prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Paragrafeninnehåller bestämmelser om ingripande av länsslyrelsen i vissa fall dårevisorerna inte vederbörligen utses eller då revisorerna är obehöriga enligtvissa av bestämmelserna i 24 §§. Länsstyrelsenskall enligt första stycket på anmälan utse revisorer i följande tre fall,nämligen 1. när sådan kvalificerad revisor saknas somföreskrivs för de störte bolagen i 3 § förstafjärde styckena, 2. när revisor är omyndig eller i konkurs eller bosattutomlands eller är utländsk medborgare eller är jävig enligt 4 § första ellerandra stycket, 3. när bestämmelse i bolagsordningen om antaletrevisorer eller om revisors behörighet åsidosatts. Däremotkan, som redan påpekats, inte ingripa av det skälet att revisorinte anses uppfylla de allmänna kvalifikationerna i 2 § andra stycket. Denfrågan kan dras inför domstol genom av revisorsvale t. Imotsats tUl vad som gäller enligt utredningens förslag kan länsstyrelseningripa därför att en revisor står i låneskuld till bolaget. Detla kan skeockså enligt gäUande lag (se prop. 1973: 93 s. 139). Förslagetkräver inte i något fall att bolaget skall ha mera än en revisor, men ibolagsordningen kan finnas bestämmelse om att flera revisorer skall utses,varvid minimi- och maximiantal kan anges, 2 kap. 4 § 6. Om inte det ibolagsordningen angivna antalet eller minimiantalet revisorer finns, skalllänsstyrelsen på anmälan utse revisor så att antalet blir fyllt. Likaså skallpå anmälan utses revisor med de särskUda kvalifikationer som kan vara angivna ibolagsordningen, om sådan inte utsetts. Förordnande enligt förstastycket kan meddelas inte endast när det är bolagsstämman utan även när det ärnågon utomstående som underlåtit att utse revisor eller utsett obehörig person.Är en bolagsordning att tolka så att en utomstående har rätt, men inteskyldighet, att utse revisor, kan inte ingripa, om vederbörandeunderlåter att utnyttja sin rätt. Länsstyrelsenskall givetvis förordna revisor inte endast om första stycket ellerbolagsordningen inte iakttagils vid revisorsvalet ulan även om en vald revisorsedermera blir obehörig. AnmälantUl kan enligt andra stycket göras av vem som helst. I dettastycke åläggs dessutom styrelsen att göra anmälan, om inte rättelse utandröjsmål sker genom den som utser revisor. Styrelsen bör alltså, om det gällerrevisor som skall utses av bolagsstämman, sammankalla stämma för val avbehörig revisor. Gäller det en av utomstående utsedd revisor, bör styrelsenförst anmoda vederbörande att tUlsätta revisor. Om bolagsstämman eller denutomstående likväl underlåter alt utserevisor, är styrelsen skyldig att anmäla förhållandet hos . Omminoriteten enligt 3 § femte stycket framställt vederbörlig begäran attbolagsstämman skall tUl revisor utse auktoriserad revisor eller godkänd revisormen bolagsstämman underlåtit detla, kan aktieägare inte någon annan även omhan inte tUlhör den minoritet som på stämman framställt begäran, enligt tredjestycket hos senast en månad från stämman göra framställning omatt skall förordna sådan revisor. Länsstyrelsensförordnande enligt denna paragraf skall Uksom enligt gällande lag, avse tid tUldess annan revisor blivit utsedd i föreskriven ordning. Bestämmelser härom harupptagits i fjärde stycket. Bolagsstämman eller annan som har att utserevisorn kan aUtså tUlsätta en revisor i stället för den av länsstyrelsenförordnade. LänsstyrelsenskaU ge bolaget tUlfälle att yttra sig, innan förordnande ges enligt dennaparagraf. Det ligger i sakens natur att , om det i någotundantagsfall skulle gälla revisor som enligt bolagsordningen skall utses avannan, skall ge även den andre tiUfälle att yttra sig, jfr 15 §förvaltningslagen (1971: 290). Omlänsstyrelsen förordnar revisor därför att en utsedd revisor är obehörig pågrand av omyndighet, konkurs, utländskt medborgarskap eller bosättning utomlandet eller jäv enligt 4 § första eller andra stycket, skall länsstyrelsensamtidigt entlediga den obehörige. I andra faU blir däremot länsstyrelsensförordnande