prop · FZ03217 · 1975-12-31 00:00:00 — omsänkning av den statliga inkomstskatten, m. m.; Regeringenloreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen föreslås en sänkning av den statliga inkomstskatten årsinkomster. Skatteskalan justeras såatt både låginkomsttagarna och de storalöntagargrupperna får sänkt skatt. I procent räknat är skattesänkningen störstför dem som har årsinkomster mellan . Räknat i kronorär den störst för personer i medelinkomstlägena och däröver. Maximalt uppgårskattelättnaden till I . Statsskattesänkningenfinansieras genom en höjning av den socialförsäkringsavgift tillfolkpensioneringen som tas ut av arbetsgivare och egenförelagare. Denna avgiftföreslås höjd , från till . I 1975/76. Prop.1975/76:217 2 Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrives att 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse 10 § I m o m. Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer,oskifta dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämdprocent av nedan angivna grundbelopp. när beskattningsbar inkomst icke överstiger 20 000 kronor:4 procent av den beskattningsbara inkomsten; 80 000 100 . 80 000 100 000 150 000 4 800 6 450 14 050 16 200 21000 30800 57300 för , och av återstoden Ändå att statlig inkomstskatt skall uttagas med mer än 100procent av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av denbeskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp än sommotsvarar av denna inkomstdel. avses i denna lag stiftelse, somenligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål alttillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiskaintressen. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2 Senastelydelse 1975:313, Prop.1975/76:217 3 1m o m. Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer, oskifta dödsbon ochfamiljestiftelser med viss i särskild ordning bestämd procent av nedan angivnagrundbelopp. närbeskattningsbar inkomst icke överstiger : av denbeskattningsbara inkomsten; 15 000 men ic för , och av återstoden ' 30 000 " ' 35 000 " ' i5 000 - ' 2/% " ' 45 000 " ' 45 000 " ' 70 000 " ' 65 000 " ' 345 000 " ' /50 000 " 345 000\r. ' 345 000 ' Ändåatt statlig inkomstskatt skall uttagas med av grundbeloppet,må likväl icke den å någon del av den beskattningsbara inkomsten belöpandeskatten uppgå till högre belopp än som motsvarar av dennainkomstdel. avses i denna lag stiftelse, som enligt de för densamma gällandestadgar har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissafamiljers eller bestämda personers ekonomiska intressen. Dennalag träder i kraft den och tillämpas första gången vid 1978 årstaxering. Lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrives att19 kap. 4a § lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall ha nedan angivnalydelse. 19 4 Avgift lillfolkpensioneringen enligt I eller 3 § skall utgå med sex och åtta tiondelsprocent av det belopp, på vilket avgiften skall beräknas. I fråga om somavses i I § 1 mom. första stycket lagen (1958:295) om sjömansskatt beräknasdock avgiften efter den lägre procentsats som regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, myndighet fastställer med motsvarande tillämpning av4 § andra styckei. Avgifterna tillföras slalen. Avgifttill folkpensioneringen enligt 1 eller 3 S skall utgå med nio och åttationdels procent av det belopp, på vilket avgiften skall beräknas. 1 fråga omsjöman som avses i 1 § I mom. första stycket lagen (1958:295) om sjömansskattberäknas dock avgiften efter den lägre procentsats som regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, myndighet fastställer med motsvarande tillämpning av4 S andra stycket. Avgifterna tillföras staten. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om avgift som avser tid före ikraftträdandet. ' Lagen omtryckt 1973:908. 2 Senaste lydelse 1976:215, Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , , Propositionom sänkning av den statliga inkomstskatten, m. m. Sedanflera år tillbaka pågår en genomgripande översyn av vårt skattesystem.Utredningsarbetet sker i fråga om de fysiska personerna inom 1972 årsskatteutredning (Fi 1972:02) och beträffande företagen inom förelagsskatteberedningen(Fi 1970:77). Särskilda frågor rörande den kommunala beskattningen behandlasinom kommunalekonomiska utredningen (Fi 1971:08). Utredningarna samarbetar i dedelar där deras uppdrag berör varandra. Resultatet av den samlade översynenväntas föreligga i huvudsak . 