prop · FY0323 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är därför inte lämpligt att centralt fastställa vUkenandel studiestöd som bör sökas kollektivt och andel som bör sökas enskilt. Jagförordar därför att andelen för kollektivt sökta studiestöd skall kunna varierameUan 60 och av de studiestöd som tilldelats ett län. Erfarenheterna underde första åren får sedan utvisa om det finns behov av att ändra detta IntervaU. Jagansluter mig till FÖVUX' förslag om fyra ansökningstillfällen förtimstudie- och dagstudiestöd. Det blir därigenom möjligt för det beviljande organetatt inom kvoteringsramen jämka den tidigare fastlagda kvoten raedhänsyn till hur frekvensen vid föregående ansökningstiUfäUe fördelat sigmellan kollektivt och enskilt sökta studiestöd. Vadjag här har förordat innebär att det bevUjande organet i vissa fall måste fattabeslut om medel till projekt för uppsökande verksamhet och omkollektivt sökta studiestöd i anslutning till dem. Den fackliga organisationsom lämnat en kollektiv ansökan om studiestöd kan då få en garanti för att ettvisst antal studiestöd kan tas i anspråk i den uppsökande verksamheten. Dessarekvireras sedan av dem som tilldelats studiestödet. Jaghar förordat vissa principer för urval bland dem som an- 1975: 23 196 De bör enligt min mening tiUärapas likformigt vid bedömningen avenskilda och kollektiva ansökningar. Detta fordrar att ansökningarna innehållersådana uppgifter att det beviljande organet kan göra den nödvändigajämförelsen mellan enskilt och kollektivt sökta studiestöd. Det ankommer påregeringen att meddela erforderliga föreskrifter härom. Invandramtredningenhar föreslagit att särskilda skall utgå till icke anställda invandrare.I det föregående har jag förordat en fortsatt försöksverksamhet med uppsökandeverksamhet i bostadsområden särskilt inriktad på hemarbetande, handikappadeoch invandrare. I avvaktan på utvärderingen av denna försöksverksamhet är jaginte beredd att biträda invandrarutredningens förslag. De icke anställda invandrarnahar om de i övrigt uppfyller behörighetsvUlkoren självfallet möjlighet attkomma i fråga för de särskilda studiestöd för vuxna jag tidigare förordat. Idetta sammanhang vill jag också beröra frågan ora utbildning av och studiestödtUl analfabeter. En del av analfabeterna är hemarbetande invandrarkvinnor. Ävenbland dem som förvärvsarbetar finns personer som kan karakteriseras somanalfabeter. Jag vill erinra om att statsrådet under våren 1974tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att gemensamt med en motsvarande finskarbetsgrupp utreda föratsättningarna för och ge förslag till åtgärder somsyftar till att förbättra de finska zigenarnas förhållanden i ochSverige. Enligt vad jag erfarit har arbetsgrupperna efter en Inventering avproblemen konstaterat att många finska zigenare är i behov av särskUdundervisning. Statsbidragför undervisning av analfabeter utgår nu till komraunerna från anslaget BidragtiU driften av grundskolor m. ra. Något studiesocialt stöd för dem som deltari denna undervisning finns dock inte. Socialbidrag är i allmänhet det enda somi praktiken kan komma i fråga. Ur utblldningspoUtisk och arbetsmarknadspolitisksynpunkt bör analfabeterna självfallet vara en prioriterad gmpp eftersom depraktiskt taget saknar utbildning och deras ställning på arbetsmarknaden ärsvag. Elementära kunskaper i att läsa och skriva krävs för de flesta arbeten.En person som inte kan läsa kan inte heller ta del av skyddsföreskrifter,avtal, information om lagar etc. som gäller på arbetsplatsen. Analfabeter som ärhemarbetande kan inte nås av skriftlig information om möjligheter tUlutbildning och arbete. Eftersamråd med statsrådet förordar jag att kommunema även ifortsättningen skall ha ansvaret för undervisningen av analfabeter. De bör samarbetamed arbetsmarknadsmyndigheterna för att förmå så mänga analfabeter som möjligtatt delta i undervisningen och för att i största möjliga utsträckning kombineraundervisningen medstudie- och yrkesorientering och yrkesinriktad