prop · FZ03105 · 1975-12-31 00:00:00 — 59 ff., 63 f. och 69 f.). Den nuvarande ordningen med besvärsprövning avsådana ärenden bör därför bestå. Besvärsförfarandet bör också tiUämpas vidtvist om de särskilda föreskrifterna om tjänstgöringsskyldighet i 5 kap. lagenom offentlig anställning och i andra fall då det av liknande skäl är särskiltföreskrivet att talan skall prövas i administrativ ordning. Beträffandede nu berörda fallen av företrädesrätt tiU ny anställning bör emellertiduppmärksammas ett problem som hänger samman med att koUektivavtal skall kunnaträffas om turordning, även om företrädesrätten i övrigt är offentligrättsligtreglerad. Tvist om kollektivavtal skall nämligen enUgt 2 kap. 1 § arbetstvistiagennormalt prövas av AD. Om någon anför besvär i ett tjänstetiUsättningsärende ochåberopar enbart eller tillsammans med andra grunder attkollektivavtalsreglerade turordningsregler har åsidosatts, skulletUlsättningsärendet behöva vilandeförklaras i avbidan på utgången av prövningeni AD (jfr AD 1967 nr 19). En sådan ordning skulle enligt min mening onödigtkom-pUcera tUlsättningsärendet och medföra en fördröjning av ärendetshandläggning som inte bör godtas. Tillsättningsärendet i dess helhet bör därförprövas i administrativ ordning. Vad jag nu har anfört gäller endast tvist inomramen för ett visst tUlsättningsärende. FaststäUelsetalan om kollektivavtaletsrätta innebörd eller skadeståndstalan för brott mot kollektivavtal föres enligtvanliga regler i AD. Ävenför andra fall finns det särskilda föreskrifter på det offentliga området somger uttryck för principen att vissa tvistefrågor lämpligen bör prövas genombesvär i stället för att handläggas enligt arbetstvistiagen. Jag tänker t. ex.på bestämmelsema om besvär över beslut om tiUsättning av tjänst m. m. i 76 §kommunallagen och 34 § sjukvårdslagen. I anslutning till arbetstvistlagensgenomförande gjordes vidare undantag för tvister rörande pensionsförfattningar,resereglementen etc, vilka trots att de avsåg avtalsbarå frågor ansågs börahandläggas i administrativ ordning (prop. 1974: 77 s. 131). Jag kan inte senågon anledning alt nu frångå de bedömningar som har gjorts i dessafrågor. Den nuvarande ordningen med besvärsprövning i dessa fäll bör därförbestå. Beträffande de senast berörda fallen pensionsfrågor m. m. vill jagtillägga att bestämmelserna i fråga är tänkta enbart som en övergångsanordningför tiden intill dess att frågorna regleras genom kollektivavtal. Denya reglema om undantag från tillämpningen av arbetstvistiagen bör liksomtidigare tas in i 1 kap. 2 § arbetstvistiagen. I ett nytt andra stycke börsammanföras de regler som gäller arbetstagare med statligt reglerad ellerdärmed jämförlig anställning. I ett tredje stycke bör in- 1975/76:105 Bilaga 1 543 förasen regel som löser konkurrensen mellan särskilda författningsföreskrifter ombesvär och de allmänna reglerna i arbetstvistiagen. Den särskilda bestämmelsenom fortsatt besvärsprövning i vissa avtalsbara men författningsreglerade frågorbör fogas till arbetstvistiagen som en övergångsbestämmelse. Avlagen (1965: 276) om inskränkning i rätten att föra talan mot offentlig arbetsgivaresbeslut följer vidare att arbetstvistiagen inte inskränker arbetstagares rättatt anföra besvär i s. k. skäUghetsfrågor (jfr prop. 1974: 77 s. 132). Vadsom nu har anförts gäller endast frågan humvida talan skall föras enligtarbetstvistiagen eller i administrativ ordning. Skall talan föras på det senaresättet, görs alltså inte någon ändring i vad som f. n. gäller eller kan kommaatt föreskrivas om besvär. FörslagettiU lag om offentlig anstäUning innebär vidare att förhandlingsrätt kommer attföreligga i alla rättstvister på det offentliga området som skall handläggasenligt arbetstvistiagen. Det särskilda överläggningsförfarandet enligt 52 §statstjänstemannalagen och 7 § kommunalljänslemannalagen i rättstvister på detavtalsförbjudna området återfinns därför inte i den föreslagna lagen omoffentlig anställning. Därmed bör även 4 kap. 7 § arbetstvistiagen ändras pådet sättet att det