prop · FY0348 · 1975-12-31 00:00:00 — k. andelsfastigheterna, vanligen avseende gemensam ägovidd. Dessa s. k.andelsfastigheter bör på grund av sin karaktär i beskattningshänseendebehandlas såsom självständiga fastigheter och inte som samfälligheter. 7.7Inkomstbeskattning av övriga samfälligheter TUlgruppen övriga samfälligheter har i promemorian förts dels jaktvårdsområdenoch fiskevårdsområden och dels samfällda servitut och andra samfälldarättigheter av skilda slag såsom samfällt fiske, samfälld jakt och samfälltbete. Sammanslutningmellan fastigheter för jaktvård var, sägs det, ursprungligen hek frivUlig. I1938 års jaktlag infördes begreppet jaktvårdsområde med viss möjlighet tilltvångsanslutning av fastighetsägare som tidigare saknats. Länsstyrelsenfastställer beslut om bildande av jakt-vårdsområdet. Beslutet skall ocksåinnehålla de huvudsakUga grunderna för hur jakten får utövas och viltvårdenhandhas samt fastighetsägares skyldighet att på sin mark anlägga ellerunderhålla inrättning för jaktvårdens tillgodoseende. Efter en lagändring år1963 stadgas att det är de 1975: 48 88 berördafastigheterna som "helt eller delvis skola tUlsammans utgörajaktvårdsområde". Vidare anges att mark och icke såsom tidigare, ägare avmark kan anslutas tUl jaklvårdsområde. Jaktvårdsområdena uppgår nu till omkring1 500 och omfattar över 5,5 milj. ha. kan antingenförvallas av styrelse eUer gemensamt av ägarna av de fas- . ligheler som ingåri jaktvårdsområdet, Ipromemorieförslaget anförs att jaktvårdsområdet inte taxeras särskilt vidfastighetstaxeringen. Det bildar sålunda inte särskild taxeringsenhet och ärinle åsätt taxeringsvärde. Samma skäl som anförts t. ex. i fråga omvägsamfäUigheter och stängselsamfälligheter talar därför enligt promemorian föratt inkomstbeskattningen av jaktvårdsområdet, som normalt inte torde ha varesig behållen inkomst eller förmögenhet, i förekommande fall sker hos ägarna avde fastigheter som ingår i jaktvårdsområdet och enligt externmetod. Emellertidbildas enligt promemorian ofla i samband med tillkomsten av elt jaktvårdsområdepå friviUighetens grund en intresseförening jaktvårdsområdesförening mellandelägarna för jaktvårdsområdets förvaltning. anses hakaraktären av ideell förening. som utövar de funktioner och denförvaltning som författningsenligt borde ha ombesörjts av styrelse församfäUigheten eUer eljest inom samfäUighetens ram och som i praxis ansetts såsomideell förening bör enligt promemorian beskattas enligt de grunder som gällerför samfällighel som förvaltas av juridisk person. Detta bör gälla inte barajaktvårdsområdesföreningar utan också andra intresseföreningar som i ställetför juridisk person omhänderhar samfällighets förvaltning. Vadsom sagts om beskattningen av jaktvårdsområdena bör enligt promemorian ha enmotsvarande tUlämpning på fiskevårdsområden och samfälligheter som avsersamfällda rättigheter och samfällda servitut. De sistnämnda kan vara av mångaskilda slag. De åsätts emellertid aldrig taxeringsvärde. a, därför börbeskattningen ske hos delägarna. F.n. föreligger skattskyldighet för förmögenhet endast för sådan samfäUighet somförvaltas av juridisk person. Enligt 6 § 1 mom. första stycket b) SF föreliggerskattskyldighet vid förmögenhetstaxeringen för gemensamt avsatta så kalladebesparingsskogar, häradsallmänningar samt andra likartade samfälligheter somförvaltas självständigt. Skattesatsen uppgår enligt 11 § 2 mom. tUl 1,5 "/qo av den del av denbeskattningsbara förmögenheten som överstiger . Ipromemorian framhålls att anläggningssamfälligheternas mest betydande ochvärdefulla tillgångar aUmänt utgörs av deras anläggningar. 