prop · FZ03113 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidare harnågra remissinstanser den allmänna uppfattningen atl inga som helst rättsligasanktioner bör följa på ett omhändertagande på akutklinik. Till denna gmpp hörkontrollstyrelsen, i , , FörerungenSveriges socialchefer, samt . Ulredningens förslag all denautomatiska avstängningen från rätten all köpa rusdrycker bör upphöra när detgäller fyllerister och personer som gjort sig skyldiga till trafiknyklerhetsbrolltillstyrks av de flesla remissinstanser som yttrat sig i frågan. a. alt spärmingen i praktiken fyller en mycket begränsad funktioni nykterhetsvårdande syfte och alt det skuUe väcka principiella betänkligheteralt låta själva omhändertagandet få rättsverkningar på förevarande område.Bland dem som lillstyrker utredningsförslaget i denna del märks RÅ, ,kontrollstyrelsen och . majoritet anseratt avstängningsförfarandet bör slopas helt och håUet, medan en minoritet inomstyrelsen ansluter sig till utredningens förslag. Utredningsförslaget avstyrks bl. Systembolagetutvecklar därvid utförligt sin ståndpunkt och framhåUer bl. a. alt desynpunkter som utredningen anlagt pä den automatiska spärrningen hade sammagiltighet redan när denna infördes är 1963. Den automatiska spärrningen lordeenligl bolaget ha medverkat till att förhållandena i systembutikerna blivitbättre. Enligt bolaget kan de automatiska spärrningarna från alkoholpolilisksynpunkt också betraktas som en tämligen adekvat förebyggande åtgärd. Bolagetföreslår att den automatiska spärrningen behålls åtminstone tills ställning tastill alkoholpolitiska ulredningens (Fi I966i 33) kommande förslag. 4,6 Registrering av omhändertaganden Utredningens förslag altomhändertaganden pä gmnd av berusning skall registreras centralt tillstyrkseller lämnas ulan erinran bl.a. av RÅ. Prop.1975/76:113 67 Sistnämnda remissinstans anser det angelägel alten rapportering av omhändertaganden behålls för statistiskt ändamål, efiersombyrån utgår frän atl det även i fortsältningen kommer att behövas informationav detta slag för alt belysa nyklerhetstill-ståndel. Förslagel om central registrering avomhändertaganden avstyrks emellertid av vissa av de instanser som motsatt sigatt omhändertaganden förbinds med särskilda rättsverkningar. Till deavstyrkande remissinstanserna hör i ,stadsfullmäktige i och samt SSUH. De remissinstanser som har tillstyrktulredningsmajoritetens förslag i fråga om elt omhändertagandes återverkan ikörkortshänseende utgår i allmänhet från alt registrering av omhändertagandennär det gäller körkortshavare skall ske även i körkortsregistrei. Utredningens förslag atl ell beslul omomhändertagande skall kunna överklagas tillstyrks av RÅ som anser atl dekonsekvenser i skilda avseenden som etl omhändertagande kan få för denenskilde kräver införande av elt särskilt rättsmedel. Den omhändertagne skallkunna klaga över elt beslut som lett till atl han omhändertagits på klinikeller polisstation. Däremol föreligger det enligt RÄ inte behov av enklagorätl beträffande ett omhändertagande från polismans sida som därefterblivil underkänt av läkare eUer polisbefäl. RÄ anser emellertid att prövningeninte bör förläggas liU allmän domstol, som utredningen föreslagil, utan atl denbör ske i förvaltningsrättslig ordning. Samma åsikl i sistnämnda fråga harSvea hovrätt saml länsstyrelserna i och . Hovrättenmotiverar sin ståndpunkt med atl del skuUe innebära en principiell nybildningför svensk rält att i fall som del förevarande låta prövningen ankomma på allmändomstol i stället för överordnad administraliv myndighel.eller förvaltningsdomstol.Om överprövningen likväl anförtros ål allmän domslol, bör enligl hovrättenhandläggningen anordnas enligt principerna för ell kontra-diklorisklförfarande. Även anser atl handläggningen börutformas enligt konlra-dikloriska principer, dvs. atl den som har varitomhändertagen för fylleri också i fortsältningen bör ha en motpart viddomstolen. I den egenskapen är enligt hovrättens mening allmän åklagare