allmänna förhandlingskravet i rättstvister får gälla fulltut på det offentliga området, där arbetstvistiagen blir tillämplig. Även om entvist avser omständighet som har inträffat före lagens ikraftträdande börefter ikraftträdandet förhandling äga rum i tvisten i den mån överläggninginte har skett. Detta bör fraingå av en särskild övergångsbestämmelse. Denu berörda ändringama av arbetstvistiagen har aktuaUserats efterlagrådsgransknmgens avslutande. Medbestämmandelagenger, som jag anförde i lagrådsremissen (avsnitt 13.2), anledning tUlföljdändringar i ett flertal lagar. Det rör sig om ändringar av företrädesvisredaktionell natur. Hänvisningar tUl begreppet huvudorganisation i bör,som lagrådet har föreslagit, i stället gälla sådan centralarbetstagarorganisation som avses i 6 § andra stycket medbestämmandelageneller, i förekommande fall, motsvarande sammanslutning på arbetsgivarsidan.Även i övrigt bör lagtexten anpassas tiU medbestämmandelagen och den däranvända terminologin. Beträffandelagen (1963: 114) om semester och allmänna arbetstidslagen (1970: 103) bör denu berörda ändringarna genomföras i anslutning tUl de övriga lagändringar somär under förberedande i , I övrigt bör förslag tilllagändring föreläggas med de av lagrådet granskadelagförslagen. 1975/76:105 Bilaga 1 544 Till följd av lagen (1974: 371) om rättegången iarbetstvister och den reformerade lagstiftningen på arbetsrättensområde har genomgripande förändringar skett i arbetsdomstolens organisation ochverksamhetsformer. a. har beslutat (prop. 1974:77, InU 1974: 16,rskr 1974: 273) att domstolen skaU bestå av högst tre ordförande, högst trevice ordförande och 14 andra ledamöter. har det ansetts tiUräckligtmed två ordförande och två vice ordförande. Reformerna har också föranlett enförstärkning av domstolens kansli. Ökade tiUströmningen av nya mål tilldomstolen väsentligt. har regeringen därför beslutat tiUföradomstolen ytterligare avlöningsmedel motsvarande inrättandet från den 1januari 1976 av ytterligare en sekreteraretjänst. har vidare på grundval av regeringensförslag i årets budgetproposition beslutat att fr. o. m. den 1 juli 1976förstärka domstolens kansli med ytterUgare en tjänst som sekreterare och enbiträdestjänst. Genom särskUt beslut av regeringen har domstolen berettsmöjlighet att tidigarelägga anställandet av dessa befattningshavare. Slutligenkommer en tredje ordförande att förordnas fr. o. m. . De nya reformer på arbetsrättens område som jag nuförordar kommer att ytterUgare öka domstolens arbetsuppgifter. Det äremeUertid inte möjUgt att nu närmare bedöma omfattningen härav och inte helleri vUken mån den ökade arbetsbelastningen stäUer krav på ytterligare personalresurserför den dömande verksamheten. Jag kan emellertid nu förutse behov /77 av ytterUgare en tjänsteman med uppgift att bl. a. handhavissa administrativa göromål. Medel härför torde få ställas till domstolensförfogande på sedvanligt sätt genom medgivande att överskrida avlöningsanslaget.I övrigt får jag återkomma tiU dessa frågor i nästa års budgetproposition. Med hänsyn till vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslår dels de av lagrådet granskade lagförslagen medvidtagna tillägg och ändringar, delsinom upprättade förslag till 3. lag om ändring i lagen (1914: 45) om kommission,handelsagentur och handelsresande, 4. lag om ändring i arbetarskyddslagen (1949: 1), 5. lag om ändring i lagen (1967: 531) om tryggande avpensionsutfästelse m. m., 6. lag om ändring i lagen (1969: 93) om begränsning avsamhäUsstöd vid arbetskonflikt, 7. lag om ändring i sjöarbetsUdslagen (1970: 105), Prop.1975/76:105 Bilaga 1 545 8. lag om ändring i lagen (1970: 215) om arbetsgivareskvittningsrätt, 9. lag om ändring i jordabalken, 10. lag om ändring i livsmedelslagen (1971: 511), 11. lag om ändring i lagen (1972: 650) om rätt tillledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare, 12. lag om ändring i sjömanslagen (1973: 282), 13. lag om ändring i lagen (1973:329) om hälso- ochmiljöfarliga varor, 14. lag om ändring i lagen (1974: 12) omanstäUningsskydd, 15. lag om ändring i lagen (1974: 358) om fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen, 16. lag om ändring i lagen (1974: 981) om arbetstagaresrätt till ledighet för UtbUdning. Äv förslagen har de som tagits upp under 3, 5, 8och 9 upprättats i samråd med chefen för . Förslagen under10 och 13 har upprättats i samråd med chefen för , förslagenunder 11, 14 och 15 i samråd med statsrådet samt förslaget under 12 isamråd med chefen för kommunikationsdepartem.en-tet. Beträffande vissaändringar i lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister har jag samråttmed statsrådet . Lagförslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. 35 1975/76. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 546 Bilaga 1 Förslag till Lag om medbestämmande iarbetslivet 1 §Denna lag äger tillämpning på förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Somarbetstagare anses i lagen även den som utför arbete åt annan och därvid ej äranstäUd hos denne men har en ställning av väsentligen samma slag som enanställd. Den för vars räkning arbetet utföres skall i sådant fall anses somarbetsgivare. 2 § Arbetsgivares verksamhet som är avreligiös, vetenskaplig, konstnärlig eller annan ideell natur eller som harkooperativt, fackUgt, politiskt eller annat opinionsbildande ändamålundantages från lagens till-lämpningsområde såvitt avser verksamhetens mål ochinriktning. 3 § Innehåller lag eUer med stöd av lag meddeladförfattning särskild föreskrift som avviker från denna lag, gäller denföreskriften. 4 § Avtal är ogiltigt i den mån detinnebär att rättighet eller skyldighet enligt denna lag upphäves eUer inskränkes. Utan hinder av första stycket får genomkollektivavtal göras avvikelse från föreskriftema i 11, 12, 14, 1922 och 28§§, 29 § tredje meningen, 33-0 §§, 43 § andra stycket samt 64 och 65 §§. IkoUektivavtal får också föreskrivas längre gående fredsplikt än 41 och 44 §§anger samt längre gående skadeståndsansvar än som följer av denna lag. 5 §Vad i denna lag föreskrives innebär icke rätt för part till insyn i sådana förhållanden hos motpart, som har betydelse för förestående eller redan utbruten arbetskonflikt, eller rätt till inflytande över motpartens beslut rörande sådan konflikt. Föreskrifternai 11, 12, 19, 34, 35, 38 och 39 §§ äger tillämpning även när koUektivavtaltiUfälligt icke gäUer. 6 §Med arbetstagarorganisation avses sådan sammanslutning av ar betstagare som enligt sina stadgar skall tillvarataga arbetstagarnas in tressen i förhållandet tUl arbetsgivaren. Med arbetsgivarorganisation av ses motsvarande sammanslutning på arbetsgivarsidan. Med lokal arbetstagarorganisation avses sådan sammanslutningav arbetstagare som är part i lokal förhandling med arbetsgivare. Med centralarbetstagarorganisation avses förbund eller därmed jämförlig sammanslutning avarbetstagare. Bestämmelsersom avser arbetsgivar- eUer arbetstagarorganisation gäller i tillämpliga delarsammanslutning av flera sådana organisationer. Vad som sägs om medlem iorganisation gäller i sådant fall de anslutna organisationerna och derasmedlemmar. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 547 7 § Med föreningsrätt avses rätt för arbetsgivare ocharbetstagare att tillhöra arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation, attutnyttja medlemskapet och att verka för organisationen eller för att sådanbUdas. 8 § Föreningsrätten skall lämnas okränkt. Kränkningav föreningsrätten föreligger, om någon på arbetsgivar- eUer arbetstagarsidanvidtager åtgärd till skada för någon på andra sidan för att denne har utnyttjatsin föreningsrätt eller om någon på ena sidan vidtager åtgärd mot någon påandra sidan i syfte att förmå denne att icke utnyttja sin föreningsrätt. Sådankränkning föreligger även om åtgärden vidtages för att åtagande mot annan skalluppfyllas. Arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation är ickeskyldig att tåla sådan kränkning av föreningsrätten som innebär intrång i dessverksamhet. Finns både lokal och central organisation, gäller vad som harsagts den centrala organisationen. Sker kränkning av föreningsrätten genomavtalsuppsägning eUer annan sådan rättshandling eller genom bestämmelse ikollektivavtal eller annat avtal, är rättshandUngen eUer bestämmelsen ogUtig. 