prop · FZ03202 · 1975-12-31 00:00:00 — Ettsådant system medför därför nödvändigtvis att ökade möjUgheter tillinterimistiska beslut måste skapas. Den möjUghet som utredningen här föreslagit(s. 101) är inte tillräcklig. Med hänsyn till den tidsutdräkt som det vidbifall till förslaget kan bli fråga om bör behörigheten att meddelainterimistiska beslut omfatta alla brott, för vilka telefonavlyssning kan kommai fråga. Oavsett om utredningens förslag om gode män ochkoncentration av domstolshandläggningen godtas eller inte mäste dock enligt minmening åklagarens möjligheter till interimistiska beslut vidgas. Utredningenhar begränsat dessa beslut av åklagare till att avse allmänfarUga brott, högmålsbrottoch brott mot rikets säkerhet. Erfarenhetema av bl. a. händelserna vidvästtyska ambassaden visar, att det bör finnas möjligheter att i sådana ochliknande fall meddela interimistiska beslut. Det beredskapssystem som finnsinom åklagarväsendet gör, att en åklagare alltid finns tillgänglig och kanfatta ett beslut. Något sådant joursystem finns inte inomdomstolsväsendet. Ett beslut från domstolen kan med säkerhet påräknasendast under tjänstetid. Under andra tider, t.ex. - , blir ettbeslut beroende av om den domare som skall fatta beslutet är anträffbar. Vid händelsemapå västtyska ambassaden var lyckligtvis den berörde domaren anträffbar eftertjänstetidens slut och beslut om telefonavlyssning kunde fattas. Det i börjanaktuella brottet (människorov) medgav inte åklagaren rätt att själv fatta ettinterimistiskt beslut. Utöver utredningens förslag bör behörigheten att meddelasådana beslut omfatta brotten mord, dråp och människorov. Sammanfattningsvis anser jag således att utredningensförslag om gode män och koncentrationen av handläggningen till vissatingsrätter skapar en speciell handläggningsordning för dessa ärenden, som intekan anses nödvändig, och som dessutom medför avsevärda praktiska 14 1975/76. 1975/76:202 210 Det borde vara tillräckligt om det tidigaregoda kontrollsystemet kompletterades med utredningens förslag om skärptaregler för telefonavlyssning samt dess förslag om parlamentarisk kontroll. Ettsådant kontrollsystem tillgodoser ocksä samhällets intresse av att ha en enkeloch snabb beslutsordning, som medger de brottsbekämpande organen att göraeffektiva insatser mot den allvarliga brottsUghet som det här är fråga om. Chefsåklagaren : Utredningen har ägnat storuppmärksamhet åt frågan hur den enskildes integritet skall säkras i sambandmed ifrågasatt telefonavlyssning. I detta syfte föreslås utöver det redanexisterande regelsystemet i skärpande riktning preciserade förutsättningarför avlyssning, införande av god man såsom motpart till den som ansöker omavlyssning samt en fortlöpande parlamentarisk granskning av tvångsmedlets handhavande.Mot de föreslagna förutsättningarna för avlyssning och den parlamentariskakontrollen har jag ingen erinran. Mot det föreslagna godmansinstitutet och dehuvudsakligen som konsekvens av detta föreslagna nya fommreglerna, med tingsrättemai hovrättsstäderna som enda forum för frågor om telefonavlyssning, måste jagemellertid mot bakgrund av min erfarenhet av dessa frägor i samband medhandläggningen av narkotikamål ställa mig avvisande. Avlyssning enligt 1%9 årslag aktuaUseras ofta genom att till poUsen kommer tips eller att spaning handen att en narkotikatransport är på väg altemativt att transaktionerpågår, varvid det är av betydelse att avlyssningen insattes skyndsamt. I fleraav mig handlagda mål angående omfattande narkotikahantering har ettframgångsrikt polisingripande kunnat ske uteslutande av den anledningen attbeslut om avlyssning har kunnat fattas och verkställas efterspaningsledningens begäran därom. Det torde med skäl kunna befaras att dennabetydelsefulla snabbhet i handläggningen icke längre skulle kunna vidmakthållasdärest god mans medverkan i beslutet införes. Åtskillig tid kan förväntas åtgåinnan gode mannen kallats, kunnat inställa sig till förhandUng och sätta sig ini ärendet. Därest