1975: 48 89 Förflertalet övriga samfälligheter gäller motsvarande i fråga om den samfälldamarken. Det faUer sig därför naturligt att anknyta övervägandena omförmögenhetsbeskattningen av samfäUighet till om denna vid fastighetstaxeringenbildar särskUd taxeringsenhet eller ej. Oavsett förvaltningsformenbeaktas värdet av gemensamhetsanläggning och marksamfäUighet vid åsättande avtaxeringsvärdet på de fastigheter som ingår i samfäUigheten, om dessa äruteslutande eller så gott som uteslutande schablonbeskattade vUlor eller omsamfäUigheten har elt ringa ekonomiskt värde eller om gemensamhetsanläggningutgörs av väg eller dike. Detsamma är vidare förhållandet vid delägarförvaltning,även då det gäller övriga samfälligheter. I dessa fall kommer värdet avsamfäUigheten att ingå i de delägande fastigheternas taxeringsvärde och ägarnaav dessa fastigheter kommer alt, i den mån de är skattskyldiga till statligförmögenhetsskatt, beskattas för värdet av gemensamhetsanläggningen ellermarksamfälligheten som sådan. Det synes därvid enligt promemorian lämpligastalt delägarnas skattskyldighet utsträcks att gälla även de behållna tUlgångarsom kan finnas hos samfäUigheten utöver anläggningen, marken och andratillgångar som beaktas vid fastighetstaxeringen. Förvaltas samfälligheldäremot av sådan juridisk person som i det föregående föreslagits varaskattskyldig vid inkomsttaxeringen, kan del enligt promemorian ur vissasynpunkter anses motiverat att denna är skattskyldig till statiigförmögenhetsskatt. I dessa faU kommer samfäUigheten alt utgöra särskUdtaxeringsenhet och åsättas särskilt taxeringsvärde. Flera skäl bl. a,önskemålet att skapa en ur förmögen-hetsskaltehänseende enhetlig behandling avsamfälligheterna talar emellertid enligt promemorian för attförmögenhetsbeskattningen även i dessa faU sker hos delägarna. därav föreslås i promemorian att ägare av delägarfastighet alltid skallbeskattas för värdet av andelen i samfäUigheten. Värdet av andelen bör därvidberäknas med utgångspunkt dels i taxeringsvärdet i de fall särskilttaxeringsvärde finns på samfäUigheten, dels i värdet av övriga tillgångar somtillhör samfäUigheten samt med beaktande av skulder hänförliga till samfäUigheten. Från den föreslagna regelnom förmögenhetsbeskattningen bör dock enligt promemorian göras undantag för desamfälligheter som förvaltas enligt häradsaUmänningslagen ochallmänningsskogslagen. Det bör i fråga om dessa samfäUigheter kunna godtas altde liksom gäller f, n. bör vara självständiga skattesubjekt vidförmögenhelstaxeringen. 7.9Deklarationer och kontrolluppgifter for samfälligheter m. m. Annanjuridisk person än aktiebolag, ekonomisk förening och familjestiftelse skallavge självdeklaration om bruttointäkterna uppgått 1975: 48 90 till100 kr,, om tillgångarna haft ett värde som överstigit . eller om denhaft fastighet för vUken garantibelopp skall tas upp som skatte-plUctig inkomst(22 § 1 mom. TL). Utan anmaning är sådan juridisk person vidare enligt 37 § 1mom. 1 b) TL skyldig att lämna kontrolluppgift angående lön, arvode,ersättning m. m. Efter anmaning föreligger vidare skyldighet att, i den mänuppgiftsskyldighet inte förelegat enligt 37 § 1 mom., lämna uppgifter om vissaförmåner för