prop · FZ03131 · 1975-12-31 00:00:00 — Tidningsföretagens möjligheter att påverka sina kostnaderbehandlar uiredningen under tre punkter: rationalisering, samverkan och förändringari utgivningen. Beträffanderationalisering är pressulredningen av den uppfattningen alt möjlighetema tiUproduktivitetsvinster genom övergång till ny teknik på ärbetydande. Framför allt sägs detta gäUa inom produktionsleden före tryckning,dvs. lextsättning och bildreproduktion. Speciellt har lexlsätlningen enligltraditionell teknik svarat för en betydande del av de totalaproduklionskostnadema. har utfört beräkningar av vinsterna avteknisk samverkan. Materialet visar att betydande kostnadsbesparingar, främstgenom minskat arbetskraftsbehov och förbättrat kapitalutnyttjande, står altvinna genom samverkan mellan tidningar i den tekniska framställningen. Förändringar i utgivningen är närmast av två slag:formalföränd-ringar och förändrad utgivningsfrekvens. Även måltiiga formatminskningar ger enhgt utredningendirekta besparingar i papper och följdbesparingar i redaktionella kosinaderoch distribution. Argurnent för andralidningarna mot att vidta denna åtgärd ärdels att produktionsbidragel är kopplat tUl pappersförbrukningen, dels atl deförlorar i konkurrensstyrka om förslatidningen inte genomför samma förändring. Kostnadsminskningar genom minskad periodicitel anseruiredningen vara en effektiv åtgärd. Framför aUt gäller detla steget frånsexdagars-lill femdagarsulgivning. Kostnadsminskningarna genom en sådan åtgärdbedöms ligga meUan 5 och av de totala kostnaderna. Mot lägre periodicitel talar, förutom allmännainformationssynpunkter, dels atl del tycks strida mol tidningarnas ambitioner,dels all en Prop.1975/76:131 48 andratidninginte kan genomföra åtgärden om inle förslatidningen gör detsamma. intäkter påverkas av tre faktorer: upplagestorlek, annonsvolym ochpriserna på de båda marknaderna. Ianalysen av tidningarnas marknad behandlas ingående olika tidningskategoriershandlingsalternativ på upplage- och annonsmarknaderna. Slutsatsen är attkonkurrenltidningar med låg täckning har mycket svårt att uppnå förbättringarpå någondera marknaden. Vissa större högtäckningstidningar kan utöka sittspridningsområde genom att gå in på mindre eller medelstora ensamtidningarsmarknader. Den senare kategorin har, liksom konkurrenttidningarna med lågtäckning, svårl att nå volymförbätlringar. Närdel gäller prispolitiken har ensamtidningar av uppenbara skäl stora möjligheteratt bestämma sin egen linje. I konkurrenssituationer är dethögtäckningstidningen som är prisledare. Vid kostnadsöknmgar som behöverkompenseras med intäktsökningar är del högtäckningstidningen som avgör i vilkenutsträckning upplage- och/eller annonspriser skall höjas. Högtäckningstidningenhar här ett val. val består enbart i alt man kan följaefter högtäckningstidningen (vilket är det normala, särskilt i fråga omupplagepriserna) eller att göra mindre höjningar än högtäckningstidningen(eller helt avstå från höjning). Det senare är, med lanke pålågtäckningstidningarnas ekonomiska situation, oftast inget realistisktalternativ. För högläckningstidningen är det ur konkurrenssynpunkt oftafördelaktigt alt lägga större delen av höjningarna på annonspriserna. Annonsörernakan normalt inte undvika att annonsera i högtäckningstidningen. Lågtäckningslidningenär angelägen att få den större delen av höjningarna på upplagesidan. Den ärnämligen inte lika oumbärlig för armonsörerna vilket innebär att dessannonsvolym tenderar atl minska av kraftigaannonsprisstegringar. En högtäckningslidning kan, genom att välja en för dekonkurrerande tidningarna ofördelaktig prispolitik, skapa stora svårigheler fördessa. Utredningen menar att inriktningen mot ett minskat beroende avannonsintäkter ur presspolitisk synvinkel även i detta avseende är atl föredra. Deabonnerade flerdagarstidningarna har en samlad upplaga som innebär att detäcker samtiiga hushåll (1,02 exemplar/hushåll). Även om dubbelläsningen inomvissa områden är relativt omfattande