prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Detta kan med fördel göras genom undersökningar som sträckersig över en längre tidsperiod, t. ex. en årskurs elever som följs underskolgången och kanske även senare i arbetslivet. Det gäller vidare att utvecklamodeller för en undervisning som minskar olikheter t. ex. i språklig förmåga.Viktigt är självfallet också ett vardagsnära försöks-och utvecklingsarbete utei skoloma. For att komma vidare är det aUtså ofrånkomligt att arbeta medprojekt av olika slag på olika teoretiska nivåer, ämnesövergripande ochämnesinriktade, stadieövergripande och stydiebegränsade, kortsiktigt ochlångsiktigt. SärskUt viktigt är det kanske att främja ett samlat synsätt påämnesmetodik och social utveckling. Det är annars risk för att målsättningenatt främja elevens sociala utveckling upplevs stå i motsättning till kravet påen effektiv inläming. SÖ har föreslagit att forsknings- ochutvecklingsarbetet kraftigtförstärks inom och vuxenutbUdningens område. Som framgår avsammanställningen har jag i stort sett följt denna prioritering. Jag anser attforsknings- och utvecklingsarbete som anknyter till förskolan också börprioriteras, SÖ har uppgivit att utrymmet för nya projekt under /76 har kunnat ökas tiU ca 8,5 mUj. genommöjliga nedskärningar av tidigare planer för pågående projekt. Jag föreslår enhöjning av medelsanvisningen under förevarande anslag med ca 3,4 milj. kr. Somkommer att framgå av min redogörelse under anslagetSpecialskolan m, m,: UtbUdningskostnader beräknar jag medel underförevarande anslag för den försöksverksamhet SÖ föreslagit vid respektive vid fördubbeUiandikappade elever. Innevarande budgetår disponerar SÖ:sbibliotekssektion medel för särskUdaprojekt under detta anslag. Dessa medel, som beräknas tUl . bör för /76 överföras tUlanslaget Vissa åtgärder inom kulturområdet, för att tillgodoförasstatens kulturråd inom vars ansvarsområde det ligger att fullgöra uppgifter avdetta slag. Detbör uppdras åt SÖ att vid fördelningen av anslag tUl projekt 1975:1 Bilaga 10 157 rörandeförskolan rådgöra med den förskoledelegation som inrättades i anledning av vadsom anfördes i prop, 1973:136 och vilken skulle utgöra ett centraltsamarbetsorgan med rådgivande funktion till och SÖ, Jaghemställer att regeringen förslår att tUl Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendet för /76 anvisa ett reservationsanslagav . 1975:1 Bilaga 10 Utbildningsd«rc'>irtementet iss c) det obligatoriska skolväsendet m. m. Bidrag (ill driften av grundskolor m. m. 1973/74 Utgift 4 007 355 917 1974/75 Ansäng 4 260200 000 1975/76 Förslag 4812 400 000 Enligt kungörelsen (1958: 665) omstatsbidrag till driftkostnader för det aUmänna skolväsendet (omtryckt senast1973: 356, ändrad : 276) utgåraUmänt driftbidrag tiU kommunernas kostnader för gmndskolan. Ikungörelsen regleras också statsbidragen till kostnaderna för avlöning avskoldirektör och biträdande skoldirektör. Bidragsunderlaget för de allmännadriftbidragen och för statsbidraget till kostnaderna för avlöning avskoldirektör och biträdande skoldirektör beräknasenligt vissa schematiska regler och utgörs i huvudsak av årslönebeloppenför tjänster som inrättats i föreskriven ordning. Det allmänna driftbidragetför gmndskolan motsvarar bidragsunderlaget efter avdrag av en mindrekommunandel. Statsbidrag för avlöning av skoldirektör utgår avbidragsunderlaget. Ur förevarande anslag bestrids i förstahand kostnadema för