anställda och tillfälliga uppdragstagare (39 § 1 mom.). Ipromemorian anförs alt det föreligger flera skäl för skilda beskattningsreglerför samfälUgheter med olika förvaltningsformer. Bl, a. är deklarations- ochkontrollaspeklerna betydelsefuUa vid utformningen av metodiken för inkomst- ochförmögenhetsbeskattningen liksom för fastighetstaxeringen av samfälligheter. Frånkontrollsynpunkt och även av praktiska skäl är det enligt promemorian lämpligtatt deklarationsskyldigheten vid taxeringen fullgörs av den juridiska personendå denna är självständigt skattskyldig. Såväl i detta fall som dåskattskyldigheten åvilar delägarna bör de i promemorian förordade reglerna ominkomst- och förmögenhetsbeskattning av verksamhet och tUlgångar i samfäUighetvidare föranleda viss uppgiftsskyldighet för juridisk person som förvaltarsamfäUigheten. I uppgifterna tUl ledning för delägares beskattning, bör, sägsdet, bl. a. anges de avdrag för bidrag till samfäUigheten som delägaren fårtillgodogöra sig. Av praktiska skäl synes uppgift inte behöva lämnas, om sammanlagdabeloppet av ränta, utdelning och annan intäkt understiger . bör det enligt promemorian ankomma på fastighetsägarna attförebringa utredning om vad utgivna bidrag avser att täcka och i vad mån någoninkomst att redovisa i förvärvskällan kapital eller tillfälligförvärvsverksamhet föreligger. Ipromemorian framhåUs vidare från kontrollsynpunkt det förhållandet att man urfastighetsregister och fastighetslängd kan ta fram ett flertal uppgifter ommarksamfälligheter och gemensamhetsanläggningar enligt LGA och AL liksom omsamfällighel förvaltas av juridisk person samt om den utgör taxeringsenheteller ej. 7.10.1Anslutningsavgifter, anläggningsbidrag m. m. Ipromemorian erinras om att frågan om den skattemässiga behandlingen av olikaanslutningsavgifter, som f. n, inte är avdragsgUla, tidigare aktualiserats vidflera tillfällen. Denna fråga är i viss mån av samma slag som frågan omdelägarnas bidrag till gemensamhetsanläggning. Prop.1975: 48 91 synesdärför, sägs det, lämpligt att behandla sådana bidrag och anslutningsavgifteri ett sammanhang. Frågan omanslutningsavgifternas skattemässiga behandling berördes av föredragandedepartementschefen i prop. 1969:100 (s. 132), Han anförde därvid bl. a. att haninte då var beredd att likställa anslutningsavgifterna med de avskrivningsbaraanskaffningskostnaderna för hyresfastigheter. Anslutningsavgifterna varemellertid, angavs det, av i viss mån liknande slag somgemensamhetsanläggningarna, vilkas skattemässiga behandling skulle utredas.Bevillningsutskottet pekade i detta sammanhang på bl. a. att det måste ansesmindre tiUfredsställande att ett förelag till följd av avskrivningsreglernasutformning ansåg sig böra i egen regi vidta åtgärder mot exempelvisvattenförorening i fall där sådana åtgärder på ett rationellare ochändamålsenligare sätt kunde ombesörjas av kommun. Enligt utskottels meningskulle det därför vara tiU fördel om denna fråga kunde prövas i samband medbeskaltningsfrågoma om gemensamhetsanläggningar. Vidremissbehandlingen av promemorian (Ds Fi 1972: 11) angående beskattningen avvissa gemensamhetsanläggningar togs frågan om anslutningsavgifterna ochanläggningsbidragen upp av flera remissinstanser. Man anförde därvid detangelägna i att berörda frågor löstes och att avdragsrätt infördes föranslutningsavgifter och anläggningsbidrag. I promemorian framhållsatt kostnader för egna