utbildning. En arbetsgrupp inomskolöverstyrelsen arbetar f. n. med en översyn av formerna för undervisningenav analfabeter. Jag förutsätter att gruppen avslutar sitt arbete i sådan tidatt dess förslag kan föreUgga . Då bör det också vara möjligtatt ta upp frågan om studiestöd till analfabeterna. En klarare bild bör dåfinnas över dels analfabetgruppens sam.mansättning, dels de studieformer somlämpligen bör användas för under\'isningen. Det studiesociala stödet börutformas med hänsyn härtiU, Jag räknar således med att återkomma till dennafråga i sådan tid att utbildning och studiestöd för analfabeter kan tas upp avriksdagen vid . Somjag har redovisat föreslår SVUX att en halv månads heltidsstudiereller en hel månads halvtidsstudier skall vara den kortaste tid för vUkenvuxenstudiestödet och studiemedel skall kunna utgå och att sarama regel skallgälla för studiemedelssystemet. Jag delar uppfattningen att man vid bevUjningav studiemedel bör gå efter 15-dagars- eller 30-dagarsperioder. Därigenomförenklas också reglerna för beräkning av studiemedel. CSN har emellertid isitt remissvar pekat på att vissa nackdelar kan uppstå genom den föreslagnaförändringen. F.n. utgår i studieraedel av basbeloppet för ett läsår . CSN fastställer för olika utbildningar den tid under läsåretunder vilken studiemedel kan utgå. CSN använder sig därav av ett beräkningssättsom innebär att den studerande tillgodoräknas samtliga dagar under läsåretsbåda terminer. Enligt SVUX' förslag skall studietiden beräknas perkalenderhalvår. Förslaget innebär att man inte kan lägga ihop"överskottsdagar" från läsårets två kalenderhalvår. Detta medför attvissa studerande kan komma att gå miste om studiestöd för en halv månad. Medhänsyn tUl de negativa effekter som i vissa fall kan uppstå med den av SVUXföreslagna ordningen förordar jag att eventuella "överskottsdagar"under läsårets båda kalenderhalvår får tillgodoräknas. Detta bör i de flestafall kunna ske genom att raan som lägger ihop studietiden under bådakalenderhalvåren. I enstaka fall kan likväl en försämring uppstå för destuderande. Jag förutsätter att CSN vid tillämpning av den angivna regelnförsöker undvika sådana konsekvenser. Därmed bör det för den enskUdestuderanden inte bli någon skillnad jämfört med nuvarande system. SVUXföreslår att den del av makes inkomst somöverstiger av basbeloppet skall beaktas vid prövningen av rätten tillstudiemedel. Det övervägande antalet remissinstanser har ansett atthänsynstagandet till makes ekonomi inom studiemedelssystemet helt böravskaffas. Jag är inte beredd att föreslå ett fullständigt slopande av reglernaför prövning mot makes inkomst. I avvaktan på att den utredning om detstudiesociala systemet, som jag förut berört, behandlat frågan, förordar jagatt fribeloppsgränsen beträffande makes inkomst per kalenderhalvår höjs tUl av basbeloppet. Reduktion av studiemedel bör liksom f, n,, för den somstuderar under ett kalenderhalvår, ske avinkomster därutöver. Förslaget innebär vid ett basbelopp om , attnågon reduktion av studiemedlen för ett läsår inte sker förrän makens årsinkomstöverstiger . För dem som studerar på minst halvtid och hardeltidsstudieraedel bör fribeloppet för makes inkomst per termin höjas til! SVUXföreslår att studiemedel inte skall kunna utgå till personer , dvs,att åldersgränsen höjs från 45 till . Även åldersgränsen bör behandlas avden aviserade studiesociala utredningen, I avvaktan härpå bör som jag tidigareanfört en liberalare praxis än hittiUs kunna tillämpas. Jagbiträder vidare SVUX' förslag om att deltidsstudiemedel bör beviljas utanpröviung av varför studierna inte bedrivs på heltid. F. n, gäller attstudiemedel i annan form än återbetalningspliktiga studiemedel inte kanbeviljas för studerande inom vuxenutbildning på ungdomsskolans nivå om studiernaomfattar . Denna gräns bör enligt SVUX avskaffas. Förstudiemedelslagare i eftergymnasial UtbUdning finns inte något motsvarandekrav på minst åtta veckors studier. Inte heller för vuxenstudiestödet föreslårSVUX att detta