prop · FY0314 · 1975-12-31 00:00:00 — Ulredningen föreslår en ökad lärartäthet för fritidsledarutbUdningengenom atl en extra tilldelning av per elev och läsår ges för lärarespraktikhandledning. Vidare föresläs alt lärare som i samband med praklikbesökvarit borta fär tillgodoräkna sig högst tvä lektionstimmar uiöverdem som fullgjorts på praktikslällel. Till lärares rese- och Iraklamenlskoslnaderföreslås . per elev och läsår. Ulredningen påpekar del nödvändiga i attskolorna på alla sätl även försöker nedbringa elevernas exlra kosinader isamband med praktik-perioderna. De totala kostnaderna för genomförandel av dessa förslagberäknar utredningen till ca 1,8 milj. kr. under /76. Av dellabelopp avser 1,2 mUj. den ökade lärartätheten, . kostnader för lillgodoräkningstimmaroch . bidrag till lärares rese- och Iraklamenlskoslnader. Vidberäkningen har utredningen ulgåll från samma inlagningskapacitet som underinnevarande läsår. Såväl ungdoms- och idrotlsorganisationer som vissa vuxenorganisalio-ner,kommuner och olika vårdinrättningar m. fl. har behov av personal med kunskaperom och erfarenheter av olika former av fritidsverksamhet. Förslag som framlagtsav barnstugeutredningen om fritidsverksamhet bland 7 12-åringar och förslagfrån ulredningen om skolans inre arbeie pekar på behovet även ulbyggd ulbildning.Folkhögskoleulrednlngen belo-svärighelerna alt göra tillförlitliga prognoser.Till säväl ungdomsorganisationers och kommuners som lill olikavårdinrättningars fritidsverksamhet rekryteras även personal med annan bakgrundän frilidsledarutbildning. förhållande kommer sannolikt atl bestå. Reellkompelens kommer alt värderas högre än formella meriter och olika bedömningarkommer i varje särskilt fall all avgöra vilka meriter som skall väga tyngst. Utredningen föreslår för /76 en intagning av560 elever lill folkhögskolans frilidsledarutbildning. Till gymnasieskolans ochkombina-tionsulbildningens frilidsledarkurser anlas f. n. drygt 200elever. Beräkningen av lilläggsresurser bör göras med hänsyn lilldel föreslagna anlalel elevplalser. Ulredningen framhåller viklen av alt olikasamhälls-, folkrörelse-, avnämare- och regionala intressen tillgodoses vidfördelning av de extra resurserna till olika skolor. Med tanke på svårigheterna atl bedöma efterfrågan påutbildade frilidsledare är del f. n. inte önskvärl all utbildningen utökas. En sirikletableringskontroll av nya utbildningslinjer inom folkhögskolan är inte möjligall upprätthålla med hänsyn till den frihet under vilken skolfor- Genom alt skolorna tilldelas tilläggsresurserenligl utredningens förslag finns dock en möjlighet att begränsa enokontrollerad uibyggnad av utbUdningen. När SÖ får kännedom om planer på nyeller utvidgad verksamhei bör den för berörd rektor och huvudman framhålla detansvar som skolan pålar sig gentemot eleverna och de extra kosinader denåsamkar sig själv. SÖ föreslås vidare få lill uppgift att fortlöpande följa behovelav frilidsledare och vid behov aklualisera frågan om ulbildningensdimensionering. Ulredningen avser all i slulbeiänkandel återkomma lill fråganom gymnasieskolans roll i frilidsledarulbildningen. I avvaktan på della bör inlenägon ökning ske av frilidsledarulbildningen vare sig inom gymnasieskolan ellerkombinalionsutbildningen. Folkhögskoleulredningens förslag har i slort settmottagits positivt av remissinstanserna. Flera av dessa efterlyser dock en merasamlad översyn av den utbildning som är inriktad pä fritidssektorn. Till de remissinslanser som helt eller i huvudsak tUlstyrkerförslaget hör , , , , , Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, CUF,. och hemgårdar.Svenska frisksporlförbundel, RF och . Flera