prop · FZ03170 · 1975-12-31 00:00:00 — Har barn fönänai faderns släktnamn enligl I § ellerenligt första eller andra styckei ovan, får barnet genom anmälan hos pastorantaga del släktnamn modern hade som ogift, om rällen funnii namnbytet varaförenligt med barnets bäsla och barnet är under . Har barnet får barnet, om särskilda skäl föreligga, efter ansökan hos namnmyndighetenerhåUa moderns släktnamn som ogift. Förklarar domstol an viss man Icke är läder UU barn ochhar barnet fönärvat mannens släktnamn enligt I if eller 2 ifförsta stycket första punkten, förlorar barnel mannens släktnamn, om modernhar annat släktnamn. 1 stället fönärvar barnet moderns släktnamn. FöreUggasynnerliga skäl./oVdock rätten tillåta all barnel behåller mannens namn. Denna lag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1973:657. Prop.1975/76:170 243 Lagom ändring i lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall för utgivnaunderhållsbidrag Härigenomföreskrives att 1 och 2 SS lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall förutgivna underhällsbidrag skall ha nedan angivna lydelse. Densom pä grund av förordnande Den som pä grund av förordnande enligl 20 A:a/7./2sföräldrabalken ul- enligt 7 kap. 13 if / givit underhållsbidragtill barn utom mål om faderskap utgivit underhålls-äkienskap eller till bametsmoder har bidrag till barn eller till barnels morän att av allmänna medelåterfå vad der har rätt att av allmänna medel han utgivit, om domstolen genomåterfå vad han utgivit, om domstolen dom eller beslut som vunnit laga genom domeller beslul som vunnit kraft skilt målet från sig utan att laga kraft skiltmålet från sig utan mannen blivit underhållsskyldig, alt mannen blivitunderhållsskyldig. Vadsom sägs i första stycket om rätt till ersättning av allmänna medel gällerocksä för det fall att underhållsbidrag utgivits på grund av att mannen iskriftlig, av tvä personer bevittnad handling, som godkänts av barnavårdsnämnden,åtagit sig att utge underhåll för tid, intill dess resultatet av blodundersökningom faderskapet föreligger, och blodundersökningen visar att han icke kan varafader lill barnet. Är hans faderskap enligt blodundersökningen osannolikt, harhan rätt till ersättning för utgivna underhållsbidrag, såvida talan omfaderskapet icke väckes mot honom från del utlåtandet överblodundersökningen förelåg. Oavsett resultatet av blodundersökningen föreliggerrätt till ersättning, om han genom lagakraftvunnen dom frials frän faderskapeteller om annan man på grund av lagakraftvunnen dom eller erkännande är att ansesom fader till barnet. Omfaderskapet lill bam utom äk- Om faderskapet lill barn fastställts lenskap fastställts genom erkännan- genom erkännande och detta förklä de och delta förklarats ogiltigt råts ogiltigt genom lagakraftvunnen genom lagakraftvunnen dom, har dom, har mannen rätt att av allmän mannen rätt alt av allmänna medel na medel återfå vad han enligt dom återfå vad han enligt dom eller avtal eller avtal utgivit i underhållsbidrag 'Senastelydelse 1973:805, utgiviti underhållsbidrag till barnet och modern. Detsamma gäller om faderskapetfastställts genom dom och mannen efter anlitande av särskill rättsmedel friatsfrån faderskapet genom lagakraftvunnen dom. tillbarnel och modern. Detsamma gäller om faderskapet fastställts genom dom ochmannen efter anlitande av särskilt rättsmedel friats från faderskapet genomlagakraftvunnen dom. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenomföreskrives att 3 kap. 28 S studiestödslagen (1973:349)' skall ha nedan angivnalydelse. År make ensam vårdnadshavare för bam vilket andra maken ej ärfader eller moder, skall vid prövning av fråga om barnets rätt till studiehjälp andra makens inkomst och förmögenhet beaktas i slällel för inkomst och förmögenhet hos den av barnets föräldrar som är skild från vårdnaden. 