god man institutet kommer till stånd synes det nödvändigt attdärvid foga endera av följande tilläggsinstitut, nämUgen attåklagaren/undersökningsledaren i Ukhet med vad som är fallet vid högmålsbrott m.fl.,får rätt att i narkotikamålen besluta om avlyssning därest rättens beslut ejutan allvarlig fara för utredningen kan avvaktas eller att gode mannen vid farai dröjsmål får tillfälle att yttra sig efter det att rätten fattat beslut. De nu anförda skyndsamhetssynpunktema ter sig än mer framträdandevid bedömning av förslaget om att endast sex tingsrätter skall vara behöriga iavlyssningsärendena. Det framstår som självklart att tidsåtgången väsentligtmåste ökas om till den hittillsvarande handläggningen lägges restider,postgång, information av annan åklagare etc. De föreslagna fommreglerna synesemellertid kunna välla ytterligare praktiska och tidskrävande svårigheter.Utredningen synes underskatta svårighetema och uttalar därom på sid. 116kortfattat "I det mindre antal fall, i vilka åklagare från mera avlägsenort leder förundersökningen, bör medverkan i domstolsförhandling itelefonavlyssningsärenden genom generellt förordnande kunna anförtrosmotsvarande åklagare pä domstolsorten. Särskilda regler härom synes ejerforderliga." Även om det antal fall som kan förväntas förekomma ärlitet, förtjänar dock frå- 1975/76:202 211 gor om ansvaret för och ledningen av förundersökningen ochfrågan om en eller flera domstolar skall befatta sig med tvångsmedel hörandetill samma förundersökning uppmärksamhet i sammanhanget. Vilket ansvar skallden åklagare, som utverkar beslut om telefonavlyssning pä domstolsorten, haför avlyssningens handhavande och fortbestånd? Skall å-klagaren pådomstolsorten kunna "överpröva" begäran om telefonavlyssning frånåklagaren på gämingsorten? Beträffande domstolens befattning med tvångsmedlenter det sig egendomligt att en domstol har befattning med t. ex. kvarhållandeav postförsändelse medan en annan beslutar om avlyssning. Det vill synas somom den föreslagna fommregeln uteslutande har till syfte att begränsa antaletgode män. Därest god mans medverkan ej införes synes den föreslagna forumregelnsakna aktualitet. SkuUe god maninstitutet komma tiU stånd synes de praktiskaolägenheterna böra medföra att forumregeln ändå icke införes. De ovan mot god man institutet anförda synpunktema utgöricke enda gmnden till att jag ställer mig avvisande därtill. Huvudanledningenär, att jag finner den enskildes integritetsskydd väl tillgodosett även utangod man. I narkotikamålen prövas fråga om telefonavlyssning först irikspolisstyrelsen, därefter av åklagaren och slutiigen av domstolen.Verksamheten står f. n. och föreslås även stå imder parlamentarisktillsyn. Det saknas därför anledning att befara att obefogade telefonavlyssningarkommer tiU stånd. Överåklagaren i : Jag har intetatt erinra emot förslaget i och för sig. Koncentrationen avdomstolsbehandlingen till sex domstolar kommer sannoUkt att i någon mån ökaarbetsbördan för åklagaren i den ort där den beslutande domstolen är belägen.Man kan nämligen förvänta att denne åklagare får generellt förordnande atthandlägga samtliga telefonavlyssningsärenden inom hovrättens domkrets. Det ärkänt att sådana ärenden huvudsakUgen förekommer inom de tre större städerna.Arbetsbelastningen för vederbörande åklagare i torde inte komma attöka nämnvärt av denna anledning. För poUsens del är koncentrationen enbart tillfördel. Säkerhetssektionens arbetsområde sammanfaller visserligen inte alltidmed hovrättens domkrets. Det oaktat torde förslagets genomförande innebära enlättnad för polisen genom att de flesta föredragningama får ske inför en ochsamme åklagare. Vid domstolsförhandling är regelmässigt åtminstone iGöteborg någon från säkerhets- eller narkotikasektionen närvarande vidföredragningen. Detta innebär att med den föreslagna koncentrationensäkerhetssektionens personal inte behöver ägna tid åt resor utanförhovrättsstaden för att närvara vid olika tingsrätter utanför denna dåtelefonavlyssningsärenden