prop · FZ03111 · 1975-12-31 00:00:00 — Del finns också anledning atl tro alt föreningstidningarnaUtlandssvenskarna och Sverige-kontakt (den senare utgiven av i utlandel) liksom Sverige-Nytt har en vid läsekrets. Ulredningensnu redovisade uttalanden rörande informationskanaler tar främst sikte påspridandet av ren sakinformalion om ansökningsförfarande, tid och plats för röslmottagningoch dylikt. Utredningenunderstryker vidare det angelägna i att RSV också i fortsättningen förserpress, radio och enskilda företag med redaktionellt material. Utredningentar också upp frågan i vilken ulslräckning del är möjligl alt nå ut meddirektinformation till utlandssvenskarna och konstaterar där- 1975/76:111 29 vidatt olika möjligheler står till buds. a. pekar utredningen på möjligheten attutnyttja röstkortet och den försändelse varmed röstkortet tillställs väljaren.Av särskilt värde vore enligt utredningen om upplysningar i detta sammanhangkunde meddelas rörande de utlandsmyndigheter vid vilka röstmottagning äger rumsamt om tid och plats för röstmottagning vid dessa. års val fannsdessa uppgifter tillgängliga i RSVis meddelanden Av 1973i2 (ändringar och tillägg i Av 1973i3). Utredningen ser del som enframkomlig väg atl i en försändelse tillsammans med röstkortet sända ut utdragur RSVis motsvarande förteckning. Enannan kanal för direktinformation till utlandssvenskarna är utlandsmyndigheterna.Enligt utredningens mening är det av vikt att utlandsmyndigheterna inför valkan fungera som informationscentraler. 1 största utsträckning bordel överiämnastill vederbörande utlandsmyndighet all avgöra hur informationsverksamhetenskall bedrivas. Del är självfallet av värde om information kan spridas genomdirektkontakter. Ulredningen påpekar att utlandsmyndigheterna dock inte harnågon exakt uppfattning om vilka svenska medborgare som finns inom myndighetensområde, än mindre om de utlandssvenskar inom området som är röstberättigadeeller har tagits upp i särskild röstlängd. 1 sammanhanget anför utredningen atlviklen av den informalionsskälla som ortens press utgör inte bör underskattas.Vare sig informationsverksamheten sker genom annonsering i tidningar på orten,genom spridande av informationsmaterial till enskilda, föreningar etc. eller genomdirektkontakter är det enligt utredningen dock väsentligt alt utlandsmyndigheternahar erforderliga ekonomiska och personella resurser för ifrågavarande ändamål. Ulredningensförslag vad gäller kretsen röstberättigade har fått ett blandat mottagande avremissinstanserna. Förslagel att slopa den nuvarande femårsgränsen utan attersätta den med någon annan tidsgräns har sålunda tillstyrkts av länsstyrelsernai och saml . Centralorganisationen SACO-SR, svenskhetens bevarande i Ullandel. Ändra remissinstanser harvarit kritiska till förslaget. Länsstyrelserna i Slockholms och länsamt har liksom i (LO)helt avslyrkl förslagel. Länsslyrelsen I har förordat att dennuvarande femårsgränsen ersätts med en tioårsgräns. Länsstyrelsernas ochkommunstyrelsens yttranden har emellertid inte varit enhälliga. Tre ledamöter ilänsstyrelsen i och en i länsslyrelsen i harsålunda reserverat sig och förklarat sig biträda utredningens förslag att femårsregelnslopas. Samma inställning har tre ledamöter av kommunstyrelsen gett uttryckför. Fem ledamöter i i har anslutit sig tillreservationen 1975/76:111 30 tillutredningens betänkande och motsatt sig varje vidgning av kretsen röstberättigade. Deremissinstanser som har tillstyrkt förslagel accepterar i stort utredningensresonemang och slutsatser såvitt angår kretsen röslberätligade. iGöteborgs och län släller emellertid den principiella frågan om del ärrimligt alt en person har rösträtt i mer än ell land. Ulredningen visar allåtskilliga utlandssvenskar är medborgare i bosättningslandel och även harrösträtt där. Enligl länsslyrelsen bör det vara administrativt möjligl atlundanta dessa från rösträtt i . UtlandssvenskarnasFörening framhåller all varje lidsgräns framslår som en godtycklig inskränkningi svenska