prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — UKÄ erinrar vidare omstudiefinansieringsmöjligheternas betydelse för forskarutbildningen och för framförslag såväl om en ökning av antalet stipendier för forskarutbUdning som omen höjning av stipendiebe-loppef. Läroanstalterna har enligt UKÄ visatstort intresse för de tjänster som adjungerad professor som sedan föregåendebudgetår försöksvis kuimat inrättas vid fUosofisk, medicinsk, farmaceutisk ochteknisk fakultet. UKÄ föreslår att sådana tjänster f. n. omkring 25 skallfå inrättas utan begränsning i fråga om antal och fakultetsområde. När det gäUer forskning har UKÄ under enföljd av år förordat en prioritering av insatser som stärker kunskapsunderlagetför samhälleliga åtgärder i fråga om livskvaliteten i skilda avseenden. Enledande princip i planeringsarbetet har varit att söka uppnå en förnyelse avforskningsorganisationen genom omprövning av inriktningen av befintliga högretjänster som blir lediga. En rad faktorer och rimliga hänsynstagandenkomplicerar emeUertid en sådan prövning. Det är därför enligt UKÄ naturligt attforskningsorganisationen successivt byggs ut med nya tjänster och andraresurser. I sina överväganden om områden förvidgade forskningsinsatser ger UKÄ hög prioritet åt det humanistiska områdetoch lägger fram förslag Prop.1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 253 omen förstärktung av den fasta tjänsteorganisationen vid de humanistiskafakultetema enligt en feniåfsplan. UKÄ hänvisar i sammanhanget dels till denav statens humanistiska forsknuigsråd (HFR) utförda utredningen om denhumanistiska och teologiska forskningen i , dels till en programskrift,"Humaniora, samhället och framtiden", som presenterats avfakultetsberedningen för humaniora och teologi. Fakultetsberedningen erinrar idenna skrift om de humanistiska vetenskapernas roll som ett centralt uttryckför alla kultursamhällens strävan alt förstå människan i hennes omvärld.Beredningen pekar på flera områden där den humanistiska forskningen, ofta isamarbete med andra vetenskaper, kan görabetydelsefulla insatser i samhällsutvecklingen, t. ex. genom forskningpå temat språket som klassgräns och temat konstens roll i samhället och genomatt bidra till kunskapen om andra kulturer. UKÄ har Uksom beredningen funnit att enangelägen förstärkning och nyorientering av den humanistiska forskningen krävernytUlskott av resurser. UKÄ stryker bl. a. under behovet av större disponiblaresurser vid de enheter där forskning bedrivs och nödvändigheten av att, genomen ökning av antalet tjänster som forskarassistent, yngre forskare ges ökademöjligheter att bidra tiU forskningens förnyelse. Härutöver ser UKÄ det somnödvändigt att antalet professurer vid de humanistiska fakulteterna ökas. UKÄ för vidare fram förslag omförstärkningar i första hand inom områdena arbetsvetenskap, beteendevetenskapoch biovetenskap. UKÄ pekar på att mUjödebatten alltmer kommit att centreraskring problem rörande den mänskliga miljön och livskvaliteten i vid mening. Ianslutning till denna debatt har nya forskningsbehov aktualiserats, ofta avtvärvetenskaplig karaktär. UKÄ framhåUer att behovet av samverkaninom forskning och utbildning, dels mellan universitetsinstitutioner itvärvetenskapligt orienterade projekt, dels mellan universitetsinstitutioneroch intressenter utanför universiteten, stadigt växer och söker nyaverksamhetsformer. Ett exempel på det sistaänmda är de tvärvetenskapliga centraeller liknande gmpperingar som vuxit fram på olika orter och bUdar ett slagskunskapsbanker för både forsknings- och utbildningsprogram. UKÄ stryker underatt särskUda, ekonomiskt betingade incitament sannolikt kan behöva skapas föratt underlätta starten av problemorienterade och tvärvetenskapligt inriktadeforskningsprojekt vid sidan av de huvudsakligen ämnesanknutnaforskningsinsatserna vid universiteten. UKÄ betonar att statsmakterna självklartbör fuUfölja redan gjorda åtaganden vad gäller om inrättande av nya fristående forskningsinstitut bör däremot enligtUKÄ prövas i ett helhetsperspektiv som innefattar en omsorgsfull granskning avalla tänkbara altemativ att tillgodose forskningsbehov inom aktuella sektorer. 