prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — Sökande raed endast betyg samt sökande med betygoch arbetslivserfarenhet konkurrerar aldrig med varandra. LO anser attarbetslivserfarenheten skall betraktas som ett fullvärdigt urvalsinstrament ochatt sökande med och utan arbetslivserfarenhet skall fritt konkurrera medvarandra. Lärarhögskolani redovisar en uppfattning som i stort överensstämmer med LO:s. framför i stort sett samma uppfattning och samma förslag attundergruppsindelningen skall slopas som LO gör. Detla kommer attinnebära att arbetslivserfarenheten i praktiken blir obligatorisk.Elevförbundet anser detla vara positivi. Speciellt bör de som går långateoretiska utbUdningar vara ute i arbetslivet . SFEF anseratt undergruppsindelningen bör slopas medan SSU menar att syslemel medkvotgrapper måste konstrueras så alt sökande med arbetslivserfarenhet gesförsta prioritet. SÖnoterar med tillfredsställelse att en åtskiUnad görs på urvalsreglerna försökande lill fullständiga linjer och tUl enstaka kurser. Fiertalel övrigaremissinstanser som behandlar frågan, bl. a. AMS, folkhögskoleutredningen, , tUlstyrker KK:s förslag tiU riktlinjer för antagning lill enstakakurser. UKÄfinner motivet för specialregler för urval till enstaka kurser vara, allfortbUdning och vidareutbUdning skall kunna erhållas på villkor som är bättreanpassade tiU de sökande gruppernas faktiska situation än vad fallet är med deallraänna reglema för urval. UKÄ är dock inte berett att nu ta ställning tilldetaljer i förskiget. RRVraenar att det inte är självklart atl, som KK föreslår, ha skilda regler för antagningtill fullständiga utbildningslinjer och till enstaka kurser. KK:s förslag lUlregler för urval tiU enstaka kurser ger enligt RRV:s uppfattning knappasttillräcklig ledning för antagningsmyndigheten, speciellt vad avser bedömningenav de s. k. förlursfallén. RRV förordar därför att sarama principer så långtmöjligt tUlämpas för antagning till enstaka kurser som för antagning tUlutbUdningslinjer. Nämndenför socionomulbildning påpekar att den individuella för-tursbedöraningen dockknappast kan komraa i fråga annat än om antalet sökande är mycket lågt.Nämnden ifrågasätter vidare om inte ett an-lagningssytem enligt KK:s förslagrörande enstaka kurser också kunde komma till användning inora Ic/olgrapp III,ora resullat från studielämplighetsprov inte kan användas somurvalsinstrument. i påpekar att KK:s förslag till urvalsregler förenstaka kurser i mycket påminner om de nuvarande antagningsreglerna tUl s. k.YRK-kurser. De ger en mycket slor frihet för antagningsmyndigheten vidbedömningen av de sökandes meriter, men ställer också mycket slora krav på demsora deltar i arbetet. Man måste också vara beredd på att en i vissa avseendenolika praxis för antagning kan uppstå mellan olika lärosäten, vUket för övrigtär fallet beträffande YRK-kursema. Konsistoriet anser dock attdenna lyp av antagning fungerar tUlfredsslällande viduniversitetet. Prop.1975: 9 369 Konsistorieti menar att de föreslagna urvalsreglema för enstaka kurser lämnatslort utryrarae för godtyckliga bedömningar från antagningsmyndighetens sidaoch knappast uppfyller målet att de mest studielämpliga studerandena skallantas. Konsistoriet avstyrker därför KK:s förslag i denna del. Landstingsförbundetfinner att systemet borde prövas även för antagning lill fullständigautbUdnmgslinjer. Delta skulle underlätta realiseran-del av återkommandeutbildning, vilket förbundet hälsar med tUlfredsställelse. 