prop · FY036 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition om ändring i konkurslagen (1921:225) m.m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen läggs fram förslag till en partiell revision av konkurslagen.Förslaget utgör en etapp i det fortgående arbetet på en översyn av konkurslagstiftningen.Det är i synnerhet den materiella konkursrätten som genom förslagetomgestaltas. Hit hör i första hand frågor om förutsättningarna för konkurs(konkursgrunderna) samt frågor om gäldenärens förlust av rådigheten över sinegendom, vilken egendom som ingår i konkurs samt återvinning till konkursbo.Reformen omfattar i denna del också vissa frågor om kvittning under konkurs ochom solidariska skuldförhållanden. Utöver den materiella konkursrätten föreslåsi propositionen också förfarandet i det inledande skedet av konkurs ändrat ivissa hänseenden. Denföreslagna regleringen av konkursgrunderna, gäldenärens legitimation och detinledande förfarandet innefattar endast relativt begränsade ändringar inuvarande lagstiftning. Översynen har här syftat bl.a. till att förenkla ochmodernisera regelsystemet. Bland de principiella nyheterna märks att gäldenärinte längre skall ha någon ovillkoriig rätt att bli försatt i konkurs. En annanprincipiell nyhet är att rättshandlingar som företas kort efter det attkonkursbeslutet har meddelats i vissa fall skall bli giltiga när gäldenärensmedkontrahent varit i god tro. Reglernaom återvinning till konkursbo har blivit föremål för en genomgripandeomarbetning. Även i bestämmelserna om kvittning under konkurs föreslåsomfattande ändringar. Ett viktigt syfte bakom reformen i dessa delar har varitatt så långt möjligt motverka otillbörliga transaktioner från gäldenärens ellerborgenärs sida i samband med förestående konkurs. Förslaget beträffandeåtervinning innebär en avsevärd vidgning av möjligheterna att få sådanatransaktioner som gäldenären har företagit före konkursutbrottet att blioverksamma gentemot konkursboet. Utvidgningen åstadkoms bl.a. genom enutmönstring av vissa svårbevisade subjektiva rekvisit och genom en allmänförlängning av återvinningsfristerna, dvs. de tidrymder före konkursutbrottetinom vilka en transaktion skall ha företagits för att vara återvinningsbar. Devidgade möjligheterna till återvinning träffar i särskilt hög grad sådanapersoner som kan betecknas som närstående till gäldenären. Kretsen avnärstående har gjorts relativt vid. När gäldenären är näringsidkare ellerjuridisk person skall till närståendekretsen räknas vissa personer som harfaktisk eller ekonomisk gemenskap med gäldenären. För närstående skallförlängda återvinningsfrister gälla. Bland de många nyheterna i fråga omåtervinning märks vidare att jämkning av återvinningssvarandens skyldigheterskall kunna ske när synnerliga skäl fiireligger. En annan nyhet är attbetalning av skatter och familjerättsliga underhållsbidrag normalt skall varaundantagen från återvinning. Ianslutning till de föreslagna nya reglerna om gäldenärens förlust av rådighetenöver sin egendom föreslås ändringar i flera centrala lagar inom civilrättensområde. Här märks den principiella nyheten att den som förvärvat vissavärdepapper från konkursgäldenär skall vara skyddad i sitt förvärv, om han vari god tro. I propositionen berörs också gäldenärs möjligheter att avstå frånarvsrätt. Lag om ändring i konkurslagen (1921:225) Härigenom förordnas i fråga om konkurslagen (1921:225) dels att 10 a, 18 a, 28 a, 32 a, 193 och 208 §§ skallupphöra att gälla', Je/satti44, 56, 138, 190, 194, 194a och 199 §§ ordet"egendomsavträde" skall bytas ut mot "konkurs"-, dels att 1-40,54, 55, 97, 100, 100a, 103, 121,133-136,176, 185,198, 201, 209 och216 §§ samt rubrikerna till 1, 2 och 3 kap. skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas elva nyaparagrafer, 29 a, 29 b, 39 a, 39 b, 40 a, 40b, 40c, 121a, 134a, 134b och 134c §§, av nedan angivnalydelse. I kap. Om egendoms avträdande tlll konkurs Finner gäldenär sig vara på obestånd, äge han avträda sinegendom till konkurs. Med att gäldenär är på obestånd förstås enligt denna lagatt han icke kan rätteligen betala sin gäld. 5¥' Om särskilda hinder mot konkurs finnas bestämmelser iackordslagen (1970:847). Inledande av konkurs m. m. Gäldenär som är på obestånd skall på egen eller borgenärsansökan försättas i konkurs, om ej annat är föreskrivet. Medobestånd (insolvens) avses att gäldenären icke kan rätteligen betala sinaskulder och denna oförmåga ej är endast tillfällig. 