bästlämpad atl uppträda. Del förhållandet alt fyUeri inle längre blir ell broll börenligl hovrätten inte lägga hinder i vägen. Hovrätten anser också atl fråganom eventuell rätl lill offenllig försvarare bör tas upp under de fortsattaövervägandena. i kan inle finnaalt förslaget om domstolsprövning innebär en ändamålsenlig ordning.Länsnyklerhetsnämnden konstaterar atl utredningen har sökt bevara något av denrättsli- Prop.1975/76:113 68 ga prövning som ligger i handläggningen av åtal förfylleri men framhåller att myckel väsentliga skillnader framträder enligtförslagel. Förundersökning och åtalsprövning har inte gjorts. Åklagare saknas.Initiativet till atl införskaffa utredning läggs pä domstolen, vilket stridermot vanliga principer för rättegång. Domstolen synes inte kunna stödja sig päden eljest vanliga principen atl åtal skall ogillas om det inte ärlillföriUligen styrkt. Prövningen innebären bedömning av de åtgärder somvidtagits av läkare. Domstolen lorde inle kunna undgå atl i sä gott som varjesådanl ärende begära yttrande av socialslyrelsen eller annan medicinskauktoritet. Särskilt om länsnyklerhetsnämndens uppfattning atl särskildarättsverkningar inle skall förbindas med ett omhändertagande godtas synes delvara mindre motiverat all anordna en sådan extraordinär domstolsprövning. Kritiskt inställd mot förslaget idenna del är också i som likaledes vänder sigmot all enligl förslagel en rent medicinsk bedömning skall bli föremål fördomstolsprövning. Principiella skäl liksom bevissvårigheler kan enligllänsslyrelsen anföras mol förslagel i denna del. Länsslyrelsen framhållervidare alt frågan om behovet av sådan prövning hänger samman med vilkakonsekvenser av ell omhändertagande som kommer atl följa enligt olikabeslämmelser. I den mån inle omhändertagandet som sådanl medför någrakonsekvenser, finns del inte heller behov av en överprövning. Länsslyrelsenerinrar om all vissa förhållanden, belräffande vilka domstolsprövning inle kanske, redan nu kan medföra ålgärder i fråga om körkort. Anmärkningar i nykterhelshänseendekan sålunda medföra åtgärd, även om körkorlsinnehavaren inle har dömts förfylleri. Någon domstolsprövning av det berättigade i ett omhändertagandeenligl Pl kan inte heller ske trots all ell sådanl ingripande i vissa falltorde kunna få negativa verkningar för den omhändertagne. 5 Utvecklingslinjer i den nuvarande nykterhetsvårdspolitiken m. m. Utvecklingen inom nykterhelsvårdenkännetecknas f n. av en successiv ulbyggnad av de öppna och frivilligavårdformerna och en minskning av tvångsåtgärderna. Antalet tvångsåtgärderenligl Nvl har minskat med mer än hälften. På senare lid har vidarenykterhelsvården präglats av en strävan lill ökad samordning och integrationmed den övriga socialvården och sjukvården. resultal härav är alt ellökande anlal alkoholskadade numera behandlas inom sjukvårdens ram. Någon samladstatistik från sjukvårdshuvudmännens ansvarsområde i detta avseende föreliggerinle. En sådan redovisning försvåras f Ö. av del förhåUandet alt palienlemaofla las in för vård under andra diagnoser än alkoholbesvär. Prop.1975/76:113 69 styrelsenvisar emellertid undersökningar från bl.a. och att inemothälften av de män som på gmnd av akuta besvär söker sig lill psykiatriskakliniker är fall av alkoholtoxikation. kartläggningar har visal allomkring av de sökande på kimrgiska jourmotlagning-en är akut bemsade.Undersökningar som har gjorts i senare sammanhang har gett ännu högre sUfrorsom resultal. har också denöppna och halvöppna nykterhetsvårdens resurser kraftigt ökat. Under år 1973gjordes vid landets ca 140 alkoholpolikliniker och rådgivningsbyråer medläkarstationer omkring 200000 besök hos läkare, 70000 hos kurator ellerpsykolog och 560000 hos sjuksköterska. Sängplatser finns numera polikliniker, varav ungefär hälften - däribland de störteklinikerna i , och - har platser som kan utnyttjasäven . Vid den s. k. Mariapolikliniken i finns dessutom ensärskild avdelning för förvaring och vård av bemsade ungdomar somhar omhändertagils