handläggas. Domstolens inställning till förslaget känner jag intetill. Med tanke pä att åklagarens arbetsbörda inte nämnvärt kommer att ökagenom förslagets genomförande bör man kunna sluta sig till att sammaförhållande kommer att gälla domstolen. Ur säkerhetssynpunkt kan förslaget om koncentrationgodtas, då antalet tingsrätter och därmed den invigda personkretsen bUrmindre. Å andra sidan är avsett att telefonavlyssningsärenden besvärsvägenstundom skall handläggas i hovrätt. Säsom i det följande under rubriken"god man" visas kommer därigenom den nämnda personkretsen att vidgaspå ett sätt som inte är önskvärt ur sekretessynpunkt. 1975/76:202 212 fungerat väl, varför det varken ur sekretess- ellerrättssäkerhetssynpunkt kan anses föreligga skäl till ändring. Jag delarutredningens uppfattning att förslaget om domstolskoncentration står och fallermed frågan om införande av ett system med gode män. Om ett sådant inteinföres, fär jag avstyrka förslagets genomförande i fråga omdomstolskoncentration. Förslaget om införande av systemet med gode män grundarsig på önskvärdheten av att åstadkomma ett tvåpartsförhåUande inför domstol.Den gode mannen skall äga de befogenheter som tillkommer en part i förfarandet.Enligt utredningen skulle genom införandet av god man och dennes ageranderättssäkerheten stärkas. En regel om god man kan kanske ses som önskvärd menförslagets genomförande, som synes vara politiskt betingat, torde i praktikenej medföra de fördelar man väntar sig av det. Den kontroll och insyn man villåstadkomma med systemet torde man kunna vinna på annat sätt utan atträttssäkerheten eftersattes. Redan nu underställes de promemorior, som liggertill gmnd för framställning om telefonavlyssning, rikspoUsstyrelsen, som förhandsprövarhuruvida den lokala säkerhetssektionen skall begära att åklagaren görframställning om telefonavlyssning. I stället för tvåpartsförhåUande infördomstol bör man med Uka stor garanti för rättssäkerhet kunna anordna enförstärkt säväl förhands- som efterhandskontroll genom medverkan av deparlamentariska ledamöterna i den styrelse som RPS leds av. Vid sidan häravfinns den kontroll som RÅ, JO och JK kan utöva. Denne senare är ju redan nu ivissa avseenden inkopplad på tvångsåtgärder enligt lag när det ärfråga om förlängning av anhållningstid beträffande misstänkta. I en år1958 avgiven motion, 11:355, föreslogs utredning för att stärka rättssäkerhetsgarantierna för den enskilde i ärenden om telefonavlyssning. inhämtade yttranden över motionen bland annat från Stockholmsrådhusrätt, som ställde sig avvisande till den i motionen framförda tanken omförordnande av offentlig försvarare i nu näninda ärenden. Vad rådhusrättendärvid anfört i fråga om offentUg försvarare kan även gälla god man. Jag fårhänvisa till rådhusrättens i betänkandet intagna yttrande sid. 52. Såsom motiv för införande av koncentration avdomstolsbehandlingen har även anförts det önskvärda att begränsa den isäkerhetstjänstärenden invigna personkretsen. Införande av ett system med godman skulle motverka en sådan begränsning. Pä varje hovrättsort måste minst tvågode män finnas förordnade, om systemet med hänsyn till semestrar, sjukledighetetc. skall kunna fungera friktionsfritt. Syftet med gode män är även möjlighettill överprövning hos hovrätt. Överprövningen som sådan är intet att säga ommen risk föreligger att den invigda personkretsen kommer att öka betänkligt dåöverklagat telefonavlyssningsärende genom kontorspersonal diarieföres och iövrigt handlägges enligt kontorsmtiner. Fördelama med ett system av god mantorde inte överväga nackdelarna. Då rättssäkerheten inte satts ifråga och syftet med insyn och kontroll kan vinnas pä annat och lika säkertsätt får jag avstyrka bifall till förslaget i denna del. i : Utredningenföreslår en forumregel enligt vilken laga domstol i ärenden angåendetelefonavlyssning och åtgärder enligt 19 kap. 18 § i förslaget skall varatingsrätterna i de sex hovrättsstädema. Förslaget är knappast väl underbyggt.Enligt