prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag vUl redanhär nämna att jag koraraer att föreslå särskilda tjänsteförslagsnämnderfakultets/seklionsvis för sådana uppgifter. Närdet gäller de övriga uppgifter avseende forskning och forskarutbildning somf.n. ankomraer på fakultet/sektion och dess utbildnings-nännnd utgår jag frånalt minst ett särskilt organ bör inrättas vid varje fakultet/sektion. I raångafall kan det visa sig tillräckligt raed ett sådani organ, lärapligen benämntfakultets/sektionsnämnd, för samtliga ifrågavarande uppgifter. Iag villemeUertid inle utesluta raöjligheten av att uppgifterna fördelas på två ellerflera närander. Kanske vill raan t. ex. inom en fakultet/sektion anknyta lillden nuvarande ordningen och ha ett särskilt organ för frågor oraforskarutbildningens innehåll och organisation. Det kan också varaändaraålsenligt att ha ett särskilt organ som svarar för planering avam'ändningen av de i det föregående berörda särskUda medlen för forskning påregional bas. I ett sådant organ skulle då de av fakultets/sektion skollegielsledaraöter sora tillhör andra högskoleenheter än den till vUkenfakulteten/sektionen är knuten kunna ges en starkare representation. Dessafrågor liksora frågan om den närmare sammansättningen av berörda nämnder börenligt min bedömning övervägas ytterligare raed utgångspunkt i de riktlinjersora jag här angivit. Dessa överväganden bör innefatta också frågan orarepresentation för externa inlressen i fakultets/seklionsnärand, en fråga somväckts i yttranden från bl. a. högskolan i . Som U68 påpekat är det angeläget att förändringar i fakultets/sektions arbetsformerkan genomföras med atl högskoleorganisationen i övrigt reformeras.Jag avser att i annat sararaanhang föreslå regeringen att uppdra åt dencentrala organisationskoraraitté för högskole-reforraen, sora jag kommer altföreslå i det följande, att efter samråd med berörda myndigheter komma in medförslag till beslämmelser om fakultets/sektionsnämnder i sådan tid all dettablir möjligt. Härmedhar jag redovisat de organ och enheter för planering, ledning och genoraförandeav utbildning och forskning sora enligt rain mening i försia hand bör finnasinora statliga högskoleenheter. Generellt bör enhelsstyrelsema ha frihet atthämtöver inrälla organ för särskUda uppgifter och också att delegerabeislutanderätt inora enhelema så att en ändamålsenlig arbetsfördelning uppnås.Enhelsslyrelsen bör sålunda kunna uppdra åt bl. a. avdelning; inora slyrelsen,reklorsärabetet och åt perraanent eller särskilt inrättat organ inom enhetenatt beslula på styrelsens vägnar. Videnheter där den lokala antagningen till grundläggande utbUdning har siörreomfattning bör särskUda antagningsnämnder raed representation för sarahälls-och arbetslivet kunna inrättas för att ål enhelsslyrelsen bereda eller på dessvägnar beslula i frågor om antagningen. Förledning av bibliotek, verksläder, läroraedelscentral, etc. av U 68sararaanfallande benäranda serviceinrättningar bör enhelsslyrelsen kunnainrätta särskilda ledningsorgan. Med hänsyn till de varierandeförutsättningarna anser jag det inte lärapligt att centralt raeddelanågra närraare bestäraraelser i delta avseende. Jag utgår från att även sådanaorgan komraer att sättas samman raed hänsyn till förvaltningsdemokratiskaprinciper. Somjag anfört i det föregående måste utformningen av organisationen för denkomraunala högskoleutbUdningen ulgå från att kommuns skolstyrelse ochlandstingskoramims utbUdningsnämnd norraalt skall vara styrelse även förkommunens eller landstingskommunens högskoleutbildning. Styrelsernaför den koraraunala högskolan koramer sålunda att enbart beslå av förelrädareför allmänintressen. De förvaltningsderaokratiska strävandena liksomsträvandena att ge de studerande medinflytande får här rimligen tUlgodoses iforraer sora anknyter till vad som kommer all gälla för kommunala ochlandstingskommunala organ i allmänhet. Ocksåi fråga om den yttre organisationen i övrigt bör högskoleulbild-mngen ses somen del