av revisor inte kombinerat med entledigande. Det kan medföra attdet blir en revisor mer än som skall finnas enligt bolagsordningen. Att entledigaöverflödig revisor ankommer på bolagsstämman eller den som utsett revisor. Förordnandeav enligt denna paragraf är inte det enda medel som står tillbuds för rättelse då revisor saknas eller revisor är obehörig. Ett val påbolagsstämma av obehörig revisor kan klandras. För fall då revisor avgår ellerentledigas eller blir obehörig föreskrivs vidare i 5 § att styrelsenofördröjligen skall föranstalta om nytt revisorsval. Det starkaste medlet tordeemellertid vara att revisorer måste finnas och medverka för att beslut omfastställelse av årsredovisning samt om vinstutdelning och decharge skall varalagliga. Om revisor finns men är jävig, kan besluten bli klanderbara. Denu angivna medlen är enligt min mening tUlfyUest för att säkra attbestämmelsema i 3 § första, andra och fjärde styckena om kvalificerad revisorefterlevs. Någon övervakning härav genom statiigt organ som iKalmar län påkallar anser jag därför inte vara erforderlig. Paragrafensom i huvudsak överensstämmer med utredningsförslaget anger i allmänna dragomfattningen av revisoms granskningsuppgift. En ytterligare bestämning därav ivissa avseenden framgår av några av de följande paragraferna i detta kapitel,särskilt 10 §. Revisorernas uppgifter är emellertid inte begränsade till sådangranskning som avses i 10 kap. I flera andra kapitel förekommer bestämmelser omrevisorernas medverkan i olika sammanhang, såsom vid bolagsbUdning (2 kap. 9§), nyemission (4 kap. 4, 6 och 12 §§), emission av skuldebrev (5 kap. 5, 9 och14 §§) och nedsättning av aktiekapitalet (6 kap. 1 §). När det gällerbolagsledningens svar på frågor av aktieägare skaU revisorerna också i visstfall medverka (9 kap. 12 §). Vid likvidation skall revisorerna fungera i stortsett som vanligt (13 kap. 7 §) och vid fusion skall de avge yttiranden (14 kap.1 och 2 §§). förslag skall revisor i den omfattning god revisionssed bjudergranska bolagets årsredovisning jämte räkenskaperna samt handhavandet av bolagelsangelägenheter i övrigt. Kammartätten anser att uttrycket "handhavande avbolagets angelägenheter i övrigt" är påfallande vagt. Kammarrätten pekarpå risken för alt särskilt en ny generations revisorer vid sin detaljgranskningav räkenskaperna för bolaget kan komma att minska sin vaksamhet i fråga omsådana bolagens dispositioner som är främmande för föremålet för bolagets verksamhet.Jag delar denna uppfattning. Av skäl som jag har redovisat i avsnitt 13.7 börlagtexten inte hindra en utveckling mot utvidgad förvaltningsrevision. I mittförslag har därför uttrycket "handhavande av bolagets angelägenheter"bytts ut mot "styrelsens och verkställande direktörens förvallning". påpekat förekommer det att revisorerna gör vissa påpekanden sominnefattar affärsmässiga bedömningar eller avser företagets behov avförbättringar i fråga om organisalion, bokföring, kalkyler och budgetering. mån utvecklingen inom ramen för "god revisionssed" går motutvidgad förvaltningsrevision kan det tänkas att revisorn kommer att bliskyldig att i viss ulslräckning göra sådana påpekanden i revisionsberättelsen. Revisorernasgranskning innebär inte bara att årsredovisningen skall revideras. De skallockså i den omfattning god revisionssed kräver utöva en löpande kontroll underden tid deras uppdrag omfattar. Enligtandra stycket skall revisor i moderbolaget även granska koncernredovisningenoch koncernföretagens inbördes förhåUanden i övrigt. Bestämmelsen har sinmotsvarighet i gällande lag. Revisorernafår den bästa överblicken över koncemförhållandena, om såsom i 2 § sistastycket rekommenderas någon av moderbolagets revisorer också är revisor idotterbolaget. Vidare har i 8 § införts bestämmelse att bolagsledningen idolterbolag har upplysningsplikt geni- Revisor skall enligt tredje stycket följa de särskUdaföreskrifter, som meddelas av bolagsstämma, såvida de inte strider mot lag,bolagsordning eller god revisionssed. Bestämmelsen