prop · FZ03110 · 1975-12-31 00:00:00 — Statsförelag anser del angeläget atl framhåUadet värdefulla i den tvåvägskommunikation med pedagogisk och ämnesmässig expertis,som genom korrespondensundervisning kan erbjudas inte bara enskilda studerandeulan också studiecirklar och då främst icke lärarledda cirklar. Brevskolanframhåller värdet av atl de folkrörelseanknulna studierna blir tUlgodoseddamed etersändning. Då det pedagogiska värdet hos ett studiematerial inleovUlkorligen är beroende av om det sänds i etem eller ej anser Brevskolan atletermedias speciella fördelar skall vägleda ut- 1975/76:110 61 nyttjandet.Brevskolan anser alt etersändning bör förbehåUas program för stimulans ochinformation om vuxenstudier samt program för enskilda studerande som av olikaskäl inte kan delta i annan vuxenutbildning. Vidare anser Brevskolan attutbUdningsprogramorganet kan göra specieUa insalser inom kulturområdet. 3.3Nya distributionsformer - videogram och kabel-TV Kommitiénkonstaterar alt del finns risk för all videoindustrin blir dominerad avkortsiktiga kommersiella intressen. Vidare redogör kommiltén för de försök medkabel-TV, som TRU utfört tillsammans med och Kimna kommun, ochanför i detla sammanhang all det skulle vara värdefullt med en vidgadförsöksverksamhel med kabel-TV. , TCO och ABF delar kommitténsuppfattning all det är viktigt alt samhällel lar elt aktivt ansvar förproduktion av videogram inom utbildnings-, kulturella- och informativa ändamålför all förhindra atl kommersiella intressen helt kommer att domineramarknaden. anför vidare att det inom kulturområdet finnsklart dokumenterade behov av videogramproduktion. Belräffande förslagel omytterligare försöksverksamhel med kabel-TV anser rådel alt satsningar inomdetla område måste noga vägas mot en alternativ användning av de sloraekonomiska medel som därvid erfordras. vill dessutom utifrånerfarenheterna med distributionsförsöken med videokassetter vid bibliotekunderstryka att dessa enbart fungerar negativt, såvida inle upplevelsemabearbetas i dialog och via andra aktiviteter med vuxna och barn. Behovet avpersonal ökar därför med antalet apparater. Rådet påpekar vidare all del ärolyckligt all landsting och kommuner använder olika videosyslem. Delta innebäratt all samverkan mellan kommun och landsling i arbetet med video omöjliggörs.Televerket ställer sig positivt lill en vidgad provverksamhet med kabel-TV ochär intresserat av att delta i en sådan verksamhel. anför att detdärvid framstår som naturligt atl verkel anförtros uppdraget att skötaanläggning och teknisk drift av eventuella kabel-TV-nät i . 3.4Regional och lokal verksamhet Kommilténföreslår att den regionala konsulenlverksamhelen bör byggas ul inomvuxenulbUdningsområdet saml all programorganel försöksvis bör pröva värdet avregionall placerade konsulenter även inom andra ulbildningsseklorer. Förslagelom atl den regionala konsulenlverksamhelen bör byggas ut inom vuxenutbildningentillstyrks bl.a. av folkhögskoleutredningen, LO Prop.1975/76:110 62 föreslår i dettasammanhang alt man vid en utbyggnad av denna verksamhet inom vuxenutbildningensöker samverkan med folkhögskolor. Enligt LO:s mening är systemet med regionalakonsulenter för vuxenutbildning så värdefullt atl det bör byggas ut lill helalandet. som tillstyrker förslaget, framhåller vikten av en nära kontaktmed lokala förhållanden och lokala anordnare. LRF anser vidare att i denuisträckning resurser kan åstadkommas bör produktionen kunna ske även regionallsom ell komplement till den centrala produktionen. SÖ konstaterar atlerfarenheterna från TRUis försöksverksamhet med regionala konsulenter varitpositiva men att erfarenhetema dock är alltför begränsade för alt man med demsom gmnd skall kunna fatta beslul om vilken omfattning en eventuellkonsulenlverksamhel skall ha. SÖ föreslår alt försöksverksamheten med regionalakonsulenter inom vuxenutbildningen därför skall fortsätta. Remissinsiansernainom SÖ-området är splittrade vad gäller