1 avvaktan härpå bör en provisoriskskatteomläggning såvitt gäller inkomster komma lill stånd. Förslag sådan har utarbetats i samförstånd med löntagarorganisationerna. Förslagelinnefattar en lindring av skalan för den statliga inkomstskatten och det gerskattesänkning för praktiskt taget alla inkomsttagare. Skattebortfallet fördet allmänna finansieras genom en höjning av arbetsgivarnas och egenföretagarnassocialförsäkringsavgift lill folkpensioneringen. Inkomstskattbetalas till staten i form av statlig inkomstskatt och till kommunerna i formav allmän kommunalskatt. Denstatliga inkomstskatten är progressiv rör fysiska personer, oskiftade dödsbonoch familjestiftelser men proportionell för övriga skattskyldiga. Denallmänna kommunalskatten är i princip proportionell. Prop.1975/76:217 6 Denfortsatta redogörelsen för inkomsbeskattningen avser endast fysiska personer. Somunderlag för inkomstbeskattningen bestäms beskattningsbar inkomsl för varje skatlskyldig.Denna inkomst utgörs av taxerad inkomst minskad med grundavdrag och iförekommande fall s. k. extra avdrag. Beskattnings-underiaget bestäms förstats- och kommunalbeskattningen var för sig genom ett årligttaxeringsförfarande. Bestämmelser för inkomstberäkningen finns främst i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, , och kommunalskattelagen (1928:370),KL. Reglerna för inkomstberäkningen är till stor del gemensamma för de bådainkomstskatterna. Skattepliktföreligger för inkomst av jordbruksfastighet, annan fastighet, rörelse, tjänst,tillfällig förvärvsverksamhet och kapital. Vid kommunaltaxeringen är också s.k. garantibelopp för fastighet skattepliktigt. Inkomstberäkningen skersärskilt för varje s. k. förvärvskälla. Vidberäkningen av inkomst från särskild förvärvskälla får avräknas alla omkostnaderunder beskattningsåret som fordras för att förvärva och behålla intäkterna.Summan av inkomsterna från olika förvärvskällor utgör den skattskyldigessammanräknade inkomst. Frånsammanräknad inkomst lår göras s. k. allmänna avdrag (46 § KL). I första handavräknas underskott som vid inkomstberäkningen har uppkommit i förvärvskälla.Därefter kvarstår sammanräknad nettoinkomst. Denna reduceras med vissa allmännaavdrag som inte har direkt samband med någon förvärvskälla. Avdragsrättföreligger för egenavgifter till sjukförsäkringen, folkpensioneringen, ATP ochden allmänna arbetsgivaravgiften. Sammanlagdainkomster från olika förvärvskällor minskat med allmänna avdrag och föriuslavdragsamt med tillägg vid kommunaltaxeringen för eventuellt garantibelopp ulgörtaxerad inkomst. Denna avrundas nedåt till jämnt tiotal kronor. Fräntaxerad inkomst avräknas grundavdrag med . under förutsättning att denskattskyldige varit bosatt i under hela beskattningsåret. Har denskattskyldige varit bosatt i endasl under en del av beskattningsåretjämkas grundavdraget med hänsyn härlill (48 § KL). Utövergrundavdrag har skattskyldig i vissa fall även rätt till s. k. extra avdrag (50§ 2 mom. KL), nämligen dels när skatteförmågan är väsentligen nedsatt tillföljd av långvarig sjukdom eller annan s. k. ömmande omständighet, dels närhans inkomst efler skatt på grund av nedsatt arbetsförmåga, långvarig oförvålladarbetslöshet, stor försörjningsbörda eller annan sådan omständighet understigerexistensminimum. Sedantaxerad inkomst minskats med eventuellt grundavdrag och extra avdrag erhållesbeskattningsbar inkomst. Denna avrundas nedåt till jämnt hundratal kronor. Makartaxeras var och en för sin inkomst. Vid inkomstberäkningen gäller dock i vissahänseenden särskilda regler för makar. Prop.1975/76:217 7 Denstatliga inkomstskatten tas ut med viss procent av ett s. k. grundbelopp, somi sin tur motsvarar viss del av den beskattningsbara inkomsten. Under senare århar regelmässigt tagits ul 100 96 av grundbeloppet, vilket betyder att uttagenskatt varit lika stor som grundbeloppet. Skatten bestäms efter en progressivskiktskala, som har följande utseende (10 § 1 mom. SI). 