prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Folkpensionsförmåner förhandikappade i form av handikappsersättning och vårdbidrag förbättras den 1juli 1975. Pensionsreforraerna finansieras genora höjning av arbetsgivarnassocial försäkringsavgift till folkpensioneringen till 1975.Även ATP-avgiften höjs från 10,5 till 1975. Som en del av denbeslutade skattereformen ingår att sjukförsäkringsavgiften slopas fr. o. ra.1975. Skattereforraen finansieras genom en höjning av arbetsgivarnassocialförsäkringsavgift tUl sjukförsäkringen till . Statsbidraget tUlsjukförsäkringen täckte 1974 1/3 av sjukförsäkringenstotala kostnader medan arbetsgivarnas avgifter svarade för och deförsäkrade själva för . Fr.o.m. 1975har statsbidragsandelen reducerats till och arbetsgivaravgifternatäcker resterande av sjukförsäkringens totala kostnader. Genora den ändrade finansieringen avsjukförsäkringen 1975 beräknasavgiftsinkomsterna på nytt öka sin andel av de totala inkomsterna isocialförsäkringssektorn till . Arbetsgivaravgifternas andel av de totalaavgiftema beräknas fortsätta all öka kraftigt , från 80 till 95 Cr. De föreslagna avgiftshöjningarna kantillsammans med löneutvecklingenberäknas öka socialförsäkringsavgiftema 1975 . Bidragen från stat och kommun beräknasöka endast obetydligt . Statsbidraget till sjukförsäkringenberäknas rainska raed på grund avstatsbidragets reducerade andel av de totala sjukförsäkringskostnaderna. Soranärandes i avsnillet ora redovisningsprinciper har förskott från statsbudgetenavseende sjukförsäkringen redovisats sora en särskild post påsocialförsäkringssektorns inkomstsida. Delta förskottberäknas öka från 140 milj. kr. 1974 till 950 milj. kr. Inräknas dennautveckling i bidragsgivningen från stat och kommun så er-hälls en ökningmed 1975. Förskottet från statsbudgeten är en följd av systemet för uppbörd av arbetsgivares socialförsäkringsavgifter. Arbetsgivaren erlägger en preliminär avgift underutgiflsåret. Slutlig avgift avräknasförst . Den kraftiga ökningen av förskottet 1975 förklaras till stor del av den ändrade finansieringen av sjukförsäkringensom innebär att arbetsgivaravgifternas andel av de totala sjukförsäkringskostnadernaökar kraftigt. Transfereringarnatill hushållen beräknas öka 1975. Till denna snabba ökning bidrarförbättringarna av folkpensionsförmånerna imder 1975. Antalet ersattasjukpenningdagar väntas ligga kvar på 1974 årsnivå. Utbetalningarna av ATP-pension beräknas 1975 öka med . Den loiala inkomstökningen isocialförsäkringssektorn 1975 beräknas till 15 90 och utgiftsökningen till 16,. Detta ger ett finansiellt spolande i sektorn på ca ,vilket innebär en förstärkning Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 164 avöverskottet med ca 1,2 mUjarder kr. Ränteinkomsterna 1975beräknas öka med . Denna höga ökningstakt i förhållande till 1974förklaras främst av de nya räntesatsnivåer som etablerades efterdiskontohöjningama . 8.5 Den konsoliderade offentliga sektorn Som en sammanfattning av vad som tidigaresagts om de offentliga delsektorerna staten, kommunerna ochsocialförsäkringssektorn, presenteras i detta avsnitt uppgifter för de tresektorerna sammantagna. Tabell 8:4 visar den beräknade utvecklingen av denoffentliga sektorns direkta efterfrågan . Den totala direkta efterfrågan på realaresurser för offentlig konsumtion och investering! beräknas ha ökat med ca 2 %1974 och samma ökningstakt kan väntas även . Det är främstkonsumtionen som bidrar till denna utveckling. För både 1974 och 1975 beräknasökningstakten för den totala offentliga konsumtionen tUl räknat i fastapriser. Staten visar här en utveckling som går i motsatt riktning jämfört medkonraiunerna. För staten beräknas konsumtionen öka snabbare 1975 än 1974 medankommunema väntas få en något svagare volymök-nmg jämfört med 1974.De offentliga investeringama beräknas ha minskat svagt och dennavolymnedgång tycks bli något mer accentuerad . 