prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Institutet bedömer atl maskinpersonalen kanminskas med ytteriigare 140 personer genom att ledningspersonalen utnyttjaseffektivare och genom ökal köp av tjänster för översyner vidkasernanläggningar. Med en beräknad livslängd för den nyaorganisationen av blir lönsamhetenav institutets förslag under vissa förulsällningar beiräffande kalkylränta och lönekostnadsutveckling minsl 35milj. Kalkylränlan har därvid förutsatts vara och den åriigalönekostnadsutvecklingen . Med 8 %kalkylränta blir besparingen 58 milj.kr. Om den åriiga lönekostnadsutvecklingenantas vara erhålls med samma kalkylräntesatser en lönsamhet på 44 resp. 74 milj. kr. Institutetframhåller au lönsamhelsbe-räkningen bör lolkas med viss försiktighet eftersomden grundar sig på antaganden omosäkra faktorer, bl. a. faktorprisuivecklingen och möjligheter altavveckla personal. Kostnaderna för atl genomföra den föreslagnaorganisationen beräknar institutet lill ca 6 milj. kr. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 203 Institutet föreslår att den nya organisationen förfortinkations- och byggnadsförvaltningen på regional och lokal nivå genomförsden . Förberedelserna inför den nya organisationen bör enliglinslilulel ledas av fortifikalionsförvallningen som i vissa avseenden, l. ex.när del gäller utbildning, bör ansvara även för genomförandel. All genomförabeslutade åtgärder bör dock i huvudsak anförtros åt överbefälhavaren. Överbefälhavaren och försvarsgrenscheférna biträderhuvuddragen i ralio-naliseringsinslituteis rapport och anser atl de redovisadeförslagen lill slor del kan ligga lill grund för fredstida effektiviseringaroch besparingar inom fortifikations- och byggnadsförvallningen. Förslagen ger ihuvudsak möjlighet till nödvändiga besparingar utan att produktionen iavgörande grad torde påverkas negativt. Vissa förslag som inle bedöms geväsentliga kostnadsminskningar och som har nackdelar främst från ansvars- ochledningssynpunkt måste dock helt eller delvis avvisas. Fortifikaiionsföivahningen konstaterar atlgrundstrukturen i den föreslagna organisationen i princip innebär allresurserna samordnas enligl samma rikllinjer som i projektet anser alt denna anknytning är lämplig med tanke på denkoncentration av verkställighetsresurser som förslaget innebär. Förvallningenansluter sig även lill den samordning över försvarsgrensgränserna som förordas.En organisation med föreslagen grundstruktur bör enligl förvaltningens meningskapa goda förutsättningar för att driva en effektiv förvaltning av försvaretsanläggningsbestånd och ta lill vara rimliga möjligheter till besparingar. biträder med vissa särskiltangivna undanlag de principer för organisationsutformning och samordning avfastighelsförvallningen som rationaliseringsinstitutet loiordar. anser all uiredningen innehållerförslag som leder lill effektiviseringar och besparingar. /SR ansluter sig lill förslagel all anpassa ävenfortifikations- och byggnadsförvallningen lill den organisationsstruktur iövrigt som giiller för försvarsmaktens myndigheter på regional och lokal nivåinom ramen för OLLI-projeklel och lill den vidare samordning av personal- ochmaterielresurser som föreslås ske inom garnison och mellan försvarsgrenarna. Ingen av remissmyndigheierna har haft något all erinramol ralionali-seringsinsiitutetsförslag atl driftenheten vid fortifikalionsförvallningen i. v. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 204 skallvara inplacerad i drift- och fackenheten samt atl frågan om enhetens slutliga organisatoriskainplacering och om vilka resurser den bör ha skall tas upp sedan den nuvarande drift- ochfackenheten har fåll lid all utvecklaformer för sill arbete.Fortifikationsförvaliningen anser atl verksamheten i sin nya form bör fåprövas varefter erfarenheler kan redovisas. framhåller atl del är nödvändigt allstärka den centrala ledningen avfästigheisdriften för all effektivisera faslighelsförvalt-ningen på regional och lokal nivå.Byggnadsstyrelsen anser alt driftenheten vid fortifikalionsförvallningen inte bör vara frislående från fastighelsförvallningen i övrigt utan ingå som en del i en sammanhållen fastighetsförvaltning. Enligl styrelsens mening är drift,underhåll och ombyggnad beroende avvarandra i så många avseenden all en uppdelning mellan olika organisationsenheter leder lill försämrad raiionalilel i förvallningsarbelel. Förslaget att fiytta över del centralaförvaltningsansvaret för lokalvård tillstyrks av for-tilikationsförvaltningen, och byggnadsstyrelsen.