20 000- 25 000 25 000- 30 000 30 000- 35 000 35 000- 40 000 40 000- 45 000 45 000- 65 000 65 000- 70 000 70 000- 80 000 1vissa fall medges särskilda avdrag från den uträknade skatten i form av s. k.skattereduktion resp. särskild skattereduktion. Bestämmelser härom finns i 2 §4 och 5 mom. uppbördslagen (1953:272). Rätttill skattereduktion med . har ensamstående skatlskyldig medhemmavarande barn och gift skattskyldig vars make saknar statligttaxerad inkomst. Gift skattskyldig vars make har taxerad inkomst understigande4 . får skattereduktion av skillnaden mellan . och dentaxerade inkomsten. Skattereduktion avräknas mot flertalet skatter ochavgifter, dock inle mot bl.a. statlig förmögenhetsskatt, ATP-avgift ellerallmän arbetsgivaravgift. Denkommunala inkomstskatten är som tidigare nämnts proportionell i förhållande tillden beskattningsbara inkomsten och tas ut med en i särskild ordning bestämdandel av denna mkomst. Den genomsnittliga kommunala utdebiteringen är f. n, ca26 kr. beskattningsbar inkomst, dvs. skattesatsen är i genomsnittca 26 96. 2.2Socialförsäkringsavgifter, m. m. Socialförsäkringarnafinansieras genom åriiga arbetsgivaravgifter och avgifter från försäkrade egenförelagare(egenavgifter) samt genom statsbidrag. Avgifter las också ut för finansieringav vissa andra ändamål. Avgifterna och de procentsatser som tillämpas vid uttagför framgårav följande uppställning. I den mån annan utlagsprocentbeslutals för anges även denna. Arbetslöshetsförsäkringen m, m. 4,0/2,0 4,0/2,0 Socialförsäkringsavgiftentill folkpensioneringen har efter förslag i prop. 1975/76:100 bil. 7 höjts till6,för . Enligtredan fattade beslul kommer ATP-avgiften och avgiften till yrkesskadeförsäkringenatt tas ut efter 11,75 96 resp. 0,25 96 . Avgiften tilldelpensionsförsäkringen utgör enligt fatlat beslut 0,25 96 fr. o. m. . Iarbetarskyddsavgiften ingår en tilläggsavgift på 0,0396. Arbetsgivareskall fr. o. m. eriägga socialavgift för utbyggnad av barnomsorgen.Avgiftsuttaget har för fastställts till . Egenförelagare skall inteeriägga sådan avgift. Allmänarbetsgivaravgift på lön för arbeie inom del s. k. inre stödområdet tas år 1976ut efter mot för övriga landet. Arbetsgivaravgifternaberäknas på kontantlöner och naturaförmåner i form av kost eller bostad somunder året har utgått till arbetstagare. Har arbetstagaren varit tvungen attsvara för kostnader i anställningen, får medge avdrag pålönen. Vid avgiftsberäkningen tas inte hänsyn till arbetstagare vars lön underåret har understigit . Vidare bortses från arbetstagare som inte ärobligatoriskt försäkrad enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring. Delsistnämnda undantaget gäller dock inte för ATP-avgiften. ATP-avgiften intar ensärställning även så till vida att man vid avgiftsberäkningen bortser från bl.a. arbetstagare som har fyllt vid årets början och tillämpar s. k.basbeloppsavdrag och beloppstak. Avdraget motsvarar det vid årets börjangällande basbeloppet (. ) multiplicerat med det genomsnittligaantalet arbetstagare hos arbetsgivaren . Beloppstaket innebär atthänsyn inte tas till den del av en årslön som överstiger 7,5 gånger basbeloppetvid årets början, dvs. Avgift eriäggs inte för lön vidsjukdom o. d. som motsvarar ersättning från försäkringskassa till arbetsgivaremed s. k. arbetsgivarinträde. Avgift utgår ej heller för lön till barn som inteär avdragsgill Prop,1975/76:217 9 I princip skall varje enskild arbetsgivare eriägga alla de iuppställningen uppräknade avgifterna utom byggnadsforskningsavgiften ochavgiften för sjöfolks pensionering. Dessa påförs endast arbetsgivare inom byggnadsindustrinresp. arbetsgivare som sysselsätter sjömansskattepliktiga sjömän. Egenavgifternaberäknas på den försäkrades inkomst av annat förvärvsarbete än anställning.Det gäller här främsl inkomst av rörelse eller jordbruk. Till grund förberäkning av inkomsl av annat förvärvsarbete läggs i princip denavgiftsskyldiges taxering lill statlig inkomstskatt. Sjukförsäkringsavgift skalleriäggas av försäkrad som inte har fyllt (65 årfr. o. m. ) och inte heller har uppburit ålderspension ellerförtidspension för december månad. Socialförsäkringsavgift till folkpensioneringenpåförs försäkrad som vid årets början inte har fyllt och inte heller haruppburit ålderspension eller förtidspension för december månad. ATP-avgiftutgår i den mån pensionsgrundande inkomst av annat förvärvsarbete änanställning har fastställts för den försäkrade för året. Vid beräkning avavgifterna till sjukförsäkringen och folkpensioneringen tas inte hänsyn tillårsinkomster som understiger . ATP-grundande inkomst beräknas medtillämpning av såväl basbeloppsavdrag