min Prop.1975/76:202 213 mening kan riktas såväl principiella som praktiskainvändningar mot det. Utredningen förordar specialdomstolar förtelefonavlyssningsärenden under förutsättning att utredningens föreslagnasystem för gode män införs. Något nödvändigt samband finnes ej mellan enbegränsad gode-mansorganisation och en specieU forumbestämmelse. En god mansverksamhetsområde kan sammanfalla med ett hovrättsområde även om samtiigatingsrätter inom hovrättsområdet är forum för telefonavlyssningsärende. Hankan förflytta sig. Ett genomförande av förslaget torde komma att medföraväsentligt praktiska ölägenheter. I ett mål, gällande exempelvis misstanke ommord eller spioneri, kan den situationen uppstå att en tingsrätt får prövafrågan om telefonavlyssning, under det en annan tingsrätt skall prövafrägan om användande av andra tvångsmedel, postkontroll, häktning etc. Det äricke oreaUstiskt att tänka sig den situationen att åtal väckts och förekommertill huvudförhandling vid en tingsrätt beträffande en misstänkt gärningsmanunder det att i samma mål frägan om telefonavlyssning hos en ännu icke åtalad medgämingsmanmåste prövas av en annan tingsrätt. En sådan ordning är olämplig såväl ursekretess- som rättssäkerhetssynpunkt och kan dessutom försvåra ett effektivtutnyttjande av detta spaningsmedel. Om överhuvudtaget någon ökad skyndsamhet idomstolens handläggning av telefonavlyssningsärenden eller vid överklagande äratt vinna genom en koncentration till sex tingsrätter, vilket utredningenemellanåt synes föreställa sig, torde detta icke alls uppväga det krångel somskulle bli en följd av koncentrationen. Ur rättssäkerhetssynpunkt är det även nu principiellt settangeläget att handläggningen av säkerhetsärenden ej koncentreras till en ellerett fåtal domstolar (jämför uttalande av parlamentariska närrmden, citeratöverst ä sid. 57 i betänkandet). Utredningen motiverar sitt förslag att inrätta en godmaninstitutionmed att det är otillfredsställande att förfarandet i telefonavlyssningsärendenaicke är konlradiktoriskt. En motpart till åklagama saknas vid förhandlingen itingsrätten. Endast åklagaren har i nuvarande situation tillfälle att fullföljatalan mot tingsrätts beslut vilket medför att endast avslagsbeslut kommer underprövning av högre instans. Enligt min mening finns redan nu en betryggande kontrollöver till-lämpningen av reglema om telefonavlyssning. Redan hos polisen prövasomsorgsfullt om skäl för sådan åtgärd finnes. Åklagarna granskar nog-granntärendena innan framställning om tillstånd inges till domstolen.Domstolskontrollen innebär en stark garanti ur rättssäkerhetssynpunkt. Därtillkommer den parlamentariska insynen och kontrollen hos . Endast ett skenbart tvåpartsförhåUande vid förhandlingen itingsrätt åstadkommes genom utredningens förslag. Det synes icke vara avsettatt den gode mannen skall bedriva egen utredning eller bidraga med sakligtmaterial vid förhandlingen, även om garantier mot att han förfar så knappasthar skapats i förslaget. Hans uppgift blir att arguirventera över åklagarensframställning. Han skall alltså göra och framföra samma bedömning, som detenligt lagen åligger domstolen att göra. Utredningen klargör knappasttillfredsställande hur gode mannen bör uppfatta sin ställning. Å ena sidan sägsatt han icke formellt företräder den misstänkte eller annan utan har ställningsom part, å andra sidan utgår förslaget från att gode mannen kommer att ställaden misstänkte i fokus 1975/76:202 214 ochframhålla svagheter i misstankarna emot denne. Säkerligen kommer gode mannen,även om han formellt är part, att uppfatta sig som företrädare för denmisstänkte. Vad han kan anföra beträffande övriga berörda blir uttalanden ochvärderingar av allmän natur, enahanda frän det ena ärendet tiU det andra. I deflesta fall torde en god man komma att anse sig nödsakad att bestridaframställningen, även om denna har tillräckliga skäl för sig. En risk blir dåatt han söker skaffa sig egen information för att kunna bidraga med sakligtmaterial