prop · FZ03121 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:121 Regeringens proposition Regeringen föreslårriksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Påregeringens vägnar G. Ipropositionen föreslås alt fullmäktige i riksgäldskonloret bemyndigas all t.o. m. utgången av ikläda staten garantier tUl svensk varvsindustri tiUett sammanlagt belopp av högst 12 900 milj. kr, Garantisystemel föreslåstemporärt bli utvidgat tUl alt omfatta också lagerproduktion av fartyg förleveranser t. o. m. eller efter särskild prövning i vissa fall t. o. m.år 1979. Vidare läggs fram förslag om vissa ändringar i riktlinjerna förnuvarande system för fartygskreditgarantier och om alt en rådgivande nämndskall inrättas för prövning av riskema med det statliga garantiålagandel. Ipropositionen läggs vidare fram förslag om godkännande av avtal mellan statenoch om samgående mellan . Avtalet innebär bl. a. alt staten överlåter sina aktier iEriksberg till Gölaverken för etl belopp av , omvandlar sitt lån till Gölaverkenav f. n. 45 milj. kr. lUl aktier i bolaget och förvärvar aktier i ell belopp av 136 milj. kr. Staten kommer på så sätt all förfoga över 51 %av aktierna i . Därtill föreslås alt 420 milj. kr. anvisas för alttäcka förlust för . Vidareföreslås atl får anstånd t. o. m. med återbetalningav elt statligt lån på 40 mUj. Förslöd åt varvsindustrins forsknings- och utvecklingsverksamhet föreslås altstyrelsen för teknisk utveckling tUlförs 13 mUj. för /77. 1 1975176.1 saml. Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenAndersson, , Holmqvisl, Aspling, , , , ,, , , , , Proposition om vissa varvsfrågor Med slöd av Kungl. Maj:ls bemyndigande tillkallade jag den30 sakkunniga (I 1974: 03) för all utreda varvsfinansieringsfrågor m. m.De sakkunniga, som antog namnet varvskreditutredningen, hade lill uppgifl atlkartlägga, analysera och lämna förslag dll en långsiktig utformning av statensmedverkan i varvsindustrins finansiering. Uppdraget omfattade även en översynav skeppshypotekskassornas verksamhet. Mot bakgrund av den, kris som varvs- och rederinäringarnahar befunnit sig i fick utredningen genomtilläggsdirektiv i uppdrag att undersöka möjligheterna förstaten att få en bättre kontroll och styrning av den finansieringsverksamhetsom bedrivs med hjälp av statliga fartygskreditgarantier. Utredningenhar avlämnat betänkandet (SOU 1975: 101)Fartygsfinansiering. I betänkandet läggs fram förslag om de statligafartygskreditgarantiernas utformning och skeppshypotekskassornas organisation. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetls av ,bankinspektionen, , kommerskollegium, statens industriverk,statens mindre skeppsfarten, exportkredit-nämnden,fullmäktige i riksbank, fullmäktige i riksgäldskontoret.Landsorganisationen i (LO) efler hörande av , för mindre fartyg.Skeppsfartens sekundärlånekassa, AB , (), . 1 Direktören , ordförande, direktörenSven , direktören , f.d. vice riksbankschefen ,utredningssekreteraren , fil.kand. , hovrättsrådetAxel och direktören . 1975/76:121 3 hypotekskassan,, , och (). Vidbörjan av hade utvecklingen vid () lett fram till en aUvarlig situation beträffande såväl likviditetsom soliditet. Mot den bakgranden och med stöd av regeringens bemyndigande tillkaUadejag den 21 febraari 1975 en särskild kommission med huvuduppgift alt utreda föralsällningarnaoch formerna för en rekonstmktion av . Kommissionenavlämnade en rapport med förslag tiU temporär lösning avkrisen vid ErUtsberg. På grandval av kommissionens rapport lades i prop,1975:110 fram förslag inn.ebärande bl.a. att staten per den skulleförvärva samtliga aktier i . beslöt i enlighet med förslaget(NU 1975: 35, rskr 1975: 247). Underhösten 1975 fortsatte kommissionen sitt arbete med att finna en långsiktiglösning av krisen vid . Som ett resultat av detta arbete träffades den17 , med förbehåll för regeringens godkännande, etl ramavtalmellan och staten om samgående mellan AB () och . anknyter följande, med förbehåU för regeringens godkännande, den 