genom polisens försorg. Antalet platser vid inackorderingshemmenhar femdubblals och uppgår nu lill ca 1 500. Strävandena inom nykterhelsvården har som nyssnämnts i allt högre grad inriktats på en helhetssyn som syftardels till atl lösa sociala och andra problem som har samband medalkoholmissbruk dels lill atl motverka all de olika formerna för behandling avalkoholsjuka - primärkommunal nyklerhetsvård, landstingskommunal sjukvård,statliga och enskilda vårdanstalter, arbetsvärd m. m. leder till ensplittring av resurserna. Ett av målen är all skapa en vårdkedja, där densjuke kan omhändertas på räll nivå med hänsyn lill behovet oavsett vem som ärhuvudman för de olika vårdinstitutionerna. Ansträngningarna all samordnavårdinsatserna i detta syfte har intensifierats, särskilt i anslutning tillpsykiatriska sjukhus och psykiatriska kliniker. Etl exempel på en utveckladmodell för integrerad vård av detta slag som i vissa avseenden har tjänat somförebild på andra platser erbjuder verksamheten vid alkoholkliniken påUUeråkers sjukhus i , där sedan fiera år tiUbaka den rent medicinskaavgift-ningen kombineras inle bara med fortsatt öppen vård utan också med socialavårdinsatser som initieras i direkt anslutning tiU klinik vården. En verksamhetav liknande slag planeras f. n. av i i samråd medEskilstuna kommun. Bland initiativ av detta slag som har tagils på senare tidkan vidare nämnas de försök med samordning av vård och behandlingsinsatser föralkoholskadade som har påbörjats vid KaroUnska sjukhusels klinikför alkoholsjukdomar (jfr prop. 1975/76i 100 bU 7 s. 109 och 113). En liknandeförsöksverksamhel pågår vid iGöteborg. Bland primärkommunala initiativ bör särskilt nämnas etl samlatprogram för behandlingen av alkoholskadade personer som harlagts fram inom kommun och som i vissa delar redan har genomförtsmed goda resultat. 1975/76:113 70 avlämnade socialuiredningensitt principbetänkande (SOU I974i 39) Socialvården - Mål och medel. I detlabetänkande drar socialuiredningen upp riktiinjerna för en socialvård som harett primärt ansvar för människors sociala välfärd med betoning av helhetssynoch av integrering och samverkan mellan olika samhällssektorer. Betänkandetberör väsentliga delar av gäUande lagstiftning och organisation på det socialaområdet liksom betydelsefulla huvudmannaskapsfrägor. Sedan belänkandet remissbehandlats,har remissyttrandena överlämnats till utredningen för beaktande vid dessfortsatta arbete med utformningen av en ny socialvårdslag. a.socialulredningens betänkande har initierat den försöksverksamhet på detsociala området som f. n. bedrivs i och (jfr prop..1975/76i 100 bil. 7 s. 153). Denna verksamhel avser främsl bama- ochungdomsvården men också nykterhelsvården och narkomanvården.Försöksverksamheten har utformats så atl primärkommunerna har fått möjlighetall som huvudmän för vården pröva nya behandlingsmetoder och alt ta delsammanhållna vårdansvaret för såväl öppen som institutionell vård, oavsett omden är allmänt förebyggande eller utgör etl direkt led i behandlingen. Syftetmed verksamheten äralt den skall ge underlag för ställningstaganden i dessafrågor. Vid sidan av den nu berördaverksamheten pågår f. n. också en försöksverksamhel med socialjourberedskap,som påbörjades i anslutning lill all LTO trädde i kraft den 1 oktober 1973.Denna försöksverksamhel innebär alt särskilda medel ställs lillsocialstyrelsens förfogande för ersättning lill kommunema för socialjourverksamhel. När det gäller den del avsocialpolitiken som avser förebyggande åtgärder inriktade påalkoholkonsumtionen har en allmän översyn gjorts av alkoholpolitiskautredningen (ÄPU) som avlämnade sitt slutbetänkande (SOU1974:90-93) Alkoholpolitik. ÄPU har lagt fram förslag till etl omfattandealkoholpoliliskt program som berör skilda sektorer inom samhällslivet och ivikliga hänseenden innefattar ändringar i de regler eller principer somtiUämpas f. n. Utredningens betänkande avses komma all överarbetas av ensärskild beredningsgmpp. 