prop · FY0374 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition med förslag om grundutbildning av värnpliktig medicinalpersonal; Regeringenföreslär alt antaga det förslag som har upptagits i bifogade uldragav regeringsprotokoll. 1propositionen föreslås alt grundutbildningen av värnpliktiga apotekare, läkare,landläkare och veterinärer ändras. Förslaget innebär alt nuvarande grundutbildningtill befattningen veterinär upphör. Rekrytering till sådan befallning föreslässke genom överföring av värnpliktig som har fullgjort grundutbildning i militärbefallning för befäl och därefter avlagt veterinärexamen. 1fråga om apotekare, läkare och tandläkare behålls principerna i del nuvarandeutbildningssystemet. Däremot föreslås alt utbildningens innehåll och omfattningändras sä atl man när en bättre anpassning mellan värnpliktstjänstgöringen ochden värnpliktiges civila studier. Det innebär bl. a. atl de delar av gmndutbildningensom infaller under pågående terminer ulgår. Vidare föreslås alt varjetjänstgöringsperiod skall omfatta . Förslaget innebär även alt grundulbildningstidentotalt sett blir kortare. Härigenom kan del åriiga antalet ijänstgöringsdagarminskas med ca 14 000. Deföreslagna ändringarna bör tillämpas fr.o.m. . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , Propositionmed förslag om grundutbildning av värnpliktig medicinalpersonal. Grundernaför nuvarande syslem för utbildning av värnpliktig medicinalpersonal godkändesav riksdag (prop. 1971:88, FöU 1971:14, rskr 1971:144). Förslaget ipropositionen byggde värnpliktskom-miltés belänkande (SOU 1970:65)Utbildning m. m. av värnpliktiga i spe-cialtjänsl. Utbildningen av medicinalvärnpliktigagenomförs i form av grundutbildning och repetitionsutbildning.Grundutbildningen omfatiar allmänmililär utbildning i erforderiig omfattning,befattningsutbildning och militär miljöutbildning under fältmässigaförhållanden. Befattningsutbildningens längd avvägs med hänsyn till denvärnpliktiges civila utbildningskompetens. Repetilionsutbildningen fullgörs iform av krigsförbandsövningaroch särskilda övningar liksom för övrigavärnpliktiga. Dethar visat sig svårt att genomföra en planmässig utbildning av den värnpliktiga medicinalpersonalen.Antalet värnpliktiga som inte har fullgjort medicinalinriklad grundutbildninghar ökal alltmer. Orsakerna härtill är främsl brister i underlaget för uttagningsförfarandetoch grundutbildningens uppläggning i förhällande till de värnpliktigas civilastudier. Inom försvarsdepartementet har därför utbildningssystemet för dessavärnpliktiga setts över. Resultatetav översynen har redovisats i en promemoria (Ds Fö 1974:6) med förslag till ändradebestämmelser för utbildning av värnpliktig medicinalpersonal, m. m. Överpromemorian har yttranden avgelts av överbefälhavaren, cheferna för armén,marinen och fiygvapnet, försvarets sjukvårdsstyrelse, värnpliktsverkel,försvarels rationaliseringsinstitut, . , universitelskanslersämbetet,värnpliktsutredning, försvarets fredsorganisalionsutredning.Landstingsförbundet, (), , , ochSveriges . Universitelskanslersämbetethar bifogat yttranden från de av förslagen berörda fakulteterna viduniversiteten m. fi. Ipromemorian tas också upp frågor om en övergång på längre sikl lill elt annalsyslem för ullagning och utbildning av medicinalvärnpliktiga samt om atlinrätta en gemensam krigssjukvårdsskola för totalförsvaret. Remissinstansernahar avgetl yttranden över dessa frågor. 