9 §Det åligger arbetsgivar- och arbetstagarorganisation att söka hind ra, att medlem vidtager åtgärd som kränker föreningsrätten. Har med lem vidtagit sådan åtgärd, är organisationen skyldig att söka förmå honom att upphöra därmed. 10 §Arbetstagarorganisation har rätt till förhandUng med arbetsgivare i fråga rörande förhållandet mellan arbetsgivaren och sådan medlem i organisationen, som är eller har varit arbetstagare hos arbetsgivaren. Arbetsgivare har motsvarande rätt att förhandla med arbetstagarorgani sation. Förhandlingsrätt enligt första stycket tillkommerarbetstagarorganisationen även i förhållande tiU organisation somarbetsgivaren tiUhör och arbetsgivarens organisation i förhållande tUlarbetstagarorganisationen. 11 §Innan arbetsgivare beslutar om viktigare förändring av sin verk samhet, skall han på eget initiativ förhandla med arbetstagarorganisa tion i förhållande tUl vilken han är bunden av koUektivavtal. Detsamma skall iakttagas innan arbetsgivare beslutar om viktigare förändring av arbets- eller anställningsförhållandena för arbetstagare som tUlhör orga nisationen. Om synnerliga skäl föranleder det, fårarbetsgivaren fatta och verkställa beslut innan han har fullgjort sinförhandlingsskyldighet enligt första stycket. 12 §När arbetstagarorganisation som avses i 11 § påkallar det, skall arbetsgivare även i annat fall än där anges förhandla med. organisatio nen innan han fattar eUer verkställer beslut, som rör medlem i organi sationen. Om särskilda skäl föranleder det, får arbetsgivaren dock fatta och verkställa beslutet innan han har fullgjort sin förhandlingsskyldighet. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 548 13 § Om fråga särskilt angår arbets- elleranställningsförhållandena för arbetstagare som tillhör arbets;tagarorganisationi förhållande till vilken arbetsgivaren icke är bunden av kollektivavtal, ärarbetsgivaren förhandlingsskyldig enligt 11 och 12 §§ mot den organisationen. 14 § Finns lokal arbetstagarorganisation, skaUförhandlingsskyldigheten enligt 1113 §§ fuUgöras i första hand genomförhandling med denna. Uppnås icke enighet vid förhandling enligt förstastycket, skall arbetsgivaren på begäran förhandla även med centralarbetstagarorganisation. 15 § Förhandlingsskyldig part skaU själv eUer genomombud instäUa sig vid förhandlingssammanträde och, om det behövs, lägga frammotiverat förslag till lösning av den fråga som förhandlingen avser. Parternakan gemensamt välja annan form för förhandling än sammanträde. 16 § Part som vill förhandla skall göra framställninghos motparten om förhandling. Om motparten begär det, skall framstäUningen varaskrifUig och ange den fråga om vilken förhandling påkallas. I annat fall än som avses i 1113 §§ skall, omparterna ej enas om annat, sammanträde för förhandling hållas inom två veckorefter det att motparten har fått del av förhandlingsframställningen, närmotparten är enskild arbetsgivare eUer lokal arbetstagarorganisation, ochannars efter det alt framställningen har kommit motparten tUlhända. Det ankommer i övrigt på parterna att bestämma tid och plats förförhandlingssammanträde. Förhandlingskall bedrivas skyndsamt. Om part begär det, skall föras protokoll som justerasav båda parter. Enas parterna ej om annat, skall förhandling anses avslutad,när part som har fullgjort sin förhandlingsskyldighet har givit motpartenskriftligt besked orii att han frånträder förhandlingen. 17 §Arbetstagare som har utsetts alt företräda sin organisation vid förhandling får ej vägras skälig ledighet för att deltaga i förhandlingen. 