6 Nordisk rätt m. m. Straffbestämmelser mol fyUeri påallmän plats har i lagils in i lokala ordningsföreskrifter("politivedtasgter"). Enligl de föreskrifter som gäUer för Köpenhamnär del förbjudet aU på galor och andra platser, lill vilka allmänhelen hartillträde, uppehåUa sig så bemsad all det kan ge anledning till olägenhet("ulempe") för andra. Molsvarande beslämmelser finns iordningsföreskriflema för de flesla andra kommuner. Straffet är böler. Prop.1975/76:113 71 Vid sidan av politivedtasgternasföreskrifler finns del i den danska strafflagen en bestämmelse (138S) omstraff för den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet försätter sig i berusattillstånd och därvid utsätter annan person eller betydande förmögenhetsvärdenför fara. Fängelse ingår i straffskalan. Bestämmelsen, som gäller oavsettvärden berusade uppehåller sig, tillämpas i obetydlig omfattning. Brott mol de lokalaordningsföreskriflemas beslämmelser om fylleri föranleder regelmässigt alt denbemsade las om hand av poUsen och förvaras genom polisens försorg lill dessatt han har blivil nykter. Förvaringen äger i allmänhet mm i arrestlokaler päde olika polisstationema. Svårl sjuka personer förs till sjukhus. 1964framlagt utredningsförslag om inrättande av en ceniral arresl för Slorköpenhamnmed möjlighet till läkar-tillsyn av de omhändertagna har ännu inleförverkligats. Anlalel omhändertaganden för fylleri i hela landet har undersenare tid uppgått lill ca 22000-24000 och är således väsentligt lägreän i . Justitsminisleriel har på förslagav slraffloverådel beslutat att åtal t.v. inle skall väckasför överträdelse av de lokala ordningsföreskrifternas beslämmelser om fylleri.Delsamma gäller i fråga om förseelser i samband med berusning mot vissaföreskrifler rörande ordningen på allmänna platser och olovligt intrång, såvidaförseelsen inle är av sådan art atl den normall sett skulle ha lett tillsärskild lagföring. Omhändertagande för fylleri och förvaring i polisarrestskall emellertid ske som förul. På grundval av de erfarenheter som har vunnitsunder den tid då fylleriförseelserna inle har beivrats avser man atl prövafrägan om fyUeristraffels definitiva avskaffande. FyUerislraffel avskaffades i Finlandden . Av de tidigare beslämmelsema återsiår bara en regel omfyUeri i tjänsten. Samlidigl som fylleristraffet togsbort utfärdades en ny lag om offentliga nöjestillställningar. Enligl 19 § idenna lag kan den som stör sådan lillsläUning genom alt pä ettförargelseväckande säll uppträda bemsad eller på annal säll väcka förargelsedömas lill böler. Vissa former av störande uppträdande på allmän plats kanvidare bestraffas enligl 42 kap. 7§ strafflagen oavsett om uppträdandet berorpå berusning eller inle. Fömtsättningarna föromhändertagande av akut bemsade personer anges i 20§ i den finska polislagen.Om någon uppträder bemsad av alkohol eller annal bemsningsmedel på allmänplats, vid allmän sammankomst eller annan offenllig tillställning får polismanenligt denna beslämmelse avlägsna honom och, om del är nödvändigt, gripa honomoch ta honom i förvar för tillnyklring. Samma rätl har polisman gentemot densom uppträder bemsad på ell störande sätt i privatbostad eller enskild lägenhet,om ingripandet begärs av lägenhetens innehavare, dennes husfolk eller annannär- Prop.1975/76:113 72 varande företrädare för honom. Ingripande får ske även motlägenhelsin-nehavaren själv eller annan som i berusat lillslånd stör allmäneller enskild frid. Vad som sägs om privatbostad gäUer också andra enskildaområden liksom ämbetsverk, skolor, sjukhus och andra liknande inrättningar. Ompolishjälp inte kan erhållas har även enskild person räll all avlägsna ochgripa en bemsad som stör allmän eller enskild frid eller äventyrar säkerhetengenom uppträdande som är eller hotar all bli våldsamt eller genom all föraoljud. Sådanl gripande skall ulan dröjsmål anmälas hos polisen. Belräffande behandlingen av personer som omhändertagilsenligl polislagen pä grund av bemsning gäller numera en särskild lag ombehandlingen av berusade, som trädde i kraft