2.3.5Kompetensreglernas tillämpning på verksutbildning KK:sförslag alt de aUmänna behörighetsvillkoren skall tillämpas för utbildningarinom försvarsmakten, luftfartsverket och och att de av KKförordade principerna skall följas vid utformningen av de eventuella särskildaförkunskapskraven för dessa utbUdningar accepteras i huvudsak av berördareraissinstanser. Luftfartsverketanser dock att reglerna om behörighet genom ålder och yrkesverksamhet ej böräga tUlämpning för ulbildning av trafikledare inom luftfartsverket. Skälethärtill ar atl del visal sig alt äldre elever i slor utsträckning avbrutit sinutbUdning lill trafikledare. Verket vill därför inle uppmuntra äldre elever altsöka till sådan utbildning. Rikspolisstyrelsenfraraför att vid urval tUl polisutbildning bör viss praktisk yrkesverksarahettUlraätas större betydelse än annan. SärskUt värdefullt är ora den sökande fåtterfarenheter från arbete i nära kontakt raed raänniskor. delar uppfattningen att det föreslagna regelsystemet och de allmännabehörighelsvUlkoren för tillträde till högre utbildning bör tUlämpas inomförsvaret. Överbefälhavarenavstår från att nu närmare gå in på vad som kan i en kommande befälsordningtäckas av begreppet högre utbildning, Förslaget om ett belygsmedelvärde av 3,0för de särskilda förkunskapskraven biträds. Dock bör inte i någotförkunskapsämne lägre än 2 godtas. Det är vidare tveksamt ora raan kan uteslutakoraplelteringsbetyg och betyg i frivilligt lästa ämnen vid beräkning avmedelbetyget vid urval. Kvotering bör inle användas vid urval avregementsofficersaspiranter. Krigsmaktensförvallningsutbildningsutredning finner att de kompetensregler som koramer altgälla för högskoleutbildning i allmänhet i tiUärapliga delar bör gälla även vidförsvarels högskoleutbUdning inom förvaltningsområdet. Vissa utbildningsplatserinora spärrad högskoleutbildning bör reserveras för sökande från statligverksutbildning. Myndigheternas åriigen anmälda behov får därvid avgöra hurmånga platser som skall tilldelas för statlig verksutbildning. anser att krav på särskUda förkunskapskrav behöver ställas förtillträde tUl brandingenjörsutbildning även i framliden. 1 saml Nr 9 1975: 9 370 KK:sförslag att man skall kunna tillärapa nu använda särskilda förfaranden vidurvalet till verksutbUdning hälsas med tillfredsställelse av berördaremissinstanser. Mångaremissinstanser, t. ex. SÖ, , konsistoriet vidChalmers tekniska högskola, medicinska fakultetens utbildningsnämnd i ,utbildningsnämnden vid , LO och SAF ansluter sig till KK:sförslag rörande antagningens organisation. Etl fåtal, däribland filialnämndeni , avstyrker helt förslaget i denna del. SFS anser att den föreslagnaanlagningsorganisationen inte motsvarar organisationens krav på antagningenlill högre ulbildning, vUket hänger samman raed alt SFS tar avstånd från U 68:sförslag om generell antagningsbegränsning. Fleraremissinstanser, bland dem UKÄ, i och SFS, påpekar raedhänvisning till vad KK frarahåller om att det från antagningsorganisationenssynpunkt vore önskvärt med fastare utbildningsUnjer än vissa av dem som U 68föreslagil atl teknisk-administrativa krav inte bör tillåtas styra vare sigstudieorganisationen eller kompetenssysleraet. Endasielt fåtal reraissinstanser behandlar anlagningssysteraels funktioner.Språkvetenskapliga sektionens utbildningsnämnd och humaiiis-. tiska fakulteteni särat KK:s uppfattning allanlagningssysteraels huvudfunktioner måste vara behörighet och urval och attdet därutöver knappast kan ge underlag för t. ex. högskolornas planering. ÄvenSCB instämraer i atl antagningssystemets huvudfunktioner måste varabehörighetsbedömning och urval och att dessa funktioner måste ingå i elt siörreinformationssystem, sora bl. a. har sådana prognosfunktioner att det kan geunderlag för dimensioneringsbeslut. Den informaiion som produceras av lokalaoch cenirala syslem är, enligt SCB:s mening, inte tUlräcklig för all uppfyllade krav som ställs i den föreslagna högskoleorganisationen. En särskUdarbetsgrupp bör tiUsättas med uppgift atl svara för den samordnade planeringenav informationssystem som bl. a. tUlgodoser lokaJa, regionala och centralabehov av besluts- och planeringsunderlag. Humanistiskafakulteten i , SÖ, , , SSEF m. fl. lillstyrker KK:s förslag omcentral dalorbaserad antagning tUl aUmänna och lokala utbildningslinjer samtlokal antagning till individueUa linjer och enstaka kurser. Flerauniversitetsorgan lillstyrker central antagning för fasla utbildningsUnjer somt. ex. läkar- och