prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — På inkomstsidan ökade de direktaskatterna sin andel av de totala inkomsterna till följd av skattebeläggningenav vissa sociala förmåner från 1974. De indirekta skatternas andelreducerades i motsvarande mån till medan de övriga inkomsterna låg kvarpå av statens totala inkomster . Statens direkta skatter beräknas ha ökatmed 1974. Denna mycket kraftiga ökning förklaras till stor del av denskatlebeläggning av vissa socialförsäkringsförmåner, bl. a. frånsjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen sora genomfördes fr. o. ra.1974. Lönesummeökningen i samhället, som påverkar skatteunderlagets tillväxtoch därmed de direkta skatterna, har 1974 beräknats till , vilket ijämförelse är en mycket snabb ökningstakt. I motsats till utvecklingen för dedirekta skatterna beräknas de indirekta skatterna ha ökat mycket långsamt1974, eller . Den generella sänkningen av mervärdeskatten underperioden 1 april15 utgör den huvudsakliga förklaringen tilldenna utveckling. Inkomsterna från mervärdeskatten som svarar för avde indirekta skatterna låg 1974 i stort sett kvar nivå. Utövermervärdeskatten räknas tUl de indirekta skatterna bl. a. huvuddelen avautomobUskattemedlen, den allmänna arbetsgivaravgiften samt tullar och andrapunktskatter. Statens övriga inkomster beräknas ha ökatmed 1974. I denna post ingår bl. a. inkomster från affärsverken och frånhuvuddelen av de övriga kapitalfonderna. Vidare redovisas här arvs- ochgåvoskatt samt vissa kalkylmässiga poster.I detta sammanhang bör påpekas att metodiken för beräkning av dekalkylmässiga posterna för kapilalförslitning samt framtida pensionskostnaderhar ändrats i nationalräkenskaperna sedan beräkningarna till nationalbudgetenvåren 1974. Nivån på övriga inkomster har därmed sänkts jämfört med tidigare. Transfereringarna utgör den dominerandedelen av statens utgifter. Genom den kraftiga transfereringsökningen 1974 på ökade transfereringarnas andel till ca 2/3 av de totala utgifterna. Så gottsom samtliga av de i tabell 8:1 upptagna transfereringstyperna ökade ovanligt Tabell8:1 Statens inkomster och utgifter 1973- ring i % 1974- -0,5 Finansiellt sparande (1-2) Utlåning och andra finansiella trans- Netto av transaktioner vid sidan av riksstaten (utgiftsöverskott: ) -10 720' -10,5 ' Det preliminära budgetutfallet enligtriksgäldskontorets redovisning avviker kraftigt från posten 5 Totalsaido 1974som baseras på uppgifter. Det är f n. oklart om dennadifferens kommer att bestå eller om den kommer att revideras sedan ytterligarematerial framkommit. Storleken av nettot av transaktioner vid sidan avriksstaten (posten 6) är därigenom osäker och även övriga poster kan komma attberöras. Procenttalen är avrundade till jämna halva resp. hela procent. Anm. 2.Beloppen för skatter avser normalt uppbörd av skatt och inte som inationalräkenskaperna upplupen skatt. Investeringsuppgifterna avser endast statliga myndigheter; investeringar istatliga affärsverk och aktiebolag ingår ej. Källor: ,, tisiiska centralbyrån. Av statens utgifter svarar i övrigtkonsumtionsutgifterna för och investeringama för återstående . Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 154 Transfereringarna //// hushåll beräknasha ökat 1974 bl. a. till följdav höjningen av såväl de allmänna barnbidragen som studiebidragen istudiehjälpssystemet från . Vidare utbetalades iapril 1974 extra barnbidrag och studiebidrag. Studiebidraget i studiemedelssystemethöjdes . Vidare ingår i denna post bl. a. de snabbt ökandebidragen tUl studiecirkelverksamhet, förmånerna vid arbetsmarknadsutbildning samt de statliga bostadstilläggen.Transfe-reringama till socialförsäkringssektorn beräknas ha ökat med 1974till följd av dels att nivåerna för åtskilliga sociala förmåner höjdes genomskattebeläggningen och dels den livliga reformverksamheten på socialförsäkringsområdet. Statsbidragets andelav sjukförsäkrings-kostnaderna höjdes 1974 till 1/3. Ett nytt, kontantarbetsmarknadsstöd infördes och extra folkpensionsförraåner betalades