prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligtproposition 1974: 128 med förslag tUl aktiefondslag m. m. skall i fråga omaktier, som ingår i aktiefond, gäUa att i aktiebrev och i aktieboken skall iStäUet för fondandelsägarna införas det fondbolag, som förvaltar fonden, jämtefondens beteckning, se den föreslagna 39 § lagen (1944: 705) om aktiebolag.Detta undantag från den annars gällande gmndsatsen att endast aktieägama fårtas upp i aktiebrev och aktiebok sammanhänger med atl fondandelsägarnavisserligen anses som ägare av de i fonden ingående aktiema men i princip intehar rätt att påverka fondens förvaltning. Denna uppgift ankommer i stället påfondbolaget. Förevarandeparagraf har utformats i överensstämmelse med det nyssnämnda förslaget. Isamband med att regler om konvertibla aktier infördes tillkom även enbestämmelse om att bolaget kunde innehålla på aktie belöpande utdelning samtteckningsrättsbevis och delbevis till dess aktie-brevet tUlhandahöUs förkonvertering. Denna bestämmelse, som i huvudsak hämtats frånutredningsförslaget, har intagits i förevarande paragraf. Paragrafenupptar vidare regler om att bolaget har motsvarande ratt när aktiebrev enligtlagen skall förses med påskrift eller på grund av bolagsstämmans beslut omuppdelning av aktierna utbytas mot nya aktiebrev. Detta motsvarar huvudsakligenvad utredningen har förordat. Ilikhet med utredningen har jag inte funnit anledning att behålla bestämmelsernai 222 § 13 mom. gällande lag om sammanläggning och delning av aktier. Ökning av aktiekapitalet genom nyemission eller fondemission Utredningensförslag om ökning av aktiekapitalet genom nyemission har legat tUl grand förlagstiftningen om emission av konvertibla skuldebrev. Jag kommer i detföljande inte att närmare motivera bestämmelser som har motsvarighet i LKSutan hänvisar i stället till vad jag i det sammanhanget anförde i prop. Kapitletär disponerat på följande sätt. I tre inledande paragrafer tas under rubrikenupp bestämmelser som är gemensamma för ny-och fondemission. Härefter följer "Allmänna beslämmelser omnyemission" (413 §§), "Styrelsens beslut om nyemission" (14och 15 §§), "Fondemission" (16 och 17 §§) och "Emissionsprospekt"(1826 §§). Paragrafenmotsvarar utredningsförslaget, som i denna del inte mött några erinringar underremissbehandlingen. Utredningen använder beteckningen nyteckning för sådanökning av aktiekapitalet som sker ge-om kapitaltUlskott. Jag anser emellertidatt den i näringslivet allmänt använda termen nyemission i stället böranvändas. Iförsta stycket ges definitioner på nyemission ökning av aktiekapitalet genomkapitaltUlskott och fondemission. Fondemission, dvs. ökning av aktiekapitaletutan kapitaltUlskott, kan ske genom utgivande av fondaktier eller höjning avaktiernas nominella belopp ulan att något kapitaltUlskott sker. ÖkningsbeslutskaU enligt andra stycket fattas av bolagsstämman. Styrelsen kan emellertidbesluta om nyemission under fömtsättning av bolagsstämmans godkännande (14 §)eller enligt bolagsstämmans bemyndigande (15 §). En erinran härom görs istycket. Liksom enligt gällande lag får ökningsbeslut inte fattas förränbolaget blivit registrerat. Kräver ökningen ändring av bolagsordningen, dvs.dess bestämmelser om aktiekapitalets eller maximikapilalets storlek, omaktiemas nominella belopp eller om de olika slag av aktier som skaU finnas, fårökningsbeslutet fattas först efter stämmans beslut om sådan ändring avbolagsordningen. Registrering av sådan bolagsordnmgsändring får enligt 18 kap.6 § endast ske med registreringen av sådan ändring av aktiekapitaletsom fordras för att bolagsordningen och det registrerade aktiekapitalet skallöverensstämma. Någon motsvarighet tiU gällande lags beslämmelser om förbud motaktieteckning innan beslutet registrerats och krav på att teckningsUsta ochkungörelse om ökningsbeslutet skall ha blivit godkända avregistreringsmyndigheten m. m. upptas inte i förslaget. Detta sammanhängerfrämst med att den s. k. förhandsgranskningen