prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — kommun avstyrker SIA-utredningensförslag om ett obligatoriskt inrättande av bestyrelse, bl. a. på grund av altdet finns ett fiertal organ inom skolan, som tillvaratar samtliga inblandadeparters intressen. Dessa organ, bland vilka kan nämnas samarbels- ochförelagsnämndern, kollegieråd, elevråd och klassmöten, kan ulan tvivel på ettsmidigare sätt behandla uppkommande problem, än vad en tänkt bestyrelse skullekunna. KDU, lill vars utredningsarbete flertaletremissinstanser sålunda hänvisar, anser att kärnfrågan i förslaget ombestyrelser är den föreslagna sammansättningen av dem samt deras kompetens ochbefogenheter. KDU konstaterar vidare all den föreslagna sammansättningen avbestyrelserna strider mot den gängse kommunaldemokratiska principen, aU varjekommunall organ direkt eller indirekt genom det representativa systemet skallföreträda medborgarna. Frågan om bestyrelserna bör vara sammansatta enbartav förtroendevalda eller om även andra bör vara med kan enligt KDUisuppfattning inte besvaras generellt. Om en modell av s. k. blandade organ skalltillämpas sammanhänger främst med vilka uppgifter som skall ligga påbestyrelserna. Om del i hög grad kommer alt gälla frågor som berör de anställdai deras dagliga arbete kan en sådan modell diskuteras. Denna fråga sammanhängeremellertid också med andra frågor som pågående utredningsarbete inom SSK 1975/76:39 164 ochkommande ställningstaganden till arbetsrällskommitténs förslag, anser KDU. Medhänvisning till den beslutskompeiens, som föreslagils t. ex. beträffande dens. k. fria resursanvändningen m. m., anser KDU att det är väsentligt att deförtroendevalda även i bestyrelserna har möjlighet att utöva det politiskaansvar som de anförtrotls. Från kommunaldemokratisk synvinkel anser KDU altövervägande skäl talar för ett rent politiskt organ som modell. Enligt dennamodell bör andra intressenter som, t, ex. representanter för anställda ochelever lämpligen få närvarorätt med yttranderätt, dock ej beslutanderätt. Dennamodell utesluter inte att eleverna dessutom är representanter i beredandeorgan. Slutligen anser KDU att besiyrelsernas förhållandetill andra kommunala organ, framför allt gentemot skolstyrelsen, börunderkastas en närmare analys. Några remissinstanser däriblandLandstingsförbundet, , och kommuner anseratt det finns skäl att överväga att låta redan existerande organ i skolan fåutökad funktion. Exempel på sådana organ är samarbelsnämnden ochföretagsnämnden. Ett antal remissinstanser behandlar bestyreisensbefogenheter. 5Ö anser att ett nytt beslutsorgan inte för leda till en centralisering av besluts fattandet inom rektorsområdena eller de enskilda skolorna. Strävan bör i stället vara den motsatta. Endast sådana frågor som inte kan avgöras av den enskilda skolan eller arbetslaget bör därför handläggas av en bestyrelse framhåller SÖ. i biträderutredningens uppfattning att frågor som rör enskild tjänsteman, enskild elevsamt val av stoff och metodik i undervisningsarbetet skall vara undantagna frånbeslyrelsens beslutsområde. Överförandet av skolledarnas beslutsbefogenhetertill bestyreisen innebär enligt länsskolnämndens uppfattning i ett avseende ennackdel, nämligen den att en ny tidsfaktor tillkommer i beslutsfunktionen. Detär därför angeläget, att i frågor som kräver snabba åtgärder, beslyrelsensbeslutanderätt kan delegeras till skolledningen. LR anser att vissa punkter i SIA:s kalalog över bestyreisensoch rektors beslutsområden bör undantas från dessa båda instansersbeslutanderätt. Beslut på de här ifrågavarande områdena, som enligt LRismening ligger inom ramen fördel förhandlingsbara, bör fattas efteröveriäggningar/förhandlingar mellan parterna. Beslut om anslagsframställningoch fördelning av ramanslag bör bestyreisen enligt LRis mening fatta pågrundval av överiäggningar med de berörda lokala fackliga organisationerna. Det arbetsområde som skisserats tillstyrks avGöteborgs kommun som betonar vikten av att bestyreisen ges möjligheter attdelegera befogenheter till ledamot eller grupp av ledamöter eller tilltjänsteman att besluta på beslyrelsens vägnar. Beslyrelsens befogenhetertillstyrks också bl. a. av . , , Trollhättansoch kommuner. Mångaav de remissinstanser som tillstyrker en förändrad beslutsstruktur 1975/76:39 ,;.. 