vid förhandlingen. Ett sådant agerande, som icke torde kunnaförhindras genom de uttalanden som utrednignen gjort, kan bli ödesdigert för enmed stor försiktighet och stark sekretess bedriven förundersökning. Det kanförutses att den för ett hovrättsområde utsedde gode mannen kommer att utsättasför betydande allmänt intresse, vilket kommer att öka hans benägenhet attnärmast jämställa sitt uppdrag med en försvarares. Utredningensynes ej ha givit godemansinstitutet en tillräckligt preciserad reglering.Frågor om partsställningens innebörd, sekretess- och tystnadsplikt för godemannen har icke lösts. Ett konlradiktoriskt förfarande som utredningenföreslår leder till att domstolshandläggningen blir mer tidskrävande. Dettainnebär ofta olägenhet vilket måste beaktas. Jag avstyrker godmaninstitutet. Intressetav att beslut om bifall till telefonavlyssning prövas av hovrätt, så att praxisbildningfrämjas, kan tillgodoses på annat sätt. En obligatorisk överprövning avtingsrättens beslut kunde föreskrivas för exempelvis de fall där tillståndetförlängs att gälla mer än sammanlagt . Länsåklagarmyndigheteni : Enligt förslaget skall i ärenden angående telefonavlyssningrätten bereda en i särskild ordning utsedd god man tiUfälle att yttra sig.Härigenom tillskapas uppenbarUgen ett artificiellt tvåpartsförhåUande, somknappast kan få någon betydelse ur rättssäkerhetssynpunkt. Den gode mannen kanför övrigt tänkas komma i en situation, då den misstänkte senare kanske med fogkan hävda att gode mannen handlat mot hans intressen. Förslaget avstyrkes idenna del. Medmin enligt ovan redovisade inställning till förslaget om införande av gode mänoch ett kontradiktoriskt förfarande föreligger inga skäl till avsteg frånvanliga forumregler. Länsåklagarmyndigheteni : I avseende å domförhets-reglema är det uppenbart att beslutskall fattas av ensam domare. Kravet på ett upprätthållande av sekretessen ärav sådan betydelse att framställningen om telefonavlyssning skall nå en såliten krets som möjUgt. Normalt har denna typ av ärenden handlagts endast avlagmannen i tingsrättema och har en sådan ordning sökt bevaras även vid förfallför denne på grund av semester. Utredningenhar till förstärkande av integritetsskyddet för den enskilde föreslagit en godemansinstitution,som skulle tillvarataga den enskildes intressen, där godemannen även skullekunna begära prövning i högre rätt av första instansens beslut. Med hänsyn tillvad utredningen själv anfört om den restriktivitet som hitintills råttbeträffande denna typ av ärenden förefaller godemansinstitutionen icke ha fogför sig. Upprätthållandet av sekretesskraven försämras. Prop.1975/76:202 215 Somskäl mot förslaget om godemän vill jag även anföra det av mig inledningsvisframförda om att denna typ av ärenden handlägges antingen direkt av ellerockså efter samråd med mycket erfama åklagare. Ur dessa synpunkter framstår denhitintills varande ordningen med en kontroll genom ett parlamentariskt utsettorgan som fullt tillräcklig. Utredningenhar föreslagit nya fommregler för beslut i telefonavlyssningsärenden ochdärvid föreslagit tingsrättema i de sex hovrättsstädema. Utredningen syneshärvid icke tagit hänsyn till att även äklagarbehörigheten härmed ändras.Detta skulle väl i och för sig gå att klara genom av Riksåklagaren utfärdadeförordnanden. Ärendendär telefonavlyssning är av behovet påkallat föranleder icke sällan att jämvälframställning göres om kvarhållande av försändelse till post-, telegraf-,järnvägs- eller annan befordringsanstalt. I dessa fall kommer tingsrättema varoch en på sin ort att vara forum, varför man vid ett genomförande avutredningens förslag får två olika fommregler i samma ärende. Utredningenhar icke heller såvitt jag kunnat finna tänkt sig någon ändring av forumreglemabeträffande den ansvarstalan som kan följa i ett telefonavlyssningsärende. Regionalthar jag även den invändningen att göra att har den i landetstörsta säkerhetsavdelningen utanför , av naturliga skäl betingat avgränsförhållandena