkning av de olika avgifterna till bl. a. socialförsäkringen i syfte atl åstadkommaett enhetligt avgiftsunderiag. På sjukförsäkringsområdet gäller från den Ijanuari 1976 nya ersättningsreglerför den offentliga sjukvården. Den för allmänheten vikligasle ändringen är införandel av etl enhetligt ochbetydligt utvidgat syslem för ersällning från försäkringen för sjukvårdandebehandlingar som ulförs av annanpersonal än läkare. Försäkringsersättningen till sjukvårdshuvudmannen ulgör35 kr. och patientavgiften högst . Sjukförsäkringensresekosinadsersälining ulvidgas då också till all gälla även sådana sjuk-värdande behandlingar. Karensbeloppel förreseersättning höjs från 6 till 8kr. Sjukförsäkringens ersättning lill sjukvårdshuvudmännen för läkarvård höjsfrån . per besök och patientavgiften från . Vidare höjs försäkringens ersällning lill sjukvårdshuvudmännen för sjukhusvård . De försäkradessjukpenningavdrag vid sjukhusvård uppgår lill samma belopp. Från övertarsjukvårdshuvudmännen hela ansvaret föratl handikappade erhåller de hjälpmedel de behöver. Sjukvårdshuvudmännen fåren enhetlig hjälpmedelsersältning som ulgår från sjukförsäkringen med . per invånare och år. De sjukvårdshuvudmänsom medverkar vid anskaffning av kostnadsfria eller prisnedsalta glasögon till barn ochungdom får denna ersättning från sjukförsäkringen förhöjd lill . Prop.1975/76:100 Bilaga 7 29 per invånare och år. De nya avgifts- och ersättningsreglerna, somgäller ,innebär atl sjukvårdshuvudmännen tillförs 650 milj. kr. Sjukförsäkringenskostnader beräknas öka med 634 milj. kr. 1 anslutning till ändringarna av avgifis- och ersällningsreglerna ändras också försäkringens läkemedelsrabattering så allmaximibeloppei vid inköp av medicin på recepl blir . Del tidigare beloppet, , har gällt . Reglerna om kostnadsfrialäkemedel vid vissa sjukdomarbibehålls oförändrade. I samband med fastställandet av ny läkarvårdsiaxaför privatpraktiserande läkare förtiden 30 juni 1977 har också genomförts en höjning av patientavgiften med . per besök ochhos läkare med s. k. individuell laxebindning . Nya finansieringsregler gäller försjukförsäkringen fr. o. m. . Enligl de nya reglerna skall av sjukförsäkringens kostnader läckas genom socialförsäkringsavgifter från arbelsgivare ochegenföretagare medan avkostnaderna läcks av statsbidrag. Enligt beslut höjs socialförsäkringsavgiftentill sjukförsäkringen vid årsskiftetfrån lill av avgiftsunderiagel samlidigl som denhiltUlsvarande begränsningen av delta underiag lill 7,5 gångerbasbeloppet slopas. Sjukförsäkringen innefattar också den allmännatandvårdsförsäkringen. Dennaomfattar alla försäkrade och i ett inledningsskede . Alla barnunder har rätt lillavgiftsfri tandvård genomlandslingens folktandvård. Tandvårdsförsäkringen syftar till atl göra en god tandvård tillgänglig för allamedborgare lill en överkomlig kostnad. har ca 2 800 000 vuxnaförsäkrade erhållit tandvård inom ramen för tandvårdsförsäkringen och ca 1 350000 barn fött landvård genom folktandvårdens avgiftsfria barntandvård. Pä regeringens förslag har nyligenbeslutat bl. a. om förlängning av etableringsreglerna och om nyaanslutningsregler för privatpraktiserande landläkare inom tandvårdsförsäkringenfr. o. m. . De nya reglerna innebär att landläkarnasanslulning lill försäkringen blir frivillig inom ramen för en lagfäst garanti förtandvårdsförsäkringen. införs också etl system som skall ökamöjligheterna för patienter utan egen tandläkare atl la tillgång tilltandvård. Försäkrad som är i akut behov avtandvård skall liksom tas om hand omgående inom akut-och jourlandvården. Övriga försäkrade somsöker tandvård skall så snart soinmöjligt -som en allmän riktpunkt inom 3-6 månader-la konsullera landläkare. BehandUngen skall därefter ske inom rimliglid med hänsyn lill vårdbehovet. har lagtfram etl belänkande (SOU 1975:84)med förslag till en ny lag omarbetsskadeförsäkring. Prop.1975/76:100 Bilaga 7 30 nyaförsäkringen avses komplettera