13februari 1976 träffade avtal, nämligen dels avtal om överlåtelse av aktier iGötaverken, dels avtal om överlåtelse av aktier i m. m., dels konsortialavlalbeiräffande samarbetet mellan staten, och somdelägare i . med anknytande avtal bör fogas tillprotokollet i detla ärende som bilaga 14. Motbakgrund av den rådande krisen på de internationella fartygs-ochfraktmarknaderna med kraftigt försämrad orderingång vid världens varv som följdframfördes från den svenska varvsindustrins sida krav påtemporära statliga kreditgarantier för lagerproduktion av fartyg. En arbetsgmppinom industridepartementet har studerat förutsättningarna och formerna för statligtstöd för sådan lagerproduktion. Arbetsgrappen, som har bedrivit sitt arbete inära samråd med representanter för förelag och fackliga organisationer inom delnyligen upprättade varvsrådet (tidigare styrande kommittén för varvssamarbete),avlämnade en rapport med förslag om särskilda garantierför lagerproduktion vid varvsförelagen. Uddevallavarvelhar i skrivelse hemställt i första hand alt återstoden av etlstatligt kapitaltillskott av 40 milj. kr. efterskänks och i andra hand atlåterbetalning inle skall behöva ske förrän tidigast fr. o. m. . 2Direktören , ordförande, statssekreteraren ,förbundsjuristen , direktören och direktörenIngvar Trogen. Prop.1975/76:121 4 2 Den internationella bakgrunden förat nämnda arbetsgmppens rapport anförs beträffande den aktueUamarknadssituationen och utsikterna följande. Överkapaciteteninom världens varvsindustri har blivit utomordentUgt stor, främst genomhändelserna på oljemarknaden . Det fyr-faldigade råoljepriset och deomfattande energipolitiska åtgärder, som har vidtagits av praktiskt tagel allaindustriländer för begränsning av energiförbrukning och för produktion avenergi som kan ersätta oljan, har gmndligt förändrat framtidsbilden för såvälvarven som sjöfartsnäringen. Detförändrade läget har i första hand medfört att tankfraktpriserna under åren1974 och 1975 har falUt under den nivå som ger redarna täckning för arbetslöneroch övriga rena driftkostnader. Av den befintliga lankfarlygsflotlan på ca 290milj. dwt ligger inemot upplagd eller sysslolös. Den faktiskaöverkapaciteten uppskattas vid utgången av till ca 85 milj. dwt eller30 % av lankfartygsfloltan, om hänsyn tas även lill frivilliga ineffektiviteteri den seglande flottan, främst genom farlreduklion. Kombinerade fartygstyper,som har utnyttjats för oljefrakter, har sökt annan sysselsättning och orsakatöverkapacitet även på lorrlaslmarknaden. Ävenvarvsindustrin har drabbats av omedelbara effekter. Orderingången vad avsertankfartyg har i det närmaste upphört och en inte obetydlig del avtidigare tecknade order har annullerats. Genom dessa avbeställningar har förmånga varv luckor uppstått i produktionsplanerna för åren 19761977. Detla harmedfört bl. a. all er-sältningslonnage i viss utsträckning har offererals påvärldsmarknaden till myckel låga priser. Samstämmiga bedömare anser attytterligare av-bestäUningar är alt vänta. Hurlänge överskottet på stort tanktonnage kommer att bestå kan inte bedömas i dag.Trots ökad avgång genom skrotning och förluster har nettotillskottet av nytttonnage till slutet av uppgått till ca 80 milj. dwt,medan efterfrågan på frakter har minskat betydligt. 1976 och år1977 torde överskottet komma att öka, allteftersom den gamlaorderstocken hos varven arbetas av. Vid ingång fanns alltjämt 85 milj.dwt tanktonnage i bestäUning vid världens varv. Så länge obalansen på tankfraktmarkna-denbeslår kommer emellertid oljefraktema alt förbli på boltennivå och därmed blirredarnas nybestäUningsintresse mycket litet. Inte minst redarnasbetalningsförmåga utsätts för stora påfrestningar. I har sålunda inrättats en särskild tiUfäUig garantiordning för attbistå den norska rederinäringen i den akuta krisen. Garantiordningen syftartill att stärka de norska redamas finan- 1975/76:121 5 sieringsmöjlighelerför fariyg som levereras t. o. m. . Det statliga garantiålagandelmaximeras tUl 2 