krav skall gälla. För alla studerande bör enligt min meningsamma krav på studietidens längd gälla för rätt till studiemedel som för rätttill särskilt vuxenstudiestöd. Jag biträder därför SVUX' förslag i denna del. SVUXföreslår i övrigt vissa mindre förändringar av studiemedelssystemet. Dessa ärfrämst av teknisk natur och syftar till att förenkla reglerna för beräkning avstudieraedel. Flertalet av de förändringar som SVUX föreslår har ekonomiskakonsekvenser. SVUX föreslår bl. a. ett höjt totalbelopp, ett höjt studiebidragoch ett höjt barntillägg. Barntillägget skall inte vara behovsprövat. Inteheller den av SVUX föreslagna nya regeln om behovsprövning mot inkomst ochförmögenhet är enbart av teknisk natur. Jag har tidigare angett att jag har föravsikt att föreslå regeringen att tillkalla en utredning för att se övernuvarande studiesociala system. I enlighet med uttalande (SfU 1974:19, rskr 1974: 265) bör en av dess uppgifter vara att lärana förslag om förenklingarav studiemedelssystemet. Jag är därför inte nu beredd att biträda SVUX' förslagi dessa delar. Mångastuderande ansöker om och beviljas också vid ett tillfäUe studiemedel för etthelt läsår eller för två kalenderhalvår. De studiemedel som den studerande fårunder läsåret eller de två kalenderhalvåren bestäms då med hänsyn tUl detbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gäller andra månadenföre det första av de två aktuella kalenderhalvåren. Avgörande är alltsåbasbeloppet för maj eller november. Såväl mellan somunder motsvarande period 19731974 steg basbeloppet så mycket att statsmakternafann det skäligt att bevilja den som fått studieraedel för helt kalenderårextra studiemedel (prop. 1971:78, SU 1971:22, rskr 1971: 128 och prop, 1974:118, SfU 1974: 22, rskr 1974: 208), Dessa extra studieraedel utgick i bådafallen till heltidsstuderande för av skillnaden mellanbasbeloppet för maj och basbeloppet för november . 1974 hälften därav eller av angivna skillnad mellanbasbeloppen för raaj och noveraber. Skillnaden raellan basbeloppet för november1973 och basbeloppet för var . Basbeloppetför uppgick tUl . har basbeloppet höjtstill . Enligtmin raening bör studerande som på en gång beviljats studiemedel inte komma i sämre läge än om han hade beviljats studiemedelsärskilt för varje kalenderhalvår. Jag förordar därför att extra studieraedelbör utgå för sådan studerande för andra avskillnaden mellan basbeloppen för och basbeloppet för november 1974.För deltidsstuderande bör extra studiemedel utgå avnämnda skillnad, Jagövergår nu till att ta upp några frågor om studiestödet till yngre elever igymnasieskolan m,fl. Studiehjälputgår f,n. dels i form av studiebidrag, dels i form av olika tillägg, CSN harföreslagit cn höjning av inkomstprövat tillägg, behovsprövat tillägg,inackorderingstillägg och resetillägg. Därutöver har CSN lagt fram ett förslagom hemreseersättning för elever i gymnasial utbildning, CSN har även föreslagiten höjning av det belopp som f, n, utgår tUl yngre elever i form avåterbetalningspliktiga studiemedel, ResetiUäggetbör enligt min mening höjas från 75, 95, 125, 145 och , tiU 85,110, 145, 170 och , för avstånd om respektive 6, 15, 25, 35 och45 km. Jag beräknar att utgifterna för resetUlägg ökar med ca 8 milj. kr. Detankommer på regeringen att meddela bestämmelser i denna fråga. Jag föreslår att detta tiUägg höjs till , imånaden. 1975: 23 200 Detinkomstprövade tiUägget utgår fr. o. ra. för studerande sominte har syskon under med högst , vid en taxerad inkomstför föräldrarna om högst . Överstiger den taxerade inkomsten dettabelopp reduceras tilläggets storlek. Reglema om inkomstprövning och reduktionav det inkomstprövade tiUägget har motsvarat de regler som gälltför det statiiga bostadstUlägget (prop. 1972:27, SfU 1972:20, rskr 1972:148). 