ersätlningsreglema inom den allmännaförsäkringen och ge räll lill full ersättning för inkomstbortfall till den somdrabbas av yrkesskada. Betänkandet remissbehandlas f n. Avsikten är atl förslagom den nya lagstiftningen skall läggas fram i proposition . En övergripande översyn av det socialpolitiskabidragssystemet från samordningssynpunkt har påbörjats av en parlamentarisktsammansatt utredning som tillsattesav regeringen . Utredningen skall undersöka vilka förbättringar isamordningsavseende som kan genomföras inom ramen för befintliga bidragsformeroch fördessa fastlagda principer i fråga om bidragens inriktning ochomfattning. Utredningen skall bl. a. belysa hur långl del socialpolitiskabidragssystemet kan samordnas i en allmän socialförsäkring. En huvuduppgift förutredningen är att göra en systematisk genomgång av lagen om allmän försäkringmed beaktande av samordningsfrågorna både inom denna lag och i förhållande lill andra bidragsförfatlningar. Den allmänna försäkringens ekonomiska omfatining ökarkraftigt både nominellt och relativt i förhållande till den loiala samhällsekonomin. Försäkringens växande roll i samhällsekonomin kan belysas av följande sammansiällning. Den allmänna försäkringens andel avbruttnnationalprodukten (BNP) och den privatakonsumtionen. 1960 1965 1970 1974 Omslutninginom allmän för säkring 4,2 10,2 21,4 40,2 BNP till marknadspris 72.2 113.3 170.8 249,3 Försäkringen i % av BNP 5,8 90 |2,5 16.1 Transfereringar från försäk ringen till hushållen 3,8 7,0 13.8 29.2 Total privatkonsumtion 433 63,9 921 131.0 Transfereringar i 96 av privat konsumtion 8,8 11.0 15.0 22.3 En betydande förskjutning av folkpensioneringens ochsjukförsäkringens finansiering i riktning mol ökad avgiflsandel i form avsocialförsäkringsavgifter från arbelsgivarna har skell under de senasie åren.Tidigare avgifter från löntagarna har slopats och statens koslnadsandel harminskal. Kostnaderna för ATP och den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen harredan från början helt finansierats genom arbetsgivaravgifter. 1 följandesammanställning redovisas hela socialförsäkringens beräknade kostnaderochfinansiering för . Prop.1975/76:100 Bilaga 7 Beräknadekostnader och finansiering för den allmänna försäkringen (inkl. föräldraförsäkringen) samt föryrkesskadeförsäkringen. 'Täcks av ränleinkomsler.' Antalet folkpensionärer och kosinadsulvecklingen förfolkpensionema framgår av följande sammanställningar. ' 1 145 000 Utvecklingen 1975-1980 påverkas till stor del avsänkningen av pensionsåldern till den . För tid före är handikappersättning iform av invaliditetstillägg inte inräknad. Prop.1975/76:100 Bilaga 7 32 FolkpensionskostnadernaI milj. kr. Den kraftiga kosinadsulvecklingen beror främsl påslandardhöjningar av folkpensionernaoch en anpassning av pensionsbeloppen till förändringar ipenningvärdet. Kostnadsökningarna beror också på den fortlöpande förändringen av befolkningsstrukturen med ett ökandeantal äldre. Vidare har antaletpersoner med förtidspensioner ökal kraftigt till följd av gynnsammare pensionsregler. De kraftigakostnadsökningarna åren 1975 och 1976beror på de förut nämnda pensionsreformerna som innefattar höjda grundpensioner , förbättradehandikappförmåner den 1 juli 1975saml höjda pensionstillskott och sänkt pensionsålder . Folkpensionens årsbelopp - inräknalpensionstillskott men frånsett kommunaltbosladslillägg-blir i januari 1976för ensamstående pensionär 11 252 kr.och för pensionärspar . Detla belopp beräknas vid utgången avår 1976 ha stigit med minsl . för ensamslående pensionär och . för pensionärspar gemensamt. Avhöjningarna utgör ca . standardhöjningar och restenkompensation för prisstegringar.När det gäller förtidspensionerna blirhöjningen större genom den förutnämnda övergången till dubblapensionsiillskoli fr. o. m. . Jag beräknar alt statens sammanlagdafolkpensionskostnader under nästa budgetårkommer att öka med 3 265 milj. kr. jämfört med anslaget för innevarandebudgeiår. Av