har slopats. Av3 kap. 1 § andra stycket följer att det på förhand i bolagsordningen måstefinnas bestämmelser om hur nya aktier skall fördelas på olika aktieslag näraktieslag med olika rätt tUl tillgångar och vinst finns. Delta gäller även omen nyemission kräver ändring av bolagsordningen. Med anledning härav delar jagutredningens uppfattning att man inte behöver behålla gäUande lagsbestämmelser med krav på kvalificerad majoritet i bolag med oUka aktieslag förbeslut om sådan ändring av bolagsordningen att det i bolagsordningen bestämdaaktiekapitalet eller maximikapitalet eller det belopp vartUI aktier skallkunna utges av de olika aktieslagen höjs eller att ett nytt aktieslag skallkunna ges ut (se vidare betänkandet s. 173). Tredjestycket innehåUer bestämmelser om förbud mot emission av aktier till underkurs.Stycket innebär i sak inte någon ändring i förhållande till gällande lag ochutredningens förslag. Av skäl som redovisats under 2 kap. 2 § behövs enuttrycklig bestämmelse som förbjuder emissionav aktier till underkurs i samband med bolagsbildning. Motsvarande börsjälvfallet gälla vid ny- och fondemission. I enlighet med det anförda slås istycket fast att bestämmelserna i 2 kap. 2 § om förbud mot teckning av aktiertill underkurs äger motsvarande tillämpning på nyemission. Vid fondemissionfår enligt stycket ej till aktiekapitalet överföras belopp som understigersumman av de nya aktiemas nominella belopp eller den sammanlagda höjningen avaktiernas nominella belopp. Stycket innebär slutligen att aktietecknare underalla omständigheter är skyldig att belala det nominella beloppet. Paragrafeninnehåller beslämmelser om aktieägamas företrädesrätt. Enligtgällande rätt har aktieägare inte någon företrädesrätt att vid apportemissionteckna aktier i proportion till sitt tidigare aktieinnehav. Detta sammanhängermed att aktieägare normalt inte förfogar över sådan egendom som skall varaapportegendom. Vid nyemission mot betalning i pengar (kontantemission) haraktieägare emellertid sådan företrädesrätt. På utredningens förslag har dockmöjlighet öppnats för bolagsstämman eller, efter bolagsstämmans bemyndigande,styrelsen att besluta om avvikelse från företrädesrätten även vidkontantemission (prop. 1973; 93). Vidfondemission har aktieägare ovillkorlig företrädesrätt tUl de på hans andel avaktiekapitalet belöpande aktiema. Vad som sagts nu om aktieägaresföreträdesrätt gäller endast om alla föratvarande aktier medför lika rätt tillandel i bolagets tillgångar och vinst. Är detta inte fallet, gäller i fråga omföreträdesrätten vad som föreskrivs i bolagsordningen. Bolagsordningen kansålunda föreskriva att ett slag av aktier skall ha företräde tUl nya aktierframför ett annat slag av aktier som inte har samma rätt till andel i bolagetstiUgångar och vinst. Stamaktierkan således genom en bestämmelse härom i bolagsordningen ges företräde framförpreferensaktier till nya fondaktier eller andra aktier som emitteras. Utredningsförslagetinnefattar en avvikelse från gällande rätt. Enligt förslaget skall aktieägaresprincipieUa företrädesrätt gälla även vid apportemission. Med hänsyn till altbolagsstämman eller, efter bolagsstämmans bemyndigande, styrelsen föreslås fårätt att besluta om avvikelse från denna företrädesrätt innebär förslagetknappast någon större förändring. Bestämmelsen får emellertid betydelse när detgäller bolagets skyldighet att informera aktieägarna om en föreslagenemission. Bolaget skall sålunda i förslaget till emissionsbeslut i förekommandefall ange skälen tUl en föreslagen avvikelse från företrädesrätten. Dettakommer alltså att gälla även vid apportemission. Föregen del vill jag först erinra om alt de beslutade ändringarna iaktiebolagslagen innebar att beslut om avvikelse från aktieägarnasföreträdesrätt vid kontantemission kan fattas med enkel majoritet. Beslut omavvikelse från företrädesrätten kan alltså fattas med den majoritet som fordrasför beslutet om själva emissionen. Detla bör fortfarande gälla. Från densynpunkten