av dessaremissinstanser redovisar emellerlid delvis avvikande delaljsynpunkter. , , , , ,, TCO och Svenska missionsförbundets ungdom anser atl en samlad översyn börgöras av ulbildning som är inriktad mol hela eller delar av fritidssektorn, bl.a. för att nä en samordning mellan fritidsledar- ochfritidspedagogutbildningen. , folkhögskoleelevers förbund, RF, Elevkåren vid . Fritidsledarnas intresseorganisation och Sarnorganisalionenför frilidsledarutbildning inom svensk folkhögskola anser atl kombinalionsutbildningenbör läggas ned. Även och Svenska missionsförbundets ungdomär kriiiska till kombinationsulbildningen och anser atl den är ell sämrealternativ än folkhögskolans frilidsledarutbildning, UKÄ säger sig haförståelse för de argument som förs fram för permanenlning av utbildningen vidfolkhögskolan men anser att detta inte får leda till att kombinalionsutbildningeninskränks. RF anser all även gymnasieskolans ledarutbildning börläggas ned. och hemgårdar anser i likhet medlärare och elever vid all gymnasieskolansledarutbildning bör överföras till lämpliga folkhögskolor, medan anser all den bör göras om lill en tvåårig högre specialkursinom gymnasieskolan. påpekar all fritidsledarutbUdningen vidfolkhögskolan endasi tillgodoser en del av organisalionernas utbildningsbehovoch all dessa även i forlsällningen måste bedriva en omfattande ochkostnadskrävande ulbildning av såväl sina förtroendevalda som sina ledare iegen regi. Samma påpekande görs av LO, CUF och SSU. Dessa remissinslanser anserockså alt de resurser som samhällel ställer lill förfogande för sådan ulbildningmåste öka kraftigt. LO och SSU pekar särskilt på den funktionärsutbildning somi ABF:s regi bedrivs inom arbetarrörelsen. CUF anser all medlems- ochfunktionärsutbildning i studiecirkelform måste bli ett prioriterat studieämne. TCO framhåller angelägenheten av attvidareutbildningsmöjligheter skapas för redan yrkesverksamma inomfritidssektorn. Även och Svenska scoutförbundetbehandlar denna fråga och föreslär att vidareutbildningen föriäggs tillhögskolan, medan anser atl även denna verksamheibör förläggas till folkhögskolan. betonar kulturaspektens betydelse iutbildningen och påpekar atl flera folkhögskolor har stark inriktning på kulluroch kullurförmedling. ABF anser att frilidsledarulbildningen bör relateras tillmålen för den slalliga kulturpolitiken. ungdom anser att organisaiionen för skall få lämpliga ungdomsledare mäsle utbilda dessa vid organisationensegen folkhögskola. Remissinslanserna är genomgående positiva till folkhögskoleulred-rungensresonemang rörande fritidsledarnas roll i samhället och den problemcentreradeundervisningen. Att fritidsledarna måste kunna göra en konstruktivideologisk insats i sitt arbete understryks av slalens ungdomsråd, SÖ, TCO,, folkhögskoleelevers förbund, RF, ABF,Fritidsledarnas intresseorganisation och Unga örnars riksförbund. De synpunklersom ulredningen framför om behovet av en verkligheisanknuten, problemcentreradundervisning, delas av SÖ, TCO, Svenska missionsförbundels ungdom. för frilidsledarutbildninginom svensk folkhögskola och Unga örnars riksförbund. folkhögskoleelevers förbund, RF ochFritidsledarnas intresseorganisation betonar särskilt vikten av atl lärarnahar egna erfarenheler av arbeie som fritidsledare. Svenska missionsförbundetsungdom och framhåller behovet av alt engagerapersoner utanför skolans ordinarie lärarkår i undervisningen. Svenskamissionsförbundels ungdom ifrågasätter dock om rörelsefolkhögskolorna klarardelta ulan alt fä exlra bidrag. underslryker all undervisningen mästebedrivas på ett sådant sätt att de blivande fritidsledarna får en grundläggande kännedom om folkrörelsernas arbeie. betonar nödvändigheten av atl eleverna inle bara förvärvarteoretiska kunskaper, ulan atl de också tillägnar sig en personlig åskådning. 