1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 254 I fråga om driftkostnadsanslagen påpekarUKÄ att många anser att anslagen urholkats högst kännbart.Flera av de ändamål som förts in under driftkostnadsanslagen är enUgt UKÄ avsådan art att deras omfattning i endast ringa grad kan påverkas avmyndigheterna själva. Härigenom har den rörliga del som kan användas för attanställa biträdespersonal och utnyttja modema hjälpmedel i arbetet begränsats.Följden har i många fall blivit ett oekonomiskt utnyttjande av den undervisandeoch forskande personalens arbetstid. Åtgärder förnyorientering av utbUdningen kräver enligt UKÄ betydande resurser för ändamål för vUkakostnader bestrids från driftkostnadsanslagen. Exempel på sådana åtgärder ärden ökade kursdifferentieringen och försöksverksamheten med alternativadistributionsformer. Också den ökadeyrkesinriktningen stäUer ökade krav på driftkostnadsanslagen. I frågaom forskningen pekar UKÄ på att det framför aUt är genom utnyttjande avdriffkostnadsanslagen som läroanstalterna kan få önskvärd frihet tillnyorientering i fråga om objekt och metoder. UKÄ föreslår att assistenttimmar förforskning och allmänt institutionsarbete vid de filosofiska fakultetema, somf, n, anges ämnesområdes- ochläroanstaltsvis, i stäUet skall anvisas fakultets- och läroanstaltsvis medfrihet för de lokala myndigheterna att besluta om fördelningen mellanämnesområden. När det gällerpersonalfrågor framhåUer UKÄ att lagstiftningen ora anställningsskydd kommer att medföraförändringar i såväl hittillsvarande förordnandepraxis som bestämmelser omförordnandetider inom UKÄ:s verksamhetsområde. En inte oväsentlig del avtjänstema kommer i fortsättningen att innehas med tillsvidareförordnanden.Detta förhållande i förening med de nya föreskrifterna om uppsägningstidenslängd medför enligt UKÄ tekniska problem. Ökade kostnader kommer att uppstå isamband med uppsägningar. UKÄ har kalkylerat ett sammanlagt belopp av 4 milj.kr. för kostnader med anledning av den nya lagstiftningen. UKÄ påpekar vidare attarbetarskyddsfrågoma när det gäller forskningsverksamheten vid läroanstalternaär komplicerade, främst genom att rutiner för arbetet i betydande omfattningsaknas. Enligt UKÄ:s mening är läroanstalternaav sådan storlek och skyddsarbetet så komplicerat att befattning somskyddsingenjör bör finnas vid alla de större läroanstalterna. Lönekostnadernabör enligt UKÄ:s mening belasta driftkostnadsanslagen i proportion tillverksamhetens art och omfattning vid de olika institutionerna. UKÄ har lämnat ensammanställning över den ekono-iniskaomslutningen /74 vid läroanstalterna inom UKÄ:s område.Läroanstalternas sammanlagda driftmedelsomslutning uppdelad påfinansieringskällor framgår av följande tabell. Prop.1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet (milj. kr,) Övriga medel som anvisats Medel tilldelade från statens Ersättning för arbete m. m. ' Vissaläroanstalter har lidigare år redovisat viss ersättning för arbete under punkten Övrigamedel. Detta har inte skett i redovisningen för /74. Beloppen underpunkterna Ersättning för arbete m. m. resp. Övriga medel kan därför inte var försig jämföras med föregående budgetårs belopp. Förbrukningen av medel föruppdragsverksamhet (Ersättning för arbetem. uppgick till ca 45 milj. kr., vilket utgör av den totala omslutningen.De tekniska fakultetema har den högsta andelen uppdragsmedel, . Driftmedelsomslutningen /74 vid var och enav läroanstalterna framgårav följande tabell. Belopp (milj, kr.) 15 20 12 10 8 UKÄ har i skrivelsei föreslagit att särskilda resurser om sammanlagt högst 3 milj. kr. skall fådisponeras /76 för att möjliggöra ett brett utbud avstudiekurser vid filosofisk fakultet i Umeåoch i samt vid universitetsfUialerna, Prop.1975:1 Bilaga 10 256 Medel för forsknings- ochutvecklingsarbete (FoU) anvisas under flertalet huvudtitlar i riksstaten, delsunder anslag enbart avsedda för