prop · FZ03109 · 1975-12-31 00:00:00 — Således har de titveck-lingsinsatser som bolaget harbedrivit rörande utvinning av uran 'i nu nått en industriell karaktär.Huvudansvaret för detta projekt;har därvid övergått på . Atomenergi utfördock alltjämt vissa uppgifter inom området. Likaså yUar det energipolitiska 'programansvaretför utvecklingsarbeten inom andra delar av kärnbränslecykeln på andra organ,vilka dock kan beräknas komma alt anlita Atomenergi i betydande uisträckning. Sålundahar regeringen, på förslag av utredningen (I 1972: 08) om radioaktivt avfall,inrättat ett programråd för radioaktivt avfall (jfr prop. :1975/76: 100 bU. 15 s. 193) med; uppgift att an. svara för att pågåendeutvecklingsarbete rörande radioaktivt avfall fullföljs och att nödvändigtytterligare sådant' utvecklingsarbete kommer till stånd, i den mån sådant arbelefinansieras av kärnkraflproducentema. Jag vill här också kortberöra vissa speciella grenar av Atomenergis verksamhet, vUkas anknytning tillbolaget har diskuterats i olika sam-' manhang. Jag syftar härvid på den gmndläggandeforskningen i Studsvik, dels inom Atomenergi,, dels vid forskningsrådens laboratorium, samt biblioteksverksamheten vid Atomenergi. Jaghar erfarit alt med förtur avser att behandla dessafrågor. Med den arbetsplan som har anlagits.av utredningen bör det bli möjligtatt i 1976/budgetproposition anmäla eventuella förslag på dessa punkler. DeninslruinenltUlverkning sorn drivs av Atomenergi och som visatmindre god fönsamhet har behandlats i olika sammanhang, senast i prop. 1974: 1 (bU.15 s. 150). Jag har erfarit att bolaget nu ser över denna verksamhet och jagutgår från att Atomenergi därvid noga prövar i vilken utsträckning som instmmenltillverkning.i fortsättriingeh bör bedrivas inom bolaget. Denna fråga bör ges hög prioriteti Atom-: energis planering. Prop.1975/76:109 , 13 Atomenergiskapitalbehov har väsentligen tUlgodoselts genom statliga anslag eller lån.Huvuddelen av anläggningarna i Studsvik finansierades bolagetvar endast delvis statsägt med statliga lån om sammanlagt 120 milj. kr. För bl.a. de anläggningar som uppfördes' i. har likasåanvisats särskUda, statsmedel. Atomenergihar tUl staten lämnat skuldförbindelser som motsvarar det bokförda värdet avhuvuddelen av bolagets anläggningstillgångar. Skuldförbindelserna utgörs avdels ett räntefritt lån om f.n. 517 milj., kr., dels räntebärande f. n. amorteringsfrialån om 11,7 mUj. Det räntefria lånetavskrivs i samma takt som bolaget gör avskrivningar på sina anläggnuigstillgångar(jfr prop. 15 s. 114). Lånet ökas vidare med belopp motsvarande avbolaget gjorda investeringar i den mån dessa inte finansieras med särskUdalånemedel.. Jäg- beräknar alt den räntefria reversens belopp genomtillämpning av hittUlsvarande nedskrivningsregler vid utgången av innevarandebudgetår kommer att uppgå tUf ca 36 milj. kr. Deav godkända riktlinjerna för Atomenergis kärn energiverksamhet /711974/75 angav eri ram för bolagels rörelsekostnader men innebar att prövning av bolagets investeringar och finansiering av dessa i huvudsak fick ske i särskild ordning. . . Underbudgetåren 1970/71 öch 1971/72 anvisades således från fonden för låneunderstödsammanlagt 6,5 milj. kr. som lån till Atomenergi för uppförande av ett materialforskningslaboratoriumi Studsvik.' Särskilda invesleringsmedel har därefter inte utifrån tUlförlsbolaget. i samband med anmälan ay anslag tUl Atomenergi,senast i prop. 1975: 30 (bil. 486), har frågan om Atomenergis behov av investeringsmedelbehandlats. I den nämnda propositionen uttalades att den nettointäkt somerhålls vid den avsedda försäljningen av bolagets fastighet på iStockholm och de medel som frigjordes genom nedläggningen av Agestaverketborde kunna användas för utmst-nings- och anläggningsinvesleringar i Studsvik. Genomatt bolaget inte utifrån har tillförts nämnvärdainvesteringsmedel har de kapitalvärden som byggdes upp