prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Verket menar dockatt det inte synes realistiskt att tUlämpa en ändrad ansvarsfördelning fördessa frågor redan från . Motsvarande uppfattning framförs ävenav Kärnsäkforsk, som framför allt hänvisar till kraven på tillgång tillkvalificerad personal för handläggning av dessa frågor. menar att hittillsvarande erfarenheter från Kärnsäkforsk:sverksamhet är goda och att det lämpligaste sättet att ta tillvara dessaerfarenheter synes vara att låta kraftindustrin ingå i ett rådgivande organinom statens kärnkraftinektion. Flera remissyttranden geruttryck för tveksamhet inför delar av promemorians förslag, bl. a. beträffandestrålskyddsfrågor. framhåller att då det gällerskyddet mot risker och ska- 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 191 dori det löpande arbetet och den normala driften har strålskyddsinstitutet detdirekta myndighetsansvaret beträffande såväl personalen som allmänheten. Dettagäller även hanteringen och disponeringen av radioaktivt avfall. Även statensvattenfallsverk, och Kärnsäkforsk erinrar om attuppgifterna inom kärnsäkerhetsforskningen även innefattar delsstrålskyddsfrågor, där strålskyddsinstitutet och är berörda,dels vissa principiella långsiktiga frågeställningar. Strålskyddsinstitutetfinner det principiellt olämpligt att lägga ansvaret för den forskning somfaller inom institutets område på en forskningsnämnd inomkärnkraftinspektionen. Som altemativa möjligheter anges att antingen skapa enparallell nämnd inom strålskyddsinstitutet eller att skapa en friståendeforskningsnämnd mellan institutet och kärnkraftinspektionen, ev. ävennaturvårdsverket. Institutet föreslår emellertid att statskontoret ges iuppdrag att med förtur behandla detta delproblem. Till dess att en nyorganisation kan träda i funktion bör Kärnsäkforsk få möjlighet att fortsättasin verksamhet. Även menar attstrålskyddsinstitutet bör kunna utöva samma inflytande som FoU-beställare inomsitt område som kärnkraftinspektionen föreslås få inom sitt. Eftersom de tvåområdena fordrar var sin typ av specialister reses, menar kämkraftinspektionen,frågan om inte strålskyddsinstitutet borde ha en parallell organisation för FoUinom sitt område. Även Atomenergi erinrar om nödvändigheten av nära samrådmed strålskyddsinstitutet och . Statskontoret förordar attansvaret för här berörd forskning provisoriskt överförs till en kommitté ivilken kämkraftinspelUionen, strålskyddsinstitutet och statens naturvårdsverkär företrädda. Definitivt beslut i frågan om huvudmannaskap förstrålskyddsforskningen bör enligt statskontoret inte fattas förrän resultatetav dess översyn av strålskyddsinstitutets or-gansation föreligger. Dennaöversyn väntas vara avslutad . Beträffande finansieringenav forskningen kring kämkraftens säkerhetsfrågor, framhåller att promemorians förslag föregriper det pågående arbetet iforskningsavgiftskommittén och förbundet vill därför avstyrka förslaget.Svenska elverksföreningen uttalar stark tveksamhet inför promemorians förslagatt belasta kraftindustrin, dvs. ytterst elkonsumentema, med hela kostnaden förden säkerhetsforskning som skulle komma att falla under kärnkraftinspektionensföreslagna utvidgade programansvar. liksom också ABAtomenergi ifrågasätter vidare de föreslagna principerna för avgiftsuttag. ABAtomenergi framhåller att om en avgiftsfinansiering skall tillgripas börhänsyn tas till bl. a. anläggningens art, effekt och förläggning. Statenskärnkraftinspektion förordar att avgiften schablonmässigt görs proportionellmot verkets avsedda effekt. 1975:30 Bilagal Industridepartementet 192 Kärnsäkforsk framhåller särskilt att säkerhets- ochmiljöproblemen vid andra system än kärnkraft för el- och värmeproduktion istora enheter är otillräckligt belysta, och att detta har försvårat en totalbedömningav kärnkraften som alternativ tUl dessa delvis oanalyserade system.Delegationen menar att en komplettering av EPK:s och departementspromemoriansförslag i dessa avseenden bör ske, och att detta måste få konsekvenser både förprograminnehållet och för organisationsfrågorna. Motsvarande uppfattningframförs även av och av AB Atomenergi. 