ut ijanuari och . Transfereringarna till kommuner, somuppgår till ca 1/3 av de totala statliga transfereringarna och därmed ulgör dentyngsta transfererings-poslen, beräknas ha ökat 1974. Den störstaökningen ligger på de fr. o. m. 1974 kraftigt förbättradeskatleutjämningsbidragen. Även transfereringarna //// företag ökade myckelkraftigt , eller . Under dennapost redovisas förutom investeringsbidrag m.m. lill företag ochkapitaltransfereringar till de statliga affärsverken även bidrag ochsubventioner tUl jordbruket. Det var främst konsumentprisstödet frånstatsbudgeten avseende jordbruksprodukter som ökade snabbt 1974. av företagstransfereringarna 1974utgjordes av dessa prissubventioner. Även den del av affärsverkensinvesteringar som finansieras över statsbudgeten ökade mycket kraftigt . Den fortsatta snabba ökningen avu-Iandsbiståndet 1974 gav en ökning för transfereringarna till internationellverksamhet på . Ofördeladetransfereringar, som består av statens ränteutgifter på riksgäldsfonden,beräknas ha ökat 1974. Den statliga konsumtionen beräknas ilöpande priser ha ökat 1974. Omräknat i fasta priser motsvarar dettaendast . Den svaga ökningstaktenrealt sett 1974 förklaras bl. a. av den negativa volymutvecklingen förförsvarets inköp av krigsmateriel, som beräknas ha minskat med . Förkonsumtionen exkl. försvarets inköp skullevolymökningen bli 1974. Den statliga sysselsättningen beräknasha ökat med . Konsumtionsökningen i löpande priser påverkasockså av de höjda sociala avgifterna 1974. De statliga investeringarna beräknas haökat i löpande priser 1974. Deltaberäknas motsvara en volymökning på . För maskininvesteringarnaberäknas därvid en volyrauppgång på medan byggnadsinvesteringarnas ökningberäknas ha stannat vid , vilket för både maskiner och byggnader är ensnabbare ökningstakt än 1973. 1 Preliminär nationalbudget .,,. beräknas inkomsterna stiga raeddrygt Och utgifterna , vilket för utgifterna innebär en klartlägre öknmgslakt än 1974. Statens negativa finansiella sparande väntas bli ca7,, dvs. endast obetydligt större än 1974. Totalbudgetens saldoväntas därför även 1975 visa elt mycket stort underskott, ca 11,8 railjarderkr. De direktaskatterna beräknas öka raed . Skattereforraen /1975 innebar attgrundavdragens avtrappning togs bort och att stalsskatteskalan justeradesfrärast i syfte alt Imdra marginalskatten i mellaninkomstlägena. Mot dennareducerande effekt på de direkta skatterna slår en väntad snabblönesurameökning även 1975. Statens indirektaskatter väntas öka 1975. En särskilt stor ökning kan därvid förutses förmervärdeskatten, , efter den temporära sänkningen under en del av 1974.Statens övriga inkomster beräknas öka raed 1975. Större ökningar kan därvidförutses för inkorasterna från affärsverken samt inkomsterna från vissa andrakapitalfonder. Den beräknade ökningen för utgifterna på14 % 1975 bärs upp av en relativt kraftig konsumtionsuppgång på och enökning av transfereringarna raed 13 %.Däreraot väntas investeringarna visa en svag utveckling och liggakvar i stort sett nivå i löpande priser. Hushållstransfereringarna väntas öka med5 % 1975. Denna relativt låga ökningstakt förklaras till stor del av denexceptionellt kraftiga ökningen 1974 sora bl. a. innehöll åtgärder avengångsnatur, t. ex. det extra barnbidraget och studiebidraget i april 1974.Vidare beräknas de i transfereringsposlen ingående statspensionerna rainska 1975i saraband med genomförandet av folkpensionsrcforraen från årsskiftet1974/1975. Även transfereringarna tiU socialförsäkringssektorn väntas få ensvag ökning 1975, . I samband med slopandet av sjukförsäkringsavgiften och höjningen av socialförsäkringsavgiftentill sjukförsäkringen justerades statsbidragets andel avsjukförsäkringskostnaderna ner till ,vilket till viss del förklarar den svaga ökningstakten 1975. Underdenna transfereringspost redovisas också det förskott från statsbudgeten som utgår för att täcka skUlnaden mellandebiterade arbetsgivaravgifter och statsbidrag avseendesjukförsäkringen å ena sidan och utgående