1 det följande begränsasredogörelsen till förslagen om den ändrade utbildningen och remissinstansernasyttranden över dessa förslag. Tillmedicinalpersonal hänförs följande civilmililära befattningar för kompanibefäl,nämligen apotekare, läkare, läkarassistenl (tandläkare) och veterinär. Degrundläggande föreskrifterna om den värnpliktiga medicinalpersona-lensutbildning är desamma som för andra värnpliktiga och finns i 27 S 1 mom.värnpliktslagen (1941:967). Enligl lagrummet fullgör värnpliktig som har ultagitsför utbildning till befattning för plulonsbefäl eller till ci-vilmilitärellercivilbefattning för kompanibefäl grundutbildning under . Detnärmare innehållet i utbildningen regleras av de av Kungl. Maj:t den 29 juni1973 (med ändringar ) meddelade provisoriskabestämmelserna om värnpliktsulbildningen. Enligl dessa beslämmelser skallvärnpliktig som har ultagits för utbildning lill civilmilitär befattningfullgöra grundutbildning som omfattar för apotekare , läkare 250dagar, läkarassistenl och veterinär . Detstora flertalet värnpliktiga läkare och läkarassisienter utbildas inom armén.De är avsedda för arméns och flygvapnets behov. Inom armén utbildas också allaapotekare och veterinärer. De fördelas därefter pä de olika försvarsgrenarna.Inom marinen utbildas de värnpliktiga läkare och läkarassisienter som fiotlanoch kustartilleriet behöver. Detförsta ledet i utbildningen utgörs av den grundläggande befälsskolan, där devärnpliktiga får allmänmililär utbildning och viss befälsutbildning. Befälsskolanomfatiar och börjar efler gymnasieskolans slut och skalli princip ha samma utbildningsinnehåll för läkare, läkarassisienter, apotekareoch veterinärer. Nästaled i utbildningen utgör läkarassistentskolan, som är gemensam för de blivandeläkarna och tandläkarna, saml apotekarbefälsskolan och veleri närbefälsskolan.Till dessa skolor kallas de värnpliktiga in sommaren efler fem-sex terminershögskolestudier. Utbildningen bedrivs vid träng-förbanden. Utbildningen är i stort sett lika fördelad mellan militäraoch medicinska övningsgrenar och ämnen. Apotekarbefälsskolan och veterinärbefälsskolanomfattar vardera . Utbildningen har lill övervägande del militärtinnehåll. Förde blivande läkarna tillkommer miljöutbildning . Denna utbildningbör helst fullgöras vid krigsorganiserade förband. Läkarassislen-lernas civilafackutbildning kompletteras med tjänstgöring som assistent på kirurgiskavdelning vid civila sjukhus under . Därefterkommer utbildning vid fackskolorna, dvs. läkarfackskolan, fackkursen för läkarassistenl(tandläkare), apolekarfackskolan och veterinärfack-skolan. Vid dessa skolordominerar det medicinska innehållet. Utbildningen vid veterinärfackskolanomfattar och vid de övriga skolorna . Utbildningen ärhuvudsakligen föriagd till medicinalfackskolan i . Fackskolornautom läkarfackskolan skall genomgås efter examen inom facket. Tillläkarfackskolan kan de examinerade läkarna kommenderas före, under ellersenast efter den s. k. allmäntjänsl-göringen. Efter fackskolantillkommer för läkare en kirurgkurs och för läkarassistenl (tandläkare)förberedande sjukvårdstjänstgöring . Grundutbildningenavslutas med grundläggande krigsförbandsutbildning som för apotekare, läkareoch läkarassistenter(tandläkare) omfattar . För veterinärer omfattardenna utbildning . Grundutbildningentill läkare och läkarassistenl är inom marinen upplagd på i huvudsak samma sättoch omfattar samma totala tid som inom armén. Den grundläggande befälsskolaninom marinen är emellertid mot inom armén. I stället omfattarden grundläggande krigsförbands-utbildningen inom marinen mol 30 dagarinom armén. Övriga led i utbildningen skiljer sig inle från motsvarande delarinom armén. Utbildningeninom marinen är mera centraliserad än inom armén. Den grundläggandebefälsskolan är föriagd lill Kariskrona öriogsskolor (KÖS) och läkarassistentskolantill marinens sjukvårdsskola i som är an- Läkarfackskolan är föriagd lill marinenssjukvårdsskola, fackkursen för läkarassistenl (landläkare) lill sjökrigsskolan.Under ca två veckor utbildas läkarassistenterna tillsammans med läkarna vidsjukvårdsskolan. För läkarna avslutas utbildningen med två-tre veckorsspecialutbildning i ubåts- och dykerimedicin vid KÖS. är bara provisoriskt utformad. Av uppgifler som har inhämtatsfrån skolledningen framgår alt arméns fackskolor f. n. utbildar sammanlagt ca450 elever åriigen. Under de senasle utbildningsåren har ca 300 läkare, ca 30apotekare och 30-35 veterinärer utbildats vid medicinalfackskolan. Vidareutbildas sammanlagt ca 90 läkarassisienter fördelade pä tvä /74 var dessa