165 påskolans område är kritiska mot SIA:s förslag om sammansättningen avbestyrelserna. Man gör i delta sammanhang en koppling mellan befogenheter ochsammansättning och anser att samhällsintresset måste, med hänsyn till deföreslagna befogenheterna, bli representerade i bestyrelserna. Särskilt ärdenna inställning markerad i yttrandena frän politiska organisationer ochkommuner. En annan utgångspunkt för kritiken är den föreslagna elev- ochföräldrarepresentalionen. När det gäller representation från politiskt valdaförtroendemän måste enligt SSU.s uppfattning, allmänna intressen ges detavgörande inflytandet över skolans ledning. I styrelsen, som bör inrättas förvarje rektorsområde, skall därför företrädare för samhälls- och arbetslivutgöra majoritet. Delta bör ske genom representation av de politiska partiernaoch löntagarorganisationer - LO och TCO. kommun menar alt en demokratisk ledning avskolan förutsätter att alla medborgare har lika slora rättigheter ochskyldigheter, och delta gäller i särskild grad frågor om valbarhet och rösträttför styrelser i kommunalt sammanhang. Kommunen accepterar inte en fördelningav styrelserepresentanter enligt korporativi tänkesätt, men tillstyrkerdäremot en av kommunfullmäktige tillsalt institutionsstyrelse för varjerektorsområde vari rektor ingår som sekreterare. De anställdapersonalgruppernas intressen bör tillvaratas genom företagsnämnden. Elevernasintressen bör tillvaratas genom samarbetsnämndsverksamhet på samma sätt som nuär fallet. Föräldrarnas medverkan sker genom allmän medborgerlig verksamhet ioch med alt de kan utöva sin rösträtt i vanlig ordning och även genom att dedeltar i skolans arbete genom besök och engagemang i undervisningen. Skolstyrelserna i bl. Ronnebyoch liksom anser att representanter fränskolstyrelsen skall ingå i bestyreisen. Skolstyrelsen i anser det varaväsentligt att skolstyrelsen får ett avgörande inflytande över bestyreisenssammansättning för att inte bestyreisen skall kunna leda utvecklingen inom ettrektorsområde i en helt annan riktning än skolstyrelsen anser önskvärd. kommun anser alt om någon form av bestyrelseskulle bli aktuell, så måste den uppfattning som väljarna gett uttryck for ipolitiska val även slå igenom i bestyreisen, vilket måste resultera i, alt besiyrelsenskall vara politiskt sammansatt. Bestyreisen måste kommunalrätlsligtöverensstämma med andra kommunala nämnder. Även kommun anser delangelägel att slå vakt om de kommunala förtroendemännens möjligheter och skyldigheteratt leda verksamheten. Enligt kommun är det tveksamt om i en bestyrelselärare och övrig skolpersonal alltid skall tillförsäkras en majoritetsställning.ACo/mn/Zcommun finner de befogenheter som enligt förslaget skall tillkommabestyreisen sä betydelsefulla, att det kan ifrågasättas om inte sättet förut.seende av bestyrelserna bör övervägas ytteriigare. Kommunen finner nämligenför sin del en viss komplikation i det förhållandel, att ett efter denrepresentativa demokratins grunder vall organ avhänder Prop.1975/76:39 166 sigen del av sina uppgifter till ett organ som är utsett efter andra principenEnligt kommun finns det ett klart behov av en direkt kontakt mellanskolstyrelse och rektorsområde, varför kommunen anser attföuroende-mannainslagel i bestyrelserna bör säkras samt att företrädare för deanställda i skolan inte bör utgöra majoritet av beslyrelsens ledamöter. Flertalet ungdomsorganisationer är kritiska mot denföreslagna elevrepresentationen. FPUhar svårt all förstå den synneriigen svaga elevrepresentation som föreslagits.Eleverna bör dels i egenskap av största grupp på skolan och dels av pedagogiskaoch fostrande skäl erbjudas betydligt större möjligheter att påverka sin omgivning.Liknande uppfattning redovisas av SSU. pekar på alt enligt läroplanernaskall eleverna fostras till del ansvarslagande som ett demokratiskt samhällekräver, som ett skäl för ökat elevinflytande. anser allelevmedverkan skall ske på lika villkor som personalens. Ingen grupp skall hamajoritet i besiyrelsen menar MUF och förordar därför att elevernasrepresentation ökar på bekostnad av lärarnas. 