prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — inklusive sådanapersoner som ej påförts skatter eller avgifter. Därefter angesosäkerhetsraarginaleriia för urvalet i form av ett konfidens-intervall.Taxeringsutfallet enligt i följande kolumn harkorrigerats och innehåller inte dödsbon och familjestiftelser. I de två sista koluranerna visas dels differensenmellan riksrevisionsverkels estimat och taxeringsutfallet, dels anges om dennaskillnad är signifikant, dvs. större än vad som kan förklaras avslumpfel. Bilaga 2 Riksrevisionsvcrkets inkomstberäkning Taxeringen till statligoch inkomstskatt för fysiska personer vid taxering (milj.kr.) Taxering till statlig inkomstskatt Inkomst av annan fastighet Inkomst av tjänst (överförd) Inkomst av tjänst (excerperad) summa intäkter under E summa avdrag under E Inkomst av tillfällig förvärvsverk- Sammanräknad inkomst, statligt (excerp.) Underskott i förvärvskälla, Underskott på annan fastighet Allmänna avdrag, statligt Allmänna avdrag, stadigt (excerp.) Till statlig skatt taxerad inkomst Extra avdrag, statligt Till statlig skatt beskattningsbar kommunalt 133750 ± 529 Allmänna avdrag, kommunalt 10 631 ± 322 Underskott i förvärvskälla, kommunalt 4200 ± 179 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 12 RRVs esti- Konfidens- Taxerings- Diffe- Signifikant mat intervall utfall rens skillnad makens ej utnyttjade avdrag, kommunalt Garantibelopp förfastighet i hemortskommunen Till skatttaxerad inkomst (inkl. utboinkomst) 125716 ± 436 126 007 -291 nej Extra avdrag, kommunalt Till skattbeskatt ningsbar inkomst (inkl. utboinkomst) 103974 ± 252 104 215 -241 nej Taxering till statligförmögenhetsskatt Skattepliktigförmögenhet Beskattningsbar förmögenhet Påförda skatter och avgifter Slutligt påförd skattefter skattereduktion 45328 ±118 ' Vid generering avsjukförsäkringsavgift för företagare har RRV tvingats göra schabloniserade antagandenom karenstidens längd. Utvecklingen av skatteunderlaget verksamhetsåren1974, 1975 och 1976 Den allmännainkomstutvecklingen är avgörande för de direkta statsskattemas avkastning ochär även i väsentlig mån bestämmande för de indirekta skattemas avkastningliksom för de statliga affärsverkens inkomster. Beträffande beräkningenav skatteunderlagets utveckling samt de förstamånaderna av är det lärapligt att verkställa särskilda kalkyler för åena sidan fysiska personer och å andra sidan aktiebolag. Vad först angårskatteunderlaget för fysiska personer bestäras utvecklingen som närraarefraragår av sammanställningen på s. 89, väsentligen av förändringarna iinkorast av tjänst, dvs. Den totala lönesummanpåverkas dels av de avtals- Bilaga 2 inkomstberäkning 13 mässigauppgörelserna mellan arbetsmarknadens parter, dels av ändringar av den totala sysselsättningen i landetdels av den s. k. löneglidningen dvs. Arbetsmarknadsläget genomgick ensuccessiv förbättring och första hälften av 1974,framgår det av konjunkturinstitutetshöstrapport. Sysselsättningsökningen tycks enligt vissa källor ha stagnerat . Enligtstatistiska centralbyråns arbetskraftsundersökningar tycks däremotarbetsmarknadsläget fortsätta att förbättras. Industrins ordertillströmningliksom handelns försäljning tyder också på att ett positivt bidrag därifrånkan förväntas till arbetsmarknadsutvecklingen.Sysselsättningsökningen 19731974 räknat i antal personer har uppgåtttill medan ökningen i antal timraar beräknas bli något lägre bl.a. till följd av en ökad sjukfrånvaro. räknar