2§ Gäldenärskall på yrkande av borgenär försättas ikonkurs, om gäldenären på grund aveget erkännande eller rymning för skuld eller hos honom verkställd utmätningoch vad med avseende därå förekommit eller på grund av andra inträffade omständighetermåste antagas vara på obestånd. 2§ Uppgift av gäldenären att han är insolvent skallgodtagas, om ej särskilda skäl föranleda annat. Om ej annat visas anses gäldenär insolvent, om han vid utmätning Senaste lydelse av lOaS 1970:848 18a§ 1934:70 28 a §1967:533 32 a § 1944:707 208 § 1970:848 Senaste lydelse av 44 § 1970:848 138 § 1971:498 194 §1944:707 194 a § 1944:707 199 § 1968:625 ' Senastelydelse 1970:848. Gäldenär, som är , skall på yrkande av borgenärförsättas i konkurs, om gäldenären inställt sinabetalningar. Harborgenär genom publicus eller genom två ojäviga personer uppmanatköpman att betala klar och förfallen gäld men har gäldenären det oaktat underen vecka uraktlåtit att fullgöra sin betalningsskyldighet, skall gäldenärenförsättas i konkurs, så framt borgenären från nämnda tidsUlgång det yrkar och gälden är ogulden. Argodkännare av växel eller, vad angår växel, som är ställd att inlösas avväxelgivaren själv, den, som utgivit växeln, och har växeln blivit ihans närvaro protesterad för bristande betalning, vare det så ansett, som omhan blivit, på sätt i andra stycket är stadgat, uppmanad att betalaväxelskulden. na tillgångar till full betalning av utmätningsfordringen.Detsamma gäller, om gäldenären förklarat sig inställa sina betalningar. Om ej annat visas anses gäldenär, som är eller under detsenaste årel före konkursansökningen varit bokföringsskyldig, insolvent, omhan trots uppmaning av borgenär att betala klar och förfallen skuld underlåtitatt göra detta inom och borgenären söker honom i konkurs inom treveckor därefter samt skulden då alltjämt ej är betald. Borgenärens uppmaningskall innehålla erinran om att konkursansökan kan följa. Uppmaningen skalldelges gäldenären. Delgivning enligt 12 § delgivningslagen (1970:428) får skeendast om anledning förekommer att gäldenären avvikit eller eljest håller sigundan. 6§Borgenär, som till säkerhet för sin fordran har panträtt I fast eller lösegendom, äge ej den rätt att få gäldenären försatt i konkurs, varom ovan ärstadgat, så framt gäldenären förebringar sådan utredning, att den egendom,vari borgenären har panträtt, skäligen må antagas förslå till fordringensfulla gäldande. Vill gäldenär avträda sin egendom till konkurs eller villborgenär på- 5§Borgenär äger icke få gäldenären försatt i konkurs, om 1. borgenärenhar betryggande pant eller därmed jämförlig säkerhet i gäldenären tillhörig egendom, 2. tredjeman ställt betryggande säkerhet för borgenärens fordran och konkursansökningensiridermot villkoren för säkerhetens ställande, 3. borgenärensfordran ej är förfallen till betalning och betryggande säkerhet erbjudes avtredje man. Medsäkerhet som ställts eller erbjudes av tredje man avses även borgen, omborgensmannen svarar som för egen skuld. 6§ Konkursansökan göres skriftligen hos konkursdomaren vidden tings- Förutvarande 4 § upphävd genom 1971:498. kalla gäldenärs försättande i konkurs, göre skriftligenansökning därom hos konkursdomaren / den ort, där gäldenären bör inför domstolsvara i tvistemål, som angå gäld i allmänhet. Avser ansökningen dödsbosegendom, skall den göras hos konkursdomaren i den ort, där den döde bort svarai mål, som sagts. Konkursdomarevare den lagfarne domare i tingsrätt, som därtill är satt. Om antalet konkursmålfordrar det, kunna flera konkursdornare utses: äro flera avdelningar av tingsrätten,skall konkursdomare alllid vara ledamot av avdelning, vid vilken de mål, somav honom handläggas, skola upptagas. 