prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Sålunda har t. ex. de båda senastetrafiktoppama av tillfäUigheter inträffat ungefär efter konjunkturtoppen.Ar 1966 berodde detta på en hård vinter, som krävde stora transporter frånNorrland till isfria hamnar södemt. Är 1970 var orsaken omfattande transporter av stormfällt virke från Västsverigetill och . Ett annat exempel är det låga värdet ,då godstrafiken minskade inte bara som en följd av konjunkturnedgången utanockså p. g. a. arbetskonflikten vid SJ detta år. Godstrafikenomfattade 64,9 milj, ton. Transportarbetet uppgick under till17,2 miljarder tonkm. Härav utgjordes 16,8 miljarder tonkm av vagnslastgods ochresten av styckegods. I vagnslasttrafikenökade malm, jäm och skogsprodukter snabbast . Exporttrafiken var mycketexpansiv medan importgodset efter en svag utveckling underförsta halvåret började öka . Totalt sett svarade utiandstrafikenför omkring två tredjedelarav transportarbetets ökning . Efter årsskiftet197374 har den totala ökningen fortsatt, dock med delvis nya stmkturella inslag. Malmernasrelativa betydelse har ökat, raedan uppgången för skogssektom samt järn- ochstålverken dämpats. På importsidan har utvecklingen varit mycket expansiv,vilket bl. a. torde ha samband medkonsumtionsökningen inora . Styckegodset utgören liten raen mycket resurskrävande del av SJ:s trafikarbete. Den tidigaretrendmässiga nedgången i styckegodstransporterna har förbytts i en uppgång somtill en del förklaras av att tåg-bil-godssystemet infördes , TUlvolymökningen imder har även konjunkturutvecklingen bidragit. Fraktstyckegodsetliksom det konjunkturkänsligaexpressgodset ökade väsentligt och har ökat även , medan paket- och Ustyckegodset fortsätter attgå tUlbaka. Prop.1975:1 Bilaga 8 246 Med utgångspunkt från nu tillgängligaprognoser om produktionsutvecklingen inom landet, utrikeshandelns utvecklingm. m. har SJ beräknat att företagets totala godstransportarbete kommer att ökatrendmässigt i ungefär samraa takt som under senareår. En stor del av ökningen förutsätts avse utlandsgodset.Vid investeringsplaneringen söker SJ anpassa kapacitetsutbyggnaden tilltrafikutvecklingen. Härvid beaktas möjligheterna att utnyttja materieloch anläggningar på ett effektivare sätt. För att i möjligaste mån begränsakapacitetsbristen söker SJ att genom olika åtgärderfrigöra vagnarna snabbare för nya transportuppdrag, SJ:s persontrafikpå järnväg har varit vikande under1960-talet, , då pendeltrafiken i tillkom, hardock trenden för det totala antalet resor varit uppåtgående. Denna uppgång harfram varit helt hänförlig till de kortväga pendelresorna. Underåren 1972 och 1973 har emeUertid antalet järnvägsresor ökat inom allaavståndsintervall och den relativt största ökningen har noterats på avståndöver . Den gynnsamma utvecklingen har fortsatt . Det totalaantalet resor i SJ:s tåg uppgick till drygt 58 milj. Persontransportarbetetuppgick till ca 4,5 miljarder personkm. Omfattningen avSJ:s busstrafikminskade endast obetydligt . Den trafikerade våglängden minskademed medan antalet busskm var i det närmaste oförändrat. Den lokala/regionala linjetrafiken medbuss har utvecklats svagt under en lång följd av år beroende påtrafikunderlagets successiva uttunning på landsbygden. Enligt SJ:s bedömninghar möjligheten att där upprätthålla en tillfredsställande trafikförsörjning iallt högre grad blivit beroende av kommunala bidrag till trafik med bristandelönsarahet. Behovet av driftbidrag kan minskas genom en nära samordning avlinjc-trafikuppgifter och förekommande avtalstransporter i hu-vudsak skolskjutsar.Sådan samordning har i ökad utsträckning kommit till stånd. Härigenom haravtalstransportemas andel av linjetrafikens intäkter ökat från är1969 tUl . Fjärrtrafiken med snabbussar ochveckoslutsbussar har byggts ut kraftigt. kördes mer än dubbelt såmånga busskm som , SJ:s och de samarbetande statsbanornas färjetrafik på Öresunds- ochÖstersjölederna har visat en stark ökning av godsmängderna,medan persontrafiken stagnerat