medborgares poliiiska rättigheter. Föreningen vill därför livligtförorda ulredningens förslag alt den nuvarande femårsgränsen slopas utan allersättas av någon ny gräns. Föreningen kan däremot inle instämma i förslagetalt del för rösträtt skall krävas, all man skall ha varil kyrkoskriveni , delta av såväl principiella som praktiska skäl. Principiellt sellbör en stalsrättslig funktion som rösträtten följa medborgarskapet och intefolkbokföringen. Vad angår den praktiska sidan av saken är enligl föreningensuppfattning antalet svenska medborgare som aldrig har varil skrivna i Sverigeganska blygsamt. Av intresse i sammanhanget är dels de som är mellan 18 och 22år - en grupp som inte rimligtvis kan räkna med något störte anlal medlemmar -dels de som behåller sill svenska medborgarskap efler uppnådda därför attde har uppehållit sig i under förhållanden som lyder på samhörighetmed vårt land eller därför atl de har erhållit dispens. Av naluriiga skälbrukar dispens medges endasl då en relativt hög grad av samhörighet med Sverigehar styrkts. All denna lilla grupp, som alltså beslår av personer meddokumenterad samhörighet med , får bli delaktig av rösträtten är enliglföreningens mening naturiigt och rimligt. Deremissinstanser som har motsatt sig elt genomförande av utredningens förslagvad angår kretsen röslberätligade ansluter sig i huvudsak lill den uppfattningsom kommer till uttryck i reservationen till utredningens belänkande.Länsstyrelsen i anser bl. a. all del är av principiell vikt altkretsen röstberättigade bestäms på etl sådanl säll att medborgarna så långtsom möjligl kan påverka samhällsutvecklingen där de sladigvarande vistas.Principen kan inte förenas med uppfattningen all utvandrare under elt hell livskall kunna påverka ulvecklingen i del gamla landet. Vid de överväganden som måslegöras för alt bestämma kretsen av röstberättigade kommer länsslyrelsen lill denslutsatsen all för de utlandssvenskar, som enbart för en kort lid vistas iullandel, rösträtten bör beslå. Å andra sidan ler del sig för länsstyrelsenföga rimligt all utvandrare, som varaktigt bosätter sig i främmande land menbibehåller sitt svenska medborgarskap, skall kunna utöva rösträtt och påverkaförhållandena i . Även om del, enligl mening, är svårtall peka på någon objektivt riklig lidsfrist, t. ex. , från vilkenutlandssvensken ej bör Prop.1975/76:111 31 vararöstberättigad, anser alt de synpunkter som kan läggas på frågekomplexetej ger vid handen atl någon ändring i nuvarande lagregler är påkallad. Länsstyrelseni förklarar att den delar reservanternas invändningar motutredningsmajoritetens förslag, särskilt som svaren i den enkätundersökningsom utredningen har genomfört bland utlandssvenskarna inte kan anses ge ettentydigt svar på frågan hur länge utlandssvenskarnas intresse atl delta isvenska val kvarstår. Också föreslår därför atl den nuvarande femårsgränsenbehålles. LO framhåller lill enbörjan alt femårsgränsen motiverades mycket noggrant i prop. Vadangår utredningens förslag finner LO det anmärkningsvärt alt utredningen intenärmare preciserar varför den vall alt föreslå kyrkobokföringskravel framförandra tänkbara former fören begränsning. - Då ulredningen hänvisar lillresultaten i en enkät, där etl stort anlal tillfrågade utlandssvenskar uppgeratt de är mycket intresserade av alt delta i svenska val, bortser utredningenenligt LO från följande förhållanden. Vid val var valdeltagandet lågtbland de då röstberättigade (23 "(i). Vidare visar enkätsvaren attintresset alt delta i svenska val avtar efter utvandringen. Enkätenvisar dessuiom elt klart samband mellan starkl negativa attityder till Sverigeoch uttryckt intresse för svenska val. Enligt LO är det föga sannolikl altbenägenheten att återvända inom en snar framlid är särskilt stor blandutlandssvenskar med starkl negativa attityder till hemlandet. LO finner därförinle att utredningen påvisat skäl som skulle motivera elt slopande avfemårsgränsen. LO påpekar vidare att organisationen i tidigare remissyttrandetillstyrkt