civilingenjörsutbildningarna men vill ha lokal antagning tillutbUdning molsvarande den vid, dagens filosofiska fakulteter. Så tycker bl. bildningsnämndi , konsistoriet, humanistiska fakulteten samtmatematisk-naturvetenskapliga fakulteten och dess utbildningsnämnd i samtkonsistoriet i . Statskontoretförordar central antagning till sådana fasla utbildningslinjer där antaletutbildningsplatser kan fastställas långt i förväg på samma sätt som sker idagoch lokal antagning till enstaka kurser och studiekurser särat tUl siudieprograra inora individuell utbildningslinje. För de av U 68 föreslagna allmännautbildningsUnjerna inom de nuvarande fUosofiska fakulteterna skuUe enligtstatskontoret KK:s förslag leda tiU att antalet sökalternativ, som skulle behandlasinom ett centralt antagningssystem, skulle bli mycket slort och förmodligenvara ohanterligt i praktisk liUärapning. Statskontoret föreslår i stället atlsökaltemativen för dessa utbildningslinjer skall orafatta det första läsåretsstudier inom yrkesutbildningssektor på viss ort. Därulöver skall den studerandevara skyldig att anmäla önskemål ora fortsatta studier vid en viss be-släradUtbildningsUnje. SCBmenar atl man f. n. inle slulgilligl kan ta ställning tUl vilka utbildningarsom bör ha central resp. lokal antagning. SCB anser vidare att det inle ärraöjligt alt på ett effektivt sätt handlägga lokal antagning utan tillgång tillmycket aktuell informaiion ora vad som sker centralt och i viss mån även viceversa. RRVförordar central antagning lill särskUt attraktiva utbUdningslinjer och lokalantagning i övrigt. När tiUströmningen av studerande är raindre än antaletutbildningsplatser bör, enligt RRV, ansökan och antagning kunna ersättas meden obligatorisk anmälan, RRV menar att elt sådant anraälningssystera skullemedföra" väsentligt lägre kosinader än det av KK föreslagna syslemet. UKÄanser atl endast de allmänna Imjer sora har en naturligt reglerad studiegång fasta linjer skall ingå i den centrala antagningen. För aUa övriga linjerliksom för enstaka kurser bör antagningen ske lokall. Lärarhögskolani anser att KK:s förslag tUl antagningsorganisation inte kan accepteras.Den vägledande principen för antagningen bör vara att, inom ramar somfastställs i syfte att ge viss planeringsmäs-sig stabilitet och vissöverensslämmelse med bedöraningar av det framtida behov på arbetsmarknaden, gestörsta möjliga utrymme för individueUa önskemål och behov. Detta bör kunnaåsiadkommas genom atl antagning till utbUdning motsvarande de filosofiskafakulteternas sker till grupper av studieprogram, i huvudsak oavsettlinjevariant. Fördelningen av de antagna inom en antagningsgrupp påstudieprogram och linjevariant görs sedan på gmndval av de antagnas önskemål.Det vore, enligt , önskvärt att en sådan saraorganisation kundetill-lämpas också vid antagning tUl annan högskoleutbUdning. SECOavstyrker KK:s förslag bl. a. för att det, enligt organisationen. 1975: 9 372 medföralt den studerande måste göra ett definitivt val av utbildningsinriktningredan vid sludiestarlen. Statskontoretfrarahåller att om ett centralt antagnuigsförfarande skall kunna slutföras igod tid före högskolornas terminstart måste en sista dag för rälten lill s. k.reservuppflyltningar fastställas med hänsyn härtill. Efter denna dag böreventuellt överblivna platser erbjudas saratliga sökande och tUlsättas genoralokala beslut. Ett sådant förenklat förfarande skulle kunna underiätla ensnabb fördelning av kvarvarande ut-bildnmgsplatser. i vUl atl de platser som, efter centralantagning, är lediga skall få fyllas med hjälp avlokal antagning. Lärarhögskolani anser alt den egentliga antagningen och den försia reservantagningenbör ske centralt. Därefter bör antagningen göras lokall. Samarbetsnämndenför journalisthögskolorna tar avstånd från KK:s förslag till antagningen tilljoumalistutbildning skall inordnas i den centrala antagningen till högskoleulbildning. Datainspektionenhar i princip inte något att invända mot att elt ADB-regisler upprättas förantagning