000 milj. norska kronor, men det anmälda behovet är fleragånger slörre. För varvsindustrin haromslaget på efterfrågesidan inneburit alt den globala överkapaciteten blivitdet dominerande problemet. Genom investeringar i nya varv ochrationaliseringar av gamla varv har produktionskapaciteten successivt ökalunder försia hälften av 1970-lalet. Redan före oljekrisen pekadeprognoser på att världens varvskapacitet skulle bli större änfartygsefterfrågan . Det fömtsedda gapet har naturUgtviskraftigt ökat genom det nya läget på oljemarknaden. För en betydande del avvärldens varvsindustri ger de marknadsperspektiv som kan anses sannolikaendast ett begränsat utrymme för lönsam sysselsättning. Det råder knappastnågon tvekan om att den globala varvskapaciteten måste bantas nedkraftigt. Sedan den kvarvarande orderslocken har avverkats måste sysselsättningensärskilt med nuvarande marknadsulsikler betecknas såsomproblematisk för ett betydande antal av världens storvarv. Det kommer sålunda attfinnas en mycket stor överkapacitet inom den internationeUa sjöfarten och den internatioixellavarvsindustrin sannolikt ända fram emot . En viss begynnande balansinom sjöfarten kan visserligen inträda som följd av förbättradeindustrikonjunkturer och av åtgärder som kan komma att vidtas för att reduceratankeröverskottet. En balans på fraktmarknaderaa får emellertid genomslag ivarvsindustrin först . Det råder f. n. relativtstort intemationellt samförstånd om att varv-industrins kapacitet måstereduceras kraftigt storleksordningen 30 ä har nämnts med hänsyn tiUden lägre nivå på viUcen fartygs-efterfrågan kan komma attstabiliseras. Internationella överläggningar vari deltar pågår häromsåväl mellan varvsindustrins organisationer som inom . Den svenskavarvsindustrin kommer rimligtvis atl få bära sin del av en internationeUreduktion av varvskapacileten. huvuddrag bygger det nuvarande systemet för fartygskreditgarantier på detsom infördes . Systemet går i korthet ut på att staten genom att ställagarantier underlättar varvens refinansiering av kundkrediter resp. finansieringav pågående produktion. Garantiramarna fastställs av för femår framåt. Den praktiska tillämpningen av systemet, villkor, säkerheter m. m.,regleras bl. a. av regeringens skrivelser till fullmäktige iriksgäldskontoret. Huvuddrageni det gällande garantisystemel beskrivs i det följande. Prop.1975/76:121 6 Kreditgarantikan meddelas för tre olika slag av lån, refinansieringslån, farlygsbyggnadslånoch beställares borgenslån. Den senare lånetypen avser lån som beställaren larupp med borgen från varvet. Oberoende av låneform gäller atl garanti fårställas för en löptid av högst . Grundläggande för garantisystemel ärsåledes i detta avseende att varven ges möjlighet alt variera bl. a. löplid ochvaluta på de lån som har stats-garanterats. För garanti avseende bestäUaresborgenslån gäller emellertid atl villkoren i lånet beiräffande omfattning,löplid och amorterings-villkor skall stå i överensstämmelse med gällande OECD-överenskommelse.I de fall borgenslånet lämnas av svensk bank eller annan svensk långivaregäller dessutom bestämmelserna om minimiränla. Långivaren skall godkännas avriksgäldsfullmäktige utom i de fall lånet utgörs av obligationslån eller lånetlämnas av svensk bank. RiksgäldsfuUmäktige äger medge atl långivare överlåterlånet till annan. Förrefinansieringslån-och-iartygsbyggnadslåninnebär den av riksgäldsfullmäktige tecknade garantin ett borgensåtagandesåsom för egen skuld, s. k. groprieborgen. I fråga om bestäUares borgenglåntecknar riksgäldsfuUmäktige s. k. efterborgen,, dvs. en borgen för varvets fullgörandeav sitt borgensåtagande. Garantin skall i fråga omamorteringslån minska i takt med avbetalningarna på lånet, men får, omgarantin, täcker endast viss del av lånet, bibehåUas oförändrad tUI dessgarantin efter gjorda avbetalningar läcker hela lånet. Riksgäldsfullmäktige harregressrätt gentemot varvet för samtliga de betalningar för vilka garanti harställts. Varvskall stäUa säkerhet