Överbefälhavaren ochförsvarsgrenscheférna finner inte alt sådana fördelar har påvisats all en ändring är motiverad. De påpekar vidareatl lokalvården är kopplad även till inredningsfrågor som haransvaret för. Det framhålls vidareatt jämförelsen med inle är fulll till-lämpbar eftersom materielverket saknarmotsvarighet inom övriga delar av konstaterar all institutet inte har redovisat de problem och de konsekvenser somförslagel innebär för verksamheteninom funktionen renhållning. Ställning lill institutets förslag bör därförinte tas förrän denna fråga har blivitnärmare utredd bl. a. avseende renhållningpä fanyg.underövningaroch i verkstäder. Hänsyn tnåsieockså las lill materielverkets uppgillfer inomanskaffningsverksamhelen både inom försvaret och för statligamyndigheler i övrigt. Ingen remissmyndighet har något att erinra molförslaget all fortifikalionsförvallningenss. k. Stockholmssektion avvecklas i samband med att förvaltningen omlokaliserastill eller mot attverksiällighetsre-surserna iStockholm samordnas till K 1. När del gäller förslaget alt en annan statlig fastighetsorganisation skall la handom driften av de äm-betsbyggnader m.m. som försvaret disponerar är överbefälhavaren, försvarsgrenscheferna och foriifikationsföiyaltningentveksamma. De anser sig inie kunnata ställning lill en samordningmellan olika statliga myndigheler innankonsekvenserna härav har belysts närmare. Fortifikalionsförvaltningenförklarar sig beredd alt närmare utreda frågan. anför atl verket beträffande fastighetsförvaltningenkan acceptera all bli hänvisat till annan statlig myndighet försl när ett konkretförslag föreligger som underlag förverkels slällningslagande. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 205 detär ell starkt önskemål atl samordna planeringen för den statliga lokalförsörjningen i . En sådansamordning blir enligt styrelseneffektiv om lokalförsörjningen i så stor utsträckning som möjligl är samlad hos en myndighet. Styrelsen bedömer alldel är ändamålsenligt all föra överde aktuella byggnaderna tillstyrelsen både i fråga om fastighetsförvaltningoch lokalförsörjning. En sådan förändring bördock enligt styrelsen föregås av ytterligare utredning om alla dedelfrågor som denna aktualiserar. Samordning med andra myndigheler Överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna anseri likhet med rationaliseringsinstitutetalt olika statliga myndigheter bör samordna sina åtgärder för drift och underhåll av fastigheter på sammaeller närbelägna orter oberoende avom de ingår i försvarsmakten eller inte. Försvarsmaktens organisation måsle emellertid vara så uppbyggd altbestämda operativa krav tillgodoses.Samma synpunkter förs fram av riksrevisionsverkel som anser alt samordningsfrågorna bör utredas ylterligare.Härvid kan det enligt verket varalämpligt att studera om även andra delar av förvallningsverksamheten kansamordnas i. ex. beiräffande fastighetsunderhåll och vissa smärre ändrings- och kompletieringsarbelen med avseendeframförallt på verkställighet. SFförklarar sig dela uppfattningen atl fästigheisdriften bör samordnas även medcivila myndigheler. anför att styrelsen ochfortifikationsförvaltningen prövar möjligheterna till ökad samverkan i gemensamma projekt. Härvid har konstaterats atl de två myndigheternassätt atl arbeta i många avseenden ärlikartade t. ex. i fråga om upphandling av underhållsarbeten och organisationav fästigheisdriften. Enligl styrelsens mening skulle en ökad samverkanvara lill