prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Ett sådant beslut kan avseverksamhet av annat slag än som anges i nyssnämnda kungörelse eller avseväsentlig utvidgning av verksamhet. Beslutet måste dock ligga inom den ram somdras upp i 136 a § första stycket första punkten. Det måste således vara frågaom industriell eller liknande verksamhet och valet av plats för verksamhetenmåste dessutom vara av väsentlig betydelse för hushållningen med landetssamlade mark- och vattentillgångar. Fördet fall att lokaliseringsprövning skall ske enligt 136 a § byggnadslagen,vare sig detta beror på föreskrifter i kungörelsen eller särskilt beslut avregeringen, skall lokaliseringsfrågan enligt motivuttalande (prop. 1972: 111bil. 2 s. 361) göras till föremål för en samordnad, allsidig bedömning medutgångspunkt i det material som den fysiska riksplaneringen innehåller. Härvidskall kravet på hushållning med specieUa naturresurser vägas samman med bl. a.arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska synpunkter, frågor områvarutillgång osv. Sedanbestämmelserna i 136 a § byggnadslagen om särskild tillståndsprövning av vissindustrilokalisering trädde i kraft harlokaliseringstillstånd sökts i 37 fall. Av ansökningarna har 19 avsett om- ochtillbyggnader av befintliga anläggningar. Maj:t har helt eller delvislämnat lokaliseringstillstånd i 13 fall. En ansökan om lokaliseringstillståndhar lämnats utan bifall. Energiåtgångeninom industrin var följande. tare 1 000 kWh Järn-, stål- och ferro- Somframgår av tabellen har de uppräknade industribranscherna en energiförbrukningsom väsentligt överstiger genomsnittet för industrin i dess helhet. Dessabranscher svarar för av antalet sysselsatta ar- 1975:30 Bilagal Industridepartementet 115 hetareinom industrin och för av saluvärdet men för av energianvändningen.Av branscherna är det endast kemikalieindustrin som f. n. inte helt omfattas avlokaliseringsprövning enligt 136 a § byggnadslagen. Kemikalieindustrinomfattar produktion av bl. a. sådana produkter som svavelsyra, sulfitsprit,klor och av icke-metaller såsom kisel, arsenik och fosfor. Sådan produktion äri regel miljöstörande och, som framgår av tabellen, energikrävande. Som exempelkan nämnas att tillverkning av kisel medför en specifik elförbrukning på 14000 kWh per ton och samma slags miljöpåverkan som ett ferrolegeringsverk. ÖEFanser att en effektiv väg till energibesparing inom industrin är satsning päFoU. ÖEF förordar FoU i enlighet med EPK:s förslag. På kort sikt kan även godeffekt nås genom bl. a. tillvaratagande av spillvärme och återvinning avenergikrävande varor. Vidare bör övervägas om inte investeringsfonder skall fåtas i anspråk för att främja energisnåla investeringar samt liberalaavskrivningsregler och lånemöjligheter för sådana investeringar. Vägverketanför som en möjlig åtgärd till energibesparing i samband med vägbyggande attdet görs en noggrannare övertäckning av material som ingår i beläggningsmassan.Detta medför sänkt vattenhalt vilket underlättar uppvärmnings- ochtillverkningsprocessen. Besparingseffekten av denna åtgärd anges till avvägbyggnadssektorns totalbehov . Inomdriftsektorn föreligger besparingsmöjligheter på kort sikt genom sänkning avhastighet och turtäthet på färjor och sänkning av temperatur och luftväxlingvid vägstationer. Dessa åtgärder kan ge en inbesparing motsvarande avhela driftsidans förbmkning. På kan även noggrannare övertäckningav material ingående i beläggningsmassan ge en inbesparing motsvarande 3,6 %av nivå. , och anser att det lägreutveckUngsalternativet, sparalternativ II, kanklaras utan särskilt långtgående åtgärder. För såväl jordbruk som skogsbmk ochfiske är drivmedel en tung energipost. En nivå eller svag ökning avdrivmedelsförbrukningen anges vara förenlig med produktionsmålen för dessanäringsgrenar om man främjar ökad mekanisering och fortsatt övergång tillstörre maskinenheter. , statens väg- och trafikinstitut och transportnämnden anger i sittgemensamma yttrande att besparingar på kort sikt kan uppnås genom överföringtill koUektiv trafik, bättre framförande av bil, dvs. en "mjukare"körning och lägre snitthastighet och förbättrat fordonsunderhåll. Detta börkunna åstadkommas genom en bred informationsverksamhet. Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet ii6 Påmedellång sikt bör förutom dessa åtgärder en ökad personbils-beläggning ochintroduktionen av nya bilmodeller med förbättrad bränsleeffektivitet medföravissa besparingar. Följande åtgärder nämns som exempel: höjdkollektivtrafikstandard, restriktioner på bilismen i tätorternas centraladelar, varudeklaration av nya bilmodellers bränsleekonomi, ökad differentieradfordonsskatt, direkta stimulansåtgärder för samåkande bostadarbetsplats,måttligt höjd bensinskatt. Framtill mitten av kan dessutom förskjutning av arbetstider och högreåkkomfort med kollektiva trafikmedel ge effekt. Motslutet av kan vägtrafikens energiförbrukning komma att reducerasväsentligt genom ny fordonsteknologi med avsevärt höjd bränsleeffektivitet. Transportnämndenframhåller att planering bör igångsättas för att förbereda förskjutning avarbetstider, åtgärder för att stimulera kollektivtrafiken, samåkning m. m. anför som exempel på långsiktigt verkande åtgärderminskning av transportavstånd genom planeringsåtgärder, stöd till ochutveckling av transportsystem och fordonsteknisk utveckling. Institutet anservidare att ransoneringar av drivmedel endast bör tillgripas i extremabristsituationer. Konsumentverketnämner övergång till lättare bilar, mer ekonomiska motorer, ekonomitrimning ochminskning av hastigheten som lämpliga sätt att minska energiförbrukningen.Styrmedel för att åstadkomma detta kan vara lämplig utformning av skatter påfordon och drivmedel, förbättrad kollektiv trafikstandard ochhastighetsbegränsningar. ÖEFanför att studier och utveckling av energisnålare transportsystem för bådeperson- och godsbefordran bör stimuleras. SJpekar på att samhället kan göra stora energivinster genom att järnvägenutnyttjas mer på bekostnad av framför allt långa, tunga vägtransporter i defrekventa relationerna. Bostadsstyrelsenanser att det behövs investeringar i storleksordningen 1015 miljarder kr.totalt för att uppnå det angivna sparresultatet. Bland olika åtgärder förordarstyrelsen förbättrad värmeisolering samt energiekonomiska husinstallationer.Uppmärksamhet bör även ägnas behovet att stabilisera byggnadernas effektbehov.Centraliserad värmeförsörjning i regi framhålls även. Statensråd för byggnadsforskning skiljer på bmkaråtgärder, förvaltar-åtgärder ochbyggåtgärder. Enligt rådet får bmkaråtgärder det snabbaste genomslaget. Somexempel på sådana åtgärder nämns sparkampanjer, information avseendepannskötsel, intrimning och reglering av värmesystem. Ävenförvaltaråtgärder bör kunna få stor effekt på kort sikt. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 117 rådetserfarenheter kan betydande besparingar nås genom effektiviserad drift. För attså skall ske krävs en samlad insats av snabbt verkande styr- ochstimulansmedel, exempelvis översyn av taxor och specialskatter, översyn avhyresavtalsprinciper, rådgivning och utbildning via bl.a. industriverket ochuniversitet och högskolor, fortbildning av driftpersonal. Pålängre sikt fram bör de kortsiktigt insatta förvaltar- ochbrukaråtgärderna fullföljas och byggas ut. Idetta tidsperspektiv bör även byggåtgärder kunna få effekt. Detta gäller bådeny- och ombyggnader. Kommunala energiplaner bör utvecklas till direktastyrmedel. Byggnormen bör också tas i bmk som styrmedel. Statsbidrag tillenergibesparingar bör utsträckas till att gälla även andra lokaler än vad somf. n. omfattas. Blandbrukaråtgärderna framhålls frågan om hjälpmedel till konsumenternas energibesparing.Härför behövs utveckUng av bl. a. energisnål hushållsutmstning. Rådet nämnervidare behovet av ökad FoU. Kommimala energikonsulter bör även tillskapas. anför att hur snabbt olika åtgärder kan slå igenomberor bl. a. på vilka resurser som sätts in på utbildning och information, hurnormer anpassas, hur bidrag, lån och