prop · FZ03105 · 1975-12-31 00:00:00 — Men detta sker inte ex officio utan förstefter invändning av part. Part som utan invändning går i svaromål inför AD hardärmed avstått från möjligheten att få talan avvisad (se 34 kap. 2 §rättegångsbalken). 1 anslutning till 65 § har berörts att särskildakortare frister gäller för förhandling vid vissa arbetsskyldighets- ochlönetvister enligt 37 §. 1975/76:105 Bilagal 431 lagmmfinns också en talefrist som är betydligt kortare än talefristema i 66 §.Också enligt 21 § andra stycket gäller en kortare talefrist, nämligen vid talan om tystnadsplikt. Reglernai 66 § är dispositiva på sätt som framgår av 4 § andra stycket. Utgångspunkten för beräkning av den frist inomvilken talan skall väckas enligt 66 § första stycket är den dag då förhandlingi tvisten avslutades. Motsvarande utgångspunkt återfmns i regeln i 65 § attcentral förhandling skall påkallas inom viss lid efter det att den lokalaförhandlingen har avslutats. I anslutning till dessa regler upptar 67 § enbestämmelse avsedd att underlätta bevisningen i frågan när förhandling skallanses avslutad. Enligt bestämmelsen skall, om parterna enas om attförhandling skall anses avslutad , den tidpunkten gälla ochbUda utgångspunkt för tidsberäkningen (jfr AD 1964 nr 1). Sådan överenskommelsemellan partema kan antingen ta sikte på särskih fall eller ta sig uttryck igenerella kollektivavtalsbestämmelser, t. ex. att förhandling skall efterfullgjord förhandlingsskyldighet anses avslutad då partema åtskiljes frånsammanträde i tvistefrågan, då Justerat förhandlingsprotokoU föreligger etc. 67§ är alltså till sin natur dispositiv. Finns inte någon sådan överenskommelseskall förhandlingen anses avslutad då part som har fullgjort sinförhandlingsskyldighet enligt 15 § ger motparten skriftligt besked att hanfrånträder förhandlingen. Den avgörande tidpunkten är den då motparten får delav beskedet. Det ligger i sakens natur att ett besked lämnas i någorlundaanslutning till förhandlingen med bl. a. skälig tid för rådram ochpostbefordran. Ett betydligt senare lämnat besked kan ej tillmätas betydelse omdet visas att förhandlingen i själva verket har slutat tidigare. Lämnas ejnågot besked får med vanlig bevisprövning bedömas när förhandlingen skallanses slutförd. Enligt 4 kap. 5 § LRA har arbetsgivarorganisationeller arbetstagarorganisation rätt att väcka och ulföra talan vid AD för densom är eller har varit medlem i organisationen. Föreskriften gäller inte endasti tvister om kollektivavtal som organisationen har slutit utan i princip ocksåi alla andra slag av arbetstvister. Medlemmen har rätt att själv föra talanendast om han visar att organisationen undandrar sig alt tala på hans vägnar.Detsamma gäller lokal arbetstagarorganisation öm den överordnade arbetstagarorganisationen,t. ex. ett fackförbund, inte för talan (jfr t. ex. AD 1967 nr 3). LRÄkompletteras av 68 § första stycket medbestämmandelagen med regler om vad somskall gälla beträffande medlemmen i de fall då hans organisation inte hariakttagit de frister för påkallande av tvisteförhandling eller för väckande avtalan som gäller enligt 65 och 66 §§ medbestämmandelagen eller som kan varaföreskrivna i koUektivavtal och organisationen följ- Prop.1975/76:105 Bilaga 1 432 akfligenhar förlorat möjligheten att föra tvisten till AD. 1 dessa fall äger den som äreller har varit medlem och vars rätt tvisten rör rätt att själv väcka talaninom efter det att den aktuella tiden har löpt ut. Har organisationenej iakttagit den för talans väckande i föreskrivna tremånadersfristen, börjaralltså medlemmens tidsfrist om en månad att löpa vid utgången av dennatremånaderstid. Är det tiden för påkallande av lokal eller central förhandlingsom organisationen ej har iakttagit, har medlemmen rätt att väcka talan inom enmånad efter det att löpte ut. Det anförda tar närmast sikte påenskilda arbetstagare, vilka inte har egen förhandlingsrätt. Enskildarbetsgivare och lokal arbetstagarorganisation har däremot förhandlingsrättenligt 