1974 var det främstde kommunala investeringarna som visade ensvag utveckling, medan det däremot är de statliga investeringarna somväntas minska 1975. I syfte att ge en samlad bild av denoffentliga sektorns inverkan på inkomstbildningeni ekonomin presenteras i tabell 8: 5 uppgifter för inkomsterna ochutgifterna i den konsoliderade offentliga sektorn. Konsolideringen innebär attalla transaktioner mellan de tre delsektorerna staten, konmiunerna och socialförsäkringssektorn har eliminerats. Tabellenuttrycker sålunda transaktionerna mellan den offentliga sektorn som helhet och den övriga delen av ekonomin. Somkompletterande information har i tabellen också införts den överstatsbudgeten finansierade utlåningen. beräknas de offentligautgifterna ha ökat i betydligt snabbare takt än inkomsterna medanökningstakten 1975 beräknas bli ungefärdensamma för inkomster och utgifter. Utvecklingen präglas av denmycket livUga reformverksamheten detta år inom socialförsäkringssektorn,inkl. skattebeläggningen av sjukpenning m. fl. 1 Det investeringsbegreppsora här används baseras på nationalräkenskapernas institutionella sektorindelningoch inkluderar därför inte investeringar i statiiga affärsverk och aktiebolagsamt kommunala aktiebolag och stiftelser. Dessa ingår däremot i de offentliga investeringama sådanade vanligen presenteras i försörjningsbalansen. Vidare gäller att begreppet statligkonsumtioni försöriningsbalansen även inkluderar socialförsäkringssektorns konsumtion, vilken i detta kapitelsärredovisas. 1 Preliminär nationalbudget ., , 165 Tabell 8: 4 Den offentligasektorns konsumtion och investeringar 19731975 Milj. kr: 1975 Statlig konsumtion Statlig investering Totalt staten -10,5 -0,5 konsumtion investering Totalt kommunerna 3,5 -3,0 -1,0 -1,5 -3,5 Procenttalen är avrundade till jämnahalva resp. hela procent. Sektoravgränsningama överensstämmer medde som tillämpas i tabell Källor: ,och . Tabell 8: 5 Denkonsoliderade oflTentliga sektorns inkomster och utgifter 1975 ).3 Övriga inkomster 2.4 Korrigeringspost m. i m, m. Procenttalen är avrundade till jämnahalva resp. hela procent. Korrigeringspost m. m. innefattarkorrigeringsposten i tabell 8:1 samt kommunemas nettoköp av mark och fastigheter. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 166 ner.Såväl de offentliga skatteinkomsterna som transfereringarna lill hushållenpåverkades i stor utsträckning av denna omläggning. På skattesidan bestämdesutvecklingen även av den temporära sänkningen av mervärdeskatten under endel av året. Den offentliga sektorns inkomsteri förra av socialförsäkringsavgifter påverkas av att reformverksamhetentUl vissa delar har finansierats raed höjda arbetsgivaravgifter. 1974 höjdes arbetsgivaravgiften tUlsjukförsäkringen och en ny avgift avseende arbetslöshetsstödet infördes.Skattereformeii /1975finansieras genora en ytterligare höjning av avgiften till sjukförsäkringenoch även avgiften tUl folkpensioneringen höjs 1975 till följd av den beslutadepensionsreforraen. Förutom av skatlebeläggningen av vissasocialförsäkringsförmåner förklaras ökningstakten för hushållstransfereringarna1974 av slora real-förbättringar vad gäller utgående förmåner till hushållen,bl. a. höjningar av barnbidrag, bostadstUlägg, studiebidrag ra. m. DärtUI komextra utbetalningar av folkpension, barnbidrag m. ra. 1975 väntastransfereringarna tUl hushållen, som är den klart tyngsta transfereringsposten,återta en lugnare utveckUng. Reforraverksamheten fortsätter dock raedförbättringar av folkpensionsförraåner, bostadstillägg ra. Transfereringarna till företag beräknasha ökat mycket kraftigt och förhållandet väntas bli likartat även 1975.Till större delen förklaras dessa ökningarav den successivt ökade budgelfinansieringen av de pris-reglerandeåtgärderna på jordbruksområdet. Från /76 tillkommer dessutomräntesubventioner till bostadshyrorna under denna post. Transfereringarna tillinternationell verksamhet påverkas 1975 liksomunder 1974 av de snabbt växande åtagandena vad gäller u-landsbiståndet. De offentliga konsumtionsutgifterna ärfortfarande något större än transfereringarna, även om transfereringarnaspeciellt