avgifter ar utformade etc. Snabb effekt ibefintlig bebyggelse bedöms bl. a. kunna åstadkommas genom inreglering ochinjustering av pannanläggningar, uppvärmnings- och ventilationssystem samtsänkning av temperaturen i outhyrda lägenheter och lokaler. För att genomförasådana åtgärder krävs information och utbildning för fastighetsskötare,hyresgäster m. fl. Blandmer långsiktigt verkande åtgärder i befintlig bebyggelse nämner institutet bl.a. ökad möjlighet till behovsan passad ventilation i lokaler som endast användsen del av veckan, t. ex. skolor, ökat utnyttjande av värmeväxlare ellervärmepump, bättre temperaturreglering och användning av termostatventiler. Vidnybyggnader anför institutet att snabb besparingseffekt kan fås genom t. ex.bättre kontroll och injustering av oljebrännare och pannor Uksom inreglering avvärmesystem och ventilation och installation av efterfrågestyrd ventilation.Mer långsiktigt verkar förbättrad kontroll av projektering och utförande avinstallationer för värme, varmvatten och luft. Betydelsen av FoU-insatserbetonas. Konsumentverketföreslår fortsatta lån och bidrag till energibesparande åtgärder i detbefintliga bostadbeståndet. Konsumenterna behöver rådgivningsinstanser dit mankan vända sig med värmeproblem. Ett landsomfattande nät av"värmekonsulter" skulle kunna vara av stor nytta. Nar det gällernybyggnation är byggnormer ett utmärkt styrmedel mot en högre värmestandard.Lämpligt utformade låneregler kan också verka i samma riktning. FoU-insatsernabör också öka kraftigt. Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 118 ÖEFanser att sparkampanjer bör genomföras regelbundet. Det är också angeläget meden brett upplagd fortlöpande information och kursverksamhet i statlig regi omrationell eldning och användning av energi. Föreskrifter omtemperaturrestriktioner och reglering av varmvattenförbrukningen kan ocksåkomma ifråga. Särskilda bestämmelser i energibesparande syfte ibyggnadslagstiftningen bör övervägas. Lån och bidrag bör även fortsättningsvisutgå. FoU-insatser avseende byggnadsisolerings-, ventilations- ochapparatteknik bör få ordentligt stöd. Vissaändringar i byggnadslagstiftningen föreslås av planverket. Ett klart uttalandebör införas i byggnadsstadgans 9 §, där de allmänna bestämmelserna omplanläggning finns med innebörd att hänsyn skall tas även till övergripandebehov av energihushållning. En komplettering av byggnadsstadgan bör göras meden ny paragraf som tar sikte på begränsning av byggnadernas värmeförbrukning.Verket diskuterar även införandet av bestämmelser i byggnadsstadgan attbyggnader skall kunna uppvärmas även vid minskad eller utebliven tillförsel avimportbränslen. Samråd bör ske med ÖEF innan slutlig utformning av sådan bestämmelsesker. Byggnadsstadgans bestämmelser om nybyggnad gäller i allt väsentligt ävenombyggnader. Verket föreslår därutöver att byte av panninstallation skall krävabyggnadslov så att det befintUga beståndet kan bli bättre rustat att mötastörningar i tillförseln av importbränslen. Planverketunderstryker betydelsen av utbildning och information rörandevärmehushållningsfrågor för erhållande av stora besparingar på kort sikt.Verket anser det vara byggnadsnämndernas uppgift att tillhandahålla sådaninformation och rådgivning. betonar att byggnadsnämndernas resursermåste förstärkas. Byggnadsstyrelsenanger att man undersökt ca 300 olika energibesparingsåtgärder. De mest lönsammaär enligt vunna erfarenheter installation av utrustning för styrningav drifttider för värme och ventilation, installation av utrustning föråterluftföring, inreglering av värmesystem, installation och utmstning förvärmeåtervinning i samband med ventilation och upprustning av reglerautomatikför värme och ventilation. Styrelsen nämner exempelvis att drifttiderna förventilation ofta kan skäras ned genom att styrutrustning installeras.Styrelsen har beräknat kostnaderna för energibesparingsåtgärder. I stor utsträckningkan åtgärderna utföras av anläggningarnas driftpersonal. För övriga åtgärderanges ett investeringsbehov om totalt 47 milj. kr. Enligtvunna erfarenheter kan investeringsbehovet anges till ca för varje kWhsom sparas . Byggnadsstyrelsenhar utgivit anvisningar för energiekonomi. Anvisningarnaberör byggnadens geometriska utformning, begränsar fönsterstorlekar samt gerriktlinjer för värmeisolering och fönstertyp. Begränsning av temperatur ochdrifttider förordas även. Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 119 Styrelsenanser att en komfortabel innetemperatur bör kunna Ugga . Även UKÄ diskuterarlokalhållning och förordar inreglering av värme- och ventilationssystem ochatt drifttider för ventilation anpassas efter verkliga behovet.Inomhustemperaturen bör hållas mellan 20 och när lokalerna används.Lokalernas utnyttjningsgrad bör kunna förbättras och energiförbrukningenanpassas till behoven bl. a. genom att belysningen hålls släckt ochrumstemperaturen dras ned. EnligtUKÄ:s egna erfarenheter lönar sig energibesparing även ekonomiskt eftersomkostnaderna för åtgärderna understiger minskningen av utgifterna för energi. EnligtSÖ är sparkampanjer, sänkt inomhustemperatur, inreglering, justering ochkontroll av befintliga anläggningar snabbverkande åtgärder. På längre siktbedöms utbildning av fastighetsskötare, information till lärare och elever geresultat. Detta gäller också beträffande förbättrad värmeisolering, utvecklingav teknisk utrustning samt nya normer, anvisningar och information förskolbyggnadsprojektering. SÖframhåller vidare att ett ökat sambruk av skollokaler för olika kommunalaaktiviteter medför besparingar. I motsatt riktning verkar dock en förväntadårlig ökning av lokalbeståndet liksom modernisering och renovering av äldreskolbyggnader. Ett genomförande av SIA-ut-redningens förslag om en utökning avskoldagen ökar också energibehoven. Socialstyrelsenbedömer att den specifika bränsleförbrukningen genom en allmän tillämpning avSPRI-råd, som innebär att rumstemperaturen skall hållasinom intervallet C och 20 C under övriga delar av året, genomnormer för ventilationsutflöden m. m. kan minskas momentant. Delvisbör denna minskning kunna genomföras redan under de två närmaste budgetåren.Socialstyrelsen räknar med att den specifika förbrukningen därefter skall ökaendast obetydligt . Överbefälhavarenanger att genomförbara sparåtgärder är minskad elförbrukning, ekonomitrimningav ång- och värmepannor, tätning av fönster och dörrar, inreglering avkulvert-, ventilations- och radiatorsystem, värmeåtervinning i byggnader ochtemperatursänkning. Om alla dessa åtgärder genomförs kan en minskning avenergiutgifterna erhållas med ca 25 milj. kr. , varav 7 milj. kr. tillföljd av sänkt inomhustemperatur och 4 milj. kr. genom minskad elförbmkning.Investerings-kostnadema beräknas till totalt 18 milj. kr. och ådigauppföljningskostnaden till 1 milj. kr. För att sparalternativen skall kunnainnehållas även måste en anpassning ske av den fortsatta nybyggnadenoch istånd-sättningen. Kostnaderna för dessa insatser är inte närmareundersökta. Poststyrelsenbetonar vikten av förbättrad drift. Styrelsen har redan vidtagit flera åtgärdermed detta syfte. a. har utbildning av personal 1975:30 Bilagal Industridepartementet 120 skettvid SIFU-kurser och skötselanvisningar för upp'ärmning m. m. har utarbetats avpostverkets fastighetsförvaltning. Även framhålleratt översyn och förbättring av värme- och ventilationssystem bör göras i syfteatt spara energi. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkalladesenergisparkommittén (I 1974: 05) för att svara för uppläggningen och biträdavid genomförandet av en energisparkampanj /75. Idirektiven till kommittén framhålls att en av energipolitikens huvuduppgifterbör vara att främja ökad sparsamhet med energi och på så sätt åstadkomma enbättre hushållnmg med energiresurserna. Detta kan åstadkommas bl. a. genom attmedborgarna får råd, upplysningar och uppmaningar om olika sätt att sparaenergi. Den sparkampanj som genomfördes visade att enväsentlig besparing av konsumtionen av bränslen och elenergi uppnåddes genomatt på detta sätt