eller avtagit. Godstrafikens utveckling avspeglarutrikesgodsets allt större betydelse för SJ, Huvuddelen av trafikökningenfaller på och har möjliggjorts bl, a, av den starkt ökadeöverföringskapacitet som de nya godsfärjorna "" och"" medfört för såväl godsvagnar som lastbilar. Prop.1975:1 Bilaga 8 247 Persontrafiken domineras av kortvägainköpsresor över och har påverkatsav bl, a, de danska livsmedelsprisernas anpassning till EG-marknaden.Statsbanefärjorna har fått växande konkurrens från bUfär-jeleder och andrabätleder. Personalantalet har minskat med i medeltal 1 570 personer eller . Bortses från denpersonal som överförtstUl AB () var personalminskningen imedeltal 1 345 personer eller . Är Antal anställda Minskning från föregående år »4,4 2,7 '3,5 ' Exkluderasbusspersonal, som övergick tiU SL , blir minskningen 1 259 anställda resp. . ' Exkluderaspersonal, somövergick tiU SL , blir minskningen 1 418 anställda resp. . För /74 uppgick medeltaletanställda till ca 41 800. Vissa nyanställningar blev nödvändiga under senarehälften av /74, bl. a, som en eftersläpande effekt av densenaste arbetstidsförkortningen. Mellan budgetåren 1972/73 och 1973/74 minskadeantalet anställda med ca 1 100 personer. Under budgetåren 1974/75 1979/80uppskattas den årUga personalminskningen komraa att öka från ca 1 400 till ca 1600 personer. Mot bakgmnd av den förväntadepersonalutvecklingen framstår det somutomordentligt betydelsefullt att rationaliseringsverksamheten m-tensifieras.SJ räknar med ökade investeringar för automatisering, mekanisering och annanpersonalbesparande upprustning för att ta tiU vara de möjligheter tUlproduktivitetsförbättringar och därmed ökad konkurrenskraft som de årligapensionsavgångarna erbjuder. Prestationerna uttryckta i trafikenheter(personkm -I- tonkm) per anställd steg med i medeltal mellan åren1969 och 1973, Mellan dessa år, som hade ganska likartade lägen ikonjunkturförloppet, förbättrades också övriga prestationstal med anknytningtill försäljningen, MeUan ökade utnyttjandet av såvälgods-sora personvagnarna. Även antalet busskm per buss fortsatte att öka. Prop.1975:1 Bilaga 8 248 Intäkterna /74 uppgick till 3 272,5 milj. kr vilket innebar enökning med 458 raUj. eller i järaförelse med /73. Av ökningen hänförde sigdrygt hälften till godstrafiken. IntäktemastUlväxt avspeglar den trafikutveckling som tidigare beskrivits. Till intäktsökningen bidrog äventaxehöjningen fr. o. ra. Kostnaderna, inkl. planenligaavskrivningar, uppgick /74tUl 3 107,5 milj. kr., en ökning med 332 milj. kr. eller jämfört med föregående budgetår. Av ökningen avsågdrygt hälften personalkostnader inkl. arbetsgivaravgifter. Stegringen av dessakostnader dämpades genom att det genomsnittliga personalantalet fördrift och underhåll minskade med 840 personer (2,), Vid oförändrat personalantalskulle SJ:s personalkostnader för drift och underhåll ha stigit med ca 240 milj. kr, Genora personalrainskningenbegränsades ökningen till ca 180 mUj. Sakkostnadernas stegring beror bl. a. påstarkt stigande priser för drivmedel ochandra råvaror. Avskrivningarna, som tidigare baserats på avskrivningsunderlagetvid budgetårets början, beräknas fr, o, m. /74 även på objektsom färdigställts under budgetåret. Resultatet för /74 efterplanenliga avskrivningar blev ett överskott om 165 milj. kr. Överskottetmotsvarar förräntning av det i SJ investerade statskapitalet,Förräntningskravet, som för budgetåretuppgick till 127 milj. kr., överskreds således med 38 mUj. EnligtSJ:s mening är det nödvändigt att överskotten under högkonjunkturår medgeröverförräntning om det av statsmakterna fastställda långsiktiga ekonomiskamålet för SJ:s verksamhet skall kunna uppfyllas. Efter statsmakternasmedgivande har SJ disponerat den del av överskottet som översteg förräntningskravet för extra avskrivningar för att konsolideraföretagets ekonomi. Vid en bedömning avresultatet för /74 bör enligt SJ:s mening beaktas att SJ endastdelvis kompenserats för de underskott som orsakatsav att Kungl. Maj:t