prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Även enstaka godsvagnar kan ingåi produktionskedjan, t. ex. genom att kunden disponerar vagnar som pendlar ivissa tåg mellan olika produktionsorter. har SJ i storutsträckning övergått från tåg som kör med en haslighel av /h till godsexpresstågsom kör med en hastighet av /h. Många låg går direkt mellan stora 1975/76:100 Bilaga 8 Kommunikationsdepartementet262 lastnings- och lossningsområdenulan uppehåll för rangering. Bland sådana anordnade direktlågsrelationerkan nämnas , StockholmGöteborg, SundsvallGöieborg, SundsvallMalmö, GävleGöieborg, BodenMalmö ochBodenGöteborg. Under budgelåren1975/76 och 1976/77 beräknas totalt ca 1700 öppna flakvagnar av modern typ ochca 620 slutna vagnar med helt öppningsbara sidor bli levererade. Vagnarnabehövs för ny trafik och för att ersätta äldre skrolningsfärdiga vagnar. SJ har träffat överenskommelse med envagnlUlverkare om utveckling av en vagntyp som helt förenar den öppnaoch den slutna järnvägsvagnens fördelar. Två prototypvagnar tillverkas i etlförsia skede för praktiska prov. Vagnar medstötupplagande underrede används för enhelslasler i container, om lasten ellercontainern är särskUt ömtålig. TUl SJ har levererats 50 sådana vagnar ochytterligare 125 vagnar har beställts. För atl anpassaden befintiiga vagnparken till kundernas krav görs fortlöpande ombyggnader. Förvissa transporter krävs specialvagnar. Under /76 kommer attlevereras 14 djuplastningsvagnar avsedda för transport av enlreprenadmaskineroch transformatorer. LaslprofUen är deltvärsnitt som en last inte får överskrida om den skall kunna framföras inom SJ utan särskUda villkor. LaslprofUen bär fortfarandeprägel av tidigare generationers sätt alt bygga broar, tunnlar m. m. Upptillhar den avfasade hörn. I dagensmaterialhantering önskar man ofla hantera större enheler och även helavagnslaster i ett lyft. Det är då önskvärt med en rektangulär laslprofU. SJarbetar därför på all successivi avlägsna profilens av-fasning i de övrehörnen. I det internationella järnvägssamarbelet diskuteras ettframlida europeiskt slamlinjenät, varvid bl. a. en utvidgad lastprofilaktualiserats. Efler särskUdaundersökningar kan SJ ombesörja transporter som överskrider lastprofilen. Deltagäller både reguljär trafik i vissa relationer och enstaka specialtransporler.SJ har också för delta ändamål utarbetat en speciell rutin, som togs i bruk år1973 och omfattar större delen av järnvägsnätet. De fasla föremål utmed spåret,som kan tänkas komma i beröring med last som överskrider lastprofilen, harmätts in. Därefier har aUa dala om dem förts över till dataregister. Härigenomkan transportvUlkoren för laslema utformas snabbt och noggrant vilket är tillfördel för kunderna. Dataregislren hålls aktuella genom fortlöpanderapportering om ändringar. SJ bedömer alt debästa möjligheterna för järnvägens persontra-f i k bör finnas där fram- och återresa kanföretas på med tillräckligt tidsutrymme för förrättningar påbestämmelseorten. Efterfrågan påresor har markanta toppar vid och, framför allt under septembermaj, vidveckosluten (och ). Prop.1975/76:100 Bilaga 8 263 kerpå olika sätt motverka det ojämna utnyttjandet av resurserna som de betydandeeflerfrågevarialionerna orsakar. Man söker bl. a. åstadkomma en jämnarespridning i tiden av efterfrågan genom företagsekonomiskt bedömdagiltighetstider för rabatter. Elt effektivare vagnutnytl-jande möjliggörs genomall en