fördel för båda parter. Utvecklingstendenser m. m. Beträffande rationaliseringsinstitutetsprognoserom en starkt stegrad kostnadsutveckling och institutets förslag till åtgärder för atl motverka kostnadsökningarna -anför fbriiflkaiionsförvaliningen bl. a. att den beräknade kostnadsutvecklingen bygger på en beräknad fortsattinvestering av 275-300 milj. kr. Enligl förvaltningens bedömning blir investeringarna avsevärt större under i vart fall1970-talel, bl.a. lill följd avkoslnaderna för atl omstrukturera försvaret. Fastighetsbeståndets omfauning och de åtgärder som vidtas för alllångsiktigt nå störst effektivitet, dvs.mest ekonomiska verksamhet, avgör behovel av insalser. Personalreduceringsmål är i princip inle lämpliga för fortifikations- och byggnadsförvallningen. Denna måsle dimensioneras efter defaktiska uppgifter som föreligger.Förvaltningen ser självfallet som sillmål att ständigt la till vara möjligheterna till en effektivare och mindre kostnadskrävande förvallning. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 206 Flertalet remissmyndigheter anser det riktigt altköpa tjänster för att utjämnavariationer i arbetsbelastningen. Viss kritik riktas dock mol rationaliseringsinstitutets principiella uttalande alttjänster bör köpas i större utsträckningän vad som är fallet. Överbefälhavaren och försvarsgrenscheférna delaruppfattningen alt all anställd personal i princip bör kunna beredasarbetsuppgifter inom sitt fackområdeåret runt. Myndigheternas organisation bördimensioneras för alt täcka ell minimibehov. Lokala eller andra förhållanden kan begränsa möjligheterna, t.ex. växlande tillgång på myndigheler eller förelagsom kan sälja tjänster, bristande lokalkännedom hos länkbara säljare av tjänster, sekretesskrav, behov avatt samordna verksamheten med andraförvaltningsgrenar vid speciellt objektsinriktad verksamhet m. m. Enligl överbefälhavarens ochförsvarsgrenschefernas uppfattning kan och bör myndigheter samverka för att begränsa kostnader i stor ulslräckningutan att samordnas av högre chefer.Foriifikationsförvaltningen ansluter sig till rationaliseringsinstitutets principiella uppfattning när det gäller köpav tjänster. Principen får dock enligt förvaltningen inte drivas så långt att organisationens anställda föriorar den erfarenhetsom krävs för alt de skall kunnafungera som kvalificerade köpare. Inte heller kan köp av tjänster Sägas vara generellt förmånliga. Vissaobjekt är så belägna att arbetenlämpligen utförs i egen regi.Lokalkännedom och vana vid objekt av speciell karaktär kan också göra egen-regiarbeten förmånliga. Egenprojekteringger vidare personalen den bakgrund och erfarenhet som krävs för att upphandla, ledaoch följa upp anlitade konsulter. är positivt till ett ökat köp av tjänster men förutsätter alt valet mellan all köpa tjänster och anställapersonal baseras på noggranna kalkylerså atl de vinster som kan göras tas till vara i största möjliga utsträckning.Byggnadsstyrelsen framhåller att det är vanskligt alt klart och entydigt bedöma vilket alternativ som ärekonomiskt fördelaktigast, egna eller från utomstående köpta tjänster. När delgäller kontrollverksamheten kan köpav tjänster vara dyrare beroende på var kontrollobjekten ligger. Härtill kommer att egna kontrollanter arbetarunder tjänstemannaansvar och att manharen säkrare kännedom om de egna kontrollanternas kvalitet och kapacitet och större möjligheter att utnyttjavunna erfarenheler. Enligt styrelsenär del därför lämpligast atl i första hand anlita egna kontrollanter förproduktion som inle ligger alltför avlägset från deras tjänstgöringsorter och då till elt antal som har full sysselsättning vid lägsta beräknade produktionsnivå. Rationaliseringsinstitutels förslagalt köpa drift och underhåll genom årsenlreprenader bör komma i frågaendasi i sådana fall när del inle finns möjligheter till fastareupphandlingsform. Avpersonalorganisationerna ansluter sig /SR lill principen att i så slor utsträckning som möjligt anlitautomstående konsulter. Principen