prop · FZ0323 · 1975-12-31 00:00:00 — Detheter där att regeringen beträffande särskilda slag av handlingar, vilkas hemlighållandeär av synnerlig betydelse för rikets säkerhet, får förordna att viss myndighetskall pröva fråga om utlämnande. Med stöd av denna bestämmelse har regeringenuppdragit sekretessprövning i fråga om vissa slag av handlingar rörandeförsvaret, utrikespolitiken och polisens verksamhet åt departementschef Nuåsyftade handlingar skall förses med en särskild anteckning härom, s. k.kvalificerad hemligstämpel, varav bl. a. skall framgå vilken myndighet som ärbehörig att pröva frågan om utlämnande. En sådan hemligsiämpd är till skillnadfrån den vanliga hemligstämpeln bindande för övriga myndigheler. Deförslag som offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén lägger framinnebär inte några sakliga förändringar i gällande regler om hemligstämpling. 2.5.5Rätt all idka näring m. m. Enligtlagen (1968:555) om rält för utlänning och utländskt företag att idka näringhär i riket får utlänning i princip inte idka näring i utan särskilttillstånd (näringstillstånd). Från tillståndsplikten är undantagna personer somhar beviljats bosättningstillstånd. Sådant tillstånd ifrågakommer inte förnordiska medborgare. De är alltid skyldiga att söka närings- Prop.1975/76:23 36 tillstånd.För dem tillämpas emellertid en liberal tillståndspraxis i enlighet medrekommendation av (prop. 1968:98 s. 120). I förutnämnda prop.1975/76:18 föreslås att utlänning som är bosalt här i landet och som harpermanent uppehållstillstånd eller är medborgare i , , ellerNorge skall vara likställd med svensk medborgare i fråga om rätt att idkanäring. Enligt aktiebolagslagen(1944:705) skall stiftare av aktiebolag vara svensk medborgare (4 §).Styrelseledamöter och verkställande direktör skall vara svenska medborgare, mendispens kan ges för utländsk medborgare (79 §). Delsamma gäller revisor (107 §)och likvidator (149 §). Lagen om ekonomiska föreningar (1951:308) föreskriveratt styrelsemedlem skall vara svensk medborgare men att dispens kan ges förutlänning (21 §). Till skillnad från lagen om ekonomiska föreningar gällerenligt bostadsrättslagen (1971:479) att styrelsemedlem och firmatecknare intebehöver vara svensk medborgare (56 §). Utlänning får inte sluta svenskthandelsbolag eller ingå i ett sådant bolag utan särskilt tillstånd. 1 sjölagenföreskrivs att huvudredare i s. k. partrederi skall vara svensk medborgare. Enligtförordningen (1968:564) om tillfällig handel får sådan handel drivas avutlänning endast om särskilda skäl finns och efter särskilt tillstånd. Utlänningsom har bosättningstillstånd kan dock fritt driva tillfällig handel med vissaangivna produkter. 1975/76:18 föreslås alt vad nu har sagts ombosättningstillstånd i stället skall gälla permanent uppehållstillstånd. Rättenatt vara ägare eller ansvarig utgivare av periodisk skrift tillkommer endastsvensk medborgare (5 kap. 1 och 2 §§ TF). föreslår ibetänkandet (SOU 1975:49) Massmediegrundlag att i lag skall kunna föreskrivasatt sådan behörighet skall tillkomma även utländsk medborgare. Utlänning kan intebli antagen till ledamot av (brevet, 1963:580, tillSveriges advokatsamfund angående fastställelse å stadgar för )och får i princip inte heller uppträda som ombud eller biträde i rättegång.Enligt sjöbefälskungörelsen (1964:187) är svenskt medborgarskap enförutsättning för behörighet att utöva befäl pä handelsfartyg ellerfiskefartyg. Enligt mäklareordningen (1893:51) måste vissa mäklare varasvenska medborgare. Svenskt medborgarskap är inte någon förutsättning för attvara verksam som läkare, tandläkare, veterinär eller apotekare. 2.5.6Rätt alt inneha offentlig tjänst Bestämmelsernai 11 kap. 9 § tredje stycket RF ger uttryck för grundsatsen atl utlänning är likställdmed svensk medborgare i fråga om möjligheten att erhålla flänst eller uppdraghos staten eller kommun. 