del vagnar byggs om så alt de kan användas som 1 klass ochsom 2 klass . Siltvagnar byggs om lill liggvagnar som kan användas somsiltvagnar på dagrese-sträckor. SJ bedriver en omfatlande fjärrbusslrafik i form av snabb-busslinjer ochveckoslulsbusslinjer som komplement lill järnvägstrafiken. SJ kommer somhittills alt i kontakt med myndigheterna och företrädare för andrakolleklivtrafikförelag verka bl. a. för den samlade bedömning av pris- ochkapacitelsfrågor som behövs för alt inle den separata veckoslutslrafiken skallfå negativa effekter för den vanliga linjetrafik som drivs av järnvägs- ochbussföretag. Kapaciteten i färjetrafikenhar ökal och kommer alt öka ylterligare under de närmasteåren. På östersjöleden TrelleborgSassnitz går fyra svenskatågfärjor och tre tågfärjor tillhörande de östtyska slalsjärnvägarna (DR). Enfjärde tysk färja beräknas bli levererad . ÖstersjöledenYstadSwi-noujscie trafikeras av en polsk tågfärja. Ytterligare en polsk färjakommer all sättas in på denna led . Öresundslederna MalmöKöpenhamn ochHelsingborgHelsingör trafikeras av en svensk resp. sex danska lågfärjor.Ylterligare en dansk färja är beställd. Resandelrafiken på tågfärjeledenMalmöKöpenhamn upphörde . Trafiken på tågfärjelederna beräknas fortsätta att ökatrendmässigl. För leden TrelleborgSassnitz kan ulöver den nya tyska färjanförutses behov av ytterligare en svensk färja. Spårstandarden och spårkapacitetenförbättras fortlöpande i viktiga banavsnitl. Så upprustas t. ex. huvudlinjernasuccessivt lill en standard som tekniskt medger en haslighel av /h förlok-dragna tåg i persontrafik. har uttalat (: 8, rskr 1975: 175) attåtgärder för upprustning av bör vidlas i avvaktan påtrafikpolitiska ulredningens mera definitiva resultat. Regeringen har den 3juli 1975 till SJ överlämnat nämnda riksdagsskrivelse med därtill hörandeutskottsutlåtande och därvid konstaterat alt frågan om åtgärder förupprustning av omfattas av pågående utvärdering av de av berördalänsstyrelser ingivna förslagen till regionala trafikplaner. SJ menar att om man på skall kunnatillhandahålla rese- och transportljänsler, som kvalitetsmässigl skall blibättre än t. ex. landsvägsbussarnas Ijänsler, fordras investeringar i såvälfasta anläggningar som rullande materiel. En upprustning som i persontrafikmöjlig- 1975/76:100 Bilaga8 264 görhastigheler upp lill /h beräknas överslagsmässigt kräva investeringar ifasla anläggningar av storleksordningen 1 000 milj. kr. vid 1976/77 årskostnadsnivå. Beträffande bandelen ÄlvsjöJärna bedömer SJ all eltökat anlal fjärrtåg, högre hastigheter, styv tidtabell för inlercilytrafikenetc. gör att det inle går alt köra insalslåg i lokaltrafiken inuvarande omfatining. Lokaltrafikens slomlåg kan inle heller köras mednuvarande regelbundna lider och tidsintervaller. Om nuvarande spårkapacitelinle ulökas måste en del av lokaltågen göra längre uppehåll vid stationerna föralt släppa förbi fjarrtågen. Mot denna bakgrund har SJ skisserat etl nytt dubbelspårmellan och . För sträckan ÄlvsjöFlemingsberg pågår på regeringensuppdrag projeklering av ett tredje och fjärde spår intill del redan befintligadubbelspåret. För projektering och utbyggnad av denna etapp, inkl.stalionsanläggning, beräknas en lid av . Ungefär krävsför eventuell projeklering och ulbyggnad av etl nytt dubbelspår mellanFlemingsberg och , som tänkts kunna anläggas i en ny sträckning överGrödinge. Detla arbete skulle dock delvis kunna bedrivas