kurser föriagda lill och . Förliden fram lill bedöms antalet elever av olika kategorier öka med ca 1096. Motsvarandeutbildning inom marinen omfattar åriigen ca 40 läkare och ca 20 läkarassisienter. Dethar visat sig svårt för skolledningen vid medicinalfackskolan atl planera ochgenomföra utbildningen med ledning av del väntade antalet elever. Etl stort anlalelever påbörjar inle utbildningen under planerat utbildningsår. Anledningenhärtill är främsl atl de värnpliktiga får anstånd med utbildningen på grund avomläggning av den civila studiegången. Härtill kommer svårigheter atl uppbringatimavlönade föreläsare och lärare. Antalet sådana uppgår lill närmare 50. Skolansfasta personal utgörs av en överstelöjtnant, en halvtidstjänst-görandesekreterare, elt konlorsbiträde samt tre plulonsofficerare, som är kommenderadetill skolan och av vilka en fungerar som skoladjutani och de övriga sominstruktörer. Utbildningen bedrivs lill slor del med hjälp av kvalificeradeläkare, landläkare m. fl. från inslilulioner och sjukhus, främst frånstockholmsområdet Flera av dem fullgör sin värnpliktstjänstgöring somkursledare vid skolan. 1* 1975. Vidöversynen har inhämtats alt man inom armén överväger alt ändra underhållsförbandenskrigsorganisation. För sjukvårdsförbanden bedöms dock detta inle komma atlmedföra några ändringar som påverkar målet för utbildningen av de värnpliktigaläkarna. Utbildningen kan därför fortfarande inriktas på atl det stora fiertaletläkare skall användas för sjukvården vid de främre stridande förbanden, främstbataljonerna, där de skall kunna krigsplaceras i befallningar som chef försjukvårdspluton eller förbandsplatsgrupp. De skall ocksä kunna fungera sombataljonsläkare. 1 dessa befattningar skall den värnpliktige läkaren kunna geen livsbevarande första hjälp ål sårade och sjuka, sortera och prioriteraskadefallen. Han skall också kunna vidta förberedande åtgärder för operation,innan de skadade transporteras till de bakre sjukvårdsenheter som har bättretillgäng på personal och materiel för operativa ingrepp och efterföljande vård. Mankan enligl promemorian grovt skisserat säga atl sjukvårdstjänsten i krigbygger på snabba inledande åtgärder vid de främsta stridande förbanden och enmera krävande slutlig behandling vid bakre sjukvårdsenheter, i sista hand vidde civila beredskapssjukhusen. Detla stämmer överens med grundprincipen förtotalförsvarets sjukvårdstjänst, nämligen alt planläggning av krigssjukvårdeninom försvarsmakten skall bygga på ell gemensamt utnyttjande av del allmänt civilamedicinalväsendet och samtliga försvarsgrenars sjukvårdsresurser. Erfarenheternaunder från krigssjukvärdstjänsten pä främmandekrigsskådeplatser har enligt promemorian visat att de främsta stridandeförbanden måste förstärkas kraftigt med kvalificerad läkarpersonal för detidigare omnämnda inledande åtgärderna. Dessa är i de fiesta fallutslagsgivande för den fortsatta och slutliga behandlingen vid bakre sjukvårdsenheter.Snabba och skonsamma transporter bakåt av de skadade ställer ökade krav på enväl fungerande sjuktransporlorganisalion och väl fungerande organ för ensamordnad militär och civil dirigering av sjuktransporterna. Därav följer alti dessa avseenden slörre krav än f. n. måsle ställas pä läkarna och läkarassistenterna. Somtidigare har nämnts är det svårt atl planmässigt genomföra den nuvarandeutbildningen av medicinalvärnpliktiga. En bidragande orsak härtill ärsvårigheterna att förena det nuvarande systemet för uttagning m. m. av ifrågavarandevärnpliktiga med deras strängt schemabundna civila studiegång. Dethar visat sig atl bara omkring 25 96 värnpliktiga av en årskull blivande läkarefullgör grundutbildning i normal ordning frän det första inrycknings-tillfället.Omkring 40 96 har inle fullgjort någon som helst värnpliktstjänstgöring när debörjar sina medicinska studier. En anledning härtill är atl de värnpliktiga inlekallas in lill värnpliklsutbildning i anslutning lill gymnasieskolans slutdärför atl de anmält alt de önskar avvakta