FoU, dels inom ramen för anslag avsedda ävenför andra ändamål. I samråd med övriga departement har inomutbUdningsdepartementet gjorts en sammanställning över de medel för FoU /75 anvisas över riksstaten. För de anslag som inte är avseddaenbart för FoU är det emellertid förenat med stora svårigheter att exakt angedet belopp som går till FoU. Av följande sammanställning kan man därför endastfå en grov uppfattning om storleksordningen av dessa resurser. Innevarande budgetår anvisas överriksstaten sammanlagt ca 2 325 milj. kr. Av detta belopp anvisas 1 390milj. under anslag som är avsedda enbart för FoU. Ca 935 milj. kr. äruppskattade FoU-kostnader inom ramen för övriga anslag. Milj, kr. Därutöver disponeras vissa delar avdepartementens kommittéanslag för FoU inom ramen för kommittéernasutredningsarbete. Utanför denna redovisning, som enbart avser anslag överriksstaten, ligger även de medel för FoU som anvisas från vissa statliga fonderm. Forskningsråden inomutbUdniiigsdepartementets område har i samband med sina förslag tillanslagsframställningar för /76 redovisat vissa uppgifter omanvändningen av rådens resurser under /74. Även dessa uppgiftermåste omges med vissa reservationer eftersom råden i sina redovisningar använtdelvis skUda definitioner. 1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 257 Rådens /74 framgår av följande tabell (tkr. 25 110"- ' MFR = statensmedicinska forskningsråd, HFR = statens humanistiska forskningsråd, SFR =statens råd för samhällsforskning, NFR = , AFR = statens råd för atomforskning. ' Varav 750 tkr. anvisade på tiUäggsstat. ' Inklusive reservationer från tidigarebudgetår. Av det sammanlagdaantalet utdelade forskningsanslag avsåg belopp under 100 tkr.Fördelningen av anslagen efter storlek framgår av följande tabell (tkr. ), .i ' . Forskningsråd/Antal anslag Merparten av denforskningsverksarnhet som finansieras av forskningsråden bedrivs viduniversitet och högskolor. av de sammanlagda medlen förforskningsprojekt går till internationellt forskningssamarbete. Efterföljandetabell visar hur av råden beviljade anslag (tkr,) fördelades på läroanstalterm. 17 1975.1 samL Nr 1. Prop.1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet Läroanstalt (motsv.)' ' U, L, G, S, Um =universiteten i , , , och , Kl =karolinska institutet, KTH = tekniska högskolan i , CTH =Chalmers tekniska högskola, Li = högskolan i , HHS = i , ' I beloppen ingår även medel för resor. I sma förslag tiUanslagsframställningar för /76 redovisar forskningsråden förslag om ökadmedelsanvisning om sammanlagt drygt 106 railj. kr., dvs. en ökning med ca 58 %.Jag kommer i det följande vid min anmälanav anslagen tiU forskningsråden att i korthet redovisa rådens förslag.Jag tar emellertid nu upp vissa av de frågor som forskningsråden aktualiserat. hänvisar, liksom UKÄ, till sin utredning om den humanistiskaoch teologiska forskningen i . Som exempel på områden därhumanistisk och religionsvetenskaplig forskning skulle kunna bidra tUl attbemästra aktuella samhällsproblem nämns miljöforskning, forskning om mäss- ochkulturkommunikationer, migrations-forskning,konfliktforskning samt forskning om internationalisering ochutvecklingsprocesser. Humanistisk och religionsvetenskaplig forskning kanvidare underlätta kulturella kontakter mellan länder genom att ge kunskaper om olika kulturella, sociala ochreligiösa system. AFR tar bl. a. uppfrågan om rådets stöd tUl forskning med anknytning till energifrågor.Rådet anser att fusionstekniken kan komma att spela en viktig roll när detgäller den långsiktiga lösningen av jordens energiförsörjning. Den svenskafusionsforskningen bör, enligt rådet, i huvudsak inriktas på insatser som kan lämna väsentiiga bidrag tiU deninternationellt bedrivna fusionsforskningen. Innevarande budgetår har rådetkun- 1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 259 natöka sina anslag till den experimentella och teoretiska forskningen inom området plasmafysik med fusionsforskning.