med delenÄlvsjöFlemingsberg, varför hela det nya dubbelspåret ÄlvsjöJärna skulle kunnavara färdigt 1983. Den totala kostnaden för projektet beräknas tillstorleksordningen 700 milj. kr. i 1976/prisnivå. SJ kan för närvarandeinle precisera sin andel av den totala kosinaden men beräknar all avtotalkostnaden endast en mycket liten del som f. n. ligger inomosäkerhetsmarginalen för beräkningarna kommer atl medföra fördelar förfjärrtrafiken sett ur förelagsekonomisk synvinkel. För att möjliggöra elt förverkligande av projekt avdenna karaklär utan företagsekonomiskt negativa effekter för SJ somtrafikförelag och därmed för kollektivtrafiken på järnväg menar SJ, altriksdagen i enlighet med motiv och synpunkter framförda bl. a. i betänkandet(SOU 1975: 47) Kollektivtrafik i tätort bör medge erforderliga avvikelserfrån vanligen gällande företagsekonomiska förräntningskrav och finansieringsformer.SJ föreslår sålunda att SJ:s andel av totalkostnaden exkl. det marginellabelopp som beräknas medföra fördelar för fjärrtrafiken finansieras medavskrivningsanslag. En ny teknik med bl. a. automatiska rangerbromsar har tagils i bruk pågodsbangården i , som också i många andra avseenden har getts enhelt ny uiformning jämfört med konventionella bangårdar. Efter växlingsvallenhar spåren lagts i en kort kraftig lutning där vagnarnas hastighet ökas.Därefter kommer växelzonen området mellan och sorteringsspåren somhar en sådan lutning alt alla vagnar rullar med oförminskad hastighet tillsorleringsspå-ren. För atl hindra lallrullande vagnar all accelerera harautomatiska 1975/76:100 Bilaga8 265 bromsar,s. k. spiralbromsar, utplacerats med täta mellanrum längs rangerspåren. Eltslörre antal små spiralbromsar ger en bätlre hastighetsreglering än en endakraftig balkbroms. På sorleringsspåren minskar spiralbromsarna successivivagnarnas hastighet så att slölhastigheten blir acceptabel utan att bromsskorbehöver användas. bromsning med bromsskor skall i framliden inlelängre behövas. Detta innebär en förbättrad arbetsmiljö på godsbangårdarna. SJräknar också med att den nya tekniken skall minska godsskadorna. SJ får en lerminalanslutning lill den allmänna fa s I i g h e t s-databank som nuhåller på att byggas upp. Uppgifter om säväl SJ:s fastigheter som andrafastigheter inom landet kommer att kunna erhållas ur banken. Uppgiftemaunderlättar utredningar om priser, äganderättsförhållanden m. m. i samband medförvärv och försäljning av fasl egendom. För större delen av SJ:s fjärrblockeringsnät har reläteknik använts förfjärrstyrningssyslemet. har utvecklats ell elektronisktstyrsystem som används i . Systemet innebär bl. a. att mankan införa automatisk styrning via tågnummer. har försetts medfjärrblockering. SJ har en sammanhängande fjärrblockeringssträcka fränVassijaure lill /().Fjärrblockeringsanläggningar har lagils i bruk under /75 påbansträckorna KilÅmål, EnköpingVästerås, SalaTillberga och StorvikKorsnäsoch på bansträckorna VästeråsKöping, GävleSöderhamnoch KorsnäsFalun, sammanlagt . Fram t. o. m. beräknasylterligare ha fått fjärrblockeringsanläggningar. SJ håller på att anskaffa olika försöksanläggningar förautomatiskt lågslopp förpraktiska funklionsprov. SJ har i samarbele med LM utvecklat en ny typav slörre signalställverk, som byggerpå datorteknik. I jämförelse med de äldre ställverken blir anläggnings-,underhålls-, och energikostnaderna lägre. Vidare bedöms de nya ställverkenkräva mindre personal. Den