och hushållsläckningen inom andra områdensåledes väsentligt lägre än så kan man, enligt uiredningen, knappastförvänta någon större upplageexpansion för de traditionella dagstidningarna. Kvällspressenssamlade upplaga motsvarade en täckning av Prop.1975/76:131 49 Här tycks finnas uirymme för en fortsatt expansion utan att det behöver påverka konsumtionen av övrig dagspress. Destörsta utvecklingsmöjligheterna på upplagemarknaden anser utredningenemellertid fådagarslidningama ha. Dessa fungerar i likhet med kvällspressen somkomplement till övriga dagstidningar. Deras lo-tala upplaga var intestörre än all de fanns i blott vart sjunde hushåU. Utredningenbehandlar vad gäller annonsutvecklingen främst lågtäckningstidningarnas lägevid en förändrad slorlek av annonsmarknaden. Debedömningar som gjorts i pressutredningens referensgrupp Massmediemas marknadinnebär all reklamvolymtillväxten inte kommer att vara likasnabb som den var . Referensgruppen har också ansett atl dennatendens kommer atl bli bestående. Tillde viktigaste ålerhåUande faktorerna har i diskussionerna förts ändrade villkorför bruk av reklam som konkurrensmedel genom olika beslut från statsmakternassida. Utredningenanalyserar olika förslag som har förts fram om statliga åtgärder i direkt syflealt begränsa reklamvolymen (reklamförbud för tobak och alkoholhaltiga drycker,förhandling om volymbegränsningar med reklamintensiva branscher och regleringav vissa typer av annonsering såsom veckoslutsannonsering). Slutsatsen bliratl med undanlag för elt reklamförbud för tobak och alkoholhaltiga drycker,vars reklamvolym i försia hand återfinns i högtäckningstidningar och andramedier än dagspressen, kan statliga beslut alt söka begränsa reklamvolymen iförsia hand länkas drabba lågläckningstidningarna. Förhållandena leder därmedinte lill några principiella förändringar av den marknadsbild som presenteratsav uiredningen. Pressulredningenutgår från att nya kanaler på massmedieområdet inte kommer alt öppnas förreklam. Så förutsätts t. ex. reklamsändningar i televisionen inle komma atlbli möjliga. Eflersom konkurrensbilden för dagspressen således inte kommer attförändras genom alt nya reklamkanaler tillkommer gäller det för dagspressenfrämst atl fortsätta alt hävda sig mot redan existerande medier. Närdet gäller dagspressens möjligheter att försvara sin ställning på reklammarknadeni fri konkurrens med andra medier, finner utredningen ingen anledning attbedöma dessa annat än i huvudsak positivt. Samverkaninom dagspressen är enligl pressutredningen angelägen av såvälföretagsekonomiska som presspoliliska skäl. Företagsekonomiskt sett är syftetfrämst att dämpa inverkan av en snabb kostnadsutveckling med hjälp avrationalisering och att stärka dagspressens ställning gent- 4 1975176.1 saml. 1975/76:131 50 Presspolitiskt är det främsta syftet att vidmakthålla ochförstärka den redaktionella mångfalden inom pressen. Detfinns en relativt lång samverkanslradilion inom dagspressen. Inom vissa områdenhar initiativ till samverkan tagits av företag utanför dagspressen; så startadet. ex. nyhetsförmedlingen och annonsförmedlingen. Många initiativ har docktagits av branschen själv. tog också statsmakternainitiativ till samarbete. Samverkanfinns mer eller mindre väl utvecklad inom alla delar av tidningsverksamheten.Mest utvecklat är samarbetet inom distributionen och på det redaktionellaområdet. Inom distributionen har branschen tagit initiativet tUlsamdislribulion av lösnummer och staten till sam-distribution av abonneradetidningar. Minst utvecklat är samarbetet inom den lokala annonsförsäljningen. Inomflera av de områden, där samarbete nu finns, kan detla utvecklas. Det finnsockså sådana planer avseende nyhetsförmedlingen via byråer, administrativarutiner, inköp, utbildning och forskning. Tidningarna utbyter erfarenheterinom slörre eller mindre grupper ulan lanke på att de skulle kunna ha fördelarkonkurrensmässigt av egenverksam-het. Med undanlag för genomförandet av vissaslörre projekt, torde branschen