av komraunens eUer landstingskommunens samlade utbildningsverksamhet.Detla innebär t. ex. att kommunala skolledare får ledningsuppgifter avseendeäven högskoleutbildning. Vidare bör inlagningsnärandema för gyranasieskolantills vidare kunna svara för antagning också till koraraunalhögskoleutbildning. Den koraraunala högskoleutbUdningen torde med hänsyn tUlbefintiiga samband norraalt komma att knytas till skolenheter med exempelvisgyranasieskoleutbUd-ning. EnliglU 68:s förslag skall linjenärander svara för planering och ledning också avkomraunal högskoleutbUdning, bl. a. i vad avser frågor om ulbildningensinnehåll och organisation. a. och har ifrågasatts om organ av detta slag är nödvändiga i denkommunala organisationen och om inle berörda uppgifter här kan fullgöras avredan existerande organ. Detfinns skäl för att en linjenämndsorgahisation av del slag som jag i detföregående förordat för de statliga högskoleenheterna upprättas också inom denkomraunala högskoleorganisationen. Det är sålunda enligl min mening angelägetatl ge studerande och lärare i kornraunal högskoleutbUdning ett inflylandeöver utbildningens planering och ledning sora är jämförbart med det soramotsvarande grapper inom den statliga delen av högskolan får. Det är ocksåvikligt att säkra étl samspel med yrkeslivet även i fråga om den koraraunalahögskoleutbildningen. Samtidigtmåste uppenbarligen hänsyn tas lill de prakliska förutsättningarna för enlinjenämndsorganisation för den komraunala högskoleutbildningen. Dennautbildning kommer i flertalet fall att ha mycket begränsad omfattning inom denenskilda koramunen eller landstingskommunen. Den kommer också ofta alt bl. Prop.1975: 9 528 Med hänsyn härtUI bör det enligt min raening inte varaobligatoriskt atl inora kommun eller landslingskoraraun sora är huvudraan förhögskoleutbildning inrätta linjenärand. En linjenärandsorganisation bör iförsia hand förekomma där den kommunala högskoleutbildningen har större;omfattning eller där utbildningen i fråga meddelas vid en särskild enhet. Jagförordar mot denna bakgrund att det inora berörd kommun eller landstingskommunskall finnas en eller flera linjenärander för högskoleutbildning, om inleregionstyrelsen efter förslag från slyrelsen för vederbörande utbildningbeslutar annat. för koraraunal högskoleutbUdning bör så långt raöjligt varaidentiska raed uppgiftema för linjenärand för statlig utbildning. Vad beträffarlinjenärandemas medverkan i resursplaneringen kan inte uppgiftema i varje falltUl en början bli desamma som inom den statliga högskolan. Så längestatsbidragsreglema har i huvudsak nuvarande utforraning något som jag äterkoraraertill blir näraligen den lokala handlingsfriheten i fråga ora disposition avresurser mera begränsad för den kommunala högskoleutbUdningens del. Riktpunktenför sammansättningen av högskoleulbildning bör vara denjag i det föregående angivit för linjenämnd inom statlig högskoleenhet, dvs. istort 1/3 lärare, 1/3 studerande och 1/3 företrädare för yrkeslivet eller förannan högskoleutbildning, i detta fall naturiigen den statligahögskoleorganisationen. Härjärate bör representation för teknisk ochadrainistrativ personal kunna förekomma. Till frågan om sätt för att utseledamöter i linjenärand äterkoraraer jag, sora förut nämnts, i det följande. Somframgår av vad jag anfört rymmer sambandet mellan högskoleutbildningoch gyranasieskolan åtskUliga problem. Till ytterligare vissa i sararaanhangetakluella frågor återkommer jag i det följande. De berörda problemen raåste iplaneringen inför genomförandet av högskolereformen uppmärksammas särskilt. Ivissa fall sorterar f. n. kommunala enheter som meddelar ulbildning, vilkenenligl mina förslag skall föras till högskolan, inte under skolstyrelse ellerutbildningsnämnd ulan leds i särskild ordning. Det är då fråga om enheter soraär frislående från bl. a. gyranasieskolan. Exerapel på detta utgör f. n.Valands konstskola i och musikpedagogiska institut. Sådanakomniunala enheter bör kunna finnas även fortsättningsvis. Iag