prop · FZ03105 · 1975-12-31 00:00:00 — konstaterar att kommittén ytterst tydligensyftar till att arbetstagarinflytandet skall utvecklas till deltagande i debeslut som arbetsgivaren fattar i denna sin egenskap eller eljest såsomföretagare, varvid i det senare fallet tankes att beslutet indirekt kan påverkaförhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Särskilt den långtgåendesyftningen väcker enligt hovrättens mening frågan om det verkligen är naturligtatt göra förhandlingsrätt och koUektivavtal till hörnstenar i förevarandesammanhang. Liksom bakomliggande anstäUningsavtal utgår dessa företeelser medtUl-hörande påtryckningsmedel från ett till relationen arbetsgivare/arbetstagarebegränsat förhåUande, där parterna i åtskilligt har motsatta intressen.Hovrätten menar att arbetstagarorganisationen kan få en dubbelroU med negativinverkan på antingen företaget som sådant eller organisationens ställning somorgan för tillvaratagande av medlemmarnas intressen och med deras oinskränktaförtroende. Under alla förhåUanden torde, enligt hovrätten, en materielllagstiftning utanför den kollektiva arbetsrättens område krävas, om meradjupgående förändringar inom företagen skall komma till stånd. Som allmän karakteristik av förslaget anförjuridiska fakulteten vid , att det visserligen innehållerviktiga nyheter men att 1975/76:105 Bilaga I 16 mycket,kanske alltför mycket, hämtats från de nuvarande lagama i nästan oförändratskick och att motiveringarna mot vissa aktualiserade nyordningar i hög gradbygger på gamla välkända argument utan att någon egentlig rättspolitiskdiskussion och prövning av olika alternativ förekommer. Detta är kanske i ochför sig inte så förvånande med tanke på utredningsuppdragets stora omfattningoch den korta tid som kommittén har haft till sitt förfogande. Fakulteten anserdock att förslaget öppnar vägen för avtalslösningar som kan medföragenomgripande förändringar i rela-tionema mellan partema på arbetsmarknaden.Kanske är förslaget, fortsätter fakulteten, som helhet en ganska välbetänktkompromiss. EnligtSPF:s mening utgör kommitténs förslag en nödvändig förutsättning för enönskvärd utveckling av arbetslivets demokratisering. SPF anser attlagförslaget ger parterna stora möjligheter att komma fram till lösningar somär anpassade till de olika fömtsättningar och förhåUanden som råder på olikaarbetsplatser. Det är riktigt, anför RRV, att nu genom lagstiftning genomförareformer som syftar till att bereda de anstäUda möjligheter att genom avtaluppnå vidgat inflytande i företags och myndigheters beslutsprocess.Riksskatteverket tUlstyrker att en reform av arbetslivets demokratisering skeri huvudsak på det sätt som kommittén har föreslagit. En ramlagsttftning, medallmänna regler för ett gmndläggande inflytande från de anstäUda, kompletteradmed avtalsregler synes verket vara att föredra framför en arbetsrättsligdetaljreglering. framhåller att det är betydelsefullt attförsöka frigöra outnyttjad kapacitet i form av initiativförmåga, kunskap,verksamhetslust och ansvarskänsla hos de i produktionen verksamma människornagenom ett väsentligt ökat löntagarinflytande. Poststyrelsen, domänverket ochAMS säger sig i huvudsak kunna biträda kommitténs förslag. Arbetsmiljöutredningenanför att förslaget ligger väl i linje med utredningens allmänna synsätt påpartemas medverkan vid utformningen av arbetsmiljön. Utredningen menar att detgenom förslaget skapas ökade förutsättningar för förhandling och avtalsregleringpå detta område, som ligger särskilt väl till för medinflytande från deanställdas sida. /SR uttalar aH organisationen har en positiv gmndsyn påsträvandena att demokratisera arbetslivet och man hälsar med stortillfredsstäUelse de förslag till lagändringar som skall göra det möjligt attfortsätta dessa strävanden. LOoch TCO understryker med skärpa att kommitténs förslag i viktiga delar inte kanläggas till grand för det fortsatta lagstiftningsarbetet. För att garanteraarbetstagarna verklig makt på alla nivåer inom företaget anser organisationemaatt löntagarreservanternas förslag måste tas som utgångspunkt. 1 vissa fallvUl de gå längre än reservantema. TCO betonar att avgörande för endemokratisering av arbetslivet blir de avtal som träffas rörande de anstäUdasinsyn och inflytande. Ett inflytandesystem måste enligt TCO:s mening ha former,i vUka de anställda direkt eller genom valda representanter aktivt kanmedverka. 1975/76:105 Bilagal 17 anser attkommittén inte har med tillräcklig konsekvens fullföljt syftet att förändranuvarande av obalans präglade maktstmktur. Förbundet menar att en bearbetningav förslaget är erforderlig för att den avsedda nydaningen på arbetsrättensområde ska bringas i samklang med en tiU nutid och framtid anpassad syn påmänniskornas rätt till inflytande över sina arbetsförhåUanden. Varken kommittéförslaget ellerlöntagarreservationen leder enligt 5ÄC.S mening fram till ett samhäUe medekonomisk och industriell demokrati. finnerinnehållet i kommitténs förslag vara ett befästande av arbetsgivarnas makt.Förbundet ser förslaget som ett slag riktat mot svensk fackföreningsrörelse.Förbundet förkastar såväl kommitténs förslag som löntagarreservationen. SFO anser att lagstiftningsarbetetbör gmndas på majoritetsförslaget och avstyrker därför i principlöntagarreservationen. Bakgmnden till SFO:s inställning är att redanmajoritetsförslaget anses innebära betydande förändringar och därför ledertill stora påfrestningar för arbetsmarknadens parter. SFO anser attreservationen i och för sig innehåller flera påpekanden och synpunkter som harvisst fog för sig, men generellt gäller att den är så allmänt formulerad attdet inte finns möjligheter att gmnda väsentliga och långtgåendearbetsrättsliga reformer enbart på detta underlag. Reservationen med sin långarad av önskemål beträffande ytterligare åtgärder för att ökaarbetstagarinflytandet synes, enligt SFO:s mening, mera ha karaktären avutredningsdirektiv för fortsatt behandling än av konkreta förslag avsedda attligga till gmnd för seriöst lagstiftningsarbete. Liknande synpunkter framförsav och juridiska fakulteten vid . Från flera håU efterlyses ettklarläggande av de praktiska konsekvenserna av kommitténs förslag. KFO och KAB menar att det är enallvarlig brist att kommittén inte behandlar de ekonomiska och administrativaverkningar, som den föreslagna förhandlingsrätten kan komma att medföra. KFOpåpekar också att vissa delar av förslaget kommer att medföra en alltförstörande påverkan av produktionen och produktiviteten, vilket tordemedföra svårigheter även för arbetstagarorganisationema att friktionsfrittutöva det i förslaget angivna inflytandet. Enligt SFO:s mening saknas i alltförhög grad analys och bedömning av förslagets praktiska följdverkningar. Poststyrelsen framhåUer att ettgenomförande av kommitténs förslag kan få effekter som inte närmare har berörtsi motivuttalandena. Så finns t. ex. risk för ett ökat personalbehov med däravbetingade ökade administrationskostnader. Poststyrelsen hävdar att för deaffärsdrivande verken, och i synnerhet för postverket med sin geografisktutbredda organisation, kan speciella lösningar behöva tillgripas. AMS påpekaratt åtgärder som vidtas i arbetslöshetsbekämpande syfte i regel är av temporärart. Beredskapsarbetenas och arkivarbetenas speciella karaktär framgår ocksåav 2-Riksdagen 1975/76. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 18 delfaktum att de inte omfattas av lagen om anstäUningsskydd. Styrelsen finner detnödvändigt att omfattningen, påbörjandet och avvecklingen avsysselsätlningsfrämjande åtgärder också i fortsättningen skall anpassas tUl debehov som uppkommer genom förändringar på arbetsmarknaden. SAF påpekar alt restriktioner på företagens val avorganisationsform i inte påverkar företag i utlandet som svenskaföretag har att konkurrera med. SAF framhåUer att en positiv samhäUsutvecklingi hög grad beror av att svenska företag kan hävda sig i konkurrens med utländskai fråga om nyskapande, initiativkraft och frihet för ledningen att utnyttjaföreliggande internationella affärsmöjligheter. SAF konstaterar vidare attkommittén inte närmare har behandlat lagstiftningens effekter på viljan tUlnyföretagande och viljan att nyinvestera i befintliga företag. SAF betonar attsamhäUet varken kan eller vill ersätta skickliga företagsledare med enineffektiv företagsbyråkrati. Reglerna får inte, anför SAF, frambringa ettsystem som åstadkommer att dugande yngre människor föredrar andra karriärerframför alt söka sig till företagen. SAF menar att denna synpunkt ökar ibetydelse allteftersom Jämlikheten bl. a. i inkomsthänseende ökar. Avstor betydelse för den reella effekten av kommitténs förslag är, enligt SFO,huruvida det går att upprätthålla en klar distinktion mellan arbetsledningsfrågoroch företagsledningsfrågor. SFO framhåUer att en slutlig lagstiftning sombaseras på denna åtskillnad kommer att föranleda tolkningssvårigheter. Ettönskemål från SFO är därför att lagstiftaren i motiven ytterligare utvecklarhur gränsen är avsedd att dras i tvistiga fall. SFO konstaterar att kommitténsförslag bygger på samordnade förhandlingar, vilket innebär att de fackligaorganisationema fömtsätts vara beredda att sinsemellan lösa uppkommandeproblem. SFO påpekar att om organisationerna förblir oeniga i någon frågasaknas i kommittéförslaget anvisning på en konfliktlösningsmekanism.Arbetsgivaren saknar enligt förslaget varje möjlighet att medverka, bl. a. pågrand av att han inte har rätt att ta initiativ till avtalsreglering avinflytandefrågor. Enligt SFO:s mening kan det bli mycket svårt förföretagsledningen att avgöra vilken organisation som skall ha rätt attförhandla, utöva tolkningsföreträde, kräva information etc. i de fallorganisationema inte är eniga. SFO noterar vidare att kommittén inte föreslagitnågra metoder att komma tillrätta med organisationer eller grupper som intesvarar mot de krav som den föreslagna lagsttftningen ställer. Enligtlagförslaget skuUe de lokala fackliga organisationema få en omfattandeförfoganderätt över viktiga områden. Kommittén har därvid, anför SFO, utgåttfrån att organisationerna har en sådan vilja och förmåga till samarbete medsina motparter på arbetsgivarsidan, att resultatet blir effektivt fungerandeföretag. SFO menar att i de flesta fall är väl detta också möjligt. SFOframhåUer dock att det finns en påtaglig risk för att den kommandelagstiftningen kan komma att missbmkas för syften, som inte är uteslutandefackliga och som är ägnade att störa verksamheten och åstadkommabeslutsförlamning i företagen. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 '9 Det sistnämnda förhållandet uppmärksammas också avSvenska kommunförbundet som hävdar att en gmndläggande fömtsättning för en lagstiftningom medinflytande är att partema på arbetsmarknaden utövar sitt inflytande påett ansvarsfullt sätt. Erfarenheterna av den hittillsvarande utvecklingen inomvårt land ger enligt förbundet all anledning att betrakta detta som enrealistisk fömtsättning. Förbundet anser emeUertid att det är erforderligt atti lagstiftningen skapa skydd mot risken för det mindre sannolika handlandet,där endera parten låter sitt agerande helt styras av kortsiktigt bevakande avegna intressen. Enligt förbundet är det viktigt att observera, att båda parterhar rätt att kräva att sådana skyddsmekanismer skapas. Ärbelsledarnassituation uppmärksammas särskilt av TCO och SALF. TCO framhåller attarbetsledarnas arbete självfallet påverkas när arbetets ledning och fördelninghänförs till det förhandlingsbara området. TCO säger sig emellertid föredraatt inte behandla dessa frågor i sitt yttrande, eftersom organisationen inteär övertygad om alt de lämpar sig att lösas genom lagstiftning. Det är enligtTCO:s mening möjligt att dessa frågor bättre löses genomkollektivavtalsreglering. Erfarenheterna av den nya arbetarskyddslagen ochskyddsombudsverksamheten visar, anför SALF, att den enskilde arbetstagaren harfåll en bättre möjlighet att på den egna arbetsplatsen påverka sin egenarbetssituation i arbetsmiljöfrågor. SALF har övervägt möjligtheterna att geden enskilde arbetstagaren ett ökat inflytande på övriga frågor, som berörhonom nära och , och därvid funnit att systemet med skyddsombud kananvändas som modell. SALF betonar att detta inte får innebära att den lokalafackliga organisationen förlorar sin möjlighet dels att utöva inflytande påövergripande frågor, dels att ge hjälp i och handlägga de frågor som berör deenskilda arbetstagama nära och . Ett sådant system i lagstiftningen,menar SALF, kan utformas enligt följande principer. somär eller brukar vara bunden av kollektivavtal skall vid arbelsstäUe somregelbundet sysselsätter minst fem arbetstagare ges möjlighet att utseinflytandeombud i tillräckligt antal, med uppgift att gentemot arbetsgivarensrepresentant på ar-belssläUet företräda den gmpp som han representerar. Tankenhärmed är att det skall utses ett inflytandeombud för varje arbetsledarområde,eftersom arbetsledaren för arbetsgivarens räkning handlägger de flesta frågorsom berör den enskilde arbetstagaren nära och . Inflytandeombudetsuppgift blir alt vara mottagare av arbetsgivarens primära förhandlingsskyldighetoch informationsskyldighet. Inflytandeombudet skall vidare ha rätt att ta uppförhandlingar med den arbetsledare som normalt handlägger de frågor som berörden gmpp arbetstagare inflytandeombudet representerar. Om inflytandeombudet såbegär, skall vederbörande arbetsledare avvakta med beslut eller åtgärd somberör de arbetstagare som inflytandeombudet representerar. Inflytandeombudetskall vidare äga rätt att hänskjuta frågor till den lokala fackligaorganisationen. 1975/76:105 Bilaga 1 20 denna regel är att en fråga med principiell betydelse förflera än den grupp inflytandeombudet representerar bör kunna hänskjutas tillklubben eller motsvarande. Den lokala fackliga organisationen skall också ägarätt att ta upp fråga till prövning utan att detta påkallas avinflytandeombudet. Genom systemet med inflytandeombud anser SALF att detskapas möjlighet för de anstäUda att få det inflytande, som har anvisats idirektiven till kommittén, på de frågor som berör dem nära och . Dessafrågor kommer i så fall inte att handläggas och avgöras långt ifrån och överhuvudet på dem som berörs. SALF understryker att detta system inte på någotsätt utesluter att det lagstadgade inflytandet i företagen kommer alt behövakompletteras genom koUektivavtal för att i de medelstora och stora företagenkunna garantera inflytandet för större grupper av arbetstagare i de frågor somvarken är av övergripande natur eller omfattas av systemet med inflytandeombud. framhåUer att det inte kanbortses ifrån att förhåUandena till sjöss i särskilda fall kan kräva helt annanreglering av relationerna mellan arbetsgivare och arbetstagare än vad som kananses lämpligt och ändamålsenligt i land. Dessa av naturliga skäl förefintligaolikheter bör. enligt förbundets mening, enklast kunna utjämnas genom attlagstiftningen till visa del görs dispositiv. påpekar vidareatt det är myckel vanligt att fartyg övergår i utländsk ägo. Genom ägarskiftetkommer i sådana fall arbetsförhållandena att lyda under utländsk lag. Sådantägarebyte medför vittgående konsekvenser för sjömännens sociala StäUning ochenligt förbundets uppfattning bör de ombordanställda därför få ett vidsträcktinflytande över fartygsförsäljningar. stäUer sigfrågan om de anstäUdas demokratiska och arbetsrättsliga intressen ärtillgodosedda när data införs i företagen. Förbundet menar att det med tanke påden alltmer ökade användningen av datatekniken inom industrin är nödvändigt attinföra regler som ger de anställda ett klart inflytande vid avgörandebehandling av olika projekts genomförande. Många remissinstanser, främst sådana som företräderarbetsgivarsidan, menar alt kommitténs förslag inte är lämpligt för de små ochmedelstora företagen. De mindre företagens konkurtensförmåga och effektivitethar i hög grad, anför , sin gmnd i flexibilitet ochsnabb anpassningsförmåga. Enligt föreningens mening skulle denna styrka tUlstor del förloras om den byråkratiska och regelomgärdade samarbetsform, somkommittén föreslår, skuUe införas. Föreningen anser att det är nödvändigt meden radikal omarbetning av förslaget med inriktning på anpassning till demindre företagen. KAB förespråkar en lösning som innebär att vissa regler i denföreslagna lagen görs dispositiva medan andra remissinstanser föreslår attlagen inte skall bli tillämplig på företag med mindre än ett visst antalanstäUda. De små företagens problem berörs även av bl. a. SAF, SHIO. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 21 förbund,SPF och statens industriverk. En viktig och solidarisk målsättning för samhälletoch fackföreningsrörelsen är, enligt HandelsanstäUdas förhund, attutvecklingen av arbetslivets demokratisering blir likartad i stora och småföretag. Förbundet understryker att problemen med fackligt arbete vid småföretag måste utredas och lösas . Andra remissinstansersom tar upp problemen för den fackliga verksamheten vid de mindre företagen ärBeklädnadsarbetarnas förbund. Ett flertal remissinstanser framhåUer att det finnsrisk för motsättningar mellan arbetstagarens intresse av inflytande och andraintressenters anspråk på att få fastställa inriktning och målsättningar ivissa verksamheter, även utanför den offenfliga sektorn. Frågan berörs av bl.a. kammarrätten i , i , KFO, SFO, KAB, LOoch /SR. Exempel på områden där sådana intressekoUisioner kan uppstå ärkooperationen, folkrörelseföretagen, massmediaområdet och samhäUs-ägda företagsom drivs i aktiebolagsform. Med anledning av risken för koUision mellan de egnamedlemmarnas intressen och den föreslagna förhandlingsrätten och rätlen tillinflytande, anser KFO att det är av yttersta vikt att förkonsumentkooperationens del i ett huvudavtal fastslå gränserna mellanarbetslednings- och företagsledningsfrågor. Enligt SFO:s mening äger synpunktema i reservantenAldestams yttrande angående bibehållande av nu gällande avtalsförbud för denoffentliga sektorn giltighet även för vissa statsägda bolag. Som exempel påsådana bolag nämner , , AB Vin & Spritcentralen samtAB Tipstjänst. 1 några remissyttranden berörs kommittéförslagetsförhållande till annan lagstiftning. De arbetsrättsliga förändringama kräver, enligtLO:s mening, en översyn av lagstiftningen inom andra områden, bl. a.aktiebolagslagen och lagen om facklig förtroendemans stäUning påarbetsplatsen. LO hävdar att medbestämmanderätt för de anstäUda måstegaranteras även vid försäljning av företag eller större aktieandelar. TCO påpekar att konsekvensändringar torde krävas,fömtom i den associationsrättsliga lagstiftningen, i kommunallagarna,sjömanslagen och sekretesslagen. Organisationen fömtsätter att detta anpassningsarbetegenomförs med största skyndsamhet så att den av kommittén föreslagna lagen sålångt som möjligt kan tUlämpas fuUt ut från . Skulle dennaanpassning inte vara helt avslutad menar TCO att dettaförhåUande inte får åberopas som skäl för att även uppskjuta ikraftträdandet avden nu aktuella lagen. TCO understryker särskilt vikten av att en översyn avgällande aktiebolagslag företas i samband med reformeringen avarbetsrättslagstiftningen. 1975/76:105 Bilaga 1 22 En\\g\. juridiska fakulteten vidUppsala universitet hade det i högsta grad varit önskvärt att tilltänktaarbetsrättsliga och associationsrättsliga reformer på företagelsdemokratinsområde hade samordnats och genomförts . Liknande synpunkter framförsav juridiska fakulteten vid och . påpekar attdet utgör ett problem att skilda inflytandelagar kompletterar varandra men attgränserna i vissa fall kan uppfattas som oklara. Enligt verket torde såledeskommitténs förslag göra frågan om slyrelserepresentation förhandlingsbar för deanställda inom samtliga företag, medan den nuvarande styrelserepresentationslagstiftningenstipulerar att representation i styrelsen utgör en rättighet för de anstäUda iaktiebolag och ekonomiska föreningar med minst 100 anställda. Verket framhålleralt delsamma gäUer den rätt till information som överenskommelsen om ekonomikommittéoch arbetstagarkonsulter