1 grundlagstexten anges emellertid ett antal undantagfrån huvudregeln. Enligt dessa får endast den som är svensk medborgare inneha ellerutöva domarflänst, ämbete som lyder under regeringen, flänst elleruppdrag som chef för myn- Prop.1975/76:23 37 dighetsom lyder under eller regeringen eller som ledamot avsådan myndighet eller dess styrelse, flänst i närmast understatsråd eller flänst som svenskt sändebud. Även i annat fall får endast densom är svensk medborgare inneha flänst eller uppdrag, om flänsten elleruppdraget tillsätts genom val av . Av 3 kap. 10 jämförd med 3 kap. 2 ijRF framgår att endast den som är svensk medborgare kan vara ledamot avriksdagen. I 5 kap. 2 S RF föreskrivs att endast den som är svensk medborgarefår flänstgöra som statschef och i 6 kap. 9 § första stycket RF föreskrivs att endasiden får vara statsråd som är svensk medborgare . RF utgårfrån att även andra flänster och uppdrag hos staten eller kommun än de nuangivna kan behöva förbehållas svenska medborgare. Krav på svensktmedborgarskap fär emellertid ställas upp endast i lag eller enligtförutsättningar som anges i lag. En sådan lagbestämmelse finns i 9 kap. 2 §riksdagsordningen, där det föreskrivs att huvudsekreterare hos utskott skallvara svensk medborgare. Enligt4 ij statsflänstemannalagen (1965:274, omtryckt 1974:1009) gäller att endastden som är svensk medborgare får inneha eller utöva militär eller civilmilitär flänsteller flänst som åklagare eller polisman. Regeringen får enligt sammabestämmelse i övrigt föreskriva eller för särskilt fall besluta, att endast densom är svensk medborgare får inneha eller utöva flänst i regeringskanslieteller utrikesförvaltningen eller flänst med vilken kan vara förenadmyndighetsutövning eller handläggning av frågor som rör förhällandet tillannan stat eller mellanfolklig organisation eller flänst som kan medförakännedom om förhållande av betydelse för rikets säkerhet eller om förhållandesom rör betydelsefullt allmänt eller enskilt ekonomiskt intresse. Grundlagberedningenhade föreslagit att det i kommunalflänstemanna-lagen (1965:275) skulle skrivasin en befogenhet för regeringen att föreskriva att endast svensk medborgare färinneha eller utöva flänst med vilken är förenad myndighetsutövning elleråliggande av betydelse för rikets säkerhet. Förslaget avböjdes av statsmakternaunder hänvisning till att det inte nu kunde komma i fråga att annat än i mycketobetydlig omfattning, t. ex. i fråga om mycket känsliga flänster inom den speciallagregleradeförvaltningen, utestänga utlänningar frän flänst (prop. 1974:174 s,74). Behovet av sådana inskränkningar ansågs kunna tillgodo.ses genom ändringari resp. speciallagstiftning. Några förslag härom har dock ännu inte lagts fram. Iförarbetena till de redovisade bestämmelserna i 4 ij statsflänstemannalagenanför föredragande departementschefen att hänsynen till rikets säkerhet ochönskemålet att endast svenska medborgare skall kunna fatta beslut som på ettmera ingripande sätt berör enskildas rättsliga ställning niedför att man -utöver vad som framgår direkt av RF - måste göra ett stort antal undantag frångrundsatsen om utlännings likställighet med svensk medborgare (prop. Enligt departementschefen torde det Prop.1975/76:23 38 emellertidinte vara nödvändigt all kräva svenskt medborgarskap som villkor för tillträde tillalla de statliga flänster på olika nivåer som kan vara förenade medmyndighetsutövning i någon form (prop. s. 76). Beträffandevissa flänster av betydelse för rikets säkerhet kan s. k. personalkontrollföretas (personalkonirollkungörelsen, 1969:446). Kungörelsen gör inte skillnadmellan svenska och utländska medborgare. Kungörelsen reglerar inhämtande avupplysningar ur polisregister beträffande den som innehar eller avses tillträdaflänst som är av betydelse för rikets säkerhet. Personalkontroll får företas endasii fråga om flänst som är hänförd till skyddsklass. Skyddsklass 1 omfattar flänstersom är av synnerlig betydelse för rikets säkerhet. Skyddsklass 2 omfattarövriga flänster som är av betydelse för rikets säkerhet (4 §). I kungörelsenfinns en förteckning över de myndigheter som får företa personalkontroll. Förteckningenupptar f n. inte någon myndighet. Om personalkontroll bör företas ifråga om flänst hos annan myndighet än som avses i förteckningen, skallmyndigheten göra framslällning därom lill regeringen (3 §). Harstatlig flänst hänförts till skyddsklass, får myndighet inte tillsätta flänstenmed annan än svensk medborgare eller förordna annan än svensk medborgare attutöva flänsten (förordningen, 1975:608, om krav på svenskt medborgarskap förtillträde till vissa statliga flänster). 