anläggningar för Tatten, avlopp m. m. och i anslutningdärtill nedlagda kostnader för -vatten- och luftvård o. d. allt efteranläggningarnas användning f. n, hänförs till avskrivningsunderlaget förmarkanläggningar, byggnader eller inventarier. Enligt 1969 årsavskrivningsregler vid rörelsebeskattningen skall de flesta anordningar förvatten- och luftvård i rörelse behandlas som inventarier. Det uttalades iförarbetena till lagstiftningen (prop. 1969: 100 s. 132) bl. a. att deanordningar som behövs för att förebygga vatten- och luftföroreningar bordeanses avsedda att direkt tjäna byggnadens användning för rörelseändamål, ävenom de i och för sig inte är oundgängligen nödvändiga för den i rörelsenbedrivna produktionen som sådan. Däremot anses, framhålls det i promemorian,anslutningsavgift för vatten, avlopp, el, gas m, m, enligt nuvarande systeminte avskrivningsbar då den representerar ett bestående värde för anslutenfastighet. I promemorian erinras omatt avskrivning av kostnader även enligt nuvarande regler medges för vissatillgångar vars varaktighet inte går att bedöma t. ex. för del av kostnader förmarkanläggningar i jordbruk «ller rörelse. Vidare kan pekas på den föreslagnarätten till avdrag för -viss del av anläggningskostnadsbidrag till gemensamhetsanläggning.Som «tt fullföljande av detta förslag kan rätt till avdrag till anslutningsavgifterses. Ett ytterligare motiv för sådan avdragsrätt är det förhållan- detatt företagare i flera fall kan med avdragsrätt för kostnader i egen regi vidtaåtgärder för att erhålla samma resultat som anslutningen åsyftar. Medhänsyn tUl att anslutningsavgifter normalt representerar en rätt av beståendevärde för anknuten faslighet bör enligt promemorian avdragsrätten inte omfattahela avgiften. I likhet med vad som föreslagits beträffande avdragsrätt förbidrag tUl gemensamhetsanläggning bör avdrag för anslutningsavgift endast fåske, då ansluten fastighet beskattas enligt konventionell metod. Avdrag bör dåmedges enligt plan av avgiften och under . Restavdrag bör medgesvid onerös överlåtelse av fastigheter, under det att den nye ägaren bör fåfortsätta avskrivningen efter benefik överlåtelse. Anläggningsbidragkan, sägs det i promemorian, i stort anses tjäna samma syfte somanslutningsavgiften. Visserligen medför anläggningsbidraget inte någon rättför all framtid och skulle därigenom kunna ses som sådan kostnad som i sinhelhet är avdragsgUl enligt plan. Flera skäl talar dock för en likabehandlingav anläggningsbidrag och anslutningsavgift. Detförekommer, framhålls det i promemorian, att fastighetsägare mot erläggande avvisst kontantbelopp friköper sig från att fullgöra viss skyldighet t. ex. attanordna biluppställningsplatser, Samma skäl som motiverar alt av erlagdanslutningsavgift eller anläggningsbidrag bör få dras av enligt plan under 20år talar enligt promemorian för att s, k, friköpsmedel i skattehänseende börbehandlas på samma sätt. Med hänsyn till allmänna regler och den rätt tUlavdrag för anslutningsavgifter och anläggningsbidrag som förordats torde någonlagstiftningsåtgärd i fråga om friköpsmedel inte behövas. 