som beloppstak. Allmän arbetsgivaravgiftskall eriäggas av fysisk person för inkomst av rörelse och jordbruk somöverstiger . Isocialförsäkringslagstiftningen finns vidare särskilda regler om avgift påersättning för arbete som försäkrad har utfört för annans räkning utan att varaansfälld i dennes tjänst (s. k. uppdragsinkomster). Reglerna innebär i principatt avgifterna obligatoriskt eriäggs av uppdragsgivaren i samtliga fall dåuppdragstagaren inte beskattas som egen företagare. Kampenmot inflationen är, som jag närmare har utvecklat i den revideradefinansplanen (prop. 1975/76:150), en av de primära uppgifierna för regeringensekonomiska politik. Denna kamp måste föras på bred front och under medverkan avalla dem i vårt samhälle som i sin verksamhet har inflytande på kostnads- ochprisutvecklingen. Det gäller såväl stat som kommun, löntagare, producenter ochkapitalägare. Enavgörande förutsättning för en stabil ekonomi och en politik som motverkarinflationen är en sund finanspolitik. I dagens konjunkturper-spekiiv innebärdel att det slora statliga budgetunderskottet måste successivt reduceras. Detfinns således inget utrymme för omfattande skattesänkningar eller nyakostnadskrävande reformer som inle täcks av moisvarande inkomster. Utfalletav den kommande avtalsrörelsen blir också av stor betydelse Prop.1975/76:217 10 fören lugnare prisutveckling . Den spelar även sin betydelsefullaroll i avseende på vår inlernationella konkurrenskraft och vår möjlighet attåterställa den nu negativa bytesbalansen. De stora löntagarorganisationerna -LO och TCO - är medvetna om sitt ansvar i dessa avseenden. Statsmakterna kanlämna sitt bidrag till en balanserad avtalsrörelse genom att, liksom undersenare år, genomföra en sänkning av den direkta statsskatten på ett sätl somkan beaktas i löneförhandlingarna. Därmed kan lönerörelsens reala resultat blitillfredsställande på en nominellt lägre nivå. Sedannågra år pågår arbetet med en genomgripande översyn av vårt skattesystem. 1 avbidanpå att detta arbete slutförs har provisoriska skatteomläggningar genomförts.Tidigare år har det visat sig möjligt att på ett tidigt stadium skapa en bred pariamenlariskmajoritet kring dessa omläggningar. Så har inte varit fallet i år.Oppositionens företrädare förklarade sig ointresserade av en uppgörelse somomfattade löner och skatier. Regeringen har därför ensam haft överiäggningarmed företrädare för löntagarorganisationerna om utformningen av ett förslag tillskatteomläggning , Överiäggningarna har resulterat i att man har kunnatenas om hur en för gällande skatteskala skall se ut. Utformningen avdet förslag till en provisorisk omläggning för som jag redovisar i det följandehar också accepterats av styrelserna i LO och TCO. Skatteomläggningeninnebär för flertalet helårsarbetande i lönelägen mellan 50 000 och 150 000kr. en sänkning av den direkta statsskatten med , . 1977 blir skattesänkningen 1 385kr. För inkomsttagare med inkomster . minskarskattesänkningen föratthelt försvinna vid en årsinkomst av . Marginalskattensänks för inkomster . Den skärps i inlervallel . Den största procentuella skattesänkningen sker i de lägstainkomstlägena. Genom årets och tidigare års skatteomläggningar är nu dendirekta statsskatten för lägre inkomsttagare blygsam. Skatteomläggningeninnebär en minskning av statsinkomsterna med ca . Förattkompensera detta inkomstbortfall och därmed värna om en sund finanspolitik börsocialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen höjas till9,, Härigenom kan denna socialförsäkringsavgift frånarbetsgivare och egenförelagare beräknas läcka drygt 90 96 av kostnaderna förfolkpensioneringen. Återstående kostnader, ca 1 500 milj. kr. , täcks avallmänna skattemedel. Genom de förslag som redovisas i regeringens proposition1975/76:178 kommer den eftersläpning av avdragsrätten beträffande företagarnas egenavgiftsom har kritiserats att elimineras. Vidare sker avdraget iförvärvskällan mot tidigare som allmänt avdrag vilket innebär en minskning avavgifterna. Denföreslagna avgiftsökningen tar i anspråk en del av det annars tillgängligalöneökningsutrymmet . Löntagarorganisationerna har som vid tidigaretillfällen förklarat sig beredda att ta hänsyn härtill vid de kom- Prop.1975/76:217 11 Genomden föreslagna skatteomläggningen garanteras de flesia löntagare en ökning avinkomsten efter statlig