besked om de har beviljats inträdevid medicinsk fakultet. När de sedermera efter inträdet skall börja dengrundläggande befälsskolan kan de som har genomgått tre eller fyraterminers medicinska studier få svårigheter alt i rätt tid fortsätta sinastudier vid den följande höstterminens början, efiersom studieuppehållet undersommaren efler hand minskar lill . De söker därför och beviljas iregel anstånd med värnpliktstjänstgöringen. Avövriga blivande läkare beräknas något mindre än 10 96 vara sådana, som vidinskrivningen inte har bestämt sin yrkesinriktning och därför ultagits förannan värnpliktsutbildning än den som avses för värnpliktiga läkare. När de flrbesked om att de har antagits som medicine studerande avbryts den påbörjade värnpliktsulbildningenför deras del och de förs över lill gruppen medicinalvärnpliktiga. Vidöverföringen har de fullgjort 90-250 dagars grundutbildning i annan befattning.De fortsätter medicinska studier sin värnpliklsutbildning vidläkarassistentskola eller läkarfackskolan. Iövrigi kan konstateras alt ca en fjärdedel av en årskull värnpliktiga läkarehar fullgjort hela sin grundutbildning i annan befallning. De kan således förstefter omskolning föras över lill gruppen medicinalvärnpliktiga. Sammaförhållanden gäller i stort setl för de värnpliktiga som studerar tilltandläkare. Ifråga om värnpliktiga apotekare konstaleras alt ca hälften av en årskull om ca30 värnpliktiga inle har påbörjat sin grundutbildning före beviljat inträde vidden farmaceutiska fakulteten. Nästan lika många har vid inträdel fullgjort helasin grundutbildning i annan befallning. Merän hälften av de värnpliktiga veterinärerna kan först efler överföring frånannan befattning disponeras inom den militära krigssjukvärdsorgani-salionen. Någonväsentlig ändring i denna fördelning kan enligt promemorian inle förutses.Inskrivningsmyndigheterna har vid inskrivningstillfället inte tillräckligt underiagför sina ullagningsbeslut, efiersom de flesla av de värnpliktiga inle haravslutat gymnasieskolan. De är under inskrivningen inte själva säkra pä att dekommer att längre fram välja läkarbanan. De vet inle heller vid denna tidpunktom deras slutbetyg kommer alt räcka till för antagning lill utbildning vidmedicinsk fakultet. De som anlas lill höst- terminenfår besked därom först pä eftersommaren som de har avslutat sinagymnasiestudier. De som antas lill vårterminen får besked därom strax före jul.Åtskilliga har då redan påbörjat sin värnpliklsutbildning i annan befallning änden som avses för läkare. Del nuvarande uttagningssyslemelutgör således ingen säker grund för en "riklig" uttagning. Mot denna bakgrund och medhänsyn lill att del växande tillskottet av medicinalpersonal beräknas komma allfylla totalförsvarels behov av läkare m. fl. bör man enligt promemorianöverväga alt lägga om ulbildningssys-lemet. Del bör härvid utredas om de medicinalvärnpliktigai framtiden bör fullgöra hela sin grundutbildning som värnpliktigt truppbefäl, sjukvärdsbefäleller sjukvårdssoldaler. Den militära miljökunskap och ledarförmåga som de påsådant sätt förvärvar kan göra dem bättre skickade all efter omskolning under repetilionsulbildningstidenfungera som läkare, läkarassistenl (landläkare) och apotekare. Den ökandetillgången pä värnpliktig medicinalpersonal öppnar också större möjligheterall för krigsorganisationen tillämpa elt utbildningssystem som grundas påbehovsberäkningar och urvalsförfarande. Ett sådant syslem förordas ipromemorian för värnpliktiga veterinärer. Möjligheterna att gå över till eltsådant utbildningssystem även för övrig värnpliktig medicinalpersonal börundersökas ulan dröjsmål. T. v. bör man emellertidändra nuvarande utbildningssystem så alt elt fritt genomflöde enligtutbildningsgången blir möjligt. Delta förutsätter ell väl fungerande syslem medfasta rutiner för ömsesidig information mellan civila ulbildningsmyndigheteroch truppregistreringsmyndigheterna under de medicinalvärnplikligas helagrundutbildningslid. 