får dock inle drivas så långt allorganisationens anställda förlorar den er- Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 207 farenhetsom krävs för att de skall kunna fungera som kvalificerade köpare. Den ekonomiskalönsamheten med att köpa tjänster bör enligt /SR bedömas vid varje särskilt tillfälle. När detgäller kontrollfunktionen förordas allbefallningarna som kontrollanler behålls. Srkan inle acceptera förslagel atl köpa tjänster i ökad omfatining. Medhänvisning lill förvaltningsvolymen, den i förhållande till denna volym mycketbegränsade personaluppsättningenoch erfarenheterna av entreprenadförfarandet anser förbundet att det i många fall kan vara motiverat alt öka de egna insatserna i stället föratt minskadem. uppfattning om möjligheterna all köpa tjänster kan inle få ligga tillgrund för ett beslut om personaluppsättningen.Det väsentliga är enligt förbundels uppfattning att de sammantagna kostnadsökningarna hålls nere vid givenambitionsnivå, inle att den egnapersonalen minskar. S/IZ./ anser att köp av tjänster kan komma i fråga endast beträffande projektering ochbesiktning. Att anlita utomstående kontrollanter är enligt förbundets meningen allvariig felsyn eftersom enkontrollant bör vara byggherrens man. Det är ett krav från driftpersonalens sida att den måste beredas möjlighet att följaentreprenörernas arbete för altkunna överta funktionsdugliga anläggningar. får man en god kännedom om anläggningen under byggnadstiden.fCTf framhålleratt köp av tjänsteruteslutande kan ses som en komplettering till egna personalresurser. Förbundet ifrågasätter vidare om det blir billigare au anlita konsulter än atl använda egen personal. Ett systemmed omfattande köp av tjänster medförockså ofta en allvarlig begränsning när det gäller atl ta till varaerfarenheter inom förvaltningen som sådan. Faktorerav betydelse för organisationens utformning . Endasi myndigheter inom försvarsmakten har yttratsig i denna fråga. Samtliga förklarar sig dela rationaliseringsinstitutetsuppfattning att de krav somprimärfunktionen (alt producera effektiva krigsförband) ställer på verksamheten är grundläggande för organisationensuiformning. Överbefälhavaren ochförsvarsgrenscheférna anser alt primärfunktionens krav är helt avgörande och atl övriga faktorer mera är althänföra till olika begränsningar i handlingsfriheten när del gälleratt uppfylla dekrav som primärfunktionen 'ställer. anser att de grundläggandefaktorerna på ett tillfredsställande sätt har beaktats i institutels förslag.Den väsentligaste åtgärden är enligl förvaltningen att lokalt genomföra énsamordning vilket också förslagettillgodoser. framhåller bl.a. all de kravsom primärfunklionen ställer inte har lillgodosetls på elt tillfredsställandesätt när del gäller säkerhetsansvar för förråd för drivmedel och ammunition eller i fråga om jour och beredskap föralt säkerställa funktiohs-säkerhelhos sirilsysiem, sambandssystem och flygsäkerhelssystem m. m. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 208 Överbefälhavaren och försvarsgrenscheférna erinrarom atl en chef i överensstämmelsemed grunderna för försvarets planerings- och ekonomisystem skall kunna användatilldelade resurser på olika säll för alt lösa ålagda uppgifter. En förutsättning härför är aU medel föruppgifterna hänförs till huvudproduktionsområdel Ledning ochförbandsverksamhel. Fastighetsdrift utgören förhållandevis slor del av ett förbands påverkbara budget. Överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna avstyrkerdärför rationaliseringsinstitutetsförslag atl huvuddelen av kostnaderna för fästigheisdriften och smärre ändrings- och kompletieringsarbelen skallfinansieras över fastighelsfonden. Dessa kostnader bör enligt myndigheternafinansieras över delproduktionsområdetAllmän ledning och förbandsverksamhet. Gränsdragningen mellan fastighetsdrift och fastighetsunderhåll förutsättshärigenom bli mera precis. Foriifikaiionsförvalinlngen tillstyrker förslagelall samtliga kosinader för fästigheisdriftenskall