förslagel om en regionalkonsulenlverksamhel för vuxenutbildningen. Skolstyrelserna i , Lidingöoch och länsskolnämnden i är positiva till förslaget. Länsskolnämndernai , , och anser att sådanakonsulenter bör knytas till länsskolnämnderna. Skolstyrelsen i ställersig tveksam till förslaget och ser hellre en forlsall försöksverksamhel.Länsskolnämnden i är tveksam till förslaget men understrykerstarkl behovet av läromedelskonsulenler vid länsskolnämnderna efterindragningen av LPH-föreståndartjänstema. Skolstyrelsen i avstyrkerförslagel om särskilda konsulenter och anser all informationen bör kanaliserasgenom lokala och/eller regionala läromedelscentraler. ochHCK anför att del är nödvändigt all de regionala konsulenterna får kunskaperom de olika handikappgruppemas speciella problem och behov av stödåtgärdersamt att de regionala konsulentema samarbetar med lokalahandikapporganisationer. SAB anser alt den föreslagna konsulenlverksamhelenäven borde innefatta biblioteksservice lill barn samt till vuxna som arbetarrned bam i förskolan. Remissinstansema inom SÖ-området är likaså splittrade närdel gäller förslaget om alt inrätta en särskild regional konsulenlverksamhelför ungdomsskolan. Kommittén föreslår all etl organiserat samarbele börprövas mellan programorganel, lokalradion och lokala utbildningsanordnare isyfte atl bygga ul verksamheten med regional produktion. SÖ anser att de lokala tekniska produktionsresurser, somfinns på olika håll, och det betydande pedagogiska och metodiska kunnandet hoslärarna bor kunna utnyttjas vid den typ av läromedelsproduktion som programorganelskall bedriva. , som bl.a. har i uppdrag att ta slällning tillhur slor andel av produktionen som distrikten bör svara för, framhåller attfrågor rörande decentralisering, regional produktion och distriklsverksamhel ärav myckel slor betydelse för den framtida rundradioverksamhelen.Radioulredningen anser att kommiltén borde ha 1975/76:110 63 ägnatfrågan om decentraliseringen av utbildningsprogram större uppmärksamhet.Enligt radioutredningen är det av slor betydelse att ulbildningsprogramorganetfår i uppdrag alt pröva olika former för decentraliserad produktion av båderadio och TV-program samt atl programorganel ulöver det föreslagna samarbetetmed lokalradion etablerar kontakter och utvecklar lämpliga samarbetsformer medSveriges Radios dislriktsorganisalioner. SverigesRadio understryker värdet av en lokal förankring av utbildningsprogrammen ochanser att det torde finnas goda fömtsättningar för elt samarbele mellanulbildningsprogramorganet och /Lokalradio. SverigesRadio vill i detta sammanhang peka på möjligheten att förena den regionalakonsulenten och den lokala utbUdningspro-gramproducenlen i en ijänsl. UKA anseri likhet med rektorsämbetet vid i alt institutionernasprimära behov ligger inom de lokala möjlighelerna till läromedelsproduktionoch alt del är viktigt alt möjligheterna ökas atl producera läromedel lokall.Rektorsämbetet vid i anser att lokala program möjliggören lokal anknytning och snabb förnyelse, stimulerar lill lärarengagemang, kanproduceras på en relativt enkel teknisk nivå till låg kostnad och är direkiinplanerade i undervisningen så all de kommer till intensivt utnyttjande. 3,5Övriga uppgifter Kommitténföreslår att utbUdningsprogramorganet skall få möjlighet alt bedriva viss annanverksamhel, som har nära anknytning lill produktion av utbildningsprogram,t.ex. informaiion, melodisk och teknisk rådgivning saml bevakning avutvecklingen inom medieområdet. Vidare föreslås ulbildningsprogramorganet fåmöjlighet all i viss ulslräckning göra produktioner tillsammans med eller påbeställning av annan part. Kommittén anger vissa riktUnjer som föreslås gäUavid sådan verksamhet. SÖkonstaterar atl kommiltén inte klart preciserar vilka uppgifler ulbildningsprogramorganetavses få vad gäller utvecklingsarbete inom undervisningsområdet. Enligl SÖ:smening skall del utvecklingsarbete som pro-grarnorganel skall bedriva begränsaslill