10 § medbestämmandelagen och i sådant fall krävs enligt 4 kap. 7 § LRAatt talan skall föregås av förhandling. För dessa fall föreskrivs i 68 § förstastycket alt arbetsgivaren resp. den lokala arbetstagarorganisationen i den månförhandlingsskyldigheten inte har fullgjorts av arbetsgivarorganisationen ellerden överordnade arbetstagarorganisationen i stället har att påkallaförhandling inom den särskilda en-månadsfristen. Härefter gäUer den allmännaregeln i 66 § första stycket att talan skaU väckas efter detatt förhandling har avslutats. Det remitterade lagförslaget innebär alltså enannan lösning än den som arbetsrättskommitlén har föreslagit (jfr SOU 1975: 1s. 904 f) Någon motsvarande reglering behövs inte beträffande den i 4 kap. 7 §LRÄ föreskrivna överläggningsskyldigheten i fall som avses t 43 §medbestämmandelagen. Den överläggningsskyldigheten fullgörs nämligen direktmellan arbetsgivaren och vederbörande lokala arbetstagarorganisation. I 68 § andra stycket ges regler för del fall attnågon förhandlingsskyldighet över huvud taget inte föreligger. Reglerna tarnärmast sikte på del fallet att en oorganiserad arbetstagare vill föra talan omföreningsrätlskränk-ning. Sådant mål skall nämligen prövas direkt av AD. Talanskall då väckas efter det att part har fått kännedom om denomständighet vartill yrkandet hänför sig och senast inom efter detatt omständigheten har inträffat. I tredje stycket återfinns regler om förlust avtalerätten. Beträffande den närmare innebörden av dessa regler hänvisas tillspecialmotiveringen till 66 § tredje stycket. Reglerna i 68 § är tvingande med hänsyn till att derör enskild medlems rätt. Paragrafen innehåller regler om s. k.interimistiska förordnanden. Uppkommer tvist om kollektivavtal eller omtillämpningen av medbestämmandelagen kan AD meddela förordnande i tvistefråganför tiden intill dess tvisten har slutligt prövats. Interimistiskt förordnandekan meddelas utan hinder av att part har tolkningsföreträde enligt 33-36 §§eller vetorätt enligt 39 §. Har domstolen meddelat interimistiskt beslut lardet över tolk- 1975/76:105 Bilaga 1 433 Ett upphävande av arbetstagarpartens tolkningsföreträde bördock inte ske interimistiskt annat än när arbetstagarorganisationensståndpunkt framstår som klart ograndad. Ett yrkande om interimistiskt beslut kanframställas endast i ett an-hängiggjort mål. Domstolen kan inte ta upp fråganex officio. Yrkandet får inte bifallas utan att motparten har beretts tilUälletill yttrande. Däremot kan det avslås utan motpartens hörande. Äv 4 kap. 7 § LRA följer alt förhandling intebehöver ha föregått prövning av yrkande om interimistiskt förordnande. Däremotskall som regel förhandling ha ägt ram innan tvisten slufligt prövas. Ävinstraktionen (1974:589) för AD framgår att interimistiskt beslut skallmeddelas med förtur. Enligt 70 § kan AD förordna om förhandling införslängda dörtar, om det kan antas att det vid förhandlingen skall förekommauppgifter eller handlingar som rör affärs- eller driftsförhållanden ellerenskilds ekonomiska eller personliga förhållanden och att offentlighet skullemedföra risk för väsenflig skada för part eller annan. Paragrafen kompletterarde allmänna reglerna om inskränkning av offentligheten inför domstol i 5 kap. 1§ andra stycket och lagen (1947:630) om inskränkning av offentlighetenvid domstol beträffande allmänna handlingar. Möjligheten att förordna om stängda dörtar gällerinte endast i mål om tystnadsplikt enligt 21 § medbestämmandelagen utan även dådet i övrigt råder tvist om tillämpningen av medbestämmandelagen eller omkollektivavtal och förhandlingen inför AD kan komma i beröring med sådana ekonomiskaeller personliga förhåUanden som har berörts. Reglema gäller både skriffligahandlingar och munfliga utsagor. Rättegången i domstol skall i princip varaoffentiig. Förordnande enligt 70 § får därför förekomma endast då det kan antasatt offentlighet skulle medföra väsentlig skada för part eller annan. Harparterna t. ex. enligt 21 § kommit överens