1 gymnasieskolan och påhögstadiet skall eleverna vara representerade med en tredjedel i skolansbestyrelse. Unga Örnar anser att elevernas möjligheter attdelta i beslut rörande arbetets uppläggning och genomförande är av likacentral betydelse som frågan om inflytande för de anställda. Mot bakgrund häravanser förbundet all elevinflytandet fått en ofullständig belysning och föresläromgående översyn. Ett antal kommunala remissinstanser anser att bådeelev- och för-äldrarepreseniaiionen måste utökas. Denna uppfattning redovisarbl, a. . och kommuner och skolstyrelserna IA/vika. RHS är starkt kritisk mot förslaget om hurföräldrarepresenlanterna skall utses. En helt dominerande del avHoS-loreningarna har lill RHS anmält att de inte kan se annat än altföräldrarepresenlanterna i första hand ska föresläs av HoS-föreningarna. I defall där saknas bör skolans ledning m.edverka till att sådanbildas. Endast i de fall dessa ansträngningar misslyckas bör andra förslag fåinhämtas. Denna uppfattning delas bl. a. av MUF. HCK och flnner det tveksamt omden sammansättning av bestyreisen som föreslår kommer att få entillräckligt allsidig sammansättning för att garantera att de handikappade ochsvagpreslerande elevernas problem uppmärksammas tillräckligt. Endastett par kommuner däribland . och Växiö kommunerbehandlar frågan om skolledningens arbetsuppgifter om bestyrelser inrättas.Halmstads kommun anser alt genom inrättande av bestyrelse blir rektorsarbetsbörda avsevärt förstorad, vilket måste innebära att rektorsarbetsuppgifter beskärs på andra områden. 1975/76:39 167 Förslaget om att ersätta nuvarande samrådsformer iskolan som kollegier och ämneskonferenser med personalkonferens, arbetslagskonferensoch andra samråds former som besiyrelsen beslutar om tillstyrks av nästansamtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan. SFL anser förslaget positivt och understryker attde arbetsgrupper för olika frågor som personalkonferensen kan tillsätta börsammansättas ulan hänsyn till tjänstetyp och enbart med beaktande av reellkompetens i en fråga. /SR liksom LR och SL tillstyrker, att kollegietavskaffas och ersätts av personalkonferensen. /SR konstaterar emellertid,att personalkonferensen i SIAis förslaginte har fött några konkreta arbetsuppgifter. Ar-beisenhelskonferenserna kan ivissa fall, särskilt om eleverna för representation i enlighet med utredningensförslag, enligt /SRis mening bli ohanteriigt slora församlingar. Utöver de här nämnda konferenserna kommer detenligt /SRis uppfattning att finnas behov av klasskonferenser,ämneskonferenser, ar-belslagskonferenser, elevvårdskonferenser och konferensermed befattningshavare utanför skolan. /SR anser, att ämneskonferensernaäven i en skola organiserad i enlighet med SIAis förslag kommer alt ha såviktiga arbetsuppgifter att de obligatoriskt bör anordnas. Detta bör komma tilluttryck i skolförordningen. Del kan i och för sig vara förnuftigt att ersättakollegiet med en personalkonferens för samtliga anställda vid rektorsområdeteller skolenheten anser SSU, som påpekar all inte några bestämdaarbetsuppgifter för personalkonferensen anges. Frågor som berörskolpersonalens rätt till inflytande måste kunna tillgodoses inomföretagsnämnden - lokala samrådsgrupper - och styrelsen för rektorsområdet. Ettdirekt personalinflytande i skola måste utgå från personalens fackliga organisationeroch arbetet i företagsnämnder - lokala samrädsgrupper. Motsvarande synpunkterframförs också av LO. , , , och kommunertillstyrker förslaget om nya samrådsformer. kommun ser som en väsentligfördel att skolans sammanträdesformer