4.3.3 Intagningen av elever Utredningens synpunkter beträffande intagning av eleverhar fått ett positivt mottagande av remissinstanserna. De ändringsförslag somförekommer rör detaljer i förslagel. Behörighetsreglerna i sin helhet lillstyrks av bl. a.statens ungdomsråd, . CUF och folkhögskoleelevers förbund. Statensungdomsråd och UKÄ förutsätter emellerlid alt hänsyn las lill kompelenskommil-ténsförslag. Svenska missionsförbundets ungdom. och Elevkåren vid KFUK-KFUM:s ungdomsledarinstilul lillstyrkerbehörighetsreglerna med undanlag av åldersgränsen som dessa organisalioner villsälta lill . Denna åldersgräns föreslås även av RF, och för frilidsledarutbildning inomsvensk folkhögskola. Svenska frisksporlförbundel förordar en åldersgräns på 21år. AMS betonar belydelsen av arbetslivserfarenhet och föreningserfaren-hel.Förpraktikens betydelse understryks också av bl. a. , ,och Unga örnars riksförbund. Svenska frisksporlförbundelföreslår atl kraven på förpraktik skall utsträckas tUl minst ett årsheltidstjänstgöring eller insats på fritid. Även SÖ tillstyrker förslagelrörande förpraktik men anser all vid bedömningen får inle en för snäv avgränsninggöras. anser all kravel på förpraktik strider motprincipen om öppna UlbUdningsvägar och anser sig möjligen kunna godta allkravet får gälla försöksvis under ell anlal år vid folkhögskolan men inte vidandra skolformer. anser däremoi all samma krav påförpraktik skall införas för sökande till såväl kombinations- somgymnasieutbildningen. anser del angeläget atl man lill frilidsledarulbildningeni fortsättningen försöker atl fä elever som är mer inriklade på skapandeverksamhet. understryker de enskilda skolornassjälvklara rält atl avgöra vilka elever som skall anlas, och alt dä ta hänsyn lillfaktorer som kan vara betingade av skolans profil. 4.3.4 Utbildningens omfattning och utformning Remissinslanserna är i stort sell positiva lill uiredningensförslag rörande utbildningens omfattning och utformning. De avvikande uppfattningarsom redovisas gäller främsi frågan om hur studieplanerna skall utarbetas. Flertalet remissinstanser berör frågan om utbildningenslängd och samtliga tillstyrker att utbildningen blir tvåårig. mellan enhetlighet och profilering har också tillstyrktsav en rad remissinstanser, bl. a. , , , ,Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, . Svenska missionsförbundets ungdom.Fritidsledarnas intresseorganisation och för frilidsledarutbildninginom svensk folkhögskola. Den sistnämnda organisationen anser vidare atl förslagelbör leda lill all en folkhögskolekurs skall kunna få omfatta mer än 34 veckorbl. a. för atl eleverna skall kunna fä studiemedel för hela kursen. slort anlal remissinslanser, bl. a. socialstyrelsen.Svenska frisksporlförbundel. RF, och , betonar viklen av att en profilering av utbUdningen kan görasutifrån huvudmannens ideologi. ABF anser atl del är meningslöst atl diskuterahur slor del av utbildningen som skall ägnas åt allmänna ämnen resp.profilämnen efiersom en skolas grundläggande värderingar måste få komma lilluttryck i hela utbildningen. anser all en profilering avutbildningen inle får leda lill all enhetligheten förloras. Förslagel atl SÖ skall ularbela studieplaner i samråd medberörda skolor och organisationer saml att dessa studieplaner skall kunna tjänasom riktmärken för de enskilda skolorna tillstyrks i sin helhet av SÖ, och RF. Ylterligare några remissinstanser är positiva tUl förslagetmen underslryker kraftigt atl detla inle får leda till all