har motsvarighet i gäUandelag. Enligtgällande lag är revisor, om granskningsarbetet är av större omfattning,berättigad att anlita anstäUd personal såsom medhjälpare efter vad med hänsyntill arbetets art får anses tUlbörUgt. Rätt att sålunda anlita medhjälpareföreligger inte, om bolagsstämman vid revisorsvalet träffar sådant förbehåll.Denna bestämmelse har inte upptagits i förslaget, men de angivna reglerna får,som utredningen påpekat, anses gäUa även utan uttryckUgt stöd av lag. Av 4 §sista stycket och 15 kap. 2 § första stycket framgår f. ö. att lagenförutsätter alt revisor i mån av behov får använda lämpUg medhjälpare. Om eltbolag utses tUI revisor, kommer den för revisionen huvudansvarige att kunnautnyttja hos bolaget anställda personer såsom medhjälpare. Inte heller är detuteslutet att revisor kan i särskUda faU anlita utomstående expert sområdgivare. Styrelsenoch verkställande direktör skall enligt paragrafen bereda revisor tUlfälle attverkstäUa granskningen i den omfattning revisorn finner erforderligt samt lämnade upplysningar och det biträde som han begär. Molsvarande bestämmelse finns igällande lag. Detta innebär bl. a. att bolagsledningen inte har rätt atthemlighålla någonting rörande bolagets angelägenheter i förhållande tillrevisorn. Sammaskyldighet föreUgger för styrelsen och verkställande direktör i dotterbolag iförhållande till revisor i moderbolag. Någon upplysningsplikt fördotterbolagets revisorer gentemot moderbolagets revisorer finns inte enligtutredningsförslaget. Advokatsamfundetpåpekar alt styrelse och verkställande direktör i dolterbolag är skyldig attlämna upplysningar till revisor i moderbolag. Denna upplysningsplikt kan enligtsamfundet bli ganska betungande, om ett joint-venture-bolag är att anse somdotterbolag till två eller flera olika moderbolag. I ett sådant fall skulle detenligt samfundet vara rimligare att ålägga dotterbolagets revisorerupplysningsplikt gentemot de olUca moderbolagens revisorer. Så är också faUetmed den av mig förordade avfattningen av paragrafen i vilken méd moderbolagavses svenskt aktiebolag som omfattas av lagen. Jag har dock inte funnitanledning att i detta speciella fall befria bolagsledningen i dotterbolagetfrån skyldigheten att ge upplysningar till moderbolagen, jfr 8 kap. 7 §. Paragrafenhar jämkats i enlighet härmed. Föratt identifiera årsredovisningen och koncernredovisningen såsom den vilkengranskats vid revisionen skall revisor enligt paragrafen teckna hänvisnmg tillrevisionsberättelsen sedan han slutfört granskningen av redovisningen.Motsvarande bestämmelser finns i gällande lag. För att förebygga att enredovisning som revisor anser vara oriktig och inte böra fastställas ändå kanuppfattas såsom av honom godkänd, skaU revisom enligt nya bestämmelser i andrapunkten göra anteckning på årsredovisningen, om han anser att balansräkningeneller resultaträkningen inte bör fastställas. I moderbolag görs motsvarande anteckningarpå koncernredovisningen, om koncernbalansräkningen eller koncemresultaträkningenenligt revisorns uppfattning inte bör fastställas. Paragrafeninnehåller bestämmelser om revisionsberättelse. Den överensstämmer i huvudsakmed utredningens förslag. Revisorernaskall enligt första stycket för varje räkenskapsår avge revisionsberättelse tUlbolagsstämman. Berättelsen skall överlämnas tUl bolagets styrelse senast tvåveckor före ordinarie bolagsstämma. Motsvarande bestämmelser finns i gällandelag. Iandrafjärde styckena ges bestämmelser om revisionsberättelsens imiehåll. Bestämmelsemaöverensstämmer i huvudsak med gällande lag. ErUigtandra stycket skall revisionsberättelsen innehålla uttalande, huruvidaårsredovisningen gjorts upp enligt denna lag. Enligt 11 kap. 1 § andra stycketskall bestämmelsema om årsbokslut i bokföringslagen (1975:000) iakttas vidupprättande av årsredovisningen. Revisorsuttalandet skall naturligtvis görasmed beaktande också av bestämmelserna i den lagen. Del krävs alltså avrevisorerna såsom bolagens kontrollorgan ett uttalande huruvida