18 § Part som vid förhandling åberopar skriftlighandling skall håUa den tillgänglig för motparten, om denne begär det. 19 § Arbetsgivare skall fortlöpande hållaarbetstagarorganisation i förhåUande tUl vilken han är bunden avkollektivavtal underrättad om hur hans verksamhet utvecklas produktionsmässigtoch ekonomiskt liksom om riktlinjerna för personalpolitiken. Arbetsgivarenskall dessutom bereda arbetstagarorganisationen tillfäUe att granska böcker,räkenskaper och andra handlingar, som rör arbetsgivarens verksamhet, i denomfattning som organisationen behöver för att tiUvarataga medlemmamas gemensammaintressen i förhållandet till arbetsgivaren. Omdet kan ske utan oskälig kostnad eller omgång, skall arbetsgivaren på begäranförse arbetstagarorganisationen med avskrift av handling och biträdaorganisationen med utredning, som den behöver för angivet ändamål. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 549 20 § Finns lokal arbetstagarorganisation, skallinformationsskyldigheten enligt 19 § fuUgöras mot denna. Vid förhandlingenligt 14 § andra stycket skaU skyldigheten fullgöras även mot centralarbetstagarorganisation, i den mån informationen är av betydelse förförhandlingsfrägaii. 21 § Part som skaU lämna information har rätt tillförhandUng med motparten om tystnadsplikt rörande den information som skalllämnas. Om förhandlingen avser information enligt 19 §, äger 14 § motsvarandetillämpning. Uppnås icke enighet vid förhandling enligt förstastycket, kan parten väcka talan vid arbetsdomstolen om tystnadsplikt. Sådantalaii skall väckas efter det att förhandling har avslutats.Domstolen skall förordna om tystnadsplikt, i den mån det kan antagas att det annarsskuUe föreligga risk för väsenflig skada för part eller annan. Har part påkallat förhandling om tystnadsplikt ochiakttager han föreskrifterna i första och andra styckena, gäUer till dessfrågan har blivit slutligt avgjord den tystnadsplikt som han kräver. Är kravetobefogat och har parten insett eller bort inse detta, föreligger dock ejtystnadspUkt. 22 §Den som med tystnadsplikt har mottagit information för lokal eUer central arbetstagarorganisations räkning får utan hinder av tyst nadsplikten föra informationen vidare tiU ledamot i styrelsen för orga nisationen. I sådant faU gäller tystnadsplikten även för styrelseleda moten. 23 §Med koUektivavtal avses skriffligt avtal mellan arbetsgivarorgani sation eller arbetsgivare och arbetstagarorganisation om anställningsvill kor för arbetstagare eller om förhåUandet i övrigt mellan arbetsgivare och arbetstagare. Avtal anses skriftligt även när dess innehåll harupptagits i justerat protokoll eUer när förslag till avtal och godkännandedärav har upptagils i skilda skrifter. 24 § Avser kollektivavtal arbetstagareshyresförhållande, har avtalet i den delen verkan som kollektivavtal endast iden mån det i fråga om partsställning och innehåll är sådant som anges i 12kap. 67 § jordabalken, 25 § Avtal saknar verkan som kollektivavtal i den måndel har annat innehåll än sådant som avses i 23 och 24 §§. 26 § Kollektivavtal som har slutits av arbetsgivar-eller arbetstagarorganisation binder inom sitt tillämpningsområde även medlemi organisationen. Detta gäller oavsett om medlemmen har trätt in i organisationenföre eUer efter avtalets tillkomst, dock ej i den mån han redan är bunden av annatkoUektivavtal. Utträdermedlem ur organisation som har slutit kollektivavtal, upphör han ej därmed attvara bunden av avtalet. 27 §Arbetsgivare och arbetstagare som är bundna av koUektivavtal kan ej med gUtig verkan träffa överenskommelse som strider mot avtalet. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 550 28 §Övergår företag eUer del av företag från arbetsgivare som är bun den av koUektivavtal tiU ny arbetsgivare, gäller avtalet i tUlämpliga delar för den nye arbetsgivaren, dock ej i den mån han redan är bunden av annat kollektivavtal. I faU som avses i första stycket fårarbetstagarparten säga upp avtalet efter det att den harunderrättats om övergången. Sker uppsägning , upphör avtalet attgälla vid övergången eller, om uppsägningen sker efter övergången, vidtidpunkten för uppsägiungen. gäller ej heller för den nyearbetsgivaren, om den tidigare arbetsgivaren säger upp avtalet före övergången.Sker sådan uppsägning senare än före övergången, gäller dockavtalet för den nye arbetsgivaren tiU dess har förflutit frånuppsägningen. Sammanslås två eller flera arbetsgivar- ellerarbetstagarorganisationer, skall kollektivavtal, som gäller för organisationsom upplöses, gälla för den sammanslagna organisationen som om avtalet hadeslutits av denna. 