Även många av de av rådet stödda övriga forskningsprojekten har starkanknytning tUl energi-frågoma. Innevarande budgetår lämnar rådet stödtUl bl. a. kämfysika-lisk forskning med kämteknologiska tUlämpningar, forskningrörande dels avfallsbehandling, delsstrålningsbiologiska effekter samt radioekologiska studier omkringkärnkraftverk. Rådet förbereder f.n. inom en arbetsgmpp ett utökatforskningsprogram på energiområdet. Forskningsrådens samarbetsdelegation hari särskild skrivelse hemställt att forskningsråden kompenseras förmerkostnader till följd av centralt träffade löneavtal med medel från det undersjunde huvudtiteln uppförda anslaget Täckning av merkostnader för löner ochpensioner Den högre utbildningen står inför ettskede av betydelsefulla reformer. Ett omfattande utredningsarbete rörandebehörighet och urval till högre utbildning inleddes , dåkompetensutredningen tillkallades. På gmndval av utredningens förslag fattadestatsmaktema principbeslut om gymnasieskolans kompetensvärde m. m.(prop. 1972: 84, UbU 1972: 31, rskr 1972: 240). Ett fortsatt utredningsarbetepå gmndval av de fastlagda principerna anförtroddes kompetenskommittén. har överlämnat betänkandet (SOU 1974: 71) Ombehörighet och antagning till högskolan. Betänkandet har remissbehandlats. Remissbehandlingenav utbildningsutrednings (U 68) huvudbetänkande (SOU 1973: 2) Högskolan avslutades i febmari 1974.Jag tillkallade sex sakkunnigaför att inom medverka i beredningen av U 68:sförslag. De sakkunniga antog benämningen U 68-beredningen. Beredningenöverlämnade promemorian (Ds U 1974: 6) Högskolereform.Myndigheter och organisationer m. fl. har kommit in tillutbildningsdepartementet med synpunkter på promemorian. förslag syftar tillatt ytterligare bredda högskoleutbildningens rekryteringsunderlag genommöjlighet att nå allmän behörighet på annat sätt än genom utbildning igymnasieskolan och till ett mera allsidigt urval till spärrad utbildning, bl.a. genom rätt att tillgodoräkna arbetslivserfarenhet som merit vid urval. U68:s och U 68-beredningens förslag syftar till att skapa förutsättningar för enutveckling och förnyelse avhögskoleutbildningen med utgångspunkt i arbetslivets och individernas behov,bl. a. genom decentralisering av ansvaroch befogenheter inom universitets- och högskoleorganisationen och genomnya former för samspel mellan läroanstalterna och samhälls- Prop.1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 260 Beredningen av dessa frågor är ännu inte avslutad. Jag avser attsenare föreslå regeringen att för lägga fram en proporition omreformering av högskoleutbildningen m. m. på gmndval av bl. a, U 68 :s ochkompetenskommitténs förslag. Jag återkommer i detta sammanhang till frågan omeventueUt ytterligare medelsbehov för /76. Den yrkestekniska högskoleutbildning, omvilken U 68 lagt fram förslag i betänkandet (SOU 1973:12) Försöksverksamhet medyrkesteknisk högskoleutbUdning, är betydelsefull från flera synpunkter.Förslaget avser nya yrkesinriktade utbildningar på högskolenivå som skall tiUgodosebåde en efterfrågan på arbetsmarknaden och utbUdningsbehov hos gmpper avyrkesverksamma som inte haft möjlighet att få del av högre utbUdning.Jag återkommer till hithörande frågor i samband med min anmälan av dennyssnämnda propositionen om reformering av högskoleutbUdningen m. m. Jag avseratt i det sammanhanget föreslå regeringen att lägga fram förslag omförsöksverksamhet med yrkesfeknisk högskoleutbildning fr. o. m. höstterminen1975 omfattande högst elva undervisningsgmpper fördelade på sex utbildningslinjerpå högst åtta orter. De studiesociala kostnaderna förutsätter jag skall täckasinom SVUXFÖVUX-systemets finansieringsram. Jag går över till att behandlabudgetförslagen /76 och tar förstupp vissa frågor rörande den grundläggande utbildningen. genomfördes enomfattande utbyggnad av skolväsendet. Allt fler ungdomar fick möjlighet att gåvidare till högre utbildning. Antalet nyinskrivna vid universitet ochhögskolor ökade också som en följd härav snabbt, från ca 8 000 /61till ca 31 000 /69. Därefter har tillströmningen tUl framför alltde filosofiska fakultetema minskat, dels