driften av och praktisk lärarutbildning vidgrundskolan med undantag för vissatjänstgöringstUlägg. Vidare ersätts kostnadema för avlöning avskoldirektör ur detta anslag. Anslaget belastas vidare med vissa kostnader för reseersättningar m. m. samtmed kostnader för statsbidrag till avgifter till försäkring for tUläggspension(ATP), socialförsäkringsavgift tillfolkpensioneringen och allmän arbetsgivaravgift. Slutligen utgår ur anslagetbidrag till vissa enskUda skolor. Totala antalet elever i gmndskolanuppgick /74 till 1 000 934. /75 beräknas antalet elevertill ca 1 021 000 och /76 tUl ca 1 030 000. ()har därvid räknat med en årlig nettoimmigration av 10 000 personer under budgetåret1974/75 och därefter med 15 000 personer fr. o. m. /76. Den genomsnittliga klasstorleken igrundskolan har varit betydligt lägre än vad skolberedningen räknade med,vilket medfört ökat behov av lokaler och lärare. SÖ har med anledning häravsedan 1966 (senast ) utfärdat anvisningar om elevemas fördelning påklasser i . De vidtagna åtgärderna har lett till attskolberedningens riktvärden för klassmedeltal i huvudsak kunnat uppnås.Alltjämt gäller dock att 1975:1 Bilaga 10 159 de faktiska medeltalen ligger underskolberedningens beräkningar. För lågstadiet var /74 dengeriomsnittUga klasstorleken 21, för mellanstadiet 24 och för högstadiet 27elever. Delningstalen för de olika stadierna är resp. 25, 30 och 30 elever,vilket betyder att samtliga årskurser men särskilt då mellanstadiet uppvisarklasstorlekar som ligger väsentiigt under delningstalen. Den nya läroplanen förgmndskolan, som successivt infördes i gmndskolan med början /71,var helt genomförd i och med utgången av /73. 1974/75 Beräknad ändring 1975/76 Anslag 4260 200 000 +563 000 000 -J-552 200 000 Den av SÖ föreslagna uppräkningen hänför sigtill följande ändamål. .Anvisat för Förändring till 1974/75 1975/76 Lärariönebidrag m. m. 3909 600 000 +510 781 000 Lönekostnadspålägg 344100 000 +51500 000 och resor 3500 000 of Bidrag till estniskagrundskolor 474000 + 75 000 Bidrag tillKristofferskolan i 000 + 346 000 Bidrag till Hillelskolani 390000 + 69 000 4 259 942 000 + 562 771 000 Avrundat 4 260 000 000 Av SÖ:s framställning inhämtas bl. Lärariönebidrag m.m. Posten kommer enligt gällande bidragsregler att under /76belastas med dels slutreglering av lärarlönebidraget avseende redoVisningsäret1974/75, dels förskott på bidraget 1975/76, vilket senare motsvarar avlärarlönebidraget /75. I posten ingår även kostnaderna för statsbidragtill ATP-avgif-ter, socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen och allmänarbetsgivaravgift. Kostnaderna förslutreglering för /75 är lika med skiUnaden mellan det slutiigtberäknade statsbidraget för detta budgetår och det belopp, som under samma årutbetalats i förskott. Detta senare belopp motsvarar i sin tur avlärarlönebidraget avseende /74. För beräkningen avanslagsbehovet för /76 måste en uppskattning göras avlärarlönebidraget avseende / Prop.1975:1 Bilaga 10 i60 75på grundval av de senast kända faktiska bidragskostnaderna, nämligen /74. Enligt från länsskolnämnderna inhämtade uppgifteruppgick lärarlönebidraget inkl. statsbidraget till skoldirektör avseende /74 tUl 3 432,8 mUj. Ärs-lönebeloppetför motsvarande ändamål uppgick enligt samma uppgifter till 3 467,0 milj. kr.för /74. SÖ:s beräkningar av årslönebelopp ochlärariönebidrag framgår av följande sammanställning. Beloppen anges i nulj. + 1,7 - 11,1 + 0,1 + 