7.10.2Anpassning av den s. k. proportioneringsregeln a) Annan faslighet Dedelvärden som f.n. enligt 11 § KL skall redovisas för fastighet medbeskattningsnaturen annan fastighet är markvärde och byggnadsvärde. Ibyggnadsvärdet ingår särskilt maskinvärde som skall t-edovisas separat. Enligtde nya regler som skall gälla fr. o. m, aUmänna fastighetstaxeringskall särskUt maskinvärde inte vare sig uppskattas eller redovisas. Dettamedför fr. o. m. inkomsttaxering vissa konsekvenser i fråga om den s,k. proportioneringsregeln, dvs. regeln om fördelning för avskrivningsändamål påbyggnader och mark av köpeskilling för bebyggd fastighet. Somallmän regel gäller numera för hyreshus och rörelsefastigheter attbyggnadsavskrivningen måsle ske med utgångspunkt i anskaffningskostnaden. Vidberäkning av anskaffningsvärdet för byggnad gäller därvid att då dennaförvärvats tillsammans med marken köpeskUlingen skall proportioneras medledning av taxeringsvärdet. Därvid skall så stor del 1975: 48 93 avfastighetens anskaffningskostnad anses belöpa på byggnaden, som det vidfastighetstaxeringen fastställda byggnadsvärdet (minskat med särskUtmaskinvärde) utgör av fastighetens hela taxeringsvärde (minskat med särskUtmaskinvärde). Till proportioneringsregeln är vissa jämkningsmöjligheter knutna(punkt 2 a av anvisningarna tiU 25 § resp. punkt 7 av anvisningarna till 29 §KL). Fråganom en ändring av proporlioneringsregeln berördes av bl, a.företagsskalleberedningen vid remissbehandlingen av promemorian (Ds Fi 1973:7)angående fastighetsbegreppet i skatterätten m, m. Beredningen ansåg alt manborde undersöka huruvida en ny bestämmelse erfordras om reduktion avtaxeringsvärdet för värdet av sådana maskiner och inventarier iindustribyggnader som utgör byggnadstillbehör och därför kommer att ingå ibyggnadsvärdet. Enligtpromemorian är en förutsättning för proportioneringsregeln att taxeringsvärdenaoch de däri ingående delvärdena byggnadsvärde och markvärde återspeglar relationerna mellan markens och byggnadernas värde på ett riktigtsätt. Värdet av de maskiner o, d. som kommer att utgörabyggnadstillbehör enligt 2 kap. 2 § jordabalken får därvid förutsättas påverkabyggnadernas värde och ingå i byggnadsvärdet i motsvarande utsträckning. Dettatorde främst bli aktuellt i s. k, skräddarsydda industribyggnader somkraftverk, petrokemisk industri o. d. De rikliga proportionerna för vad som avköpeskUlingen belöper på å ena sidan mark med markanläggningar samt å andrasidan byggnader med därtUl hörande byggnadstUlbehör torde därför bäst avläsasdirekt av åsätt markvärde och byggnadsvärde samt deras resp. förhållande tilldet totala taxeringsvärdet. För en riklig framproportionering av byggnadsanskaffningsvärde bör därför enligt promemorian byggnadsvärdet och det totalataxeringsvärdet båda oreducerade ställas i relation till varandra. F.n. gäller enligt punkt 3 av anvisningarna lill 22 § KL en provisoriskproportioneringsregel för beräkning av underlaget för byggnadsavskrivning påjordbruksfastighet, om byggnaderna inte uppförts av jordägaren utanfastigheten anskaffats med befintligt byggnadsbestånd. Denna innebär att påbyggnaderna skall anses belöpa så stor del av anskaffningskostnaden som 25 %av ett reducerat taxeringsvärde utgör av faslighetens hela taxeringsvärde.Jämkning av det beräknade värdet av byggnaderna kan ske under vissa omständigheter. Dettanuvarande provisorium skall fr. o. m. inkomsttaxering ersättas med enproportioneringsregel, som innebär att på byggnaderna skall anses belöpa såstor del av fastighetens anskaffningskostnad som det vid fastighetstaxeringen fastställdabyggnadsvärdet minskal med värdet av överbyggnad utgör av fastighetens helataxeringsvärde. 