10 §" Framgår ej av konkursansökningen vem som ärbehörig konkursdomare eller är den eljest bristfällig och efterkommer sökandenej föreläggande att avhjälpa bristen, skall ansökningen avvisas. 10a §" Har konkursansökan gjorts hos konkursdomaresom icke är behörig, skall han genast sända ansökningshandlingen tillkonkursdomare som enligt vad handlingarna visa är behörig och underrättasökanden. Ansökan skall anses gjord, när ansökningshandlingen inkom till denförra konkursdomaren. Vid konkursansökning av gäldenär bör fogas i tvåexertiplar av honom under edsförpliktelse underskriven förteckning över boetstillgängar och skulder med uppgift å varje borgenärs namn. boningsort ochpostadress, så ock å de böcker och andra handlingar, som röra boet. Tilldödsbodelägares ansökning om boets avträdande till konkurs skall fogasbouppteckningen efter den döde eller, där inregistrering rätt, där gäldenären bör svara i tvistemål som angå gäldi allmänhet. Sökanden skall ange och styrka de omständigheter sombetinga konkursdomarens behörighet, om de ej äro kända. Framgår ej av konkursansökningen vem som är behörigkonkursdomare och efterkommer sökanden ej föreläggande att avhjälpa bristen,skall ansökningen avvisas. 7§ Har konkursansökan gjorts hos konkursdomare som icke ärbehörig, skall han genast sända ansökningshandlingen till konkursdomare somenligt vad handlingarna visa är behörig och underrätta sökanden. Ansökan skallanses gjord, när ansökningshandlingen kom in till den förra konkursdomaren. Tillgäldenärs ansökningshandling bör i två exemplar fogas av honom underedsförpliktelse underskriven förteckning över boets tillgångar och skuldermed uppgift om varje borgenärs namn och postadress samt om de böcker och andrahandlingar som röra boet. Till dödsbos eller dödsbodelägares ansökningshandling beträffandeboet skall fogas bo uppteckningen efter den döde eller, om inregistreringskett, uppgift om Senaste Ivdelse 1970:848. Senaste lydelse 1970:848. Senaste lydelse 1933: 324. skett, uppgift å dagen därför. Är ej bouppteckningförrättad, lämnas trovärdig uppgift om delägarna ävensom upplysning om varjedelägares boningsort och postadress. Hardelägare ej fullgjort vad i andra stycket är stadgat, skall konkursdomarenförelägga honom därtill, vid äventyr att, där det felande ej ärtillgängligt, då ärendet upptages till vidare behandling, ansökningen skallvara förfallen. Är ej bouppteckning förrättad, lämnasuppgift om varje delägares namn och postadress. 9§''Borgenär, som söker gäldenärs försättande i konkurs, skall i an. 9§Borgenär, som söker gäldenären i konkurs, skall vid ansökningen lämna uppgiftom sin fordran och de omständigheter /' övrigt på vilka han grundar yrkandet.Han skall även i huvudskrift eller avskrift bifoga de handlingar han vill åberopa.Ansökningshandlingen och de handlingar som fogats till denna skola ges in itvå exemplar. 10 §Är ansökningen i de hänseenden som avses i 8 eller 9 § eller eljest såbristfällig att den ej kan prövas och efterkommer sökanden ej föreläggande attavhjälpa bristen, skall ansökningen avvisas. 15§'" Fordran, som borgenär åberopat lill stöd för behörighet att söka gäldenärsförsättande i konkurs, skall, där fordringen är fastställd av domstol ellerdär domstol enligt lagsökningslagen meddelat bevis, att utmätning förfordringen må äga rum, / sagda avseende godkännas, ändå fl» beslutet ej vunnitlaga kraft, tdan så är att i vederbörlig ordning för- 11 §Har borgenärs fordran fastställts av domstol eller har domstol enligtlagsökningslagen (1946:808) meddelat bevis att utmätning för fordringen/åräga rum, skall denna godtagas som stöd för behörighet att söka gäldenären ikonkurs utan hinder av att beslutet ej vunnit laga kraft, om det e/förordnatsatt beslutet icke får verkställas. Senaste lydelse 1946:809. 