1975: 1 bU. 14 (s.l7) har chefen för före slagitatt inkomstgränsen för statiigt bostadstillägg höjs tiU . den 1januari 1976. Jag föreslår motsvarande höjning för det inkomstprövadetillägget. För bör man vid bevUjning av tiUägget utgå fråninkomsten enligt taxering och för enligt 1975 årstaxering. Ävennär det gäller behovsprövat tillägg och återbetalningspliktiga studiemedel börinkomstgränsen höjas till . i statiigt taxerad Inkomst. CSNhar lämnat förslag till utformning av hemreseersättning för inackorderadeelever i gymnasial utbildning. Förslaget avser försöksverksamhet och innebäratt en elev med inackorderingstillägg som har mellan skolort ochhemort får rätt till fri hemresa eller högst 18 hemresorför ett läsår . För den som har mellan skolort ochhemort bör rätten gälla högst fem resor under ett läsår. CSN föreslår attheraresersättningen norraalt utgår i form av s. k. frikort. I vissa fall skallemellertid kontant ersättning kunna utgå. Jaghar i huvudsak inget att invända mot CSN:s förslag om fria hemresor ochförordar att det genomförs. Som CSN själv anfört bör reglerna därom dockslutligt utformas först efter viss tids försöksverksamhet. Ersättning börendast utgå för resor i . Jag är inte heller beredd att tillstyrka attresa får ske med flyg. Jag beräknar kostnaden för hemreseersättning till 10,6mUj. för /76. Det ankommer på regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer att meddela närmare bestämmelser i denna fråga. Närdet gäller återbetalningspliktiga studiemedel för yngre elever föreslår CSN attdet högsta belopp som bevUjas för ett läsår bör höjas från . till 4 500kr. Jag beräknar i det följande medel till återbetalningspliktiga studiemedelför yngre elever så att det blir möjligt för CSN att höja beloppet per läsårtill högst . Jag har förordat att det s.k. fribeloppet förföräldrarnas inkomst höjs tUl , i taxerad inkomst den 1 januari 1976.Jag är inte nu beredd att i övrigt biträda CSN:s förslag. 1975: 23 201 7.7Adminisfrafion, information m. m. FÖVUXoch SVUX föreslår gemensamt att frågor rörande fördelning av medel föruppsökande verksamhet, det särskUda studiestödet för vuxna för studier pågrundskolans och gymnasieskolans nivå samt timstudie- och dagstudiestöd skallhandläggas av en nämnd, vanligen skolstyrelsen. Inora varje koramunbör enligt förslaget inrättas ett studiestödsråd för att biträda skolstyrelseni beredning av dessa ärenden. Detta råd föreslås vara sammansatt så, att tvåtredjedelar av ledamötena skall företräda fackliga organisationer med LO somhuvudorganisation och en tredjedel av ledamöterna skall företräda fackligaorganisationer med TCO som huvudorganisation. Skolstyrelsen inhämtar förslagom ledamöter från respektive huvudorganisations distriktsorganisation.Studiestödsråden skall lämna förslag till skolstyrelsen om vUka projekt föruppsökande verksamhet som bör få medel och vilka personer som bör beviljasstudiestöd. Besvärsrätt över skolstyrelsens beslut i dessa ärenden föreslåsfinnas endast när styrelsen fattat ett beslut som inte överensstämmer med denmening som uttalats av studiestödsrädet. Remissinstansernahar anfört skilda meningar om SVUX' och FÖVUX' förslag i denna del. och utredningen ora den kommunala demokratin framhåller attdet föreslagna studiestödsrådet samt den handläggningsordning av ärendena somförutsatts varken står i överensstämmelse med formerna för att inrätta kommunalaorgan och utse ledamöterna i dessa eller med den kommunalahandläggningsordningen. Ett stort antal remissinstanser anför också att denbesvärsordning kommittéerna föreslår strider mot den nu gängse samt attstudiestödsråden får en för ensidig sammansättning. Jagansluter raig för egen del, som jag tidigare framhåUit, till FÖVUX' och SVUX'uppfattning att de berörda fackliga organisationerna bör ha ett stortinflytande på handläggningen av ärenden som rör fördelning av medel föruppsökande verksamhet och beviljande av särskilda studiestöd för vuxna samttimstudie- och dagstudiestöd. Detta är nödvändigt för att nå en rimligsaraordning mellan dels till-lämpningen av lagen om arbetstagares rätt tillledighet för utbildning, dels den uppsökande verksamheten, dels beviljningen avstudiestöd tUl dem som tar ledigt från sitt arbete för studier. Men det ärockså