som en följd av mindre årskullar i deför högskolestudier närmast aktuella åldrama, dels på grund av minskat intresseför högre studier med mindre utpräglad yrkesinriktning bland dem som genomgåttgymnasial utbildning. Andelen äldre studerande bland denyinskrivna har ökat påtagligt . av de nyinskrivna vidfilosofisk fakultet var . Som en jämförelse kannämnas att motsvarande andel var . Åtskilliga av de äldreinslmvna bedriver studier på deltid och utan uttalad avsikt att fullfölja demtUl examen. Antalet närvarande studerande vid defilosofiska fakultetema har minskat. Nedgången beräknas till mellanhöstterminerna 1973 och 1974, räknat på antalet studerande som är registreradei någon studiekurs, Förändringama i studerandestmktur ochstudiemönster vid de filosofiska fakulteterna antyder den enligt min meningbetydelsefulla roll utbildningsresurserna vid dessa fakulteter kan spela bl. Prop.1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 261 att tillgodose fortbildnings- eUer vidareutbildningsbehovinom enskUda ämnesområden.De belyser därmed också de nya krav som ställs på universitets- ochhögskoleorganisationen och dess utbildningsutbud. Att tillgodose dessa kravblir en huvuduppgift för den närmaste periodens förnyelsearbete. Jag fåranledning att återkomma till hithörande frågor i samband med att jag anmälerden nyssnämnda propositionen om reformering av högskoleutbUdningen m. m. De sammanlagda kostnadema förlärarresurser m. m. vid de filosofiska fakultetema enligtuniversitetsautomatiken beräknar jag för nästa budgetår till 104 milj. kr. Detta innebär en minskning, exklusive löneomräkning,med ca 16 mUj. kr., varav ca 5,5 milj. kr. avser anpassning till anslagsbelastningen innevarande budgetår.Jag har vid min medelsberäkning utgått från att antalettUldelningsgmndande studerande fortsätter att minska något. Jag har vidareräknat 2 milj. kr. för särskUda insatser isyfte att garantera utbildningsutbud av rimlig bredd vid universiteteti , högskolan i samt universitetsfilialerna (jfr prop, 1974: 1bU, 10 s, 224). UKÄ har föreslagit att.ett belopp av . skaU anvisas för nästa budgetår för täckande av kostnader i samband medexamination vid universiteten m. m. av studerande som genomgåttuniversitetscirklar i studieförbundens regi. Bakgrunden till UKÄ:s förslag ären strävan att ge sådana studerande i berörda cirklar, som har behörighet föruniversitetsstudier inom resp.ämnesområde, en anknytning tiU universitetsorganisationen. Den av UKÄväckta frågan måste enligt min mening ses i det vidare perspektivet avförhållandet mellan å ena sidan den framtidahögskolan, å andra sidan folkbUdningsorganisationernas utbildningsverksamhetpå högskolenivå. Jag avser att återkomma till hithörande frågor i samband medatt jag anmäler den förut nämnda propositionen om reformering avhögskoleutbildningen m. m. Den gmndläggande utbUdningen vid detekniska fakulteterna har byggts ut kraftigt sedan början av 1960-talet.Intagningskapaciteten kommer nästa budgetår att uppgå tUl ca 3 500 platser.Detta innebär ett trefaldigande . /691975/76ökar antalet nybörjarplatser med . har destuderandes efterfrågan på äyen teknisk högskoleutbUdning avtagit. Den minskadeefterfrågan visar sig bl. a. i att antalet förstahandssökande perutbildningsplats har minskat och i att vissa utbildningsplatser inte kunnatbesättas. Antalet vakanser i årskurs 1 var drygt 400 . En stor del av förklaringen till denminskade efterfrågan på bl. a. högreteknisk utbUdning ligger i de val eleverna gör i skolan. Teknisk fakultet liksom matematisk-naturvetenskaplig rekryterar tiU helt övervägande delstuderande som genomgått naturvetenskaplig eller fyraårig teknisk linjei gymnasieskolan. Antalet studerande på dessa linjer Prop.1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 262 harsedan slutet av minskat kraftigt i relation till studerandeantaletpå andra linjer i gymnasieskolan. Med hänsyn härtUl kan, om interekryteringsunderlaget för högre teknisk utbUdning breddas, någon förändring itillströmningen inte förväntas inträffa . En