prop · FZ0350 · 1975-12-31 00:00:00 — Inrättas sådan nämnd, får kommunen även inrätta två ellerflera sociala distrikts-nämnder föratt, var och en inom sill socialvårdsdisirikt,handlägga ärenden som avser vård och behandling ellerannan åtgärd beträffandeenskild person. Vad som i lag eller annan författning är föreskrivet omsocialnämnd skall med vissa undantag äga motsvarande tillämpning i fråga omsocial centralnämnd och social distriklsnämnd. 1de föreslagna nya beslämmelserna i 18 kap. 2 S och 20 kap. 8a S ÄB anges inlevilken socialnämnd som avses, vistelsekommunens eller man-lalsskrivningskommunens.Ledning i frågan får då hämtas från socialhjälpslagen. 1 dess 1 S stadgas atlkommunen skall tillse alt den som vistas i kommunen erhåller såvältillfredsställande omvårdnad som erforderlig socialhjälp. Av förarbetena tilllagen och elt avgörande av regeringsrätten framgår att i dessa skyldigheter kaningå atl ombesörja begravning och betala begravningskostnaderna (se SOU 1950:11 s. 334 och prop. 1955: 177 s. 122 1975/76:50 88 samtRÅ 1973 ref 11). Det synes naturligt atl samma socialnämnd tilläggs uppgifternaatt tillfälligt ta vård om den avlidnes egendom och atl göra dödsboanmälan. Enliglvad remissprolokollet ger vid handen har man emellertid åsyftat att dessauppgifter skall fullgöras av socialnämnden i den kommun där den döde varmantalsskriven. En sådan ordning torde inte kunna åstadkommas utan uttryckligreglering i lag och förefaller inte heller ändamålsenlig. Vi förordar därför alt,såsom också sken i de remitterade förslagen till ändringar i 18 kap. 2 S och20 kap. 8 a S, den nämnd som tilläggs ifrågavarande uppgifter i lagtexten angesmed ordet "socialnämnden" samt atl därmed skall förstås den nämnd somvid behov haft alt svara för den avlidnes sociala omvårdnad i livstiden. kan enligtsocialhjälpslagen och lagen om social centralnämnd m. m. efter bemyndigande avkommunfullmäktige delegera sin beslutanderätt åt särskild avdelning, beslåendeav ledamöter eller suppleanter i nämnden, eller ål ledamot eller suppleanteller åt tjänsteman hos kommunen. Genom att man fullt utnyttjar dessa delegalionsmöjligheierbör kretsen av personer med befogenhet alt göra dödsboanmälan kunna bli tillräckligtvid, särskilt om uppdrag ges även åt andra kommunens tjänstemän än demtillhörande socialförvaltningen, t.ex. tjänstemän vid överförmyn-darorganisationen.Om det remitterade förslaget innebär att socialnämnden skulle äga förordnadödsboanmälare att, vid sidan av nämnden och dess delegater, handla inte påsocialnämndens vägnar utan som innehavare av självständigt uppdrag, anser vioss böra avstyrka en sådan ordning. Den skulle nämligen medföra en besvärandeoklarhet om de självständiga dödsboanmälarnas ställning i kommunalrättsligthänseende. Skulle det anses att man måste gå utanför kretsen av kommunalaförtroendemän och tjänstemän för atl få lämplig spridning av uppdragen somdödsboanmälare, torde befogenheten att göra dödsboanmälan uteslutande böratillkomma av rätlen eller förordnade personer. I sådant fallfinge dock de med uppdragen förenade kostnaderna rimligtvis bäras avstatsverket. Mot bakgrund av del anförda förordar vi i första hand alt endasisocialnämnden får behörighet atl göra dödsboanmälan med de möjligheter attdelegera beslutanderätten som redovisais. I andra hand förordas atlbehörigheten tillägges den som av rätten (eller ) förordnalsdärtill. Beslutsom i ärende om dödsboanmälan meddelas av kommunalt organ kan, om särskildbesvärsbestämmelse inte införs, överklagas endast i den ordning som ärföreskriven för kommunalbesvär (jfr 54 S socialhjälpslagen och 76 Skommunallagen). Del betyder bl.a., all endast kommunmedlem kan överklaga sådantbeslut. Dödsbodelägare och borgenärer som inie är kommunmedlemmar har alltsåingen besvärsrält. Om man inför den av lagrådet föreslagna möjligheten för denvars rält kan bero därav all få bouppteckning lill stånd även om dödsboanmälangjorts, saknas anledning att vidga besvärsrätlen. Inte heller synes skäl finnasalt låta besvärsprövningen omfatta mer än den legaliietskontroll som utgörföremålet för kom- Prop.1975/76:50 89 munalbesvär.Det kunde i stället övervägas all genom särskild föreskrift uteslutamöjligheten atl anföra besvär över beslut av dödsboanmälare. 