utan stöd utifrån kunna vidareutveckla detpåbörjade samarbetet. Inomtvå områden finns enligt uiredningen påtagliga hinder för samarbete och därkan mera genereUa stimulansåtgärder behöva sättas in för att eltföretagsekonomiskt och presspolitiskt angeläget samarbete skall komma lillstånd. Det ena området är teknisk samproduktion och det andra samförsäljning avlokalannonser. Detfinns i tidningsbranschens utredningar och publikationer liksom ipressulredningens egna undersökningar elt väldokumenterat intresse församverkan inom produktionen. I pressutredningens rapport (SOU 1975: 11) Svenskpress. Tidningar i samverkan redovisas följande huvudsakliga svårigheler sommåsle övervinnas: a) tidningarna måsle motiveras fören samverkan, b) utformningen av samarbetetmåsle vara tilltalande för alla deltagande tidningar; här avseskostnadsfördelning, regler om manusslopp och sekretessfrågor, c) möjlighetema lill naturligavveckling av överkapaciteten kan vara begränsade; här avses avyttring avbegagnad maskinutrustning och inskränkningar av antalet anställda. Redovisningenpekar på alt rationaliseringsvinsten endast i mycket begränsad utsträckning kanrealiseras av ett pro-duktionssamarbele. Prop.1975/76:131 51 Andraproblem har gällt frågor om insyn för samtUga deltagare i samverkan iproduktionsteknik och produktionsekonomi; TiU detta har kopplats frågan omägande av produktionsanläggningarna. Analysenav de praktiska förutsättningarna för samproduktion visar, att det finns tvåstora problem: det ena gäller avvecklingen av överkapaciteten och det andraulformningen av reglerna för samarbetet. För att lösa problemen på elt för allasamverkansparler tillfredsställande sätt krävs det enligt uiredningen vissastimulansåtgärder. Lokalsamverkan i annonsförsäljningen mellan samtliga på en ort utkommande tidningarförekommer inte . Presstödethar, framhåller utredningen, lyckats vidmakthålla den redaktionellakonkurrensen på tidningsmarknaden. Däremot har pressstödet inte lyckatskompensera den skillnad i mängd lokal annonsinformalion som finns mellankonkurrerande tidningar. Denna lokala annonsinformalion spelar en viktig rollför läsarnas tidningsval. Därmed är lågläckningstidningarna fortfarandeunderlägsna i lotalkon-kurrensen, dvs. med avseende på produktkombinationenredaktionellt innehåll och annonsinnehåU. Detär enligt pressulredningens uppfattning inte i överensstämmelse med enpresspolitik som syftar till att framhäva den redaktionella konkurrensen altläsamas tidningsval lill stor del bestäms utifrån mängden lokalannonsinformation. Om konkurrerande tidningar hade i stort sett samma lokalaannonsinformalion, borde tidningsvalet kunna träffas enbart utifrån detredaktionella innehållets kvantitet och kvalitet. Det presspolitiska syftet medsamförsäljning av annonser är således att låta det redaktioneUa innehålletkomma i förgranden. LågläckningstidningarnaerhåUer produktionsbidrag, som i de fall skillnaderna itäckningstal på utgivningsorten inte är för stora kompenserarlågtäckningslidningen för skillnaden i annonsintäkter tillhögtäckningstidningen. Elt samarbete inom annonsförsäljningen i hardärmed enligt utredningen inte till syfte att omfördela an-nonsinläktema mellande samverkande tidningama. Syftet är att förse tidningar på samma utgivningsortmed likvärdig annonsinformation. Tillskillnad från förhåUandet i mycket av det nuvarande samarbetet inom andraområden är rationaliseringssyftet inte särskilt påtagligt vid annonssamarbete. Utredningenfinner också en annan viklig skillnad mellan elt samarbete inomannonsförsäljningen och samarbete inom andra funktioner. Medan samarbetet inomandra funktioner kan ske utan inskränkningar, måsle ett samarbete i annonsförsäljningenta hänsyn till olika annonsörers Prop.1975/76:131 52 önskemålall få en annons införd bara i den ena av två eller flera samverkandetidningar. Detta är ett rimUgt undantag i ett annonssamarbele. Engrundförutsättning för elt annonssamarbele är att två tidningar som nukonkurrerar med varandra ser fördelar