om att uppgifterna eller handlingamaskall vara underkastade tystnadsplikt, är det naturligt att också AD förordnarom stängda dörrar om rättsförhåUandet i övrigt blir föremål fördomstolsprövning. Detsamma gäller mål som avses i 21 §. Den i 22 § föreskrivnatystnadsplikten till dess tvisten har slutligt prövats skulle bli meningslös,om inte också 70 § tUlämpades av AD. Självfallet gäller för AD:s prövning ocksåden i 22 § gjorda reservationen då part i ond tro stäUer obefogade krav på tystnadsplikt.1 övrigt ankommer det på AD att pröva frågan om sekretess med de utgångspunktersom har angetts beträffande rätten till information. Av 36 § sekretesslagen (1937:249) följer attuppgifter som har lämnats eller handlingar som har ingivits tiU AD inom stängdadörtar inte får utlämnas utan domstolens tillstånd (se även 5 kap. 4 §rättegångsbalken). Domstolen kan också förordna att inte heller handlingar sominkommer i målet föreförhandlingen får utlämnas utan särskilt tillstånd. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 434 Lagen om medbestämmande iarbetslivet föreslås träda i kraft . som medbestämmandelagensätts i kraft upphävs äldre lagstiftning i samma ämne. Detta framgår av förstastycket. I andra stycket av övergångsbestämmelserna berörs sådana författningarsom hänvisar till föreskrifter som har ersatts av den nya lagen. I tredjestycket lämnas närmare regler om tillämpningen av nya lagens talefrister. Beträffande de närmare detaljernabör följande framhållas. Medbestämmandelagen ersätter lagama omkollektivavtal, förenings- och förhandlingsrätt samt medling i arbetstvister,vilka följaktligen bör upphöra att gälla som den nya lagen träder ikraft. bör lagen om särskilda skiljedomare i arbetstvister liksomövergångsbestämmelsema till lag om ändring i FFL upphävas (se SOU1975:1 s. 490). Regler härom upptas i första stycket av övergångsbestämmelsema.De tUl lagama om medling i arbetstvister resp. om särskilda skiljedomare iarbetstvister knutna tillämpningskungörelsema fårgivetvis också upphävas. 1 andra stycket har intagits enföreskrift om att hänvisning, som kan finnas i lag eller författning tilllagram som har ersatts genom bestämmelse i medbestämmandelagen, i stället skallavse den nya bestämmelsen. 1 tredje stycket avövergångsbestämmelserna har intagits regler till undvikande av attmedbestämmandelagens bestämmelser om tvisteförhandling och om lid för talansväckande får tillbakaverkande krafl. De nya reglema i 64 § om krav på såvällokal som central tvisteförhandling mellan kollektivavtalsbundna parter vinnersåledes inte tillämpning på mål som har inkommit till AD före den nya lagensikraftträdande. För sådant mål gäller i stället endast det allmännaförhandlingskravet i 4 kap. 7 § första stycket LRÄ samt, i förekommande fall,vad som kan finnas föreskrivet i förhandlingsordning som enligt kollektivavtalgäller för partema. Enligt tredje stycket av övergångsbestämmelserna skallslutligen ej heller gälla föreskrtfterna i 65, 66 och 68 §§ om tid förpåkallande av förhandling och tid för talans väckande rörande yrkande omfullgörelse enligt lagen eller enligt koUektivavtal samt ogiltigförklaring avrättshandling m, m. som innebär föreningsrättskränkning, om yrkandet hänförsig till omständighet som har inträffat innan lagen har trätt i kraft. I frågaom sådant yrkande gäller i StäUet de preskriptionsregler som kan finnas intagnai kollektivavtal samt, beträffande yrkande om skadestånd med anledning avföreningsrätts-kränkning, föreskriften i 25 §,FFL. Lagen om rättegången i arbetstvister I 1 kap. 3 § och 5 kap. 2 § LRÄ hargjorts vissa redaktionella ändringar, bestående i att hänvisningama till KALresp. FFL har ersatts av hänvis- 1975/76:105 Bilaga 1 435 ningartill motsvarande bestämmelser i medbestämmandelagen. Inte heller ändringama i 2kap. 1 §, 3 kap. 3 § och 4 kap. 5 och 6 §§ LRA innebär ändring i sak. 2 kap. I§, 4 kap. 5 och 6 §§ anknyter tiU den i medbestämmandelagen valdaterminologin. Ändringen i 3 kap. 3 § är redaktionellt