sjukförsäkringsförmåner å andrasidan. Detta förskott beräknas öka från 140 milj. kr. 1974 till 950 milj. kr.1975. Transfereringarna till kommuner beräknasöka 1975. Förutom skattebortfallsbidragen väntas ocksåinvesteringsbidragen minska något raedan skatleutjämningsbidragen och framförallt de övriga driftbidragen väntas öka.Företagstransfereringarna beräknas öka kraftigt även 1975, eller med ca40 %. Därvid beräknas subventionerna från statsbudgeten avseendekonsumentpriserna på jordbruksprodukter Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 156 ökai mycket snabb takt även 1975. Vidare redovisas under denna post från den 1 juU 1975 de räntesubventioner avseendebostadshyror som ingick i den beslutade bostadspolitiska reformen. Detnya anslaget för detta ändamål på driftbudgeten fr. o. ra. /76innebär delvis ett avlyft från lånefonden för bostadsbyggande, som redovisasunder posten utiåning och andra finansiella transaktioner. För att u-landsbiståndet skall nå upptill en-procentmålet /76krävs en raycket kraftig ökning av transfereringarna tiU intemationeU verksamhet även 1975. Ökningen beräknas tiUdrygt . De ofördelade transfereringarna beräknasöka 1975. De statliga konsumtionsutgifterna väntassora nämnts öka med 1975 i löpande priser. Oraräknat i fasta priserblir ökningen ca 3 '/c, vilket är en snabbare ökningstakt för konsuralionen än1974. Den statliga sysselsättningenberäknas öka raed 1975. Även 1975 påverkas konsumtionsökningen ilöpande priser av höjda sociala avgifter. Investeringarna beräknas 1975 i löpandepriser ligga kvar nivå. Detta raotsvaras av en rätt kraftigvolymminskning i storleksordningen . Här bör observeras att endast destatliga myndighetemas investeringar redovisas under denna post, däremot inteaffärsverkens och aktiebolagens investeringar. Den minskade investeringsvolymenavser byggnadsinvesteringarna och då i synnerhet olika former av beredskapsarbeten raedan maskininvesteringarna väntas öka i volym. Statens direktaefterfrågan i form av konsumtion och investeringar skulle därmed, räknat ifasta priser, öka med 1975, dvs. samma ökningstakt som 1974. Behandlingen av den koraraunala sektorn idelta avsnitt överensstämmer nästan heltmed den som tiUämpas i nationalräkenskapernas s. k. institutionellasektorindelning. Sektom innefattar således primärkommuner och landsting samtde kyrkliga kommunerna. I sektom ingår såväl kommunala myndigheter somaffärsverk men däremot inte kommunala aktiebolag och stiftelser. Kommunernasbidrag till kommunala aktiebolag redovisas i tabell 8: 2 som transfereringartill företag. De i tabell 8: 2 redovisade siffrorna för1973 bygger på uppgifter ur komraunernas räkenskapssanmiandrag och gersåledes utfallet detta år. har inovember 1974 gått ut med en enkät till komraunerna om den ekonomiskautvecklingen och 1975. Redovisningen i detta avsnitt avseende 1974 och1975 har bl. a. kommunernas enkätsvar sora grund. Bil.l Preliminär nationalbudget 157 Tabell 8: 2 Kommunernasinkomster och utgifter 1975 Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser -2,5 -5,0 Netto av mark- och Finansiellt sparande enligt nationalräkenskaperna -3,0 -1,0 Procenilalen är avrundade till jämnahalva resp. hela procent. Invesleringsuppgifterna avser kommunalamyndigheter och affärsverk (inkl. affärsverkens bostadsinvesteringar);investeringar i kommunala bolag och stiftelser ingår ej. Källor: ,och . Inationahiikenskapssysleraet har vissa revideringar gjorts i förhållande lillvad som gällde inför nationalbudgeten . Nationalräkenskapernasändrade klassificeringar tillämpas i föreliggande avsnitt. Efter den markantakonsolidering av komraunernas finansiella situation sora ägde rum och1973 har en försvagning inträffat . Det stora positiva finansieUasparandet 1973 beräknas ha minskat med mer än 900 milj. kr. Kommunernas skatteinkomster svarar för överhälften av kommuner- Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 158 De olika statsbidragen sammantagna bidrar med mer än 1/4 avinkomsterna och andelen för kommunernas övriga inkomster är ca 20 %.Kommunemas totala inkomster beräknas ha ökat raed 1974. Skatteinkomsterna beräknas 1974 ha ökatmed . Utvecklingen av skatteinkomsterna påverkas huvudsakligen av dedirekta skatterna som uppgår till av de totala skattebeloppen.Kommunalskatleraed-lens storlek ett visst år bestäms bl. a. av den kommunalautdebiteringen . Till följd av systemet för reglering avkommunalskaltemedel mellan stat och kommun har också den kommunaltbeskattningsbara inkomsten betydelse för kommunalskatlemedlensstorlek ett visst år. Den relativt måttliga ökningen av de kommunalaskatteinkomsterna förklaras frärast av all den genomsnittliga kommunalautdebiteringen höjdes med endast 0,09kr. De begränsade kommunala skattehöjningarna 1973 och1974 skall ses raot bakgmnd av denöverenskoraraelse som träffades mellan regeringen och styrelsernaför och avseende den koraraunalautdebiteringen . Statsbidragen tUl den koraraunalaverksamheten beräknas ha ökat 1974. Bidragande till denna stora ökninghar varit skatte-utjämningsbidragens utveckling. Skatteutjäraningssystemetreforraerades fr. o. m. 1974, vUket innebaren 25-procentig uppräkning av bidragen i förhållande till 1973.Skattebortfallsbidragen, som infördes i saraband med skattereformen den 1 januari1971, trappas successivt ner enligt de ursprungliga planerna. Driftbidragen,som utgör den helt övervägande delen av övriga statsbidragen, beräknas 1974 haökat medan investeringsbidragen i stort sett låg kvar på 1973 årsnivå. Det bör påpekas att investeringsbidragen 1972 och 1973 låg på en högnivå tUl följd av bl. a. särskilda stimulansåtgärder riktade motmiljövårdsinvesteringar och kommunala beredskapsarbeten. Till komiuunernas övriga inkomster räknasbl. a. driftöverskotten i de kommunala affärsverken, ränteinkomster samtinkomster av vissa nominellt prissatta tjänster. Dessutom ingår vissakalkylraässiga poster. Ökningen av deövriga inkomsterna har beräknats tiU . Snabba ökningar hardärvid beräknats för nominella avgifter, , och för ränteinkomsterca . Mot den uppskattade inkomstöknmgen 1974på står en beräknad ökning av utgifterna . På utgiftssidandominerar konsumtionsutgifterna sora svarar för raer än av de totala utgifterna.Motsvarande andel för investeringama ligger på och för iransfereringamaär andelen ramdre än . Transfereringsutgifterna beräknas ha haftsamma ökningstakt 1974 som de totala kommunala utgifterna. Transfereringarnatill hushåll, som svarar för av de totala Iransfereringama, hardärvid ökat någotsnabbare, eUer raed . I denna post ingår bl. a. utbetalningarna av de statskoraraunala bostadstilläggen sorareforraerades /1974. a. infördes bostadstilläggäven för låginkorastta-gare utan bam. Transfereringarna tillsocialförsäkringssektorn utgörs i sinhelhet av de kommunala bostadstilläggen till folkpensionärer. landstings bidrag till () svarar för den dominerande delen avtransfereringarna tiU företag som även iövrigt består av bidrag till kommunägda bolag. De ofördelade transfereringarnaberäknas ha ökat med endast något 1974. TUl övervägande del består denna post av komraunernas ränteutgifter. Den koraraunala konsumtionen beräknas ilöpande priser ha ökat raed 1974. I volyra uppskattas detla ha motsvaraten ökning raed . Den kommunala sysselsättningen beräknas 1974 ha ökat i sarama storleksordning. Lönesununeökningen ikommunerna, dvs. inkl. sysselsättningsökningen, har beräknats tiU närmare 12,. Komraunernas konsumtionsutgifter före avdrag förförsäljningsinkomster beräknas 1974 hauppgått tUl . Därav utgjorde löner inkl. sociala avgifteroch den allmänna arbetsgivaravgiften . I löpande priser beräknas investeringarnaha ökat 1974. Detla lorde raotsvara en volymminskning på , vUketär en betydligt lägre neddragning av investeringsvolymen än vad som inträffade1973. Ungefär 1/10 av investeringarna ärraaskininvesteringar. Dessa beräknasi volyra ha ökat med 1974 raedan byggnadsinvesteringarnas volymberäknas ha minskat med . Den huvudsakliga förklaringen härtill är dekoraraunala byggnads- och anläggningsinvesteringarnas nära anknytning tillbostadsbyggandets