1,7 - 11,0 + 0,1 Enligt länsskolnämndernas uppgifter för Löneomräkning (frän 1973/lön lill Löneomräkning av FoD-tiänster m. fl. 1973/lön till lön) Förändring av antalet FoD-tjänster Kostnader för fackliga förtroendemän Summa för /75 3 631,3 3 596,5 Med utgångspunkt i de sålunda beräknadeårslönebeloppen och lä-rarlönebidragen samt med beaktande av kostnader lörstatsbidrag till ATP-avgifter, socialförsäkringsavgiften, allmänarbetsgivaravgift samt för lönekostnadspålägg, beräknar SÖ medelsbehovet underpunkterna 1 och 2 enligt följande. Beloppen anges i mUj. Förskott på lärariönebidrag 3 236,9 Slutreglering av bidraget /75 507,0 Statsbidrag till ATP-avgifter (8,av årslönebeloppet 1974/75) 319,6 Allmän arbetsgivaravgift (av det allmännadriftbidraget 1974/75) 143,9 Socialförsäkringsavgifttill folkpensionering (3,av det allmänna driftbidraget 1974/75) 125,9 SocialförsäkringsavgifttiU sjukförsäkringen (1,av det aUmänna driftbidraget 1974/75) 53,9 Lönekostnadspålägg (H % av det allmänna driftbidraget1974/75) 395,6 Statsbidragtill undervisning på grundskolenivå för vuxna, personell assistans åt handikappade elever m. m, 7,0 Stödundervisning åt invandrarbarn 21,0 Övriga kostnader för undervisning av invandrarbarn 0,2 Jämkning av studiegången i årskurs 9 5,0 Det ökademedelsbehovet tUl lärariönebidrag m. m. enligt sammanstäUningen uppgår aUtså tiU (4 816,0 -4253,7 =) 562,3 mUj. anordnas i ett antal av detvåspråkiga konununerna i lekskolekurser för finskspråldga bam.Kurserna pågår under sonunaren och är avsedda för bam somskall börja i gmndskolan påföljande höst. Medelsbehovet beräknas varaoförändrat. Från anslagsposten utgår också bidrag tiU kommuner i 1975: 1 Bilaga 10 161 med finskspråkiga barn för anskaffandeav speciella hjälpmedel för att överbrygga språksvårigheterna, SÖ räknar medoförändrat medelsbehov. Ur anslaget bekostasvidare undervisning pä grundskolenivå av ungdomar och vuxna som fått ofullständig eller ingenskolundervisning. Ur detta anslag bekostas även undervisning av vuxna zigenarevad avser lärariöner, elevtransporter samt i vissa fall utrustning av lokaler och anskaffning av läromedel. Maj:t meddelatbestämmelser rörande sådan utbUdning. Enligt dessa skall den nuvarandegrundskoleundervisningen successivt avvecklas och eleverna föras över till en yrkesinriktad utbildning. SÖ,som avgivit rapport över /74, beräknar en milj. kr, för ändamålet budgetåret1975/76, Från anslagspostenfår vidare enligt bestämmelser Kungl, Maj:t meddelat den 26 aprU 1974 bestridaskostnader för personell assistans åthandikappade elever i obligatoriska skolor, SÖ räknar med en ökning avmedelsbehovet från 2,55 milj. kr. till 3,2 milj. kr. /76, Enligt SÖ har nuvarande regler omfördelning av medlen tiU personeUassistans inte medfört den avsedda förenklingen av handläggningen. SÖ hänvisar till sitt förslag iföregående års anslagsframställning under anslaget Länsskolnämnderna omutökning av antalet regionala konsulenter.Om antalet konsulenter utökades skulle dessa kunna anlitas för bedömningav de enskilda rörelsehindrade elevemas behov av assistans. Härigenom skulle enrättvisare fördelning av statsbidragen tillpersonell assistans ha kuimat åstadkommas än som enligt SÖ är möjligtmed nuvarande system för bidragsgivning. Statsbidrag för stödundervisning åticke-svenskspråkiga elever kan f, n. utgå för högst . Antaletelever som är i behov av sådan undervisningberäknas öka . SÖ uppskattar ökningen