1975: 48 94 beräknadevärdet av byggnaderna skall jämkas, om den del av anskaffningskostnaden somdärvid får anses belöpa på andra tillgångar än dem som ingår i byggnadsvärdetmera avsevärt över- eller understiger värdet av dessa andra tillgångar. Isamband med en skrivelse från Lantbrukets skattedelegation uttaladeskatteutskottet vid behandlingen av förslagen i prop. 1973: 162 alt förslagetom proportionering av anskaffningskostnaden på olika typer av byggnader bordeytterligare övervägas. Så kunde lämpligen ske i samband med den översyn somborde komma tUl stånd med anledning av att det särskilda maskinvärdet intelängre skall särredovisas (SkU 1973: 70 s. 102). Enligtpunkt 2 d) av anvisningarna till 10 § KL enligt den lydelse som skall gälla fr.o. allmänna fastighetstaxering skall värdet av dels varjebostadsbyggnad, som används av ägare eller arrendator för bostadsändamål, delsvärdet sammanlagt av ekonomibyggnaderna, dels värdet av överbyggnad dvs, värdetav byggnad i den mån den inte är behövlig för jordbruk eller skogsbrukredovisas separat. Enligt 73 § TK skall i fastighetslängd fr, o. m. 1975 årstaxering redovisas förutom taxeringsvärde, delvärde och delposter såsomnyssnämnda värden på vissa särskUda byggnader också enligt RSV:s närmareanvisningar gmnderna för beslutet och övriga uppgifter om taxeringen. RSV harutfärdat anvisningar i dessa frågor års taxering. Enligt dessakommer vid taxering att anges separat vad av övervärdet som faller påbostadsbyggnader och ekonomibyggnader, på vissa särskilda byggnadsbestånd m, m. Enligtpromemorian synes det ändamålsenligt alt proportionering av köpeskilling förjordbruksfastighet får göras enligt eller med tiUämpning av de skilda värdenför byggnader och byggnadsbestånd som fastställts för fasligheten vidfastighetstaxeringen. En ändring av denna innebörd bör därför göras av punkt 3av anvisningarna i 22 § KL, Vidarebör en redaktionell ändring göras i bestämmelserna om ingångsvärden vidövergång från kontantredovisning till redovisning enligt bokföringsmässigagmnder av jordbmksinkomst [9 § lagen (1972: 742) om ikraftträdande av lagen(1972: 741) om ändring i KL]. Denna ändring är också betingad av den nyadelvärdesredovisningen vid allmänna fastighetstaxering. 8 Beskattningen av Stiftelsen Industricentra StiftelsenIndustricentra bildades efter beslut av rUtsdagen (prop. 1973: 50, InU1973: 7, rskr 1973: 248). Enligt de av Kungl. Maj:t fastställda stadgarna harstiftelsen bl. a.till ändamål att i enlighet med de Prop.1975: 48 95 grundersom godkänt och enUgt regeringens direktiv planera, uppföra, äga ochförvalta statUga industricenteranläggningar samt bedriva sådanserviceverksamhet som har betydelse för verksamheten i anläggningarna.Regeringen beslutar hur stiftelsens tillgångar skall användas vid upplösningsamt utser styrelse och revisorer för stiftelsen. Stiftelseav det slag varom här är fråga samt andra juridiska personer är oinskränktskattskyldiga, om de inte kan hänföras till något av de rättssubjekt somuppräknas i 53 § 1 mom. d) och e) kommunalskattelagen (1928: 370), KL, och 7 §e) och f) lagen (1947: 576) om statUg inkomstskatt, SL I 53§ 1 mom, d) KL uppräknas vissa rättssubjekt med så starkt allmännyttigtändamål att skattefrihet ansetts motiverad. Dessa rättssubjekt utgör inte någonenhetlig grupp. Flertalet bedriver en verksamhet som berör eller har näraanknytning till vitala samhällsfunktioner såsom utbildning. Äv gammal hävd harsådana rättssubjekt