kostnadsökningen beror 1 290 milj. kr. på pensionsålderssänkningen och det ökade antaletpensionärer i övrigt, 510 milj. kr. avserhöjningen av pensionstillskotten och 1 450 milj. kr. avser kostnader för värdesäkring av pensionerna. För ändraderegler om barnlillägg tillkommer 15 milj. kr. Prop.1975/76:100 Bilaga 7 33 Anslagsbehovet för folkpensioner under budgetårel1976/77 beräknas lill 18 575 milj.kr. Kostnaderna förde kommunala bostadstilläggen till folk-pensionärerna beräknas till ca 2 000 milj. kr. Folkpensioneringen finansieras delvis genom ensocialförsäkringsavgift som betalas av arbetsgivare och egenföretagare.Avgiften utgör för avavgiftsunderiaget och föreslås som förut nämnts höjd lill fr.o. Avgifien, som lillförs slalsbudgelen, beräknas läcka av statens kostnader för folkpensioneringen. Den allmänna tilläggspensioneringen (ATP) tillkomår 1960. ATP inne-fatlarålderspension av den årliga inkomsten, uttryckt som ett genomsnitt av de 15 bästa åren i arbetslivet. Denårliga pensionsgrundande inkomstenär maximerad lill 7,5 basbelopp,vilkel för molsvarar 72 750kr. Reglerna för pensionsåldern överenssiämmer med moisvarande regler förfolkpensionen. ATP innefallar också förtidspension och familjepension. Tilläggspensioneringen ärvärdebesländig genom förmånernas an-knylninglill basbeloppel. Pensionsgrundandeinkomsl beräknades försia gången . Utbetalningen av ATP-pensioner alll slörre betydelse. F. n. får ca 840 000 personer pension från ATP, varavca 460 000 får ålderspension. Såvälantalet pensionärer som genomsniitsbeloppen för utgående pensioner ökarkraftigt . Antalet ATP-pensioner och kostnadsutvecklingen förATP-utbetalning-arna framgår av följande sammanställning. ibörian av år pension pension pension pension 'Beräknat.Utvecklingen 1975-1980 påverkas till stor del av sänkningen av pensionsålderntill den Ijuli 1976. 3Riksdagen 1975/76. Prop.1975/76:100 BUaga 7 34 der milj. kr. ATP finansieras helt genom avgifter frånarbelsgivarna. ATP-avgiften för år1975 är av den pensionsgrundande inkomsten och höjs enligt fattadebeslut till och till11,. AP-fonden uppgick till 480 milj. kr. och har sedan vuxittill 7 300 milj. kr. , 31 300 milj. kr. och 77 000 milj.kr. De I pensio nsförsäkringen Som tidigare nämnts införs från en delpensionsförsäkring. Syftetmed den nya pensionsformen är alt den som vill trappa ner sin arbetsinsats skall kunna göra delgenom att övergå till deltidsarbete i kombination med delpension. För att kunna fö delpension skall man ha haftATP-grundande inkomst undersammanlagt efler och ha förvärvsarbetat under fem av de senasie tolv månaderna.Arbetstiden skall ha minskats med igenomsnitt minst och uppgå till i genomsnitt minsl 17 limmar . Delpensionen ulgår av inkomstbortfallel vid övergången lill dellidsarbele. Den disponibla inkomsien av deltidsarbetet tillsammansmed delpensionen kan normalt beräknasmotsvara av den tidigare inkomstenvid heltidsarbete. Delpensionen är ATP-grundande inkomst och reducerar inleålderspensionen frånfolkpensioneringen och Delpensioneringenfinansieras genom en arbetsgivaravgift på av löneunderiagel.För år 1976 ulgår dock avgifien med 0,125 96. fördelpensioneringen beräknas för de försia åren lill ca 400 milj. kr. Sjukförsäkringssyslemel omfatiar helabefolkningen. Försäkringen ger räll till sjukpenning vid sjukdom samt ersäUning för kostnad i samband med läkarvård, tandvård, sjukhusvård, viss annansjukvårdsbehandling samt för sjukresor. Försäkringen omfattar ocksåläkemedelskostnader. Prop.1975/76:100 Bilaga 7 ; 35 Kostnaderna för sjukförsäkringen inkl. tandvårdsförsäkringenoch föräldraförsäkringen beräknasför till 15 645 milj. Fr. o. m. finansieras sjukförsäkringentill av statsbidrag och lill genom socialförsäkringsavgifter från arbelsgivare och egna företagare. Socialförsäkringsavgiften til!sjukförsäkringen ulgör fr. o. m. år,1976 av avgiftsunderiaget. Kostnadsutvecklingen för sjukförsäkringen framgårav följande samman ställning (milj.kr.). 