redovisningenär uppgjord enligt i lag givna beslämmelser och alltså laglig i alla avseenden,beträffande såväl specificering som värdering. Om revisor på någon punkt kännersig tveksam i detla avseende, skall han i revisionsberättelsen ge uttryck fördenna tveksamhet. Med hänsyn härtill finns inte behov av motsvarighet tillbestämmelsen i gällande lag att revisorema skall göra särskilt uttalande, omuppskrivning av anläggningstUlgång skett eller omsättningstillgång upptagitstill högre belopp än kostnaderna för deras anskaffning -eller tillverkning.Uppgifter om en sådan uppskrivning eller värdering skall finnas iårsredovisningen och om lagens bestämmelser härvid överträds, skall revisorernagivetvis göra anmärkning härom. Utredningsförslagetinnebär att revisionsberättelsen dessutom skall innehålla redogörelse förresultatet av revisionen i övrigt. Motsvarande bestämmelser finns i gäUandelag. I bestämmelsen ligger enligt utred- 28 1975.1 saml Nr 103 ningenknappast mer än en allmän beskrivning av berättelsens syfte, vUken utfylls avbestämmelserna i de följande styckena och av vad god revisionssed bjuder. Jaganser inle bestämmelsen behövlig och den har utgått ur milt förslag utan attnågon ändring i sak har åsyftats. Utredningenföreslår att revisorerna särskUt skall ange, om upplysningar angående bolagsårsresultat och ställning inte lämnats i vederbörlig omfattning. I sådant-fallskall revisorema vidare, om det kan ske, lämna erforderUga tilläggsupplysningari sin berättelse. Utredningsförslaget i denna del har med en mindreredaktionell jämkning upptagits som en andra ptmkt i förevarande stycke. Givetvisskall revisorema i revisionsberättelsen inte lämna sådana tUläggsuppgifter sombolagsledningen med hänsyn tUl företagets intressen inte önskar och inte ärskyldig att lämna ut. Harrevisorerna vid sin granskning funnit att åtgärd eller försummelse, som kanföranleda ersättningsskyldighet, ligger styrelseledamot eller verkställandedirektör till last, skall det enligt tredje stycket anmärkas i berättelsen.Formuleringen avser att utmärka att revisorerna har skyldighet att göraanmärkning i revisionsberättelsen endast om de verkligen funnit att åtgärdeneller försummelsen är av det slaget att den kan medföra skadeståndsskyldighet.Om revisorerna anser det mer eller mindre sannolikt att skadeståndsskyldighetföreligger men inte är säkra på det, kan det vara lämpUgt att irevisionsberättelsen ge ett i skadeståndsfrågan neutralt uttalande med uppgiftom resultatet av deras granskning i detta avseende. Stycketinnehåller vidare en bestämmelse som saknar motsvarighet iutredningsförslaget om att revisorema skall anmärka om de vid sin granskningfunnit att styrelseledamot eller verkstäUande direktör handlat i strid mot denföreslagna aktiebolagslagen eller mot bolagsordningen. Som nämnts i denallmänna motiveringen (avsnitt 13.7) har revisorema att beakta bl. a.samhällets och den aktieköpande allmänhetens intressen. Den nu berördabestämmelsen är ett uttryck för det. Den innebär bl. a. alt revisor är skyldigatt göra anmärkning, om exempelvis reglerna i 12 kap. 7 § om förbud motpenninglån överträtts eller om bolagsledningen lämnat felaktiga uppgifter iregistreringsanmälningar tUI patentverket. FörslagetinnehåUer inga beslämmelser om skyldighet att framstäUa anmärkning av nuifrågavarande slag beträffande tidigare revisor eller beträffande aktieägare. Ifråga om skadeståndstalan mot dem gäller inte den särskUda preklusionsregelnför talan mot styrelseledamöter eller verkställande direktör i 15 kap. 5 §tredje stycket. Skulle revisorerna finna att skadeståndsskyldighet enligt 15kap. åligger andra än styrelseledamöter och verkställande direktör, kan detdock, om frågan kan anses vara av betydelse, åligga revisorerna att lämnaupplysning i revisionsberättelsen. Enligt9 kap. 5 § andra stycket 3 skall ordinarie bolagsstämma besluta omansvarsfrihet för styrelseledamöter och verkställande direktör. I enlighethärmed föreskrivs i andra punkten av förevarande stycke att revisionsberättelsenäven