i sinhöstrapport med att lönesumraan ökar med raellan 1973 och 1974. Deavtalsmässiga öloiing-ama uppgår till och löneglidningenberäknas till knappt 4 procentenheter.Sysselsättningskoraponenten beräknas ge ett positivt bidrag på omkring 1procentenhet. Lönesummeberäkningarna ärsärskilt osäkra med hänsyn till att någotlöneavtal ännu inte föreligger. I ett alternativ sora konjunkturinstitutetredovisar i sin senaste rapport antas ett avtalsutfall på förutom dehöjningar av olika socialförsäkringsavgifter sora beslutades i Hagaöverenskoraraelsen. Löneglidningen antasbli något lägre än 1974, . Sysselsättningen väntasrainska något och dra ned lönesuraraeutvecklingen med en halv procentenhet.Totalt antas således lönesumman enligt dessa antaganden öka med 19741975. har valt att grunda sina beräkningarpå konjunkturinstitutetsbedömning och således i sina beräkningar utgått från att förvärvskällan inkomstav tjänst exklusive pensioner för koraraer att visa enökning raed i förhållande till 1973.Pensionerna antas öka med . Summa inkomst av tjänst beräknas sammanlagt öka under19731974. För har räknat meden ökning på av inkomst av tjänst vilket motsvarar den avkonjunkturinstitutet antagnalönesummeökningen samt en ökning av pensionerna . Med hänsyntill att avtal inte föreligger och att inkomstantagandet därraed ärmycket osäkert har i sin höst-rapport redovisat tvåalternativa ökningstal. Skillnaden mellan de båda alternativen uppgår till tvåprocentenheter. RRVs antagande om för löneutvecklingen ansluter sigtill lägre alternativ. har verket valt attschablonmässigt skriva fram inkomsterna raed . 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 14 Fysiskapersoners inkorast av jordbruksfastighet för verksarahetsåret 1973 utgjordenära av deras sammanlagda inkomst. Inkomsterna förväntas ligga kvar på oförändrad nivå 19731975. Inkomst av annan fastighet änjordbruksfastighet har svarat förmindre än av fysiska personers sararaanlagda inkomst. Riksrevisionsverkethar räknat med en ökning av , för såväl 1974 och 1975 som 1976. Inkomst av rörelsesvarade 1973 för av fysiska personers inkoraster. har raed hänsyn tillkonjunkturutvecklingen beräknat ökningen av inkoraster av rörelse raellan 1973 och 1974 raed5 %. Ökningstakten har antagits bli oförändrad () de efterföljande åren. 1972 var de fysiskapersonemas inkomst av kapital av deras sammanlagda inkomst. Kapitalinkomsterna har , 1975 och 1976 antagitsöka med 20, 15 resp. . Utvecklingenav skatteunderlaget för svenska aktiebolagm. Vid bedömningen avutvecklingen för de svenska aktiebolagens, sparbankemas och försäkringsinstitutens taxerade inkomster harRRV haft tillgång till dels SCB:s taxeringsstatistik avseende utfall , dels verkets egen enkät avseende förväntat taxeringsutfallför . Av SCB:s statistikframgår utvecklingen av samtliga aktiebolags ra. taxerade inkomster år för år. Redovisningenkommer RRV tillhanda i oktober året efter verksamhetsåret. tillfrågade etturval av 1 975 svenska aktiebolag, sparbanker och försäkringsinstitut oraderas taxerade inkomster under innevarande och föregående verksamhetsår.Förutom den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten, tillfrågadesföretagen om storleken av den till koraraunal inkomstskatt taxerade inkomsten,garantibelopp för fastighet, avsättning till arbetsrailjöfond samt totalt ochutnyttjat särskilt forsknings- och utvecklingsavdrag. Enligt enkäten beräknas den statligttaxerade inkorasten öka med mellan