för fartygskreditgaranti. Säkerheten skall hänföra sig tiUfartyg, för vilket eUer vilka garanti kan utfärdas, och skall godkännas av riksgäldsfuUmäktige. Säkerhetenför garanti består regelmässigt av redarväxlar och fartygsinteckningar, I de faUsäkerheten hänför sig till fartyg som inte har levererats beslår den normall avs. Så länge varvet kan prestera säkerheter av angivet slagoch har outnyttjat utrymme på kvoten, kan varvet inom den tiUdelade ramen fågaranti för sina lån. Ar1971 iivfördes vissa bestämmelser angående säkerhelema, vUka begränsadeförskottsväxlarnas användning som säkerhet. Beiräffande fartygsinteckningarbestämdes alt dessa skall utgöras av s. k. andrapriori-tetsinteckningar, vilkainte ansågs som belåningsbara utan särskild lill- 1975/76:121 7 Upplåning mot förslapriorilelsinleckningskulle sålunda ske ulan statlig medverkan. Med andrapriorilelsinteckning avsesinom ramen för garantisystemel en inteckning som svarar mot den del av far-lygskreditensom ligger av konlraktsprisel. För år1975 gäller att belåningsgränsen för förstaprioritetsinteckningar har bedömtsunderskrida av fartygsvärdet. Regeringen har därför beslutat att garantieravseende refinansiering av fartyg levererade till vissdel får säkerställas med förstaprioritetsinteckningar. 3.1.4 Förlängning av garanti Frågan om förlängning av garanti är särskiltreglerad. Bestämmelserna innebär att, om löptiden för lånet med statliggaranti är kortare än löptiden för varvets kredit tUl beställaren, garantin fårutnyttjas för förnyad upplåning lill ell belopp som för det nyalånels upptagande motsvarar beställarens återstående skuld till varvet. 3.1.5 Insyn i varvsföretagens verksamhet Från regeringens sida har , senast i prop.1974: 1 (bil. 15 s. 89), understmkits atl fartygskredilgarantierna utgör enrisk för ga-rantigivaren/stalen. Av delta skäl har inom industrideparlementetinrättats ett löpande informationssystem med bl. a. en årlig enkätundersökning,som speglar varvens ekonomiska och finansiella utveckling. Inom ramen församarbetet i varvsrådel (tidigare styrande kommittén) behandlas på grundval avdenna årliga enkätundersökningen varvsföretagens behov avfartygskreditgarantier. Beslut om fartygskreditgaranti kan vidare görasberoende av atl av riksgäldsfullmäktige anvisade revisorer inhämtar uppgifterom förhållanden av betydelse för bedömningen av risker förenade med garantigivningen. De kraftiga valutakursfluklualionema harför statens del inneburit dels att garantiåtagandena uttryckta i svenska kronorhar förändrats relativt kraftigt, dels att säkerhetsbrist har uppstått om denvaluta vari säkerheten är uttryckt har sjunkit i värde gentemot den garanteradelånevalutan. Uppstår differens begär riksgäldsfullmäktige genom vederbörandepantvårdare ylterligare säkerhet. Utgångspunkten är härvid att säkerhet vid varjetUlfälle beloppsmässigt skall täcka statens garantiåtagande. Prop.1975/76:121 8 3.1.7 Internationellaöverenskommelser avseende varvskrediter Enligtgällande bestämmelser för fartygskredilgarantier skall villkoren förgarantierna slå i överensstämmelse med såväl de exportkreditöverenskommelserinom ramen för som andra inlemationeUa överenskommelser om begränsning avstöd lill varvsindustrin som staten har biträtt. Riksgäldsfullmäktige kandärför acceptera endasi sådana säkerheter som är hänföriiga tillfartygskontrakt som står i överensstämmelse härmed. För kontrakt tecknade fr.o. m. gäller att fartygskreditens löplid får vara högst 7 åroch utgöra högsl av konlraktsprisel. Räntan skall vara lägst 8 %.Fartygskrediten skall återbetalas genom lika amorteringar med normalt 6 och högsl12 månaders intervaller. 