skall innehålla uttalande angående ansvarsfrihet för styrelseledamöternaoch verkställande direktör. Revisorerna bör i allmänhet tUlstyrka elleravstyrka ansvarsfrihet på angivna skäl. Liksom enligt gällande rätt har de inteovUlkorlig skyldighet därtUl utan kan i tveksamma fall begränsa sig tiU attange skäl för eller emot ansvarsfrihet. Även om revisorerna anmärker på vissåtgärd som enligt deras mening kan föranleda skadeståndsskyldighet, är deoförhindrade att tiUstyrka ansvarsfrihet för den som enligt deras anmärkninggjort sig skyldig tUl en skadeståndsgrundande handling, t. ex. om skadan ochhans vårdslöshet är ringa och han kanske i stort sett fullgjort sitt uppdrag påett mycket förtjänstfullt sätt. Enligtsista punkten i detta stycke kan revisorerna även i övrigt i berättelsenmeddela upplysningar som de önskar bringa till aktieägarnas kännedom. Eftersomrevisionsberättelsen blu: offentlig handling, skall revisorerna räkna med attdess innehåll kommer till allmän kännedom. Naturligtvis skall revisorema härsom annars noggrant hålla sig inom ramen för sitt uppdrag. De får inte lämnaupplysningar om affärshemligheter vUkas yppande för allmänheten kan vållabolaget skada. Det bör påpekas att rätten för revisorema att lämna upplysningari sin revisionsberättelse kan och i vissa fall bör av dem utnyttjas för att gepositiva uppgifter om bolagets förhållanden, t. ex. upplysningar som vederläggerförekommande rykten om oegentligheter från bolagsledningens sida eller om storaförluster för bolaget. Enligtfjärde stycket skall revisionsberättelsen innehålla yttrande huruvida den i 12kap. 9 § föreskrivna särskilda förteckningen över vissa lån och säkerheter harupprättals om skyldighet att föra förteckning förelegat. I sak överensstämmandebestämmelser finns i gäUande lag, jfr prop. 1973: 93 s. 140. Istycket föreskrivs vidare att revisionsberättelsen skall innehålla särskUtuttalande angående fastställande av balansräkningen och resultaträkningen samtangående det framställda förslaget till dispositioner beträffande bolagetsvinst eller förlust. Bestämmelsen har motsvarighet i gällande lag. Liksom f.n.kan revisorerna undantagsvis underlåta att direkt till- eUer avstyrkafastställande av granskad räkning och i stället påpeka alt bolagsledningensförslag rörande samma räkning i visst angivet avseende kan ge anledning tUltvekan. Det är dock önskvärt att revisorema i detta avseende ger stämman sågod och klar ledning som möjligt. Beträffandestyrelsens förslag i fråga om dispositioner rörande vmst eller förlust gällerUksom enligt gäUande lag att revisorema bör tUlstyrka eller avstyrka förslagetoch att de i varje fall skall uttala sig därom.De är givetvis skyldiga att göra anmärkning såvida den föreslagnadispositionen inte står i överensstämmelse med lagens och bolagsordningensbeslämmelser. Detta gäller också, om i bolaget föreslagits en utdelning utanatt regeln i 12 kap. 2 § andra stycket om hänsynstagande tUl god affärssed m.m. iakttagits. Någon uttrycklig beslämmelse härom är inte erforderlig. Varjerevisor är i princip ansvarig för hela den granskning som ingår irevisionsuppdraget, även om det inte sällan kan anses rimUgt och praktisktofrånkomUgt att en viss arbetsfördelning sker mellan revisorema om flera sådanafmns. Då skadeståndsskyldighet för revisor föratsätter vårdslöshet, kan enarbetsfördelning i överensstämmelse med god revisionssed beaktas vid bedömningav skadeståndsfrågor. Avrevisoms individuella ställning i fråga om skyldighet och ansvar följer utanuttrycklig lagbestämmelse att han liksom enligt gällande lag har rätt att få enfrån medrevisor avvikande mening uttryckt antingen genom att foga ett särskUtyttrande tUl revisionsberättelsen eller genom att avge en egenrevisionsberättelse. Utredningsförslagetbygger på tanken att koncernredovisningen inte skall fastställas avbolagsstämman. Departementsförslaget innebär att sådan fastställelse skall skeoch bestämmelserna om koncernredovisning har dessutom utvidgats väsentligt. Somen konsekvens