del egna verksamhetsområdet. LRFtillstyrker kommitténs förslag vad gäller samprojekl. SÖ fmner att deriktmärken, som kommittén uppställer för samprojekt, innehåller en radoklarheter. Dessa skulle enligt SÖ:s mening kunna leda till konflikter medradiolagens beslämmelser om förbud mot förhandsgranskning. Enligt SÖ börprogram i samprojekt inte få etersändas. Lantbruksstyrelsen, som har godaerfarenheter av samprojekt med TRU, delar inle kommitténs uppfattning om atlsamprojekl endast skall ske i undanlagsfall. Enligt styrelsen bör sådanaprojekl mycket väl få förekomma. Prop.1975/76:110 64 uppfattningom alt det bör varti utbUdningsprogramorganet som avgör huruvida ett samprojektskall komma lill stånd eller inte. understryker altsamprojekt måste utformas så att utbUdningsprogramorganels integritet skyddas.Sveriges Radio anser att efiersom utbildningsprogramorganels verksamhel skallbedrivas med samma integritet gentemot myndigheler och organisationer, somgäller för , bör den extema finansieringen ej få avse programutom i de fall då samar-betspartnem är , Lokalradioeller utländskt mnd-radioförelag. Vuxenskolan anser i likhel med kommittén allegna projekt bör dominera programorganets verksamhet, men understryker starktalt studieförbund och andra folkrörelser bör ges möjlighet att medverka i behovsinventeringenoch vid prioriteringen mellan de önskemål som framförs. Vuxenskolan finner delvidare angelägel att resurser avdelas för projekt i samarbele med en ellerfiera organisationer saml att sådana möjligheler bör skapas såväl centralt somlokall. TCO ansluter sig till kommitténs förslag alt samprojekt skall varatidsbegränsade och skall avse enstaka och begränsade insalser som inle skallkunna förlängas. Bestämmelsema för samprojekl bör enligl TCO utformas så altföretagets integritet skyddas. TCO påpekar vidare atl om samprojekl skall kunnaförekomma måsle ulbildningsprogramorganet ensamt svara för alla kostnader isamband med produktion av ljud- och bildprogram och den totala beslutanderättenöver dessa programs utformning måste ligga hos utbildningsprogramorganet. SIFuttalar betänkligheter mol de riktlinjer kommitién föreslår skall gälla församprojekt och menar atl om dessa riktlinjer följs kan förelagels integritetallvarligt ifrågasättas hos mollagama av programorganets produkter. SÖ och LRFdelar kommitténs mening vad gäller bestäUningsprojekt. stäUersig tveksam liU bestäUningsprojekt och understryker starkt all sådanproduktion endast får ges margineU omfattning. ställer sigtveksam lill den av kommittén fömtsedda omfattningen av bestäUningsproduklionoch de intäkter som kan vänias uppslå. TCO understryker allbeställningsprojekt inle får tillåtas utgöra annal än en mindre del avproduktions verksamheten. SIF anser alt del från integritetssynpunkl ärviktigt att beställningsproduktionen inte liUåts expandera både vad gällerantalet produktioner och omfattningen av desamma. Kommitténsuppfattning, om att statligt slöd bör ulgå för bild- och i viss månljudproduktion samt att detta slöd bör utgå direki till producenten avutbildningsprogrammen, delas eller lämnas utan erinran av SO, lantbruksstyrelsen,AMS, , , ,radioutredningen, utredningen om reklam i videogram. ,, , , KF och Brevskolan. Prop.1975/76:110 65 Radioulredningen,som tillstyrker förslaget, anser atl fömtsättningen för allUtbUdningsprogramorganet skall kunna bedriva sin verksamhet obundet av skildamyndigheter är att det statiiga stödet utgår direkt i producentledet. LRFbiträder kommitténs mening att ett statligt stöd är nödvändigt för produktionav AVM, men understryker starkt alt en ensidig inriktning av del statligastödel kan medföra risker för en statlig monopoli-sering av hela AVM-området.LRF anser vidare all det statliga stödet via statens institut förläromedelsinformation lill privat läromedelsproduktion bör öka kraftigt isamband med atl utbUdningsprogramorganet bUdas samt att sådanl slöd även börutgå tUl produktion av AVM. LRF förordar i detta