3.1.8 Infriandeav det statliga garantiåtagandet Enav grundpelarna i garantisystemel är att varven skall ställa vissa definieradetyper av säkerhet för garanti. För att förlust för staten skall uppkomma genomgarantiåtagandena krävs, i de fall säkerheten är hänförlig tUl levereratfartyg, alt såväl varv som bestäUare bhvit oförmögna att fuUgöra sinaförpliktelser samt att det genom inteckningarna pantsatta fartyget kraftigthar minskat i värde. I det faU säkerheten består av förskottsväxlar kan förlustför staten uppkomma först efter varvels konkurs eller sedanackordsförhandlingar har inletts och beställaren inte förmår att infria sinväxelskuld. Staten har inte behövt infria ' något garantiåtagande. Förslagom årUg tiUdelning av garantier framläggs för de fyra slor-varvens' del avvarvsrådet och för de mindre varvens del av Sveriges varvsindustriförening.Beloppsgrundande för den årliga garantitilldelningen är den disponibla totalamängden andraprioritetssäkerheter leveranser samt förskollsväxlaravseende leveranser . Vid fastställande av garantibeloppelsstorlek begränsas volymen förskottsväxlar till all högst motsvara kreditgivningenmol andraprioritetssäkerheter i nästkommande års leveranser. Totalthar utfärdats fartygskredilgarantier på under perioden19631975. Av dessa var dvs. Den av godkända femårsramen för perioden19761980 upptar ett belopp på . Somsäkerheter för kreditgarantier gäller beträffande de fyra slorvarven allandelen förskollsväxlar har ökat successivt och uppgår till avtotalsäkerheten. , AB (inkl. Öresundsvarvet), och . 3.2Jämförelse mellan exportkreditgarantisystemet och fartygskreditgarantisystemet Föratt underlätta svenska exportörers kreditförsäljning och finansiering avkundkrediter erbjuder svenska staten via exportkreditnämnden garantier för derisker som sainmanhänger med importörens betalning. Exportkredilnämndenutfärdar i första hand avgiftsbelagda garantier mot s. k. politiska risker,dvs. importländers oförmåga att överföra enskilda köpares betalningar tUlSverige, men också mot s. k. kommer-sieUa risker, dvs, enskUda importörersbristande förmåga eller vilja att betala. Utredningensanalys av statens risktagande i exportkreditgarantisystemet och fartygskreditgarantisystemetsanimanfatlas i det följande. Detstathga åtagandet i fartygskreditgarantisystemet är knutet tUl varven ochvarvens finansiering och innebär att staten går i borgen för varvens lån. I exportkreditgarantisystemetär riskerna i allmänhet bundna till beställaren, I allmänhet blir också statensnominella åtagande större i exportkreditgarantisystemet än i fartygskreditgarantisystemet.Anledningen härtiU är att exportkreditnämnden försäkrar hela fartygskontraktetmedan riksgäldsfullmäktige går i borgen för ett lån avsett för finansieringenav en del av fartygskontraktet. Beträffandeåtagandenas löptid gäller att exportkreditnämndens åtagande aldrig går utöverbeställarens medan riksgäldsfullmäktige kan utfärda fartygskredilgarantier medlöptid upp tUl . Det senare innebär att del vid garantiutfärdandet ärosäkert vilka säkerheter som kommer atl presteras efter de farlygskrediter somhar amorterats efter sju ä . Statensrisktagande i de båda systemen kan exemplifieras av följande risksituationer: beställares hävning avkontrakt, Iexportkreditgarantisystemet gäller alt ell utlösande av exportkredit-garantinnormalt endasi inträffar vid beställarens konlraklslridiga hävning ellerkonkurs. Skyldighet uppslår då att ersätta varvet för uteslående fartygskreditmed avdrag för förskott och eventuella skadestånd. varvets resp. långivarens rält gentemot beställaren, ochexportkreditnämndens slutliga förlust blir därför beroende av aktuellt ochförväntat värde på fartyget. Beställares kontraktsenliga hävning resp. varvetskonkurs utlöser i allmänhet inte exporlkredilnämndens garantiåtagande. Ifartygskredilgarantisystemel innebär bestäUares kontraklshävning eller konkursendast atl kommer atl kräva att varvets säkerheter förförskottsväxlar och fartygskrediter byts ut eller förstärks. 