skuUe ett beslut om apportemission där apporten tUlskjuts avutomstående eller vissa aktieägare i och för sig kunna sägas innebäraett beslut om avvikelse från företrädesrätten. Det har m. a. o. inte så storbetydelse om lagen bygger på att företrädesrätt skall föreligga vid apportemission.Härtill kommer att aUa aktieägare i allmänhet inte har möjlighet att tUlskjutaden apportegendom emissionen avser. Jag anser därför att man bör behållagällande lags regler om att företrädesrätt inte föreUgger vid apporlemission.Däremot bör företrädesrätt föreligga vid kontantemission och fondemission. Iövrigi kan jag ansluta mig tUl utredningens förslag. Ienlighet härmed föreskrivs i paragrafen att vid kontantemission ochfondemission har aktieägarna företrädesrätt till de nya aktiema i förhållandetiU det antal aktier de förat äger, om ej annat föreskrivits i bolagsordningenenligt 3 kap. 1 § andra stycket eller, vid kontantemission, bestäms iemissionsbeslutet. Avvikelse kan aUtså inte beslutas vid fondenussion som jureellt ekonomiskt betyder en uppdelning av de äldre aktiema. bör avvikelse inte heUer kunna beslutas vid nyemission tUl så lågkurs att det är uppenbart att det är fråga om en partiell fondemission så tUlvida att den iimebär ett överflyttande av ett väsentligt värde från de äldreaktiema tUl de nya. Med anledning av sistnämnda uttalande påpekar näringslivetatt det är fast praxis att vid nyemission en emissionskurs fastställs somiimebär en viss favör för tecknaren i syfte att säkerställa emissionens genomförande.Näringslivet utgår från att uttalandet inte lägger hinder i vägen för ettsådant förfaringssätt. För egen del finner jag det vara självklart att en vissfavör för tecknaren kan vara påkallad vid nyemission. Frågan när favören blirså ekonomiskt betydelsefull att emissionen måste anses innebära en partiellfondemission får emeUertid överlämnas till rättstUlämpningen. Paragrafenmotsvarar i huvudsak 11 § LKS. Det lagrummet har i sin tur utformats medutredningsförslaget som förebild. Aktieägaresom har företrädesrätt att delta i emission har enligt första stycket rätt attför varje aktie få särskilt emissionsbevis (vid nyemissionteckningsrättsbevis, vid fondemission delbevis). Termen emissionsbevis somgemensam beteckning på teckningsrättsbevis och delbevis är ny. Underremissbehandlingen har näringslivet uttryckt önskemål om att i aktiebolagslagenskall upptas bestämmelser om emissionskuponger, dvs. kupongersom kan användas som legitunation vid utövande av aktieägares företrädesrättvid ökning av aktiekapitalet. En sådan ordning har enligt min mening praktiskafördelar. I andra punkten upptas därför en bestämmelse att till aktiebrevhörande kupong kan begagnas som emissionsbevis. Detla gäller självfallet inle iavslämningsbolag, eftersom aktieägarna i sådana bolag saknar aktiebrev medkuponger. Skall kupong användas som emissionsbevis, skall detta enligt 5 §fjärde stycket anges i emissionsbeslutel. Aktieägarensrält enligt första stycket att för varje aktie få särskilt emissionsbevis kannaturligtvis inle utövas, om emissionsbevis inte behöver användas vilket ärfallet t. ex. när en gammal aktie skall ha rätt lill en eller flera hela nyafondaklier eller om fondemission sker genom uppskrivning av aktiernas nominellabelopp. Första stycket utgör inte heUer hinder mot att bolaget låter ett endaemissionsbevis avse flera teckningsrätter eller delrätter eller utfärdar ettsådant bevis avseende hela aktier och ett annat avseende överskjutandeteckningsrätter eller delrätter. Begagnaraktieägare sin företrädesrätt att delta i emission, skaU enligt andra stycketdet akliebrev på vilket företrädesrätten grandas förses med påskrift härom.Detta gäller emellertid inte om bolaget är avslämningsbolag. I så fall gällertredje stycket. på akliebrev behövs inte heller, om kuponger användssom emissionsbevis. Påteckningen på aktiebrevet sker när emissionsbevisetutiämnas eller, om sådana inte används, när teckning sker eller vidfondemission