28S Har make under sin vårdnad barn / lidigare gifte eller utom äklenskap, skallvid prövning av fråga om barnets räll till studiehjälp andra makens inkomstoch förmögenhet beaklas i stället för inkomst och förmögenhet hos den avbarnets föräldrar som är skild från vårdnaden. Dennalag träder i kraft . Bilaga 2 De remitterade förslagen Lag om ändring i Härigenom föreskrives i fråga om ' dels att 1-3 kap., 4 kap. 5 och 8 SS, 6 kap., 7 kap, 2, 4,7 och 10 SS, 11 kap. 1 och 2 SS, 12 kap. 1 S, 20 kap., 21 kap. 12 S samlrubrikerna lill 1-3 och 20 kap. skall ha nedan angivna lydelse. f/e/satti balken skall införas nya paragrafer,4 kap. 9-11 SS, 7 kap. 11-14 SS, 10 kap.9-17 SS, H kap. 12-17 SS samt 18 kap. 12 och 13 SS, av nedan angivna lydelse. 1 kap.Om barnets börd 1 kap.Om faderskapet till barn Barn,som födes under äklenskap eller å sådan tid etter dess upplösning alt del kanvara avlat , har äktenskaplig börd (barn äktenskap), såvida ej. iden ord-ningsomsägsi2kap., förklarasatibarnet icke har sådan börd. År vidbarns födelse modern gift. skall hennes make anses som barnets fäder.Moisvarande gäller, om modern vid barnets födelse är änka och hennes make haravlidit an barnel kan vara avlat . Vad somsagts i försia .stycket gäller ej, om rälten enligl 2 if förklarar att maken ejär fader barnel eller om annan man enligl 4 § erkänner läderskapei Ullbarnet. 'Balken omtryckt 1974:1038. 2 Som nuvarande lydelse anges lydelse enligt 1974:1038.som träder i kraft den , FaderskapetUU barn som et har äktenskaplig börd (barn utom äktenskap) fastslålies enligl 3 kap. Rätten skaU förklara att man som avses 11 if förstaslycket ej är jäder barnet, om 1. del ärutrett alt modern har haft samlag med annan än mannen under tid då barnet kanvara avlat och det med hänsyn samUiga omsländigheler är sannoUkt allbarnet har avlats av den andre, 2. det pågrund av barnels arvsanlag eller annan särskild omständighet kan hållas förvissl all mannen et är barnets fader, eller 3. barnethar avlats före äktenskapet eller under det att makarna levde åtskilda och detei är sannoUkt an makarna har haft samlag med varandra under lid då barnel kanvara avlat. Barnutom äklenskap erhåller äktenskaplig börd. om föräldrarna ingå äktenskap medvarandra. Föreliggerej fall som avses i 1 if.törsta styckei eller har rällen meddelat förklaringenligt 2 jf. lästslälles läderskapei genom erkännande eller dom. Skall modernsmake enligt I if första slycket anses som fader, kan genom erkännande av annanman faslslällas att denne ärfader barnel. Erkännande kan ske även före barnets lödelse. Erkännande av faderskap sker skriftligen och skallbeviitnas a v Ivå personer. Erkännandet skall skriftligen godkännas avbarnavårdsnämnden och av modern eller särskilt förordnad förmyndare förbarnel. nån myndig ålder, skall erkännandet i stället godkännas avbarnet självt. får lämna sill godkännande endast om det kanantagas att mannen ärfader barnel. Avsererkännande faderskapet barn vartill moderns make enligt 1 if första stycketskall anses som fäder, krävs utöver vad som anges i försia Slycket aUtIdgodkännande av maken samt av modern. Visas senare att den som har lämnat erkännande ej är fädertill barnet, skall rälten förklara an erkännandet saknar verkan mot honom. Skallfaderskap fastställas genom dom. skall rätten förklara en man vara fäder, omdet är utrett att han har haft samlag med barnets moder under tid då barnel kanvara avlat och del med hänsyn lill samtliga omsländigheler är sannolikt attbarnet har avlats av honom. 2 kap.Om talan angående äktenskaplig >)örd 2 kap.Om medverkan vid fastställande av faderskap V/Ilmannen vinna lörklaring, att barn som avses i 1 kap. 1 if icke har äkienskapligbörd. skall han väcka talan mot barnet eller, om barnel avlidit, dess arvingarinom från det han fick kunskap om barnets födelse. Har mannen ejvarakiigt sammanbott med barnet, vare han dock ei föriustig sin talan förränett år förfhilit från det att 1 kap. I ff försia slyckel viss man anses som barns fader, åliggerdet barnavårdsnämnden an sörja lör alt faderskapet till barnel fästställes, omden som har vårdnaden om barnet är kyrkobokförd i riket eller vistas här ellerom