ökade mycket snabbt. Konsumtionen beräknas i löpandepriser ha ökat 1974 och ökningstakten väntas stiga ytterligare någonprocentenhet 1975. Investeringarna, som svarar för av de offentligautgifterna, beräknas 1974 ha haft den lägsta ökningstakten, , av de olika utgiftsposterna. Ökningen väntasbli ännu något långsammare 1975. Den mycket kraftiga ökningen av deoffentliga utgifterna, som präglade 1974, medförde stora förändringar vadgäller den offentiiga sektorns finansiella ställning. Det finansiella sparandesom framkommer i beräkningarna för den konsoliderade offentliga sektornförsvagades 1974 med hela . 1975 beräknas docken förbättring med ca . i förhållande tUl 1974. Det finansiellasparandet för hela den offentiiga sektorn skulle därmed 1975 uppgå tiU ca 3,3miljarder kr. Bil.l Preliminärnationalbudget :,» . Ett positivt eller negativt finansiellt sparande av en viss storlek säger dock i och försig ingenting om "effekterna" av den ekonomiska politiken. Det är förändringarna i detfinansiella sparandet eller snarareförändringar i olika delposter som konstituerar det finansiella sparandet sora är av intresse i detta sararaanhang. Förändringar i de poster vars nettobildar del finansiella sparandet har effekter på inkorasterna och därmed påefterfrågan inom den privata delen avekonorain. Genora det finansiella sparandets betydelse för läget på kreditraarknaden och förutsättningarnaför kreditpolitiken kan emellertidförändringar i det finansieUa sparandet dessutom få andra effekter för den privata sektorn. I den månökningar av del statliga utgiftsöverskottettillåts verka likviditetsskapande kan således en expansion underlättas för de delar av den privataefterfrågan som är beroende av kreditmarknaden som finansieringskälla. I detta sammanhang bör även erinras om den av statenbedrivna utlå-ningsverksamheten, vilken i detta kapitel har behandlatsfristående från statensrealekonomiska utgifter. Denna uppdelning är väsentlig då det gäller den statiiga verksarahelens inflytande påinkorastbildningen. Upplåningsbehovet påverkas emellertid på i princip sammasätt av en utlåningsökning som av en försämring av det finansiellasparandet. Uppgifter om den stafiigautlåningen har därför införts som kompletterande information i tabell 8:5. Av tabellen framgår all den konsoliderade offentiiga sektorns finansiellasparande beräknas ha uppgått till ett betydligt lägre belopp än vad som svarar motden statliga utiåningen . Även 1975 beräknas utlåningen bli större ändet finansiella sparandet. Detta innebär en mycket kraftig omsvängning från tidigareår och även i förhållande tiU 1973, då den offentliga sektorns totalafinansieUa sparande översteg utlåningen över statsbudgeten med ca 5 miljarderkr. Den samlade statliga upplåningen komraer 1975 i likhetmed 1974 att uppgå till raycket stora tal. Visserligen kommer denna upplåningatt äga rum på en kreditmarknad, där det finansiella utrymmet ärrelativt flexibelt, men trots detta kanåterverkningar på den reala ekonomin uppstå. Sambanden är emellertid idelta hänseende myckel svåröverskådliga. Atttillgången på finansiella resurser kan utgöra en restriktion för den ekonomiskapolitiken sararaanhänger. raed institutionella förhållanden på marknaden för långfristiga krediter. Vidare.finns gränser för penningpolitikens möjligheter att ulan selektivaåtgärder styra likviditeten på andra marknader. Ett stort statligtbudgetunderskott kan, vid bl. a. givet behov av långfristigbostadsfinansiering, i och för sig leda till sådana balansbrister mellan olikalånemarknader att i vissa lägen icke önskvärda konsekvenser i valutapolitisktoch konjunkturpolitiskt hänseende uppkommer. Attbestämma de totala effekter på ekonomin, inkl. effektema via Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 168 kreditmarknaden,som följer av förändringar i det offentligas inkomster och utgifter torde därförinte låta sig göras, eftersom man vet för lite om hur kreditmarknadseffekternaåterverkar på den reala ekonomin. De finanspolitiska effekter, som följer avatt förändringar i den offentiiga sektorns inkomster och utgifter direktpåverkar efterfrågan på olika varor och tjänster, skall däremot i det följandebelysas med hjälp av en enkel analysmodell. 