utgår från attderas planerings- och ledningsorganisation utforraas med utgångspunkt i deprinciper för den lokala statliga och koraraunala högskoleorganisationen somjag förordat i det föregående. Prop.1975: 9 529 8.5Organisationen för uppgifter som är gemensamma för flera läroanstalter Idet föregående har jag som en ulgångspunkt angett att högskoleorganisationenmåste ge bättre fömtsättningar än för att stimulera utvecklingen avhögskoleutbUdningen och för atl olika slag av högskoleutbUdning skall kunnabehandlas sora en helhet. Jag skall nu la upp frågan hur uppgifter som ärgemensararaa för högskolan i dess helhet eller för två eller fleraläroanstalter bör organiseras. Sådana uppgifter fullgörs i alltväsentligt inom departement eUer verk. U68:s förslag om en sammanhåUen lokal organisation för huvuddelen av denstatiiga högskoleutbildningen innebär all såväl planeringsuppgifter somadministrativa uppgifter rörande utbUdningen och forskningen på en och sararaahögskoleort eller par av högskoleorter anförtros den gemensamma högskolestyrelsen.Utredningen föratsätter härutöver en frivillig planeringssamverkan mellan destatliga högskolestyrelserna och de kommunala huvudmännen förhögskoleulbildning inom var och en av de sex utbildningsregionerna, med rainbenämning högskoleregionerna. I vissa remissyttrandenhar den av U 68 föreslagna ordningen med 19 självständiga statligahögskolestyrelser kritiserats. En sådan ordning hävdas bl. a. lägga alltförraycket reellt inflytande hos centrala organ och också försvåra elt rationelltutnyttjande av de saralade resursema, inte minst i perspektivet av U 68:sutbyggnadsförslag. Förslag om en fastare regional samordning genom en styrelseeller elt planeringsorgan för var och en av de sex högskoleregionema delvis istället för de av U 68 föreslagna högskolestyrelserna förs fram från skildahåll, bl. a. av statskontoret samt konsistorierna i och . U 68-beredningen har rnedutgångspunkt i de redovisade remissynpunkterna föreslagit en ordning medregionala styrelser för högskoleutbUdning. Beredningen har sora stöd för sillförslag i denna del förulora de möjligheler alt decentralisera ansvar ochuppgifter som en ordning med regionslyrelser ger särskUl pekat på,denroll en regional organisation kan spela vid den fortsatta planeringen avhögskoleutbUdningens utbyggnad och vid förverkligandet av beredningens förslagom anknytning mellan enheter raed och enheter utan fast forskningsorganisation.Beredningen har också bedörat att saraverkan i den övergripande planeringenmellan de slalliga läroanstalterna och de primär- och landslingskommunalautbildningshUvudraännen underlättas, om den äger rum inom ramen för elt organsom är fristående från själva utbildningsenheterna och de närmast ansvarigastyrelserna på både den statliga och den kommunala sidan. 1 saml Nr 9 Prop.1975: 9 530 EnligtU 68-beredningens uppfattning bör den regionala organisationen i principförbehåUas sådana planerings- och samordningsuppgifter som bör eller måstefullgöras över gränserna mellan högskoleenheter och -orter. En huvuduppgift förregionstyrelsen skall enligl förslagel vara alt svara för planeringen avregionens saralade utbud av lokala och individuella utbUdningslinjer samtenstaka kurser och att fördela medel för dessa ändamål på enheter och orter.Slyrelsen skall också svara för erforderlig samordning när det gäller planeringra. av allraänna utbildningslinjer. Den skall vidare enligt beredningensförslag fördela de särskUda raedel för regionala forskningsändaraål sora jagberört i del föregående. Slutligen skall enligt förslaget svaraför adrainistrativ samordning mellan slalliga högskoleenheter, t. ex. beträffandegeraensamraa organ och institutioner, en uppgift sora raed den av U 68föreslagna organisaiionen när del gäller enheter på en och samma ort skulleankorama på högskolestyrelsen. Iyttrandena över U 68-beredningens förslag är opinionen beträffanderegionstyrelsema delad. De flesta som yttrar sig anser den föreslagna modellenha fördelar