traditionella spårplanen ersätls av tvåTV-bildskärmar för varje opera-lörplats, varav en med översiktsbild och en medbild över önskad del av slällverksområdel. Systemet ger högre prestanda ännuvarande reläsläll-verk. Ett stort antal mindre stationer är försedda medmekaniska ställverk som byggdes i början på 1900-talel. Underhållskostnadernaär höga och det är svårl atl anskaffa reservdelar. En enkel eleklromekaniskanläggning har konstruerats. Denna typ av anläggning är avsedd för stationerpå linjer ulan fjärr- och linjeblockering. Användningav tele- och datateknik har slorbetydelse i SJ:s Prop.1975/76:100 Bilaga 8 266 ralionaliseringsverksamhel.Televerksamhelen anpassas successivt till nuvarande kommunikationssystem ochövrig teleteknik så att dagens krav på modern informationsteknik kan uppfyllas.Bl. a. byts föråldrad materiel ut och ersätts med modern elektroniskutrustning. Vidare höjs kapaciteten genom installation av bärfrekvenssystem ochgenom omläggning tiU nya datatekniska system. Det automatiska plalsbolcningssyslemet har utvidgatslill att omfatta även försäljning av färdbiljetter. En utbyggnad förylterligare biljetter, bl. a. för flera typer av rabatlerade biljetter och förresgodsbiljeller, har tagits i bruk. En slor del av inläklsredovisningen har under senare årflyttats från stationerna och cenlralförvaltningen till sexredovisningscentraler. Härigenom har behovet av personal för redovisnings- ochstatislikarbele successivt minskat, framför allt inom cenlralförvaltningen. Ett nytt datatekniskl system håller på att utformas förexpedierings-och redovisningsrutinerna i inländsk styckegodslrafik. För dettabehöver redovisningscenlralerna förses med dataterminaler som ansluts till dencentrala dataanläggningen via telenätet. Systemet väntas ge väsentligt lägreexpedieringskoslnader samt en snabb och ändamålsenlig information omstyckegodsstrukluren. Kunderna kommer också att kunna betjänas på etteffektivare sätt än f. n. En del större kunders order- och lagerruliner harintegrerats med SJ:s faktureringssystem. Radiotekniken anlitas alltmer vid transportledning ochrange-ringsarbelen. Med tågorderradio kan meddelanden snabbt utväxlasmellan trafikledningscentral och lokpersonal. Tågorderradio finns sedan någraår på sträckan RiksgränsenKimna och har tagits i bruk på sträckanKirunaLuleå saml inom . Allt fler bangårdar utrustas med radioanläggningar.Radion underlättar arbetsledningen och det intema informationsutbytet, minskarväntetiderna samt gör växlingsarbetet säkrare och effektivare. Byte tiU modernareradiomaleriel ulförs successivt i samband med frekvensbyte enligt televerketskrav. Vid används radioslyrning avförarlösa växlingslok . Planer finns på liknande anordningar vidylterligare platser. F.n. finns en funklion för lokledning vid varje trafikdislrikl. Förutomkontinuerlig övervakning av lokens användning och utnyttjande omfattar arbetetplanering och reservdimensionering. SJ planerar atl sammanföra all lokledninglill en enda central, varvid omloppsplanerna för loken registreras i dator. Detnya systemet beräknas medföra rationaliseringsvinster genom ökatlokutnytljande och minskat behov av rnanuellt arbete. Systemet beräknas kunnautvidgas lill att omfalla även personvagnar. Prop.1975/76:100 Bilaga 8 Kommunikationsdeparteaientet 267 Driftradioanläggningar installeras för att möjUggöradirektkontakt mellan banavdelningens arbetslag och tågledningen. Erfarenheternafrån