1det följande redovisas förslag till vissa ändringar av grundutbildningens omfattningoch uppläggning. 3.3Förslag tUl grundutbildning m. m. Dengrundläggande befälsskolan bör enligl promemorian utgå och ersättasmed allmänmililär utbildning inom samtliga försvarsgrenar. Arménsutbildning bör koncentreras till Iräng-och infanleriförband. Marinensutbildning bör behållas centraliserad lill KÖS. Den grundläggande befälsskolan,som för medicinalvärnpliktiga inom armén omfatiar , genomförs f n. videtl tjugotal förband ur olika truppslag lillsammans med andra värnpliktiga. Fördessa värnpliktiga omfattar den allmänmilitära utbildningen somär fördelade över hela grundutbildningen. För de medicinalvärnpliktiga däremotär den all-mänmililära utbildningen koncentrerad till de 90 första dagarnastjänstgöring, vilket omräknat i ulbildningslimmar utgör . Derasutbildning får till följd av spridningen på olika truppslag betydande inslag avbefattningsutbildningen för övriga värnpliktiga. somkan begränsas om de medicinalvärnpliktiga fördelas på Irängförbanden och etlfåtal infanteriförband. Tjänstgöringsperioden bör då kunna förkortas till 60dagar. Vidarebör beaktas atl sommaruppehållet efter ca fyra terminers medicinska studier ärca . En avkortning av den grundläggande befälsskolan ärnödvändig för alt de medicine studerande skall kunna följa den militärautbildningsgången ulan atl deras civila studiegång behöver störas. Förmarinens del uppkommer inle sådana ölägenheter, främsl därför atl dengrundläggande befälsskolan där omfatiar endast . Utbildningen omfattar allmänmililärutbildning, sjömanskap och någon befälsutbildning. Läkarassistentskolan(för blivande läkare och landläkare) och apotekarbefälsskolan föreslås omfatta45 dagar. Utbildningen bör inom armén anordnas huvudsakligen vid Irängförbandenoch inom marinen vid marinens sjukvårdsskola i . Målet förutbildningen i medicinskt hänseende för läkare och läkarassisienter(landläkare) bör som f. n. begränsas till uppgifler som i fredssjukvården harlagts på sjuksköterskor. De värnpliktiga har dock ringa praktisk-kliniskerfarenhet, vilkel inom armén försvårar möjligheterna att nä ell gott utbild-ningsresultal.Ell relativt sett bättre resultal av utbildningen uppnås inom marinen, där delfinns en rikligare tillgäng på väl utbildade instruktörer påkompaniofficersnivå. Dessa kan dessutom utnyttja de fördelar, som kan utvinnasav den centraliserade utbildningen. Benämningenläkarassistentskola bör bytas ul mot sjukvårdsbefälsskola, vilkel bättrestämmer överens med utbildningens militära och medicinska innehåll. Miljöutbildningi läkarassistentbefatlning för medicine studerande föresläs utgå. Den kan inlegenomföras utan alt medföra ett väsentligt avbrolt i den civila studiegången,eftersom utbildningen skall fullgöras under nionde terminens första del ellerföre eller under allmänljänstgöringen. Tidenförassisienlijänsigöring på sjukhus för läkarassisienter (tandläkare) börminskas från 75 lill . Tjänstgöringen bör fullgöras på sommarentidigast civila studier och helst i en följd. Den bör dock kunnafullgöras även efter den militära fackkursen för läkarassistenl. Assistenltjänstgöringenbör föriäggas lill akutmottagning och avdelning för kirurgi eller inlensivvärd.Undervisning i narkosgivning bör eftersträvas. Däremot bör tjänstgöring vidvårdavdelning undvikas. Delhar enligt promemorian ofta visat sig svårt alt beredaplats vid sjukhusen ål läkarassisienter (landläkare) som är avsedda for arménoch flygvapnet, eftersom tillgången på handledande personal då är mindre änvid övriga tider på grund av bl. a. semesterledighet. Det börinnebära en lättnad för sjukhusen om assistent- Ansvaret föratl planera och genomföra läkarassisieniernastjänstgöring på sjukhus bör närmast vila på chefen lör hälso- ochsjukvårdsavdelningen inom mililärområdesstab. Lakarfackskola, fackkurs för läkarassistenl (tandläkare) och apo t ekarfack skol abör ulökas från 45 och innefatta även krigskirurgisk kurs för läkare och läkarassistenl saml viss specialutbildning för marin-och