i ett sådant samarbete. Förutsättningamaär mycket begränsade i de fall skUlnadema i täckningslal mellan dekonkurrerande tidningarna är mycket stora. Detla gäller speciellt om förslatidningenhar en så slor täckning på utgivningsorten att tidningen i det närmaste är eninstitution. Undanlag kan dock finnas, nämligen om den totala annonsmarknadenför de konkurrerande tidningarna är liten eller stagnerande. Marknadsekonomiskaföratsällnmgar föreligger enligt utredningen först när skillnaderna itäckningslal är måttliga. Ju närmare tidningarna ligger varandra itäckningslal, desto intressantare bör enligt utredningen en samförsäljning avannonsutrymme te sig för annonsörerna. Det är då t. o. m. praktiskt för destora annonsörerna atl ha ett annonsorgan i handelsområdel. För mindre ochmedelstora annonsörer har vissa tidningars spridningsområden blivit för stora.Den typ av annonserings-alternativ som sådana annonsörer önskar är inte två relativtlika tidningar utan tidningar som täcker delar av spridningsområdet väl, såsomstadsdelar, förorter etc. Det kan enligtutredningens uppfattning således inte finnas något principiellt motstånd frånannonsörernas sida mot samarbete inom annonseringen mellan två konkurrerandetidningar, i all synnerhet som samarbetet dessutom kan leda till en utvecklingav dagstidningsannonseringen som reklammedium. För läsarna finns det inganackdelar med samförsäljning av annonser. För andratidningens läsare finns detenbart fördelar. För förstalidningens läsare kommer del inte att märkas någonstörre skillnad. Eltargument från annonsörshåll mot annonssamarbete skulle finnas om risken förmonopolpriser vid annonssamarbete var stor. Men det är den inte enligt uiredningen.De stora annonsörerna' har nämligen alternativa reklamkanaler att tiUgå. Ävenom konkurrensen mellan två tidningar är så intensiv att den kan leda tillpriskrig och därför tala för samarbete och även om läsare och annonsörer inlehar några principiella eller praktiska invändningar, kan tidningarna ändå tvekainför etl samarbete. Denna tveksamhet kan bero på en osäkerhet om samarbetetverkligen kan ge lika stora annonsintäkter som tidningarna har uppnåttdittills. Frågan är central, eftersom tidningarnas intäkter lill största delenhärrör från annonseringen och en förlust av annonsvolym direkt hotartidningarnas ekonomi. Vid en bedömning avintäkterna i etl annonssamarbete bör, enligt utredningen, särskilt tvåförhållanden observeras. För det försia: samarbete inom annonsförsäljningenkan i försia hand länkas starta på sådana orter där annonsörerna redan nu iviss utsträckning använder sig av Prop.1975/76:131 53 bådatidningarna som annonsorgan. För det andra: tidningarna kan genom atl inte göranågra personalreduceringar använda de tidigare kon-kurrensinriktade säljinsatserna för att utvidga marknaden. Den sammanlagda upplagan gör att de intelika lätt som tidigare kan förbigås vid riksannonsering. Utredningen finner attdel således inle bör vara något större problem att bibehålla annonsintäkternapå uppnådd gemensam nivå. En statiig stimulansåtgärd för att initiera ellannonssamarbete skulle kunna ta sikte på att stödja ett utredningsarbete förtidningar som är intresserade, underlätta en omorganisation av säljarbetet ochutgöra en viss garanti mot eventuellt annonsintäklsbortfaU. Pressutredningenhar med hjälp av olika undersökningar velat belysa vissa problem som hängersamman med tidskriflsulgivningen. Utredningen har dock inle sett det som sinuppgift atl göra en fullständig kartläggning av tidskrifternas funktioner ochekonomiska läge. Trotsmycket stora oUkheter mellaii och inom olika tidskriftsgrupper finns vissagemensamma drag i deras ekonomiska ställning. har fått vidkännas betydande kostnadsökningar på alla tyngre poster: teknisk framställning, papper, distribution och löner. Utvecklingen mot allt högrekostnader har för populärpressen lett till höjningar av prenumerations- ochannonspriserna. För de ideella och fackliga tidskrifterna har kraven på bidragfrån de organisationer