'Senaste lydelse 1946:809. ordnats, att beslutet icke må verkställas. Samma lagvare, då över-exekutor meddelat föreskrift om verkställighet av skiljedom ochej av högre myndighet eller av domstol, där talan mot skiljedomen är anhängig,annoriedes förordnats. gäller, när överexekutor meddelat föreskrift omverkställighet av skiljedom och ej annorlunda förordnats av högre myndigheteller av domstol, där talan mot skiljedomen är anhängig. Ifall, där ej fordringen enligt vad i första stycket sägsskall godkännas, ankomme på borgenären att styrka densamma. I andrafall än som avses iförsta stycket skall borgenären styrka fordringen. 11§" Upptages konkursansökning, som gjorts av gäldenär, meddele konkursdomarengenast beslut om gäldenärens försättande i konkurs. Har, ifall då dödsbo ej står under förvaltning avboutredningsman, ansökning om boets avträdande till konkurs icke gjorts avsamtliga dödsbodelägare, utsatte konkursdomaren genast dag för prövning avansökningen från dess ingivande; och skall konkursdomarendärom utfärda kungörelse, som anslås i rättens kansli samt införes en gång iallmänna tidningarna och tidning inom orten. Underrättelse om tid och ställeför prövning av ansökningen skall tillika särskilt delgivas envar delägare, somej underskrivit ansökningen, om det kan antagas, att kallelsen före den utsattadagen kommer honom tillhanda. Varder på framställning, som göres sist då konkursansökningenföretages till prövning, boets egendom ställd under förvaltning avboutredningsman, vare konkursansökningen förfallen. I annat fall meddelekonkursdomaren beslut om dödsboets försättande ikonkurs. Upptages gäldenärs konkursansökan, skall konkursdomarengenast pröva ansökningen. Om konkursdomaren med hänsyn till tillgängligaupplysningar eller eljest finner särskilda skäl föreligga att ej godtagauppgiften om gäldenärens insolvens, skall målet hänskjutas till rätten. Avserkonkursansökan dödsbo, som ej står under förvaltning av boutredningsman, ochhar ansökningen gjorts av en eller flera men icke samtliga delägare, skallmålet hänskjutas till rätten. Avträdes dödsboets egendom till förvaltning avboutredningsman på grund av framställning som göres senast när ansökningenprövas, förfaller konkursansökningen. Senaste lydelse 1946:809. Upptages borgenärs konkursansökning, tecknekonkursdomaren genast å ansökningen föreläggande för gäldenären att inom visstid, ej över , från det han erhållit del av ansökningshandlingarna tillkonkursdomaren ingiva förklaring över ansökningen. Föreligger på grund av attgäldenären vistas utomlands eller eljest i särskilt fall anledning attutsträcka förklaringstiden, må det ske, dock ej utöver vad oundgängligenkräves och ej utöver . Föreläggandet skall innehålla anmaning tillgäldenären att, om hans postadress icke tillföriitligen angivits i konkursansökningen,hos konkursdomaren anmäla den postadress, under vilken kallelse kan tillställasgäldenären. Ansökningshandlingarna jämte föreläggande, som sagts, skola delgivasgäldenären. Ifråga om delgivning av konkursansökning äge vad om delgivning av stämning itvistemål är stadgat motsvarande tillämpning. Delgivning enligt 15 § förstastycket delgivningslagen (1970:428) må ske även då gäldenären vistas å kändort utom riket och delgivning eljest ej kan med laga verkan ske här i riketsamt konkursdomaren med hänsyn till ortens avlägsenhet eller andraomständigheter finner det icke skäligen böra krävas, att delgivningenverkställes utom riket. Delgivning skall verkställas så skyndsamt omständigheternamedgiva. Sfcer delgivning enligt 15 § delgivningslagen, skall konkursdomarentillse, att gäldenärens egendom varder satt under säker vård; kostnadenhärför skall gäldas av borgenären. 