1 varje fall hörensådan föreskrift meddelas, om ett system med självständiga dödsboanmälareinförs. Någonbestämmelse har inte föreslagits om rätt till ersättning av enskild förkommunens kostnader för dödsboanmälan. Eftersom socialhjälpslagen medger kommunräll lill ersättning av enskild endasi för socialhjälp, får nämnda kostnaderdärför stanna på kommunen. Någon annan ordning har inte heller förutsatts iremissprotokollet. Däremot har föredragande statsrådet utgått från att, närsocialnämnden tillfälligt tagit vård om dödsbo där tillgångarna har ett ejobetydligt värde, kostnaderna för förvaltningen i första hand skall betalas avdödsboet. Den föreslagna ändringen i 18 kap. 2S ÄB innebär atl på socialnämndenlägges en skyldighet alt ombesörja lillfällig dödsboförvallning i vissa fall.Ulan stöd av bestämmelse i lag lär då kommunens kostnader för sådan förvallninginte kunna tvångsvis tas ul av dödsboet. Såsomframgår av vad i det följande anförs vid 20 kap. 8 a S ÄB förordar jag, alldödsboanmälan inle skall göras av socialnämnden eller någon som nämndenförordnat ulan av den som eljest har all föranstalta om bouppteckning och altmyndighets kontrollerande medverkan utformas så atl riktigheten av de ianmälan lämnade uppgifterna skall vara bestyrkta av lämplig myndighet. Omen sådan ordning införs, är det naturligt atl behörighet atl bestyrka uppgifteri dödsboanmälan tilläggs bl. a. socialvårdstjänslemän. Delta torde emellertidkunna ske utan att de kommunalräitsliga problem som berörts av övriga ledamöteraktualiseras. Förslagettill lag om ändring i Såsomframgår av vad som sagts i det föregående torde frågan, huruvida sådan gåvaförekommit som avses i denna paragraf, ofta inte kunna nöjaktigt klarläggasutan atl bouppteckning förrättas. Enligl lagrådels mening skulle det med hänsynhärtill vara betänkligt atl ändra paragrafen på sätt som föreslagits iremissen. Lagrådet kan därför inte lillslyrka ändringen. 7Riksdagen 1975/76. Prop.1975/76:50 90 olägenhet av atl paragrafen får gälla med oförändradlydelse även sedan möjlighet öppnats att i vissa fall underlåta bouppteckningsynes inle vara alt befara. Visserligen kommer rätten att väcka talan omnedsättning av gåvan alt kvarstå , men varje dödsbodelägare somså önskar kan, om den av lagrådet tidigare föreslagna ändringen genomförs, fåtill stånd en begränsning av liden genom all påkalla bouppteckning. Lagrådet hemställer alltså, atl förslaget om ändring idenna paragraf får utgå. Vad lagrådet anfört vid 7 kap. 4 S äger motsvarandetillämpning beträffande förevarande paragraf Lagrådet hemställer därför, altockså förslaget om ändring i denna paragraf får utgå. Gyllensvärd, och : Mot den föreslagna ändringen av paragrafen har vi intenågot atl erinra. Vi hänvisar dock till vad vi inledningsvis anförl ominnebörden av del i lagtexten använda ordet "socialnämnden" och omnämndens kostnader för lillfällig dödsboförvallning i vissa fall. Av det föregående framgår, all jag förordar alldödsboanmälan inle skall göras av socialnämnden eller någon som nämnden förordnalulan av den som eljest har alt föranstalta om bouppteckning. Någon ändring avdenna paragraf erfordras därvid inle enligl min mening. Å andra sidan innebärden av mig förordade lösningen inte något hinder mol den föreslagna ändringen,om denna av särskilda skäl finnes böra genomföras. 