den . Enligl dennalag skall den som grips på gmnd av berusning föras lill lillnyklringsstationeller, om delta inte är möjligl, lill annan förvaringsplats för bemsade. Om denbemsades hälsotillstånd ger anledning därtill, skall han i slällel föras tillsjukhusvård eller underkastas annan åtgärd som påkallas av hans tillstånd. Denberusade kan tas i förvar, om det är påkallat med beaktande av graden av hansbemsning och hans hälsotillstånd saml hänsyn lill ordningens och säkerhetensupprälthäUande. Beslul härom meddelas närdetgäUertillnykt-ringsslation av denperson som är ansvarig för dess verksamhel och i annal fall av polisman. Denberusade skall i princip håUas i förvar den tid lill-nyklringen kräver, dockminsl 8 och högsl eller, om del finns särskilt skäl, högst 24 timmar.Under vissa förutsättningar, såsom atl den bemsade saknar bostad, kan tiden föromhändertagandet utsträckas ytterligare. Vidare får han friges redan tidigareän efler 8 limmar, om omhändertagandet vållar honom oskälig olägenhet ellerskada eller om hans frigivning av annal skäl är ändamålsenlig. I lagen finns vidare föreskrifterbl. a. om all den bemsade skall håUas under observation och om all han ärskyldig alt underkasta sig medicinsk undersökning och vård. 1 den mån del ärändamålsenligt och behövligt skall han få råd och handledning samt undertätlasom de möjligheter lill vård och skötsel som står till buds föralkoholmissbrukare. Del har fömtsätts atl den som tas iförvar på en lillnyklringsslalion skall belala avgift för vården. Avsikten äralt särskilda bestämmelser skall meddelas angående inrättandet och driften avtillnyktringsstationer. får sådana stationer inrättas iexperimentsyfle. F. n. finns del inte några sådana tillnyktringsstationer somlagen förutsätter, men planer föreligger på inrättandet av en försöksstation iLahlis, En ökning av antalet fyllerifallhar i kunnai konstateras . harantalet fyllerifall beräknats lill ca 252 000. Ökningen synes i den allmännadebatten mindre ha satts i samband med själva avkriminaliseringen än med enrad samlidigl eller ungefär genomförda reformer på skilda områden,bl. a. en liberalisering av alkoholpolitiken och införandel av femdagarsarbetsvecka. Man har i diskussionen också pekat på alt det hell övervägandeanlalel av de perso- 1975/76:113 73 nersom före avkriminaliseringen avtjänade förvandlingsstraff för böter utgjordesav ålerfallsfyllerister. F. n. övervägs vissa framlagda förslag bl. a. omskärpning av nykterhetsvärdslagstiflningen. Ett av dessa går ut pä införandelav en möjlighet lill akutvård tvångsvis under i vissa fall. Den offentliga berusningen som sådan kunde tidigarebestraffas enligt 16 § i den norska lagen om lösdriveri, beltleri ochdryckenskap, "losgjen-gerloven". I denna bestämmelse stadgades straffför det fallet att någon uppsåtligen eller av oaktsamhet försatte sig iuppenbart berusat tillstånd och därvid blev iakttagen på allmän plats. Denberörda bestämmelsen är upphävd sedan den . Losgjengerloveninnehåller emellertid fortfarande en bestämmelse (I7§), enligt vilken det ärstraffbart atl uppsåtligen eller av oaktsamhet försälla sig i berusat tillståndoch därvid störa allmän frid och ordning eller laglig samfärdsel ellerförolämpa eller välla fara för andra. Åtal för brott mol denna paragraf fårunderlåtas under förutsättning atl vederbörande avhåller sig från bruk avrusdrycker . I sådanl fall bör han dock i förväg avge skriftligtnykterhetslöfte, gå in i nykterhetsförening eller lägga in sig på vårdanstalt. Också de föreskrifter som ger polisen befogenhetalt omhänderta akut berusade personer finns i losgjengerloven. Enligt 20 § ilagen är förutsättningarna för etl omhändertagande att någon på grund avbemsning av alkohol eller annal medel stör allmän frid och ordning ellerlaglig samfärdsel eller vållar fara för sig själv eller andra. Polisen fär isådant fall hålla den omhändertagne i fängsligt förvar - dvs. i"dmkkenskapsartest" - till dess alt han har blivil nykter. Oavsett omså sker eller ej har polisen befogenhet all ta hand om och förstörabemsningsmedel som påträffas hos den omhändertagne vid gripandet. 