13 § Upptages borgenärs konkursansökan, skallkonkursdomaren genast förelägga gäldenären att inkomma med förklaring inomviss tid, högst , från det han fått del av ansökningshandlingarna. Omdet behövs för att gäldenären skall få skäligt rådrum, kan dock tiden utsträckastill högst en månad. Ansökningshandlingarna och föreläggandet skola delgesgäldenären. Delgivning enligt 12 § delgivningslagen (1970:428) får ske endastom anledning förekommer att gäldenären avvikit eller eljest håller sig undan.Delgivning enligt 15 § första stycket delgivningslagen får ske även närgäldenären vistas på känd ort utom riket, om delgivning eljest ej kan ske här iriket och konkursdomaren med hänsyn till omständigheterna finner det ickeskäligen böra krävas att delgivningen verkställes utom riket. Om delgivning sker enligt 15 § delgivningslagen, skallkonkursdomaren tillse, att gäldenärens egendom sättes under säker vård.Kostnaden därför skall betalas av borgenären. '- Senaste lydelse 1970:444. 11 V' är konkursansökning gjord av borgenär, och dörgäldenären, utan att han den medgivit; har ej målet hänskjutits till rätten,varde dödsboet förelagt att till konkursdomaren inkomma med förklaring överansökningen från delfåendet. Medgiva, i fall då dödsbo ejstår under förvaltning av boutredningsman, ej samtliga dödsbodelägareansökningen och skall förty densamma prövas av rätten, varde, där någondödsbodelägares vistelseort är okänd eller dödsbodelägare uppehåller sig å avlägsenutrikes ort, sådan delägare särskilt kallad enligt 15 § första stycket delgivningslagen.Är målet, då gäldenären dör, redan hänskjutet till rätten, varde dödsboetkallat att inför rätten yttra sig över ansökningen, och gälle beträffandefrånvarande delägares kallande vad sagts. Söker borgenär, att avlidengäldenärs bo skall avträdas till konkurs, skall i fråga om ansökningensdelgivning med dödsboet och delägares kallande till rätten tillämpas vad iförsta och andra punkterna föreskrivits. 13 §'- Medgiver gäldenären borgenärs konkursansökning, meddelekonkursdomaren genast beslut om gäldenärens försättande i konkurs; bestridergäldenären ansökningen eller uteblir han med förklaring, ehuru delgivning ibehörig ordning skett, varde målet hänskjutet till rätten. Då konkursansökning skall hänskjutas till rätten, varde måletav konkursdomaren utsatt att förekomma eller, om varkenborgenären eller gäldenären begär att målet skall upptagas inom Medger gäldenären borgenärs konkursansökan, skall konkursdomarengenast pröva ansökningen. Om konkursdomaren med hänsyn till tillgängligaupplysningar eller eljest finner särskilda skäl föreligga mot antagande attgäldenären är insolvent, skall målet hänskjutas till rätten. Bestrider gäldenären ansökningen eller underlåter han attförklara sig, hänskjutes målet till rätten. Mål som hänskjutes till rätten skall av konkursdomarenutsättas att förekomma eller, om särskilda skäl föreligga, enmånad. Parterna skola kallas till rätten och därvid erinras om den i '' Senaste lydelse 1970:444. ' Senaste lydelse 1946:809.' Senaste lydelse 1969:805. nämnda tid, senast på det allmänna ting som närmastdärefter hålles. Kräves för gäldenärens kallande eller hans inställelse vidrätten oundgängligen , må tiden för målets företagande vid rätten utsträckas,dock ej utöver från det delgivning av kallelsen kan väntas hava ägtrum. Till rätten skola parterna särskilt kallas. I kallelsen skall erinras omden i 16 § stadgade påföljden av parts utevaro. 1 fråga om delgivning av kallelse, som avses i förstastycket, äge vad i 12 § andra stycket andra och tredje punkterna stadgasmotsvarande tillämpning. 16 §'" / mål angående egendomsavträde skall, om borgenärenuteblir, målet avskrivas, såvida ansökningen ej medgives av gäldenären. Gäldenärensutevaro hindrar icke målets handläggning och avgörande. Rätten må ej bevilja part uppskov, med mindre synnerligaskäl därtill äro. Beviljas uppskov, må det ej sättas längre än somoundgängligen kräves. 