1 och 8 a SS Det nuvarande stadgandet i 1 S om den lid inom vilkenbouppteckning skall förrättas ulsäger inte direkt att bouppteckning ärobligatorisk efter Prop.1975/76:50 91 varjedödsfall men ger ändå klart vid handen att bouppteckningsskyldighel föreligger.Stadgandet kompletteras med reglerna i 9S om atl rällen skall tillse altbouppteckning förrättats inom laga lid och att, om del befinnes vara försummat,ingripa med åtgärder som närmare anges. Detundantag från bouppteckningsskyldighelen som bestämmelserna om dödsboanmälan äravsedda att innefatta bör i någon form komma till ullryck redan i I S- Hur besiämmel.sernai övrigt bör fördelas mellan 1 S och den i remissen föreslagna nya paragrafenär elt lagtekniskt spörsmål, vartill vi återkommer i del följande. Sambandetmellan paragraferna föranleder oss att la upp dem till gemensam behandling. remitterade förslaget anges som materiell förutsättning för att dödsboanmälanskall få ske och bouppteckning alltså inte skall behöva förrutlas endast atlden dödes tillgångar eller, om han efterlämnar make, tillgångarna jämte hansandel i makens giftorätlsgods inle förslår till annat än begravningskostnaderoch andra utgifter med anledning av dödsfallet. Föredragande statsrådetframhåller emellertid, atl principen måsle vara atl bouppteckning skallförrättas, så snart del uppslår tvekan om huruvida den dödes lillgångarunderstiger den legala gränsen eller ej. Del är inle meningen, sägs del, altden som gör dödsboanmälan skall behöva anställa någon mer omfatlandeefterforskning beträffande den dödes tillgångar eller gå in på några svåravärderingsfrågor. Redanav vad lagrådet inledningsvis anfört torde framgå all vi ej har något allerinra mol huvudprincipen atl som villkor för dödsboanmälan uppställs all dendödes lillgångar inle överstiger begravningskostnader och övriga utgifter medanledning av dödsfallet. Vi ansluter oss också lill det återgivnauttalandet att bouppteckning bör förrättas i alla sådana fall då del uppslårtvekan om huruvida villkoret är uppfyllt. Enligl vår mening är denna senareprincip så viklig alt den bör komma till uttryck i laglexlen. Vi föreslårdärför, alt bestämmelserna utformas så att del krävs alt det är uppenbart ifrågavarande förutsättningen för dödsboanmälan föreligger. Enligtdet i departementspromemorian intagna lagförslaget fick bouppteckning inteersättas av dödsboanmälan, när den dödes tillgångar omfattade fasl egendom ellertomträtt. Någon motsvarighet härtill upptas inie i del remitterade förslaget.Föredragande statsrådet framhåller visserligen atl dödsboanmälan inte bör fågöras, om det bland tillgångarna finns fasl egendom eller lomiräll, men hananser det inte erforderligt alt belasta laglexlen med något uttryckligtförbehåll i ämnet. Vi vill i detta fall förorda en återgång till promemorieförslagel.När dödsboanmälan kommer i fråga, är del naturligtvis mycket litet troligt attfasl egendom eller lomiräll ingår i dödsboel. Små andelar i mindre värdefulla fasiighelerkan emellertid förekomma. I vissa irakier har del l.ex. varit ganska vanliglmed en långl gående uppdelning av fasiigheler i ideella andelar. Med lankehärpå och med hänsyn lill del säll varpå jordabalkens regler om lid för ansökanom lagfart och Prop.1975/76:50 92 inskrivningav tomträttsförvärv är utformade (se 20 kap. 2 S andra slyckel 3 och 21 kap. 7Sjordabalken) finner vi det påkallat med en uttrycklig föreskrift om altdödsboanmälan inle får göras, när tillgångarna omfattar fast egendom eller tomlräil. Somformell förulsällning för all bouppleckning ej skall behöva förrättas upptar 1 Si det remitterade förslaget att dödsboanmälan görs enligl föreskrifterna i 8aS.I 8a S föreskrivs sedan, all dödsboanmälan skall göras fråndödsfallet, atl den skall göras hos rällen av socialnämnden eller någon somnämnden förordnal samt alt anmälan skall vara skriftlig och ha visst närmareangivet innehåll. Bestämmelsenalt dödsboanmälan skall göras av socialnämnden eller någon som nämnden förordnalhar av oss behandlals i inledningen. Såsom vi där framhållil bör i laglexlen ejanges mer än alt del är socialnämnden som avger dödsboanmälan. Alluppställa som formell förulsällning all dödsboanmälan görs inom fyra månaderfrån dödsfallet synes ej vara sakligt befogat. Till en början kan anmärkas, atläven en anmälan som avges senare bör i princip ha den verkan atl bouppteckningdärefter inte behöver förrättas; av ett uttalande i remissprolokollet atl dömasynes något annat