aktiebrev utlämnas. Itredje stycket finns beslämmelser om i vilka fall avslämningsbolag anses hafullgjort sina skyldigheter genom avsändande av emissionsbevis eller brev påny fondaktie till den enligt avstämningen behörige mottagaren, trots att denneinte var materiellt berättigad att ta emot handlingen, t. ex. därför att hanavhänt sig aktien. F. n. gäller enligt 23 § LFA att om bolaget ochvärdepapperscentralen varit i god tro rörande mottagarens rätt näremissionshandling utsändes, mottagaren presumeras ha varit behörig alt la emothandluigen. Var mottagaren i konkurs eller omyndig, gäUer dock inte någon sådanpresumtion. Utredningen föreslår ingen ändring i nu berörda regler. I sambandmed remissbehandlingen påpekar emellertid näringslivet, med hänvisning tiUlagberedningens betänkande (SOU 1970: 75) Utsökningsrätt X, attundantaget för det fall mottagaren var i konkurs eller omyndig bör utgå.Beredningens förslag bereds f. n. inom . Innan stäUningtagits till beredningens förslag bör någon ändring inte ske i nu ifrågavarandehänseende. Departementsförslaget överensstämmer därför med aktiebolagsutredningensförslag. Paragrafeninnehåller regler om vilken information som skall hållas tillgänglig föraktieägarna innan beslut om nyemission fattas. Den motsvarar i sak 4 § LKSvUket lagram i sin tur i huvudsak grandats på utredningens förslag. Denjämkningen har dock gjorts att styrelsens redogörelse för händelser avväsentlig betydelse för bolagets stäUning inte kan begränsas under åberopandeav att uppgifter skulle kunna skada bolaget. Detta sammanhänger med denståndpunkt som intagits till frågan om bibehållande av den s. k.förfångsklausulen när det gäller upprättande av förvaltningsberättelsen (seavsnitt 13.9). Förslag tUl emissionsbeslutskall enligt paragrafen hållas tiUgängligt för aktieägama under minst en veckaföre bolagsstämma, vid vilken emissionsbeslut skall fattas, samt framläggas påstämman. Den skall också sändas till aktieägare som begär det och anger sinpostadress. Detsamma gäller i fråga om redogörelse och yttrande, som enligt 6 §skall avges vid apportemission, samt, om årsredovisningen inte skall behandlaspå stämman, vissa i första stycket 13 angivna handlingar. Syftetmed bestämmelserna är att tillförsäkra aktieägama erforderligtinformationsunderlag inför den bolagsstämma där emissionsbeslutet skall fattas.Förslaget till emissionsbeslut skall vara fuUständigt, dvs. det måste innehållaalla de bestämmelser som det kommande emissionsbeslutet skall innehålla. Föreslåsavvikelse från aktieägarnas företrädesrätt skall enligt paragrafen skälen tillavvikelsen anges i förslaget tUl emissionsbeslut eller i handling som fogas vidförslaget. Kallelse till bolagsstämma skall innehålla uppgift om denföreträdesrätt att delta i emissionen som enligt förslaget tillkommeraktieägarna eller annan. KaUelsetill stämman måste ske senast före stämman. Aktieägarna måste alltsåsenast före stämman underrättas om den tUltänkta emissionen och omvad emissionsförslaget innehåller angående företrädesrätten. Normalt tordebolagen finna det praktiskt att skicka ut förslaget tiU emissionsbeslutsamtidigt med kaUelsen. Det är dock enligt paragrafen fullt möjUgt attoffentUggöra förslaget tUl emissionsbeslut i dess helhet först förestämman. Paragrafenöverensstämmer nära med 5 § LKS. EnUgt första stycket skall beslut omnyemission ange 1. det belopp eUer högsta belopp, varmedaktiekapitalet skaU kunna ökas, eller det lägsta och högsta beloppet förökningen (jfr 5 § 1 LKS), 2. det aktieslag vartUl de nya aktiema skall höra, omaktier av olika slag finns eUer kan utges (jfr 5 § 10 LKS), 3. den företrädesrätt att teckna aktier som tillkommeraktieägarna eller annan eller vem som annars får teckna aktier (jfr 5 § 2 LKS), 4. den tid inom vUken aktieteckning kan ske, när ettvisst belopp eller ett lägsta belopp faststäUts för aktiekapitalets ökning (jfr5 § 3 LKS), 5. den tid, ej understigande frånutfärdandet av kungörelse enligt 7 § eller, om alla aktieägare