prop · FZ03157 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:157 Regeringens proposition omberberislag, m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har tagits upp i bifogade utdragav regeringsprotokoU. 1propositionen föreslås en ny berberislag som skall ersätta lagen <1933: 231)om utrotande av berberis å viss mark. Lagen syftar tiU att åstadkomma eneffektivare bekämpning av berberis och vissa andra växtarter som är mottagligaför svartrost. Ipropositionen föreslås också en lag om statsplombering av utsäde och omväxtförädlingsavgift. Lagen är avsedd att ersätta förordningen <1967: 139)om obligatorisk statsplombering av utsädesvara och om växtförädlingsavgift.Lagen föreslås i stor utsträckning innehålla de bemyndiganden som behövs föratt regeringen och underordnade myndigheter skall få samma normgivningskompetenssom f. n. beträffande kvaUtets-kontroll av utsäde och ekonomiskt stöd förväxtförädlingen. Vidare föreslås att lagen utformas så att någon tvekan inteskall behöva råda om att den kan omfatta även s. k. kontraktsodling. PropositioneninnehåUer vidare ett förslag att regeringen skaU få bemyndigande att meddelaföreskrifter om seminverksamhet för avel av hästar. F. n. kan regeringenmeddela sådana föreskrifter endast för avel av nötkreatur, får och svin. Slutiigenföreslås att förordningen (1930: 247) om utrotande av nötbromsen upphävs. 1 1975176.1 saml. 1975/76:157 2 1 Förslag till Berberislag 1 § Med berberis avses i denna lag 1. vanlig berberis (Berberis vulgaris)och dess varieteter, 2. de växtarter och sorter avsläktena Berberis, Mahonia och Maho-berberis som är mottagliga för svartrostoch som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, lantbruksstyrelsensärskilt anger. 2 §För område där berberis förekommer i större utsträckning får re geringen eller, efter regeringens bemyndigande, lantbruksstyrelsen fast ställa plan för bekämpning av berberis. Förekommerberberis inom område för vUket plan enUgt första stycket ej har fastställts,skall åtgärder vidtagas för att så långt möjligt håUa marken fri från berberis. 3 § Skyldighel att vidtaga åtgärdenligt bekämpningsplan eller åtgärd som avses i 2 § andra stycket åvUarfastighetsägaren. För fastighet eUer del därav som har upplåtits med annannyttjanderätt än som avses i 7 kap. 3 § jordabalken åvUar skyldigheten istället nyttjanderättshavaren. 4 § Levande exemplar av berberisfår ej saluhållas, överlåtas eUer planteras. 5 § Regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer får föreskriva befrielse från skyldighet enligt 2 §andra stycket och undantag från förbud enligt 4 §. 6 § Fullgör bekämpningsskyldig ejvad som åligger honom, kan lantbruksnämnden anmana honom att fullgöra sinskyldighet. Underlåter bekämpningsskyldig att följa sådan anmaning, kanlantbruksnämnden låta verkställa åtgärden på hans bekostnad. 7 § För kontroll av lagensefterlevnad skall bekämpningsskyldig lämna lantbruksnämnden tillträde tUlområde där nämnden bedömer att berberis kan finnas. 8 § skall påbegäran av lantbraksnämnden lämna handräckning när det behövs för kontroll avlagens efterlevnad eller för verkställighet av beslut enligt 6 §. 9 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhetbryter mot föreskrift som har meddelats i bekämpningsplan enligt 2 § förstastycket eller mot förbud enligt 4 § dömes tiU böter. Densom uppsåtiigen eller av oaktsamhet ej fuUgör skyldigheten enligt 2 § andrastycket och därefter ej heller följer anmaning som avses i 6 § dömes tillböter. 10 §Berberis som har varit föremål för brott enUgt 4 § eUer värdet därav och utbyte av sådant brott skaU förklaras förverkat, om det ej är uppenbart obilligt. Dennalag träder i kraft , då lagen (1933: 231) om utrotande avberberis å viss mark skall upphöra att gälla. 1975/76:157 3 Lagom statsplombering av utsäde och om växtförädlingsavgift 1 § I denna lag förstås med 1. utsäde, dels frö som är avsetttill utsäde med imdantag av skogsfrö och frö av växter som odlas endast tillprydnad, dels utsäde av potatis (utsädespotatis), 2. statsplombering av utsäde,förvaltningsuppgift som innebär kvalitetskontroll av utsäde, plombering avförpackning med utsäde och utfärdande av bevis därom. 