jämfört rai;d den av U 68 förordade. AUmänt betonas vikten av attden regionalti organisationen inte komraer atl utgöra en ytterligare nivå iolika ärenden och att en klar kompetensfördelning mellan organ på olika nivåerinom högskolan måste skapas. Soraredan fraragått i det föregående ansluter jag raig för egen del till U68-beredningens förslag om en regional organisaiion för vissa uppgifterrörande högskoleutbildningen. De regionala organen är avsedda att få ettövergripande planeringsansvar för den grundläggande högskoleutbildningen inomhögskoleregion(5ma. Det fuins enligl min raening skäl alt markera detta ansvargenom att i enlighet med beredningens förslag använda benäraningenregionstyrelser. Jagförordar sålunda alt en regionstyrelse inrättas inora varje högskoleregion.Regionslyrelsens uppgifter bör enligt rain mening i princip avse allgmndläggande högskoleutbildning inom regionen. De bör i första hand ligga inomde tre huvudområden som U 68-beredningen angivit, nämligen följande. 1.Regionslyrelsen bör svara för samordnande planering i fråga om dengrandläggande högskoleutbUdningens utveckling och utbyggnad inora regionen medsikle på atl fk fram elt aUsidigt utbildningsutbud och att effektivt utnyttjade samlade resursema. Jag har i det föregående förordat en utbyggnad stegvis avhögskoleutbildningen på 14 orter eller par av orter. Som jag i det sammanhangetframhållit raåste denna utbyggnad genomföras tmder samordning såväl raellanutbyggnadsortema inbördes som mellan dessa och universitetsorterna. Ettplaneringsorgan som täcker CKh kan göra avvägningar mellan de olikahögskoleorter och -enheter sora i första hand har iiamband med varandra iplaneringsfrågor och som är förankrat i den berörda regionen blir enligt rainmening 1975: 9 531 ettbetydelsefullt inslramenl för att förverkliga ulbyggnaden av högskoleutbUdningen. Denplaneringsfunktion som aUlså bör ankomma på regionslyrelsen får oUka karaktär ifråga ora olika delar av utbUdningsutbudet. I vissa fall blir uppgiften frärastatt medverka i utarbetandet av planeringsunderlag till ledning för regeringen.Detta torde normalt gälla beträffande allmänna utbUdningslinjer. I andra fallbör svara också för den slutliga fördelningen av medel påläroanstalter. Delta gäller beträffande lokala och individuellautbUdningslinjer samt enstaka kurser. På bör också ankoraraaatl raedge statlig högskoleenhet, koraraun eUer landslingskoraraun alt förläggautbUdning tUl annan ort inora regionen än högskoleort. Att på detla sätt beslutbl. a. om vad som betecknas som decentraUserad universitetsutbUdningflyttas från regering och verk tiU regional nivå ser jag sora en klar fördelför raöjligheterna att sraidigt göra avvägningar raellan aktueUa behov ochönskemål. Jag erinrar om vad jag anfört i det föregående om att högskolan ifråga om enstaka kurser bl. a. på orter ulanför högskoleortema bör samverkaraed sludieförbunden. Regionslyrelsenbör fortiöpande ta initiativ tUl sådana utredningar ra. m. rörande grundläggandehögskoleutbildning sora den finner påkallade. De bedöraningar styrelsen görtill ledning för de cenirala organen bör regelbundet korama tUl uttryck i attden yttrar sig över läroanstalternas anslagsframställningar i berörda delar.TUl denna procedur återkommer jag i det följande, Regionslyrelsen börvidare ha del sammanhållande ansvaret för anknytningen mellan enheter med ochenheter utan fasta forsknuigsre-surser. Delta innebär att styrelsen bör fattabeslut om dispositionen av de särskilda medel som enligt mitt förslag i detföregående skall stäUas tUl förfogande per fakulletsoraråde och högskoleregionför att göra del möjligt att lärare vid läroanstalter utan fastforskningsorganisation tjänstgör i forskning och forskarutbUdning och att forskningsprojekt,företrädesvis med regional anknytning, knyts tUl sådana läroanstalter. Jagerinrar om att den vetenskapliga planeringen enligt mitt förslag skallfullgöras inora fakulteter/sektioner med ansvarsområden täckande samtligaberörda högskoleenheter. bör även i övrigl verka för att, därså bedöras ändamålsenligt från forsknings- eller utbildnings-synpunkt,lärartjänster blir gemensamma för två eller flera statiiga högskoleenheter ochatt innehavare av lärartjänster mera tillfälligt växlar tjänstgöringsställenmellan enheter. Regionstyrelsensövergripande ansvar för grundutbildningens planering inom regionen och dessansvar för den regionala forskningsanknytningen motiverar enligt min meningatt styrelsen får yttra sig också över anslagsframställningar i fråga omforskning och forskamtbildning. 