de mindre anläggningar som redan är i bruk är goda. Driftradion ökarmöjligheterna att utnyttja tiden mellan låg för arbeten på eller intill spåretsamt bidrar även lill etl bättre arbetarskydd. Utbyggnaden av ett lill SJ:stelefonnät direktanslutet driflradionät pågår vid de viktigaste linjerna. En automatiseringav lågövervakningen blir alltmerangelägen allteftersom fjärrblockering införs, tåghastigheterna höjs ochtrafiken ökar. För detla ändamål har konstruerats och används olika typer avdetektoranläggningar som placeras intill spåret. Varmgångsdelek-torer, somregistrerar varmgång i en vagns hjullager, finns på 30 plalser och ytterligareanläggningar planeras. Tjuvbromsdetektorer, som registrerar värmeslrålningenfrån vagnarnas hjul, har installerats på fem platser. Om eft vagnshjul låser sig, t. ex. vid inbromsning, kanhjulet slitas mot rälsen så att en platta uppslår på hjulet. Sådana s. k.hjulplallor utsätter last, vagnar och räls för onormala påfrestningar. SJ harmed goda resultat provat s. k. hjulplatledeteklorer som bygger på principenatt ett roterande hjul som har en platta släpper kontaktenmed rälsen. Tiden och därmed plattans längd indikeras med en strömkrets.Driftprov pågår på två plalser. Försök med automatisk indikering av överskjutande last,dvs. förskjutning av last utanför tillåten laslprofU, pågår. Elektroniska vagnvågar finns f. n. på tio plalser.Vagnarna vägs under rullning, varvid vikterna registreras automatiskt.Utrustningarna kan kompletteras med olika kontrollfunktioner, f. ex.övervakning av eventuell överlast och snedlast hos vagnar. De fasta elektriskatågdriftanläggningarna byggssuccessivt ut på de flesta huvudlinjerna på gmnd av den ökande trafiken ochutvecklingen mot större dragkraft, högre lågvikter och höjda hastigheler. Installation av nya omformaraggregat har medfört attden totala om-formareffekten har ökat med . Övergång tillstatisk omriktning har planerats för några hårt belastade omformarsta-tioner. Införandet av fjärrstyrning av omformarslalionerfortsäller. Genom fjärrstyrningen kan personalbehovet minskas. Aulomatkopplet är elt projekt som exemplifierar det internationellaberoendet. Tidpunkten när aulomalkoppel skall införas vid de europeiskajärnvägama har efterhand flyttats fram. F. n. avses aulomalkoppel bli införtår , men tidpunkten för denna systemutveckling är beroende av internationellt slällningslagande på regerings- 1975/76:100 Bilaga8 268 SJ har provat olika slutna toalettsystemi personvagnar för alt öka bekvämligheten för de resande och få en mermiljövänlig konstruktion. Vakuumtoaletten har visat sig mest lämplig och sådanatoaletter har installerats i ca 40 vagnar. Provkörningar och mätningar av gångegenskaper hos den rullandematerielen är en väsentlig del avutvecklingsarbetet för lok och vagnar. Med elt syslem av s. k. givare mätskrafter och accelerationer på fordon och spår vid olika hastigheter. Dessavärden bearbetades tidigare manuellt. SJ har anskaffat en minidator somredan mycket kort tid efter provkörningen har en utvärdering klar. SJ har fåll bidrag lill forsknings- och utvecklingsprojektfrån dels styrelsen för teknisk ulveckling (STU), delsIransport-forskningsdelegalionen (TFD). SJ och STU håller på alt utveckla en mätapparatur somskulle göra det möjligt alt tUl låga kostnader registrera punkter i banan somorsakar otillfredsställande gång hos järnvägsfordon. En sådan apparatur kanförbättra möjligheterna alt sätta