heller inte ha varit avsett. Vidare är det önskvärt attfrågan huruvida dödsboanmälan skall avges blir prövad så snart som möjliglefter dödsfallet. Skulle prövningen utfalla så att någon anmälan inte avges,bör det finnas möjlighet all förrätta bouppteckning inom laga lid elleråtminstone att i föreskriven ordning ansöka om förlängning av tiden. En lämpliglösning synes vara att i lagen endast föreskrivs all dödsboanmälan bör avgesinom efter dödsfallei. Deföreslagna beslämmefserna om ulformningen av dödsboanmälan föranleder i övrigtinle några andra erinringar än all föreskrifterna ej bör ges den innebörden auvarje formell brist gör anmälan verkningslös och atl vi.ssa språkligajusteringar bör vidtas för all nå bättre anslutning till ärv-dabalkensspråkbruk. Inledningsvishar lagrådet förordat återgång lill promemorieförslagel såtillvida attdödsbodelägare och annan vars räll kan bero därav alllid skall på begäran kunnafå lill stånd bouppleckning. De bestämmelser som föranleds härav bör enligtvår mening tas upp i förevarande sammanhang, enär de innebär en begränsning avmöjligheterna all genom dödsboanmälan vinna befrielse frånbouppteckningsskyldigheten. Sålunda bör föreskrivas atl, även om dödsboanmälangjorts, bouppleckning skall förrättas, när del begärs av dödsbodelägare ellerannan som sagts. Lagrådet har föreslagil, atl därvid som villkor skallgälla all den som begär bouppleckning ställer säkerhet förbouppteckningskostnaden. Om detla villkor skall här endast tilläggas, atl säkerhelsslällarenblir all betrakta som garant för kostnaden i fråga och atl säkerheten bör kunnalämnas exempelvis i form av en garanti förbindelse eller genom deposition avettkontantbelopp. Dellorde inle vara behövligt atl i lagtexten ange till vem en begäran Prop.1975/76:50 93 ombouppleckning skall riktas. Önskar någon få lill slånd bouppleckning, bör han iförslå hand vända sig till den som enligt 2 S har all föranstalta om sådanförrättning. Skulle delta inte leda lill något resultat, kan saken anmälas tillrätten, som ju enligl 9S skall övervaka all bouppteckningsskyldighelenfullgörs och som får pröva om förutsättningar all tvinga fram bouppteckningföreligger. Visslid bör föreskrivas inom vilken bouppleckning i del nu behandlade fallet skallförrättas. Här bör i likhet med vad som är stadgat i I S en lid av tre månadergälla, och liden bör räknas från del all begäran om bouppleckning gjordes ochsäkerhet ställdes. Av inte minsl med hänsyn lill sladgandel i 21kap. 14 Sär alt samma möjligheter till förlängning föreligger som vid lillämpningav 1 S. Ianslutning till bestämmelsen om räll för dödsbodelägare eller annan atl efterdeidödsboanmälan gjorts påkalla bouppteckning synes motsvarighet lämpligen böratas upp till del stadgande som enligl det remitterade förslaget skall skrivasin i 10 S oeh där bilda etl nytt andra siycke. Sålunda bör redan i samband medreglerna om dödsboanmälan anges, atl bouppteckning skall förrättas, om ny lillgångyppas och på den grund förulsällning för undanlag från bouppleckningsskyldigheleninle längre föreligger. Också den bouppieckningsfrisi som här skallgälla bör kunna förlängas. Självklartär alt den som är bouppleckningsskyldig enligl 2 S skall, även efter del alldödsboanmälan gjorts, kunna utan stöd av särskilt stadgande föranstalla ombouppteckning. Härefteråterstår all la ställning till frågan hur de olika bestämmelserna bördisponeras. Valet står främst mellan ivå lösningar. Den ena innebär att man, påsätt som skett i del remitterade förslaget, låter 1 S innehålla de regler somär av materiell innebörd och i den nya paragrafen, placerad mellan 8 och 9 SS,samlar övriga bestämmelser, vilka då huvudsakligen blir av formell natur. Enligldel andra alternativet anges i 1 S endasi all undantag från huvudregeln ombouppteckningsskyldighet kan förekomma på grund av dödsboanmälan och hänvisashärvidlag till den nya paragrafen. I denna las sedan upp alla de regler somskall gälla om dödsboanmälan och möjligheterna atl genom sådan anmälanunderlåta