3-Regionstyrelsen bör slutligen svara för sådana organisations- och 1975: 9 532 som berör i försia hand två eller flera statiiga högskoleenheter. Idet föregående har jag förordat atl regionslyrelsen skall besluta ora bl. a.för två eller flera läroanstalter geraensamraa institutioner och linjenämnder.Jag återkommer strax tiU frågan ora utbildningsnärander, vilka enligt rainmening också formellt bör knytas till regionslyrelsen. bör ävenha etl allmänt ansvar för att främja utveckUngen av högskolans organisaticmöver gränserna raellan befintliga läroanstalter och för att bevaka behoven avförändringar i t. ex. indelningen i högskoleenheter. Ivissa fall kan det även vara iindaraålsenligt atl ge eltadministrativt ansvar för servicemrättningar o.d. sora är geraensarama förflera högskoleenheter. Organisaiionenför lokal- och ulruslnuigsplanering för uiuversilet och högskolor är redanregional i den meningen att det finns en koramitté för varje universitetsort(motsv. ), i förekommande fall med uppgifter också för andra orter. Jagåterkommer lill dessa frågor i det följande. För olika speciella funktioner avdetla slag inom högskolan kan en anknyrlning till den regionala organisationenvisa sig ändaraålsenlig. Föratt den administrativa samordningen mellan de statiiga högskoleenheterna i enregion skall underlättas är det enligt rain mening lärapligt attregionstyrelsen får yttra sig över enhetsslyrelsernas anslagsframställningarockså i fråga om t. ex. förvaltningar och serviceinrättningar. Medhänsyn till den särskUda organisationen för jordbmkets högskolor kan inte iberörda regioner uppgifter i administrativt hänseende ochbeträffande yttranden över anslagsframställningar ra. Vad beiräffar den saraordnande planeringen av den grundläggandehögskoleutbUdningen bör emellertid ha att beakta verksamhetemoch resurserna också vid jordbrakets högskolor. Dehär föreslagna uppgifterna, för bör enligt min mening vara enminsta gemensam nämnare för samtliga högskoleregioner. Inom den uppdragna ramenkommer givetvis tyngdpunkten i uppgifter att variera meUanolika regioner. Kravet på att samordna den gmndläggande utbildningensutbyggnad och utveckling får sålunda självfallet en helt annan innebörd ihögskoleregioner som omfattar flera utbyggnadsorler än i t. ex. dengeografiskt begränsade . I denna region firms å andra sidansärskilda fömtsättningar att ge ansivar förserviceinrättningar o. d. som är gemensamma för de statliga högskoleenhetema. EnprincipieU enhetiighet bör enligt min mening eftersträvas i fråga omregionstyrelsemas ställning och uppgifter i förhållande till både den lokalaoch den centrala organisationen. Saratidigt bör eraellertid viss hänsyn tUlolika högskoleregioners särdrag kunna tas när det gäller dennärraare fördelningen av uppgifter mellan regionstyrelserna och andra organ. Iett par yttranden över beredningspromeraorian har för vissa regioner förordatsmera omfattande uppgifter för , i första hand när det gäUermedelsfördelning och förvaltning. Sålunda har konsistoriet i Uraeå föreslagitatt skall svara för fördelningen på enheter även av raedlenför allmänna utbUdningslinjer. Konsistoriet i har förordat attregionsstyrelsen skall, med hjälp av vissa underavdelningar, fullgöra ävenenhetsstyrelses funktioner för den statliga högskoleutbUdningen i regionen.Frågan om avvikelser från den ordning beträffande uppgifier,som jag förordat i det föregående, får övervägas särskUt för varjehögskoleregion av de regionala