2.5.7 Rättatt .för\>ärva naturtillgångar Förutländska rättssubjekt gäller vissa restriktioner beträffande förvärv avnaturtillgångar i . Av särskilt intresse är lagen (1916:156) om vissa inskränkningari rätten att förvärva fasl egendom m. m. Huvudregeln är att utlänning i vaflesärskilt fall skall ha tillstånd för att här i riket få förvärva fast egendom.Reglerna för utlänningar gäller i detta sammanhang även utländska juridiskapersoner, exempel vis bolag som är bildade enligl utländsk rätt ochinregistrerade i utlandet. Tillständsbestämmelserna är liberala i fråga omförvärv för enskilt boende och för den enskildes och hans familjs försörjning. 2.5.8 Utlänningsrättsliga ställning i övrigt Landetslagar och myndigheters beslut måste åtlydas av alla som vistas här. Om enutlänning begår brott i , får han svara enligt svensk lag och införsvensk domstol. Utlänning är i princip skattskyldig i efter sammaregler som svenska medborgare. Utlänningär emellertid befriad från att delta i försvar - han är ej värnpliktig(1 ij värnpliktslagen, 1941:967). Naturaliserad svensk medborgare kan fr. o. m.det kalenderår han fyller helt eller delvis befrias från värnpliklsflänstgöringefter beslut därom av regeringen (5 §). I praxis sker regelmässigt befrielsefrån värnpliktsflänst fr. o. m. det kalenderår vederbörande fyller 28 år.Regeringen har också en generell möjlighet alt med- Prop.1975/76:23 39 delabefrielse från värnpliktsflänst för den som har gjort militärflänst utomlands.Den möjligheten utnytflas i praxis så att befrielse meddelas den som har gjortminst 200 dagars militärflänst utomlands. Utlänningär som huvudregel inte heller skyldig att delta i civilförsvaret. Enligt civiiförsvarslagenär sålunda i princip endast svenska medborgare civilförsvarspliktiga.Regeringen får emellertid förordna att civilförsvarsplikt skall åvila ävenutlänning i den utsträckning detta anses lämpligt (3 kap. 11 5). Enligtcivilförsvarskungörelsen (1960:377) får utlänning med civilförsvarspliktåläggas flänstgöring vid verksskydd för anläggning eller byggnad, där han har sinhuvudsakliga sysselsättning. Tjänstgöringen får inte avse ordnings- och bevakningsflänst. Svenskrätt ställer i viss utsträckning samma nationella lojalitetskrav på här bosattautländska medborgare som på svenska medborgare. bestämmelser ombrott mot rikets säkerhet (19 kap.) utgår sålunda från den principiellainställningen att förövare av sådant brotl kan vara såväl utlänning som svenskmedborgare. Emellertid kan uflänningar för att fläna sill egel land, sommedlemmar av dess krigsmakt, i egenskap av flänstemän eller på grund avsärskilda uppdrag (t ex. agenter) eller också enbart av patriotiska skäl, begågärningar som är hänföriiga under 19 kap., särskilt högförräderi och spioneri.1 viss utsträckning är sådan gärning av utlänning undantagen från ifrågavarandesvenska straffbestämmelser. Grunder för sådana undantag finns i folkrätten.Det är exempelvis en folkrältslig grundsals att straffrihet gäller förgärningar företagna av utlänning som tillhör en fientlig krigsmakt underförutsättning all gärningen inle står i strid mol ömsesidigt gällande avtaleller allmänt erkända folkrältsliga grundsatser. 