redovisas över försvarets fastighelsfond rned undantag för koslnaderna för smärre ändrings- ochkompletieringsarbelen. För dessa börmedel liksom beriiknas under anslaget Ledning och förbandsverksamhel. Detta förutsätter all förvaltningensförslag är 1971 lill nytt hyressyslemgenomförs. Riksrevisionsverkel anser principiellt attkostnaderna för fortifikations- och byggnadsförvaltning bör redovisas samlatoch komma lill uttryck i varje myndighets budget och redovisning. Det är därförfelaktigt atl enligt rationaliseringsinstitutels förslag frigöra förbandensbudgetar från de kostnader som är förenade med fastighetsförvaltningen. Dessakostnader bör redovisas samlat ochkomma till ullryck i varjemyndighets budget och redovisning. 1myndighetens budget bör sålunda som särskilda poster redovisas samtligakostnader för lokalutnyttjandet. Dessa bör grundas på en plan för underhållsåtgärder, smärre ändrings- ochkompletieringsarbelen, drift och vård m,m. Om fortifikationsförvaltningens förslag till hyressältningssyslem genomförs - vilket verket förutsätter -ingår flertalet av dessa kostnader i hyran,Mol kostnaderna svarande utgifter finansieras till vissa delar av medel som tilldelasfrån fortifikalionsförvaltningen. Andra utgifter finansieras av medel från andra anslag. Medlen frånfortifikalionsförvaltningen måsteföljas upp särskilt eftersom de skall redovisas mot fastighelsfonden. Verket framhåller vidare atl institutets förslagatl inle redovisa faslighets-vård, ivilken lokalvård förutsätts ingå, över fastighelsfonden inte förefaller stämmaöverens med förslaget alt föra över ansvaret för lokalvård till fortifikalionsförvaltningenfrån försvarels materielverk. Allmänt anser verket att frågan om finansieringbör hållas isär från frågan om verksamhetens ledning, planering och budgeteringoch inte som i förslaget tillålas påverka en rationell lösning avansvars- och organisationsfrågorna. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 209 torisktsärskilja faslighelsvården från övrig fastighetsförvaltning motiverarinstitutet med atl finansieringen bör ske från olika anslag. Detla kan enliglverkets mening inte godlas. Önskvärd redovisning mot anslag skall i stället åstadkommasmed redovisningstekniska lösningar. framför i stort sammasynpunkler som . Styrelsen finner alt förslaget lillverksamhetsindelning inte har den klarheti indelning och definitioner som krävs för budgetering och redovisning. Deinkonsekvenser i systemaliken som förslagel innebär kommer alt försvaga den insyn i fastighetsförvaltningensekonomi som behövs för att rationellt bedriva verksamheten. Samtliga remissmyndighetersom har yttrat sig över institutels förslag allverksamheien vidforiifikationsförvaltningen och byggnadskontoren skall uppdragsfinansieras ochredovisas mol etl I 000-kronorsanslag avstyrker förslagel. Överbefälhavaren ochförsvarsgrenscheférna saml framhåller att underlag som ger möjlighet attbedöma förslagels konsekvenser intehar redovisats. Foriiflkationsförvaliningen och riksrevisionsverkel anser all den föreslagna finansieringsformen inte harnågra fördelar i förhållande lill nuvarandeordning. Det väsentliga är enligl riksrevisionsverkel alt den ekonomiska styrningen baseras på eltinternt.kosinads/intäklsredovisnings-syslemsom medgeratl en mål/preslationsinriklad planering och budgetering kan följas upp. En övergång till 1 000-kronorsanslag är enligt verket inte någotvillkor härför. Ansvars- och uppgiftsfördelning inom förvallningsområdet Institutets förslag alt nuvarande ansvars- ochuppgiftsfördelning mellan regionalaoch lokala förvaltningsmyndigheter i princip bör behållas och att antalet fastighetsförvaltande myndigheter medverkställighetsresurser bör reducerasgenom att dessa resurser garnisonsvis samordnas till en myndighet biträds av överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna samt.foriifikalionsför-valtningen. Närdet gäller de gemensamma övnings- och skjulfällen anser dock fortifikationsförvaltningen att de börförvaltas av endast en