ibolaget för de då avsedda forsknings- och utvecklingsinsatserna successivtminskals. Sedan dessa insatser delvis antingen slutförts eUer överförts tillannat huvudmannaskap har det varit önskvärt att anpassa Atomenergis realkapitaltill deii verksamhetsvolym som kunnat förutses. Denna process har påskyndatsgenom att det blivit nödvändigt alt del: vis utnyttja de genom försäljningarfrigjorda kapitalmedlen för. att täcka kostnader i bolagets rörelse. Bolagetdisponerar inle längre över några Prop.1975/76:109 14 merabetydande realkapitalreser\'er av sådan art alt del nu kan anses aktuellt attavyttra dem. Föratt fortsättningsvis vidmakthålla forskningsstationen i Studsvik är det nunödvändigt att tUlföra Atomenergi medel för underhåll och viss uppmstning avanläggningar och för viss modernisering av utrustningen i Studsvik. I avvaktanpå de förslag som kan komma att framläggas av börAtomenergi under budgetåren 1976/77 och 1977/78 få anslag över driftbudgetenför dessa ändamål. Jag beräknar medelsbehovet under /77 tUl 8,5milj. Isamband med det tidigare nämnda räntefria lånet tUl Atomenergi har bolagetförbundit sig att inte utan regeringens medgivande ta upp lån mot inteckning ibolaget tillhörig egendom. Sådant medgivande har lämnats för lån intill f. n.10 milj. kr. För sådana investeringar som beräknas bli lönsamma även ibeaktande av kapitalkostnaderna avses bolaget även framgent få vissamöjligheter alt på marknadsmässiga villkor ta upp ytterligare lån. Detankommer på regeringen alt besluta om villkor härför. Atomenergiföreslog vissa nya principer för finansieringen av bolagets verksamheloch därmed sammanhängande frågor beträffande bolagets aktiekapital m. m. I prop.1975: 30 (bil. 1 s. 486) anfördes emellertid att ställning lill det förslag somAtomenergi hade lagt fram inte borde tas i awaktan på den avsedda översynen avAtomenergis verksamhet. Jag är av samma skäl inteheller nu beredd att föreslå genomgripande ändringar i de för Atomenergigällande finansieringsförhållandena. Jag vill i sammanhanget erinra om att konsortialavtaletmellan staten och ASEA förutsätter att tidigare tillämpade gmnder förAtomenergis debitering av utförda arbeten för svensk industri inom kärnenergiområdeti huvudsak skall fortsätta att gälla. Debiteringsgrunderna innebär bl. a. atlkapitalkostnader ej debiteras beställaren. Avtalet gäller intUl utgången av år1979. Atomenergihar även i övrigi, tUl följd av beslul av statsmakterna i annan ordiung, intemöjlighet att från vissa statiiga uppdragsgivare begära full täckning avkapitalkostnaderna. Jag utgår emellertid från att betydande delar avAtomenergis kommersieUa verksamhet ger full kapitalkostnadstäckning och attbolaget i sin intema kalkylering beaktar kalkylmässiga kapitalkostnader. Atomenergisegna kapital är f. n. begränsat till ett aktiekapital av 14 milj. kr. Härutöverhar bolaget givils långfristiga lån från staten. De principer som har kommitatt tillämpas beträffande omräkningen av Atomenergis räntefria reversskuld tillstaten med hänsyn till gjorda avskrivningar och investeringar försvåraremellertid ett normalt företagsekonomiskt länkande i bolaget. Härtill kommeratt bolagets egna kapital är påtagligt lågt i förhållande till nuvarandeomsättning. Prop.1975/76:109 15 dardärför att huvuddelen av den vid utgången av /76 kvarvarande räntefriareversskulden till staten omvandlas till eget kapi-, tal på så säll att statengenom eftergivande av motsvarande fordran tecknar ytterligare aktier i bolaget.Bolagets aktiekapital bör på så sätt höjas från 14 lill 30 milj. kr. Aktiernabör tecknas tUl en överkurs av och skillnaden mellan denna överkurs ochaktiernas nominella värde tillföras en reservfond i bolaget. Reservfondensstorlek blir därvid 10 mUj. Sammanlagt bör alltså statens fordran skrivasned med 26 milj. kr. Den del av den räntefria skulden till staten som efteraktieteckningen återstår bör t. v. få kvarstå som ett