betingad. Även i 4 kap. 7 § första stycket LRÄ har i fråga omförhandlingskravet skett en hänvisning till medbestämmandelagens motsvarandeförhandlingsrättsregler. Vidare har den hänvisning som görs till"förhandling som anges i kollektivavtal" fått utgå och ersatts av etttillägg till första stycket, vari det anges att även sådana bestämmelser somför särskilda fall finns meddelade i annan lag om förhandling vid tvist skallgälla. Tillägget åsyftar i första hand de regler om förhandling och om tid förpåkallande av förhandling som har upptagits i 64-66 §§ och 68 §medbestämmandelagen. Dessa föreskrtfter i medbestämmandelagen tar sikte påtvister som avser tillämpningen av den lagen eller som rör kollektivavtal. Vadavser tvister mellan koUektivavtalsbundna parter är det även möjligt alt ikollektivavtal föreskriva annan förhandlingsordning än den som följer av medbestämmandelagen.De nämnda lagmmmen i medbestämmandelagen innehåller även vissapreskriptionsbestämmelser, främst utformade som regler om tid för talansväckande. I 4 kap. 7 § första stycket stadgas f. n. undantagfrån förhandlingskravet beträffande tvist huruvida stridsåtgärd har vidtagits istrid mot kollektivavtal eller föreskrift i särskild lag eller tvist ompåföljd av sådan åtgärd. Detta undantag har upptagits som ett nytt andra styckei paragrafen. Som ett ytterligare undantag har fogats talan enligt 31 §medbestämmandelagen som gmndas på motsvarande åtgärd, t. ex. om en arbetsgivareyrkar befrielse från sin fredsplikt efter att ha utsatts för en olovligpunklslrejk från vissa arbetstagares sida. Lagreglema tar inte bara sikte påfredspliktsreglema i medbestämmandelagen utan även på de särskilda regler somkan komma att föreskrivas för den offenfliga sektorn. 1 det nya andra styckethar emellertid intagits ytterligare en bestämmelse, vUken har som bakgrandföreskriften i 43 § medbestämmandelagen om åliggande för koUektivavtalsbundnaparter att ta upp lokala överläggningar efter att de har fåttkännedom om olovlig stridsåtgärd som har vidtagits av arbetstagare vUka ärmedlemmar av den berörda arbetstagarorganisationen. Enligt bestämmelsen i detnya andra stycket skall AD ej få pröva tvist rörande sådan stridsåtgärd förtånöverläggningsskyldigheten har fullgjorts. Det nuvarande tredje stycket i 4 kap. 7 § har medvissa ändringar och tillägg gjorts till ett nytt Qärde stycke. Där föreskrivsliksom f. n. att talan även utan att ha föregåtts av förhandling får tas upptill prövning om mot förhandlingen har förelegat hinder som ej har berott avkäranden. Föreskriften har vidare utvidgats till att avse även det fallet allöverläggning enligt 43 § medbestämmandelagen ej har ägt ram av det skälet attdet mot överläggningen har förelegat hinder som ej har berott av käranden. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 436 Vidare har i nya fjärde stycket beaktats detfallet, att såväl lokal som central förhandling skall äga rum - såsom enligt 64§ medbestämmandelagen normalt skall vara fallet vid tvist mellankoUektivavtalsbundna parter - och att hinder har förelegat mot den lokala förhandlingenvilket inte har berott av käranden. I sådant fall skall talan kunna prövas ävenom central förhandling inte har ägt rum. I specialmotiveringen till 68 § medbestämmandelagenhar behandlats ett fall som tar sikte på den situationen att någon som är ellerhar varit medlem i arbetsgivarorganisation eller arbetstagarorganisation självvill med stöd av 4 kap. 5 § väcka talan då hans organisation undandrar sig atttala på hans vägnar. Där har också berörts det fallet att en lokalarbetstagarorganisation vill föra talan utan stöd av en överordnadorganisation. Har i sådant fall organisationen tidigare förhandlat itvistefrågan är givetvis det i 4 kap. 7 § första stycket LRÄ restaförhandlingskravet tillgodosett. Har organisationen ej förhandlat i tvistefråganhar man att skilja mellan två fall. Är medlemmen inte självförhandlingsberättigad torde av 7 § i dess nuvarande utformning få anses följa,att hinder ej föreligger för prövning av medlemmens talan. Har däremotmedlemmen själv förhandlingsrätt såsom är fallet med en enskild arbetsgivaregentemot berörd arbetstagarorganisation eller en lokal arbetstagarorganisationgentemot berörd arbetsgivare torde 7 § första stycket få anses innebära, attmedlemmen själv måste ha sökt utnyttja denna rätt innan hans talan får prövas.Arbetsrättskommittén har föreslagit att medlemmen i sådant fall skulle kunnabefrias från förhandlingskravet. 