16 § föreskrivna påföljden av parts utevaro. Ifall somavses i 12 § andra stycket skall även dödsbodelägare som ej biträtt ansökningenkallas. I fråga om delgivning av kallelse har 13 § andra stycketmotsvarande tillämpning. Uteblir borgenär, som gjort konkursansökningen, när målom gäldenärens försättande i konkurs företages till förhandling av rätten,skall målet avskrivas, om ej gäldenären medger ansökningen. Gäldenärens utevaro från förhandling i mål om hansförsättande i konkurs hindrar icke att målet avgöres. Förhandling får på parts begäran uppskjutas när särskildaomständigheter föreligga. Uppskov fårdock ej utan synnerliga skäl meddelas motsökandens bestridande. Endast om del oundgängligen behövs får uppskovet göraslängre än . 17§ Äro flera ansökningar om gäldenärens försättande i konkurs an-hängigasamtidigt och bifalles annan ansökning än den som kom in först, skall det medavseende på fråga som är beroende av tiden för konkursansökan anses som omkonkursbeslutet grundats på den ansökning som kom in först. 18 §Konkursansökning må icke återkallas sedan beslut om gäldenärens försättande/konkurs meddelats. 18 §Konkursansökan får ej återkallas sedan beslut om konkurs meddelats. Utanhinder av att gäldenären Senaste lydelse 1934:70. själv ansökt om konkursen eller medgivit borgenärs ansökandärom skall dock på gäldenärens klagan högre rätt häva beslutet, om gäldenärenvisaratt han ärsolvent. 18a§''Har vid beslut om gäldenärens försättande i konkurs rätten eller konkursdomarengrundat sin behörighet på annan omständighet än att gäldenären har eller vidsin död hade sitt hemvist här i riket eller, då fråga är om bolag, föreningeller stiftelse, att styrelsen där har sitt säte, skall detta angivas ibeslutet. 19 §'" Då beslut om egendomsavträde meddelats, skallkonkursdomaren genast utfärda kungörelse därom med uppgift , då konkursansökningeningivits. Konkursdomarenskall därjämte bestämma och i kungörelsen tillkännagiva, när och varest förstaborgenärssammanträdet skall hållas, inom vilken tid borgenärerna böra hoskonkursdomaren bevaka sina fordringar samt i vilken eller vilka tidningar inomorten kungörelser angående konkursen skola införas. I kungörelsen skall ockkonkursdomarens postadress angivas. Förstaborgenärssammanträdet skall hållas inför konkursdomaren icke tidigare än treoch icke senare än från det beslutet om egendomsavträde meddelades,och skall vid bestämmandet av tid för detta sammanträde tagas hänsyn därtillatt bouppteckning bör vara ingiven till konkursdomaren då sammanträdet hålles.Där det med hänsyn till konkursboets omfattning och beskaffenhet prövasoundgängligen nödigt, må konkursdomaren utsätta sammanträdet att hållas senareän Meddelas beslut om konkurs skall konkursdomaren genastutsätta första borgenärssammanträdet att hållas inför konkursdomaren tidigasttre och senast för konkursbeslutet. Sammanträdet fårdock hållas senare än som har sagts , om det är nödvändigt med hänsyn tillkonkursboets omfattning och beskaffenhet. Konkursdomaren skall även bestämmaden tid, minst fyra och högst för konkursbeslutet, inomvilket bevakning av fordran skall äga rum. Han skall därjämte bestämma deneller de ortstidningar i vilka kungörelserom konkursen skola införas. Konkursbeslutet jämte vad konkursdomaren bestämt enligtförsta stycket kungöres i Post- och och i ortstidning som avsesi nämnda stycke. Gäldenären skall kallas till första borgenärssammanträdetoch därvid erinras om sin skyldighet enligt 92 § att vid sammanträdet avläggabouppteckningsed. I fråga om delgivning av kallelsen gäller vad som ärföreskrivet om stämning i tvistemål. '' Senaste lydelse 1934:70. '" Tiden, inom vilken bevakningar böra ske, skall utgöra minst fyra, från meddelandet av beslutet om egendomsavträde. ,i vilka kungörelser angående konkursen skola införas, må ej överstiga två. Har,på sätt särskilt är stadgat, årsstämning blivit utfärdad och avträdes före dendäri utsatta inställelsedag egendom till konkurs, skall i den kungörelse, somutfärdas om konkursen, erinran ske därom att årsstämning förut är beviljad ochatt den ej förfallit genom konkursen.