förbandschef som ensam tilldelas deekonomiskaresurserna. Ingen av nämnda myndigheterhar något atl invända mot förslaget att militärbefälhavaren skall slå kvar som regional förvaltningsmyndighet menbefrias från lokala fas-tighetsförvallningsuppgifler.Ansvaret för att samordna verksamheien mellan myndigheter inom sammaförsvarsområde bör enligt fortifikationsförvaltningen åliggamililärbefälhavaren. Försvarels malerielverk anser alt likartadeorganisations-, ansvars- och samordningsprinciper bör tillämpas för deolika förvaltningsområdena. Riksrevisionsverkel delar institutets uppfattningatl framförallt verkställighetsresursernabör koncentreras för att fö tillstånd effektiviseringar och besparingar.Verket har inte något att erinra mot att antalet fastighetsför- 14Riksdagen 1975/76. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 210 valtandemyndigheter i princip hålls oförändrat. Enligl verkets mening skulle det varaatt gå ifrån principerna i försvarets planerings- och ekonomisystem om man frånhänder myndigheterna på lokal nivåansvaret för förvaltning av deldisponerade fastighetsbeståndet och därmed följande resurser. Fastighetsförvaltningensplanering och genomförande bör i stället inordnas på samma sätt som andrastödfunktioner i myndigheternas verksamhet. Verket anser alt många averfarenheterna från maskintjänstförsöken och de överväganden som har gjorts beträffande olikaorganisationsalternativ skulle kunnatillämpas på övriga uppgifter av verkställighetsnatur. De härigenom påvisademöjligheterna till effektivareregional ledning av verkställighetsuppgifter är enligl verkets meningett tyngre vägande argument än de skäl somanförs föratt förorda alternativet med garnisonsvis samordning. Verket förordar därför att de fysiska resurserna förverkställande åtgärder samordnas underbyggnadskontorens ledning, det s. k. milo-allernativet. I detta alternativ bör den fasta maskinljänsten samordnas medövriga resurser för verkställande förvaltning. Vinsterna med att milo-vissamordna de fysiska resurserna förverkställande åtgärder inom fastighetsförvaltningen anses främst ligga inom denteknisk-ekonomiska planläggningen, ledningen och uppföljningen. När det gällerverkslällighetsresursernas geografiska fördelning kan en möjlig lösning vara att knyta dem till byggnadskontorens distrikts-organisation. anser atl elt ökal ansvar förfastighetsförvaltningen bör läggas påbyggnadskonloren där den största fackkunskapen finns. Ansvarsmannen för elldriftområde bör vara underställd byggnadskontoret och föredra driftfrågor för byggnadsdirektören ellerför en av denne utsedd drift-teknisktutbildad medarbetare. En minskning av antalet lokala myndigheter medverkställighetsresurser innebär enligt styrelsens mening en förbättring men ärinle tillräcklig. Konstruktionen skapar en oklar ansvarsfördelning. Institutets ursprungliga förslag med en myndighetper garnisonsorl med förvaltningsansvar och verkställighetsresurser församtliga byggnader på orten ärenligl styrelsen elt betydligt bätlre alternativ. Styrelsen anser atl ytterligare förbättringar skulle kunna nås om de fysiskaresurserna för verkställande åtgärder inordnades under byggnadskontoretsom därvid skulle få ansvara förbudgetering och underhållsplanering med myndigheternas programsludiersom underiag. När det gäller organisationen på Gotlandframhåller överbefälhavaren och försvarsgrenscheférna all de förulsällningarsom ralionaliseringsinstilulel har arbetatefler har ändrats genom beslut med anledning av prop. 1974:135(FöU 1974:34. rskr 1974:392)beträffandefredsorganisalionen päGol-land.Organisationen inom Gollands miliiärkommando kan därför inle följa tidsplanenför övriga områden. Principen bör vara all chefen för militärkommandot blir fastighetsförvaltande myndighet med verkställanderesurser medan P 18 och A 7 blir fastighetsförvaltande myndigheler ulan sådanaresurser. Förändringen börtidsmässigt ansluta lill övriga ändringar av mobiliserings- Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 211