5.6 Energiprogramkomnutténs promemoria angående prototyper och denionstrationsanläggningar inom energiområdet I enlighet med sina tilläggsdirektiv den 11 november 1974avlämnade EPK en promemoria (Ds I 1975: 1) med en förstaredovisning av behov av och kostnader för försöks- och demonstrationsanläggningarinom energiområdet. Promemorian grundar sig på en systematisk genomgång avEPK:s tidigare arbetsmaterial kompletterat med en enkät till viktigare intressenterbeträffande behovet av försöks- och demonstrationsanläggningar. Vidare hargenomförts särskilda intervjuer och kontakter tagits med programorgan ochövriga intressenteV av speciell betydelse. 5.6.1 förslag till statligtfinansiellt stöd EPK har gjort en preliminär bedömning av behoven inom deolika områdena och av förutsättningarna för privat, finansiering av projekt medden karaktär som föreslagits inom de olika områdena. Det har i detta materialinte varit möjligt att precisera vilka delar av enskilda projekt ellerprojektgrupper som inte kan finansieras av tillverkare resp. användare ellergenom etablerade stödgivande organ. EPK har utgått från att det statliga finansieringsstödet igenomsnitt inte torde överstiga inom. områdena energiproduktion,energianvändning i industriella processer och transporter och samfärdsel,återvinning av energikrävande varor och energi ur avfall, medan för områdetenergianvändning för lokalkomfort en nästan fullständig statlig finansieringhar bedömts nödvändig med hänsyn till projektförslagens karaktär. På grundvalav de i tabell 5.3 redovisade behovsuppskattningarna förslår EPK därför att 50milj. reserveras för finansiellt stöd under nästkommande budgetår. Detförhållandet att kommittén i avvaktan på-noggrannare utredningsunderlagbegränsat sitt förslag till att omfatta innebär enligt EPK inte attinitieringen av projekt bör begränsas till denna summa. Totalt bör dock projektinte igångsättas i större utsträckning än vad som angivits som behov för de treförsta åren. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 193 Tabell 5.3 Behov av prototyper ochdemonstrationsanläggningar (Belopp i milj. Totalt behov för finansiering tre är förstaåret första året Energiproduktion 150 35 18 Energianvändning i industriella processer och förtransporter och samfärdsel, återvinning av energikrävande varor och energi ur avfall 60 20 10 lokalkomfort 35 18 18 Tillägg för oförutsett 30 7 4 Totalt 275 80 50 I huvudsakUg anslutning till den indelning avenergiproduktionsområdet i delområden som EPK tidigare föreslagit, bedömerkommittén behovet av försöks- och demonstrationsanläggningar fördela sig på delområdenenligt följande. (Belopp i milj. Förbränningsanläggningar Torvutvinning och torvutnyttjande Spillvärmeutnyttjande Flytande bränslen övriga energislag 30 20 40 20 40 Som den tidigare framhåUit anser EPK frågan om utvinningav det organiska energiinnehållet i inhemska skiffrar vara i stor utsträckningförknippad med frågan om utvinning av skifferns uraninnehåll. Någon uppskattningav behovet av medel för eventuell försöksanläggning för utvinning av organisktbränsle, t. ex. i form av metanol från skiffer, är enligt EPK:s uppfattninginte möjlig att nu göra. Härför erfordras ytterligare utredning och FoU-insatsenligt EPK:s tidigare betänkande. Kommittén har dock fått uppfattningen attkostnadema för en försöksanläggning inom skifferområdet inte kan inrymmas iden angivna ramen. 13 1975.1 saml. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet ] 94 5.6.3 Energianvändning i industriella processer och förtransporter och samfärdsel, återvinning av energikrävande varor och energi uravfall EPK bedömer att behovet fördelar sig på olika områden påföljande sätt. (Belopp i milj. Malm-, järn- och stål-, metall- och verkstadsindustri 12 4 Skogs-, massa- och pappers industri 18 6 övrig industri 6 2 Transporter och samfärdsel 12 4 Återvinning av energikrävande varor och energi ur avfall 12 4 5.6.4 Energianvändning för lokalkomfort boende ocharbetsmiljö EPK föreslår följande fördelning av belopp på olika delområden. (Belopp i milj. Totalt tre är Förstaåret Planering med nya byggnormer 2 1,5 Samverkan med energiplanering i kommun inkl. sådana åtgärder i byggnader och försörjnings system som förorsakas av de monstrationsprogrammet 7 3 Trimning och sanering av be fintliga små och medelstora Nya metoder och konstruktioner i byggande och drift, inkl. ut byggnad av mätcentra 14 4,5 Information och samverkan med utbildningsenheter, framställ ning av utbildningsniateriel m.m. 6 3 Kommittén framhåller att detta område har en från övrigaområden avvikande karaktär. Fullskaleförsök ingår i viss utsträckning i det normalaFoU-arbetet och har i denna omfattning beaktats i tidigare förslag frånkommittén. De byggnader som behövs för försöks- och demonstrationsverksamhetär som regel i normalt bruk och lyäver särskild finansiering endast i fråga omkostnader för m.ätanordningar, i vissa fall ersättning för förloradehyresinkomster och liknande merkostnader som orsakas av försöks- och demonstratioasverksamheten.Kommitténs förslag inom detta område avser därför enbart sådana 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 195 kostnadersom motiveras av att landets energisituation kräver dels att fullskaleförsökgenomförs i större utsträckning än i den normala FoU-verksamheten, dels attinformationen kring denna verksamhet måste intensifieras. Det statliga stödethar därför bedömts behöva utgå av projektkostnaderna. Kommitténhar bedömt att verksamheten inom några av delområdena bör kunna ingå i denstatliga energisparkampanjen och att motsvarande belopp då får inräknas ikampanjkostnaderna. och AB Atomenergi har på begäran kompletterat EPK:sprogramförslag beträffande urananrikning. Efter gemensam utvärdering av dessafrågor anför företagen följande synpunkter. Målsättningen för dennärmaste treårsperiodens forsknings- och utvecklingsverksamhet påanrikningsområdet bör vara att bidra till en fortsatt kompetensuppbyggnad inomanrikningsteknologin. Denna verksamhet syftar till att inom landet utveckladen tekniska och industriella bakgrund som erfordras för att man skall kunnaförvärva teknologi, anläggningar och utrustningar då en etableringinom landet blir aktuell. Liksom bör gascentrifugtekniken ägnas särskilduppmärksamhet. Till skillnad från tidigare bör dock verksamheten breddas föratt möjliggöra att även alternativa tekniska lösningar kan studeras med enhögre ambitionsnivå än som varit fallet. Med den ovan angivnaambitionsnivån torde enligt företagens gemensamma bedömning den av EPK angivnamedelsvolymen för den närmaste tvåårsperioden, dvs. 20 milj. kr. i 1975 årspenningvärde, täcka behovet av statliga bidrag för tekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete under hela den kommande treårsperioden. särskild skrivelse till industridepartementet har tekn. lic. frågan om att använda enkla, enbart varmvatten-producerandelättvattenreaktorer för bostads- och lokaluppvärmning. Därmed skulle Sverigesoljeberoende kunna minska och en ökad trygghet i energiförsörjningen uppnås. En sådan reaktorförutsätts ha väsentligt förenklad säkerhetskarakteristik jämfört med de vidhöga tryck och temperaturer arbetande kärnkraftverken, så att en teoretiskstörre olycka av den art som diskuteras för dessa senare kan uteslutas.Reaktorn skall sålunda utan invändning kunna närförläggas. Vidare räknas medhög drifttillgängUghet. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 196 Reaktornsstorlek kan lämpligen svara mot värmebehovet för 50 000 människor. attindustridepartementet föranstaltar om en allsidig och snabb ut redning systemanalys över en dylik väg att säkra bostads- och lokaluppvärmning, att industridepartementet föranstaltar om en förstudie över fömtsättningar föroch karakteristika hos en enkel värmereaktor med förutsättningar att utaninvändning kunna närförläggas, att industridepartementet låterutreda möjligheten att utprova en sådan värmereaktor, exempelvis medutayttjande av bergrum och del av utmstningen i Ägestaanläggningen, att industridepartementetavsätter medel för angivna ändamål inom ramen för den kommande energipolitiskapropositionen. Skrivelsenhar remitterats till ÖEF, STU och statens industriverk. Alla treremissinstanserna ställer sig i huvudsak positiva till de framlagda förslagen. ÖEFansluter sig i princip tiU Svenkes slutsatser ifråga om de säkerhetsrisker somvårt stora oljeberoende innebär. Överstyrelsen anser att Svenkes förslag nogabör prövas och tycker att de föreslagna åtgärderna synes lämpliga för attåstadkomma erforderligt telcniskt och ekonomiskt underlag för att bedömamöjligheterna och förutsättningarna för att pröva förslaget i stor skala. ÄvenSTU anser att det är nödvändigt att utveckla alternativ till oljan i vårenergiförsörjning och att det därför finns starka skäl att med störstaskyndsamhet utreda Svenkes förslag. STU bedömer att möjUg-heten att kunnautnyttja den föreslagna reaktorn i ett framtida energiförsörjningssystemkommer att vara beroende av hur de alternativa och/ eller kompletterandeförsörjningssystemen utvecklas. Därför framhålls behovet att ha en bred kontaktmed utvecklingstrender på många andra områden inom energitekniken. delar Svenkes uppfattning att en ökad produktion av kärnvärme ärönskvärd för att minska stora beroende av importerad olja. Verketanser dock att denna produktion i första hand bör ske i form avkärnkraftvärmeverk. En utbyggnad av ett kämvärme-system enligt Svenkes förslagbör enligt verkets uppfattning tiUs vidare komma i andra hand och ske stegvis iden takt som erfarenheten medger. Beträffande Svenkes förslag till utredningtillstyrker industriverket att en utredning med föreslaget syfte kommer tillstånd. Verket anser att utprovandet av en kärnvärmereaktorprototj är ettförsöksprojekt som bör kunna erhålla statligt stöd. Projektet bör dock intepåbörjas förrän positivt besked föreligger från den nämnda utredningen. Atomenergi och AB Asea-Atom på begäran lämnat förslag till arbetsprogrampå detta område. Förslaget omfattar ett två- Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 197 årigtutredningsarbete till en kostnad av totalt 20 milj. kr., varav 5,3 milj. kr.faller ; Utredningen bör enligt bolagens gemensamma uppfattningleda fram till följande underlag: en detaljprojektering av etttätortsförlagt kärnvärmeverk med lämplig effekt, bästa möjligakostnadsuppskattningar för värmeverk med avvikande effekt och på andraförläggningsplatser än referensanläggningen ovan, en djupgående penetration avsäkerhetsfrågorna för referensanläggningen, en detaljerad ekonomiskjämförelse av referensanläggningen och det därtill kopplade fjärrvärmenätet ijämförelse med andra för-sörjningsaltemativ, en totalanalys av optimalinsats av kärnvärmeverk inom landet. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 198 Frågorsom rör den långsiktiga oljeförsörjningen, oljeindustrins och denp>etrokemiska industrins struktur samt verksamheten inom den statligaföretagssektorn på oljeområdet bereds inom industridepartementet. Sistnämndaverksamhet bedrivs huvudsakligen inom . Statsföretag ABhar ökat sitt engagemang inom den oljebaserade industringenom förvärvet av , numera , som är en avhuvudintressenterna i det petrokemiska komplexet i . Statsföretaghar även bedrivit förstudier för ett raffinaderiprojekt och har i sambanddärmed ingett ansökan om lokaliseringstillstånd för ett raffinaderi vidBrofjorden. Vidare är Statsföretagsgmppen genom () delägare jämte i de halvstatliga bolagen , som resp. inom och utom landet bedriver prospekteringefter olja och naturgas. Frågorom miljöskydd bereds inom . Av särskilt intresse i dettasammanhang är frågan om begränsning av svavelutsläppen, som i orsakashuvudsakligen av förbränning av eldningsolja. gäller förbud motförbränning av eldningsolja med högre svavelhalt än 2,5 viktprocent.Regeringen har föreskrivit en begränsning till inom vissa delar av landet,bl. a. storstadsregionerna. har föreslagitatt den högre gränsen fr. o. m. skall gälla även för bl. a.stora delar av . Vid