ålagt SJ att utföra viss olönsam verksamhet, SJ hävdar också att verket inte till fullokompenserats för vissa ekonomiska belastningar som saknar motsvarighet hoskonkurrerande transportföretag. Med full kompensation skulleöverskottet för budgetåret ha blivit mer än dubbelt så stort. Kostnads- och konkurrensutvecklingenkräver att SJ med all kraft fortsätter attrationalisera sin verksamhet samt anpassar och bygger upp resurserna med hänsyntUl efterfrågan. I deima effektiviserings- och ekonomiseringsverksamhetingår en rad projekt, som fömtsätter att fi- Prop.1975:1 Bilaga 8 249 nansiellamedel ställs till förfogande. Verksamheten inriktas bl, a, på att stimulerasystem- och produktutveckling och skapa en ändamålsenlig grund förmarknadsföringen. Inom godstrafikområdet pågår förnärvarande inora SJ ett omfattandeutvecklingsarbete med att förbättra transportkvaliteten, anpassa kapacitetenefter den förväntade ökade transportefterfrågan och att rationalisera driften.Från såväl företagsekonomisk som samhällseko-noraisk synpunkt är det angelägetatt SJ ges möjligheter att utnyttja järnvägsteknikens fördelar vid storatransportvolymer. Dedelar av transportmarknaden sora SJ främst satsar på är: - Systemtransporter,där transporterna planmässigt inordnas i företagens distributions- ochproduktionsprocess så att företagen når ett optimalt resultat. För SJ lämpar sigdessa transporter väl med hänsyn till planering, vagnutnyttjande m. m.Samordningen mellan transporterna och andra funktioner i företagen leder oftasttUl att kraven på transporternas kvalitet ökar i första hand när det gällerpunktlighet och rationell materialhantering. möjligheter att värva nya transporter främst av systemtyp har förbättrats. Transporter avhögförädlade produkter som är mindre konjunkturkänsliga än råvaror ochhalvfabrikat. Sändningar av dessa produkter är i regel mindre än en vagnslastoch går i stor utsträckning till eller från storstadsområdena. Den ökade satsningen på direktajärnvägstransporter till och från kontinenten kräver en hög transportkvaUtetbl. a. i fråga ora punktlighet och snabbhet. Utbyggnaden av färjetrafiken utgörett led i denna strävan. Vidare krävs flera vagnar som är speciellt anpassadetill modem lasthanteringsteknik. Särskilda storbäriga vagntyper, anpassade förkundernas speciella behov, tas fram för olika systemtransporter. Skrymraande laster, som överskriderlastprofilen, har ökat. Särskild undersökning fordras för varjesådan transport. Ar 1973 tog SJ i bruk ett system där undersökningen utförs medhjälp av dataregister. Kombinerade transporter järnväg/bil medenhctslaster ställer krav på förbättrade transportanordningar samt utbyggnad avvissa terminaler. SJ har speciellt välutmstade terminaler förenhetslaster i , , N, GöteborgSkandiahamnen, ,, , (Arsta), , , , ,, och . Ytterligare några platser koraraer att utrustasraed moderna mobUa omlastningshjälpraedel. Transporterna på Si av enhetslaster tilloch från svenska hamnar beräknas öka bl. a. genom nyöppnade containerlinjer påFjärran Östern, Inrikestransporterna med stora enhetslaster i SJ:s regi ökar.Speciellt Prop.1975:1 Bilaga 8 250 gällerdetta transporter av byggmaterial och bulkvaror. Även användningen avcontainer och flak vid distribution av dagligvaror bedöms öka, I och pågår prov medanvändning av container i SJ:s styckegodstrafik, SJ har funnit vagnar raed heltöppningsbara sidor vara ändamålsenliga. Dessa vagnar kombinerar flera fördelarhos öppna och slutna vagnar av konventionell typ. De är därför lämpliga ochrationella för många godsslag. finns ca 800 nya sådana vagnar itrafik och dessutom ca 300 ombyggda liknande vagnar. Under /75 beräknas 300 och under /76500 nya vagnar bli levererade. SJ har träffat ett avtal med envagntillverkare om utveckling av en vagnmed höga gavlar och ett lätt manövrerbart väderskydd. Den är avsedd attanvändas såväl öppen som sluten. Inom persontrafikområdetsker en fortlöpande anpassning av tåg- och vagnplanerna till förändringar itrafikunderlaget. För att möta