av högskolesluderande. Desärskilda problera sora hänger sararaan med antagning tiU avslutandepraktisk-pedagogisk utbUdning eller bibliotekarieutbildning behöver, enligtstatskontorets mening, inte lösas i direkt anslutning till en central antagningavseende de ämnesteoretiska högskolestudierna. Statskontoret förordar atthithörande problem löses genom lokala antagningsförfaranden under etl senareskede av högskoleutbildningen. Lärarhögskolani anser att bl. a. den komplicerade praktikorganisationen med dessbegränsade kapacitet åtminstone tills vidare motiverar alt en särskildantagning sker till äraneslärarvarianterna och att denna sker vidhögskolestudiernas början. I frågan ora behovet att låsa antalet antagna tiUolika ämneskorabinationer bör det bli möjligt att pröva sig fram. Allmänt villlärarhögskolan förorda att antagning lill äraneslärarutbildning sker i bredagrupper av ämneskombinationer. SÖtycker att KK:s förslag tUl ansökningstider förefaller svåra atl håUa, Bl. a.skulle de föreslagna antagningsliderna raedföra alt besked om antagnmg inle kanges förrän så sent att de antagna inle har raöjlighet till erforderlig uppsägningslid. Närdet gäller ansökningstider och besked ora intagning är det enligt TCO.-suppfattning viktig att föi-värvsarbetande får tUlräcklig tid för atl ordnaledighet eller iaktta bestämmelser om uppsägningslid. De tidsmarginaler som KKföreslår är, enligt TCO, knappast tillräckliga. framhåller att det raedtanki; på den korta lid raellan antagningsbesked och kursstart sora KK räknarmed kan bli nödvändig alt för vissa grupper i stor utsträckning beviljaanstånd med påbörjande av studier. KK:sförslag att en antagningsnämnd skall knytas till antagrungsorga-nisationentUlstyrks av flertalet remissinslanser som berört frågan. är det synneriigen angeläget att representanter förallmänintresset finns med i antagningsorganisationen. LO och TCO anser detsjälvklart att representanier för arbetsmarknadens parter skall ingå i både encentral och lokala antagningsnämnder. SSU menar att de fackligaorganisaiionerna bör ges en dorainerande ställning i antagningsnämnderna.Medicinska fakultetens utbildningsnämnd i ifrågasätter däremot densakkunskap som skulle kunna tillföras antagningsnämnden genora företrädare förarbetsmarknadens parter. föreslår i stället attrepresentanter för lärarna inom de olika linjerna skall ingå iantagningsnämnden. Även juridiska fakulteten i och dessutbildningsnämnd anser att representanter för högskolornas lärare bör ingå iantagningsnämnden. i anser alt högskolornaskall vara representerade i antagningsnämnden. SFS frarahåller attutbUdningsnäranderna (raolsv.) bör få ulse ledamöter i antagningsorganen. Statskontoretfinner det raindre tUlfredsslällande alt det nya genora attantagningsnämnden knyts till detta blir både antagningsmyndighet i förstainstans och tillsynsmyndighet för prövning av samma ärenden. Statskontoretförordar att antagningsnämnden tilldelas ett klart utsagt myndighetsansvar förhandläggningen av löpande kompetensfrågor. a. konsistoriet i och juridiska fakultetensutbildningsnämnd i Slockholm finner det av KK föreslagna förfarandet raedcentral antagning och lokal efterkontroll av de studerandes uppgifterttmgrott. UKÄstryker under behovet av resurser för antagningens genomförande på både detcentrala och det lokala planet och framhåller atl antagningen i åtskilligafall, inte minst i fråga ora enstaka kurser, kan bli arbetskrävande. SÖraenar att det visserligen innebär en avlastning för antagningsmyndigheten attkontrollen av lämnade uppgifter överiämnas till läroanstalten, men framhålleralt läroanstalterna därigenora lillförs en betungande administrativ uppgiftunder en period då tillgänglig arbeiskraft utnyttjas intensivt för planeringenav utbildningen. i Slockholm anser driftkostnaderna för antagningssystemet förlågt beräknade, eftersora KK inte tagit hänsyn till de ökade personellaresurser sora koraraer att krävas på lokal nivå. VadKK anfört om kompetensfrågornas handläggning