1975/76:121 10 Förstvid varvets oförmåga alt betala eller konkurs övertar riksgäldsfuUmäktigevarvets betalningsansvar. Förlustrisken blir då beroende av dels värdet av lUl riksgäldsfuUmäktigepantsatta säkerheter, dels övriga tiUgångar i varvet/konkursboet. Del senarekan innebära att riksgäldsfullmäktige som mest betydande enskilde borgenär kan påverka beslut angående fartygsbyggen och därmed minimera förlustema. Utredningenkonstaterar att säkerheterna efter leverans i såväl exportkreditgarantisystemetsom fartygskreditgarantisystemet utgörs av fordran på beställare och pant ifartyget. Genom att det i fartygskreditgarantisystemet tillkommer en primärregressfordran på varvet kan säkerheterna anses vara av något större värde idetta system. Någrapremier tas f.n. inle ul för fartygskredilgarantierna. För exportkreditgarantiernautgår däremot en affärsmässig premie som bildar reserv för skadereglering. Utredningenföreslår att nu gäUande system för fartygskreditgarantiei avvecklas och attdess uppgifter när sjöfarts- och varvskon-junkturen har normaliserats övertas av ett något modifierat export-kreditgarantisystem. fram tiUdess ett nytt system kan träda ikraft föreslår utredningen att det nuvarandesystemet, dock med viktiga förändringar, skall gälla. Utredningen föreslårvidare vissa förändringar i statens medverkan vid de svenska redamasfinansiering . Idet följande redovisas utredningens överväganden och förslag beträffandestatens medverkan i fartygsfinansieringen. 3.3.1Krav på ett nytt kreditgarantisystem uppfattning bör följande krav uppställas på eti fartygskreditgarantisystem. Garanti får endasi ställas medavseende på sådana avtal där överenskomna betalningsvillkor inte strider motav svenska staten ingångna internationella överenskommelser. Systemet skaU omfatta fartygsom levereras från svenskt skeppsvarv för såväl utländsk som svenskbeställares räkning. Systemet skall underlättafinansieringen av svenska varvs kund-krediter men skall inte stimulera tillkreditförsäljning. Statliga garantier avseendefinansiering av fartyg under byggnad skall reduceras och elimineras. Systemet skall vara i principaffärsmässigt baserat. Garantiavgifter skall täcka administrationskostnader ochpå sikt förluster i garantigivningen. Det skall föreligga en direktoch klar anknytning mellan å ena sidan garantin och å andra sidan vad somfinansieras med hjälp av garantin. 1975/76:121 11 Systemet skall bedrivas inom enav godkänd ram avseende det totala statliga garantiåtagandelsmaximala storlek. Storleken av det statligagarantiåtagandet skall klart framgå med avseende såväl pååtagandets storlek som på dess tidsprofil. Till grand för en beviljadgaranti skall läggas en ekonomisk bedömning av den underliggande affären,omfattande en kredilprövning. För garanti skall av garantigivaren godkändsäkerhet presteras. Det skall vara garantigivaren obetaget att i förekommandefall kräva tilläggssäkerhet hänförande sig till annan tillgång än detgaranterade fartyget. Garantigivaren skall disponera över sådanapersonella och andra resurser att erforderlig prövning och beredning avärendena kan ske. Dessa skall handläggas med skyndsamhet så att genomförandetav den underliggande affärsöverenskommelsen inte äventyras. Garanti skall avse motvärdet isvenska kronor till den valuta vari fartygskrediten är avtalad. Garanti skall vara så utformadatt den av banker och andra kreditinstitut i och utomlands godtas somförstklassig säkerhet. kreditgarantisystemsom uppfyller de ställda kraven måste enligl utredningen på väsentliga punkterbli av en annan karaktär än det nuvarande fartygskreditgarantisystemet. Ur slatsmaktemassynvinkel är kraven på kreditprövning, avgiftsbeläggning, behov avöverskådlighet över garantiåtagandenas storlek saml garantiernas direkta knytningtill finansieringsobjekten angelägna. Ur marknadens dvs. varvens, redamasoch bankernas synvinkel är de viktigaste kraven att såväl utländska somsvenska beställare skall omfattas samt atl garantin skall vara utformad på ettpraktiskt användbart sätt. Utredningensslutsats av kravgenomgången är alt det redan existerande statliga exportkreditgarantisystemetutgör det naturligaste och mest näraliggande alternativet till det gäUandesystemet. Det statliga exportkreditgarantisystemetoch fartygskreditgarantisystemet syftar båda till att underlätta försäljningpå kredit.