varit helt eller delvis befriade från skattskyldighet tillstat och kommun. I senare tid har vissa andra institutioner med allmännyttigtändamål fått samma skatterättsliga status, t. ex. och DagHammarskjölds Minnesfond. De i 53 § 1 mom. d) KL och 7 § e) SI uppräknaderättssubjekten är inte skattskyldiga för någon inkomst vid den statligabeskattningen, men väl för inkomst av fastighet vid den kommunalabeskattningen. I 53§ 1 mom. e) KL stadgas inskränkt skattskyldighet under vissa förutsättningarbl. a. för stiftelser som har till huvudsakligt ändamål att främja vetenskapligforskning. Enligt5 § 1 mom. e) KL är fastigheter tillhöriga vissa sammanslutningar ochinstitutioner, t. ex. och ,undantagna från skattepUkt. Ägare till sådan fastighet är enligt 54 § d) KLbefriad från skattskyldighet för inkomst av fastighet genom dess begagnande föri 5 § 1 mom, samma lag avsedda ändamål. Beträffandeskattskyldighet för förmögenhet föreskrivs i 6 § 1 mom, b) lagen (1947: 577) omstatUg förmögenhetsskatt, , att stiftelse som avses med bestämmelsen ärskyldig erlägga förmögenhetsskatt endasl om och i den mån stiftelsen är skyldigerlägga skatt för inkomst. som avses i 7 § e) SI är sålunda inteskyldig att erlägga förmögenhetsskatt. 8.2 Framstälhiingen av Stiftelsen Industricentra Stiftelsensverksamhet finansieras genom av beviljat stiftelsekapital på 3 milj.kr,, genom årligt statligt administrationsbidrag, genom lokaliseringsstöd tillbyggnads- och maskininvesteringar i centraanläggningarna och genom medel somuppkommer i stiftelsens verksamhet. Stiftelsenhar i enlighet med statsmakternas beslut uppfört en industri- 1975: 48 96 centeranläggning i och en i , Stiftelsenäger byggnaderna vid dessa anläggningar. Byggnaderna skall hyras ut tillintresserade företag mot förmånlig hyra, I den mån lokalerna inte blir uthyrdadrabbas stiftelsen av hyresförluster. första verksamhetsår har vissa ränteintäkter erhållits somavkastning på förskotterade AMS-bidrag och det utbetalade stiftelsekapitalet.Det är stiftelsens avsikt att delvis kunna täcka det hyresbortfall som kanuppstå genom dessa ränteintäkter. Stiftelsen, som anför att skattebelastningendärför kommer att bli betydande om skattefrihet inle lämnas, hemställer attden, på grund av sitt ändamål, blir befriad från skatt på inkomst i stiftelsensverksamhet och att stiftelsens byggnader undantas från skatteplikt. -9.1 Allmänna synpunkter Genomgående pekar remissinstanserna på behovet av reglerför beskattning av samfälligheter. Flera remissinstanser tillstyrker förslagethell eller ur de synpunkter remissinstanserna företräder. Så gör bl. a,liyggnadssiyrelsen, , , ,do-jiiänverkct, skogshögskolan, länsstyrelserna i , ochVästernorriands län, rcalisationsvinstkoinmittén. Sveriges-stadshypolekskassa, väghållning, Svenskaelverksförcningen. , , , Svenska , SACOoch . En i huvudsak positiv inställning till del framlagda förslaget visarbl. a. lantbruksstyrelsen, , länsstyrelserna i ,, , och samt län. Åtskilligaremissinstanser anser emellertid att förslaget är alltför detaljrikt och även ivissa delar svåröverskådligt och komplicerat. Sär- skilt anses detla varafallet beträffande s. k. exlernverksamhet på vissa gemensamhetsanläggningar.Detta gäller bl. a. kammarrätterna i , och , RSV,länsstyrelserna i , och ,företagsskatteberedningen, bostadsskat-tekommittén, bankinspektionen.Lantbrukarnas skattedelegation. Näringslivets skattedelegation samt och .