prop · FZ03110 · 1975-12-31 00:00:00 — Kommitiénunderstryker däremot alt del torde bli aktuellt med en fjärdeljudradiokanal, bl. a. beroende på att lokalradion kommer all medföraåterverkningar för programsättningen i alla tre ljudradiokanalerna. PåTV-sidan kommer utbildningsprogramorganels elersändningsbehov att vara störstunder daglid då program för ungdomsskolan och förskolan komnier atl sändas.Kommittén påpekar alt det finns anledning atl räkna med ökad trängsel underdagtid bl. a. till följd av etl ökal utbud av förskoleprogram, och att detdärför är angeläget atl pröva om även kan användas för programsändningarunder daglid. Kommitiéndiskuterar utbildningsprogramorganels förhållande lill utifråntvå aspekter: dels gränsdragning för programutbudet mellan de två företagen,dels samarbetet för olika områden mellan förelagen. När del gällergränsdragningen mellan och del föreslagnautbildningsprogramorganets verksamhet torde del, enligl kommitténs mening, inlevara möjligl alt precisera uppgiftema närmare än all utbildningsprogramorganetskall göra utbildningsprogram och svara för övriga program. Manfår dock i praktiken räkna med att , inom ramen för sin aUmännaprogramverksamhet, kan komma all göra program som även kunde ha gjorts avutbUdningsprogramorganet och vice versa. F.n. får TRU utnyttja samt vid behov vissa tekniskaresurser inom . Kommiltén menar att del är viktigt alt även delföreslagna ulbildningsprogramorganet ges dessa möjligheter lika- Prop.1975/76:110 22 välsom kan behöva hyra resurser hos ulbildningsprogramorganet. Beträffandeutbildningsprogramorganels avgränsning mol och samordning medulbildningsmyndigheter m.fl. verksamheter konstaterar kommittén atl radiolagenär en viktig utgångspunkt. Radiolagen stadgar all myndighet eller annat allmäntorgan inte i förväg får granska eller föreskriva förhandsgranskning avradioprogram och inle heller förbjuda radiosändning eller irådsändning på gmndav dess innehåll. Kommiltén menar atl samma stadganden måste gälla förproduktion av utbildningsprogram som sänds i radio och TV. Kommitténanser atl det är viktigt all relationen lill myndigheterna är väl definierad.Den utbildningsprogramverksamhel som skall bedrivas, vare sig del är fråga omelersända program eller program som distribueras på annat säll, måstesjälvfallet ha sin utgångspunkt i de mål som samhällel i andra sammanhang lagtfast för olika utbildningsområden. Enligl kommitténs bedömning börutbUdningsprogramorganet ha en självständig ställning i förhållande tillmyndigheterna. Ett sådanl synsätt synes också bäst överensstämma med radiolagen. Delgäller alt finna sådana samarbelsformer all berörda utbildningsmyndigheter kanframföra sina synpunkler som utbildningsprogramorganelssjälvständiga ställning inte rubbas. Detla kan ske genom all rådgivandekommittéer knyts lill ulbildningsprogramorganet. Inriktningför de olika sektorerna Kommitiénföreslår all ulbildningsprogramorganet inom ramen för de medel som anvisas överriksstalen skall ha lill uppgift all framställa bild-och ljudprogram med ellerutan trycksaker för utbildningsseklorema förskola, ungdomsskola, högskola ochvuxenutbildning. Syftet med AVM-utbudet skall vara alt bidra till atl uppnå demål som samhället formulerat för de oUka utbildningsseklorema. AVM-utbudet börvidare bidra tiU att stödja den fortgående utvecklingen av nya meloder,presenlalionssätt och arbetsformer i undervisningen i an;5lutning tiU detpedagogiska reformarbetet. Genom atl utnyttja mediemas kommunikations- ochutlrycksmöjlighe- 1975/76:110 23 terbör AVM-utbudet bidra lUl atl underlätta införandet av aktuella utbildningsreformer. Följandeallmänna inriktning bör enligt kommitténs mening prägla verksamheten inom deolika sektorerna. Somett bidrag lill strävan all lillgodose barns behov av en stimulerandeuppväxtmiljö syftar förskoleproduklionen till all förmedla information,stimulera fantasi och känsla saml lill etl aktivt utforskande av omvärlden.Insatserna skall vidare hos bamen bidra till slörre