2.6Förvärv av svenskt medborgarskap Svensktmedborgarskap kan erhållas på fyra olika sätt; genom födelse, legitimation, naturalisationoch anmälan. Lagen (1950:382)om svenskt medborgarskap ställer upp fyra villkorför att en utlänning genom ansökan skall kunna bli svensk medborgare (naturaliseras).Han skall ha fyllt , ha vistats i landet , ha fört en hederiigvandel under vistelsen och ha möjlighet att försöfla sig och sin familj (6 S).Dessutom krävs i princip att den sökande befrias från sitt gamla medborgarskap.Dispens kan medges frän samtliga villkor. Förnordisk medborgare krävs endast vistelse här. För utomnordisk medborgareges dispens från kravet på sju ärs vistelse här, om han har vistats i Sverigeminst och har varit gift med svensk medborgare sedan minst tre är. Förnordisk medborgare kan kravet pä tre ärs vistelse här sänkas till tvä är, omhan har varit gift med svensk medborgare i elt är. 1 lagen föreskrivs inteuttryckligen kunskaper i svenska språket som villkor för naturalisation, men iförarbetena till lagen uttalas att kunskaper i svenska bör tillmätas storbetydelse vid naturalisationsprövning (prop. Prop.1975/76:23 40 Varjeutlänning som är , som har bott i oavbrutet sedan16 års ålder och dessutom tidigare haft sin hemvist här eller i något av deandra nordiska länderna under sammanlagt kan genom anmälan hoslänsstyrelsen erhålla svenskt medborgarskap (3 S)- Underåren 1968-1973 naturaliserades 8 000-12 000 personer . naturaliserades10 305 personer, varav 6 244 personer hade medborgarskap i annat nordiskt landoch 4 786 personer var finska medborgare. Motsvarande siffror för var12 901, 7 866 resp. 6 178. F. n. bor dd ca 250 000 personer i som efteranmälan eller ansökan har förvärvat svenskt medborgarskap. 2.7Val av landstingsmän och kommunfullmäktige m. m. 2.7.1Direkta val m. m. Debeslutande församlingarna utgörs som nämnts av kommunfullmäktige i kommunernaoch av landsting i landstingskommunerna. till dessa församlingar samt tillriksdagen sker ordinärt vid ett gemensamt valtillfälle (nästagång ). Valdag är tredje söndagen (I kap. 3 § vallagen,1972:620). Rösträtt vid val av kommunfullmäktige tillkommer enligt 6 § KL och6 § KLS den som är svensk medborgare, är kyrkobokförd i kommunen, har ålder senast valdagen och ej är omyndigförklarad. Det sagda gäller itillämpliga delar också landstingsval (7 § LL). Frågan om rösträtt enligtdessa bestämmelser föreligger avgörs på grundval av en före valet upprättadröstlängd. Valbarär var och en som uppfyller villkoren för rösträtt (7 § KL, 7 § KLS, 8 § LL).Valbarhetsbedömningen görs oberoende av vad som framgår av gällande röstlängd.Det innebär bl. a. att den som upphör att vara kyrkobokförd i kommunensamtidigt upphör att vara valbar. Reglerom röstlängd finns i 4 kap. vallagen. Röstlängden flänar som urkund vid allaförrättningar för allmänna val, dvs. val av riksdagsledamöter, landstingsmän,kommunfullmäktige och kyrkofullmäktige samt vid vissa prästval. Den lokalaskattemyndigheten skall ha upprättat allmänröstlängd för varje valdistrikt. Iröstlängden skall tas upp var och en som enligt personbandär kyrkobokförd i valdistriktet, är svensk medborgare, har fyllt eller före den1 september fyller och ej är omyndigförklarad (4 kap. 2 §). För den som intehar fyllt det år röstlängden upprättas antecknas den daghan blir röstberättigad. Röstlängden gäller sedan elt år fl. o. m. den Iseptember del år den har upprättals (4 kap 7 §). Vidkonstruktionen av röstlängdsförfarandet har man eftersträvat en röstlängd somså långt som möjligt är aktuell vid valtillfället. Fullständig aktualitet harinte varit tekniskt möjlig. De ändringar som inträffar fr. o. m. imaj beträffande en persons kyrkobokföring, medborgarskap eller rättsligahandlingsförmåga blir inte registrerade i röstlängden och in- Prop.1975/76:23 41 verkaralltså i princip inte på rösträtten vid ett val samma är. Dettamedför en del inte önskvärda effekter som har måst godtas, exempelvis att endel personer har rösträtt i främmande kommun, att en del personer saknar rösträttfastän de borde fä rösta och att en del personer kan utöva rösträtt fastän depå materiella grunder inte borde ha någon sådan rätt. 1viss utsträckning kan emellertid eventuella felaktigheter i den av lokala skattemyndighetenupprättade röstlängden rättas enligt särskilda regler därom i 4 kap. vallagen.Röstlängden