tillstyrks i regel av deremissinslanser som yttrat sig i frågan. Statskontoretanser alt förläggningen tUl av den i annat Prop.1975: 9 374 sammanhangföreslagna enheten för central antagning ra. m. aktualiserar en omprövningockså av U 68:s förslag tiU uppgiftsfördelning inora det nya . I flera remissyttranden,t. ex. från medicinska fakultetens utbildningsnämnd i , iLund, folkhögskoleutredningen och TCO, framhålls alt nya behörighets- ochurvalsregler bör bli föremål för en bred uppföljnings- ochutvärderingsverksarahet. SÖ finner det angeläget alt de nya urvalsreglernasåterverkningar på gyranasieskolan belyses. SÖ delar KK:s uppfattning att det ärnödvändigt all upprätta ett forskningsprogram som lar sikle på en samladutvärdering av elt nytt kompe-tenssystera. UKAanser det nödvändigl alt särskUda resurser avdelas för information orakorapetensfrågor. Denna inforraation bör i slörsta raöjliga utsträckningsamordnas med den information sora läranas om högskolereformen. Det är, enligtUKÄ:s uppfattning, nödvändigt att informations-verksarahelen bedrivs i närasamverkan raed den koraraunala vuxenutbildningen, studieförbundens och arbetsraarknadensorganisationer. EnliglSÖ:s uppfatlnmg bör den arbetsgrupp som tiUsatts av yrkesvägledningsnämndenraed representanter från AMS, SÖ och UKÄ svara för erforderligasamordningsåtgärder ifråga om informationen. Konsistorierna viduniversiteten i och sarnt / , AMS,folkhögskoleulrednlngen, TCO ra. stryker, liksom KK, under vikten avomfattande information om nya behörighetsregler. a. TCO påpekar alt detstörsta informationsbehovet torde finnas bland vuxna utanförutbildningssystemet. För dessa komraer sannolikt särskild, riktad informationalt vara nödvändig. TCO finner det naturligt atl en betydande del av dennainforraation går via de fackliga mforraa-tionskanalerna, t. ex. den fackligapressen, uppsökande verksamhet. 2.3.8Genomförande av kommiitténs förslag Någraremissmstanser anser det alltför optimistiskt att KK:s förslag skulle kunnagenomföras redan höstterminen 1976. Statskontoretbedömer en ulfcrmning av högskoleutbildningen i eiUighet raed U 68:s och KK:sintentioner möjlig att genomföra med början /78, dock endastunder den bestämda fömtsältningen att kraven på det centrala antagningssystemetbegränsas på det sätt som statskontoret föreslagit. UKÄanser att den föreslagna kompetensreforraen skall genoraföras . Hänsynkan behöva tas till de studerandes i gyranasieskolan behov av inforraation förlinjeval etc. Den styrande riktpunkten för ikraftträdandet bör vara 1977, dvs.den förutsatta tidpunkten för den nya högskolans start. ÄvenSÖ raenar att de nya bestäraraelserna inle bör träda ikraft förrän tillhösllerminen 1977. Prop.1975: 9 375 RRVpåpekar att ett orafatlande utrednings- och förberedelsearbete återstår innanen reforra med anledning av KK:s förslag kan genoraföras och atlförberedelsetiden därför bör utökas väsentligt utöver den av KK angivna. Enligtlärarhögskolan i kan den första anlagrungen knappast ske tidigare än etloch ell halvt år efter del alt fallat beslut om kompetensfrågorna.Konsistoriet i och anser KK:s förslag kan genomföras . RiksförbundetHem och Skola hävdar alt behörighets- och urvalsregler för högskoleutbildningkommer att ha stor betydelse vid övergång från den obligatoriska skolan till gymnasieskolan.Del är därför enligt riksförbundet nödvändigt alt de studerande som förstkommer att tas in till högskoleutbUdning enligt nya regler hunnit informerasora dera innan de vall linje i gymnasieskolan. beslut i korapetensfrågornafattas kan information hinna ges åt de elever som läsåret1975/76 går i årskurs 9. Av dessa är vissa behöriga till /79, ett betydande antal på de treåriga linjema är det dockförst /80. i anser att ett nytt behörighels- och urvalssysteragrundat på KK:s förslag i sin helhet kan tillärapas tidigast höstlerrainen 1979och då endast under fömtsättning att studielämplighetsprovet har utprövatsnoggrannare och visat sig vara ett användbart urvalsinslruraent. Utbildningsnämndernavid lanlbrukshögskolan, skogshögskolan och stryker under attdet krävs särskilda övergångsbestämmelser för att övergången skall bli såsmidig sora raöjligt. Sådana beslämmelser bör bl. a. innebära att de som nusöker inora den' fria kvolen skall kunna behandlas påsamma sätt . poängterar att en förutsättning för genomförande av KK:s förslag är attlid och resurser avsätts för omfattande information om de nya behörighets- ochraeritvärderingsreglema. Ellstort anlal av de reraissinstanser sora yttrat sig över SÖ:s förslag omsludielämplighelsprövning samt den av en särskild arbelsgrupp utarbetaderapporten med förslag om organisation av sludieläraplighetspröv-ningen harockså gett vissa allraänna synpunkter på provels användning vid antagning lillhögre utbildning. Dessa synpunkter kan sammanfattas enligt följande: Flertaletremissinstanser ställer sig positiva tUl att elt studielämplighetsprov införs,men många raenar att provet ännu inte är tillräckligt utprövat för alt kunnaanvändas för aUa sökande till högskoleutbildning. är såorafatlande och kostsara att den bör prövas i mindre skala, medan manfortsäller utprövningen av prov-konstruktionen och utvärderingen avprovresultaten. Prop.1975: 9 376 raångaremissinstanser, är provet angeläget sora urvalsgrund för sådana grupper avbehöriga sökande som inte har betyg från behörighetsgivande UtbUdning. Mångaanser emellertid också att provet kan ha en viktig funktion alt fylla som enandra chans för sökande från gymnasieskolan. Blanddera sora förelräder synpunkler av ungefär denna innebörd kan nämnas AMS,, betygsutredning, ett stort antaluniversitets- och högskoleorgan samt många lärarutbildningsanstalter, och Skola, sora också framhåller att termenstudielämplighetsprov är vilseledande och gärna skulle se att termen ersättsmed sn annan. UKÄfrarahåller att provet har silt största berättigande sora en andra chans försökande från gymnasieskolan, om det används som merilvär-deringsgrund först entid efter gymnasieskolstudiemas slul, när den sökande förvärvad mognad ocherfarenhet genora t. ex. yrkesverksamhel. Vissaremissinstanser avstyrkeir helt användande av studielämplighetsprovet i dessnuvarande form. Så gör bl. a. konsistorierna vid universiteten i ochUmeå, med stöd av en majoritet av utbildningsnämnderna, iLund, i och SFEF. Några remissinslanser bedömer detföreslagna studieläraplighetsprovet enbart med avseende på den ulbildning deförelräder. Med denna utgångspunkt avstyrks användning av provet av samarbetsnämndenför journalisthögskolorna, dramatiska institutet och K 73. Fråganom sludielämplighet och hur denna kan mätas behandlas av bl. a. nämnden försocionomulbildning och förskoleseminariel i , som båda frarahålleratt det föreslagna provet inle mäter studielämplighet på det sätt sorabegreppet i sin helhet definierats av arbetsgmppen. i att det studieläraplighetsprov som föreligger närmast är etl exempelpå elt konventionellt intelligenstest och att elt fortsatt forskningsarbetekrävs för alt man bäitre skall komma lill rätta raedstudielämplighetsproblematiken i hela dess vidd. Pedagogiskainstitutionen vid universilelel i Slockholm framhåller all elt studielämplighetsprovkan fungera sora elt led i deraokraliserings-processen av den högreutbildningen. För delta syfte fordras emellertid nytänkande beträffandebegreppet sludielämplighet och SÖ:s förslag ulgör inle en sådan innovation. Detförhållandet att raanliga prövade har bäitre resultat än kvinnliga på detföreliggande provet och alt prov av detta slag tenderar att gynna prövande frånhögre socialgrupper kommenteras av flera remissinstanser. Man framhåller ocksårisken för alt provet är alltför skolanpassat och därför missgynnar sökande medannan behörighetsgrund än gymnasieskola. Folkhögskoleulrednlngenmenar att det finns skäl att misslänka atl provet kan missgynna äldre personer,som enligt erfarenhet kan kompensera en nedgång i sådan förraåga som brakarmätas med intelligenstest med andra för studieframgång värdefulla egenskaper.