inte regleras centralt, ulan fastställsav bestyreisen. Någraremissinstanser med anknytning lill skolområdet lar upp frågan om elevmedverkani skolans dagliga arbete. Utredningen föreslär alt eleverna skall delta ipersonalkonferenser och arbetsenhets-konferenser. SÖ, SL, /SR.EleyfÖrbimdet samt LO tillstyrker utredningens förslag i denna del. SÖ anserdock all utredningen behandlat verksamheten i elevråd och klassråd alltförknapphändigt. anser klassråd och arbetslagskonferenser vara av såstor vikt att de måste göras stadgebundna. SFL anser alt beslutande ipedagogiska frågor bör vara de pedagogiskt ansvariga. Elevinflytande i dessafrågor bör således ske i direktkontakt med läraren under lektionerna. 1975/76:39 168 SSU anser att elevernas aktiva medverkan ochmöjligheter att påverka skolans verksamhet är en förutsättning för endemokratisk skola. Detta måste åstadkommas inom de av föreslagnaarbetsenheterna och undervisningsgrupperna, samt genom medverkan i styrelsenför rektorsområdet. Därför kräver SSU att tid avsätts inom timplanen för alteleverna skall ges tillfälle att diskutera och handlägga frågor som berör undervisningenoch skolan. Utredningen föreslår alt som bas för elevmedverkani bestyreisen skall vara ett obligatoriskt elevråd där alla skolans elever ärmedlemmar. De remissinstanser som behandlat denna fråga avstyrker ettobligatoriskt elevråd. avstyrker förslaget som man menar är heltfrämmande för del svenska folkrörelse- och organisalionslivel. Förslaget ärfrån början odemokratiski eftersom man inte överlåter åt eleverna att självaavgöra hur de vill ha sin representation och organisationsform. Även LO, ABFoch SSU avstyrker förslaget. SSU anser att samhället måste ta ett ökat ansvaroch därmed konkret stöd för elevfackligt arbete. Staten och elevorganisationernabör ta initiativ till att utarbeta ett program för elevernas aktiva medverkan iskolan. Även LO menar att elevfackligt arbete måste stödjas t. ex. genom attsammanträdesleknik/föreningskunskap kan schemaläggas på samma sätt somföresläs för konlaktlärararbelet. SÖ tar i detta sammanhang upp frågan om dekonsekvenser för skolledarna som utredningens förslag kan medföra med ett ökatantal konferenser och samrådsförfarande. Vid en övergång till enledningsorganisation enligt utredningens förslag, där arbetet på skolenhetenär starkt baserat på en i väsentliga delar självstyrande arbetsenhet, tordeenligt SÖ:s uppfattning behovet av en särskild tillsynslärare kännas mindrepåträngande. Systemet med tillsynslärare vid enskilda skolenheter är för övrigtredan nu bristfälligt. SÖ menar därför att del i samband med behandlingen avSIA är rätta tillfället att med allvar utreda på vilket sättplatschefsbegreppel skall kunna realiseras inom . Utgångspunkt i ensådan utredning bör enligt SÖis uppfattning vara, att man skall förslärkaledningsfunktionen vid de enskilda skolorna. konstaterar att vi haft en utveckling mot ökadspecialisering pä personalsidan inom utbildningsväsendet. Detta kritiseras avdem som anser att detta försvårar helhetssynen på skolan genom all kontakternamellan specialisterna är dåliga och går åt olika håll och att skolan fått denslora organisationens nackdelar med samordningsproblem och anonymitet. 1975/76:39 169 menarall skolans produktionsapparat befinner sig på hantverksstadiet där lärare göralla arbetsuppgifter från planering till städning och raslvakt och förespråkari stället en ökad specialisering med hjälp av lärarassistenter. som kritik riktas mot alltför starkstoffspecialisering i skolan med korresponderande ämnesspecialisering inomlärarutbildningen, har andra den uppfattningen att specialiseringen inte ärtillräcklig och opponerar sig mot s. k, blockämnen. Man menar också attutvecklingen inom lärariag bör gå mot iniressespecialisering, så au en lärarealltefter intresse inom laget kan svara lör viss del av ett ämne. Vidare finns olika uppfattningaromfunklionsspecialiseringen. Några menar att vi måste förbättra skolans omsorgom eleverna genom att specialisera