ligger framme för granskning hos lokala skattemyndigheten under femdagar (3 S)- Den som anser att röstlängd är felaktig på detviset att han själv felaktigt har uteslutits från rösträtt eller att annanorikligt har tagits upp som röstberättigad far skriftligengöra anmärkning mot längden hos (4 ij). Vid offentligtsammanträde senare prövas förekommande anmärkningar. Anmärkningsinstitutethar ringa användning. Avstörre praktisk betydelse är möjligheten att genom ett mera summarisktförfarande få rättelse av vissa uppenbara fel i röstlängd gentemot vilka anmärkninginle har framställts. Om en person inte har kommit med i röstlängden eller därfelaktigt blivit antecknad som röstberättigad först efter , kanhan eller lokala skattemyndigheten efter ansökan hos få rättelsei röstlängden under förutsättning att det är uppenbart att fel föreligger tillhans nackdel. Ansökan om sådan rättelse skall göras senast den (8 S).Detta rättelseförfarande har särskild betydelse för rättelse av sädana fel somkan bli upptäckta genom systemet med röstkort. Röstkort skall sändas ut till allai röstlängden upptagna personer en månad före valdagen (7 kap. 2 §). Flöstberättigadsom inte fär röstkort blir därigenom upplyst om att något fd föreligger i hansfall och kan allt efter felets beskaffenhet antingen begära duplettröstkort hoslokala skattemyndigheten eller hos ansöka om rättelse i längden. Devalbarhetsregler som enligt det föregående gäller för de beslutande församlingarnaär enligt 32 och 45 §tj KL, 31, 47 och 51 ijij KLS samt 43 och 54 fji; LLtillämpliga också på kommunstyrelsen, förvaltningsutskottet och de fakultativanämnderna. Detsamma gäller - på grund av hänvisningar i specialförfattningarna- i fråga om de spedalreglerade nämnderna. Fullmäktigförsamlingarnasval av ledamöter och suppleanter i kommunstyrelsen och övriga nämnder kan skeantingen enligt majoritetsprincipen eller proportionellt. Bestämmelsernaom proportionellt val för utseende av ledamöter i kommunala nämnder finns i 22ij KL, 23 ij KLS och 32 ij LL. Proportionellt val skall tillämpas, om detbegärs av minst så många väljande som motsvarar det tal vilket erhålls, omsamtliga väljandes antal delas med det antal personer som valet avser, ökat med1. Principen är atl en grupp som är tillräckligt Prop.1975/76:23 42 storför att ha chans att få ett mandat vid proportionell fördelning skall kunnagenomdriva atl valet görs proporiionellt. Om yrkande om proportionellt val harframställts, skall valet omfatta samtliga platser som vid tillfället skallbesättas. Beslämmelserna är tillämpliga på val av kommunstyrelsen och de s. k.fakultativa - frivilliga - nämnderna samt på bl. a. val av revisorer ochrevisorssuppleanter. För gäller dock att varken borgarrådsberedningeneller de fakultativa nämnderna omfattas av bestämmelsen om proportionella val.Spedalreglerade nämnder på vilka bestämmelserna är tillämpliga är bl. a.skolstyrelse, socialnämnd, , byggnadsnämnd, civilförsvarsnämnd,familjebidragsnämnd och arbetslöshetsnämnd, men däremot inte nykterheisnämndoch hälsovårdsnämnd. Oavsettom dessa bestämmelser är tillämpliga eller ej sker valen i de beslutandekommunala församlingarna vanligen så att man beräknar vilket resultat enfördelning av mandaten efter den proportionella metoden skulle ge och sedanhåller ett majoritetsval som innebärsamma mandatfördelning. Detta medför attsåväl majoritetspartiet/partierna som minoritetspartiet/partierna i regel ärrepresenterade i kommunstyrelsen och de övriga kommunala nämnderna. 