varitföreträdda på den stämma där beslutet om nyemission fattas, från beslutet ellerifråga om avslämningsbolag, från avstämningsdagen, inom vilken aktieägare kanbegagna sin företrädesrätt (jfr 5 § 4 LKS), 6. den tid inom vilken tecknade aktier skall betalas(jfr 5 § 6 LKS), 7. den beräkningsgrund enligt vilken vid överteckningde aktier som inte tecknas med företrädesrätt skall fördelas, om inteföreskrift meddelas alt fördelningen skall bestämmas av styrelsen (jfr 5 § 6LKS), 8. aktiernas nominella belopp och det belopp som skallbetalas för tecknad aktie (jfr 5 § 5 LKS). Iandra stycket föreskrivs att i emissionsbeslutet skall i förekommande fall lasin erinran om att för de nya aktiema skall gäUa förbehåll att de skallomvandlas till aktier av annat slag (3 kap. 1 § fjärde stycket), att aktieägareeller annan skall ha rätt att lösa aktie som övergår tiU ny ägare (3 kap. 3 §),att aktiekapitalet kan nedsättas genom inlösen av aktier (6 kap. 8 §) eller attaktierna skaU vara bundna (17 kap, 1 §). Stycket motsvarar 5 § andra stycketLKS. Iavslämningsbolag skall enligt tredje stycket avstämningsdagen anges i beslutet,om aktieägare skall ha företrädesrätt tUl de nya aktiema. Avstämningsdagen fårinte sättas tidigare än från det beslutet kungjorts enligt 7 §.Stycket motsvarar 5 § tredje stycket LKS. SkalltUl aktiebreven hörande kuponger användas som emissionsbevis skall som tidigarenämnts detta anges i emissionsbeslutet. Bestämmelse härom upptas i fjärdestycket. I 5§ fjärde stycket LKS finns bestämmelser om att i emissionsbeslut kan upptasbemyndigande för styrelsen eller den styrelsen inom sig förordnar att innanteckning påbörjas bestämma emissionens belopp, emissionskurs, räntefot m. m.Dessa bestämmelser har tillkommit på grund av att ändringar i ränteläget kanmedföra att de erbjudna emis-sionsvUlkoren mte längre blir lika attraktiva (seprop. 1973: 93 s. 106 f.). Växlingar i det aUmänna ränteläget har inte sammaavgörande betydelse när det är fråga om emission av aktier. Någon faktor motsvarandedet allmänna ränteläget, underkastad snabba växlingar och av avgörandebetydelse för emissionsvUlkoren finns inte när det gäller emission av aktier.Någon bestämmelse motsvarande 5 § fjärde stycket LKS påkallas därför inte. Paragrafeninnehåller beslämmelser om alt särskUd information måste läggas fram förebolagsstämman, om förslaget gäller en apportemission eller en nyemission medkvittningsrätt för aktielecknare eUer eljest med villkor.Paragrafen motsvarar i sak väsentiigen 6 § LKS som i sm tur grandats påutredningens förslag. Somförat nänrnts tUlåter inte departementsförslaget förbehåU om kvittningsrätt närdet är fråga om aktieteckning vid bolagsbUdning. När det gäller kapitalökningär läget ett annat. Det kan finnas situationer, exempelvis när ett bolag skallrekonstrueras, där goda skäl talar för att borgenärer bör gå in som aktieägareoch därvid kvitta sin fordran på bolaget mot skulden på grand avaktieteckningen. Ekonomiskt sett innebär en sådan transaktion att främmandekapital omvandlas till eget kapital. På grand härav tUlåter förslaget förbehåUom kvittningsrätt vid nyemission. För att verkningarna av kapitalökningen skallkunna rätt bedömas av de i stämman deltagande aktieägama fordras dock att särskiltinformationsunderlag tillhandahålls före stämman. Avden i andra stycket intagna hänvisningen till 2 kap. 3 § femte stycket följer,att om de särsldlda föreskriftema i paragrafen inte har iakttagits beträffandeviss apportbestämmelse eller därmed likstäUt särskUt vUlkor föraktieteckningen, bestämmelsen resp. villkoret är utan verkan mot bolaget. Dettamotsvarar vad utredningen föreslagit. Tredjestycket innehåller bestämmelse om att revisorema skaU intyga att apportegendominte blivit övervärderad och att den är eller kan antas bli tiU nytta förbolagets verksamhet, jfr 2 kap. 9 § andra stycket 4 och 4 kap. 12 § 5. Paragrafeninnehåller bestämmelser om alt beslut om nyemission skall kungöras och attbeslut om emissionen skall sändas till