verksarahetsåren 1973 och 1974.Hänsyn har då emellertid inte tagits till Kungl. Maj:ts proposition 1974: 177om avsättning till särskild investeringsfond.Avsättningen till denna särskilda investeringsfond har ej kunnatbeaktas av företagen i föreliggande enkät, då största delen av enkätmaterialetinsamlades innan denna information förelåg. RRV har dock med ledning avenkätmaterialet gjort en uppskattning av storleken på avsättningen till densärskilda investeringsfonden till totalt ca 1 0001 500 milj. kr. Dennaavsättning påverkar direkt företagens beräknade inkomster för verksarahetsåret1974 efter- nj rt c o T3 Ja; ±; . .... - t/1 > Vi ... 7Ä.5P 60 tdO 3 c rj -' - m -S " 1- J= w X) D.C: o r-~ Tf vocsooOO. ro .-'OO rt .._, I -< Tf T) rt -a 2 r, '' O. H J3 £ c rt *J :n rt ;" ic ] X) c/] rt c OvOTfiocNTf lo voro.-- locNior-- -- r-l o CN *i t/3 *. =rt"JJ .Q rt (S Tf -H r Ov vo r- IO Tf TfTf 00 fO CO ro IO (N ro i vo fO lO CO CS "o 60 >..c t.Se r-o 00 CS Tf CS r o ov ih r Mcsovov CS CS ocsco ro .-I -H oi H C i u. C cT3 '2 C = vo Tfo rt rt I+ I + + + H.5 > X! 0\ .I , tn tn OJ r fS r* I vo or a\ vo r-m " r r-H ro rt t- o - o - .- .> y rt ;; S > c = ;« 4= *- t/) o c o 3 1 " o S - rt f, »rt .i o "> i5 n. t «-H u- r; vo r- oo Ov O ' u 3 c TDrt "O ,-1's Vi in ' T) «-° "-S i' E2 = :0 > c (-1 t/v "2 o'5x:5"Ci o tä 1) 60 j: 5, "03 c u - i2 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 16 sora avsättningen är avdragsgill vid statlig ochkommunal taxering. Med hänsyn tagen till enkätmaterialet samt till densärskilda investeringsfonden förväntar RRV att företagens taxerade inkomsterkomraer att vara oförändrade gentemot föregående år. I nedan beräknade värden,sora är baserade på enkätraaterialet, har ej hänsyn tagits till lagen om densärskilda investeringsfonden. Förändringar kan därför koraraa att inträffa isiffrorna på grund av reviderade bokslutsdispositioner av företagen, beroendepå t. ex. likviditetsplaneringen, aktieägarintressen m. ra. Enligt enkäten beräknasföretagens avsättningar till arbetsrailjöfond (SFS 1974; 325) uppgå till 2 350milj. Av detta belopp har redan ca 700 raUj. inbetalats till Riksbankenintill . Minskningen av den statliga bolagsskatten på grundav tillkorasten av arbetsmiljöfonden beräknas till ca 950 milj. kr. Det särskilda forsknings-och utvecklingsavdraget uppskattas av företagen till totalt 266 milj. kr.Utnyttjat avdrag beräknas till 209 milj. kr., vilket betyder en minskning avden statliga bolagsskatten med 84 railj. Den ej utnyttjade delen avavdraget kan via statligt förlustavdrag koraraa att utnyttjas vid fraratidataxeringar. Tabellen på s. 15 visarbranschvis och totalt beräknad taxerad inkorast för samtstorieken på fyllnadsinbetalningar, avsättning till arbetsmiljöfond och detsärskilda forsknings- och utvecklingsavdraget. Vid analys avenkätmaterialet framgår, som visas i tabellen, att ökningen i taxerad inkorastframför allt hänför sig till bolag med mer än 1 000 anställda. Av branschernaär det trävaru-, massa- och pappersindustrin m. ra., sora visar den i absolutatal kraftigaste ökningen. Den största beräknade avsättningen tillarbetsrailjöfond görs av verkstadsindustrin, vilken också beräknas göra detstörsta avdraget för forsknings- och utvecklingskostnader. Resultaten av de senasteårens taxeringsutfall ävensora enkäten raed svenska aktiebolag ra. inovember 1974 framgår av nedanstående sammanställning: Verksamhetsår Taxerad inkomst, Förändring från före- 1968 3 653 +18 1969 3 836 +5 1970 3 805 - 1 1971 2 810 -26 1972 3 474 +24 1973 3 919 +13 1974 prognos 3 920 ±0 Bilaga 2 inkomstberäkning 17 Riksrevisionsverketbedömer att bolagens taxerade inkoraster för komraer att varaoförändrade i förhållande till taxering. För de två följandeverksamhetsåren har aiitagits att bolagens taxerade inkoraster ökar raed . Resultatet avriksrevisionsverkets inkomstberäkning återges i den härvid fogade tabellen (bilaga C) raedspecifikation av inkorasterna på driftbudgeten för /76. Beträffande de för /76beräknade beloppen för de särskilda inkomsttitlarna får riksrevisionsverketanföra följande. 2 1975,1 saml. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen DRIFTBUDGETENS INKOMSTER A. Skatter, avgifter,m. Skatt på inkomst,förmögenhet och rörelse samt socialförsäkringsavgifter Skatt på inkomst och förmögenhet samtsocialförsäkringsavgifter m. m. Riksstatstitelnuppförs i riksstaten med det belopp sora kan beräknas utgöra statens behållnainkomst av under budgetåret inflytande inkomst- och förmögenhetsskatt samtsocialförsäkringsavgifter till folkpensioneringen. Denna titel intar ensärställning i förhållande till beräkningen av övriga riksstatstitlar på grundav att titeln är ett samlingskonto för redovisningen av den allmännaskatteuppbörden. Skatter och avgifter debiteras på de slutliga skattsedlarnavar för sig men uppbärs gemensamt. Som bruttoinkomst på titeln redovisas iförsta hand vad som i enlighet med gällande uppbördsförfarande inflyter i formav preliminär skatt, fyllnadsbetalningar, kvarstående skatt, tillkoramandeskatt och indrivna restantier. Uppbördsförfarandet förutsätter även uppkomstenav s. k. överskjutande preliminär skatt. Utbetalningen av denna redovisas somutgift på titeln. Som utgifter påtiteln redovisas vidare de restitutioner av skatt som föranleds av taxeringsändringar ra. De största utgiftema på titeln är deutbetalningar av komraunal-skattemedel som länsstyrelserna enligt särskiltgivna regler har att göra till komraunema på grund av att kommunalskatternaingår i den samfällda statligt administrerade skatteuppbörden. Av samma skälutbetalas från titeln medel motsvarandeavgifter av olika slag sora ingår i skatteuppbörden. Den större delen avsocialförsäkringsavgifterna uppbärs av praktiska skäl enligt alternativaraetoder på så sätt att avgifterna för större arbetsgivare direkt debiteras avriksförsäkringsverket, raedan avgifterna för mindre arbetsgivare debiteras påskattsedeln. Oberoende av ora socialförsäkringsavgifter sålunda debiterasdirekt av eller ingår i skatteuppbörden har man ansettredovisningen böra passera över förevarande skattetitel. Till föijd härav ingåräven upp- bördenav socialförsäkringsavgifter från "direktdebiterade" arbetsgivare på titelns inkomstsida och utbetalningarna tillde allmänna försäkringskassorna ra. m. bland titelns utgifter. Ettundantag från denna princip är direktdebiterade tilläggspensionsavgifter sorainte redovisas över titeln. Till de särskilda inkorasterna på titelnhör sjömansskatten och bland utgiftema ingår de omföringar till andrariksstatstitlar som enligt särskildaregler skall göras ifråga om vissa till beloppet relativt obetydliga skatter,sora ingår i den allraänna uppbörden. Dein- och utbetalningar resp. oraföringar sora redovisas på titeln harsamraanfattats i följande uppställning: Kvarståendeskatt (jämte ranta) Sjömansskattens andel i sjukför-säkringsraedel Avgifter från direktdebiterade arbetsgivare till