8.6 Beräkning av finanspolitiska effekter har inationalbudgetarbetet använts en förenklad modell som avser att sammanfatta definanspolitiska effekterna inte bara av statsbudgetens förändringar, utan ävenav förändringar i en total offentlig sektor innefattande staten, komraunerna,bostadsinvesteringarna och socialförsäkringssysteraet, vUka tillsammans utgÖrbasen för finanspolitiken i vidaste bemärkelse. I nationalbudgeten våren 1974beräknades de finanspolitiska effekterna med hjälp av en i förhållande tilltidigare år något modifierad modell. Förändringarna jämfört raed föregående åri konsumtion, investeringar, skatter och transfereringar hos de olika sektorersom ingår i den totala offentliga sektorn, utgör analysens utgångspunkt.Beräkningarna visar dessa förändringars effekter på bruttonationalprodukten. Ikalkylerna tas endast hänsyn lill de effekter sora kommer till uttryck underprognosåret. Kvarstående effekter av förändringar i den offentliga sektornsverksamhet under föregående år beaktas inte heller. Genom olika antaganden om bl. a. demarginella konsumtions- och importbenägenhelerna försöker man att i den nya modellenla viss hänsyn till att förändringar iolika typer av konsumtion, investeringar, transfereringar, skatter m. m.har olika effekter på samhällsekonomin. Till grund för effektberäkningarnaligger således bedömningar dels av importbenägenhelen för olikaanvändningskomponenter dels av hushållens konsumtionsbenägenhet för olikainkomstslag. Det aktuella konjunkturläget liksom även efterfrågeökningarnassammansättning påverkar storleken på främst de marginellaimportbenägenheterna. har det ansetts rimligt att räkna raed enmarginell importbenägenhet för privat konsumtion på 0,4. Överslagsvisaberäkningar ger vid handen att den marginella importbenägenheten kan väntas blinågot lägre 1975. Detta skulle ge något större multiplikatorer . Osäkerheteni dessa beräkningar motiverar dock att t. v. samma importbenägenhet väljs även . Importbenägenheten förövriga användningskomponenter har med undantag förmaskininvesteringar uppskattats till lägre tal. Modellen ärstatisk och liknar i sina huvuddrag den som redovisats av iFiscal Policy in Seven Countries 19551965 (). Hushållensmarginella konsumtionsbenägenhet har för både 1974 och 1975 uppskattats tUl 0,7.Det har eraellertid ansetts befogat alt räkna med en lägre marginellkonsiuntionsbenägenhet (0,6) för inkoraster som härrör från tillfälliga transfereringar och en något högre förinkoraster från permanenta transfereringar (0,8). Demarginella konsurationsbenä- genheter hos hushållen som ingår i modellen avser, som tidigare fram hållits, endast att avspegla den konsumtionsökning som inträffar under prognosåret. Vid dessa bedömningar erhålls ur modellen följande vär den för några av de viktigaste multiplikatorerna, vilka visar hur stor den totala effekten på bruttonationalprodukten blir vid förändringar i olika användningskomponenler, skatter ochtransfereringar. Övrig offentlig konsumtion 1,3 Permanenta transfereringar tUl hushåll 0,8 Tillfälliga transfereringar till hushåll 0,6 Ytterligare någraomständigheter av betydelse för beräkningsresultatet bör anföras. Vidberäkningarna bortses från vissa rent kalkylmässigt framräknade delar av offentligkonsumtion som inte kan anses medföra några reala effekter på den övrigaekonomin. Hit hör offentliga avskrivningaroch framtida pensionskostnader. Vidare gäller att de sektorav-gränsningar som tillämpas i beräkningarna någotskiljer sig från redovisningen lidigare i detta kapitel.Investeringarna i statliga affärsverk samt i statliga och komraimala aktiebolagoch stiftelser betraktas nämligen här som ingående i den offentliga sektomsutgifter. Bostadsbyggandet har tidigare årmedtagits i beräkningarna som en särskild offentlig delsektor. Med hänsyn tilldet förändrade