införande av rösträtt för invandrare. En vägledande tanke harvarit atl människor skall ha möjlighet atl påverka samhällsutvecklingen i delland där de sladigvarande bor. Denna princip börjar bli erkänd även i andraländer. Enligt LO visar enkäten även all flertalet av de utlandssvenskar somvistals utomlands är mest intresserade av atl rösta i bosättningslandel,jämfört med intresset av atl delta i svenska val. Länsslyrelsen I Jämtlandslän anser att del måste ligga i sakens natur atl ju längre en sammanhängande -eller blott av korta hemlandsbesök avbruten - utlandsvistelse varar destosäkrare är det atl intresset för vad som på det poliiiska planet tilldrar sig ihemlandet om än långsamt så likväl stadigt avtar. Det synes därförlänsstyrelsen föga rimligt atl - vilkel skulle bli följden av utredningensförslag - exempelvis den som utvandrar med sina föräldrar som nyfödd skulle få,förutsatt alt han inte förlorat sitt svenska medborgarskap, utöva rösträtt vidhur hög ålder som helst. - Den hittillsvarande femårsgränsen infördes vid en tidpunktdå svenska pass blott hade giltighetstid och ett skäl till kopplingenmed passens giltighetstid var atl företeende av giltigt svenskl pass är detenklaste sättet atl tillgodose kravet på att den som önskar utöva rösträttmåste visa alt han har svenskt medborgarskap. Enligt utredningens förslag skall kontrollen huruvida 1975/76:111 32 svensktmedborgarskap föreligger ske mot RPSis riksomfattande passregister. Länsstyrelsenfinner såväl vad som har anförls om avtagande intresse för hemlandets sanihällsförhållandensom de rent praktiska konlrollkraven tala för atl som en rimlig kompromiss dengällande femårsfrislen utsträcks lill . - Enligt bör vidaretanken prövas all som ett komplement till förslaget om en tioårsgräns införarösträtt för en mycket lätt definierbar kategori medborgare, nämligen sådanasom trots atl de är bosatta ulomlands likväl har alt på grund av gällandeskattelagstiftning inklusive eventuella dubbelbeskattningsavtal erlägga direkiskatt lill stat eller kommun i . är medveten om den i ochför sig nära till hands liggande invändningen att del är länge sedan man som etlled i strävandena atl demokratisera rösträtlsreglerna upphävde tidigare iSverige gällande regler om samband mellan skatt och rösträtt såvitt avser inomlandet bosatta medborgare. Enligt mening måste det emellertidanses myckel rimligt att en svensk medborgare som - trots att han har varil sladigvarandebosatt utomlands i kanske mer än ett årtionde likväl påföres skatt i - genom atl utöva rösträtt vid val lill gesen reell möjlighet all - om än i ringa mån - påverkadispositionerna av det allmännas skatteinkomster. Villkoret skulle i så fallenklast bestämmas så, atl åsalt taxering till statlig eller kommunalinkomstskatt eller statlig förmögenhetsskatt visst år skulle medföra rösträtt vidval närmast efterföljande år. Eftersom RSV är högsta valmyndighet och samtidigtvia länsstyrelsernas datasystem har uppgift om alla åsatta taxeringar blirkontrollen atl rösträtt föreligger enkel. En ledamot har reserverat sig mollänsstyrelsens förslag i denna del. Vad gällerdedelar av ulredningens förslag som rör röst längdsförfarande och valdeltagande harde av remissinstanserna som har yttrat sig i dessa delar i stort setl hellbiträtt förslagen eller lämnal dem utan erinran. 1 fråga om den, med utgångspunkti uppfattningen atl del inte är möjligl att framställa röstlängd avseendeutlandssvenskar med samma grad av automatik som då det gäller allmänröstlängd, av utredningen redovisade ståndpunkten att kravet på medverkan frånden enskildes sida inte'kan ges upp, vitsordar attett ansökningsförfarande som föregår själva röstningen alltjämt är erforderiigt,så länge den osäkerhet som vidlåder RSVis register överutflyttade och RPSis passregister ännu består. Sedan det förra setts över ochförts över på data och det senare kompletterats med anteckningarom dödsfall m. m.,bör emellertid enligt föreningen förutsättningar föreligga att i förvägupprätta särskilda röstlängder för utlandssvenskar på grundval av dessaregister. På något bör därför ansökningsförfarandet kunnaavskaffas. Det krav på särskild motivation som utredningen vill ställa när delgäller i ullandet bosatta svenskars deltagande i val skulle i alla fall, menarföreningen, bli tillgodosett genom att det rent praktiskt alltid kommer allvara förenat med betydligt större besvär för utlandssvenskar än förhemmasvenskar att rösta. 