2 § Regeringen eUer myndighet somregeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att utsäde av visst slag fåröverlämnas tiU annan eller föras ut ur landet endast om statsplombering avutsädet har skett. 3 § Regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vUka viUkor som skallgälla för statsplombering. 4 § Skall statsplombering avutsäde ske enUgt 2 §, är den som begär plomberingen skyldig att erlägga avgift(växtförädlingsavgift) med belopp som fastställes av regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer. Förutsäde av sort som har registrerats enligt växtförädlarrättslagen (1971:392)uttages växtförädUngsavgift endast om sortinnehavaren tiU beskattningsmyndighetsom avses i 6 § avger förklaring på heder och samvete att han ej avser attuppbära ersättning för annans yrkesmässiga utnyttjande av sorten inom landet. RegeringeneUer myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om befrielsefrån eller återbetalning av växtförädlingsavgift vid utförsel eller omåterbetalning av växtförädlingsavgift för utsäde av sort som har marknadsförtsinnan registrering av sorten har skett enligt växtförädlarrättslagen. 5 § Uppburnaväxtförädlingsavgifter tillföres en särskild fond (växtförädlingsfonden).Fonden förvaltas enligt de grunder som regeringen fastställer. 6 § Om växtförädlingsavgiftgäller i tUlämpliga delar lagen (1959: 92) om förfarandet vid visskonsumtionsbeskattning utom såvitt avser 37 a37 g §§. ärstatens centrala frökontroUan-stalt. Annan som utför statsplombering av utsädeskall debitera och uppbära avgiften för centrala frökontrollanstaltensräkning. Vite förelägges och utdömes av lantbruksstyrelsen. TiU allmänt ombudutses tjänsteman hos lantbraksstyrelsen. VarjeplomberingstUlfälle utgör sådan beskattningsperiod som avses i lagen omförfarandet vid viss konsumtionsbeskattning. Vid tiUämpningen av 19 § nämndalag har verkstäUd debitering samma verkan som där angivet preliminärt beslut.Avgiften skaU i sådant fall erläggas inom den tid som bestämmes av den somutför statsplombering. 7 §Den som tUl centrala frökontroUanstalten eUer annan som utför statsplombering uppsåtligen avger handling med oriktig uppgift och 1975/76:157 4 därigenomföranleder fara för att växtförädlingsavgift undandrages dömes till bötereller fängelse i högst . Sker sådan gärning av grov oaktsamhet, dömestill böter. Densom tiU centrala frökontroUanstalten eller annan som utför statsplombering uppsåtligeneller av grov oaktsamhet lämnar oriktig uppgift om varas slag eller sort dömestill böter, om ej gärningen är belagd med straff enligt första styckei. 1ringa fall dömes ej till ansvar enUgt första eller andra stycket. 8§ Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot föreskrift som harmeddelats med stöd av 2 § dömes tUl böter, om ej gämingen är belagd med straffi lagen (1960: 418) om straff för vamsmuggUng. Harnågon gjort sig skyldig till brott enligt första stycket, skall han förpliktaserlägga växtförädlingsavgift som har undandragits genom brottet. Dennalag träder i kraft den 1 juU 1976, då förordnmgen (1967: 139) om obligatorisk statsplomberingav utsädesvara och om växtförädlingsavgift skall upphöra att gälla. Lagmed bemyndigande att meddela föreskrifter om seminverksamhet för avel av vissahusdjur RegeringeneUer myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om verksamhetför befruktning på konstgjord väg (seminverksamhet) för avel av nöticreatur,får, svin och hästar. Dennalag träder i kraft den 1 juU 1976, då förordnuigen (1967: 397) om seminverksamhetför avel av nötkreatur, får och svin skaU upphöra att gälla. Lagom upphävande av förordningen (1930: 247) om utrotande av nötbromsen Härigenomföreskrives att förordningen (1930: 247) om utrotande av nötbromsen skallupphöra att gälla vid utgången av jimi 1976. Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , , , Propositionom berberislag, m. m. 1 Bekämpning av berberis Inovember 1973 tUlsattes på lantbruksstyrelsens initiativ en kommitté för attnärmare studera frågan om bekämpnmg av berberis. Sedan kommittén har slutförtsitt arbete har frågan närmare övervägts inom styrelsen som därefter iskrivelse till regeringen lagt fram förslag tUl skärpning av nuvarandebestämmelser om bekämpning av berberis. Efterremiss har yttranden över förslaget avgetts av statens växt-skyddsanstalt, detgemensamma rektorsämbetet vid jordbmkets högskolor och statens veterinärmedicinskaanstalt, , . samt Svenska utsädesfirmors förening. Denförsta lagen om utrotande av berberis infördes . Lagen ersattes den 1 juU1933 av nu gällande lag (1933: 231) om utrotande av berberis å viss mark(omtryckt 1967: 400, ändrad : 75). Enligt lagen kan regeringen påframställning av lantbraksnämnden förordna om utrotande inom nämndens områdeav vanlig berberis (Berberis vulgaris) och dess varieteter samt andra arter avberberis som är mottagliga för svartrost (Puccinia gramuiis). Sådanaförordnanden har meddelats beträffande hela landet utom defyra nordligaste länen. 1975/76:157 6 Skyldighetatt ombesörja utrotningen åligger markägaren. Om marken innehas mednyttjanderätt, är dock nyttjanderättshavaren i regel utrotningsskyldig imarkägarens ställe. För innehavare av betesrätt gäller begränsad skyldighetatt delta i bekämpningsarbetet. Om den utrotnings-skyldige underlåter attfullgöra sina åligganden, kan han dömas till penningböter. Rätten kan ocksåförelägga honom vid vite att utföra vad som åligger honom. Ilagen har vidare regeringen bemyndigats att meddela föreskrifter om förbud mot försäljnmgoch plantering av berberis. Sådana föreskrifter har meddelats i kungörelsen(1959: 233) om förbud mot försäljning och plantering av berberisbuskar (ändradsenast 1975: 998). Enligtkungörelsen (1967: 401) med vissa bestämmelser om bekämpande av berberis skaUlantbruksnämnden utföra inventering av berberisbeståndet samt leda ochövervaka arbetet med utrotningen. Vidare får, enligt kungörelsen, lantbraksnämndenbevilja den som är skyldig att utrota berberis bidrag av statsmedel för inköpav kemiska bekämpningsmedel samt för arbetet med utrotningen, om detta äralltför betungande med hänsyn tiU hans ekonomiska förhåUanden och den nytta hanhar av utrotningen. Lantbmksstyrelsenerinrar tUl en början om berberisbuskens betydelse för svartrost. Svartrostenangriper alla våra sädesslag, främst vete och havre, samt flera andragräsarter. Svartrosten övervintrar genom vm-tersporer som ochhösten utvecklas på halm och grässtrån. De sporer som bildas närvintersporerna gror kan infektera endast berberis och berberisbusken är därförnödvändig för att behålla den inhemska svartrosten från till ett annat. Lantbruksstyrelsenanför att berberisbekämpningen bedrevs intensivt i helalandet efter starka svartrostangrepp på vete. och därefter haremellertid bekämpningen minskat. Den bedrivs huvudsakligen avlantbruksnämnderna i form av inventerings-, handlednings- och kontrollarbete.Av undersökningar som har gjorts framgår att berberisbusken harungefär samma geografiska utbredning inom landet som när lagstadgadbekämpningsplikt infördes . Enligt lantbruksstyrelsenvisar aUtså erfarenhetema att den nuvarande lagstiftningen inte längre fyllersin uppgift på ett tillfredsställande sätt. Lagstiftningen bör därför ändras. Motbakgmnd av det anförda föreslår lantbraksstyrelsen att för område där berberisav någon betydenhet förekommer skall regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, lantbruksstyrelsen faststäUa plan för bekämpning av berberis. Bekämpningsplanbör i första hand avse zonbekämpning på mark som gränsar intUl . 