vända sig till medborgarna. Vidareanges i direktiven att en energisparkampanj är motiverad av flera skäl. Dehöjda oljepriserna har medfört att landets kostnader för import av råolja ochpetroleumprodukter beräknas ligga ca . överföregående års, vilket innebär en stor påfrestning på bytesbalansen. För att deenskilda konsumenterna och företagen på bästa sätt skall kunna anpassa sig tillde höjda energipriserna behövs råd och anvisningar om hur energikonsumtionenkan begränsas. En sparkampanj ligger också i linje med strävanden till varaktigenergibesparing. Riksdagenhar anslagit 6 milj. kr. för utgifterna för kampanjen (prop. 1974: 170 bil. 11,NU 1974: 56, rskr 1974: 396). Energisparkampanjen har påbörjats i december1974. Annonsermed råd om energisparande i hushållen har införts i dagspress, fackförbunds-,folkrörelse-, konsumentpress m. m. Affischering har förekommit utomhus, på tåg,bussar etc. och på arbetsplatser. Broschyrer har sammanställts ochdistribuerats liksom ett specialnummer av ochRön. Inslag om energisparande har sänts i bägge TV-kanalerna. överläggningarom möjligheter till energisparande har även genomförts med representanter förfastighetsägare, hyresgäster, näringslivs-organisationer. , statliga myndigheter,löntagarorganisationer, motororganisationer, m. fl. Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 121 Föratt stimulera till en bred debatt i energipolitiska frågor har en studie- ochinformationskampanj bedrivits . En väsentlig insats har därvidgjorts av studieförbunden. Förbunden har erhållit särskilt stöd förverksamheten. Efter godkännande av (prop. 1974: 28 s. 475, UbU 1974:27, rskr 1974: 249) har således, för cirklar som påbörjats före , engenerell dispens lämnats beträffande minsta antalet studietimmar, så att ävencirklar med 10 i stället för normalt blivit berättigade tillstatsbidrag. Ett särskilt konferens- och materialbidrag på sammanlagt 2,8 milj.kr. har utgått för förbundens cirkelledarutbildning, materialframställning m.m. Vidsidan av dessa åtgärder har stöd till studieverksamheten utgått i form av delsen annonskampanj beräknad kostnad 1 milj. kr. för att främja rekryteringenav kursdeltagare, dels möjlighet till faktagranskning och annat bistånd iförbundens utarbetande av studiematerial. För att svara för sådan granskninghar med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallats en särskild sakkunnigoch en grupp av experter inom berörda tekniskt-vetenskapliga områden (I 1974:04; referensgruppen för energiinformation). Antaletcirklar antogs inledningsvis komma att uppgå till ca 3 000. I september 1974beräknade preliminärt att antalet cirklar skulle bli drygt 6500 och redovisade ett ännu högre antal. Slutliguppgift om antalet anordnade cirklar föreligger inte . Referensgmppenför energiinformation har arrangerat studiedagar omenergifrågorna för studieledare från de olika studieförbunden. Gruppen harvidare gett ut en argumentkatalog. Argument i energidebatten. Medskrivelse har referensgruppen överlämnat promemorianInformation i energifrågor förslag till förbättringar, organisatoriskt,personellt och finansiellt. Ipromemorian framhålls bl. a. att viss kritik har riktats mot informationen påenergiområdet i samband med de senaste årens energidebatt. Förhållanden somdärvid har påtalats är bl. a. att företagen inom energibranschen dominerarinformationsutbudet tack vare sina ekonomiska resurser, att det offentligatrycket i form av utredningsbetän-kanden, propositioner m. m. kan varasvårtillgängligt och svårläst samt att påtagUga svårigheter fmns förallmänheten att överblicka olika myndigheters ansvarsområden, få informationpå ett inte alltför tekniskt språk och få del av utländsktinformationsmaterial. Motdenna bakgmnd diskuteras i promemorian vilka åtgärder som skulle kunna vidtasför att komma till rätta med de konstaterade problemen och vissa förslagredovisas. Således föreslås bl. a. att ett 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 122 särskilt,fristående sekretariat för information i energifrågor skall inrättas för, iförsta hand, en försöksperiod . Till sekretariatets huvuduppgifter börhöra att samordna och stödja de tillståndsgivande och kontrollerandemyndigheternas information och ta initiativ till informationsmöten m. m. ochatt sprida kännedom om nya metoder för energiutvinning och energisparande.Sekretariatet föreslås till sitt förfogande få en allsidigt vetenskapligt ochtekniskt sammansatt referens-grapp, omfattande även observatörer från depolitiska partierna, som kan fungera som ett råd för samhällsinformation påenergiområdet. 