flygläkare. Utbildningen bör t v. få anordnas även inom marinen. Utbildningsmåletför läkarfackskolan bör som f. n. vara atl den värnpliktige läkaren skallkunna krigsplaceras som chef för sjukvårdspluion eller förbandsplatsgrupp. Hanskall även kunna tjänstgöra som bataljonsläkare i bataljonsstab. Utbildningenvid läkarfackskolan bör omfatta både läkare och läkarassistenl (tandläkare)och ha i stort sett samma innehåll tor båda kategorierna. Frånden tidpunkt när en för försvaret gemensam sjukvårdsskola kan organiseras börgemensam utbildning vid läkarfackskolan anordnas enligl följande. Utbildningeninleds med elt första skede som omfattar ca fem veckors gemensam utbildning avsamtliga läkare och läkarassisienter. Skedet avslutas med entillämpningsövning omfattande . Efterdelta skede bör marinens läkare och läkarassisienter lämna skolan för all underca vid KÖS specialutbildas i navalmedicin saml ubåts- och dykerimedicin. Påsamma sätt bör flygvapnets läkare och läkarassisienter efter det första skedetflyttas över till elt flygförband för specialutbildning i flygsäkerhets-tjänstoch flygmedicin. Kursensläkare och läkarassisienter i övrigt stannar vid skolan för atl genomtillämpningsövningar inomhus och utomhus vidga sina kunskaper om de röriigaarméförbandens sjukvårdstjänst. Intilldess atl en för försvaret gemensam sjukvårdsskola kan komma till stånd börutbildningen - liksom f. n. - bedrivas var för sig i arméns och marinens regimen med elt gemensamt kursinnehåll för det första skedet. De flygläkare somutbildas genom arméns försorg bör dock, enligl förslag i del föregående, efterdet första skedet fortsätta utbildningen med speciell flygutbildning vid fiygförband. Ävenför apotekare bör fackkursen vara förlagd till den gemensamma sjukvärdsskolanoch omfatta . Underden förberedande sjukvårdsijänstgöringen på fredsförbandenssjukvårdsavdelningar och under den grundläggande krigsförbandsutbildningen har läkarassistenternaoftast tagits i anspråk för fredstandvård. Sådana uppgifter innebär inte någonutbildning för kommande krigsbefaltning och bör därför utgå som led iutbildningen. Läkarnasmililärmedicinska utbildning bör enligl promemorian avslutas meden kirurgkurs tidigast efter genomgången allmän-ijänslgöring vidkirurgavdelning. Någon sådan kurs har inte kunnat anordnas inom armén.Inom marinen har dock anordnats övningar, som omfattar ca och i stortsett motsvarar denna kurs. Kirurgkursen bör utgå som led i grundutbildningenoch i stället efter behov anordnas . Grundläggandekrigsförbandsutbildning föresläs utgå som led i utbildningen även för läkareoch apotekare. Den bör för läkarna ersättas med 30 dagars utbildning ifredssjukvårdstjänst, inom armén vid fredsförbands sjukvårdsavdelning och vidmarinen på fartyg eller ylterför-läggningar, saml för apotekarna med 30 dagarsutbildning vid sjukhus eller regional stab. Miljöutbildningenbör utformas så att den värnpliktige läkaren och apotekaren ser sin kommandekrigsuppgift inlemmad i elt tolalförsvarssam-manhang och inle bara begränsad lilldet strängt fackmässiga. Vinierulbildningom bör ingå som ell obligatoriskt led i utbildningen av läkare, läkarassistenl(landläkare) och apotekare. Utbildningen bör syfta till att ge de medicinalvärnpliktigaförståelse för de svårigheter som är förenade med sjukvård under vinierförhållanden. Vinterkurserbör kunna anordnas inom armén främst vid förband i , , ,och saml även i . Sådana kurser bör kunnaförläggas även lill flygförband och kustartilleriförband i norra . Grundutbildningav värnpliktiga veterinärer bör enligt promemorian inte längre anordnas.Flertalet veterinärer grundutbildas nämligen f n. för andra befallningar ikrigsorganisationen och förs över till befattningar som värnpliktigaveterinärer först efter slutförda veterinärmedicinska studier. Baraelt mindre anlalgår således den normala utbildningsgången. Någon förändring häri kan C. n. inleförutses. Den normala utbildningsgången för veterinärer bör således behållasbara om myckel starka skäl talar härför.