de representerar ökat. För elt antal tidskrifter harutvecklingen varit så negativ att nedläggning, sänkt redaktionell och tekniskstandard eller minskad periodicitet varit nödvändig. Avgörandeför det stora flertalet tidskrifter utgivna av fackliga och ideeUaorganisationer är resp. organisationers inställning till lidskrifterna. Av enenkät till olika organisationer som har gjorts av pressutredningen framgår attbedömningen av tidskriflssitualionen i många fall är pessimistisk. Det krävsbetydande höjningar av bidragen från organisationernas sida ökningar somflera organisationer inte anser sig ha möjlighet att klara av. Även inom demera resursstarka organisationema kan framtiden medföra problem förtidskrifterna. Dessa skall hävda sig i konkurrensen med andra utgiflskrav,vilket kan vara svårt då tidskrifternas värde inte är så lätt att direktbelägga. Enav de faktorer som har bidragit till de omfattande kostnadsökningarna förtidskriftsgruppen har varit distributionskostnaderna. Dessa har framför aUtdrabbat tidningar med stor upplaga. Parallellt med pressutredningen har 1974års tidningstaxeutredning arbetat. 1975/76:131 54 fråganom nivån och strakturen på postverkets tidningstaxa. Det förslag somtidningstaxeutredningen har lagt fram innebär för tidskrifternas del att de fåren möjlighet alt överblicka kostnadsutvecklingen på distributionsområdet.Hotet om en drastisk höjning av distributionskostnaderna är enligtpressutredningen avvärjt om tidningslaxeuiredningens förslag accepteras. Dettainnebär dock inte att ökningstakten i distributionskost-nadema förtidskrifterna skulle minska. Man måste räkna med att kostnaderna för distributionenockså i fortsättningen kommer att öka. Tidskrifternahar en mycket stor betydelse i dagens samhäUe. Det gäller samtliga defunktioner som pressulredningen anser det väsentligt att massmediernauppfyller. Det är en förutsättning för ett väl fungerande massmediesyslem attdet finns en mångsidig och väl spridd tidskriftspress. Degjorda analyserna och undersökningarna på tidskriftsområdet har, enligtutredningen, visat på behovet av ytterligare studier bl. a. kringtidskrifternas ekonomiska situation och presspolitiska betydelse. Det finnsoroande tecken på en ekonomisk kris för stora grupper av tidskrifter med bredfolkrörelseanknytning. Statsmaktema har, enligt utredningens uppfattning, ettansvar för att den viktiga kommunikationsväg som tidskrifterna utgör inlestängs eller allvarligt försvagas. Pressutredningenhar haft till uppgift att göra en allmän bedömning av utvecklingen påmassmediemarknaden. Uiredningen skulle placera in dagspressen i en kommandemedieslruktur och försöka utröna vilken ställning tidningarna kommer att fåoch vUken roll de kommer atl spela på morgondagens massmediemarknad. Utredningenhar behandlat utvecklingen inom televisionen, videogrammen och radion.Slutligen har tidningamas plats på morgondagens massmediemarknad behandlats. Vadgäller utvecklingen på tv-området redovisas de kostnader som en utbyggnad avbredbandsnät för kabel-tv m. m. skulle innebära. Det konstateras att det finnsen rad osäkra faktorer vad gäller beräkningen av kostnaderna för en utbyggnad.Det krävs ingående analyser innan ställning kan tas lill frågan hur sannolik enutbyggnad av bredbandsnät skall anses vara. Det slår dock klart alt kostnademaär så omfattande att det knappast kan bli en snabb utveckling på området. Experimentetmed lokala tv-sändningar i Kirana syftade till att utveckla tv-formen. Medblygsamma resurser sökte man få till stånd en aktivering och kommunikationmellan sändare och mottagare. I vilken mån detta lyckades är svårt att avgöra.Under alla förhållanden kan det enligt utredningen konstateras att den lokalatv:n inte är ett alter- Prop.1975/76:131 55 nativtUl dagspress och riks-lv ulan måste ses som etl komplement till dessamedieformer. Utredningenpekar också på andra utvecklingsmöjUgheler för tv än genom bredbandsnät ochlokal tv. Den regionala eterburnatelevisionen kan byggas ul. Del nordiska