utveckling. kan en försvagning avkommunernas finansiella ställning istorleksordningen 600 mUj. Inkomsterna beräknas öka och utgifterna , vUketsararaantaget ger ett utgiftsöverskott, exkl. nettot av raark- ochfastighetsköp, på drygt 400 milj. kr. Jämfört med t. ex. 1970 eller 1971är dock det beräknade negativa finansieUasparandet relativt blygsamt. Skatteinkomsterna beräknas öka med hela16 % 1975. Detta förklaras till stor del avden kraftiga ökningen av den genomsnittliga koraraunala utdebiteringen1975. med raycket begränsade koraraunala skallehöjningar beräknas utdebiteringen höjas till , dvs.en ökning av de koraraunala skattesatserna raed . För statsbidragen förutses en11-procentig ökning 1975. Efter den kraftiga uppgången 1974 fårskatteuljäraningsbidragen en lugnare utveckling . Av de övriga statsbidragen kan för driftbidragen enökning raed förutses medan en viss minskning kan väntas förinvesteringsbidragen. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 160 Kommunernasövriga inkomster beräknas få i stort sett samraa ökningstakt 1975 som 1974. Den beräknade utgiftsutvecklingen 1975karakteriseras av relativt kraftiga ökningar för både konsumtion ochtransfereringar raedan investeringarna fortfarande visar en relativt svagutveckling. Transfereringarna beräknas öka med 1975, vUket bl. a.förklaras av att för transfereringar tdl hushåll en fortsatt hög ökningstakt påca kan \äntas även 1975. I de koraraunala hushållstransfereringarna liggersom nämnts de statskommunala bostadstilläggen sora har reforraerats även den 1januari 1975, då avtrappningsreglerna ändrades och inkorastgrän-serna höjdes.Transfereringarna tdl socialförsäkringssektorn, dvs. de kommunalabostadstUläggen till folkpensionärer, har också förbättrats från årsskiftet1974/1975, vilket avspeglas i en beräknad ökning på 1975.Transfereringarna tiU företag förutses visa en fortsatt m\'cket hög ökningstakt1975 och de ofördelade transfereringarna slutligen beräknas öka med 13,5 %1975. Deima senare ökning förklaras tiU stor del av utvecklingen av kommunemasränteutgifter som i sin tur påverkas av det höjda diskontot 1974. Den kommunala konsumtionen beräknas ökamed 1975 i löpande priser. Till stor del består denna ökning av pris- ochlönestegringar, men beräknas utgöra en volymmässig konsumtionsuppgång.Sysselsättningsökningen 1975 beräknas bli något långsammare än 1974. De kommunala myndigheternas ochaffärsverkens investeringar väntas gå ner i volym högst obetydligt 1975. Ilöpande priser beräknas en uppgång på . Byggnadsinvesteringarnas volymberäknas rainska även 1975, men endast med2 %. Maskininvesleringarnas volymökning väntas fortsätta 1975 i någotlångsamraare takt än 1974, eller med ca 6 9c. Kommunernas totala direkta efterfråganpå reala resurser för konsumtion och investeringar skulle därmed enligt de idetta avsnitt redovisade beräkningarna öka med . Redovlsn ings prin ciper Socialförsäkringssektornutgör ingen självständig ekonomisk delsektor utan är snarare ett sammanfattande begrepp för en radtrygghetsförsäkringar som huvudsakligen skapats genom det alhnänna. Sektorn ärsåledes i hög grad en statistisk konstruktion. Konstruktionen svarar motinternationell praxis och tjänar syftet att sararaanföra ett antalförsäk-ringsforraer inom det sociala området samt att skilja ut den raycketomfattande fondbildningen inom vissa av dessa försäkringar från den offentligaverksamheten i övrigt. Isocialförsäkringssektorn ingår allmän sjukförsäkring, yrkesskadeförsäkring, arbetslöshetsförsäkring,foUipensionering, allmän tjänstepensio- 1 Preliminär nationalbudget 161 nering och frivUlig pensionsförsäkring. Den i deltaavsnitt använda redovisningenöverensstämmer i huvudsak med nationalräkenskaperna. Sora en särskild post på socialförsäkringssektorns inkorhstsida har dockförskott från statsbudgeten avseende sjukförsäkring tagils upp. Delta förskott motsvarar i stort sett skillnaden mellanförsäkringskassornas totala utgifterför sjukförsäkringen (utbetalningar tiU hushåll m. m. och administration)och vad sora