kontakt- och uiredningsfunkiionerna. dvs,tillföra skolorna fler kuratorer och psykologer. Andra åter anser alt en sådanresursökning är skenbar, eftersom den leder till all lärararbetet specialiserasmot inlärningsarbele och det samlade elevvårdsarbeiel blir mindre. Somliga anser all kunskapsförmedlingen skall varaskolans huvuduppgift, medan andra menar att skolan också har andra uppgiftenomsorg, kontakt, samtal, för vilkas fullgörande den nuvarande organisationen ärotillfredsställande. Specialisering och arbetsfördelning är slutligen enfråga om organisation och arbetsledning inom skolan. Även här äruppfattningarna polariserade. Några betonar starkt den enskilde lärarenssuveräna ställning. Man opponerar mot myckel som ligger i orden samverkan,gemensam planering, lagarbete, konferenser, ledning. Andra menar sig inte kunnaensamma klara ansvar, påfrestningar och besvikelser i arbetet. De önskar enintimare samverkan och ett fastare och bättre ledningsmönsler i skolanipersonalvårdande, planerande. För dem är underdimensioneringen avledningsfunktionen en av de centrala förklaringarna till de svårigheter skolanhar och till den bristande kontakten mellan specialisterna. Lärarna utgör en specialiserad grupp som endast ivissa avseenden disponeras för det samlade arbetet inom skolan. Endast förklassföreståndare finns den öppna formuleringen "gå rektor till hända ifrågor som rör klassen". Vad gäller konlaklarbete finns endastskyldigheten all delta i föräldramöten. Endast klassföreståndaren harskyldighet att söka kontakt med föräldrarna och detta endast såvida elevernaförsummar skolgången. Någon skyldighet att engagera sig i elevernasfritidsaktivitet finns inte. Befattningsbeskrivningen rymmer rika möjlighetertill tolkningstvister. har undersökt specialiseringens samband medbehörighetsbestämmelser och befattningsbeskrivningar. Som allmänt omdöme tordedet vara hållbart att påstå menar att stadgans befattningsbeskrivning avlärarrollen rimmar illa både med den beskrivning av lärararbetet som finns igällande läroplaner och som burit upp de senaste decenniernas skolreformer ochmed det arbete som de flesta lärare lägger ner på olika aktiviteter i skolan.För den utveckling av lärarrollen som beskrivs av utredningen står 1975/76:39 170 skolförordningenfrämmande och därmed också för den situation som uppstår då skolan mer sökerengagera sig i socialt och fritidsbelonal arbete. Befallningsbeskrivningensutformning står i samband med den utformning lärarnas arbetstidsreglering har.Genom avtal regleras endast undervisnings-skyldigheten. Delta beror i sin turpå att undervisningen och därtill hörande för- och efterarbeten tidigare vardet allt dominerande i skolans arbete. finner alt den starka specialiseringen iutbildningen till olika tjänster kombinerad med preciseradebefattningsbeskrivningargereit utomordentligt stelt system. Ungdomsarbetet iskolan är därför i viss mån en organisation som i sin stelhet överträffar envanlig byråkratisk förvaltning, där en byrådirektör kan växla mellan olikauppgifter inom organisationen, vilket i huvudsak är omöjligt för en anställd iskolan. anser i stället alt skolan bör tillföraspersonal med olika specialutbildning men att personalen inte bör bindas tillpreciserade arbetsuppgifter genom snäva befaitningsskrivningar. En lärare,anställd på lärartjänst, skall exempelvis kunna arbela också med konlaklarbeteoch fria aktiviteter, en socionom och psykolog skall kunna arbeta med undervisningav vissa elevgruppen Den vidgning av lärarrollen (socionomrollen etc.) dettainnebär får inte förväxlas med ett krav att varie lärare under varje arbetsårskall fungera i alla roller. Tvärtom skapar en vidgning av den generella -"abstrakta" - lärarrollen möjligheter, som saknas för denenskilde, alt i ökad utsträckning få tyngdpunkten i sitt arbete föriagd till enverksamhet som mer passar hans läggning och intresse. Enligt utredningens mening bör lärararbetet intetillålas bli specialiserat till enbart inlärningsarbete, medan