2.7.3Reglerna i övriga nordiska länder Organisatorisktföreligger betydande överensstämmelse i fråga om kommunala förhållanden i denordiska länderna. Likheterna pä detta område är särskilt framträdande mellanSverige och , som allflämt har ett gemensamt rättsligt arv pä mängaområden. , , och har fyraåriga valperioder utangemensam valdag. Beträffande rösträtt och valbarhet i kommunala val gällerföljande. Danmark:Rösträtt vid allmänna val till kommunalbestyrdserna i primärkommunerna och amtsrådeni amtskommunerna har den som pä valdagen har fyllt eller fyller 20 är, ärdansk medborgare, har fast bostad i kommunen och ej är omyndigförklarad.Rösträtt ger också valbarhet, dock medför viss grövre brottslighet förlust avvalbarhet. Finland:I flnns ingen sekundärkommunal indelning. Rösträtt vid val till deprimärkommunala beslutande församlingarna tillkommer var och en som vidvalårets ingång var medlem av kommunen, hade fyllt minst och undervalåret hade mantalsskrivits eller bort mantalsskrivas i kommunen. Rösträtttillkommer inte utlänning och inte heller den som har gjort sig skyldig tillvisst brott mot valförfarandet. Omyndigförklaring utgör inle hinder förrösträtt. Rösträtt ger också valbarhet. Island:Rösträtt och valbarhet vid val till kommunalbestyrelserna i de isländskaprimär- och sekundärkommunerna tillkommer den som har fyllt 20 är på valdagen,är isländsk medborgare eller åtnjuter samma rätt som isländska medborgare(danskar som har bott på sedan är 1946), är Prop.1975/76:23 43 bosatti kommunen och inte är omyndigförklarad. Norge:Rösträtt vid kommunala val har varje norsk medborgare som bor i kommunen ochkommer att ha fyllt vid utgången av valåret, om han inte har frändömtsrösträtten, gätt i främmande makts flänst utan regeringens samtycke eller äromyndigförklarad. Rösträtt ger valbarhet. Registreringenav den i bosatta befolkningen - folkbokföringen - sker dels fortlöpandehos pastorsämbetet i kyrkoböcker och andra register för varje församling(kyrkobokföring), dels hos lokal skattemyndighet i mantalslängder förvarje kommun (mantalsskrivning) (1 ij folkbokföringsförordningen, 1967:198). 1Stockholm och är det den lokala skattemyndigheten som ombesörjerkyrkobokföringen. Vafleperson skall kyrkobokföras i den församling och på den fastighet där han ärbosatt (11 §). Förordningen anger inte några tidsgränser för när en vistelseskall anses hemvistgrundande och föranleda kyrkobokföring. I praxis torde ansesatt en vistelse av minst tre månaders varaktighet normalt innebär bosättningsom skall medföra kyrkobokföring, men vistelsens längd utgör bara ett moment avflera tänkbara för prövningen. Förflyttande mellan de nordiska länderna gäller särskilda bestämmelser enligt en internordisköverenskommelse och kungörelsen (1969:403) om folkbokföring vid internordisk fiyttning.Systemet bygger på att en person inte anses som utfiyttad från ett land utanatt han har registrerats som infiyttad i det andra landet. Förfarandetmöjliggörs genom utväxling av Hyttnings-betyg och fiyttningsbevis. Enligtöverenskommelsen är det inflyttningslan-det som avgör om flyttning har skettoch dess beslut blir sålunda automatiskt avgörande för personens avregistreringi utflyttningslandet. Inte heller när del gäller nordiska medborgare sominvandrar lill finns några fasta lidsgränser för hur lång den avseddavistelsen här skall vara för att medföra kyrkobokföring. I huvudsak tillämpasmotsvarande regler som vid fiyttning rnellan församlingar i . Trotsmöjligheterna till kontroll av icke anmäld in- och utvandring kan del inleundvikas all en viss eftersläpning förekommer mellan den faktiska flyttningenoch den genom kyrkobokföringen registrerade bosättningen. Utlänningar kan intealltid antas känna till skyldigheten att anmäla in- och utvandring och det kan alltsådröja innan en flyttning kommer till myndigheternas kännedom. Några säkrauppgifter om storleken och omfattningen av denna eftersläpning finns inie. Utöverregistrerad bosättning genom införing i kyrkoböcker finns en länsregistrering.Denna består av länsvis förda magnetband över den kyrkobokförda befolkningen ilänet. för även läsbara register med motsvarande innehåll på s.k. personavier. Uppdatering av dessa register sker vafle vecka och grundas påbl. a. avisering från pastorsämbetena om Prop.1975/76:23 44 t.ex. in- och utvandring. Mantalsskrivninginnebär att en persons legala hemvist bestäms för ett helt kalenderår,mantalsåret, och grundas på bosättningen (i praktiken kyrkobokföringen) den 1november året före mantalsäret.