självkännedom samtförståelse för och kommunikation med andra bam och vuxna. Kommilténföreslår all förskoleproduklionen skall riklas lill följande målgmpper: DBarn i förskoleåldern D Personal inom förskoleverksamheten D Föräldrar ochandra vuxna Produktionenbör successivt omfatta alla förskolebam i åldrarna . Produktioner börgöras dels för användning i förskoleinslilulioner, dels för hemmavarande bam.Som en utgångspunkt för den särskilda produktionen för förskolan bör ligga denarbetsplan för förskolan som har utarbetat. Behovet av ljud-och bUdprogram för och om bam med särskilda behov är enligt kommitténsbedömning stort och dessa bam bör därför ägnas speciell uppmärksamhet iproduktionen. Programutbudet för bam med särskilda behov bör utformas så allblinda och synskadade, döva och hörselskadade samt utvecklingsstörda bam gesmöjlighet att la emot och bearbeta materialet. Enligt kommitténs mening börmålsätlningen och innehållet i ljud- och bUdproduktionen i huvudsak inte avvikafrån produktionen för övriga bam. Kommiltén menar dock all handikappade bamssjälvkänsla i allmänhet är sämre som följd av motgångar och fördomar somdrabbat dem under uppväxten. Program som stimulerar självkänslan samt olikakänslo- och vUjeyttringar framstår därför som särskilt angelägna för barn medsärskilda behov. Dessutom är språkutveckling och gmndläggande begreppsbUdningofta sämre utvecklade hos dessa bam vUket innebär att programmen även börstimulera dessa områden. Produktionen skall även omfatta material för stöd tillinvandrarbams utveckling. Kommittén understryker också vikten av att ettkontinuerligt forsknings- och utvärderingsarbete sker i nära anslutning tillproduktionen för förskolan. Kommilténföreslår vidare all behovet av AVM inom ungdomsskolan bör mötas med ellfortlöpande årligl gmndulbud och, när skäl föreligger, med särskilda insalser. Målgruppär samtliga skolformer inom ungdomsskolan. Speciellt bör uppmärksammas behoveninom lärarfortbUdningen samt inom vissa bristområden, t.ex. gymnasieskolan,specialundervisningen, invandramndervisningen och B-skolan. Gmndulbudelavser att öka inslaget av konkretion och upplevelse i stu- Prop.1975/76:110 24 diernasaml atl underlätta utvecklandet av nya metoder och arbetsformer i skolarbetet.I gmndulbudel bör särskilt betonas aktualitelsaspekler för all i undervisningenunderlätta anknytningen både till samhäUsulvecklingen i stort och lillutvecklingen inom olika ämnesområden. Gmndulbudel kan beslå av såväl friståendeprogram som flermedieserier. Desärskilda insatserna kan aktualiseras av olika skäl. Produktionen avser atttäcka akuta brister i läromedelslillgången inom olika ämnen och skotformer. Grundutbudetär del fortiöpande årliga utbudet av AVM medan de särskilda insatserna mer är avengångskaraktär. Gränsema är ingalunda skarpa. Det som ena årel betraktas somen särskild insats kan påföljande år ingå i gmndulbudel. Gmndulbudel och desärskilda insatserna avser programverksamheten både på riksnivå och på regionalnivå. uppfattning bör den nuvarande ireårsregeln, som innebär attAV'Centralema och skotoma måste avmagnetisera programmen efler , ändras.Denna regel försvårar ett rationellt utnyttjande av tillgängliga resurser,efiersom bmksvärdel av åtskiUiga program sträcker sig över en betydligt längretidsperiod än . Kommilténkonstaterar all för all ljud- och bildprogram skall nå full effekt iundervisningen fömtsätts en viss beredskap hos lärama. Behandling av metodiskafrågor kring användningen av AVM är således enligt kommitténs mening enangelägen uppgift i gmndutbildningen och fortbildningen av lärare. Kommitiénkonstaterar vidare all informations- och kontaktverksamheten mellan producent,och skolor bör förbättras och byggas ut. Enligl kommitténs meningbör därför en konsulenlverksamhel liknande den som TRU försöksvis har prövatpå regional nivå på vux-enutbUdningsområdel prövas även för ungdomsskolans del. Utbildningsprogramorganelsverksamhet för högskolan skall enligl kommitténs mening syfta tUl alt utgöraelt