i annat fall vårdnadshavaren begär det och barnel är svensk medborgare. Nuvarandelydelse lalan, som grundats på att barnet har äkienskaplig börd, blivit väcktmol mannen och han erhåUil del därav. Talan enligt första slycket må ej ägarum, om mannen, sedan han fått kunskap om all modern haft samlag med annanunder lid, då barnet kan vara avlat, efter barnetsfödelse erkänt barnel såsomsitt. Skall viss man enligt 1 kap. 1 § jörsta slyckel anses sombarns fader och är vårdnadshavare jör barnet kyrkobokförd i riket eller vistasvårdnadshavare här eller är barnel svensk medborgare, skallbarnavårdsnämnden, om vårdnadshavare eller mannen begär del och det finneslämpligt, utreda vem som eljest kan vara fader lill barnet. Talan mol beslul att icke påbörjautredning enligl andra slycket föres hos genom besvär. Motlänsstyrelsens beslut jöres lalan hos kammarrätten genom besvär. och har han varken försuttit tid till talan enligt 1 ij eller efterbarnetsfödelse erkänt barnel såsom sill. må envar, som jämte eller näst efierbarnet är berättigad till an efter honom, väcka sådan lalan fråndet han erhållit kännedom om barnets födelse och om mannens död. Har mannen ejvarakiigt sammanbon med barnel. vare arvinge dock ej föriustig sin talanförrän fÖrjlullt från det att anspråk, som grundals på an barnel haräkienskaplig börd. framslällls mol dödsboet. Efteriämnar den avlidne. arvingar som avses i 3 kap. 1 if äivdabalken. äge envar av dem sådanrån. Uppgiflenligl 1 if åvilar barnavårdsnämnden i den kommun där den som har vårdnaden ombarnet är kyrkobokförd. År vårdnadshavaren ej kyrkobokförd i riket, åvilaruppgifien barnavårdsnämnden i den kommun där han vl.stas eller, om han elvistas i riket, barnavårdsnämnden i . Vad nu sagls om vårdnadshavaregäller modern i faU då vårdnaden om barnet utövas gemensamt av henne ochhennes make. ViUbarn som avses i I kap. 1 § vinna förklaring, alt det Icke har äktenskapligbörd, äge barnel väcka lalan därom mol mannen eller, om han är död, hans Andrastörhållande som anges i 2 if sedan barnavårdsnämnden inlett sin ulredning, ärnämnden ändock skyldig all slutföra sin uppgift. Jämte maka, arvingar somavses i 3 kap. 1 if , skall talan, såvitt dessa angår, riktas motdem som då talan väckes äro närmast till arv. kan fiyita över ärendel tUlbarnavårdsnämnden i annan kommun, om det skulle avseväri underlättauiredningen. Om sådani beslul skall den andra barnavårdsnämnden genastunderrättas. Talan mot beslut enligl andra slyckellöres hos genom be.svär. Mot beslut föres talanhos kammarrätien genom besvär. Talansom avses i 1-3 §§ må ej bifallas, med mindre det är utrett, all modern haj)samlag med annan än mannen och del måsle antagas all barnet avlats vidsamlaget, eller ock, på grund av barnets arvsanlag eller an -nan särskildomständighet, det eljest kan hållas jör visst, an mannen ej är barnels läder..Ar barnel avlat lÖre äktenskapet eller under det makorna efter domstolsbeslut eller eljest på grund av söndring levde ålskilda. må dock lalanbifallas, såvida del ej göres sannolikt an makarna haft samlag med varandra åUd. då barnel kan vara avlat. Barnavårdsnämndenskall vid sin utredning inhämta upplysningar från modern och andra personersom kunna lämna uppgifter av belydelse för uiredningen. På nämndens begäran skall barnavårdsnämnden i annankommun lämna biträde vid utredningen. Om låderskapsfrågan kan bedömas med tillräcklig .säkerhetpå grund av barnavårdsnämndens utredning, bör barnavårdsnämnden bereda den soman tages vara ladcr barnet tillfälle an erkänna faderskapet. bör verka för att blodundersökning ägerrum beträf- fande modern, barnet och den som kan eller skall ansesvara fader till barnet, om denne begär del eller anledning finns UU antagandeatt modern hqfl samlag med mer än en man under tid då barnel kan vara avlat. far lägga ned påbörjad utredningangående faderskapet, om del 1. visarsig omöjligt all få erforderliga upplysningarför bedömning avfä-derskapsfrågan. 2. framstårsom utsiktslöst alt försöka få faderskapet faststäUt av domstol. 