bouppleckning. Enligt vår mening är denna senare lösning att föredra.Den innebär atl I S behåller sin prägel av huvudsiadgande lill grund för heladen följande regleringen i kapitlet. Skall paragrafen, såsom enligl delförstnämnda alternativet, dessutom ange de olika materiella förutsättningarnaför alt bouppteckning inle skall behöva förrättas, kommer tyngdpunkten iparagrafen an förskjutas på ett mindre lämpligt säll. Delta gäller särskilt omden av lagrådet föreslagna ulbyggnaden av de materiella förutsättningarnagodtas. Härtill kommer atl överblicken över vad som skall gälla rörandedödsboanmälan försvåras, om bestämmelserna i ämnet delas upp mellan 1 och 8 aSS- Det remitterade förslaget visar för övrigt ganska tydligt de laglekniskasvårigheterna med en sådan uppdelning. 1975/76:50 94 Enligl vår mening bör alltså i 1 S inte göras annanändring än atl genom etl tillägg, som bör få bilda elt andra siycke iparagrafen, föreskrivs all om dödsboanmälan och undanlag på grund av sådananmälan från skyldigheten atl förrätta bouppteckning stadgas i 8 a S- Vidarebör med hänsyn lill vad vi anförl i del föregående sistnämnda paragraf kunna fåföljande lydelse: "8 a S. Är uppenbart atl den dödes lillgångar eller,när han efterlämnar make, tillgångarna jämte hans andel i makens giftorätlsgodsicke förslå till annal än begravningskostnader och andra utgifter med anledningav dödsfallet och omfatta lillgångama ej fasl egendom eller lomiräll, behöver bouppleckningicke förrättas, om dödsboanmälan göres lill rällen av socialnämnden. Dödsboanmälan skall vara skriftlig och upplaga den dödesfullständiga namn, personnummer, hemvist, bostadsadress och dödsdag samt iniyg,ulvisande all beträffande lillgångama föreligger fall som avses i första slyckel.I anmälan skola även angivas namn och bosiad.sadresser beträffande dödsbodelägare,om uppgifter därom kunna inhämtas utan avsevärd tidsuldräkt. Dödsboanmälan börgöras efter dödsfallet. Den skall förvaras hos rätten. Ändå alt dödsboanmälan gjorts, skall bouppteckningförrättas, om del begäres av dödsbodelägare eller annan vars rätt kan berodärav och denne ställer säkerhet för bouppleckningskosinaden eller om ny lillgångyppas och på den grund ej längre sådant fall föreligger som avses i förstastycket. Bouppteckning skall förrättas sist efter det atl begärandärom gjordes och säkerhet ställdes eller den nya tillgången yppades. Om förlängningav tiden för boupptecknings förrättande iiger vad i 1 S första stycket sägs moisvarandelillämpning." Jag ansluter mig till vad övriga ledamöter anfört utom ide delar som rör frågan om vem som skall göra dödsboanmälan och därav avhängigafrågor. I dessa hänseenden får jag för egen del anföra följande. Atl förrättande av bouppteckning inordnats såsom etlobligatorium i bo-utredningsförfarandel för med sig all del inle gärna är möjliglalt för vissa fall formlöst efterge kravet på alt bouppleckning skallförrättas. Någon form av anleckning eller regislrering beiräffande den dödesförhållanden blir nödvändig. Del remitterade förslaget utgår också iöverensstämmelse härmed från alt, när förhållandena är sådana att förrättande avbouppleckning inle är erforderligt,anmälan därom till regislreringsmyndighetenskall krävas för befrielse från bouppteckningsskyldighelen. Enligl förslagelskall emellertid s. k. dödsboanmälan inle göras av den som eljesi skulle ha ;itlföranstalta om bouppteckning utan av socialnämnden eller någon som denna förordnalatt göra sådan anmälan. Genom att på detla sätt ingivande av dödsboanmälan Prop.1975/76:50 95 intesystematiskt anknyts till skyldigheten all förrätta bouppleckning och ej hellerläggs på den som i olika fall har att fullgöra denna skyldighet bryts denordning som ÄB utgår från. Med hänsyn till vad lagrådet inledningsvis anförlom ÄB:s regelsystem bör ell sådanl ingrepp allmänt sett undvikas. Del för däriämtei förevarande fall med sig svårigheler som har direkl samband med anskyldigheten atl föranstalta om bouppteckning och behörigheten alt göradödsboanmälan inle sammanfaller. Att den som har att föranstalla om bouppleckningblir beroende av den som äger göra dödsboanmälan och vice versa framstår frånpraktisk synpunkt som en olägenhet. Beroendeförhållandet får bl. a. betydelseför möjligheten all samordna tidsfristerna för förrättande av bouppleckning ochingivande av dödsboanmälan. En detaljanmärkning berör det fall all efterdödsboanmälan ny lillgång yppas i boel. Frågan om bouppteckningsförrältningtrots tillgången kan underiåtas förulsälls i detta fall enligl förslagel ankommapå dödsbodelägaren all avgöra, oaktat moisvarande slällningslagande enligt 8 a Si sista hand skall ankomma på socialnämnden. All den nämnda behörighelen skall lillkommasocialnämnden eller någon som nämnden förordnal föranleder också särskilda övervägandenfrån kommunalrättslig synpunkl beiräffande den ställning, grundad på delegationeller annal bemyndigande, som den som skall äga göra dödsboanmälan kommer altinta. Därvid blir av betydelse även frågan om klagorätt i ärenden angåendedödsboanmälan. Denna kan aktualiseras såväl av den som anser att bouppteckningbör komma till slånd som av den som är missnöjd med beslui alt dödsboanmälan ejskall göras. Altden föreslagna lösningen valls synes ha sin grund i behovet av myndighetskontrolli de fall då kravet på bouppteckningsförrältning skall kunna efterges. Deltabehov kan emellertid med fördel tillgodoses vid en ordning, enligl vilkenbehörigheten all göra dödsboanmälan tilläggs den som eljest skulle ha attföranstalta om bouppleckning. Del får i övrigt anses tveksamt om detadministrativa förfarande och de komplikationer, som utvägen atl göradödsboanmälan lill en myndighetsuppgift för med sig, slår i proportion lill de aktuellaärendenas betydelse och antal och om förfarandet är ägnat atl medföra denförenkling för den enskilde .som skall eftersträvas. Dennaturliga utvägen alt tillgodose behovel av ell förenklat förfarande i vissafall synes vara au ge möjlighet lor den som eljesi har all föranstalta ombouppteckning all på ell enkelt säll lill inregistreringsmyndigheien göradödsboanmälan innehållande försäkran, atl förhållandena är sådana atl enligt lagbouppleckning inte behöver förrättas. För all lillgodose det av föredragande slalsrådelpålalade behovel av konlroll i anmälningsfallen bör därjämte gälla allriktigheten av de i anmälan uppgivna förhållandena skall vara bestyrkt avlämplig myndighet. För all elt sådanl bestyrkande eller intyg på ett enkelt sällskall kunna erhållas av den enskilde bör behörighei atl utRlrda intyg ges ål envid krets av personer. Denna bör förutom tjänstemän inom kommunernas.socialförvaltning kunna omfatta kommunala förtroendemän, nämndemän och prästerm. Såsom exempel på regler Prop.1975/76:50 96 avdetta slag kan anföras bestämmelsema om allmän rättshjälp och föreskrifternaom bestyrkande av uppgift, när ansökan om fri rättegång prövades av domstol.Anmälan bör kunna göras enligl formulär, innehållande såväl försäkran från anmälarenatl lagens förutsättningar för atl utbyta bouppleckning mol anmälan föreliggersom intyg, som bestyrker all uppgifterna är riktiga. Förutsättningarna börfinnas angivna i formuläret och formulär bör kunna erhållas hos paslorsämbelen,kommunala myndigheler och regislreringsmyndigheten. Omanmälan på angivet säll får göras av den som eljesi har alt föranstalta om bouppleckning,lorde den, när fråga är om personer som avlidit ulan atl efterlämna anhörigeller tillgångar, komma all göras antingen av socialvårdstjänslemän ellertjänstemän med anknytning lill vårdinrättning eller av god man, som enligl 18kap. 2S förordnas av rällen. Till sådan god man torde vanligen förordnastjänsteman som sagts. 1 nu nämnda fall lorde därmed skillnaden i praktikeni förhållande lill den ordning som gäller främst komma all bliatt bouppteckning inte behöver förrättas. 1 övriga fall innebär den ovanförordade lösningen atl fördödsboanmälan inte krävs myndighets medverkan ividare mån än all, enligl vad förut anförts, de föreliggande förhållandenaskall bestyrkas.