långfristigt lån till bolaget.Lånet bör liksom t. v. vara ränte- och amorteringsfritt. Jag vill idetta sammanhang framhålla alt den förordade ökningen av Atomenergis egnakapital statsfinansiellt inte innebär någon budgetbelastning. Utöver de ålgärder jag härhar angivit lorde Atomenergi lidvis behöva la upp kortfristiga lån för allmöta skiftande likviditetsbehov. Atomenergihar uppskattat rörelsekostnaderna under budgetåren 1976/77 och 1977/78 tUl 169milj. resp. 183 milj. kr. Härav beräknar bolaget att 83 milj. kr. skall täckas av andra intäkter än statsanslag. Med statsanslag avseshär dels de två anslag som direkt utgår lill AB Atomenergi för stöd tUl svenskkärnkraftindustri och för övrig verksamhet, dels de medel som utgår inomhuvudprogram Energiforskning, programmet Energiproduktion, samt medel som anvisastill Atomenergi inom anslaget Grundläggande forskning för energiområdet. Jagberäknar att Atomenergi inom sistnämnda två områden skall kunna ulföra arbetenför totalt ca 30 milj. kr. under /77. Statensstöd tiU svensk kärnkraftindustri utgår dels i form av direkta bidrag tillprojekt som utförs i samarbete mellan Atomenergi och kämkraftindustrin, dels iform av att staten direkt finansierar vissa delar av verksamheten vidAtomenergi. För bidrag lill kostnader för samarbetsprojekt bör /77 utgå anslag med 20 mUj. Jaghar beräknat kostnaden för driften av R2-reaktorn i Studsvik till ca 21 milj.kr. under /77. Reaktorn är av utomordentlig betydelse för denövervägande delen av verksamheten vid Atomenergi och för det svenskakärnkraftprogrammet, bl. a. för en mängd säkerhetslekniska undersökningar. Det intemationellakonkurrensläget medger emellertid inte att fulla kostnader för bestrålnUigstjänsteri reaktorn debiteras kunderna. Vid överväganden om Atomenergis verksamhet pålängre sikt är frågan om det framtida utnyttjandet av R2-reaklorn av avgörandebetydelse. I Sludsviksulredningens arbete ingår 1975/76:109 16 altöverväga på vad sätt en förändring av verksamhetsområdet för Atomenergipåverkas av livslängden hos de tunga basresurserna i Studsvik. Iavvaktan på bl. .utrednmgens förslag och de förslag som kan komma attframläggas belräffande riktlinjer för energihushållningen under senare delenav 1980-lalet bör under de två närmaste budgetåren visst bidrag utgå tillAtomenergis reaktorkostnader. Jag har funnit det lämpUgt att bolaget gesmöjlighet alt täcka högst halva kostnaden för reaktom direkt med statsmedel.Detta bör möjliggöra en. rimligt konkurrenskraftig laxesältning av bestrålriingstjänslema. Atomenergisställning som centralt kämforskningscenlrum har inneburit att i bolaget harkommit alt rymmas även sådan verksamhel som vid en rent företagsekonomiskbedömning inte kan motiveras. Hit hör t. ex. driften av viss forskningsni mstningoch av etl stort bibliotek liksom vissa kostnader för nationeUstrålskyddsberedskap m. m. Även vissa av bolagets lokalisering betingadekostnadsfördyringar måsle hänföras till denna kategori. För dessa kostnader börbolaget liksom hittUls ges särskild ersättning. Jag beräknar behovet aversättning för dessa ändamål till 12,5 milj. kr. under /77.Ersättningen bör utgå under anslaget Aktiebolaget : Övrig verksamhet.Denna ersättning till bolaget innebär redovisningsmässigt att de . för bolagetgemensamma omkostnaderna muiskar. Detla förbättrar bolagets konkurrenskraftoch bör kunna göra del möjligt för bolaget alt för övriga delar av verksamhetenuppvisa elt tillfredsställande ekonomiskl resultat. /78 bör enligt mUi mening en anslagslUldelning av i huvudsaksamma storlek som jag nu redovisat för /77 vara tillfyllest. Deriktiinjer och anslagsberäkningar jag har redovisat innebär krav på en påtagligbegränsning och rationalisering av verksamheten vid Atomenergi. Jag bedömerdet emellertid inle som möjligt för Atomenergi att och utan extrakostnader genomföra alla de åtgärder som härvid kan erfordras. Därför anser jagatl