sammanhang alt frågan om ettfrislående planeringsorgan för en mer övergripande planering av hur behovet avläromedel skall tillgodoses bör prövas ytterligare. vUl iavvaktan på förslagen från radioutredningen inte la stäUning tiU hurulbildningsprogramorganet skall finansieras. anför dock altoberoende av hur finansieringen skall ske bör medlen utgå direkt lillproducenten av utbildningsprogrammen. FSL framhåller att statiigt slöd förläromedelsproduktion även fortsättningsvis bör fördelEis via statens institutför läromedelsinformation, som i samverkan med SÖ och UKÄ har all verkställaslalsmakiemas beslut inom det utbildningspolitiska området. FSL anför vidareatl för den del av utbildningsområdet, som avser läcka minoritetsgmppers ochspeciella institutioners behov, bör samtiiga förlag konstituera ett konsortiumsom med av tilldelat produktionsstödgenomför sådana produktioner utan krav på kommersiell vinst. Samtligaremissinstanser som yttrat sig i frågan tillslyrker kommitténs förslag om attlägga samman TRU och SR/UTB inkl. SR/VUX lill ett särskUtutbildningsprogramorgan. Bland dem som tillstyrker förslaget återfmns bl.a.RRV, statskontoret, UKÄ, SÖ, , folkhögskoleutredningen, ,radioutredningen, , ,, , LO och TCO, AMS, som ansluter sig liU kommitténsförslag, menar att en sammanläggning av enhelema kommer all innebära atl depersonella och tekniska resursema som satsas på utbildning kan utnyttjasoptimalt, som samordningsfrågor rörande bl. a. prioritering avinsalser i den statliga utbildningspolitiken underlättas. Flertalet av deremissinstanser som ansluter sig lill förslagel om all inrätta etlutbildningsprogramorgan tillstyrker likaså förslagel om atl detta skaU utgöraen fristående enhet under . finner inga avgörande principiella skäl 5-Riksdagen 1975/76. 1975/76:110 66 har inget att erinra mot förslagetom alt utbUdningsprogramorganet skall utgöra en självständig organisalionfömtsatt alt samarbete kan etableras med . anseralt utbildningspoliliska skäl talar för ett fristående utbildningsprogramorganmen anser att frågan om organets slutgiltiga organisatoriska placering böra>'göras först när förslagen från radio-utredningen föreligger. Beslutet omsammanläggning bör enligt mening fattas av redanunder . Detta beslut bör också innefatta beslut om stantid förulbildningsprogramorganet i dess slutgiltiga organisationsform samt riktlinjerför hur verksamheten skall bedrivas . LedamotenGunnar HalUngberg i styrelse har i ett särskilt yttrandeförordat att programproduklionen skall decentraliseras. FSL föreslår atl TRU:soch SR/UTB:s nuvarande tekniska produktionsresurser sammanförs till ett inomStatsföretag fristående aktiebolag med uppgift att parallellt och i frikonkurrens med andra förelag och organisationer på marknaden svara för dentekniska produktionen av ljud och bild gmndat på av enskild bestäUareutarbetat manuskript eller synopsis. FSL anför att TRU:s och SR/UTB:s särkunskaperinom det tekniska området på detla sätt bäst skulle komma alt utnyttjas. SIFanser atl de skäl som kommittén anför mol en inordning av programorganet inomSveriges Radio är svaga och ej motsvarar de nackdelar som uppstår genom atl dennya enheten särskiljs från . SIF förordar i stället allutbildningsprogramorganet placeras inom . Enligt förbundetsmening tiUgodoses därigenom två väsentliga krav nämligen skyddet för denföretagsmässiga och programmässiga integriteten och tillgången på en varieradoch mångsidig teknik till rimliga kostnader. CivilingenjörsförbundCF-STF ställer sig tveksam till kommitténs uppfattning om att progrtimorganet,som föreslås finansieras med allmänna medel, skall ha till uppgift att bådeplanera och producera utbildningsprogram. Förbundet menar atl andraorganisatoriska former, som kunnat uppfyUa de krav som följer av attmonopoliserad elerdistribution kommer att hänga samman med programorganetsverksamhel, borde ha diskuterats. SAF anser alt starka skäl talar för attorganet ingår som en enhet i . SAF motiverar detta med allprogramorganet på så sätt får en självständig ställning gentemotutbildningsmyndighetema. 