komplement till de befintiiga produktionsresursema vid universitet ochhögskolor. Kommitténkonstaterar att institutionema inom högskoleområdet ofla har behov av rentlokalt organiserad läromedelsproduktion. Del är dock inle möjligt attdimensionera de lokala resursema så all all önskvärd produktion kan skelokalt. Behov för£:ligger av medverkan från regionalt eller centraltorganiserade enheter. Med utgångspunkt i den lokala produktionsnivåns resurserhar kommittén sökt precisera de funktionsområden där elt UtbUdningsprogramorganskuUe kunna vara av påtaglig betydelse för utveckling av AVM inomhögskolesektorn, nämligen n pedagogisk och produktionsteknisk rådgivning Dtillhandahållande av avancerad teknik D produktion av mer omfattandeAVM-projekt D produktion av läromedel för nya ulbildningar med läromedelsbristD produktion av utbildningsprogram för etersändning Kommitiénkonstaterar också all hell genomarbetade och producerade 1975/76:110 25 läromedelspaketsom ofta kan nyttjas inom de gmndläggande skolformerna är mindre användbarainom högskoleseklom. Läromedel som skall kunna utnyttjas utanför denläroanstalt, där de framtagits, bör därför utmärkas av modulutformning, somtillåter val av önskvärda avsnitt eller revidering av dem som är inaktuella. Vadgäller de tekniska möjlighelerna till produktion finner kommitién nuvarandetekniska resurser vid de lokala läromedelscentralema vara tillräckliga för allgenomföra största delen av den nu efterfrågade produktionen. Vissaproduktioner ställer dock krav på tillgång till avancerad teknik, t. ex.TV-sludio, dock utan alt omfattningen av de samlade behoven vid en enstakahögskola kan motivera en lokal anskaffning av erforderlig utmstning m. m. Molbakgmnd av högskoleproposition har kommittén diskuterat möjUghetematill etl vidgat regionalt samarbete. Enligt kommitténs mening bör denna frågautredas vidare. Kommilténanser del vidare nödvändigt att någon form av informationssystem rörandeläromedelsproduktion inom högskoleområdet tillskapas. Dokumentationen bör iförsta hand avse registrering av filmer och videoband. Kommitiénföreslår vidare atl, i analogi med nuvarande relationer mellan SR/UTB och SÖ,avtal bör tecknas mellan ulbildningsprogramorganet och UKÄ om verksamheten förhögskolan. Avtalet bör gmndas på gemensamma undersökningar och bedömningar avhögskolans aktuella behov. Enviss del av anslaget tiU utbUdningsprogramorganet bör kunna användas förproduktion för högskoleområdet. Men ett centrall utbildningsprogramorgan börockså kunna utföra bestäUningsproduklion från UKÄ eller lokala högskoleenheter.Produktioner avsedda atl etersändas kan enligt kommitténs mening inte la formenav bestäUningsprojekt. Verksamhetenför vuxenutbildningen skall bidra till en vidgad tillgång till vuxensludiergenom all tillvarata etermediernas möjligheler atl nå ul lill slora grupper avmänniskor, dels med informaiion om och stimulans till vuxensludier, dels medför medierna lämpade och för målgmppen angelägna utbildningsinsatser. Vidareföreslår kommiltén all ulbildningsprogramorganet skall utveckla läromedel ochmetoder som är speciellt anpassade för såväl olika former av gmppsludier -särskilt cirkelsludier - som enskilda studier. Ilinje med samhällets övergripande mål för vuxenutbildningen, all överbryggautbildningsklyftorna inom och mellan generationema, bör utbUdningsprogramorganetenligt kommittén prioritera insatser för dem som är eftersatta iutbildningshänseende, framför alll korttidsutbildade, fysiskt och psykiskthandikappade och invandrare. Insatserna bör bidra lill alt ge de eftersattagmpperna ökade möjligheter lill aktivt deltagande i samhällsarbetet, tillförstärkt slällning i arbetslivet och till ökad delaktighet i kullurlivet. 