29 § Är kollektivavtal på den ena sidan eller på bådasidor slutet av flera parter och kräves uppsägning för att avtalet skaU upphöraatt gäUa, får part för egen del säga upp avtalet hos en eller flera parter påandra sidan. Har sådan uppsägning skett till , får annan part säga uppavtalet till samma tidpunkt. Dennes uppsägning skaU dock göras inom tre veckorefter det att uppsägning annars skulle ha skett eller, om den avtaladeuppsägningstiden understiger , inom hälften av uppsägningstiden. 30 § Uppsägning av kollektivavtal skall skeskriftUgen. Har meddelande om uppsägning avsänts undermotpartens senast kända adress så tidigt att det hade bort komma denne tillhända innan uppsägning senast skulle ha skett, skaU uppsägning anses ha ägt rumi tid även om meddelandet icke kommer fram eller kommer fram . 31 §Har arbetsgivare, arbetstagare eller organisation som är bunden av kollektivavtal grovt brutit mot sådant avtal eller mot denna lag och har förfarandet väsentlig betydelse för avtalsförhållandet i dess helhet, får arbetsdomstolen på yrkande av motpart förklara att kollektivavtal som binder parterna icke längre skall gälla mellan dem. Är kollektivavtal på den ena sidan eller på bådasidor slutet av flera parter och har förklaring enligt första stycket gjortsför endast vissa av dem, får annan part med omedelbarverkan säga upp samma avtal för egen del. Finner arbetsdomstolen att visst förfarande stridermot kollektivavtal eller mot denna lag, får domstolen på yrkande befriaarbetsgivare, arbetstagare eller organisation från förpliktelse enligtkoUektivavtal eller enligt lagen, i den mån det med hänsyn till det otillåtnaförfarandet icke skäligen kan krävas att förpliktelsen fullgöres. 32 §Mellan parter som träffar kollektivavtal om löner och allmänna anställningsvillkor bör, om arbetstagarparten begär det, även träffas Prop.1915/76:105 Bilaga 1 551 koUektivavtalom medbestämmanderätt för arbetstagarna i frågor som avser ingående ochupphörande av anställningsavtal, ledningen och fördelningen av arbetet ochverksamhetens bedrivande i övrigt. Bestämmanderättvid tvist om tolkning av avtal 33 §Innehåller kollektivavtal föreskrifter om medbestämmanderätt för arbetstagarna i fråga som avses i 32 § och uppkommer tvist om lill lämpning i visst fall av sådan föreskrift eller av beslut som har fattats med stöd därav, gäller arbetstagarpartens mening till dess tvisten har slufligt prövats. Detsamma gäller tvist om kollektivavtal rörande på följd för arbetstagare som har begått avtalsbrott. Vad som har sagts ger dock ej arbetstagarparten rätt att fatta beslut på arbetsgivarens vägnar. Intager två eller flera arbetstagarparter oförenligaståndpunkter i sådan tvist som avses i första stycket, får arbetsgivaren ejfatta eller verkställa beslut som beröres av tvisten förrän denna har slufligtprövats. Arbetsgivaren behöver ej iakttaga vad somföreskrives i första och andra styckena, om synneriiga skäl föreUgger eller omarbetstagarparts mening är oriktig och parten har insett eUer bort inse detta. 34 §Uppkommer mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisation, som är bundna av samma kollektivavtal, tvist om medlems arbetsskyldighet enligt avtal, gäUer organisationens mening tUl dess tvisten har slutligt prövats. Föreligger enligt arbetsgivarens uppfattningsynnerliga skäl mot att omtvistat arbete uppskjutes, får han utan hinder avförsta stycket kräva att arbetet utföres enligt hans mening i tvisten.Arbetstagaren är då skyldig att utföra arbetet. Sådan skyldighet föreliggerdock ej, om arbetsgivarens mening i tvisten är oriktig och arbetsgivaren harinsett eller bort inse detta eller om arbetet innebär fara för liv eller hälsaeller därmed jämförligt hinder möter.