3. föreliggersamtycke av modern eller särskilt förordnad förmyndare enligt 4 kap. 5 § UUadoption av barnet, eller 4. avsärskilda skäl finns anledning till antagande att förtsall ulredning ellerrättegång skulle vara till men för barnel efler utsätta modern för påfrestningarsom innebära fora for hennes p.sykiska hälsa. Talan mol beslul an lägga nedpåböriadfaderskaps-utredning föres hos genom besvär. Mot länsstyrelsensbeslul föres talan hos kammarrätten genom besvär. Vid barnavårdsnämnden skaltföras protokoU över vad somförekommer vid utredningen av belydelse för faderskapsfrågan. I protokolletantecknas även sådana uppgifter som kunna ha betydelse för skyldigheten attutge bidrag IiU barnets underhåU. Utredningen bör bedrivas skyndsamt. I fall som avses i Iif första stycket skaU utredningen vara slutförd från barnelsfödelse, om ej särskilda skäl föranleda annat. 3 kap. Om faderskapet till barn utom äktenskap 3 kap.Vissa bestämmelser om rättegången i mål om faderskap Mål om förklaring att viss man ej är fader Faderskapettill barn utom äktenskap fastslälles genom erkännande eller dom. styckei skaU anses som fäder vinna förklaring enligt Ikap. 2 § alt han icke är fader barnet, skall han väcka lalan härom molbarnel eller, om barnet har avlidit, dess arvingar. År mannen död och har han icke varaktigt sammanbon medbarnet och heller icke efler barnets lödelse erkänt barnel som sin. kan var ochen som jämte eller näst efter barnet är berättigad arv efter mannen väckalalan om alt mannen ej är fäder lill barnel. Efteriämnar den avlidne förulommaka arvingar som avses i 3 kap. 1 if . bar var och en av dem rättatt väcka lalan. Rätt all väcka lalan enligt delta stycke föreligger dock ej.om vid mannens död förtlutil från det att han fått del av talansom har väckts mot honom pä den grund alt han är fäder IiU barnet. Har anspråk, som grundas på an mannen ärfader tUl barnet,framslällls moi mannens dödsbo, skall talan som avses i andra stycket väckasinom från det all anspråket framställdes. Erkännandeav faderskapet IiU barn utom äklenskap sker skriftligen. Erkännandet skallbevittnas av två personer och skriftligen godkännas av barnavårdsnämnden samtav modern eller .särskilt jörordnad jörmyndare för barnel. Har barnel uppnåttmyndig ålder. skaU erkännandet I stället godkännas av barnet självi.Erkännande kan ske även före barnels födelse. Barnavårdsnämndenfår lämna sitt godkännande endasl om del kan an-lagas all mannen är fader . Visas senare att mannen ej är fader lill barnel. skallrälten förklara, all er-kännandel saknar verkan. VUIbarn vinna förklaring enligt I kap. 2 § all viss man ej är dess fader, skallbarnel väcka lalan härom mot mannen eller, om han är död. hans arvingar.Efterlämnar mannen förutom maka arvingar som avses 13 kap. I if ,skall lalan, såvUi angår dessa, riktas mot dem som då talan väckes äro närmasttill arv. Rällenskall förklara en man vara fäder liU barn utom äklenskap. om del är utrett atthan hafi samlag med barnets moder under lid då barnel kan vara avlat och delmed hänsyn lill samtliga oinständigheler är sannolikt att barnet avlats avhonom. Talansom avses I 1 eller 2 får väckas vid rätten I den ort där barnel har sillhemvist eller, om del har avlidit, vid den rätt som har all upplaga tvist omarv etter barnet. Finns ej annan behörig domstol, upplages målel avStockholms lingsrän. att sörja lör att faderskapet barn utom äktenskapjäslsiälles. om den som har vårdnaden om barnet är kyrkobokförd i riket ellereljesi vistas här. skall söria för att faderskapet lillannal barn utom äklenskap fastslälles. om vårdnadshavaren begär det och barnetär svensk medborgare. .Arpart i mål som avses i I eller 2 if underårig. får förmyndaren eller god man.om sådan enligt 18 kap. skall förordnas, föra lalan for honom. Närmare bestämmelser om förfarandet vid faslslällande avfaderskapet UU barn utom äktenskap i faU som avses i första stycket meddelas isärskild lag. Modern skaU höras I målel, om det kan ske. Mål om