3.8Sändningsrätt och sändningsutrymme i etem Kommitténsförslag om alt utbUdningsprogramorganet bör få egen sändnings rätt i etemtUlstyrks av eti flertal remissinstanser däribland statskontoret, UKÄ, SÖ,massmedieutredningen, utredningen om reklam i videogram,folkhögskoleutredningen, , Vuxenskolan, ABF, TBV, KF ochBrevskolan. har från distributionssynpunkt inget all erinra mol altprogramorganel får egen sändningsrätl i Prop, 1975/76:110 67 AMS, som tillslyrker förslaget, anser all målen förverksamheten bäst kan uppfyllas om ulbildningsprogramorganet erhåller egensändningsrätl. framför att eftersom distri-butionskanalema ietem ytterst disponeras av samhället är del från samhäUssynpunkt rimligt attprogramorganet självt förfogar över en del av det tillgängligasändningsutrymmel. Ulredningen påpekar dock atl sändningsrätlen för det nyaprogramorganet visserligen skulle omfatta utbildningsområdet men att del inlekan innebära ensamrätt för organet all sända utbildningsprogram. Radioanser i likhel med kommittén alt ulbildningsprogramorganet självt bör få rällatt avgöra vilka program som skall elersändas. påpekar dock allbegreppet ensamrätt inle kan användas efiersom kompetensområdena för olikasändningsrällsin-nehavare inte klart definieras. Enligt LO börulbildningsprogramorganet för atl del självständigt skall kunna planera ochgenomföra verksamheten och för alt del skall komma ifrån konkurrensen mellanvissa utbildningsprogram och allmänna programverksamhet omattraktiva sändningslider tillförsäkras egen sändningsrätl, särskilt avdelatsändningsutrymme, eget programansvar och möjlighet lill eget programval. SIFanser alt lösningen med elt självständigt utbUdningsprogramorgan med egensändningsrätl inom samma kanalulrymme som de existerande TV- och radioproduktionsenheternaförefaller otymplig. Enligl SlF:s mening blir egen sändningsrätl rimlig om mansamtidigt tilldelar programorganet en egen kanal. SIF anser alt all lablåplaneringför såväl programorganet som för och kommer all omöjliggöras såvidaman inle etablerar gemensam sändningsplanering. Detta talar enligt SIF för ennärmare samordning mellan enheterna i slällel för en uppdelning på helt skildaförelag. Vad gäller fördelningen avsändningsulrymme anför kommittén alt delta I första hand bör ske genomöverenskommelser mellan programorganel och samt all i de fallöverenskommelse inte kan iräffas bör frågan hänskjutas lill en av regeringen utseddperson för avgörande. , , TCO och SIF avstyrkerförslaget om atl tvister rörande sändningstiden skall lösas av en av regeringenutsedd person. föreslår att de stora ramama för SverigesRadios resp. utbildningsprogramorganets sändningsutrymme får anges ikoncessionsavtal eller på annat lämpligt sätt. Programföretagen fär sedanförhandla sig fram tUl praktiskt tillämpbara lösningar. Om programföretagenmisslyckas vid dessa förhandlingar får regeringen fälla avgörandet i fråga omden mer långsiktiga planeringen. Medden utökade verksamhet som kommittén föreslår för ulbildningsprogramorganetberäknas sändningsutrymmel i TV uppgå lill ca 500 limmar/år och i radio tillca I 000 limmar/år. Detta aktualiserar enligl kommittén frågan om ell fjärdeIjudradionäl. Vidare anser kommittén atl del bör prövas om även kananvändas för sändning av utbildningsprogram på daglid. 1975/76:110 68 ,som bl. a. har att överväga frågor rörande sändningsutrymme i etem, påpekaratl man f. n. inte kan ta slällning till programorganels behov och önskemål omsändningslider. anser därför att utbildningsprogramorganetoch under en övergångstid bör förhandla om sändningsulrymme påliknande sätt som sker mellan TRU och . Även Radioanser att ställningstaganden rörande programorganets sändningsulrymme böruppskjutas i avvaktan på radioutredningens kommande förslag. Radiofinner i likhet med kommitién atl det f. n. inle är motiverat atl bygga ut entredje TV-kanal, medan behovet av en fjärde ljudradiokanal bedöms vara mernärliggande. påpekar dock att med den ökade sändningstid i enljudradiokanal som föreslås av kommittén blir del nödvändigt att införa enfjärde ljudradiokanal. anser att en sådan reservation avsändningstid inte bör få göras ulan alt man i stället bör pröva olika vägarför att minska utbildningsprogrammens elerutrymme . 