1 samband med alt 16 § i losgjengerloven upphävdesår infördes också en ny bestämmelse i lagen, 21 §. Enligt första stycket idenna paragraf får den som omhändertas på gmnd av bemsning i slällel för allhållas i fängsligt förvar läggas in på "sykeavdelning". Med"sykeavdelning" avses inle någon bestämd typ av klinik, utan termeninbegriper i princip alla inslilulioner som ger hjälp åt sjuka och som omfattasav sjukvårdslagstiftningen, 1 finns f n. sex särskilda avmsningsslalionermed sammanlagt 120 platser. Dessa lorde med avseende på utrustning och personalnärmast kunna jämföras med vissa av de svenska alkoholpolikliniker som har sängplatseroch natljour. På avmsningsstationerna får både personer som frivilligt sökersig dit och bemsade som förs dit av polisen tas emot. Genom särskiU beslut harsjukvårdslagstiftningen gjorts tUlämplig på dessa stationer. Prop.1975/76:113 74 Enligt andra stycket ilosgjengerlovens 21 § gäller vidare att den som har tagits om hand på gmnd avbemsning fär hållas kvar pä "sykeavdelning" för observation underhögst under förutsätining alt det föreligger upplysningar om att hanmissbrukar berusningsmedef till uppenbar skada för sig själv eller sinomgivning. Beslul härom meddelas av domstol efter framställning av polisen ochnyklerhelsnämnden i samråd. Två särskilda observationskliniker som avses bliutnyttjade för detla ändamål har uppförts i resp. Tonsberg. Antafet omhändertaganden på grundav berusning uppgick under är 1974 till 43 676, varav 8 049 avsäg personer somgjort sig skyldiga till brott enligt 17 S losgjengerloven. Enligt uppgift frändet norska sosialdepartementet finns f. n. ingen statistik som visar i hur storutsträckning de omhändertagna har tagits om hand på avmsningsstation ellersjukhus i stället för polisarrest. 7 Föredraganden 7.1 FyUeristraffet Att på allmän plats uppträda bemsadav alkoholhaltiga drycker så all det framgåravålbörderellerlalärf n. enligl16kap. 15 § första slyckel (BrB) straffbelagt som fylleri.Straffet är böter, högsl . I paragrafens andra stycke föreskrivs sammastraff för det fallet atl msel har orsakals av annat än alkoholhaltigadrycker. Vid sidan av den allmänna straffbestämmelsen om fyUeri finns också i21 kap. 15 § BrB en särskild föreskrift som gäller fylleri av krigsman inommilitärt område eller utrymme. Gällande regler innebiir vidare attpolisen har befogenhet att la hand om en akut berusad person som anträffas påalfmän plats. Polisen ansvarar i sådana fall regelmässigt också för förvaringenav den omhändertagne till dess all han har blivil nykter. Förvaringen äger iallmänhet rum i polisarrest. Fylleri faller under allmänt åtaloch lagföring kan äga rum vid domstol enligt vanliga regler. Fylleriförseelserkan emellertid beivras också genom de enklare handläggningsformemastrafföreläggande och föreläggande av ordningsbot. begås omkring 70000fylleriförseelser som leder till bötesstraff genom dom eller föreläggande.Antalet förseelser mot 16 kap. 15 § eller 21 kap. 15 § BrB var 1971och har för beräknats till drygt 70000. Efiersom återfall är mycketvanligt vid fylleri, är antalet personer som årUgen sakfälls för fyUeriväsentligt mindre. Det rör sig här om ungefär 40 000 personer . Antaletsakfällda personer uppgick till 1971 och har beräknats liU 40 180 förår 1972. Äv dessa hade närmast före den aktuellaförseelsen 22922 resp. 22638 tidigare gjort sig skyldiga lill fylleriförseelse.Endasl en mycket Prop.1975/76:113 75 ringadel av antalet förseelser - ca 200-300 om årel - avser fall då bemsningen harorsakats av annal än alkoholdrycker. Enligl en fast praxis som har tillämpats sedanflera år tillbaka bestäms bötesstraffet för fylleri till 50 kr.Delta gäller vare sig det är fråga om en engångsförseelse eller ett återfall. De angivna uppgifterna om antalet förseelsersom leder till bötesstraff får också ses i relation till antalet falldå polisen omhändertagit personer för fylleri på allmän plats.