aktieägare som har företrädesrätt attdelta i emissionen. Paragrafen motsvarar i huvudsak 7 § LKS. EnUgtsistnämnda lagmm räcker det med att det väsentiiga innehållet iemissionsbeslutet kungörs. Detla sammanhänger med att beslut om emission avkonvertibla obligationer o. 1. kan vara mycket vidlyftiga. Detta gäller inlebeslut om nyemission. För att få enhetliga regler har jag emellertid funnit detlämpligast att det även vid nyemission skall räcka med att det väsentligainnehållet i beslutet kungörs. Paragrafeninnehåller regler om teckning av aktier. Den motsvarar vad utredningen harföreslagit. Aktieteckningenvid nyemission är liksom aktieteckningen vid bolagsbUdning en formbundenrättshandling. EnUgt första stycket skall teckning ske på teckningslista sominnehåller beslutet om nyemission. av bolagsordningen samt av deenligt 4 och 6 §§ framlagda handlingama skall vara fogade vid teckningslistaneller hållas tiUgängUga för aktietecknare på plats som anges i listan. Förslagetinnebär att teckningslista inte behöver tmdertecknas. 22 1975.1 saml Nr 103 Iandra stycket ges bestämmelser om ett förenklat förfarande vid aktieteckning,en sorts simultanteckning. Förfarandet är främst avsett för bolag med ettbegränsat antal aktieägare. Tecknas alla aktiema av dem som är berättigadedärtiU enligt 2 § vid själva den stämma där ökningsbeslutet i vederbörligordning fattas, behöver teckningen inte ske på särskUd teckningslista utan kangöras i protokollet för stämman. Simultanteckning kan dock inte ske iavslämningsbolag. I sådana bolag är aktieägamas rätt att delta i nyemissionenberoende av om de är införda i aktieboken. En tUlämpning avsimultanteckningsregeln skulle därför kunna medföra rättsförlust föraktieägare som ännu inte hunnit bli införd i aktieboken. Enligttredje stycket äger beslämmelsema i 2 kap. 5 § om aktietecknings OgUtighet vidbolagsbUdning motsvarande tUlämpning vid nyemission. Aktieteckning som gjortspå annat sätt än som sägs i paragrafen kan således inte göras gäUande avbolaget, om aktietecknaren anmäler felet hos registreringsmyndigheten föreemissionens registrering. Har aktie tecknats med viUkor, som inteöverensstämmer med de i emissionsbeslutet angivna vUlkoren, är aktieteckningenogUtig. Har ogUtigheten inte anmälts hos registreringsmyiidigheten före,emissionens registrering, är dock aktietecknaren bunden fastän han inte kanåberopa vUlkoret. Aktietecknare kan inte efter emissionens registrering somgrund för aktietecknings ogiltighet åberopa att vUlkor i emissionsbeslutet inteuppfyUts. ParagrafeninnehåUer regler om tUldelning av aktier m. m. Närteckningen avslutals skall enligt paragrafen styrelsen besluta om tUldelning avnya aktier till aktietecknarna. Anser styrelsen att aktieteckningen är OgUtig,skall aktietecknaren genast underrättas härom. TUldelade aktier skall genomstyrelsens försorg ofördröjligen upptas i aktieboken. Paragrafenhar inte någon direkt motsvarighet i utredningens förslag men torde knappastinnebära någon ändring i sak i förhåUande tiU utredningsförslaget. Paragrafenansluter nära tUl gällande rätt, jfr även 15 § tredje stycket LKS. 11 § andra stycket följer att utfärdade aktiebrev skaU antecknas iaktiebrevsregistret när det är fråga om avslämningsbolag. Paragrafenmotsvarar 8 § första stycket LKS. EnUgt5 § 1 kan i emissionsbeslutet anges ett visst belopp eller elt lägsta beloppför aktiekapitalets ökning. Om så skett, måste detta belopp ha tecknats inomden i beslutet angivna teckningstiden. Annars är enUgt paragrafenökningsbeslutet förfaUet. Någon möjlighet att sedan aktie- teckningenpåbörjats ändra lägsta beloppet eUer teckningstiden finns inte. Närökningsbeslutet upphört att gälla, förfaUer även ett av bolagsstämman fattat beslutom sådan ändring av bolagsordningen som föratsätter aktiekapitalets ökning.När beslut om kapitalökning förfaUér, skall vad som eventuellt inbetalats påtecknade aktier återbäras. Paragrafen,som hämtats från utredningsförslaget, har kritiserats av Svenskarevisorsamfundet.