1975:30 Bilagal Industridepartementet 123 5 Forskning och utveckling inom energiområdet Underdenna rubrik behandlas huvuddelen av frågorna om forskning och utveckling (FoU)inom det energipolitiska området. Forskning rörande kärnkraftens säkerhets-och miljöfrågor samt kärnkraftens radioaktiva avfall behandlas huvudsakligen iavsnittet 10 Kärnkraftens särskilda säkerhetsfrågor. Inomramen för den långsiktiga energistudie som organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling () genomfört (jfr avsnitt 2.3) har utförts en omfattandeanalys av FoU i medlemsländer (Problems and Perspectives, dokument nr SPT (74)21). Rapporten omfattar bl.a. en genomgång av forskningssituationen inom olika delar av energiområdet,såväl energiproduktion som överföring och konsumtion av energi, en redogörelseför FoU-situationen inom energiområdet i olika länder i form av ett omfattandetabellmaterial samt en diskussion av möjligheterna till internationelltforskningssamarbete. Rapportensslutsatskapitel anger att för tiden kommerOECD-ländernas energibehov att tillgodoses i huvudsak av de primärenergikälloroch den teknologi som används . Icke desto mindre kan FoU-insatser,speciellt de som redan pågår, ge betydelsefulla bidrag när det gäller attfinna nya energikällor och att förbättra använd teknik. Förperioden 19852000 väntas nuvarande FoU-insatser kunna påverkaenergiförsörjningen avsevärt mer. Olja kan komma att utvinnas på storahavsdjup. Utvinningstekniken bör kunna medge bättre utnyttjande avoljekällorna. Koltekniken bör kunna utvecklas vad gäller såväl direktförbränning som konverteringsprocesser för omvandling till gasformiga ochflytande bränslen. Inom kärnkrafttekniken bör man kunna utnyttja bridreaktoreroch gaskylda högtemperaturreaktorer. Vissa speciella energikällor somgeotermisk energi kan komma att lokalt spela betydelsefulla roller. Ny teknikför energibesparing kan ge möjlighet att märkbartpåverka energikonsumtionens storlek. Förtiden anges att situationen är mycket mera osäker. De fossilabränslena, särskilt kolet, kommer att fortsätta att spela en väsentlig roll,men de måste successivt lämna plats för andra, mera uthålliga energiformer.Här nämns snabba bridreaktorer, termonukleär fusion, solenergi och kanskegeotermisk energi. Slutsatserna av de angivna utvecklingsmöjligheterna skulle enUgt 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 124 OECD-rapportenkunna vara att kan se med tillförsikt , men medhänsyn till politiska, ekonomiska och sociala faktorer i övrigt måste maniaktta stor försiktighet. Energiförsörjningen är i första hand relaterad tillsamhällsstrukturen och samhällets ställningstaganden, och dess framtidautveckling kommer huvudsakligen att bero på ländernas politiska beslut ifrågaom samhällsstrukturen och den ekonomiska tillväxtens former. Inom ramarna fördessa avgöranden kan teknik och vetenskap bjuda väsentUga bidrag. OECD-rapportenser energiområdet som en god illustration till de problem som möterforskningspolitiken när det gäller att tillgodose mål som ständigt förändras.Energifrågorna kan inte lösas en gång för alla och de FoU-program som inledskommer ofta inte att leda till resultat förrän . Detta framhäverbetydelsen av en långsiktig FoU-politik inom energiområdet baserad påbedömningar av framtida problem och behov. OECD-studiensinstitutioneUa del leder till slutsatsen att en av de viktigaste åtgärderna förFoU-ansvariga organ är att samordna olika organisationers verksamhet inomenergiområdet.