den ökanderesandetillströraningen har vagninsatserna ökat och förstärkningståg satts in.Ytterligare en förbindelse har sålunda inrättats på sträckornaStockholmDalarna och . Efterfrågan påliggplatser har ökat. Som följd härav byggs 20 sittvag-nar ora till liggvagnar.Dessa kan även användas som sittvagnar på dag-resesträckor. Förberedelser för anskaffning av nyamotorvagnar pågår. Planeringen förpersontrafiken syftar tUl en produktdifferentiering för att tillgodoseprivatresenärernas resp, affärsresenärernas önskemål, I arbetet med en fortsatt marknadsanpassningingår även en fortlöpande översyn av reserabatterna. Ett rabattkort för resor iandra klass infördes , Försök pågår med charterresor, bl, a.tiU och , Ett motorvagnståg byggs nu om för attprovas vid högre hastighe-icr. koramer provkörningar att utförasi samarbete med ASEA, Kapaciteten i färjetrafiken har under senare årökat genom insatser avmoderna tågfärjor, 1 aprU 1973 levererades SJ:s nya femspå-riga tåg- ochbilfärja , som sattes i trafik på leden TrelleborgSassnitz.Det chartrade systerfartyget sattes in på samma led iseptember 1973. Kapaciteten på land ökas genom ett nytt storfärjeläge iTrelleborg och utbyggnad av bangården. Anläggningarna tas i bruk . öppnadesden nya tågfärjeleden YstadSwinoujscic, Trafiken, som avser transport av godspå järnvägsvagnar och lastbilar, ombesörjsmed den nya, av de polska statsbanorna chartrade tåg- och bilfärjan. 1975:1 Bilaga 8 251 Bangårdarnas spårsystemanpassas genom om- och nybyggnader till förändrade kapacitetsbehov ra, ra,I samband raed att nya signalställverk installeras byggs bangårdar oraäven på stora stationer för att möjliggörafjärrstyrning. En fortsatt mekanisering av arbetet på rangerbangårdar pågår genora utbyggnad avrangerautomatik och målbromsar, I provas en nymålbrorasanläggning. För attrationalisera hanteringen av den fasta egendom som SJ förvaltar planlägger SJ enterminalanslutning till fastighetsdatabankenför att kunna hämta uppgifter för interntbmk ora såväl SJ:s fastigheter sora andra fastigheter i landet. Desenare uppgiftema underlättar utredningar om priser, äganderättsförhållandenra, m, i samband raed förvärv eller försäljning av fast egendom, Tågklarerartjänstenrationaliseras genom fjärrblockering. Under /74 harfjärrblockeringsanläggningar tagits i bruk på bansträckorna JordbroVästerhaninge, KungsängenEnköping,AngeSundsvall, LaxåKil, KornsjöMellerudoch MellemdÅmål, en sammanlagd sträcka av . Totalt har försetts med fjärrblockering. Fram t, o, m. beräknas ytterligaredrygt ha fått fjärrblockeringsanläggningar. Liksom i fråga omutbyggnaden av fjärrblockering har SJ en långsiktig plan för modernisering av s t ä 11v e r k på de större stationerna, vilketkoraraer att innebära ett minskat personalbehov. Ett stort antal mindrestationer är försedda med mekaniska ställverk sora byggdes . Det är också svårt att erhållareservdelar. Arbetet med att konstruera en enkel helelektrisk anläggningberäknas vara färdigt . Sådana anläggningar är avsedda för stationer på linjer utan fjärr- ochlinjeblockering. Möjligheterna att rationalisera SJ:sverksarahet genom att använda tel c- och datateknikhar haft och väntas komma att få fortsatt stor betydelse, Televerksamhetenanpassas successivt till nuvarande koramunikations-system och övrigteleteknik så att dagens krav på modern informationsteknik kan uppfyllas. successivtutbyte av föråldrad materiel tiU modern elektronisk ut rustning så att driftsäkerheten förbättras och underhållskostnadema minskas - erforderlig kapacitetshöjning genora installation avbärfrekvenssystem lämpligt avvägt preventi-vt underhåll omläggning tUl nya datatekniska system i etapperraed hänsyn till tillgängliga utvecklingsresurser och personalplanering. Det autoraatiska platsbokningssystemethar utvidgats till att orafatta även försäljning av färdbiljetter. En utbyggnadför ytterligare biljetter, bl. a. rabatterade biljetter av olika slag ochresgodsbiljetter, beräknas snart vara klar. Prop.1975:1 Bilaga 8 252 En stor