organisationskommittéer som jag kommer attförorda i det följande. Dessa bör också utarbeta närmare förslag om de oUkastyrelsernas uppgifter inom ramen för vad jag här förordat. Jag delar U68-beredningens bedömning att regionstyrelserna bör förses med kansliresursersom är fristående från de olika högskoleenheterna ra. Delta bör inteutesluta en praktisk-admiiustrativ samverkan mellan ett regionkansli och t. ex.en lokal universitets- eller högskoleförvaltning. Det är viktigt att de som ärverksamma i den regionala organisationen får nära kontakt med ett så brettutbildningsutbud som möjligt och också med forskningen. I varje högskoleregionbör därför enligt min mening regionslyrelsens kansli förläggas tUl den ort somkommer att utgöra regionens huvudort för utbildning och forskning inomhögskolan. TUl regionkansliemas personalbehov äterkoraraer jag i det följande. När det gäUerregionstyrelsemas sammansättning har U 68-beredningen bedömt att styrelsernasuppgifter motiverar en stark representation för allmänna intressen och enanknytning till samhällsplaneringen i stort. Beredningen förordar attföreträdare för allmänintressen skall utgöra flertalet av ledamöterna.Beredningen kan som en riktpunkt länka sig proportionerna 2: 1 mellan å enasidan företrädare för aUraänna intressen, å andra sidan förelrädare för deinom högskolan verksamma. Som redan framgått delarjag U 68-berednihgens uppfattning atl företrädare för samhälls- och yrkeslivetbör ha elt avgörande inflytande i regionstyrelsema. De avvägningar medeffekter på den allmänna samhällsplaneringen raellan skUdautbUdningsseklorer och skilda orter sora regionstyrelsema skall göra motiverarenligt min mening en sådan ordning. Den av U 68-beredningen angivna riktpunktenför sammansättning av regionstyrelserna anser jag väl avvägd. Jag delar ocksåberedningens bedöraning alt en generell representation för berördahögskoleenheter m. fl. inte är praktiskt möjlig i normalfallet. Det äremellertid självklart att ett nära samband raellan regionslyrelsen och deenskilda läroanslaltema är nödvändigt. I enlighet raed vad U 68-beredningenfört fram bör en eller ett par av rektorerna vid regio- nensstatliga högskoleenheter ingå i . Vidare bör rektor vid statlighögskoleenhet liksom motsvarande befattningshavare vid kommunalhögskoleutbildning ha närvaro- och yttranderätt samt rätt att få sin meningantecknad till ]5rotokollet vid regionslyrelsens behandling av frågor sora rörvederbörande läroanstalt. SoraU 68-berednmgen förordar bör den exakla sammansättningen av regionstyrelsemautredas från faO lill fall med hänsyn till vederbörande regions omfattning ochkaraktär. Detla bör göras av organisationskommittéerna. Varje regionslyrelsessammansättning bör därefter fastställas av regeringen. Tillfrågan hur ledamöter i regionstyrelserna skall ulses äterkoraraer jag i detföljande. Som jag fömt antytt delarjag U 68-beredningens bedöraning att linjenämndemas ansvarsområden normaltkommer att bli aUtför begränsade för att nämndema skall vara lämpade som organför utveckling och förnyelse av UtbUdningsutbudet över gränserna mellanbefintliga läroanstalter och linjer. Man kan heUer inte räkna med att enenhetsslyrelse eller en regionstyrelse normalt kan fyUa funktioner av dettaslag. Enligt min mening kan utbildningsniimnder, med yrkesutbUdningssektorersom ansvarsområden, spela en viktig roll i både den kvalitativa och denkvantitativa planeringen. UtbUdningsnäranderna harinte i U 68-beredningens förslag sora i U 68:s en fast plals i planerings-och ledningsorganisationen för den grandläggande ulbUdningen. Det är emeUertidenligt min uppfattning väsentligt att utbildningsnämnder koraraer lill slånd, iförsta hand som rådgivande och förslagsslällande expertorgan i den meralångsiktiga planeringen. Näranderna bör kunna tjäna som organ för kontakt ochsaraverkan mellan högskoleorganisationen och samhälls- och yrkeslivet när detgäller alt utveckla utbUdningsutbudet utanför eller över gränserna mellanbefintliga linjenämnders ansvarsområden.