särskUda medel bör utgå för att bestrida vissa omställningskoslnader m. m.Jag beräknar behovet av sådana medel till 5 milj. kr. för /77. Jagvill i detta sammanhang framhålla att jag räknar med atl Atomenergis styrelseoch bolagsledning löpande anpassar bolagets resurser och kostnader lUl denfaktiska efierfrågan på bolagets tjänster från stalsmaklema och andrabeställare. Med de anslag som jag nu föreslår för /77 utgår jagfrån att Atomenergis löpande verksamhet inte skall komma alt uppvisa underskotteller överskott av någoii betydelse. Sammanfattning , .,;-. De avmig beräknade behoven av direkta statsanslag till Atomenergi under /77 jämte motsvarande uppgifter från Atomener gis reviderade anslagsframställning och om anslag för /76 framgår av följande sammanställning (milj. kr.). ' Stöd till svensk kärnkraft-industri, samarbetsbidragBidrag till drift av R 2-reaktom Omställningskostnader Övrig verksamhet Summa anslag för rörelsen Avskrivningar och räntenetto Underhåll 1975/76 Anslag 1976/77 beräknar n,. } 8,5. ' Finansierat i särskild ordning. ' Anslaget Aktiebolaget : Särskilt bidrag. Med hänvisnmg till vad jag har anfört hemställer jag allregeringen föreslår alt 1. godkänna vadjag har anfört om verksamheten vid Aktiebolaget . 2. medge att . av per återstående del av tiU AB Atomenergi lämnaträntefritt lån från fonden för låneunderstöd används för teckning av aktier ibolaget i enlighet med vad jag har angivit i det föregående. Anslagsfrågor för /77 AktiebolagetAtomenergi: Stöd till svensk kämkraftindustri 1975/76Anslag 1976/77 Förslag 24 100 00020 000 000 Enligt konsortialavtalet meUan staten och ASEA åtar sig slalenatl verka för atl forsknings- och utvecklingsresursema hos Atomenergi kanstödja svensk industris kommersiella verksamhet på kämenergiområdet. Bolagetsforsknings- och utvecklingsarbete ined detta syfte utförs, i huvudsak dels inomramen för samarbetsavtal med Asea-Alöm och: 1975/76:109 18 annan industri på kämkraftomrädel, dels genom helt slalsfinansieratarbete med mer långsiktig inriklruiag. Under detta anslag beräknar jag för /77medel endasl för direkta bidrag till projekt som utförs i samarbete mellan Atomenergioch svensk industri eller kraftförelag. Jag beräknar medelsbehovet till 20milj. Jag hemställer all regeringen föreslår alt till Aktiebolaget : Stöd till svenskkärnkraftindustri för /77 under trettonde huvudtUeln anvisa ettreservationsanslag av . Aktiebolaget : Övrig verksamhet 1975/76 Anslag 13 100 000 1976/77 Förslag 12500 000 Anslaget avser bidrag till sådan verksamhet inomAtomenergi, som är motiverad av olika nationella skäl och vars kostnader intekan bestridas av bolaget inom ramen för dess huvudsakUga verksamhet. Med hänvisning till vad jag har anfört beräknarjag medelsbehovet under anslaget till 12,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Aktiebolaget : Övrig verksamhet förbudgetåret 1916111 under trettonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslagav . Aktiebolaget : Särskilt bidrag Nytt anslag (förslag) 24 000 000 I enlighet med vad jag har redovisat föreUggerunder budgetåren 1976/77 och 1977/78 behov av atl i särskUd ordning finansieravissa delar av Atomenergis verksamhet. Jag förordar därför atl elt särskUtreservationsanslag förs upp på statsbudgeten för delta ändamål. Jag beräknar medelsbehovet under anslaget lill 24 milj.kr. med följande fördelnmg på skUda ändamål (mUj. Bidrag till drift av forskningsreaktorn R 2 10,5 Underhåll och upprustning av anläggningar och utrustning iStudsvik 8,5 Ersättning för omställningskostnader m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår att tUl Aktiebolaget : Särskilt bidrag /77 under trettonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslagav . Prop.1975/76:109 19 Regeringenansluter sig tiU föredragandens överväganden och beslutar atl genom propositionföreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagl fram.