under sarama år flyter in i form av dels statsbidrag och delsavgifter från arbetsgivare och från de försäkrade själva. Ifrågavarandeförskott betalas ut från inkomsttiteln "skatt på inkomst och förmögenhetsamt socialförsäkring" på statsbudgeten. I tabell 8:1 Statens inkomster och utgifter redovisas motsvarande förskottsposl undertransfereringar tUl socialförsäkringssektorn. Fr. o. m. 1974 trädde ett flertal storareformer inom socialförsäkringssystemet ikraft. Sjukpenningreformen har medfört kraftigt ökade utbetalningar tillhushållen. Utbetalningar av s. k. sjuklön utgör i och med reformen ATP-gmndande och skattepliktig inkorast. Även utbetalningarnafrån den nya föräldraförsäkringen som har ersatt moderskaps-försäkringen samtden utvidgade arbetslöshetsförsäkringen är föremål för beskattning. /infördes ocksåett kontant arbetsmarknadsstöd som ett komplement till arbetslöshetsförsäkringen.Vidare genomfördes den nya tandvårdsförsäkringen. Dessa reformer har inneburitväsentUga förbättringar av förmånsbeloppen realt sett. Skattereforraen fr. o.m. innebar ett slopandeav folkpensionsavgiflen som ersattes med en socialförsäkrings-avgifttill folkpensioneringen pä som skulle debiteras arbetsgivarna. Av inkomsterna isocialförsäkringssektorn svarade avgiftsinkomsterna för 1972. Denna andel beräknas haminskat till 1974.Avgiftsinkomsterna består av arbetsgivaravgifter och avgifter från hushållen.Från 1973 till 1974 beräknas arbetsgivarnas andel av de totala avgiftema haökat från till medan hushållens avgifter minskade i motsvarande mån främst till följd av den slopade folkpensionsavgiften.Tyngst bland avgiftema väger ATP-avgifteraa och därnäst komraer sjukförsäkringsavgifterna. Avgiftsinkomsterna beräknas 1974 ha ökat , vilket bl. a. förklaras aven höjning av socialförsäkringsavgifternatUl sjukförsäkringen till samt införandet av en arbetsgivaravgift avseendearbetslöshetsstödet på . Bidragen från statoch kommun består av statsbidragen till folkpensionering, sjukförsäkring och arbetslöshetsstöd samt kommunernasutgifter för kommunala bostadstillägg tillfolkpensionärer. Dessa bidrag beräknas 1974 ha ökat raed som en direktföljd av de lidigare redovisade reformerna på socialförsäkringsområdet fr. o.m. 11Riksdagen 1975.1 saml. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 162 Tabell 8: 3 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 1975 Bidrag från stat och Ränteinkomster m. m. Anm. Procenttalen är avrundade till jämna halvaresp. Källor: ,och . bidraget till sjukförsäkring har i det närmastefyrdubblats 1974. Ränteinkomsterna, somgenom fondbUdningen i socialförsäkringssystemet uppgår lill betydande belopp,beräknas ha ökat 1974. Denna relativt låga ökningstakt jämfört medtidigare år torde sammanhänga med fondbildningens utveckling inomsocialförsäkringssektorn som beräknas ha ökat med ca 400milj. och med endast ca 100 milj. kr., dvs. klart lägreökningar än . Transfereringarna tillhushållen utgör av socialförsäkringssektorns totala utgifter. Avutbetalningarna till hushållen avser folkpensioner och ca 1/3sjukförsäkring. Omläggningen till beskattad sjukpenning,arbetslöshetsförsäkring ra. m. medförde betydande uppräkningar av de nominellaförraånsbeloppen 1974. TUl detta skall läggas väsentiiga förbättringar av dereella förmånerna. Dessutom beräknas sjukfrånvaron ha ökat kraftigt , ellerraed . Saramantaget beräknas transfereringarna till hushållen ha ökatraed 1974. Utbetalningar av sjukförsäkringsförmåner frånförsäkringskassorna har haft den högsta ökningstakten, . Övriga transfereringarbeslår av ersättning till sjukvårdshuvudraännen för sluten vård m. ra. samtersättning lUl arbetsgivare för företagshälsovård m. m. Den konsumtion soraredovisas för sektorn avser administrationskostnaderna försocialförsäkringssystemet. har i december1974 fattat beslut om förbättrade folkpensionsförmåner. Folkpensionensgrundbelopp höjdes från av 1 Preliminärnationalbudget i 163 basbeloppet för ensam pensionär och från 140 tiU 155 %av basbeloppet förpensionärspar fr. o. ra. den 1, .