1 68 § medbestämmandelagen har i ställetvalts den lösningen att medlemmen ges en ytterligare frist för att påkallaförhandling, varvid de allmänna reglerna i stället kan tillämpas. I 2 § tredje stycket FFL definieras begreppethuvudorganisation som förening eller förbund av flera föreningar avarbetsgivare eller arbetstagare. I senare lagstiftning på arbetsrättens områdehar ofta skett en hänvisning till detta begrepp i FFL på bl. a. det sättet attavsteg från annars tvingande regler har medgetts om avsteget har gjorts ikollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av organisationvilken enligt FFL är att anse som huvudorganisation.Huvudorganisationsbegreppet har emellertid i viss lagstiftning kommit tiUanvändning även på det sättet att organisation som är att anse somhuvudorganisation enligt FFL har getts en särskild besvärsrätt. I specialmotiveringen till 6 § medbestämmandelagenhar antytts det problem som hänger samman med att någothuvudorganisationsbegrepp inte förekommer i medbestämmandelagen. Då FFL upphävskan det knappast komma i fråga att behålla lagregler som hänvisar tillhuvudorganisationsbegreppet i FFL. De lagändringar som får göras - det torderöra sig om ett femtontal lagar som innehåUer en sådan hänvisning - behöveremeller- 1975/76:105 Bilaga 1 437 tidinte granskas av lagrådet. I några av dessa lagar får också andra hänvisningartill FFL ersättas av hänvisningar till motsvarande regler i medbestämmandelagen.Dessa lagförslag får anmälas efter det att lagrådets yttrande har inhämtatsöver förslaget till lag om medbestämmande i arbetslivet. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om medbestämmande i arbetslivet, 2. lag om ändring i lagen (1974: 371) om rättegången iarbetstvister. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1975/76:105 Bilaga 1 438 Bilaga 1 Arbetsrättskommitléns lagförslag Lag om förhandlingsrätt och kollektivavtal Härigenom förordnas som följer. 1 § Denna lag äger tillämpning påförhåUandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. 2 § Såsom arbetstagare skall vidlagens tillämpning även anses den som, utan att anstäUningsförhåUandeföreligger, utför arbete för annans räkning och därvid till denne intager enberoende ställning av väsentligen samma art som en arbetstagares tillarbetsgivaren. Härvid skall den för vars räkning arbetet utföres anses såsomarbetsgivare enligt lagen. 3 § av arbetstagareförstås i denna lag förening, som består av arbetstagare och enligt stadgarnahar till uppgift att tillvarataga arbetstagarnas intressen rörandeförhållandet till arbetsgivaren. av arbetsgivareförstås en motsvarande sammanslutning på arbetsgivarsidan. 4 § Bestämmelser i denna lag, vilka avser förening avarbetsgivare eller förening av arbetstagare, gäller i tillämpliga delar även sammanslutning av flera sådana föreningar. Är fråga om sådan sammanslutning gäller vad i denna lag sägs om medlem i förening även om de anslutna föreningama lik som om deras medlemmar. Med lokal sammanslutning avarbetstagare förstås i lagen överordnad organisation tillhörig förening avarbetstagare anställda på samma arbetsplats (verkstadsklubb eller liknande)eller, där sådan förening inte finns, annan den överordnade organisationentillhörig förening vilken enligt de regler som gäller mellan dem äger deltaga ilokala förhandling som sägs i 55 §. 5 § Har avtal träffas i strid mot bestämmelsema i dennalag, är avtalet ogiltigt i den delen, om ej annat anges. 