del av intäktsredovisningen harunder senare år flyttats från stationerna och centralförvaltningen till sexredovisningscentraler. Vid dessa registreras data på hålremsor, som sänds tilldatacentralen för bearbetning. Härigenom har behovet av personal förredovisnings- och statistikarbete successivt rainskat, framför allt inom centralförvaltningen.För stationernas del beräknas utvecklingen gå i riktning mot en heltmekaniserad intäktsredovisning. Prov har börjat vid ett antal stationer. Ett nytt datatekniskt system håller påatt utformas för expedierings-och redovisningsrutinerna i inländskstyckegodstrafik. För detta behöver redovisningscentralerna förses meddataterminaler sora ansluts till den centrala dataanläggningen via telenätet.Systemet väntas ge väsentligt lägre expedieringskostnader samt en snabb ochändamålsenlig information om styckegodsstrukturen. Kunderna kommer också attkunna betjänas på ett effektivare sätt än . En del större kunders order- ochlagerrutiner har integrerats med SJ:s faktureringssystem. Användandet av r a d i o t e k n i k vidtågledning och rangeringsarbe-ten blir allt vanligare. Medtågorderradio kan meddelanden snabbt utväxlas mellan trafikledningscentral ochlokpersonal. Tågorderradio finns på sträckan RiksgränsenKirunaoch togs i bmk inom . I början av år 1975instaUeras tågorderradio på sträckan KirunaLuleå. SJ planerar att införatågorderradio även för andra sträckor. Radio i bangårdstjänst underlättararbetsledningen, minskar väntetider och annat tidsspill samt eliminerar behovetav särskilda signalrepe-terare på bangårdar med dåliga siktförhåUanden. I deflesta fall kan växlingsarbetet dessutom utföras snabbare och säkrare. Alltfler bangårdar utrustas med radioanläggningar. Utvecklingen av anordningar förradiostyrning av växlingslok fortsätter. Driftradioanläggningar instaUeras för attmöjliggöra direktkontakt mellan banavdelningens arbetslag och tågledningen.Erfarenheterna från de mindre anläggningar som redan är i bruk är goda.Driftradion ökar möjligheterna att utnyttja tiden mellan tåg för arbeten påeller intUl spåret samt bidrar även till ett bättre arbetarskydd. Utbyggnadenav ett till SJ:s telefonnät direktanslutet driftradionät pågår vid deviktigaste linjerna. Ett fortlöpande arbete pågår med attutöka den automatiserade kontrollen av vagnparkens funktionsduglighet. Införandet av fjärrblockering, högretåghastigheter och ökad trafik medför att den kontroUen av tågen iökad utsträckning måste ersättas av en kontroll som bygger på tekniskahjälpmedel. 1975:1 Bilaga 8 253 daraålhar konstruerats och används olika typer av detektoranläggningar förregistrering av varmgång i hjuilager samt för registrering av s, k,tjuvbromsning. Prov pågår med detektorer för registrering av lastförskjutningari sidled samt för registrering av hjulplattor. Den snabba tekniska utvecklingen med bl,a. mini- och raikrodatorer samt digitalteknik har skapat möjligheter att byggarationella system för styrning avolika processer inomtransportnäringen. Automatiserad vagnvägning, som bygger på elektronik,utgör ett exempel. Vagnarna vägs under mllning, varvid viktema registrerasautomatiskt. SJ har fem elektroniska vågar. Utrustningarna kankompletteras med olika kontrollfunktioner, t. ex, övervakning av eventuellöverlast och snedlast hos vagnar. De fasta elektriska tågdriftanläggningarna byggs successivt ut på de flesta huvudlinjernapå gmnd av den ökande trafiken och utvecklingen mot större dragkraft, högre tågvikteroch höjda hastigheter, I den s. k. triangeln StockholmGöteborgMalmö harsålunda av kontaktledningen uppmstats för högre tåghastighet ochkompletterats med dubbel återledning för ökad belastning. Dubbel åter-ledninghar till färdigställts även på linjerna MjölbyHallsberg och AngeBoden. Installation av nya oraformaraggregat harmedfört att den totala om-formareffekten ökat med . Någraomformarsta-tioner har försetts raed reläerav statiskt utförande, vilket ger bättre driftsäkerhet och lägreunderhållskostnader. Införandet av fjärrstyrning