1975/76:111 33 Länsstyrelseni tar upp det av utredningen i betänkandet redovisade förslagelfrån RSV som innebär all det nuvarande ansökningsförfarandet slopas ochersätts med ett nytt där väljarens avgivna röst också betraktas som en ansökanom rösträtt. återger i korthet ulredningens invändningar emot förslagel- den nuvarande gransknings- och anmärkningsproceduren med dess möjligheter lillinsyn från allmänheten är ur demokratisk synpunkt en värdefull garanti - möjlighelernahärtill skulle bortfalla om särskild röstlängd upprättades först omedelbartföre valdagen och därigenom inte medgav ett gransknings- och besvärsförfarande.Enligt, är emellertid i verkligheten antalet anmärkningar mot upprättaderöstlängder myckel ringa. anser att intresset av atl förenkla förutlandssvenskarna att begagna den rösträtt de äger bör ta över rent formellakriterier. RSVis förslag bör därför ytteriigare övervägas. Länsslyrelsen IBlekinge län däremot förklarar att den i alla avseenden delar utredningens invändningarmol de förslag som RSV har lagt fram. Medulgångspunkl i del förhållandet atl personer som avregistrerades från densvenska kyrkobokföringen inte finns registrerade hos RSV tarlokala skattemyndigheten i fögderi upp etl par frågor som rör kontrollenav kyrkobokföring. påpekar lill en början alt personer som inlefyllt , eller i vissa fall , vid utvandringsiillfället i allmänhetvar kyrkobokförda tillsammans med sina föräldrar. De var då registrerade iStockholm eller på föräldrarnas folkregisterkort och i landet i övrigtpå föräldrarnas uppslag i församlingsboken. För alt kunna återfinna sådanapersoner måste folk-bokföringsmyndighelen veta både föräldrarnas namn ochbostadsadress vid uinyttningstillfället. För vidkommande har äldreregister överlämnats till stadsarkivet. Detta gäller folkregister 1940 och mantalslängder för tiden . 1 vissa fall måsle utflyttningsböckerhos pastorsämbetena användas. Eftersom tre lokala myndigheter i vissa fall måsteanlitas för utredningar av detta slag ifrågasätter skattemyndigheten omundersökningarna kan hinnas med under den korta tid som slår till förfogandemellan den 1 och . För den händelse utredningen för viss person ejskulle hinnas med under denna lid bör ärendet överiämnas av RSV till länsstyrelsensom i vallagen bör ges möjlighet atl eventuellt tillskriva personen iröstlängden i samband med det i 4 kap. 17 S vallagen föreskrivna anmärkningssammanirädet.Länsstyrelsen I ansluter sig till skattemyndighetensuppfattning. uttalar vidare att sökande som flyttade frånSverige i ansökan bör uppge inte bara den senaste kyrkobokföringsorteni ulan också tidpunkt för utflyttningen, senaste bostadsadress ochföräldrarnas namn och födelsetid. föreslår vidare, också medinstämmande av i , atl i vallagen bör föreskrivasalt den som inte kan äterflnnas i folkbokföringen med ledning av uppgifterlämnade i ansökan ej skall tas upp i röstlängd. 1 annal fall torde enligt skaltemyn- Prop.1975/76:111 34 dighetenen sökandesom inte har blivil upptagen i särskild röstlängd men som senarevisar att han verkligen har varit kyrkobokförd i kunna anföra detta ivalbesvär, vilket i värsta fall kan medföra valets upphävande. LänsslyrelsenI anknyter till utredningens uttalande all de reglersom gäller för upprätlande av röstlängd så långt som möjligt skall varalikartade vare sig fråga är om röstlängd som avser utlandssvenskar ellerröstlängd avseende i landel bosatta svenska medborgare. påpekaratt enligt 4 kap. 8 S vallagen länsstyrelse kan besluta om r ä 11 e I s e iallmän röstlängd om det är uppenbart alt fel till någons nackdel