naturligt med ett starkt fackligt inflytande i dessa frågor bl, a.därför att de fackliga organisationerna i betydande utsträckning representerarde grupper för vilka de förbättringar av vuxenutbildningen på skUda områdensom jag förordat i det föregående främst är avsedda. Jagär emellertid inte beredd att förorda att inflytandet för de fackligaorganisationerna skall få de forraer koramittéerna föreslagit. Ett inrättandeav särskUda beredande organ i landets samtiiga kommuner skuUe dessutom enligtmin bedömning leda tiU en större administration 1975: 23 202 änverksamhetens omfattning kräver. Det kan också medföra långahandläggningstider. Jaganser det lämpUgt att fördelningen av de medel jag i det föregående förordatför uppsökande verksamhet, av särskilt vuxenstudiestöd för utbildningmotsvarande och gymnasieskolan samt av timstudie- och dagstudiestödbör ske inom ett vidare geografiskt område än den enskilda kommunen. Områdenabör inte vara så stora att den nödvändiga lokala kännedomen ombefolknings-, utbildnings- och arbetsmarknadsstrukturen inom respektiveområdes olika delar får svårt att göra sig gällande. Avgränsningen av detgeografiska området bör vidare göras så att det överensstäramer raed den administrativaindelning som gäller för annan statiig, komraunal och sekun-därkommunalförvaltning. Enligt min mening bör mot denna bakgrund länen utgöra lämpligaområden för fördelningen av de nyssnämnda resurserna. Med hänvisning till vadjag anfört förordar jag att en särskild vuxen-utbUdningsnämnd inrättas i varjelän. Nämnderna bör i adrainistrativt hänseende liksora studiemedelsnämndernavara knutna tiU CSN, bör besluta om fördelning av medeltUl projekt för uppsökande verksamhet samt bevilja dels sådana särskildavuxenstudiestöd som inte avser högskoleutbildning, dels timstudie- och dagstudiestöd.Den bör bestå av nio ledamöter varav tre skall företräda fackligaorganisationer med LO som huvudorganisation och två skall företräda fackligorganisation med TCO som huvudorganisation. Fyra ledamöter bör vara välförtrogna med utbildningsväsendet inom länet. De senare bör vara politisktvalda förtroendemän inom primärkommun eller landstingskommun. Företrädarna förde fackliga organisationerna bör nomineras av berörda ochregionala TCO-kommittéer i den ordning huvudorganisationerna bestäramer ochsedan förordnas av regeringen. Defyra övriga ledamöterna bör väljas av landstingskommun, I ochGöteborgs och län bör kommun respektive utse tvåav ledamöterna och i bör utse de fyra ledamöterna. Beslutom särskilt vuxenstudiestöd för studier på högskolenivå bör ankomma påstudiemedelsnämnd inom vars verksamhetsområde studierna skall bedrivas. Anknytningenav det särskilda vuxenstudiestödet tiU utbUdningsbi-draget inomarbetsmarknadsutbUdningen och inrättande av vuxenutbUd-ningsnämnder lederenligt min mening till att de administrativa rutinerna för studiestöd för vuxnaoch uppsökande verksamhet på arbetsplatserna bör ges en annan utforraning änFÖVUX och SVUX föreslår. Jagdelar kommittéernas uppfattning om de fördelar sora ligger i att timstudie- ochdagstudiestöd utanordnas av myndigheter på kommunnivå. Det är då lätt för defackliga organisationerna och enskilda per- söneratt ta de nödvändiga kontakterna med de utanordnande myndigheterna, Sammaförhållande gäller naturligtvis också för det särskilda studiestödet. Jag anserockså att det ur administrativ synvinkel är önskvärt att samla rutinerna förde skUda slagen av studiestöd för vuxna hos en myndighet. Medhänvisning till vad jag har anfört och efter samråd med chefen försocialdepartementet förordar jag att försäkringskassoma får i uppgift attutanordna medel för särskilt vuxenstudiestöd samt timstudie- och dagstudiestöd.I fråga om det särskilda vuxenstudiestödet bör försäkringskassoma också, sedanuppgift från vuxenutbildningsnämnd respektive studiemedelsnämnd lämnats omvilka personer som beviljats sådant och för hur , beräkna dessomfattning i det enskilda fallet. Försäkringskassorna har genom sin nuvarandeverksamhet tUlgång till de