sidan av dessa generella begränsningar skeräven individuell prövning av svavelutsläpp från vissa industrianläggningar medstöd av miljöskyddslagen (1969: 387). Frågorom lokalisering av raffinaderier bereds inom medutgångspunkt från de av antagna riktlinjerna för den fysiskariksplaneringen (prop. 1972: 111 bil. 2 och 3, CU 1972: 35, rskr 1972: 348).Ansökningar om lokaliseringstillstånd enligt 136 a § byggnadslagen för ettantal raffinaderiprojekt är f. n. föremål för regeringens prövning. Frågorrörande beredskapen på oljeförsörjningens område bereds inomhandelsdepartementet med överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) somtUlsynsmyndighet. Chefen för kommer senare denna dag attredovisa de viktigare åtgärder i fråga om försörjningsberedskapen för olja somhittills har vidtagits. Tillhandelsdepartementets ansvarsområde hör även frågor om pris-ochkonkurrensförhåUanden samt prisreglering. Central myndighet på detta område ärstatens pris- och kartellnämnd. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 199 deshögstpriser på flertalet oljeprodukter. Som ett komplement härtill upprättadesi ett clearingsystem. Syftet härmed var att möjliggöra sådanimport av betydelse för oljeförsörjningen som måste ske till priser som varhögre än de svenska högstpriserna. Clearing-systemet avvecklades vid utgångenav sedan försörjningsläget förbättrats och de intemationellapriserna på oljeprodukter stabiliserats. Sverigehar under en följd av år deltagit i det internationella samarbetet inom OECDbeträffande bl. a. oljelagring och fördelning av olja i krislägen. Dettasamarbete har intensifierats genom tillkomsten avett internationellt energiprogram (International Energy Program, lEP), somförvaltas av ett särskilt energiorgan (, lEA) inomOECD:s ram. Förutom föreskrifter om fördelning av olja ochkonsumtionsbegränsningar i krislägen innehåller programmet bestämmelser om bl.a. ett informationssystem rörande den internationella oljemarknaden, samrådmed oljeproducerande länder och andra konsumentländer samt långsiktigtsamarbete rörande forskning och utveckling på energiområdet. Frågor om Sverigesdeltagande i lEP handläggs inom utrikes-, handels- och industridepartementen.En närmare redogörelse för programmet lämnas av chefen för handelsdepartementetsenare denna dag. OljeprospekteringAB (OPAB) bildades för att prospektera efter olja och naturgas iSverige och på angränsande delar av kontinentalsockeln (prop. 1968: 51, SU1968: 86, rskr 1968: 24). Staten äger hälften av aktierna genomvattenfallsverket och . Övriga delägare är f. n. tio industri- ochkraftföretag. OPAB har meddelats koncessioner för vissa landområden i ,, och . Dessutom har bolaget fåttundersökningstillstånd för hela den svenska kontinentalsockeln, utanförostkusten dock inte norr om 59:e breddgraden. Dessa koncessioner och tillståndgäller av från . OPAB har tiU utgången avår 1974 utfört undersökningsarbeten till en total kostnad av omkring 112 milj.kr. Efter förslag av bolaget har Kungl. Maj:t föreskrivitett arbetsprogram som innebär att bolaget skall utföra arbeten i sådanomfattning att den sammanlagda kostnaden uppgårtill minst 150 milj. kr. OPABhar lämnat en översikt över sina pros-pekteringsinsatserjämte preliminära bedömningar av möjligheterna att 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 200 ekonomisktintressanta förekomster av olja eller naturgas skaU uppträda på svenskt område. OPABerinrar inledningsvis om att underlaget för att bedöma möjligheterna attpåträffa olje- eller gasförekomster var begränsade både kvalitativt ochkvantitativt när bolagets verksamhet påbörjades. Planeringen styrdesdärför i inledningsskedet av bl. a. den översiktiiga kännedom som förelåg omsedimentområdenas regionala geologi. Vidare fanns framför allt för sydvästraSkåne kompletterande geologiskt underlag från tidigare utfördaprospekteringsarbeten. Med utgångspunkt härifrån kunde en viss prioritering avundersökningsområdena genomföras, som bl. a. ledde till en tidsmässigförskjutning av arbetena mellan de olika