1975/76:110 26 Kommittén anser atl utbildningsprogramorganet böreftersträva en inriktning av utbud och verksamhel som främjar övergången lilloch utvecklandet av etl syslem för återkommande utbildning. Enligt kommitténs bedömning rnåste ålgärder vidtas för attlösa frågan om framför allt studieförbundens möjUgheter atl anskaffa utmstningför uppspelning av videogram. Detla bör enligt kommitténs mening främsl skegenom att medel anslås inom ramen för anslaget till studieförbundens pedagogiskaverksamhet. Kommitién menar att man under ett övergångsskede och för attmöjliggöra en försöksverksamhet kan skapa en central resurs för utlåning ellerförhyming av uppspelningsapparalur till olika utbild-ningsanordnare, framföralll lill studieförbund. Regional och lokal verksamhet Kommittén har funnit att kontakt- och informationsinsatserpå riksplanet inle är tillräckliga för all stimulera till användning av AVM idet lokala studiearbetet. Behovet av regionalla och lokala kontakter är därförangelägel. TRU har bedrivit försöksverksamhet med regionalakonsulenter i Norrbollens, Östergötiands och . Erfarenhetema avTRU:s försöksverksamhel med regionala konsulenter är så entydigt positiva närdel gäller möjUghetema alt ge information till de lokala studiecirkelanordnarnaoch underlätta användningen av rörlig bild och ljud, all kommittén finner delangelägel all ulbildningsprogramorganet kan repliera pä ett betydligtfinmaskigare nät av konsulenter än som varil möjligt under TRU:s försöksverksamhel.Kommitién påpekar atl motivet med regionala konsulenter inte enbart är att fålill stånd en ökad användning av produkterna utan i lika hög grad en fråga omalt ge produktionsenheten erfarenheter direki från fältet. För den närmasteframliden anser kommitién del vara mest angeläget all utvecklakonsulentorganisationen belräffande vuxenutbildningen. Kommittén framhållerdock all den är medveten om all molsvarande behov finns också inom övrigaulbildningsseklorer och föreslår därför all ulbildningsprogramorganetförsöksvis bör pröva värdei av regionalt placerade konsulenter även inom andrasektorer. Såväl TRU som SR/UTB har erfarenheter av regionalprogramproduktion. Dessa erfarenheter har enligt kommitténs mening visat attdet finns stort intresse för regionall anknutet och producerat studiematerial.I syfte att bygga ul denna verksamhet föreslår kommittén att ett organiseratsamarbete bör prövas mellan det föreslagna utbUdningsprogramorganet, lokalradionoch lokala utbildningsanordnare. Avvägning mellan oUka sektorer Kommiltén har föreslagit atl denvuxenulbildningsverksamhel som bedrivs inom SR/VUX överförs tillulbildningsprogramorganet och således i fortsättningen finansieras med statligamedel. Inom högskoleområdet har kommiltén lagl fram förslag som innebär enutökning jämfört med den relä- Prop.1975/76:110 27 tivtblygsamma omfattning verksamheten har f. n. Hämtöverframslår för kommiltén vissa insalser som speciellt angelägna för ell framlidautbUdningsprogramorgan. Det gäller i första hand all få lill stånd elt ökatprogramutbud för förskolebam, för handikappade, för invandrare samt materialför föräldrautbildning. Sammantaget leder detta lill vissa förskjutningar irelalionema mellan olika sektorer i jämförelse med nuläget. Dennivå som kommittén anger vara lämplig för /78 medger inte altall den programverksamhet kan genomföras som kommittén anser som önskvärd.Kommitién anser det dock inle realistiskt atl redan budgelårel 1977/78 kunnauppnå en sådan omfattning. Del bör enligt kommittén ankomma påutbUdningsprogramorganet atl i sina anslagsframställningar äska medel för altunder senare budgetår kunna ge verksamheten en sådan omfattning. Kommilténunderstryker alt de i tabeU 2.1 angivna siffroma för /78 enbartgäller programverksamheten. Till detla skall också läggas kostnader förerforderiiga investeringar i teknisk utmstning saml distribution. De lolalakostnadema för det föreslagna utbUdningsprogramorganet framgår av avsnitt2.4.8. Tabell2.1 Förslag till omfattning av olika delar av utbildningsprogramorganets verksamhetunder 1977/78.1 milj. Ökning milj. kr. investeringar och sändningskostnader men inkl. SR/VUX. Kommitiénkonstaterar att utvecklingen inom del område där ulbildningsprogramorganetföreslås arbeta går myckel snabbi. Delta innebär all del kommer