fastställande av faderskap Uppgiftenatt sörja for att barnets börd fasisiälles åvilar barnavårdsnämnden i denkommun där den som har vårdnaden om barnel är kyrkobokförd. År vårdnadshavarenej kyrkobokförd i riket, åvilar uppgiften barnavårdsnämnden i den kommun därhan vistas eller, om han ej vistas I riket, barnavårdsnämnden i . I målom faslslällande av faderskap föres barnets talan I faU som avses 12 kap. 1 ifav barnavårdsnämnden. Har modern vårdnaden om barnet, får hon alllid förabarnels talan, även om hon ei har uppnått myndig ålder. Talan får vidare alUidföras av särskiU förordnad förmyndare för barnel. Inträderändring i förhållande som anges i 5 § sedan barnavårdsnämnden inlett utredninglör att få barnets börd faststäUd. är nämnden ändock skyldig att shii/Örauiredningen. kan lörordna att ärendel skaUöverfiyttas lUI barnavårdsnämnden i annan kommun, om del skulle avseväriunderlätta uiredningen. Om sådant beslut skall den andra barnavårdsnämndenofördröfil-gen underrättas. Talan mol beslut enligt andra stycketföres hos genom besvär. Mot beslul löres lalan hoskammarrätten genom besvär. Talanom fastställande av faderskap föres mol den man eller de män som skäligen kunnakomma i fråga som fader tiU barnet. I avliden mans ställe stämmas de arvingarlill den döde som anges i 2 if. I faU då har all sörja för all faderskapfastställes väckes talan vid rätten i den ort där barnavårdsnämnden finns.Rällen kan fiytta över målel lill annan domstol, om del skulle avseväriunderlätta handläggningen av målet. I andra läll än som avses i törsta stycketfår talan omfaslslällande av faderskap väckas vid rällen i den ort där mannen etter, omlalan jÖres mot fiera män. en av dem har sin hemvist. År man som här avses död.lår lalan väckas vid den rätt där dödsboet efter honom svarar. Finns ej annanbehörig domsiol, upplages målet av . IfaU som avses i 16 if väckes talan om fastställande avfaderskap vid den räll där lalan som avses i 1 kap. 2 if är anhängig. År mål om fastställande av faderskap anhängigt kan fråganom faderskapet till barnel prövas endasl i del målel. Talan får ej prövas slutligt jöre barnets födelse. På ansökan av svarande skall rällen inlärda slämning påman. som ej redan är instämd i målet, och pröva om mannen är läder lillbarnel. Om sådan ansökan gäller i tillämpliga delar vad som är löreskrivet omstämningsansökan. / samband med att barnavårdsnämnden väcker talan skallprotokollet över nämndens utredning ges in tUl rånen. Väckes talan av annanoch har barnavårdsnämnden gjon utredning i frågan, skall rällen inlördra barnavårdsnämndensprotokoU. Svarande skall delges protokoUet I samband med stämningen. Rätten kan förelägga barnavårdsnämnden att om läderskapei. Var och en som kan föra lalan på barnets vägnar skallberedas tUlfälle alt ytlra sig i målet. Rälten skall se alt frågan om faderskapet IlU barnetblir lUfböriigen utredd. Vittnesförhör får ej äga rum i syfte att styrka attvitinel har haft samlag med modern under lid då barnel kan antagas vara avlat. Återkallas talan mot en av flera män. får målel avskrivasi den delen endast om alla samtycka. Avser återkallelse den som har stämtsenligt 9 i), krävs samtycke även från barnet. med an målet avskrives i viss del skall rältenfålla beslut om rättegångskostnaden i den delen. I faU då om fastställande avfaderskap gälla i fråga om rättegångskostnad andra och tredje styckena islällel jör 18 kap. 1-7 ifif . Part skall bära sin rättegångskostnad. Oberoende avutgången i målel kan dock svarande jörpUktas att hell eller delvis ersällaannan part dennes rättegångskosinad. om han harförfarii på säll som avses i 18kap. 3 eller 6 § räiiegångsbalken eller om annars särskilda skäl föreligga. Har parts siälllörelrädare, ombud eller biträde lörfarilpå sätt som avses i 18 kap. 3 eller 6 if , kan han förpliktasersälla kosinad som därigenom vållats annan part. oavsett om huvudmannen kananses som vinnande part eller ej. Rällen kan beslula härom även ulan yrkande. skall den högre rällen