3.9Förhållande till myndigheter och till UKÄ,TCO, Vuxenskolan och SIF delar kommitténs uppfattning om att de regler somgäller för myndighetemas förhåUande lill radioverksamheten även bör gällabeträffande deras förhållande till den nya programenheten. SÖ, som likasåtillslyrker kommitténs förslag, anser all man så långt möjligt bör sökaprecisera de relationer som skall råda mellan det friståendeulbildningsprogramorganet och myndigheler, andra samhällsorgan och organisationer.Man måsle söka nå och upprätthålla en rimlig balans som dels värnar omprogramorganets integritet dels garanterar all samhällets mål för olikautbildningsområden tillgodoses. SÖoch radioutredningen delar kommitténs syn på gränsdragning mellanUtbUdningsprogramorganels och programverksamhet. SverigesRadio anser i likhel med kommiltén alt det inle är möjligt all ange företagelsoch det nya programorganets programuppgifler så exakt alt allagränsdragningsproblem bortfaller. anser dock alt riktlinjernaför gränsdragning borde ha preciserats mer ingående och konstaterar atlkommittén löst denna fråga otillfredsställande. , som i sittyttrande refererar lill en av European Brodcasling Union formulerad definitionav utbildningsprogram, anser bl. a. alt del nya organels program inomvuxenulbUdningsområdet och den eterdislribuerade delen av högskoleulbudel somregel bör vara i serieform och integrerade i ett sammanhang vid sidan omprogrammen, såsom i förväg organiserade studiecirklar eller kurser och/ellermer omfattande trycksaker. Vad gäller förskolesektom påpekar attdess bamredaktioner har ett omfattande utbud av program för förskolebam samtatt många av dessa Prop.1975/76:110 69 programär av samma karaktär som TRU:s förskoleprogram, något som .motiverar ett samrådmellan ulbildningsprogramorganet och . SIF anser altsvårigheterna att göra gränsdragningar mellan program avsedda för utbildningoch allmänna program leder till slutsaisen att närmare samarbele mellanulbildningsprogramproduklion och produktion av allmänna program är nödvändigt.Ell sådanl närmande främjas enligt SIF:s mening av altulbildningsprogramorganet ligger inom och all företaget får ettuttalat ansvar för atl beakta ulbildningsaspektema i sin verksamhet. förslag att utbildningsorganet skall ha möjlighet atl få tillgångtill vissa resurser inom såsom t.ex. teknik samt tillgång tillSveriges Radios programarkiv delar SÖ och kommUténsuppfattning. understryker i sitt yttrande vikten avatt samarbete mellan programorganet och kan etableras så atttillgång till arkivmaterial och utlandsprogram för undervisningsproduklion kanerhållas. 3.10Utbildningsprogramorganets verksamhetsform och styrelse Kommitténsförslag om atl ulbildningsprogramorganet organiseras som en slallig stiftelsetillstyrks eller lämnas utan erinran av lantbruksstyrelsen, ,statens instUutför läromedelsinformation, SSK, massmediautredningen, , LRF, ABF och TCO. Statskontoret,som ansluter sig till förslaget med viss tvekan, anser all den föreslagnastadgan för stiftelsen måsle kompletleras med vissa beslämmelser som ger minslsamma säkerhet i fråga om ekonomisk redovisning och därtill de möjligheterlill insyn som ell val av myndighetsformen eller av ett statligt aktiebolagskulle göra. Statskontoret anför vidare atl de förslag som radioulredningen ochstiflelseutredningen kan komma alt lämna borde kunna aktualisera en annan ochför en helstatlig, budgetfinansie-rad verksamhet mer ändamålsenUgassociationsform för det nya programorganel. Med hänsyn härtill bör enligtstatskontorels mening koncessions-liden fördel nya ulbildningsprogramorganetgöras tämligen kort.