härav föreskrivs i femte stycket att revisor i moderbolag skallavge en särskUd revisionsberättelse beträffande koncernen. Bestämmelsema iförstafjärde styckena denna paragraf äger molsvarande tillämpning på sådanredovisning. Avandra stycket följer alt i koncernrevisionsberättelsen skall anges omkoncemredovisningen inte innehåller sådana upplysningar som skall lämnas.Uttalande om koncemredovisningen kan inte göras utan att alla viktigaredotterföretag underkastats revisionsgranskning och dotterföretagens revisoreröverlämnat rapport om resultatet tUl moderbolagets revisorer. Saknardotterföretag revisorer, måste moderbolagets revisorer själva föranstalta omgranskning av dotterföretaget i den utsträckning som är praktiskt möjlig. SjälvfaUetmöter det inte något hinder att ta in revisionsberättelsen för moderbolaget ochrevisionsberättelsen för koncemen i en och samma handling. Enligt10 § tredje stycket kan revisor i revisionsberättelsen införa upplysningar somhan anser böra komma till aktieägarnas kännedom. I förevarande paragraf gesbeslämmelser beträffande sådana erinringar som revisor gör tillbolagsledningen men som han inte anser vara av den beskaffenhet att de börbringas tUl aktieägarnas och allmänhetens kännedom på grund av att de ärmindre betydelsefulla eller berör Sådana'erinringar skall göras skriftligen så alt de för framtiden ärtillgängliga för bolagsledningen och även för senare revisorer, vilket bidrartUl att ge kontinuitet åt revisionen. Med hänsyn till att revisionsprotokollinte är obligatoriskt enligt förslaget föreskrivs att erinringar skall införasi protokoll eUer annan handUng. Revisorema kan alltså ge sin erinran i enrapport eller i ett vanligt brev e. d. Dessa skriftliga erinringar i protokolleller annan handling skall förvaras äv styrelsen på betryggande sätt. De blirinte offentiiga men är liksom bolagets handlingar i övrigt tiUgängliga försenare revisorer. Föreningenauktoriserade revisorer anser att entiédigad revisor bör ha möjUghet attframföra sina synpunkter på hur bolagsledningen skött bolagets angelägenheter.Detta skuUe enligt föreningen lämpUgen kunna ske genom att entledigad revisorfick rätt att till styrelsen avlämna en skrift som styrelsen skulle behandlaenligt denna paragraf. För egen del är jag tveksam beträffande värdet av ensådan bestämmelse. Risk föreligger att en entledigad revisor griper tiUfälletatt rikta invändningar mot grunderna för entledigandet och att styrelsen därvidfinner behov av att i samma ordning bemöta revisorns invändningar. Jag hardärför inle upptagit den föreslagna bestämmelsen i mitt förslag. SjälvfaUetstår det även utan uttrycklig bestämmelse revisom fritt att framföra vilkasynpunkter han viU muntiigen eller skriftiigen till bolagsledningen. Erinringarsom sagts nu har inte karaktär av verkliga anmärkningar mot redovisningen eUerförvaltningen ulan mera av råd och förslag tiU förbättringar. De innefattarendast uttalande om' önskvärdheten av rättelse för framtiden i visst avseende.Paragrafen betyder inte att varje uttalande som revisom gör tillbolagsledningen eller ledamot därav måsle ske i skriftlig handling. Revisorernamåste kunna under sin löpande verksamhet göra muntliga påpekanden somrevisorema själva anser vara av alltför ringa vikt för alt böra ges i skriftligform. Liksomgällande lag ger paragrafen varje revisor rätt att närvara på bolagsstämman.Han har naturligtvis även rätt att yttra sig på stämman i angelägenheter somhör under hans granskning. Han är enligt paragrafen skyldig att närvara vidbolagsstämman, om ärendenas beskaffenhet gör det påkallat. I många faU ärförhållandena emellertid sådana att revisom inte behöver närvara. Bolagsstämmanär, särskUt i enmans- och fåmansbolag, ofta en helt ratinmässig formaUtet ochdet kan vara svårt för en revisor att avsälla tid för en sådan stämma. Utredningenföreslår förbud för revisor att till enskUd aktieägare eller utomstående lämnaupplysningar om sådana bolagets angelägenheter som han fått kännedom om vidfullgörande av sitt uppdrag.