prövalåderskapsfrågan I hela dess vidd. Erinran härom skaU inlagas i löreläggandean Inkomma med genmä-le. Finner högre rätt att någon som icke är pan i måletskäligen kan komma i fråga som läder barnet, skall domen på yrkande avpari undanröjas och målel i dess helhei visas åter IiU den domsiol som lörsihar dömt i målel. Bestämmelserna I 11-13 ifif äga motsvarande tillämpningvid målets handläggning I högre rätt. I fall då ägaäven 10 Iredje Slycket och 14 motsvarande lill-lämpning I högre rätt. Har talan som avses i 1 kap. 2 if anhängiggjorts, får tillgemensam handläggning med sådan lalan väckas lalan om fastställande av an annanman än som avses i 1 kap. 1 § första stycket är barneisfader. Utan eget samtycke må den som fyllt ej adopteras;dock må, ulan hinder av att samtycke ej föreligger, adoption ske av den som ärunder , därest del kan antagas lända honom till skada att hantillfrågas. Densom ej fyllt må ej adopteras utan föräldrarnas samtycke. Modemssamtycke skall hava lämnats sedan hon hunnit tillräckligt återhämta sig efternedkomsten. Vid adoption av adoptivbarn skall i stället inhämias samtycke avadoptanten eller, om make adopterat andre makens barn, av makarna. Samtyckefordras ej av den som är sinnessjuk, sinnesslö, ulan del i vårdnaden eller åokänd ort. Är sådant fall för handen beträffande envar av dem som enligtandra stycket skall samtycka lill adoptionen, skall i stället samtycke inhämtasfrän barnels förmyndare. Samtyckeenligt andra stycket fordras ej av den som är sinnessjuk, sinnesslö, ulan deli vårdnaden eller å okänd ort. Är sådani fall för handen beiräffande envar avdem som enligt andra stycket skall samtycka lill adoptionen, skall i ställetsamtycke inhämias frän barnels förmyndare. Densom är förklarad omyndig mä ej adopteras utan förmyndares samtycke. Vidlillämpning av bestämmelse i lag eller annan författning som tillläggersläktskap eller svågeriag rättslig betydelse skall adoptivbarn anses somadoptantens barn / äktenskap och icke som bam till sina biologiska föräldrar.Har make adopterat andre makens barn eller adoptivbarn, skall Vidtillämpning av beslämmelse i lag ellerannan författning som tillläggersläktskap eller svågeriag rättslig betydelse skall adoptivbarn anses somadoptantens barn och icke som barn lill sina biologiska föräldrar. Har makeadopterat andre makens barn eller adoptivbarn, skall dock 17 1976. f saml. 1975/76:170 258 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse dock barnet anses som makarnas ge- barnet anses sommakarnas gemen- mensamma. Första stycket gäller ej, om annat är särskilt föreskriveteller följer av rättsförhållandets natur. Laga domstol I ärende om antagande av adoptivbarn ärrätten i den ort där adoptanten har sitt hemvist. Finns ej behörig domstolenligl vad nu har sagts, upplages ärendel av lingsräit. / ärende om anlagande av adoptivbarn skall rällen inhämtaupplysningar om barnel och sökanden saml huruvida vederlag eller bidrag IiUbarnels underhåU är givet eller utfäst. Har barnet ej fylh . skaUyttrande inhämtas från barnavårdsnämnden I den kommun där sökanden ärkykobokförd och från barnavårdsnämnden I den kommun där den som har vårdnadenom barnel är kyrkobokförd. Fader eller moder, vars samtycke till adoptionen ejerfordras, skall ändock höras, om det kan ske. Vid adoption av adoptivbarnskall vad nu sagts I stället gälla adoptanten eller, om make adopterat andremakens barn. var och en av makarna. Finns särskild förmyndare vars samtycke ejerfordras. skaU även han höras. Mol rättens beslul i ärende om antagande av adoptivbarnfår lalan fuU-följas av sökanden eller den som'skall höras i ärendel. Barn /äktenskap står under föräldrarnas vårdnad enllgi vad nedan sägs till dess detfyllt eller ingått äktenskap. Barn slärenligl detta kapitel under vårdnad av bägge eller den ene av sina föräldrareller av .särskUt förordnad förmyndare lill dess del fyllt aderton är elleringått äktenskap. Föräldrarnaäro pliktiga all sörja för bamets person och att giva det sorgfälliguppfostran.