områdena. F. n. har sålundaprospekteringen i huvudsak slutförts inom vissa koncessionsavsnitt medanplanerade borrningsprogram i andra avsnitt ännu inte påbörjats. Påland har borrningar bedrivits i till hösten 1973.Geologiska förutsättningar för olje- och gasförekomster har påvisats i form avbl. a. goda reservoarbergarter, men har endast påträffats spår av gasi några borrningar och i ett fall spår av olja. På har ett borrprogramgenomförts , varvid spår av gas i mycket små kvantiteterpåträffats. Resultaten från borrningarna ger vid handen att förutsättningarsaknas för utvinningsvärda mängder olja eller naturgas på . PåGotland har däremot goda spår av olja påträffats vid ett par borrplatser. påborrad revbildning har gett mellan 6 000 och 7 000 literolja. OPAB planerar nu ett seismiskt program för att fä anvisningar påytterligare borrplatser. Närdet gäller kontinentalsockelområdena har borrningar bedrivits i delssöder om och i , dels utanför . I har ännuinga borrningar skett. OPAB framhåUer beträffande dessa områden attmöjligheter kan finnas att påträffa olje- eller naturgasfyndigheter söder omSkåne och utanför och att ytterligare borrningar behövs innan entotalbedömning och utvärdering kan göras. Utskiterna att finna olje- ellergasförekomster i bedömer OPAB däremot som mycket ringa. I Kattegatthar seismiska mätningar gett resultat som motiverar prospekteringsborrningar. PetroswedeAB bildades med uppgift att prospektera efter olja och naturgasutomlands (prop. 1973: 112, NU 1973: 49, rskr 1973: 184). Staten äger genomvattenfaUsverket och hälften av aktierna, övriga delägare är bl. a. desvenskägda oljebolagen samt . 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 201 Petroswedehar lämnat en redogörelse för den hittillsvarande verksamheten. Bolaget framhåller attintresset från början av naturliga skäl Icnöts i första hand till möjligheternaatt delta aktivt i oljeprospektering i . Därutöver beslöts att ävenbevaka tänkbara projekt i andra, geologiskt och geografiskt intressanta och frånpolitisk synpunkt så stabila områden som möjligt. Beträffandeverksamheten i framhålls följande. Petroswede ingick i ettintemationellt konsortium som ingav ansökan om koncessioner på den norskakontinentalsockeln . Konkurrensen om nya områden i har varithård. De norska myndigheterna har, i enlighet med beslut i , tUlämpaten ytterst restriktiv politik vid tilldelning av nya koncessioner. Konsortietsansökan i har av-slagits. Bolaget övertog under 1973ett tidigare av OPAB träffat optionsavtal med ett franskt konsortium om förvärvav intresseandel i en koncession i den brittiska delen av . Bolaget harbeslutat att genomföra borrning av ett hål . Denberäknade kostnaden uppgår till omkring 20 milj. kr. Vid ett positivt resultatav denna provborrning kan fortsatta borrningar till en kostnad av 25 å 50 milj.kr. aktualiseras för utvärdering av eventuell fyndighet.Skulle dessa bekräfta en lönsamt exploateringsbar oljefyndighet uppkommerdärefter behov av produktionsinvesteringar för utvinning av storleksordningenlägst 500 mUj. Vidare undersökskontinuerligt olika projekt och anbud knutna till existerande koncessioner iNordsjön beträffande möjligheter och villkor för förvärv av intresseandelar förfortsatt prospektering. Medhänsyn till de begränsade möjligheter till prospektering som erbjuds iNordsjöområdet på kort sikt har bolaget sökt sig till andra områden, i förstahand i , och . Petroswede har under år1974 genomfört förhandlingar med egyptiska myndigheter och det statligaegyptiska oljebolaget (EGPC). träffades ett slutligt avtal sominnebär att Petroswede som entreprenör för EGPC åtagit sig att under minst fyraoch högst bedriva prospektering i ett koncessionsområde om 4 100 m påland väster om . För den första fyraårsperioden har projektet kostnadsberäknatstill 20 milj. kr., vilket belopp motsvarar bolagets kontrakts-enligaminimiåtagande . Verksamheten kommer att i stor utsträckning genomföras med anUtande av utländska underentrepre- 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 202