1975/76:157 7 avplaner kan emellertid komma i fråga där så anses lämpligt. Bekämpningsplan böromfatta helt län om inte särskilda skäl föranleder annan indelnuig. Om berberis förekommerinom område för vilket bekämpningsplan inte har faststäUts, skaU enligtförslaget berberis utrotas på all mark med undantag för botanisk trädgård somär förbunden med högre undervisningsanstalt samt nationalpark. Inom område somhar förklarats som natuneservat skall berberis utrotas, om det inte strider motgmnder som har angetts i beslutet om reservatets bUdande eUer motreservatföreskrifterna. Vad nu har sagts om naturreservat föreslås i tiUämpligadelar gälla även beträffande naturminne. Liksom hittUls skallenligt styrelsens förslag bekämpningsskyldigheten åvila fastighetsägaren eller,med vissa undantag, nyttjanderättshavaren. Förslaget innehåller ingenmotsvarighet tiU nu gällande begränsning av betesrättsinnehavaresbekämpningsskyldighet. Enligt styrelsen bör dessförslag i lagtekniskt hänseende förarUeda att lagen om utrotande av berberisoch kungörelsen om förbud mot försäljning och plantering av berberisbuskarupphävs och ersätts med en lag som innehåUer både bekämpningsbestämmelser ochregler om förbud mot plantering och försäljning. Förslaget innehållervidare bestämmelser om straff, handräckning och förverkande m. m. Lantbmksstyrelsen tar ävenupp frågan om fortsatt statsbidrag för inköp av bekämpningsmedel och förarbetet med utrotning av berberis. har enligtlantbruksstyrelsen bidrag utgått med . för inköp avbekämpningsmedel. Något bidrag för själva utrotningsarbetet har emellertidinte utgått under dessa år. Lantbmksstyrelsen anser att de blygsamma belopp somdet här rör sig om inte har någon nämnvärd betydelse från stimulanssynpunkt ochföreslår därför att den bekämpningsskyldige i fortsättningen skall svara föralla kostnader i samband med bekämpningen. Lantbruksstyrelsen anseralt den ekonomiska betydelsen under nuvarande växtodlingsförutsättningar avden lokala svartrostspridningen behöver undersökas närmare. Lantbruksstyrelsenhar också påbörjat en sådan undersökning. Utan hinder härav måste emellertidbekämpningsarbetet enligt lantbruksstyrelsen fortsätta med ökad intensitet. bar inga erinringar mot förslaget såvitt gällerbekämpningsskyldigheten. Det gemensamma rektorsämbetet vid jordbruketshögskolor och statens veterinärmedicinska anstalt samt tUlstyrker förslaget. Statensväxtskyddsanstalt tillstyrker förslaget i och för sig men ifråga- 1975/76:157 8 sätterom inte lagändring bör anstå till dess resultatet föreligger från den undersöknmglantbmksstyrelsen har påbörjat rörande den ekonomiska betydelsen avsvartrostspridningen. motsätter sig att bekämpningsplaner skall kunna faststäUas. Förbundetanser att det bör ankomma på lantbruksnämnderna att med beaktande av de lokalaförhåUandena avgöra hur bekämpningen skall utföras. Att låsa fast utrotningen tiUbekämpningsplaner kan, enligt förbundet, befaras inverka menligt på utrotningenseffektivitet. framhåller med anledning av förslaget om inskränkning i dengenerella utrotningsplikten att är den myndighet som bäst tordekunna avgöra om gmnderna för naturreservat- eller naturminnesbeslut motiverarutrotning av berberis. Verket föreslår därför att regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer med vilken myndighet verket avser får rätt att besluta om utrotning av berberis inom natuneservat ochnaturminne. och motsätter sig förslaget att statsbidraginte längre skall kunna utgå för berberisbekämpning. Svartrosten,som är en rostsvamp, angriper alla våra sädesslag, främst havre och vete. Vissaår har svåra svartrostangrepp inträffat. I vårt klimat är berberisbuskenvärdväxt för svartrost. De sporer av svartrost som bildas kaninfektera endast vissa slag av berberis. För att svartrosten skall kunnaöverleva från till ett annat krävs aUtså att det finns tillgång tillsådana berberisbuskar. Föratt komma till rätta med det problem som svartrosten utgör finns sedan år 1918lagstiftning om utrotning av berberis. Den nuvarande lagen på området är frånår 1933. EnUgt denna kan regeringen på framställning av lantbruksnämndenförordna om utrotande inom nämndens område av vanlig berberis och dess varietetersamt andra arter av berberis som är mottagliga för svartrost. Sådanaförordnanden har 1952 meddelats beträffande hela