in underhållsinsatserna där de bäst behövs.Härigenom kan underhållskostnaderna minskas. Apparaturen utvecklas avinstilutet för mikrovågsteknik vid tekniska högskolan i . Elt annal projekt, till vilket STU bidragit, gäller enteoretisk studie av de praktiska och ekonomiska möjligheterna alt överföradrivkraften till hjulen med hjälp av hydroslatisk kraftöverföring. TFD har i flera omgångar beviljat medel för utredningarav de mycket svåra problem som bmkar sammanfattas under begreppet"järnvägsfordons gångdynamik". Med hjälp av matematiska modeller kanman studera hur järnvägsfordon och spår samverkar. De teoretiska beräkningarnaulgör en grund för bästa möjliga konstruktion av fordon och spår med avseendepå bl. a. slabUitet, säkerhet och reskomforl. Medelsförbrukningunder budgetåren 1974/751976t77 1974: 1 angavs en investeringsram om 392,3milj. för /7 5. I enlighet med beslutom alt höja SJ:s investeringsanslag med 30 milj. kr. för /75fastställde regeringen investeringsramen för budgelåret lill422,3 milj. kr. Investeringsramen förbrukades helt. 1975: 1 har för /76angetts en investeringsram om 480 mUj. För att möjliggöra entidigareläggning av vissa investeringar har regeringen genom beslut den 23oklober 1975 dels givit i uppdrag atl i samråd med SJupphandla rullande materiel m.m. för etl belopp om högst 118 milj. kr., delsmedgivit en ökning av SJ:s investeringsram med 5,9 milj. kr. lill 485,9 mUj.kr. för tidigareläggning av vissa byggnads- och anläggningsarbeten. Prop.1975/76:100 Bilaga 8 269 För budgetåret1976/77 har SJ beräknat medelsförbrukningenlill 870 milj. kr. Av följande sammanställning framgår faktisk resp.beräknad medelsförbrukning på investeringsanslaget Järnvägar m. m. underbudgelåren 1974/751976/77. Planerade investeringar /77 som berörersättningsberättigade banor redovisas särskilt. 1976/77 ' Varav för ersättningsberättigade banor Ny- och ombyggnad av '-0,4 '60,6 'Bidrag från berörda kommuner. Exkl.medelsbehov för arbeten enligt regleringsbrev . = Exkl. medelsbehov för elektrifiering avjärnvägslinjen BorlängeMora om 3,5 milj. kr. tidigareläggning av byggnads- och anläggningsarbeten för 5,9 milj. kr. ' Inkl. investeringar för elektrifiering avjärnvägslinjen BorlängeMora om 13,2 milj. kr. SJanför i huvudsak följande rörande de olika objeklgrupperna. 1975/76:100 Bilaga 8 Kommunikationsdepartementet270 Medelsförbrukningenför budgetårel 1976/77 beräknas liU 26 milj. kr., varav 2,5 milj. kr. anmäldaslörre objekt avser ulbyggnad av rangerbromsan-läggningar, ombyggnad avbangårdama i , , Sundsvalloch , bangårdsarbeten för pendeltågstrafiken i stockholmsområdetsamt utbyggnad av enhetslastterminalen vid S (Ärsta). På sträckanUppsalaGävle planeras förlängning av mölesspår till 650 m på stationernaVallholma, Skytlorp och . Ökade tåglängder och ökad godslrafik kräversådana mölesspår för att inle störningar skall uppstå i tågtrafiken. Eflersomarbetena skall samordnas med annan upprustning på sträckan bör de påbörjasredan budgetåret 1975/76. Investeringsbeloppet för de tre stationerna beräknassammanlagt till 1,2 milj. kr., varav . Ny- och ombyggnad av järnvägslinjer Den totala medelsförbmkningen /77beräknas liU 34,8 milj. kr., varav 1,1 mUj. avser den tidigare anmälda nyaindustrijärnvägen HargshamnHallstavik, som delvis utförs som statligtberedskapsarbete. På ca 500 m avsträckan AlmedalMölndals nedre medger grand-förhållandena en högstatåghastighet av endast /h. I