sjukförsäkring, folkpensionering, yrkesskadeförsäkring, byggnadsforskning, lönegarantifond,arbetarskydd, arbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsraarknadsstöd (arbetsgivaravgifter) Statens avgiftertill sjukförsäkringen, folkpensioneringen, lönegarantifond, arbetarskydd, arbetslöshetsförsäkringenoch det kontanta arbetsraarknadsstödet Viss ersättning från allraännapensionsfonden Eventuell återföring av medel frånallmänna sjukförsäkringsfonden Överskjutandeskatt (jämte ränta) Utbetalda komraunalskattemedel (inklusiveförskotterade skattebortfallsbidrag) Utbetalningar tillde allraärraa försäkringskassorna Utbetalning till allraänna pensionsfonden(skattedebiterade avgifter och egenavgifter) Utbetalningar till erkända arbetslöshetskassor Allmänarbetsgivaravgift (skattedebiteradeavgifter och egenavgifter) Eventuell avsättning av medel tillallmänna sjukförsäkringsfonden 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 20 Skillnaden mellan titelns sammanlagdainkoraster och utgifter utgör den nettoinkomst för statsverket, som motsvararden i budgetredovis-ningen upptagna inkomsten på theln. Nedan följer en genomgång av de skatteroch avgifter som ingår i slutlig skatt. Därefter behandlas uppbördssysteraetoch de poster sora finns redovisade på titeln skatt på inkorast och förmögenhetsärat socialförsäkringsavgifter m. ra. Slutligdebitering av skatter och avgifter som berör in k om sts k a t te titeln Debiteringen av de olika skatterna ochavgifterna framgår av debetsedeln för slutlig skatt. De skatter och avgiftersom fiims specificerade på debetsedeln är: Folkpensionsavgift (t. o. m. ) (fr. o. m. ) Sjukförsäkringsavgift (t. o. m. ) Särskildskattereduktion (fr. o. m. Den sararaanställning och kortfattaderedogörelse över irmehållet i gällande författningar och bestämraelser avseendeovannämnda skatter och avgifter som föregående år redovisats i verketsinkomstberäkning har överförts till den av RRV utgivna inkomstliggaren. Stadiginkomstskatt för fysiska personer Den statliga skatten bestäms enligt enenda skatteskala, avsedd för alla kategorier fysiska personer. Grundbeloppet1974 utgör av den beskattningsbarainkorasten, ora denna inte överstiger . Vid högre beskattningsbarainkoraster än . utgår skatten enligt en Bilaga 2 inkomstberäkning 21 progressivskattesats, vilken är maximerad till för den del av den beskattningsbara inkorasten sora överstiger . Fr. o. m. 1972 årstaxering och t. o. m. taxering utgår ett grundavdrag på raaxiraalt . Grundavdrag raedgives raed . under förutsättning att denskattskyldiges till statlig inkorastskatt taxerade inkomst uppgår till högst . Om den taxerade inkorastenöverstiger detta belopp reduceras grundavdraget raed 20 7o av inkorastöverstigande . Enligt denna avtrapp-ningsregelutgår således inget grundavdrag när den taxerade inkomsten överstiger . Fr. o. ra. taxering slopasavtrappningsregeln för grundavdraget. Grundavdraget uppgår således till 4 500kr. oavsett taxerade inkomstens storiek.Saratidigt justeras skatteskalan för statlig skatt. Grundbeloppet äroförändrat av den beskattningsbara inkomsten . Såvälskatten som marginella skatten sänks på inkoraster . (Se skattereduktion nedan). På inkomster däröverhöjs den marginella beskattningen iskatteskalan raen tillsararaantaget med det nya enhetliga grundavdraget blirmarginella beskattningen lägre än i det tidigare systeraet för inkoraster upptill ca . På inkoraster däröver höjs den raarginellabeskattningen