föreligger ochanmärkning inte har framställts på sätt som föreskrivs i 4 kap. 4 § förstastycket. Sådan regel om rättelse saknas beträffande särskild röstlängd. Länsstyrelsenföreslår därför att möjlighet ges lill rättelse i särskild röstlängd, om någonpå grund av uppenbart fel inte har tagits upp i denna och anmärkning inte harframställts . skall nuvarande krav atl sökande skall förete intyg rörandemedborgarskap ulgå. I stället skall kontrollen av medborgarskap göras av RSVmot RPSiscenlrala passregister. Sökanden skall i ansökan på heder och samveteintyga all han är svensk medborgare. Varken/?SK eller RPS har haft någraegentliga invändningar emot utredningens förslag i denna del. RPS förutsätterdärvidatt körning av passregisterband mot rösträttsband sker hos RSV. Styrelsen kanutan nämnvärd resursinsats lämna kopior av de magnetband som utgörpassregistret. Om körningen däremot skulle utföras av RPS kräver detta atlerforderliga resurser ställs till förfogande för program-och utvecklingsarbete. EnligtRSV bör de närmare detaljerna kring bearbetningen kunna lösas genomöverenskommelse mellan . Eftersom kvalificerings-lidpunkten förupptagande i särskild röstlängd föreslås oförändrad, dvs. , måste en slutligkontroll ske efter nämnda datum. Den utredning som erfordras vid en eventuellmisstämning mellan sökandens försäkran rörande medborgarskap och passregistrettorde enligt vad RSV inhämtat av RPS kunna ske utan större tidspillan genomkontakt med den myndighet som utfärdat sökandens pass. Ocksålänsslyrelsen i tar upp frågan om bristande överensstämmelsemellan sökandens uppgift om medborgarskap och passregister. Utlandsmyndighetkan t. ex. ha försummat atl meddela att pass utfärdats, varför passregislrelsaknar uppgift om att sökanden har giltigt pass. För atl undvika risken atlsökanden i en sådan situation inte tas upp i röstlängden anser länsstyrelsenalt man av sökanden bör kräva att han i ansökningshandlingen lämnar uppgift ompassinnehav, passnummer, giltighetstid och utfärdande myndighet. Vadgäller de av utredningen påtalade möjlighelerna alt underlätta röstningen i utlandelgenom att bl. a. öka antalet röstmottagningslo-kaler uttalar RSV attmyndigheten självfallet kommer alt verka för atl antalet röstmotiagningsställenökas om kretsen röstberättigade ökas. Prop.1975/76:111 35 RSVtorde del inte heller möta några problem att i enlighet med utredningens påpekandeförordna även utomstående personer som röstmottagare. Ulredningensförslag atl den som inställer sig hos utlandsmyndighet för alt rösta skallkunna göra det utan röstkort om han i slällel kan visa upp pass har föranlettlokala skattemyndiglieien i Slockholms fögderi all diskutera orn inte förslagelkräver viss medverkan från lokal skattemyndighet, som upprättar allmänröstlängd. förutsätter alt röster från utlandsmyndigheternaliksom skall distribueras via RSV till valnämnderna. Det far vidareenligt skattemyndigheten förutsättas att väljaren vid röstningen får uppgepersonnummer och den kommun där han är kyrkobokförd. Med ledning av dessauppgifter kan valnämnden ej återfinna väljaren i röstlängden. eller pastorsämbete bör då på förfrågan av valnämnden geinformation om var dessa väljare är kyrkobokförda. Med hänsyn till denytterligt korta tidsfrist som står till förfogande för röstsammanräkningen bördärför lokal skattemyndighet la en rösträttsförteckning kommunvis, i vilken personernaupptas i personnummerordning. För varje person anges valdistriktstillhörighet.Förteckningen skulle f ö. betydligt underlätta myndighetens arbete medutfärdandet av duplettröstkort. Under valdagen kan den underlätta arbetet med atthänvisa väljaren till rätt vallokal. Efter valet kan förteckningen lämnas tillvalnämnderna för att säkerställa en riktig distribution av röster frånutlandet. Ocksåvad ulredningen anförl rörande information lill utlandssvenskar rörande val ochvaldeltagande har vunnit anslutning från de remissinstanser som har yttrat sighärom. RSVpåpekar att verket sänder ut information direkt lill alla