anslutning till en ombyggnad av väg E 6mellan och planerar SJ att förstärka spåret så att tågen kanpassera med normal hastighet. Investeringsbeloppet beräknas till 2,3 milj.kr., varav . Som anmälts i prop.1975: 1 och som redovisats i det föregående bedömer SJ alt det är nödvändigtatt utöka spårkapaciteten inom , varför ett nytt dubbelspårhar skisserats mellan och . Regeringen har uppdragit åt SJ att fördelslräckan projektera ett tredje och fjärde spår intilldet redan befintliga dubbelspåret. För /77 har SJ preliminärträknat med ett medelsbehov av 22 milj. kr. på sträckan FlemingsbergJama. SJanser all nämnda belopp bör finansieras med avskrivningsanslag. SJ har i sinlångtidsbedömning för perioden fram t. o. m. /86 tagit uppomfattande investeringar för upprustning av . Medelsbehovel /77 har beräknals till 11 milj. kr. Totalt beräknasför /77 ett medelsbehov om 55 milj. kr., vilket medger alt ca260 km räler läggs in, varav nya. 1975/76:100 Bilaga8 271 På huvudlinjerna ersätls slitna räler med nyakraftigare räler med fjädrande rälsfästen. Rälema sammansvetsas tUl skarvfriaspår. Den förbättrade banstandarden ger många fördelar. De viktigaste är ökadreskomforl och lägre banunderhållskostnader. Frigjorda räler används efter justering för attförstärka spåren på mindre starkt trafikerade linjer. Härigenom minskarkostnadema för banunderhållet som den högre banstandarden utökar användningsområdetför de moderna tunga dieselloken. Broar m. m. Det är nödvändigt att fortlöpande fömya äldre broar.För budgetårel 1976/77 beräknas medelsförbmkningen till 7,1 milj. kr., varav5,2 milj. kr. avser nya objekl. SJ beräknar medelsförbrukningen under budgelåret1976/77 lill 38,3 milj. kr., varav 28,5 milj. kr. avser nya objekt. Följandenya slörre objekt planeras. I planeras en ny styckegodslerminal. Detnuvarande godsmagasinet är otidsenligt. Godshanteringen är därför personalkrävandeoch moderna mekaniska hanteringsmetoder kan användas endast i begränsadomfattning. Investeringsbeloppet beräknas tiU 22 milj. kr., varav 11 milj. /77. Också i planeras en ny styckegodslerminal. Detnuvarande godsmagasinet är gammalt och omodemt och tillhörande expedilions-ochpersonallokaler otiUräckliga. Investeringsbeloppet beräknas uppgå till 5,5milj. kr,, varav 1,1 milj. kr. Tillbyggnad av det tidigare Ugodshuset i som ersättning för SJ:s fastigheter i kvarteret vidSiockholm C, vilka inrymmer lokaler för SJ:s centralförvaltning. Rivning avdessa fastigheter beräknas bli aktuell , bl. a. på grandav stadsplaneändringar. Investeringsbeloppet beräknas uppgå till 33 milj. kr.,varav 12,7 milj. kr. budgelårel 1976/77. Den totala medelsförbrukningen för budgelårel 1976/77beräknas till 9,3 milj. kr., varav . avser nya objekt. anmälda slörre objekt avser nybusserviceterminal på Gull-bergsvassområdet i Göieborg och ny bussverkstad iNorrköping. Medelsförbrukningen för /77 beräknas tiU21 milj. kr., varav 19,1 milj. kr. för nya objekt. 1975/76:100 Bilaga8 272 I planeras en reparations- ochlastjusteringsanläggning avsedd för godsvagnar till kontinenten. Vagnarna sesnu över och justeras i . Efter investeringarna i kan arbetenautföras rationellare och på en från trafiksynpunkt lämpligare plats.Investeringsbeloppet beräknas till 5 milj. kr., varav 1,1 milj. kr. budgelåret1976/77. Vid huvudverkstad planeras en ombyggnad ochupprustning av lokverkstaden. Investeringen utgör elt led istrukturrationaliseringen av lok- och vagnunderhållet.