medan den totala skatten räknad i antal kronor blir lägre än idet tidigare systeraet på inkomster . Tillärapningen aven enda skatteskala och individuella grundavdrag innebär individuellbeskattning. Principen om sarabeskattning tillärapas dock i ett avseende, näraligen vad avserbeskattningen av kapitalin-koraster överstigande , dvs. i huvudsakinkorast av fastighet, tillfälligförvärvsverksamhet och kapital. Härvid gäller att för gifta som båda hafttaxerad inkorast skall beskattningsbar A-inkorast och beskattningsbarB-inkomst beräknas. Med A-inkomst avses inkomst av tjänst, utora periodisktunderstöd, inkomst av jordbruksfastighet och inkomst av rörelse. Med B-inkomst,eller kapitalinkomst, förstås övriga inkomster. Vid skatteberäkningen avB-inkomsten påförs dessa inkomster den av makarna, som har den högstaA-inkomsten. För vissa kategorier skattskyldiga medhemmavarande bam under medgivesförvärvsavdrag. Förvärvsavdrag medgives fr. o. ra. taxering med25 % av inkorast av tjänst eller rörelse, dock högst , och med 1 000kr. i fråga ora inkorast av jordbruksfastighet. Avdraget medgives den avmakarna som har den lägsta A-inkomsten. Om gift skattskyldig med minderårigtbarn haft A-inkorast av jordbruksfastigheteller rörelse och maken utfört arbete i förvärvskällan, får den skattskyldigeåtnjuta förvärvsavdrag med värdet av makens arbetsinsats, dock med högst1 . För ensamstående med hemmavarande bam under och A-inkomstmedgives förvärvsavdrag av 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 22 inkorast av tjänst, jordbruksfastighet eller rörelse, dock raed högst . Vidare medgives avdrag för underhåll avicke heraraavarande barn med högst . fr. o. m. Avdrag för övriga periodiska understöd är maximerade till . Dessutom raedgives t. o. m. 1975 årstaxering avdrag för faktisk påförd sjukförsäkringsavgift vid föregående årstaxering. Vid taxering får avdrag för sjukförsäkringsavgift uppgå tillhögst . infördes vissaschablonmässigt beräknade minimiavdrag bl. a. för utgifter för fullgörande avtjänsten för skattskyldiga som haft inkorast av tjänst. Vidare infördes vissaextra avdrag för fysiska personer, sora haft inkorast av kapital eller inkomstav annan fastighet än jordbruksfastighet. Även inkomster av sådan fastighetberäknas enligt schablonmetod. Fysiska personer som har att erläggasocialförsäkringsavgifter till sjukförsäkringen eller folkpensioneringen,tilläggspensionsavgift samt allmän arbetsgivaravgift för inkomst av rörelseeller jordbruksfastighet, åtnjuter avdrag för sådana avgifter som påförts åretnäst före taxeringsåret. Under /75 tiUämpas ilikhet med föregående budgetår en uttagningsprocent av 100. Statlig inkomstskatt för fysiskapersoner, oskifta dödsbon och familjestiftelser redovisas på den s. k.A-längden. De för taxeringsåren 1970 1974 uträknade skattebeloppen framgår avföljande sammanställning (milj. 1970 1971 1972 1973 1974 Statlig inkomstskatt, A-längden 11691 13862 13 394 15 254 14 667 Statliginkomstskatt för bolag, ekonomiska föreningar m. m. Statlig inkomstskatt för juridiskapersoner redovisas på de s.k. B-och C-längdema. Den uträknade skatten uppgicktaxeringsåren 1974 till följande belopp (milj. 1970 1971 1972 1973 1974 Statlig inkomstskatt, B- och C-längdema 1 582 1534 1 128 1 383 1 561 De kommunala skatterna utgörs av allmänkommunalskatt raed däri ingående försaralingsskatt och landstingsmedel i formav inkorastskatt beräknad på grundval av inkomst av garantibelopp förfastighet. De