nödvändiga uppgifterna för det slaget avberäkningar. De har dessutom väl inarbetade rutiner för beräkning av preliminärskatt och utfärdande av inkorastuppglfter. De har slutiigen en god geografiskspridning raed rainst ett kontor i varje koramun. Ifråga om medel för uppsökande verksamhet på arbetsplats ansöker fackligorganisation hos vuxenutbildningsnämnd som beslutar i ärendet. Medlen börutanordnas av SÖ. Besväröver vuxenutbildningsnämnds beslut i ärende om medel tUl projekt för uppsökandeverksamhet bör föras hos SÖ och besvär över beslut i ärende om studiestöd hosCSN. SÖ:s och CSN:s beslut bör inte kunna överklagas. Det bör också varamöjligt att överklaga försäkringskassas beslut om studiestödets omfattning. Detbör ankomma pä regeringen eller myndighet regeringen bestämmer att meddelaföreskrifter om handläggningsordningen för ärenden som vuxenutbildningsnämnd,studiemedelsnämnd och försäkringskassa skall fatta beslut om. VuxenutbUdningsnämndernabör för att kunna fullgöra sina uppgifter ha tillgång till vissaadministrativa resurser. Medel bör finnas för sekreterare, bilrädeshjälp,sammanträdesarvoden och reseersättningar till vuxenutbildningsnämndernasledamöter samt för lokaler, utmstning och vissa expenser. Jag beräknarkostnaderna för vuxenutbildnings-nämndernas verksamhet under /76till ca . FÖVUXföreslår att fördelning av medlen för uppsökande verksamhet på arbetsplatsernabör göras av SÖ, av medlen bör fördelas på kommuner efter vissa allmännakriterier t, ex, på grundval av antalet förvärvsarbetande, andelenkorttidsutbildade och andelen anställda på små arbetsplatser. Resterande 15 %bör fördelas efter särskild bedömning av behovet på olika platser.Fördelningen av timstudie- och dagstudiestöd på kommuner skall enligtförslaget göras av CSN. Den bör huvudsakligen baseras på förekomsten avskiftarbete eller obekväm arbetstid. av antalet studiestöd bör fördelasefter dessa kriterier och bör fördelas mera fritt. SVUX föreslår attvuxenstudiestödet för 1975: 23 204 utbildningpå grundskole- och gymnasieskolenivåerna bör fördelas på landets kommuner ihuvudsak svarande mot kommunernas andel av rikets befolkning. Vuxenstudiestödetför studerande inom högskolan föreslås fördelat på de sex studiemedelsnämndernahuvudsakligen i proportion tUl antalet högskolestuderande inom respektivenämnds verksamhetsområde. Jaghar förordat att det i varje län skall finnas en vuxenutbildningsnämndsom svarar för fördelningen av medel till uppsökande verksamhet och studiestöd.Den centrala fördelningen av statsbidraget till uppsökande verksamhet påarbetsplatser och av de olika slagen av vuxenstudiestöd, med undantag försådana som avser studier inom högskolan, bör därför inte göras på kommunerutan på län. Vid denna fördelning bör det grandläggande kriteriet varabefolkningsunderlaget i länen. Vid fördelningen av statsbidraget tilluppsökande verksamhet på arbetsplatserna bör därutöver hänsyn tas tUlutbildningsstmkturen inom länen, främst förekomsten av korttidsutbildade vuxna,antalet förvärvsarbetande och andelen anställda på små arbetsplatser. Vid fördelningpå län av medel för det särskUda vuxenstudiestödet samt för timstudie- ochdagstudiestöden bör CSN ta hänsyn tUl utöver befolkningsunderlaget ocksåutbildningsstrukturen inom länen. Timstudie-och dagstudiestöd bör fördelas ävenraed särskUt beaktande av förekomsten av korttidsutbUdade vuxna och frekvensenav skiftarbete. Någotbehov av att, för särskUda insatser på vissa orter, på central nivå behålla enviss del enligt FÖVUX' förslag av statsbidraget till uppsökandeverksarahet på arbetsplatsema och av antalet timstudie- och dagstudiestöd anserjag inte föreligga. Jaggår nu över till att behandla administrativa frågor som rör studiemedelsnämndernasoch CSN:s verksamhet. SVUX föreslår att studie-medelsnärand vid behandling avärende sora rör särskilt vuxenstudiestöd utvidgas med en representant förfacklig organisation som har LO som huvudorganisation och en representant förfacklig organisation som har TCO som huvudorganisation.