läget på bostadsmarknaden kan bostadsbyggandet inte längre sessom ett styrmedel i den ekonomiska politiken av samma slag som under1960-talet. Därför tas bostadsbyggandet inte längre med i beräkningarna överden offentliga sektorns finanspolitiska effekter. Liksom i beräknmgama inationalbudgeten har äveninvesteringsfonderna hållits utanför modellen. Vad gäller deflateringsmetodiken beräknaseffektema av förändringar i den offentligasektoms verksamhet utifrån konsumtions- och investeringsuppgifter i1968 års priser, dvs. deflateringen sker med hänsyn till innehållet i den offentliga sektoms direkta efterfrågan. Vidberäkningen av effektema på den privata sektom användes i nationalbudgetenvåren 1974 konsumentprisindex som deflator. I den i detta avsnitt presenterade beräkningen av de indirektaeffekterna av konsumtion, investeringar, transfereringar, skatter m. m.har implicitprisindex för den privatakonsumtionen i stället använts vid deflateringen. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 170 Tabell 8: 6 Finanspolitiska effekter 1974 och 1975 Procent av bruttonationalprodukten i fasta priser Staten: Direkt efterfrågan Indirekt effekt 0.2 -0,2 Kommunerna: Direkt efterfrågan Indirekt effekt Resultaten av demodellberäkningar som utförts enligt den ovan beskrivna metodiken redovisas i tabell 8: 6. Effekterna hardärvid uttryckts sora procent av bruttonationalprodukten i fasta priser. Itabellen presenteras de beräknade effekterna av förändringar i den offentligasektorns verksamhet 1974 och 1975. Som framgår av tabellen beräknas dentotala offentliga sektorns finanspolitiska inverkan ha varit kraftigt positivunder 1974. Staten var den delsektor sora främst bidrog till delta resultat,men även koramu-nerna och socialförsäkringssektorn beräknas ha lämnat expansivabidrag. väntasbilden av den offentliga sektorns finanspolitiska effekter bli något annorlunda. Enligttabellen beräknas totaleffekten bli klart positiv 1975 men inte av samraastorleksordning som 1974, främst beroende på att statens mycket starktstimulerande inverkan på samhällsekonomin1974 inte beräknas få någon motsvarighet 1975: Effekterna avkommunernas aktiviteter förutses bli av i stort sett samraa storleksordning1975 sora 1974 medan socialförsäkringssektorns positiva inverkan väntasminska. Den mycket starka positiva effekt sora1974 härrörde från staten kan inte förklaras av statens direkta efterfrågan iform av konsumtion och investeringar. Enligt tabell 8: 6 är statens direktaefterfrågan både 1974 och enligt prognoserna förhållandevis neuttal.Förklaringen ligger i stället i de mycket kraftiga stimulansåtgärder som vidtogsunder 1974 och som innebar stora ökningar av de stathga transfereringarna samt en tidsbegränsad sänkning avmervärdeskatten. En betydande del av de statiiga transfereringarna äravsedda för andra offentiiga delseklorer, vilket i beräkningarna för dessasektorer registreras som en negativ effektav samma storlek. Den negativa multipli-katom för t. ex. erhållnastatsbidrag i socialförsäkringssektorn är dock mindre än den positiva multiplikator som åsatts de slutliga utgifterinom denna sektor som bidragen avser.Den positiva effekt.somi därigenom uppkommertUlgodoförs sålunda socialförsäkringssektorn. 1 Preliminär nationalbudget 171 Den statiiga sektornberäknas 1975 få en neutral inverkan på samhällsekonomin. Beräkningen av statensfinanspolitiska effekter 1975 kan dock inte ses isolerad från utvecklingenunder . Den extraordinärt snabba ulgUtsutvecklingen för staten 1974 lillföljd av den mycket omfattande reformverksamheten drev upp den statligaaktiviteten på en mycket hÖg nivå. Betydande stimulansåtgärder avengångskaraktär präglade dessutom den ekonomiska politiken i form av exempelvisde extra folkpensionsutbelalningarna ijanuari och , det e.xtra barnbidraget samt dentidsbegränsade sänkningen av mervärdeskatten 1 april15septeraber 1974. En stor del av de ekonomiska stimulansåtgärderna kan hänförastill . minskade statensstimulerande effekt på ekonorain järaförtraed . I förhållande till genomsnittsnivån 1974 beräknas ingen förändring inträffa under1975. Den kommunala sektom bidrog med en klartpositiv inverkan 1974 och en finanspolitiskeffekt i ungefär samma storleksordning kan väntas även 1975. Kommunernasdirekta efterfrågan beräknas svara för ungefär halva totaleffekten 1975 liksom1974. De positiva effekter som särskUtunder 1974 utgår från socialförsäkringssektorn kan förefalla överraskande medtanke på den fonduppbyggnad som sker i socialförsäkringssystemet. Dennaeffekt uppstår emellertid som en konsekvens av den deflateringsteknik söm använts. Samma fenomen gör sig i viss utsträckninggällande även om effekten beräknas bli av betydligt blygsammarestorlek än 1974. Vid bedömningen avden offentliga sektorns totala effekter 1975 bör observeras att investeringsfonderna inte ingår i de härpresenterade beräkningama. Vid sidan av de aUmänna investeringsfonderna harbeslut 1974 fattatsom avsättningar till arbetsmUjöfond och särskild investeringsfond med totalt35 % av företagens vinst . Avsättningarna beräknas komma att uppgå tUl betydligtöver . Om en stor del av dessa avsatta medel frisläpps under 1975bör detta innebära ett betydande tiUskott till investeringsverksamheten underåret. Det kan dessutora antas att den totala orafattningen av deinvesteringsprojekt som företagen förbindersig att genomföra vid frisläpp från investeringsfonderna konuner altklart överstiga de totala frisiäppsbeloppen. hänsyn därför tas även tillinvesteringsfondernas stimulanseffekt under 1975 blirbilden avsevärt mer positiv vad gäller den offentliga sektoms inverkan på bruttonationalprodukten dettaår än vad som fraragår av tabeU 8: 6. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 172 Valutareservensutveckling och näringslivets finansieringsbehov, framför allt industrins, har på ett avgörandesätt påverkat kreditpolitikens utformning . Under senare hälften avmars och av april inträffade ett kraftigt valutautflöde. Ettnytt utflöde följde under majjuli. Utflödena betingades endast delvis av denförsämring av bytesbalansen sora de stigande oljeprisema medfört. I stor utsträckningvar de uttryck för ett inträffat kapitalutflöde. Det mycket kraftiga utflödetunder andra hälften av mars och av april var klart avspekulativ karaktär och kan ha sammanhängt med att i högre grad änandra länder satsade på en expansiv ekonomisk politik, vUketkunde förmodas leda tUl en särskUt stor press på vår utrikesbalans. De åtgärder vidtog i sambandmed den första vågen av valutautströmningen var i huvudsak följande. Den 2april höjdes diskontot från 5 tUl . k. straffräntan, som tUlämpas för excessiv upplåning i riksbankenhöjdes från . Kassakvotskraven höjdes från 1 tUl , vHket bidrogtill att öka bankernas upplåning i . Skattkammarväxelräntan höjdes till8 %. Diagram 9:1 Affärsbankernas utestående krediter tillövriga ändamål exkl. bostadsbyggnadskrediter19691974 1969 1970 1971 1972 1973 1974 Diagram 9:2 guld och valutor, vaiutabankernas tidsposition samt valutareserven 19701974 Stockuppgifter i slutet av varie månad, rriilj.kr 1970 1971 1972 1973 1974 åtgärderna att räntan på den korta marknaden iSverige kora att ligga vid lägst . Denna höjning var av särskUd betydelsemed hänsyn till kapitalströmraarna över gränserna. Åtgärderna tycktes dockej få någon omedelbar inverkan på ifrågavarande kapitalrörelser.Kapitalbalansen och restposten i betalningsbalansen uppvisade tillsammans etticke oväsentligt nettokapitalulflöde . Inte hellersyntes företagen visa någon tendens till att täcka sitt behov av rörelsemedelgenom att dra ned sina i utländsk valuta placerade likvida tillgångar.Valutabankernas tidsposition ökade nämligen med drygt 900 milj. kr. underandra kvartalet 1974 (diagram 9: 2). Denna ökning berodde helt på tillväxten påvalutakontona. Företagen tycktes i stället föredra en mindre gynnsam utvecklingav sin inhemska likviditet, vilket diagram 9: 3 också ger en antydan om.Valutareserven kom sålunda att minska avsevärt under andra kvartalet 1974eller med .