skatt på . , Detta motsvarar i inkomstlägena40 . en inkomstökning före skatt på 8-10 96. Genomskatteomläggningens finansiering via socialförsäkringsavgifter kan della skegenom att endasl 3 96 av löneökningsutrymmel mot annars 8-10 96 tas i anspråk.Löneutgifterna för arbetsgivaren blir alltså i motsvarande mån lägre, samtidigtsom de anställda genom skattesänkningen fär samma reala förbättring vid en förförelagen lägre kostnadsnivå. Den senare har, som inledningsvis understrukits, sinslora betydelse vid en bedömning av företagens internationella konkurrenskraft. Genomden tidigare träffade uppgörelsen med kommunförbunden om en maximering avkommunalskatternas höjning har vidare rimlig säkerhet skapatsför att inte kommunala skattehöjningar skall förta effekterna av den härföreslagna för gällande statliga skattesänkningen. Jaghar tidigare i den reviderade finansplanen angett att jag räknar med allprisstegringstakten redan detta år kommer all avla. Genom en kraftfull anti-inflationistiskpolitik där skatteuppgörelsen mellan regeringen och löntagarorganisationerna utgörencentral del, boren fortsatt prisdämpning kunna åstadkommas även , Delförtjänar särskilt understrykas att den samstämmighet som råder mellanregeringen och landets löntagare om att gemensamt motverka inflationen är avavgörande betydelse för en lugn och progressiv samhällsutveckling. Somjag har sagt är den nu aktuella skatteomläggningen provisorisk iväntan på utredningsförslag om en mera genomgripande ändring av skattesystemet.Den avsedda skattesänkningen bör därför göras genom tekniskl enkla åtgärder ochutan att man binder skatteutredningarna i deras kommande ställningstaganden.Den lämpligaste metoden är en justering av skalan för den statligainkomstskatten. Genom att sänka skattesatserna iinkomstskikten upp till den nivå där flertalet inkomsttagare befinner sigerhåller man en betydande skattelättnad för praktiskt taget alla medborgare.Vidare minskar marginalskatten påtagligt i de lägre inkomstskiklen. Anledningsaknas emellertid alt ge skattelättnad i de högsta inkomstlägena. Skatteskalanbör därför utformas så att lättnaden elimineras i dessa inkomstlägen. Jagföreslår att skatteskalan års inkomst lår följande utseende.Den nuvarande skalan anges som jämförelse. 15 000- 20 000 20 000- 25 000 25 000- 30 000 30 000- 35 000 35 000- 40 000 40 000- 45 000 45 000- 65 000 70 000- 80 000 Deindividuella effekterna av den förordade skatteskalan framgår av följandetabeller. Skattenpå inkomst, ogift inkomsttagare ligt nuvarande regler, kr. Marginalskattenår 1977, ogift inkomsttagare Taxerad inkomst, kr. 15 000- 20 000 20 000- 25 000 -0,4 25 000- 30 000 -4,6 30 000- 35 000 -9,7 35 000- 40 000 -7,0 40 000- 45 000 -6,8 45 000- 50 000 50 000- 55 000 55 000- 60 000 60 000- 65 000 65 000- 70 000 70 000- 75 000 75 000- 80 000 80 000- 85 000 Förslagetom ändrad skala för den statliga inkomstskatten föranleder ändring av 10 S 1mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Densänkning av den statliga inkomstskatten som jag här har föreslagit, innebär ettskattebortfall på ca . Som jag har nämnt bör bortfallet avstatsfinansiella skäl läckas i huvudsak. Efter samråd med chefen försocialdepartementet föreslår jag alt detta sker genom en höjning av arbetsgivarnasoch egenföretagarnas socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen från 6,lill 9,8 96, dvs. Det innebär en ökning avstatsinkomsterna med ca . Härigenom ökar också arbetsgivarnasfinansiering av denna försäkring till drygt 90 96. Återstoden av kostnaden fördenna försäkring, ca I 500 milj, kr,, täcks av allmänna skattemedel. Enhöjning av socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen aktualiserar enjustering av det schablonavdrag för egenföretagarnas socialförsäk- Prop.1975/76:217 14 ringsavgiftersom föreslagits i prop. 1975/76:178. Jag avser att senare återkomma till dennafråga. Jagföreslår sålunda att socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen höjsfrån 6,8 96 till och att egenavgiften till samma försäkring ändras imotsvarande mån. Förslaget föranleder ändring i 19 kap. 4a § lagen (1962:381)om allmän försäkring. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att antaga inom upprällade förslag till 1. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, 2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram.