prop · FY03101 · 1975-12-31 00:00:00 — 1 landstingslagen(1954:319), kommunallagen (1953:753) och kommunallagen (1957:50) förSlockholm finns beslämmelser om landstingskommuns och kommuns indelning ivalkretsar. Om länslandstingskommuns indelning i valkretsar finns särskilda bestämmelser. 1landslingslagen(1954;319), kommunallagen (1953:753) och kommunallagen(1957:50) för finns bestämmelser om landstingskommuns och kommunsindelning i valkretsar. / landslingslagen finns också beslämmelser om fördelningav fasta valkrelsmandat på valkretsar. 3 S 1 fråga om riksdagsval bestämmer ordningenmellan kandidatnamnen på partiernas valsedlar i valkretsen i den utsträckningsom behövs för utseende av riksdagsledamöter och ersättare för dem. munfullmäkligval fördelar länsslyrelsen för varje valkrets platserna mellan partierna. fastställer även vilka personer som skall erhålla platserna saml utser suppleanter för landstingsmän och för fullmäktige i kommuner där det skall finnas suppleanter för fullmäktige. 1fråga om landstings- och kom- 1 fråga om landstings- och kom- munfullmäktigval fördelar länsslyrelsen platserna mellan partierna. Platserna fördelas Ifråga om kom-muiifullmäkilgvat för varje valkrets. Länsslyrelsen faslställer även för varje valkrets vilka personer som skall erhålla platserna samt utser suppleanter för landstingsmän och för fullmäktige i kommuner därdet skall finnas suppleanter för fullmäktige. Förrättningen skall genomförasutan dröjsmål. Vid avbrott i förrättningen skall valsedlarna och övrigavalhandlingar läggas i säkert förvar. Innan för-rätlningen återupptagas, skalllänsstyrelsen se till att obehörig åtgärd ej vidtagits med valhandlingarna. 'Ändringen innebär bl. a. att andra stycket upphävs. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ordningen mellan kandidalnamnen inom varje partifastställes genom särskilda uträkningar. Vid varje uträkning gäller valsedelendasl för ell namn. Vid fastställande av ordningen mellan namnen förfares ienlighet med 6 i; andra-femle styckena. SkaU två etter flera platser besättas, fördelas de mellan de olika partierna så alt platserna, en efter annan, tillde las det parti som varje gång uppvisar det slörsla jämförelsetalet. Jämförel setalet beräknas enligt tredje stycket. ' Den första platsen som tilldelats parti besattes med den kandidat som står främst I den enligt forsla stycket be stämda ordningen mellan namnen, den andra ined den kandidat som där efter står närmast i ordningen och så vidare efter samma grund. Jämförelselalel beräknas, så länge partiet ännu ejtilldelats någon plats, genom atl partiets röstetal delas med 1,4. Däreftererhålles jämförelsetalet genom att partiels röstetal delas med del tal som är Ihögre än det dubbla antalet av de platser som tilldelats partiet. Har sammakandidat erhåUit platser från två partier, skall vid beräkning av det antalplatser som utdelats vardera platsen anses blott som en halv plats och, omkandidaten erhållit platser från tre partier, som en tredjedels plats och såvidare efter samma grund. Har ell parti tilldelats lika många platser som motsvararantalet namn på partiets valsedlar, skaU det uteslutas från vidare jämförelse. Skall bion en plats besättas, tillfaller platsen denkandidat som står främst i namnordningen inom det parti som har del slörslajämförelsetalet enligt tredje stycket. ' Ändringen innebär att andra-sjätte styckena upphävs. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Mellan lika jämförelsetal avgöres företrädet genomlottning. Endast parti som har fått av rösterna ihela lands-Ungskommunen är berättigat att deltaga ifördelningen av mandaten Ilandstinget. De fasta valkretsmandaten i fördelas förvarje valkrets pro-porilonelli mellan partierna på grundval av valresultatet ivalkretsen. Härvid tilldelas mandaten, ett efter annat, det parti som för varjegång uppvisar det största jämförelsetalet. Jämförelsetalet beräknas, så längepartiet ännu ej tilldelals något mandat, genom att partiets röstetal ivalkretsen delas med 1,4. Därefter erhålles jämförelsetalet genom att partietsröstetal delas med det tal som är 1 högre än det dubbla antalet av de mandatsom redan till-dclais partiet i valkretsen. Utjämningsmandaten fördelas mellan partierna så, altfördelningen av alla mandat i blir proportionell mot partiernasröstetal i hela landstingskommunen. Vid bestämmandet av del sammanlagda antalmandal i som parti skall ha för au bli proportionellt representerattillämpas fördelningsregeln I första stycket på hela landstingskommunen som envalkrets. Varje parti tilldelas så många uijäinnlngsmandai som behövs for attdetta antal skall uppnås. Harparti vid fördelningen av de fas- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ta valkretsmandaten erhåUit flera mandat än som motsvararden proportionella representationen i för partiet enligt andrastycket, bortses vid fördelningen av uijämningsmanda-ten från partiet och defästa valkrelsmandat del har erhållit. Av de utjämningsmandat som parti erhållu tillföres detforsla den valkrets där partiet efter fördelningen av de fasta valkretsmandatenuppvisar större jämförelsetal än i övriga valkretsar. Återståendeutjämningsmandat tillföres ett efter annat den valkrets där partiet för varjegång uppvisar störst jämförelsetal vid forlsall lillämpning avfördelningsregeln i första stycket på partiets röstetal I valkretsarna. Har parti i någon valkrets erhållit flera mandat änantalet på partiets valsedlar upptagna namn, flyttas överskjutande mandat, medmotsvarande tillämpning av fjärde stycket, till annan valkrets. Kan mandal efbesällas genom tillämpning av detta förfarande, skall det vara obesatt underden tid for vi/ken valet gäller. Mellan hka jämförelsetal avgöres företrädel genomlottning. För varje mandat som ett parti har erhållit i landstingetutses en landstingsman. Den första platsen som tiU-delats parti besattes medden kandidat som slår främst I den enligl 15 § bestämda ordningen mellannamnen, den andra med den kandidat som därefter står närmast i ordningen ochså vidare efter samma grund. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse SkaU två eller flera platser besättas vid val IlUkommunfidlmäkiige, fårdelas de mellan partierna så att platserna, en efterannan, tilldelas det parti som varje gång uppvisar det största jämförelsetalet.Jämförelsetalet beräknas enligt andra stycket. Den första platsen somtilldelats parti besattes med den kandidat som slår främst i den enligl 15 §bestämda ordningen mellan namnen, den andra med den kandidat som därefter slårnärmast i ordningen och så vidare efter samma grund. Jämförelsetalet beräknas, så länge partiet ännu ejtilldelats någon plats, genoin att partiets röstetal delas med 1,4. Däreftererhålles jämförelsetalet genom att partiets röstetal delas med del tal som är Ihögre än det dubbla antalet av de platser som tilldelats partiet. Har sammakandidat erhålla platser från två partier, skaU vid beräkning av del anlalplatser som utdelats vardera platsen anses blott som en halv plats och, omkandidaten erhålla platser från tre partier, som en tredjedels plats och såvidare efter samma grund. Har ett parti tilldelats lika många platser som motsvararantalet namn på partiets valsedlar, skall det uteslutas från vidarejämförelse. Skall blott en plats besättas tillfaller platsen denkandidat som står främst i namnordningen Inom det parti som har det störstajämförelsetalet enligt andra stycket. Mellan lika jämförelsetal avgöres företrädet genomlottning. Har kandidat fåll plats i ordning i mer än en valkrets ochskulle han till följd därav erhålla plats i mer än en valkrets, skall hantilldelas den plats för vilken hans jämförelsetal är störsi. Plats som han ejtillträder tillfaller den kandidat som slår närmast i lur att erhålla platsför partiet i den valkretsen. Mellan lika jämförelsetal avgöres företrädetgenom lottning. Har kandidat vid val till landsting fått plats I ordning än en valkrets eller för mer ön ett parti och skulle han tillföljd häraverhålla mandat I mer än en valkrets eller fÖr mer än ell parti, skall han tillträdadel mandat, för vilket hans jämförelsetal är störsi. Mandat som han ejtillträder tillfaller den kandidat som står närmast I tur att erhålla mandat iden valkretsen eller för det partiet. Mellan lika jämförelsetal avgöresföreträdel genom lottning. Har kandidat vid val fått plats iordning i mer än en valkrets och skulle han till följd därav erhålla plats imer än en valkrets, skall han tilldelas den plats för vilken hans jämförelsetalär störst. Plats som han ej tillträder tillfaller den kandidat som stårnärmast i tur all erhålla plats för partiet i den valkretsen. Mellan likajämförelsetal avgöres företrädet genom lottning. För landstingsmän utses suppleanter på följande sätt. För varjelandstingsman göres inom det parti, för vilket han blivil vald, lika många nyasammanräkningar, dock minsl tre, som partiet erhållit platser. Harlandstingsman fåll plats från mer än ett parti, anses han vald för det partifrån vilket plats först tilldelades honom. Vid varje sammanräkning tages hänsyntill blott de valsedlar som gällde för landstingsmannen när han fick platsen.Varje valsedel gäller som hel röst. Röstvärdet tillgodoräknas det namn som slårförsl på sedeln, varvid bortses från namn på den som För varjelandstingsman göres inom del parti, för vilket han blivit vald, lika många nyasammanräkningar, dock minst tre, som partiet erhållit platser. Vid varjesammanräkning tages hänsyn till blott de valsedlar som gällde förlandstingsmannen när han fick platsen. Varje valsedel gäller som hel röst.Röstvärdet tillgodoräknas det namn som står först på sedeln, varvid bortsesfrån namn på den som redan blivil utsedd till landstingsman eller tillsuppleant för den landstingsman sammanräkningen avser. Den som får högsta röstetalet utses till suppleant för den landstingsman som sammanräkningen avser. Mellan lika röstetal avgöres företrädet genom lottning. redanblivit utsedd lill landstingsman eller lill suppleant för den landstingsmansammanräkningen avser. Den som lar högsta röstetalet ulses till suppleant förden landstingsman som sammanräkningen avser. Mellan lika röstetal avgöresföreträdel genom lottning. Kanföreskrivet anlal suppleanter icke utses enligt andra stycket, skall därvidbero. Valels utgång kungöres genoni uppläsning av protokollet. Därmed är valet avslutat. När länsslyrelsenföretagit de åtgärder som föreskrives i 15, 16, 18 och 19 §§, läggesvalsedlarna in i särskilda omslag, de godkända för sig och de ogiltiga försig. Omslagen förseglas under minst två olika sigill. Valsedlarna förvarastill utgången av den tid valet gäller. När länsstyrelsenföretagit de ålgärder som föreskrives i 15, I5b-I5d, 16, 18 och 19 ji;, läggesvalsedlarna in i särskilda omslag, de godkända för sig och de ogiltiga för sig.Omslagen förseglas under minsl två olika sigill. Valsedlarna förvaras tillutgången av den tid valet gäller. Harföreskrivet anlal landstingsman eller fullmäktige ej blivit utsedda vid valet,skall nytt val genast anställas för utseende av det felande antalet. Vidsådanl val skall utses även suppleanter för landstingsman och för fullmäkligei kommun där del skall finnas suppleanter för fullmäktige. Harlandstingsmän eller fullmäktige men ej suppleanter valts lill föreskrivetanlal, skall därvid bero. Harföreskrivet antal fullmäktige ej blivit utsedda vid valet, skall nytt valgenast anställas för utseende av det felande anlalel. Vid sådant val skallutses även suppleanter för fullmäktige i kommun där det skall finnassuppleanter för fullmäklige. Harfullmäktige men ej suppleanter valts till föreskrivet antal, skall därvidbero. Dennalag träder i krafi den men tillämpas även i frågaom val som avser tid efier utgången av . Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , , , ,, , Proposition om ny» valsystem vid landstingsval, m. m. ', som tillsattes för attutreda frågan om ändrade regler för bestämmandet av antalet landstingsmän,landstingskommuns indelning i valkretsar och valsystem för kommunalvalen, hari avlämnat betänkandet (SOU 1971:4) Kommunala val. Efler remiss har yttranden över betänkandet avgelts avregeringsrätten, riksskatteverkel, domkapitlen i , , ochHärnösands stift, samtliga länsstyrelser, vallekniska utredning,ulredningen om den kommunala demokratin, kommunallagsulredningen. och församlings- och pastoratsförbund.Länsstyrelserna har bifogat yttranden från landstingskommunerna och ell anlalkommuner. Domkapitlen har bifogat yttranden från ett anlal församlingar ochkyrkliga samfälligheter. Slutligen har demokratisk samling (kds)inkommit med tvä yttranden och några kommuner yttrat sig direkt lill Kungl.Maj;t. Utredningen om den kommunala demokralin\ som tillsattes år1970 med uppgift all göra en översyn av den kommunala demokratin, har i januari1975 avlämnat betänkandet (Ds Kn 1975:2) Småpartier i den kommunala demokratin.Betänkandet har överiämnats till de i representerade politiskapartierna. F. d. landshövdingen , ordrörande, samt riksdagsledamöternaThure , , och . Riksdagsledamoten , ordförande,samt förbundsordföranden , riksdagsledamöterna ochClaes Elmstedt, universitetslektorn , riksdagsledamöterna samt kommunalkonsulenien GöranÅstrand. 2.1Antalet landstingsmän och valkretsindelningen vid landstingsval Varjelän utom utgör enligl 1 S första slyckel landstingslagen(1954:319, omtryckt 1972:101, ändrad senast 1974:561) (LL) en landslingskommun.Från denna regel anges i andra stycket vissa undantag. Fanns vid LL:sikraftträdande kommun som inte tillhörde landstingskommun, skall därvid förbli,om inte annat bestäms enligt 2 §. Med denna undantagsbestämmelse åsyftasnumera och kommuner. Annan kommun som inte tillhörlandslingskommun än kan inträda i landstingskommun (2 i:; 2mom). Den landstingskommunala indelningen kan också ändras genom ändring ilänsindelningen. Landstingskommunensbeslutande organ är (5 §). Ledamölerna i -landstingsmannen - och suppleanter för dem utses i direkta val (6 §). För valav landstingsmän indelas landstingskommun i valkretsar. Hur många landstingsmänsom skall ha beror på valkretsindelningen och folkmängden. 1 varjevalkrets utses landstingsmän till etl anlal som motsvarar en landstingsman förvarje påbörjat tal av 5 000 invånare och dessutom ytteriigare en landstingsman(10§). Valbarheten är inte inskränkt lill valkrets. Landstingetbestämmer hur valkretsindelningen skall ske och det anlal landstingsmän somskall ulses i varje krets (13§). För alt bli giltigt skall landslingels beslutom valkretsindelningen fastställas av regeringen. Vid beslutet omvalkretsindelningen är bundet av föreskrifterna i 10-12 i:;.Valkretsskall sålunda omfatta en eller fiera kommuner,dvs. gräns för valkretsskall alltid följa kommungräns. Valkretsindelningen skall med vissa undantaggöras så alt minst sju landstingsmän kommer atl utses för varje valkrets.Invånarantalet i valkrets måste alltså i allmänhet överstiga 25 000.Förutvarande siad med mer än 20 000 invånare bildar dock egen valkrets, om detinle föreligger särskilda skäl atl lägga samman staden med en eller fierakommuner lill en valkrets. Frånsett det fall att två eller fiera förutvarandestäder ingår i samma valkrets skall valkrets om möjligt.utformas så alt denkan omslutas med en sammanhängande gränslinje. Valkrets skall alltid ha mer än15 000 invånare. Tvåeller fiera kommuner kan utgöra en valkrets endast om högsl 13 landstingsmankommer alt utses för kretsen, dvs. det sammanlagda invånarantalet uppgårlill högst 60 000. Från denna bestämmelse kan avvikelse göras, om särskildaskäl föreligger. Som en undanlagslös regel gäller dock all sammanlagda antaletlandstingsman inte för vara lägre än 20. Skulle angivna regler leda lill ettmindre antal, får de jämkas så alt minimiantalet uppnås (12 §). Länsstyrelsenupprättar förslag om valkretsindelning och om anlalel landstingsman. Förslagetskall tillställas kommunerna för yttrande. Därefter fattar sittbeslul (13 § första slyckel). faslställersedan beslut om valkretsindelningen (13>:; andra stycket). Påförslag av eller efter dess yttrande kan jämka beslulom valkretsindelning och om antalet landstingsman, om det med hänsyn lillbestämmelserna i 10-12 §§ påkallas av att de förhållanden som hår legat tillgrund för beslutet har blivil ändrade eller om det anses nödvändigt av annananledning. Sådan jämkning skall beslutas vid landstingsmöte före utgången av oktoberårel innan val av landstingsmän äger rum eller, om regeringen förordnar det,före utgången av maj valåret (14 §). Omjämkning i valkretsindelningen och om nyval av landstingsmän och suppleanter pågrund av ändring i den landstingskommunala indelningen finns särskildabestämmelser i 15-17 §§. FörSlockholms läns landstingskommun gäller lagen (1972:624) om antaletlandstingsman och valkretsindelningen i Slockholms läns landstingskommun . Enligl lagen skall landsiingei bestå av 149 ledamöter (1§). Enligl 2 § beslutar länsslyrelsen om indelningen i valkretsar på förslag avlandstingskommunen eller efler dess hörande. Innan landstingskommunen avlämnarsitt förslag eller avger sitt yttrande, skall landstingskommunen bereda kommunernatillfälle alt yttra sig. fördelas på valkretsarna (3 §).Beslut härom meddelas av länsslyrelsen före utgången av maj valåret. Härvidtilldelas varje valkrets ell mandal för varje gång som antalet invånare ivalkretsen enligl mantalslängden för årel är jämnt delbart med enetthundrafyrtioniondel av antalet invånare i landstingskommunen enligt sammamanlalslängd. De mandal som härefter återstår tillförs valkretsarna i ordningefler slorieken av de överskott som uppkommit vid nyssnämnda fördelning. 1 4 §sägs all valkrets skall bestå av en eller flera kommuner. fårdock indelas i valkretsar. Valkretsarna skall utformas så atl minst sju mandalkan beräknas komma att tilldelas varje valkrets och, om det inle medför olägenhet,valkretsarna får lika många mandat var. Är jämkning i valkretsindelningenpåkallad av ändrade förhållanden, beslutar härom före utgången avmaj valåret (5 §). Lagenutgör ett provisorium i avbidan på en för alla landstingskommuner tillämpliglagstiftning på grundval av förslag från kommunalvalskommitlén (prop. 100, KU 1969:25, rskr. 1969:275, prop. 1972:105 s. 115, KU 1972:49, rskr1972:269). 2.2Antalet kommunfullmäktige och valkretsindelningen vid val av kommunfullmäktige Kommunsbeslutanderätt utövas enligt 4§ kommunallagen (1953:753, omtryckt 1969:765,ändrad senast 1974:941) (KL) av kommunfullmäktige. Dessa beslämmer själva hurmånga fullmäklige som skall ulses för kommunen (5 §). Vissa i lagen angivnaminimital får emellertid inte underskridas. Vidare skall antalet fullmäktigealltid bestämmas till elt udda tal. miantalelslår i relation till antalet invånare i kommunen. Uppgår antalet invånare ikommunen till 20 000 eller därunder skall antalet fullmäktige vara minst 31.Har kommunen mellan 20 001 och 40000 invånare skall minimiantalet fullmäktigevara 41. 1 kommuner med mellan 40 001 och 60 000 invånare skall del finnasminsl 51 fullmäktige och i kommuner med över 60 000 invånare minsl 61. Enligtkommunallagen (1957:50) för (omtryckt 1969:766, ändrad senast1974:942) (KLS) skall antalet fullmäklige i vara minsl 101 (5§). Fullmäkligekan besluta alt det skall finnas suppleanter för fullmäklige (5 a § KL och 5 §KLS). Antalet suppleanter bestäms lill viss andel, dock högst hälften av detantal mandat som varje parti har erhållit i kommunen eller, om kommunen ärindelad i valkretsar, i varje valkrets. Fullmäktigesuppleanterna fungerar somgruppsuppleanter. Förval av fullmäktige skall kommun indelas i valkretsar, om kommunen har fierinvånare än 40 000 eller om minst 51 fullmäktige skall utses för kommunen. Omdet anses lämpligt, kan också kommun med lägre anlal invånare delas in på dettasäll. En förutsätining är dock alt kommunens folkmängd överstiger 10 000. 1andra kommuner får valkretsindelning ske endasl om till följd av kommunens"särskilt betydande ulslräckning eller liknande förhållanden"synneriiga skäl talar för en sådan indelning (9 § första stycket KL). Valkretsindelningenskall göras så atl varje krets kan beräknas komma att utse minsl tiofullmäktige. Vidare skall iakttas bl. a. alt kretsen skall kunna omslutas av ensammanhängande gränslinje. Vid indelningen skall också tillses att antaletfullmäktige för hela kommunen om möjligl fördelas lika på de särskildakretsarna. 1 varje valkrets utses en fullmäktig för varje fullt tal motsvarandedel som fås. om man delar kommunens folkmängd enligl mantalslängden för åretmed det totala antalet fullmäktige i kommunen (9 § andra och tredje styckena). Kommunerna skall dock medverka. Fullmäktige kansålunda själva göra framställning om alt kommunen skall delas in i valkretsar.Utnyttjar länsslyrelsen sin inilialivräll, skall kommOnen få tillfälle atlyttra sig innan beslul fattas. beslut skall meddelas senast tvåmånader före ingången av valåret. Det antal fullmäktige som varje valkretsskall utse bestäms av länsslyrelsen före utgången av april valåret (9 Qärdeoch femte styckena). är valkretsindelning obligatorisk (9 S KLS). De närmarebestämmelserna om valkretsindelningen stämmer överens med de regler som gallerför övriga kommuner. Bestämmelserom valkretsindelning och nyval inom kommun med anledning av ändring i denkommunala indelningen finns i 14 och 18 §§ lagen (1919:293, omtryckt 1969:770,ändrad senast 1972:230) om ändring i och ecklesiastik indelning(). 1 nybildad kommun skall nyval Vid annan indelningsändring kan regeringen förordna om nyval. Enligtförarbetena innebären fullmäkligval så myckel besvär och kostnader förkommunerna all förordnande om nyval bör meddelas endasl när starka skäl talarför det. Först när indelningsändring medför en befolkningsförskjutning på15-25 % bör förordnande om nyval meddelas. Denna princip har legal lill grundför den praxis som har tillämpats vid indelningsändringar. Har kommunindelningändrats och skall nyval hållas, bestämmer före den valårethur många fullmäktige som skall utses. Därvid liilämpas reglerna i 5 § KL.Länsstyrelsen kan besluta om valkretsindelning av kommunen.Länsslyrelsen är därvid inte bunden av om tid för sådanl beslut. Ordinarieval lill samt val i hela landel av landstingsman ochkommunfullmäktige förrättas enligl 1 kap. 3§ vallagen (1972:620, ändrad senast1974:215) . Valdag är tredje söndagen . Valperioden är treår (3 kap. 3 § regeringsformen, 8 § KL, 8 § KLS, 9 § LL). Fr.o.m.valen till enkammarriksdagen tillämpas etl nytt valsystem förriksdagsvalen (prop. 1968:27, KU 1968:20, rskr 1968:279, KU 1969:1, rskr1969:56). Det nya systemet bygger på principen om en proportionell fördelningav mandaten mellan partierna på grundval av valresultatet i landet som helhet(riksproportionalitel). En fullständig rikspro-portionalilet kan emellertidleda lill alt även mycket små partier får representation i . För attförhindra alt så sker och att därigenom en icke önskvärd partisplillringuppslår i har en särskild småpartispärr byggts in i systemet. Deltaär vidare uppbyggt så att rikspro-portionaliteten inle kan rubbas genomkonstlade partibildningar eller genom ändringar i valkretsindelningen. Systemetger också en tillfredsställande regional representation som är så stabil sommöjligl med hänsyn lill kravet på riksproportionalitel. Liksomtidigare är antalet valkretsar 28 (2 kap. 1 § vallagen). Deolika valkretsarna anges i paragrafen. Mandalen i är enligl 3 kap. 6§regeringsformen (RF) 310 fasta valkrelsmandat och 39 utjämningsmandat.Riksskatteverket fastställer anlalel fasta valkrelsmandat i varje valkrets föreutgången av april valåret. Härvid tillförs valkretsen ell mandal för varje gångsom anlalel röstberättigade där är jämnt delbart med en Ire-hundrationdel avanlalel röstberättigade i landel. Återstående fasta valkretsmandat tillförsvalkretsarna efler storleken av de överskott som har uppkommit vid dennafördelning (3 kap. 6 § RF, 2 kap. 2 § vallagen). Defasta valkretsmandaten fördelas för varje valkrets proportionellt mellanpartierna på grundval av valresultatet i kretsen (3 kap. 8 § första stycketRF). Endasl parti som har fått av rösterna i hela landet får delta