avomformarstationer fortsätter. Härigenom minskas personalbehovet, ParalleUt med denfortlöpande koncentrationen av ban-, maskin- och trafiktjänsten till ett färre antal platser höjs standardenpå personal- och arbetslokaler. Behovet av standardhöjandeåtgärder på övriga personal- och expeditionslokaler har inventerats och vissaarbeten har påbörjats. Maskinavdelningens nya organisation, soraträdde i kraft , har inneburit att de tidigare huvud- ochdriftverkstäderna förts samman tUl sexverkstadsregioner. I den nya organisationen koramer i rationaliseringssyfte underhållsarbetet i vissutsträckning att omfördelas mellan verkstäderna. Reglerna för översyn och tillsyn av rullande materiel vid detidigare driftverkstäderna håller dessutom på att ses över. De berörda europeiskajärnvägsförvaltningarna har beslutat om införandeav automatkoppel samt rekommenderat regeringarna ett genomförandeår 1985. SJ har sedan år1969 provat olika slutna toalettsystem i personvagnar för att öka bekvämlighetenför de resande och få en mer 1975:1 Bilaga 8 254 Vakuumtoaletten har visat sig mest lämplig. Prov med detta systemi enstaka vagnar har utfallit väl och utvidgas nu till att omfatta ett 50-talvagnar. Medelsförbrukning under budgetåren 1973/741975/76 1973: 1angavs en investeringsram om 350,3 milj. kr. för /74. Maj:ts beslut den 26 januarioch utökades ramen dels med 14,5 mUj. för ombyggnad av rullande materiel vid , dels med 5,1 milj. kr.för tidigarelagda byggnads- och anläggningsarbeten. För att möjliggöra för SJatt tidigarelägga investeringar i ruUande materiel och fastaanläggningar medgav Kungl. Maj:t genom beslut och den 14december 1973 en ytterligare utökning av ramen med 75 railj. Härigenora komden fastställda investeringsramen för budgetåret att uppgå till 444,9 milj.kr. Den av SJ för budgetåret redovisade medelsförbrukningenblev . Av den nänmda investeringsökningen om 75 milj. kr. fördelades 12,9 milj. kr. på fastaanläggningar, 59,7 milj. kr. på rullande materiel och 2,4 milj, kr, påinvesteringsinventarier. 1974: 1 har för /75 angetts en investeringsram om 392,3 milj. kr, I enlighetmed beslut om att höja SJ:s investeringsanslag raed 30 milj. kr. /75 har Kungl, Maj:t fastställtinvesteringsramen för budgetåret till 422,3 milj, kr. För budgetåret1975/76 har SJ beräknatmedelsförbrukningen till 610 milj, kr. Av följandesammanställning framgår faktisk resp. beräknad medelsförbrukning på investeringsanslagetJärnvägar m. m. under budgetåren 1973/741975/76. Planerade /76 som berörersättningsberättigade banor redovisas särskih. 1975: 1 Bilaga 8 Varav för ersättningsberättigade banor Broar m, m. m, m. '444,8 ' Varav 94,5 milj, kr, för tidigarelagda arbeten ochbeställningar, = Bidrag frånberörda kommuner. SJ anför i huvudsak följande rörande de olikaobjektgrupperna. Medelsförbrukningen för budgetåret1975/76 beräknas till 33,8 milj, kr,, varav 9,6 milj. kr, avser nya objekt. anmäldastörre objekt avser nytt storfärjeläge i , ombyggnader avbangårdarna i och samt bangårdsarbeten för pendeltågstrafiken istockholmsområdet. 1975:1 Bilaga 8 256 Målbromsanläggningar planeras bli infördapå de större rangerbangår-darna. Medelsbehovet härför har för budgetåret1975/76 beräknats till 5 milj. kr. De fördelar som målbromsanläggningarnaberäknas ge kan sammanfattas sålunda rationaliseringsvinstergenom att personalen för skjutspassning kan överföras till annat arbete Vid planeras en ombyggnad avbangården för högre tåghastigheter. med detta byggs ett nytt ställverkså att stationen kan inordnas i fjärrblockeringssystemet och fjärrstyras.Investeringen ger personalbesparingar samt minskade kostnader för elenergi ochspårunderhåll. Investeringsbeloppet beräknas tUl 2,8 milj, kr, som helt fallerpå /76, Vid planeras bangårdsändringar,ett nytt infartsspår från och ett nytt sigaalställverk. Stationenmåste i viss utsträckning användas för uppställning av godsvagnar från ochtill beroende på begränsade spåmtryramen och utbyggnadsmöjligheterdär. Trafiken på beräknas öka kraftigt.