fr. o. m. taxering gällandeavdragsreglema vad avser förvärvsavdrag, underhållsavdrag, avdrag försjukförsäkringsavgift samt Bilaga 2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 23 grundavdrag vid taxering till statlig skatt ägermotsvarande tillämpning vid taxering till koraraunal beskattning. Debiterad koraraunalinkorastskatt uppgick taxeringsåren 19701974 till följande belopp (milj. 1970 1971 1972 1973 1974 A-längd 15249 17 842 19 467 22 694 24 934 B- och C-Jängd 1427 1522 1653 2058 2421 är befriade från förmögenhetsskatt fr. o. m. taxering.Skattesatsen är för förmögenheter mellan . Denhögsta skattesatsen uppgår till för förmögenheter överstigande 1 000 000kr. Dessutom finns vissa begränsningsregler för att rainska totala skatten,sora tillämpas utan särskild ansökan av den skattskyldige. Förmögenhetsskattberäknas på den sararaanlagda förraögenheten tillhörande föräldrar och barnunder , sora bor hos föräldrarna. Debiteradförraögenhetsskatt uppgick taxeringsåren 19701974 till följande belopp (milj.kr. 1970 1971 1972 1973 1974 Förmögenhetsskatt 447 492 459 482 515 Det bör observeras attförraögenhetsskatten t. o. m. taxering debiterades utan att hänsyntagits till spärreglerna. Folkpensionsavgiftenersätts fr. o. ra. () av ensocialförsäkringsavgift till folkpensioneringen sora erläggs av arbetsgivarenoch egenföretagare. De debiteradefolkpensionsavgifterna uppgick taxeringsåren 1970 1974 till följande belopp(milj. 1970 1971 1972 1973 1974 Folkpensionsavgift 2 386 2 669 3 246 3 500 3 709 Endast de försäkradesegna avgifter och avgifter från mindre s. k. skattedebiterade arbetsgivaredebiteras på skattsedeln. Övriga avgifter för tilläggspensioneringen och denallraänna arbetsgivaravgiften debiteras och uppbärs direkt avriksförsäkringsverket. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 24 Avgiftsunderlaget tillallmän arbetsgivaravgift för egenföretagare kommer fr. o. m. taxeringatt begränsas till endast den del av inkomsterna som överstiger . De skattedebiteradeavgifterna uppgick taxeringsåren 19701974 till följande belopp (milj. 1970 1971 1972 1973 1974 Sjukförsäkringen finansierasförutom genom statsbidrag av avgifter från de försäkrade (t. o. ra. 1974) ocharbetsgivarna. Avgifterna från de försäkrade uppbärs i saraband raed denallraänna skatteuppbörden och avgifterna från direktdebiterade arbetsgivareuppbärs direkt av , som överför de under budgetåretinflytande avgifterna till titeln. Fr. o. m. infördestandvårdsförsäkringen ocb föräldraförsäkringen sorasjukpenningförmånerna höjdes. I samband härmed höjdes egenavgifterna tillsjukförsäkringen och fick en ändrad utformning. Avgiften består av dels en fastdel på . för varje försäkrad raed rainst . i årsinkomst och delsen röriig del som skall utgöra en viss procentandel av den sjukpenninggrundandeinkomsten. För riket uppgick den rörliga delen för inkomst av anställning tilli genomsnitt 1974. Den totala sjukförsäkringsavgiften får inte överstiga10 % av den till statlig skatt beskattningsbara inkomsten. För egna företagaregäller andra förmåner och avgiftsregler än för anställda. Avgifterna till denobligatoriska sjukförsäkringen varierar raellan olika orters försäkringskassor. Fr. o. m. 1975 slopas deförsäkrades egna avgifter och ersätts med höjda arbetsgivaravgifter. Dedebiterade sjukförsäkringsavgifterna uppgick taxeringsåren 19701974 tillföljande belopp (milj. 1970 1971 1972 1973 1974 Sjukförsäkringsavgift 1681 1791 1658 2 004 2 150