landet utomde fyra nordligaste länen. Enligtlantbruksstyrelsen fyUer den nuvarande lagstiftningen om bekämpning avberberis inte längre sin uppgift på ett tillfredsställande sätt. Bekämpningsåtgärdervidtas inte i den utsträckning som behövs. Berberisbusken har numera ungefärsamma geografiska utbredning som den hade när den första lagen om utrotande avberberis infördes för omkring . De förslag till ändring ilagstiftningen som lantbmksstyrelsen lägger fram går i huvudsak ut på attplaner för bekämpning av berberis skall fastställas för områden där berberisföre- 1975/76:157 9 kommeri slörre utsträckning och där således särskilda åtgärder behövs förbekämpningen. 1likhet med de flesta remissinstanserna anser jag att det behövs en meraeffektiv lagstiftning om bekämpning av berberis än den vi har . Jag delarlantbruksstyrelsens uppfattning att lagstiftningen bör genomföras nu utanhinder av att lantbruksstyrelsen har påbörjat undersökning rörande denekonomiska betydelsen av lokala svartrostangrepp. Jagförordar således att en skärpt lagstiftning om bekämpning av berberis införs.De bestämmelser som finns i lagen (1970: 299) om skydd mot flyghavre bör därviddelvis kunna tjäna som förebild. Lagenbör, i första hand, äga tillämpning på vanlig berberis (Berberis vulgaris) ochdess varieteter. Regeringen eller, efter regeringens bestämmande,lantbruksstyrelsen bör bemyndigas att besluta om utvidgning av tillämpningsområdettill andra växtarter och sorter av de berberissläkten som är mottagliga försvartrost. nya lagen bör tas in bemyndigande för regeringen eller, efter regeringensbestämmande, lantbmksstyrelsen att fastställa bekämpningsplan för område därberberis förekommer i större utsträckning. har uttryckt vissa farhågor för att systemet med bekämpningsplanerskulle kunna innebära att aUtför litet hänsyn tas till de lokala förhåUandenamed påföljd att utrotningen blir mindre effektiv. Jag delar inte förbundetsfarhågor eftersom jag förutsätter att bekämpningsplanema anpassas efterföreliggande regleringsbehov och till lokala förhållanden. Avlantbruksstyrelsens förslag framgår att plan för bekämpning i första handavses bli utformad som s. k. zonbekämpning på mark som gränsar tUl menatt också andra planer kan komma i fråga då det är lämpligt. Förområde som inle omfattas av fastställd bekämpningsplan bör allmänt gälla attåtgärder skall vidtas för att så långt möjligt hålla marken fri från berberis.Bekämpningsskyldigheten bör Uksom hittiUs åvUa fastighetsägaren eller, medvissa undantag, nyttjanderättshavaren. Skäl saknas att behålla nu gällandesärbestämmelser för innehavare av betesrätt. Lagenbör vidare innehålla föreskrift om förbud mot saluhållande, överlåtelse ochplantering av berberis. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer börkunna föreskriva undantag från förbudet t. ex. i fråga om överlåtelse tilleller plantering i vissa . Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer bör också bemyndigas att föreskrivabefrielse från den allmänna skyldigheten att bekämpa berberis på mark utanförområde där bekämpningsplan gäller t. ex. inom vissa naturreservat. Ombekämpningsskyldig försummar sina åligganden, bör lantbruksnämnden i förstahand anmana honom att fullgöra sin skyldighet. derlåtenhetatt följa sådan anmaning bör medföra att lantbruksnämnden får verkställaåtgärden på den försumliges bekostnad. I likhet med vad som f. n. gäller börden nya lagen innehålla straffbestämmelser. Sålunda bör bötesstraff föreskrivasi fråga om uppsåtiigt eller oaktsamt brott mot bestämmelse i bekämpningsplanoch mot förbud att salu-hålla, överlåta och plantera berberis. Fullgörs intebekämpningsskyldighet inom område som saknar bekämpningsplan bör uppsåtligeller oakt-sam försummelse i de avseenden som jag har nämnt medföra ansvar(böter) under fömtsättning att vederbörande inte heUer följer an» maning somlantbruksnämnden har meddelat med anledning av försummelsen. Jagdelar lantbmksstyrelsens uppfattning att statsbidrag inte längre bör utgå förberberisbekämpning. Denya bestämmelsema bör träda i kraft . 