ger de anstäUda i förelag med företagsnämnd. TCO efterlyser ett klargörande av begreppet lokalorganisation, speciellt när det gäller det statliga området. Den kommande lagenoch motivskrivningarna får enligt TCO inte hindra de fackliga organisationernafrån att bi-behåUa sina nuvarande organisationsformer eller försvåra elleromöjliggöra för förbunden att ändra sin organisationsuppbyggnad påsätt de själva finner lämpligt. TCO anser vidare att begreppen huvudorganisationoch centralorganisation närmare borde ha behandlats av kommittén inte minstberoende på att många lagar hänvisar tUl huvudorganisationsbegreppet i FFL.Enligt TCO:s mening bör om huvudorganisation bibehållas ien ny lagsttftning. Även AD anser att frågan om huvudorganisationsbegreppet börfå sin lösning i förevarande sammanhang. Som utgångspunkt för fastställandetav vilka organisationer på arbetstagarsidan som skall ha rätt att göra avstegfrån annars tvingande lag genom kollektivavtal bör, enligt AD, väljas dels deuttalanden som gjordes i lagrådet proposition med förslag tillarbetstidslagstiftning, dels vad som har anförts i ämnet i prop. 1973: 129 och1974: 88. Del kan enligt AD övervägas att som huvudsakligt kännetecken påorganisationen utnyttja det förhållandet att organisationen brukar slutakoUektivavtal av riksavtalskaraktär för sina medlemmar. Vissa remissinstanser uppehållersig vid den tekniska utformningen av kommitténs lagförslag. Genom kapitelrubriker ochförhåUandevis korta paragrafer har den föreslagna lagen, enligt/?7?V.-5mening, blivit tämligen överskådlig och förefaller i så måtto mer lättillämpadän de författningar som gäUer på området. RRV noterar att kommittén isitt förslag sökt använda ett modernare och lättillgängligare språk än det påvilket gällande arbetsfredslagstiftning är avfattad. Här anser dock verket attytterligare förbättringar torde kunna åstadkommas. Synpunkter av mer kritisk natur framförs av , juridiskafa- 1975/76:105 Bilaga 1 23 kulteten vid , , TCO och SAF. Med hänsyn till den stora och integenomgående arbetsrättsligt skolade krets som berörs av den föreslagna lagenoch till de reglerade frågornas art är det, enligt , av särskildvikt att redan lagtexten ger klarläggande besked om vad som skall gäUa.Hovrätten menar att motivuttalanden som är svårförenliga med eller långsökta iförhåUande till lagtexten inte är tillfyllest som reglering. 1 fall av allmänthåUen lagtext på punkter där gemensamma värderingar saknas, måste enligthovrättens uppfattning entydiga motivuttalanden föreligga. Dessa synpunkterär, fortsätter hovrätten, närmast föranledda av vad kommittén anfört ianslutning till bestämmelsema om fredsplikt, utvidgad förhandlingsrätt ochprimär förhandlingsskyldighet, skälig ursäkt vid olovlig stridsåtgärd samtrörande storleken av det skadestånd arbetstagare kan åläggas alt utge fördeltagande i olovlig stridsåtgärd. Från formell synpunkt finns det, anför juridiskafakulteten vid , en del att säga om lagtextens utformning. Närsakliga ändringar inte åsyftats har den ofta ålderdomligt och osmidigtformulerade lagtexten i de lagar som föreslås upphävda fått ingåoförändrade i den nya lagen. Även den nya lagen, fortsätter fakulteten, är påsina håll tungt och otympligt formulerad. Frågan är enligt fakultetens meningom inte en språklig översyn av hela lagtexten med sikte på enklare och klararespråk vore på sin plats. Det rör sig Ju om en lag som bör kunnaläsas och förstås långt utanför Juristers och andra fackkunnigas krets. LO menar att det snåriga och onödigttillkrånglade språket i kommitténs betänkande inte uppfyller ens de mestelementära krav på begriplighet. 1 den kommande propositionen måste därför,anför LO, språket avsevärt förenklas. Liknande synpunkter framförs av TCO. SAF anför att den Juridiska analysenav naturliga skäl präglar även de överväganden varpå betänkandet såsomlagförslag bygger. 1 det avseendet säger sig SAF emellertid inte kunna frigörasig från intrycket att den formella Juridiken i vissa hänseenden har drivitsväl långt.