och som med hänsyn till förefintliga försvarsanläggningarär för utländska intressen intressanta. Detförefaller därför icke särskilt välbetänkt att förlägga prövningen till Umeå.Som upplysning kan nämnas att av CWre hovrätt handlagda mål orrdoingtre fjärdedelar härrör från , varför hovrätten med åtminstone enavdelning nästan befinner sig i eller eljest på någontingsort i . Utredningensynes närmast vilja motivera forumreglema med den föreslagna godemansinstitutionen. Medhänsyn till det ovan anförda och min tidigare framförda uppfattning om deföreslagna godemännen får jag avstyrka förslaget i vad avser de särskilda forumreglema. utsträckning utredningen föreslagit bör den interimistiska beslutanderättenför undersökningsledare och åklagare bibehållas på av utredningen anförda skäl. Sveahovrätt: Den föreslagna ordningen med god man är en nyhet när det gällerbrottmålsförfarandet. Som den huvudsakliga fördelen med att införa god man närdet gäller telefonavlyssning har utredningen angivit möjUgheten att få ävenbifallna framställningar om telefonavlyssning överprövade i högre rätt.Hovrätten ifrågasätter om inte önskemålet om överprövning kan tiUgodoses på ettlämpligare sätt. Exempelvis skulle, som gällde enligt lag och som ävensenare föreslagits av dåvarande rådhusrätt, den föreslagne godemannens funktion i detta hänseende kunna fullgöras av JO eller möjligen JK.Utredningen har också framhålUt, att godemansinstitutionen skulle förstärkaintegritetsskyddet. Hovrätten kan emellertid icke finna att god mans medverkani telefonavlyssningsärenden skulle få någon nänmvärd effekt i detta hänseende.Även av andra skäl ställer sig hovrätten tveksam till införandet av god man.En sådan torde inte kunna tillföra något nytt till det material som skallläggas till gmnd för domstolens avgörande av frågan. Prop.1975/76:202 216 Därtill kommer att kompUkationer uppstår om god man, somär advokat, senare önskas som offentiig försvarare av den misstänkte. En ytterligarenackdel med god man är ur sekretessynpunkt att kretsen inblandade personerökas. Hovrätten avstyrker förslaget i denna del. Om förslaget angående god man inte genomföres, torde detinte vara påkaUat att begränsa fomm för telefonavlyssningstillständ till tingsrättemai de sex hovrättsstäderna. Hovrätten för : När det gäller prövningen avärenden om telefonavlyssning har utredningen funnit det varaotillfredsställande att ett kontradiktoriskt förfarande inte föregår rättensbeslut. Förslag har därför framlagts av innehåll att mot åklagaren skall stå engod man med uppgift att ta tillvara intresset av integritetsskydd för denenskilde. Hovrätten vill för sin del sätta i fråga om det i självaverket står så mycket att vinna med en ordning som den föreslagna. mannensmöjligheter att på ett effektivt sätt ta tillvara den misstänktes intressen tersig begränsade. Från sekretessynpunkt inte minst när det gäller misstanke om högmålsbrotteller brott mot rikets säkerhet, där det kan bli fråga om telefonavlyssningunder sammanlagt måste det föra med sig nackdelar att ha personerutanför myndighetemas krets inkopplade i beslutsprocessen. Antalet gode mänjämte ersättare kan säkerligen inte begränsas till ett fåtal. Hänsyn måste jubl. a. tas till att det alltid inom var och en av de sex domkretsama skallfinnas någon tiUgänglig, alltså även under semestertid och större helgledigheter. Största värdet med förslaget synes ligga i att praktisk möjUghetöppnas till en överprövning av beslut där tiUstånd meddelats. Enligt hovrättensbedömning torde det komma att bli ej alldeles ovanligt att gode mannenutnyttjar denna möjlighet. Om inte gode mannen i viss utsträckning verkar fören överprövning, kan den uppfattningen lätt vinna insteg att han inte itillräcklig grad beaktar intresset av integritetsskydd eller att han avlojalitetshänsyn accepterar vissa beslut om avlyssning. När det gäller val av gode män synes utredningen närmastha tänkt på personer med erfarenhet av advokatverksamhet eller därmedjämförbara arbetsuppgifter.