all finnas ettbetydande behov av information saml av teknisk och melodisk rådgivning.Kommittén föreslår därför atl ulbildningsprogramorganet skall få möjlighet atlbedriva viss övrig verksamhel som har nära anknytning lill produktionen avutbildningsprogram. De övriga uppgifter som kommittén därvid anser bliaktuella för ulbildningsprogramorganet är i första hand: -bevakning och värdering av medie- och metodutveckling inom utbildningsområdet Prop.1975/76:110 28 - försöksverksamhetoch utvecklingsarbete, t.ex. försök med ny teknik - spridning avinformation om utvecklingen till skilda målgrupper - rådgivningsverksamhetav teknisk/pedagogisk karaktär inom utbildningsområdet. Kommittén anser vidare alt det bör vara möjligt förulbildningsprogramorganet alt i begränsad utsträckning göra produktionertillsammans med annan part. Kommitién avser här projekl där samarbelsparlnern t.ex. svarar för en del av finansieringen, s. k. samprojekl. Kommitténunderstryker dock alt samprojekl endasl skall göras i undanlagsfall och närsärskilda skäl föreligger. Det får inte komma i fråga att samprojekt av olikaslag får en sådan omfattning all ulbildningsprogramorganet för sin verksamhelblir beroende av inkomsler vid sidan av statsanslaget. Med samprojekt avser kommittén inle det samarbete medstudieförbunden som måsle förekomma när det gäller vuxenulbildningsprogrameller SÖ när det gäller program för ungdomsskolan. Somriktmärken för samprojekl bör enligl kommitténs mening följande gälla: D Målenför projektet måste överensstämma med de mål som gäller för n Speciella skäl måste finnas för en partiell finansiering vid sidanav statsanslaget. Sådana skäl kan vara t. ex. all en snabb insats är önskvärdoch atl ulbildningsprogramorganet inle har medel i sin ordinarie budget allhell finansiera projektet eller atl nya erfarenheter och kunskaper kan erhållassom kan utnyttjas i den fortsalla verksamheten. n Samprojeklen bör avse enstakainsalser och vara tidsbegränsade. D Så långt möjligl bör den externafinansieringen avse vissa komponenler i etl projekt, t. ex. trycksaker, informaiion, kopieringaroch liknande. n Utbildningsprogramorganet avgör humvida ell samprojekl skallkomma lill stånd eller inle. D Utformningen av bild- och ljudmaterialenbestäms ytterst av ulbildningsprogramorganet. Detla måsle med hänsyn lill deregler som gäller för mndradioprogram gälla för elersända program. Med tanke påall program, som primärt inte avses för elersändning, ändå helt eller delvisbör kunna användas för elersändning i annal sammanhang, skall ulbildningsprogramorganetha yttersta beslutanderätt även för bild- och ljudprogram som distribueras påannal säll än genom etem. När del däremot gäller eventuellt tryckt material kanbeslutanderätten vara delad mellan parterna. n Del bör också vara möjligl förulbildningsprogramorganet atl i särskilda fall samarbeta med en part, t. e:i.ell studieförbund. Samarbetsproduk-tioncrav delta slag kan dock inleelersändas. Bild- och ljudmaterialet biir kunna anpassas till studieförbundetsspeciella målgmpper. I del tryckta materialet bör del också vara möjligt förstudieförbundet atl 1975/76:110 29 markerade frågeställningar man finner speciellt angelägna all behandla. Kommitténpåpekar all den är medveten om all detla slag av samarbele med enbart en partrymmer många problem. a. blir följden av ell samarbete med t.ex. ellstudieförbund all också samarbete med andra studieförbund måsle ske. Kommittén föreslår ocksåatl utbUdningsprogramorganet under vissa omständigheter skall få framställautbildningsprogram m. m. på beställning från t. ex. myndigheler ellerorganisationer. Skillnaden mellari bestäUningsproduklion och samprojekl ärenligt kommiltén alt beställaren hell svarar för kostnaden för en beställdproduktion medan kostnaderna fördelas mellan parterna när det gällersamproduktion. Kommitién föreslår alt följande riktlinjer bör gälla förbestäUningsproduklion: D Målen för projektet måsle överensstämma med de mål somgäller för utbildningsprogramorganels