förklaring tUl det minskade intressetför bl. a. teknisk utbUdning kan vara debatten om den tekniska utvecklingensnegativa effekter. Det är då viktigt att påminna om att det fordras ett solitttekniskt kunnande också för att balansera eller förebygga dessa. ArbetsmUjön,den yttre miljön och energiförsörjningen är exempel på områden där tekniken ärnödvändig för att åstadkomma de lösningar som medborgarna eftersträvar. Detta synsätt måste prägla utbUdningen vid detekniska fakulteterna. Det är viktigt att det också kommer att påverkastudie- och yrkesorienteringen med sikte på att ett ökat intresse för tekniskutbildning skaU kunna åstadkommas. Den påtagliga förändringen i destuderandes intresse för högre teknisk utbildningoch den samtidiga expansionen av utbUdningskapaciteten har ställt detekniska fakultetema i en ny situation. antogs generellt studerandemed mycket goda förkunskaper och studiefömtsätt-ningar. Under de senaste årenhar tUI följd av den minskade konkurrensen de antagna kommit att utgöra enmera heterogen gmpp såvitt gäller både förkunskaper och studiefömtsättningar.Dessa förändringar kan ha bidragit till desämre, på några utbildningslinjer väsentiigt sämre, studieresultaten. Berörda myndigheter har de två senasteåren vidtagit åtgärder för att vända den negativa tendensen när det gäUereffektiviteten i utbildningen vid teknisk fakultet. I syfte att åstadkommaytterUgare förbättringar härvidlag förordar jag i överensstämmelse med UKÄ:sförslag att resurserna för utbUdningen ide lägre årskurserna i civUingen-jörsutbildningen förstärks. Jagberäknar för detta ändamål en sammanlagdmedelsanvisning av 2 milj. kr. Dessa medel bör fördelas med utgångspunkti behoven av förbättring av studieeffektiviteten. Jag fömtsätter dessutom att fördelningen av de totalaresurserna för grundläggande utbildning vid fakulteterna fortlöpandeomprövas med hänsyn till aktueUa behov. Enkontinuerlig översyn av utbildningens innehåll och organisation hörnaturligt samman härmed. Jag går så övertill vissa frågor rörande forskarutbildningen m.m. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigandetUlkaUade jag sju sakkunniga med uppgift att se över vissa frågorrörande forskarutbildningen. I direktiventUl de sakkunniga, vUka antagit namnet forskarutbildningsutredningen(FUN, U 1974; 06), berörde jag fem huvudfrågor,som utredningen skall behandla. Mot bakgmnd bl. a. av den mycket starkatillströmningen till forskarutbildningen Prop.1975:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 263 skallutredningen utarbeta ett system för och lägga fram förslag till dimensioneringav forskarutbildningen. Utredningen skall vidare studera behörighets- ochurvalsfrågor i syfte att åstadkomma en mer differentierad rekrytering tillforskarutbildningen. Möjligheterna att differentiera utbildningen eftergrundexamen med hänsyn till skilda utbildningsmål skall undersökas liksomstudiefinansieringen vid utbildning på denna nivå. FUN skall slutiigen ta uppfrågan om utformningen av forskarkarriären. Det minskade antalet studerande igrundläggande utbildning, i förening med ändrad ålderssammansättning ochändrade studiemönster bland de studerande på denna nivå, har det senaste åretmedfört en delvis kraftigt minskadtillströmning till forskamtbildningen. Jag vill i detta sammanhangbetona forskningens betydelse för möjligheterna att påverka den långsiktigasamhällsutvecklingen och vår egen framtid. Därvid vill jag erinra om de krav på forskning och utvecklingsarbete inom områdensom energi-, råvam- och livsmedelsförsörjning samt arbetsmiljö i vid meningsom kommer att ställas. Frågan om forskaratbild-ningens dimensionering bör ses även i detta perspektiv. UKÄ lade fram förslag omförsöksverksamhet med yrkesinriktadspecialistutbUdning vid teknisk fakultet. Förslaget avser en tvåårigheltidsutbildning, för vilken normalt krävs samma förkunskaper som förforskamtbUdning vid teknisk fakultet. Kraven på den i sammanhanget aktuellatiUämpningsuppgiften skall emeUertid enligt förslaget vara andra än kraven påen doktorsavhandling.