programutbudet kankomma att öka radikalt. Tv-sändningarna inom denreguljära tv:n kan öka i omfattning och utsträckas liU morgon- och . Satellitsändningar kan på ettannat sätt än göra det möjligt atl ta emot andra länders program. Text-tv (cee-fax) är en nytv-form som kan ge tittaren snabb information inom ett antal viktiga sektorer. k. videogrammen kommer säkerligen atl spela en stor roll på morgondagensmassmediemarknad. Frågan är när de kommer alt slå igenom på allvar och vUkenroll de kommer atl spela. UnderhåUnings-och ulbildningsseklorerna brakar nämnas som självklara områden förvideogrammen. Uiredningen antar att det här kommer att finnas ett utbud frånvåld och pornografi till högklassiga undervisningsprogram. 1975års riksdag har beslutat om införande av en särskild lokalradio. I principkommer det atl finnas en lokalradiostation i varje län som kommer atl sändamellan 10 och . I genomsnitt kommer 14 personer alt varaanställda på varje station. Pressutredningenfinner det svårt all bedöma vilka verkningar som de lokala radiosändningarnakommer att få. En viss vägledning kan man dock få genom de erfarenheter somgjordes vid lokalradioförsök . Experimentet medlokalradio visade att man kunde nå stora lyssnargrupper med etl omfatlandelokall material. Erfarenheterna kan därigenom sägas vara relativt positiva.Tidningar och lokalradio kan, framhåller uiredningen, på ell intressant sättkomplettera varandra och därmed kan den lokala informationen förbättras. Serman till de möjligheter som tidningarna har att hävda sig på morgondagensmassmediemarknad synes dessa, enligl uiredningen, generellt sett goda. Hotet från nya medier tycksvara begränsat. De förändringar som är atl vänta på massmediemarknaden underden närmaste tioårsperioden är mindre omfattande än de som har ägt rum underde senaste tioårsperioderna. Den stora delen av dagspressenhar en sådan ställning att väntade kostnadsökningar inte kan antas medföranågra allvarligare problem. Högtäckningstidningarna har kunnat fåtillräckliga intäkter för all täcka dessa öknmgar. Lågläckningstidningarna kommerockså i framliden all vara beroende av bidrag från ståten. Detta behov kommerinte alt minska. 1975/76:131 56 Del har på tidningsmarknaden funnits en brist på nyetableringar de senasteårtiondena. Det är svårt alt bedöma i vilken mån denna kan täckas ;behovel av nya tidningar är dock otvetydigt. Pressutredningenunderstryker att de olika undersökningarna ger belägg för pressens stora vikt.Samtidigt menar man atl det finns ett missnöje med den typ av mediesituationsom finns på många platser. En av anledningarna till detta kan sökas iföljderna av tidningsnedläggningarna. Konkurrens mellan flerdagarstidningarförekommer endast på ett ljugotal orter i landet. Alternativen för läsarna harupphört. Koncentrationenhar enligl uiredningen inle i försia hand orsakats av prioriteringar frånläsarnas utan från annonsörernas sida. Tidningar med i absoluta tal mångaläsare och av obestridd betydelse har fåtl läggas ner. Stora organisationeroch folkrörelser har förlorat sina främsta kommunikationsmedel. Trotsvissa åtgärder från de kvarvarande tidningarnas sida och trots vissa nyamedieformer är det enligt utredningen uppenbart alt tidningskoncentrationen ärtill men. för en vital opinionsbUdning och nyhetsförmedling. Samtidigtsom tidningarnas antal har minskat har de kvarvarande tidningarnakoncentrerats till allt färre ägare. Enskilda personer har makten övertidningar som dominerar stora regioner. Dagstidningsutgivning kan, enligtutredningen, inte främst betraktas som en privat angelägenhet för densom har ekonomiska resurser. Tidningarnas roll i samhället är så slor atttidningsutgivning måste ses som en viktig samhällsfunktion. Deekonomiska och marknadsmässiga analyserna visar alt det inle finns ekonomiskaföratsättningar för alt upprätlhåUa lidningskonkur-rens enbart med intäkterfrån marknaden. Kostnadsutveckling, stordriflfördelar och annonsmarknadenssätt att fungera leder till en fortlöpande koncentrationsprocess.