verksamhel i övrigi. DUlbildningsprogramorganet avgör om en önskad bestäUningsproduklion skallutföras. Beställaren har den yttersta beslutanderätten när del gällerutformning av både bild- och ljudprogram saml tryckt material. D Beställningkan inte gälla program som direkt är avsedda för etersändning. Del börmarkeras i programmet all del är beställaren som är ansvarig och atlulbildningsprogramorganet endasl utfört produktionen på uppdrag avbeställaren. Hämtöver bör, enliglkommitténs mening, utbildningsprogramorganet ha möjlighet all i likhel med vadsom gällt för TRU hyra ut resurser, t. ex. studiolokaler och kamerautmstning.Sådan verksamhet bör dock endast ske ulan men för den ordinarie verksamheten. Kommitténdiskuterar möjliga verksamhetsformer för det föreslagna ulbildningsprogramorganet.nämligen myndighet, aktiebolag och stiftelse. Vid en vägning av olikasynpunkter finner kommittén all del inte kan anses ändamålsenligt atl inrättaytterligare en ulbildningsmyndighet. Myndighetsformen är dessuiom inleförenlig med de radiorällsliga reglema och framför allt då radiolagen.Kommittén anför vidare alt myndighetsformen ler sig olämplig med hänsyn tillverksamhetens art. Vidvalet mellan aktiebolag och stiftelse synes del kommittén all aktiebolagsformenfrämst är avsedd för verksamhet med en inriktning på klart definieradelönsamhetskrav, som siktar till en rimlig avkastning på del egna kapitalet pålång sikl. Visseriigen drivs som aktiebolag, menulbildningsprogramorganet kommer atl skilja sig från bl. a.beträffande finansieringen, som föreslås ske med statliga medel. Med hänsynlill den icke kommersiella karaktären och finansieringen över stals- 1975/76:110 30 budgetenkan kommittén inte förorda all den föreslagna verksamheten bedrivs iaktiebolagsform. Kommitténföreslår atl ulbildningsprogramorganet drivs som en slallig stiftelse. Organetblir därigenom i likhel med en självständig juridisk person ochkan ha egna fordringar och skulder, sluta avtal samt uppträda som part infördomstol ei:c. Efiersom detaljerad civilrätislig lagstiftning saknas förstiftelseformen föreslår kommiltén att de regler som bör gälla för stiftelsenbör las in i dess stadga. 2.4.3Utbildningsprogramorganets styrelse m. m. Kommilténföreslår all styrelsen för ulbildningsprogramorganet skall bestå av sjuledamöter, varav fem ulses av regeringen. Styrelseledamöterna bör hasakkunskap inom utbildningsområdet i stort, medielekniken samt belräffandejuridiska och ekonomiska frågor. Även om ingen slyrelserepresentalion ärföreskriven för anslällda i verksamheter som bedrivs i stiftelseform anserkommitién alt två representanter för de anslällda med vardera en suppleant böringå i styrelsen. I huvudsak samma regler som gäller för personalrepresentanteri statliga lekmannastyrelser bör gäUa för dem i utbildningsprogramorganelsstyrelse. Kommitténavvisar således tanken atl styrelsen skulle beslå av representanter för olikamyndigheter och organisationer. Kommittén motiverar denna ståndpunkt med all enstyrelse med företrädare för olika intressenter blir för omfattande för attkunna fungera effektivt samt atl del inle är praktiskt möjligl för en styrelseför en verksamhet som här avses alt utöva något reellt inflytande över deenskilda projekten. Kommittén påpekar dock atl den är väl medveten om behovetav nära kontakt med utbildningsmyndigheter och organisationer. Dessa kontakterbör enligt kommitténs mening ske dels genom del löpande arbetet från dag lilldag, dels genom inrättandet av särskUda expertgmpper, s. k. rådgivandekommittéer, inom de olika utbUdningssektorema och dels genom ett samrådmotsvarande det som i avtalet meUan staten och är föreskrivetmellan och utbildningsmyndighetema. Kommitiénföreslår atl fyra rådgivande kommittéer knyts lill ulbildningsprogramorganet.De rådgivande kommittéerna för förskole- och vuxenutbildningssektorerna bör istort sell ha den sammansättning som de båda experlgmppema nu har inom TRU,medan den för ungdomsskolan bör ha ungefär den sammansättning har.