6 § Med föreningsrätt förstås i denna lag rätt förarbetsgivare och arbets tagare att tillhöra förening, utnyttja medlemskap i förening samt verka för förening eller för bUdandet av sådan. 1975/76:105 Bilaga 1 439 7 § Föreningsrätten skall lämnas okränkt. Förening ärej skyldig tåla sådan kränkning av föreningsrätten, som innebär intrång i dessverksamhet. 8 § Kränkning av föreningsrätten föreligger, om påarbetsgivar- eller arbetstagarsidan åtgärd vidtages mot någon på andra sidanför att förmå denne att icke utnyttja sin rätt, liksom eljest om åtgärd påendera sidan vidtages till skada för någon på andra sidan för att denneutnyttjat sin rätt. Kränkning av föreningsrätten skall anses föreligga,även om åtgärden vidtagits till uppfyllande av bestämmelse i kollektivavtal,som sägs i 20 §, eUer i annat avtal. 9 §Sker kränkning av föreningsrätten genom avtalsuppsägning eller an nan sådan rättshandling, är rättshandlingen ogiltig. 10 §Har medlem i förening vidtagit åtgärd, som enligt 7-8 §§ ej får äga ram, och faller åtgärden inom föreningens verksamhetsområde, är för eningen, när den får kännedom om medlemmens handlingsrätt, pliktig att söka hindra honom från fortsättande av den olovliga åtgärden och att söka förebygga skada av densamma. 11 § Förening på endera arbetsgivar- eUer arbetstagarsidan äger rätt attpåkalla förhandling med förening på motsidan rörande villkor varom kollektivavtalkan träffas eller eljest rörande förhåUande som avses med denna lag. Sådanrätt tUlkommer förening av arbetstagare även i förhållande till arbetsgivarehos vUken medlem i föreningen är eller varit arbetstagare, samt arbetsgivare iförhåUande till sådan förening. Rätt för part att påkalla förhandling medförskyldighet för motpart att träda i förhandling. 12 § Är arbetsgivare bunden av kollektivavtal åligger det arbetsgivarenatt, när det påkallas, förhandla med lokal sammanslutning av arbetstagare,vUken tUlhör den förening på arbetstagarsidan som slutit avtalet eller, därsådan sammanslutning inte finns, men föreningen i varje fråga som rör förhåUandetmellan arbetsgivaren och hos honom anställd arbetstagare vilken är medlem iföreningen även om frågan rör förhåUande varöver arbetsgivaren enligtkollektivavtalet äger att bestämma; och arbetsgivare har att avvakta medbeslut eller annan åtgärd i frågan tills förhandlingen slutförts, om sådantuppskov skäligen kan krävas av honom. 13 § KoUektivavtalsbunden arbetsgivare åligger att, även utan att det påkallats,träda i förhandling med lokal sammanslutning av arbetstagare vilken tillhörden förening på arbetstagarsidan som slutit avtalet eller, där sådansammanslutning inte finns, med föreningen, innan beslut fattas eller el- 1975/76:105 Bilaga 1 440 jeståtgärd vidtages, som rör av avtalet bunden arbetstagare och innebär omläggning,nedläggning eller inskränkning av driften eUer överlåtelse eller upplåtelse avföretaget eUer eljest medför viktigare förändring av drifts-ellerarbetsförhåUandena eller av anstäUningsförhåUandena i övrigt. 14 § Förhandlande part åligger att, själv eller genom ombud, instäUa förhandlingssammanträde samt att, där så erfordras, med angivande av skälframlägga förslag till lösning av fråga, varom förhandling påkallats. 15 § Vill part inleda förhandling, göres framställning därom hos motparten.Om denne begär det, skall framställningen ske skriffligen med angivande av deneller de frågor förhandlingen avser. Sedan framställningen gjorts skall, där parterna ejenas om annat, sammanträde för förhandling hållas från detmotparten fick del av framstäUningen om motparten är en enskild arbetsgivareeller är en lokal sammanslutning av arbetstagare, och eljest inom tre veckorfrån del-fåendet. Det ankommer på partema att överenskomma om närmare tid ochom plats för sammanträdet. Förhandling skall bedrivas med skyndsamhet. Om enderaparten begär det, skall över förhandlingen föras protokoU, som Justeras av bådaparterna. 16 §Arbetsgivare får ej vägra arbetstagare skälig ledighet för deltagande i förhandling om fråga, vari denne är utsedd att vara representant för sin förening.