elevenspersonliga problem skulle hänvisas till skolsocial personal. Skälet härtill ärfrämst all ett framgångsrikt inlärningsarbete fordrar en mycket godelevkännedom. Till grund för lärarrollens utformning bör ligga en helhetssynsom överensstämmer med den socialpedagogiska uppfattning som framfördes avskolutredningen. En helhetssyn fordrar också alltjänslgöringsföreskrifterna låter det "övriga lärararbetet" framståsom en lika väsentlig del som lektionsbundet arbete. En helhetssyn pålärarrollen leder också till att innehåll och metoder i övrigt lärararbete börbeaktas till sin fulla vikt i grundutbildning och fortbildning. Tillförsel ochskolverksamhet av annan personal än lärarhögskoleutbildade - socionomer,psykologer, lärarassistenter, fritidspedagoger, ungdomsledare, yrkesverksammafrån skilda fält, skolvärdar, föräldrar med skolvärds-/vär-dinneuppgifter - kanemellertid ges en annan motivering än att till andra än lärare specialiserakontaklarbetet. Det är en väg all mer direkt tillföra skolans arbetesynpunkter, infallsvinklar och erfarenheter av annan art än vad som sker genomden direkta undervisningen. Del kan också bli ett instrument att tillföraarbetet med svagmotiverade elever och elever med svårigheter kontakt- ochstimulansmöjligheter av skilda slag och ökade möjligheter lill allsidigutveckling. EnligtSIA fordras i allt skolans arbete en pedagogisk helhetssyn, där 1975/76:39 171 maninte ser lösningen på elevernas problem huvudsakligen som en fråga all leta upprätt expert, utan där varje elev har möjlighet til) permanenta, stabilakontakter med en begränsad grupp av skolpersonalen. Ökad lidsvolym förkontaktlärarnas icke-undervisningstid och kontaktlärare för mindre grupper avelever. Samordnad ledning, planeringoch elevvård inom arbetsenheten genom alt uppgifterna destineras(decentraliseras, delegeras) till denna och sludieledare ges en samordnandeställning. Försöksverksamhet med minskatantal lärare per elev på högstadiet. Försöksverksamhet medtillämpning av hemavdelningsprincipen i högstadieskolor. Rekommendationen att icketillämpa snäva befattningsbeskrivningar. Omfattande fortbildning avlärare i specialpedagogik. Även om utövarna av specialistfunktioner somskolkuratorer och skolpsykologer måste arbeta individuellt inom skolmiljönfinns del menar anledning att betrakta dem som ett skolsociall arbetslag,som bör ha en gemensam planering och kunna göra samlade insatser. SIAbetonar detta i 4 punkter. Det skolsociala arbetslagetinnefattar personal med myckel olika utbildning, erfarenheter ochspecialisering. För alt lagets samlade kompetens skall komma till sin rättmåste personalen ha möjlighet lill planeringskonferenser på samma sätt somövriga arbetslag inom skolan. När del gäller att utnyttjaskolans kurativa resurser bör den enskilda rådsökanden ha valfrihet. Iarbetslagets planering måste ingå alt samordna de enskilda medlemmarnasmottagningslider. I frågor som rör fortbildning,utredningsarbete, utvärdering m. m. utgör det skolsociala arbetslaget enspeciell tillgång inom skolan. Laget bör i sådana sammanhang ges möjlighet tillsamlade insatser. Elevvårdsfunktionärernasinformationsbehov kan bättre tillgodoses genom samverkan i arbetslag. a. följande sammanfallande synpunkterpå del skolsociala arbetslaget. Både skolskölerskeutbildningen och den nyapsykologulbildningen tillför skolan personal med goda kunskaper i barn- ochungdomsarbete i skolans organisation. I socionomuibildningen saknas dockskolorienterat stoff En socionom som blir skolkurator behöver därförkomplettera sin utbildning i detta hänseende. Den socionomutbildade personalensarbeisinriktning, utbildning, introduktion i skolan och huvudmannaskap börenligt utredningen omprövas. För samtliga personalgrupper är fortbildningenotillfredsställande och uppdelad i olika kategorier. I den fortbildning som SIAföreslår bör man undvika kalegoriuppdelning. SIAhar tidigare framhållit det önskvärda i aU arbetssättet i skolan blir 1975/76:39 172 merlaborativt och konkretiserat.