2 Statsplombering och växtförädlingsavgift Lantbruksstyrelsen,slatens centrala frökontrollanstalt och statens växtsortnämnd har i november1975 i skrivelse tUl regeringen föreslagit sådana ändringar i nu gällandebestämmelser om obligatorisk statsplombering att även sådant överlämnande avutsäde som inte har samband med köp kommer att omfattas av bestämmelserna. Efterremiss har yttranden över förslaget avgetts av ,kommerskollegium, . , ,, , och W . Växtförädlingsverksamhetenstöds på olika sätt av statsmakterna. Vidare finns ett systemmed växtförädlingsavgifter som avser samtliga jordbruksväxter utomsockerbeta, hampa och lin samt även grönyteväxter. Systemet innebär attväxtförädlingsavgifter erläggs vid s. k. obligatorisk statsplombering avutsädesvara. Avgifterna tUlförs en särskild fond (växtförädlingsfonden). Urfonden utgår bidrag till svenska växtförädlare och i vissa fall till utiändska växtförädlare.Beslut om bidrag fattas av regeringen efter förslag av lantbruksstyrelsen.Varje förädlares bidrag från fonden skall i princip motsvara summan av deavgifter som har flutit in tiU fonden för de sorter han har framställt.Beträffande sort som saknar känd förädlare tillförs influtna avgifter i ställetstatens råd för skogs- och jordbmksforskning som skall använda medlen förforskning inom växtförädlingen. De belopp som har tiUförts 1975/76:157 11 fondenoch som har delats ut därifrån framgår av följandesammanställning (kr. Budgetår 1970/71 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 utdelade belopp 4 040535 3 632 300 3 583 000 3 799 400 4 601 900 Vidarehar statens råd för skogs- och jordbmksforskning under nämnda periodtillförts . Gällande bestämmelser omobligatorisk statsplombering av utsädesvara och om växtförädlingsavgift finnsi förordningen (1967: 139) om obligatorisk statsplombering av utsädesvara ochom växtförädlingsavgift (ändrad : 940) samt i kungörelsen (1968:214) om statsplombering av utsäde (ändrad : 394). Av kungörelsenframgår vem som får utföra statsplombering av utsäde och vilka viUkor som skallgälla för statsplombering. I förordningen föreskrivs att utsäde av visst slaginte får avlämnas tUl köpare som kan antas använda det till utsäde eller förasut ur landet annat än i förpackning som är tUlsluten och försedd med plomberingsbevisenligt bestämmelsema om statsplombering av utsädesvara. Undantag görsbeträffande enstaka försäljning utan offentligt utbud, om säljaren har odlatutsädet och inte yrkesmässigt driver handel med utsädesvaror. Regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer får också medge undantag från statsplomberingi fråga om utsäde av visst slag som inte är inneslutet i statsplomberad förpackningmen kommer från sådan förpackning. Vidare innehåller förordningen bestämmelserom bl. a. växtförädlingsavgiftemas storlek för olika slag av utsäden, vem somär avgiftsskyldig, förfarandet vid avgifternas uttagande och bestämmelser omansvar. Vidsidan av systemet med växtförädlingsavgifter finns en immaterialrättsliglagstiftning som innehåller bestämmelser till skydd för förädlare avväxtsorter. Bestämmelserna finns i växtförädlarrättslagen (1971; 392, ändradsenast 1971: 628) och växtförädlarrättskungörel-sen (1971; 393, ändrad senast1974: 550). Enligt växtförädlarrättslagen kan förädlare som har framställtväxtsort, tUlhörande växtsläkte eller växtart som regeringen bestämmer, ellerdennes rättsinnehavare genom registrering få växtförädlarrätt tUl sorten. Växtförädlarrätteninnebär att annan än rättens innehavare (sortinnehavaren) inte utan dennes lovfår utnyttja växtsorten yrkesmässigt genom att bl. a. utbjuda tUl försäljning ellereljest tillhandahålla växtmaterial av sorten för förökningsändamål. För attregistrering av växtsort skall få ske krävs bl. a. att sorten genom minst ettviktigt kännetecken tydligt skiljer sig från annan sort som har blivit kändföre dagen för registreringsansökningen. Ansökan om registrering prövas avstatens växtsortnämnd. 1975/76:157 12