1 35'Ö .. 1 325, Som framgår av sammanställningen skedde storakostnadsökningar . De berodde främst på införandet avden beskattade sjukpenningen ochtandvårdsförsäkringen saml föräldraförsäkringen. Den betydande kostnadsstegringen föranleds, förutom av lönehöjningarnas effekt påsjukpenningsbeloppen, framför alllav den överenskommelse mellanregeringen och sjukvårdshuvudmännen som reglerarförsäkringsersättningen för den allmänna läkarvården m. m. Den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen avserskador i samband med arbelel ochomfaliar i princip alla arbetstagarei allmän eller enskild tjänst samtelever vid vissa skolor och andra utbildningsanstaller. Undantagna från försäkringen är arbetstagare som är gift medeller nära släkting till arbetsgivaren.Försäkringen gäller vid yrkesskada : Därmed avses dels kroppsskada genom olycksfall i arbelel eller underfärd lill och från arbetet, delsvissa sjukdomar som har samband med arbelel. Från yrkesskadeförsäkringen ulgår ersättning försjukvårdskostnader,inkl. resor och andra kosinader.Vidare ulgår sjukpenning och - vid invaliditet -livränta. Livränta ulgår också lill efterievande anhörig. Yrkesskadeförsäkringen ärsamordnad med den allmänna sjukförsäkringen på så säll alt den ger ersällning avseende skador som kvarstår 90dagar efter def skadan uppkom (samordningstiden). Prop.1975/76:100 Bilaga 7 36 Antalet redovisade yrkesskador har under fiera årvarit 125 000-135 000 . Avdessa har ca 115 000 utgjort arbelsolycksfall, ca 10000 färdolycksfall och 2 000 yrkessjukdomar. Av samtligayrkesskador har 2 000-2 500 per årlett till invaliditet och ca 400 perår till dödsfall. av de anmälda yrkesskadefallen avslutas inomsamordningstiden. Del innebär att ersättningfrån yrkesskadeförsäkringen ulgår i endasi ca 15 000 skadefall . Del sammanlagda antalet utgående livräntorvar drygt 80 000.Utbetalningarna från försäkringen var ca 390 milj. kr. Finansieringensker genom atl arbetsgivarna betalar en avgift på på avgiftsunderiagel. 1974/75 Utgift 3 252 269 1975/76 Anslag 3342 000 1976/77 Förslag 4102 000 Försäkringsdomslolen är högsta prövningsinstansför socialförsäkringen, Den har altpröva sådana beslut av , försäkringsrådet eller tillsynsmyndigheten för erkändaarbetslöshetskassor, över vilka besvär anförtseller vilka underställts domstolens prövning. Domstolen utgörs f n. avnio lagfarna och nio icke lagfarna ledamöter. 1975/76 Beräknadändring 1976/77 -1- 855 000 -1- 689 000 -1- 23 000 -H 10 000 3 342 000 4-931000 -1-760 000 Pris- och löneomräkning + , varav . avser höjt lönekostnadspålägg. O-alternativet skulleinnebära personalminskning, t. ex. med en föredra- Prop.1975/76:100 Bilaga 7 gandeoch ell kvalificerat biträde, och leda till en ökad väntetid för ärenden hos domstolen. På grund av ökadarbetsbelastning behövs förstärkning med en föredragande, elt kvalificeratbiträde, elt biträde och en expeditionsvakt (-1- . Medhänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget lill . Jag har därvid beräknat medel för bl. a.ytteriigare biträdespersonal (3). Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen alt tillFörsäkringsdomslolen för /77 anvisa etl förslagsanslagav . har alt följayrkesskadeförsäkringens tillämpning och utveckling och utgör förstabesvärsinstans i vissa yrkesskadeärenden m. m. Rådet består av minst sju ledamöter, varav två representerar arbetsgivarnaoch två arbetstagarna. 1975/76 Beräknadändring 1976/77 Försäkrings- Före rådet draganden -f 443 000 -1- 292 000 -1- 13 000 -t- 2 400 -1- 2 000 -f 452 500 Prop.1975/76:100 BUaga 7 38 Pris- och löneomräkning-(-, varav 40 000 kr.avser höjt lönekostnadspålägg. 0-alternalivet skulleinnebära personalminskning och minskad verksamhet. Medel harberäknals förytteriigare en tjänst som försäkringsråd (-1- . Med hänvisning lill sammanställningen hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen alt tillFörsäkringsrådet för /77 anvisa étt förslagsanslag av .