dem som fr. o. m.1973 har ansökt om atl bli upptagna i särskild röstlängd. Informationen avsergällande regler för alt bli upplagen i särskild röstlängd. RSV uttalar vidare atlverket avser atl i övrigt bedriva sin informaiion till utlandssvenskarna införvalet på samma sätt som . Enligt RSV bör frågan om utökade resurserför utlandsmyndigheterna atl sprida såväl valinformation som annan informaiiontas upp. De svenska företagens expansion i utlandet anses väl motivera delta. Länsstyrelseni Slockholms län förutsätter att behovet av information ökar om utredningensförslag genomförs. vill understryka vikten av all erforderiigainformationsinsatser görs. Ocksålänsstyrelsen i vill understryka det angelägna i att utlandsmyndigheternages ekonomiska möjligheter när det gäller information i valfrågor lill utlandssvenskar,exempelvis genom annonsering i tidningar på orten. Lansstyrelsen tillägger attmed den begränsning av kretsen röstberältigade som förordar inteheller ekonomiska skäl synes böra lägga hinder i vägen fören utvidgning av direktinformationentill utlandssvenskarna. LänsslyrelsenIGöieborgsoch framhålleratt speciell omsorg i fråga om information börägnas den grupp av utlandssvenskar som erhåller rösträtt 1975/76:111 36 omutredningens förslag angående en vidgning av kretsen röstberättigade genomförs. UtlandssvenskarnasFörening vill gärna framhålla att de svenska myndigheterna - såväl dencentrala valmyndigheten som utrikesförvaltningen -alltifrån början har visal stortintresse och gjort värdefulla insatser när det gällt att sprida kännedom omutlandssvenskarnas rösträtt och sättet för dess utövande. ärdet nu angeläget att ansträngningarna intensifieras att verkligen nåutlandssvenskarna med information. Inte minst viktigt är att medverkandemyndigheter erhåller erforderliga anslag till täckande av uppkommandekostnader för utsändning av meddelanden, annonsering osv. Frågani vilken utsträckning i ullandet bosatta svenska medborgare skall ha rösträtt vidallmänna val här i landet har diskuterats . Till enbörjan var utgångspunkten för diskussionen den atl utlandssvenskarna heltsaknade rösträtt. Efler ett långvarigt utredningsarbete antogs emellertid år1967 (prop. 1967:145, KU 1967i55, rskr 1967i379) regler som öppnade vissmöjlighet för utlandssvenskarna att delta i riksdagsval men inle i landstings-eller kommunalval. Reglerna har i alll väsentligt oförändrade förts över tillnu gällande vallag (1972i620). Den huvudsakligainnebörden av gällande ordning är följande. Svensk medborgare som är bosattutom riket har rösträtt vid val till , om han har varil kyrkobokfördhär under de senast förflutna fem kalenderåren, förutsatt att han iövrigt uppfyller rösträttsvillkoren i 3 kap. 2 S regeringsformen. Han skallsåledes ha uppnått senast på valdagen och får inle varaomyndigförklarad av domslol. Bosatt utom riket anses den vara som enligtlänsstyrelsens personband inte är kyrkobokförd här. Som ytteriigareförutsättning gäller att han efter ansökan har tagits upp i särskild röstlängd.- Det kan anmärkas atl dessa regler inle är tillämpliga på vissa svenskar somrent faktiskt är bosatta utomlands. Detta gäller bl. a. diplomater. Enligtfolkbokföringsförordningen kyrkobokförs nämligen de som är anställda påutrikes ort i svenska siatens tjänst här i landet. De anses därmed ocksåbosatta här. Vallagenskiljer mellan allmän och särskild röstlängd. Båda typerna av röstlängdupprättas åriigen. 1 den allmänna röstlängden tas sådana personer upp som ärkyrkobokförda i landet och som är röstberättigade medan röstberättigadeutlandssvenskar redovisas i den särskilda röstlängden. Till skillnad från demedborgare som är bosatta i tas utlandssvenskarna inte upp i röstlängdutan eget initiativ. Förutsättningen för att en utlandssvensk skall tas upp iröstlängd är sålunda inte bara att han är röstberättigad utan också att hanskriftligen hargjort ansökan hos centrala valmyndigheten. Prop.1975/76:111 37 dvs.riksskatteverket (RSV). Desärskilda röstlängderna upprättas valkretsvis av RSV.