avstödundervisningen till . Några exakta uppgifter om denna undervisnings omfattning föreligger emellertid inte f.n. SÖ och har emellertid gemensamt satt igång en sådan undersökning. Den beräknade ökningen medföreft ytterligare medelsbehov av 3 mUj. Enligt anmärkning 12 till timplanen förhögstadiet enligt läroplan förgrundskolan får för enskUd elev studiegången jämkas i årskurs 9. Maj:t har den 2 juni 1972bemyndigat SÖ att utfärda anvisningar för sådan jämkad studiegång, vilkaanvisningar sedan utfärdats av SÖ , och den 1mars 1974 (se AktueUt frånskolöverstyrelsen, 1973/74: 44). tillsatte SÖ enarbetsgmpp med uppgift att studera vunna erfarenheter av denna verksamhet. Iavvaktan på slutförandet av detta arbete samt i avvaktan på ställningstaganden till förslaget från utredningen omskolans inre arbete ()beträffande s. k. anpassad studiegång, föreslår SÖ att oförändrat 5 mUj. kr.anvisas för ändamålet /76. 11 1975.1 samL Nr 1. 1975:1 Bilaga 10 i62 På låg- och mellanstadiema i gmndskolanomfattar undervisningen i slöjd för alla elever två slöjdarter, dels trä- ochmetallslöjd, dels textilslöjd. Därvid anordnas två gmpper, om antalet elever islöjd på dessa stadier i skolenheten är lägst 17. Är antalet elever högre än24, får det antal grupper anordnas, som erhålles då antalet elever delas med15. Uppstår därvid en rest på minst 10, får ytterligare en grupp anordnas. SÖhar gjort en undersökning av hur dessa delnlngsbestämmelser fungerat ipraktiken och därvid funnit bl, a, följande. Läroplanens mål har varit svårtatt uppnå eftersom den förutsätter stark betoning på individualiserandeimdervisning. Integrerad undervisning med slöjd och andra ämnen har likasåvarit svår att genomföra då slöjdgrupp ofta kommer aft bestå av elever frånolika klasser. Integrerade elever med handikapp kräver stor lärarinsats vilketmedfört svårigheter för andra elever i stora slöjdgrupper. I de fall det bildatstre grupper av två klasser har det uppstått schematekniska problem för dentredje gruppen, när den första och andra gruppen haft slöjd och tvärt om. /73 utgjorde i praktiken av samtliga slöjdgrupper kommunaltbetalda grupper. Motiveringen till detta arrangemang var schematekniska,skol-sociala och pedagogiska problem. Under nämnda läsår utgjordes kommunernassammanlagda kostnad för dessa slöjdgrupper 8,5 mUj, kr. Enligt SÖ har vidareingen slöjdart lokalytor eller utrustning för så stora grupper som det i praktiken blir med nuvarande delningsbesfämmelser. Bibehållsdessa regler kommer därför krav att resas på ändrade normer för lokalytor ochutrustiung, vilket skulle medföra kostnader av icke ringa omfattning. SÖföreslår i stället att delningsbestämmelserna ändras så att en grupp fåranordnas för varje påbörjat 15-tal elever i ämnet på ifrågavarande stadier iskolenheten. Denna regel skulle, enligt SÖ, rent teoretiskt medföra att antaletgmpper skulle öka. skulle emellerfid behovet av de s. k. kommunalaslöjdgrupperna försvinna. Den teoretiska ökningen beräknas till ca 1 900gmpper, vUket skulle motsvaras av en statsbidragsökning med ca 7 mUj. Pågrund av statsbidragsreglernas konstruktion kommer inte dessa kostnader attbelasta anslaget förrän /77. I skrivelse har SÖföreslagit att nuvarande regler om särskild undervisning ändras så att ävenallergisjuka och gravt infektionskänsliga elever med upprepad kortare frånvaroskulle kunna erbjudas en meningsfull skolgång. Skolstadgans (1971:235) bestämmelser(5 kap. 4549 §§ och 8 kap. 45 och 46 §§) ger endast möjlighet att anordnasärskUd undervisning då läkare bedömer att hinder för skolgång kommer attföreligga efter det att undervisningen kan påbörjas.Denna regel om sammanhängande utgör, enligt SÖ, ett hinder förskolans möjligheter att hjälpa elever med upprepad kort sjukfrånvaro som t. ex.elever med astma eUer aUergier, Antalet elever som är i behov av sådan särskildundervisning, men som 1975:1 Bilaga 10 163 enligtnuvarande regler inte kan erhåUa sådan, kan enligt SÖ beräknas till ca 6 %o avsamtliga elever, vUket blir ca 6 000 elever i grandskolan och ca 1 200 eleveri gymnasieskolan. Enligt SÖ måste det för dessa elever finnas möjlighet attsätta in särskild undervisning på ett flexibelt och okonventionellt sätt.Undervisningen bör kunna påbörjas så snartsom möjligt efter varje sjukdomstiUfälle. När sedan eleven återkommer tillskolan skall, om behov därav föreligger, den särskilda undervisningen kunnafortsätta som förlängd särskUd undervisning. Detta kräver ändringar dels iskolstadgan, dels i SÖ:s anvisningar om särskild undervisning. De ökadekostnadema som beräknas bli följden föreslår SÖ får bestridas ur förevarandeanslag samt ur anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor.Kostnadsökningen beräknas för till 3,5 railj, kr. och har i skrivelser till betonat detangelägna i att skolstadgans bestämmelserom särskUd undervisning ändras i överensstämmelse med SÖ:s förslag. Genom beslut medgavKungl, Maj:t att finska försöksvis underläsåren 1974/75 t, o, m, 1976/77 fick vara tillvalsämne på högstadiet iNorrbottens län, utöver de i 5 kap. 8 § andra stycket skolstadgan angivnatiUvalsämnena. SÖ föreslår att denna anordning bör prövas på fler ställen ilandet samt gälla, förutom finska, även andra större invandrarspråk somserbokroatiska, grekiska och eventuellt turkiska. SÖ föreslår att 200 000 kr.ställs till förfogande för att fördelas mellankommuner som önskar pröva hemspråksundervisning som alternativt tillvalpå högstadiet. Genom beslut gav Kungl.Maj:t SÖ i uppdrag att efter samråd med utreda formernaför den personella organisationen för läromedlens handhavande i skolan. En utgångspunkt för SÖ:sarbete skulle därvid vara att frågan om läromedlens handhavande skulle lösasinom nuvarande ekonomiska ramar. Med skrivelse har SÖredovisat utredningsuppdraget och framlagt förslag till personalorganisationkring läromedlen i gmndskolan. Förslaget, som i allt väsentiig ansluter sig tUl1969 års förslag från SÖ angående läromedlens organisation i gmndskolan (seprop. 1970: 1 bU, 10 s. 178 och 184, SU 1970: 8, rskr 1970: 8) innebär ikorthet följande. En renodling av arbetsuppgifterna med handhavande avläromedlen genomförs. Icke pedagogiska arbetsuppgifter överförs påbiträdespersonal. En totalsyn på läromedlen eftersträvas. En särskUd funktion benämnd skolintendentfunktion föreslås genom att resurserna för såvälläromedels- som skolledarfunktioner för nuvarande tUlsynslärare ochskolbibliotekarier förs samman. En statsbidragsschablon baserad pårektorsområdenas omfattningspoäng införs 1975:1 Bilaga 10 164 Statsbidragskompensation föreslås vidare tiU kommunemaför ökade kostnader för biträdespersonal betingade av förslaget, SÖ har inte kunnat uppfylla direktiven med avseende på oförändradkostnadsram. Den totala kostnaden för förslaget beräknas till ca 10 milj, kr. Yttranden över förslaget har avgivits avstatens kommunförbundet, Landsorganisafionen, , akademikers centralorganisation () samt av Föreningen , Samtiigaremissinstanser utom ställer sig i princip positiva till SÖ:s förslag.Svenska kommunförbundet framhåller emellertid att förslaget att kommunerna skall ges kompensation för den utökade biträdespersonalenär en förutsättning för styrelsens positiva inställning, S.\CO avstyrkerförslaget under hänvisning bl, a, till de förslag och beträffande bibliotekariemas framtida roll i , I skrivelse harskolstyrelsen i kommun anhållit om inrättande av en särskild studierektorstjänstvid i kommunen fr, o. m. för den organisatoriskaoch pedagogiska ledningen av de rörelsehindrade elevernas skolgång inom såvälgrundskolan som gymnasieskolan. Skolstyrelsen har vidare föreslagit atttjänsten placeras inom rektorsområde till vUket och dit en stor del av den integrerade verksamheten är förlagd. Yttrandenöver skrivelsen har avgivits av länsskoinämnden i län och av SÖ, I skrivelse den 3juli 1974 har skoldirektion anhållit om generellt tillstånd att utan hinder avbestämmelserna i skolstadgan besluta att intyg om fullgjord skolplikt skall fåutfärdas i stället för slutbetyg för zigenska elever om så finnes lämpligt.Förslaget grundar sig på de erfarenheter en inom tillsattarbetsgrupp gjort efter att hautrett undervisningen för zigenska barn och ungdomar. De flesta zigenska elever i haruppvisat en endast sporadisk närvaro i skolan. De slutbetyg dessa elever får ärdärför, enligt skoldirektionen, inte ett adekvat uttryck för elevens kunskaperoch färdigheter. Om skoldirektionen i StäUet fick möjlighet att utfärda intygom fullgjord skolplUct för dessa elever, skulle möjligheten inte senare varastängd för dessa elever att t. ex. inom vuxenutbUdningens ram bedriva studier,som leder fram tUl ett nytt slutbetyg för grandskolan, iStockholms län har avgivit yttrande över förslaget, 3, Ersättning för flyttningskostnader och resor beräknar SÖ oförändrat belopp, 4, SÖ överlämnarframställning av om statsbi- Prop.1975:1 Bilaga 10 165 drag tili de estniska skolorna i och Göteborgsamt de estniska kompletteringsskolorna,I dessa sen.re skolor, som f, n, finns på 17 orter, ges kompletterandeundervisning efter skoltid i nationella ämnen tili estniska elever i . För skolan i beräknar Sö medelför ssmmanlagt sju lärare, fördelade på tre klasser på lågstadiet och treklasser på mellanstadiet. Däremot finner SÖ inte skäl att tillstyrkakcr.imitténs anhållan om en tiUsynslärartjänst, då bidrag beräknas för arvodemotsvarande uppdragstillägg för tillsynslärare. För skolan i beräknar SÖ medel för en lågstadieklass och två mellanstadieklasser med tre lärare. Estniska kommitténsanhållan om en halv ä.mneslärartjänst avstyrker SÖ med hänsyii till detringa antalet klasser och förordar liksom tidigare budgetår att bidrag fördetta ändamål i:lgår för fem veckotin-imar. SÖ överlämnar framställning från StifteisenKristofferskolan era statsbidrag till för /76. Som grund förberäkning av statsbidraget skall enligt av Kungl. Maj:t utfärdade bestämmelser ligga enorganisation beräknad till högst 600 eleverfördelade på 21 klassavdelningar, därav högst tre klassavdelningar iårsku/serna 1012. /74 har två klasser varit inrättade i varderaårskurserna 10, 11 och 12. Stifteisen hemställer ora att statsbidrag måtte utgå även till denna utökade organisation. I yttrande över denna anhållan frånStiftelsen avstyrker skoldirektion,länsskoinämnden i samt SÖ bifail fill framställningen. Avskoldirektionens yttrande framgår bl. a. att kommunen tillsatt en arbetsgruppför att utreda frågor som sammanhänger med de kommunala bidragen tUl destatsunderstödda privatskolorna i . Ett godkännande av statsbidragtUl en utökning av skuUe föregripa arbetsgruppens ställningstaganden. Totalt beräknar SÖ en ökning avmedelsbehovet under denna punkt med 346 000kr., vilket innebär ett anslag av . SkolföreningenJärna Waldorfskola har i skrivelse till Kungl. Maj:t anhållit om statsbidragför /76. Skolan arbetar liksom enligt waldorfpedagogikensprinciper. SÖ finner inte skäl tillstyrkabidrag tU! SÖ överlämnar ansökan frånHillelskolans styrelse om statsbidrag till HiUelskolc.n för /76. Skolan omfattar innevarande år en klass av envar av årskurserna 16 med ett sammanlagt elevantal om 112 elever. SÖ, som inte finner skäl atttUlstyrka styrelsens anhållan om ökat statiigt bidrag till /76, föreslår att stats bidrag fortfarande får utgå av kostnaderna för löner åt lärare och skoUedare, beräknade efter en normalbudget. Liksom tidi gare år räknar SÖ med att skolan har stadigvarande underlag för en 1975:1 Bilaga 10 i66 specialklass.Medelsbehovet beräknas tiU vilket innebär en ökning med . Stiftelsehar i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålUt om statsbidrag för sin verksamhet. Jag vHl först erinra om vad jag i detföregående anfört vid min anmälan av vissa gemensamma frågor inom skolväsendetm, m, I enlighet med statsmakternas beslut år1974 (prop, 1974:132, SkU 1974: 54, SfU1974: 33, rskr 1974: 329 och 331) om sänkning av inkomstskatten kommersjukförsäkringsavgiften för löntagare att slopas fr, o, m. ,Inkomstbortfallet för staten kommer enligt beslutet att kompenseras genomhöjning av arbetsgivares och egenföretagares socialförsäkringsavgift tillsjukförsäkringen från till , I enlighet med en tidigareöverenskommelse mellan staten och kommunema utgår ej statsbidrag tillkommunemas och landstingskommunemas Sjukförsäkringskostnader för lärare ochskolledare i grundskotan och gymnasieskolan. Jag anser att huvudmännen bör fåkompensation för de ökade kostnader för socialförsäkringsavgiften försjukförsäkringen som beror på den beslutade skatteomläggningen. Dennakompensation bör utformas i princip på samma sätt som skedde vid slopandet avfolkpensionsavgiften fr, o, m, , Statsbidraget till socialförsäkringsavgiftenför sjukförsäkringen bör täcka avgiftshöjningen i samma proportion somstatsbidraget täcker kostnaden för löner. Vid beräkningen av avgiften beaktasinte den del av en arbetstagares lön som överstiger 7,5 gånger det vid åretsingång gällande basbeloppet. Med hänsyn dels tUl denna begränsnmg, dels tillatt huvudmännen bör få kompensation enbart för den höjning av avgiften somföranleds av den beslutade skatteomläggningen, torde såvitt avser gmndskolan ochgymnasieskolan statsbidraget för socialförsäkringsavgiften för sjukförsäkringenkunna bestämmas tUl av statsbidraget till lönerna. I de övriga fall inomskolväsendet där staten svarar för huvudparten av avlönings- ochpensionskostnaderna för skolledare och lärare bör statsbidrag till avgiftenberäknas med samma procenttal. För vissa utbildningsformer, såsom lantbraks-och lanthushållsskolor och folkhögskolor, utgår redan f. n. statsbidrag förtäckande av hela kostnaden för socialförsäkringsavgiften för sjukförsäkringen.För dessa utbUdningsfor-nier bör även utgå statsbidrag som täckerhela avgiften. Detta bidrag kan beräknas till av lönekostnaderna.