skolorna känner sigbundna av studieplanerna. Till denna grupp hör ,folkhögskoleelevers förbund och SSU. Svenska missionsförbundets ungdomoch för fritidsledarutbildning inom svensk folkhögskola anserall den sistnämnda organisaiionen bör utarbeta studieplanerna och alt SÖ skallbekosta arbetet. LO anser alt största vikt måste läggas vid de medverkandeorganisationernas synpunkter vid utarbetandet av de framlida studieplanerna.LO anser del självklart all ABF och Unga örnas riksförbund skall medverka idelta arbete och all del är bäitre alt del sker i anslulning till folkhögskoleutredningensfortsatta arbeie än alt det läggs på SÖ. Unga örnars riksförbund anser alt resp. folkhögskola börsvara för ulbildningens uppläggning och utformning i samråd med de närmastberörda avnämarna. Svenska kommunförbundel förutsätter alt förbundel får deltai det fortsatta sludieplansarbelel. Nödvändigheten av atl SÖ genomför den föreslagnakonferensverksamheten betonas särskilt av , ,och Fritidsledarnas intresseorganisation. Frågan omenhetliga intyg väcks av . Svenska scoutförbundetoch Sarnorganisalionen för fritidsledarutbildning inom svensk folkhögskola. betonar generellt vikten av att skapandeverksamhei får en siarkare slällning i utbildningen. RF och ABF konstaterar altdel vid folkhögskolan även i forlsällningen kommer alt bedrivas en omfal- lande ledarulbUdning ulanför den tvååriga fritidsledamtbUdningensram. Detla betecknas som nödvändigt och värdefulll och ABF betonar att ävensådan ulbildning borde få samma stöd som den nu akluella. 4.3.5 Yrkespraktiken i utbUdningen Förslagen rörande yrkespraktikens roll i utbildningen ochtilläggsresurser för detta ändamål har mottagits positivt av remissinslanserna.Däremot är flera av dessa missnöjda med alt förslag inle har lagts fram belräffandearvodering av handledare och läckande av elevernas fördyradelevnadsomkostnader under den sammanhängande prakliken. Till de remissinstanser som understryker belydelsen av attyrkespraktiken får en central plats i utbUdningen hör SÖ, CUF, och RF. och betonar vikten av att praktiken planeras på ett sådant sättatt även berörda organisalioner och institutioner får behållning av samarbetetmed skolan. Uiredningens förslag om lilläggsresurser lillslyrks av bl.a. SÖ, TCO, . ungdom, för fritidsledarutbildning inomsvensk folkhögskola och Unga örnars riksförbund. Även LO tillstyrker förslagelmen anser all molsvarande resurser också bör ställas lill förfogande bl, a. förarbetarrörelsens funktionärsutbildning som är en kvalificerad ledarulbUdningmed annorlunda uppläggning. Samma uppfattning framförs av SSU och ABF. RFtillstyrker förslaget om extra tilldelning av lärarlimmar men föreslår dessulomalt fritidsledarutbUdningen skall få 2,8 istället för nuvarande 2,2 lärarlimmarper elevvecka. Fritidsledarnas intresseorganisation föreslär 3,0 lärarlimmarper elevvecka. Etl antal remissinstanser anser atl frågan om arvoderingav handledare bör övervägas på nytt. Målet bör vara en lösning som anslutertill den ordning som finns för socionomulbUdningen. Några instanser anser också all frägan om elevernasfördyrade levnadsomkostnader i samband med dubbel bosättning under den sammanhängandepraktiken måste lösas sä snart som möjligl. Flera remissinstanser underslryker Uksom ulredningen självatl beräkningarna av behovet nyutbildade frilidsledare är mycket osäkra. Slatens ungdomsråd, SÖ, UKÄ, TCO, . och tillstyrkerförslaget om 560 utbildningsplatser . Svenska missionsförbundets ungdom.Svenska scoutförbundet, folkhögskoleelevers förbund ochFritidsledarnas intresseorganisation anser att detla är för mycket. AMS föreslår att dimensioneringen skall vara flexibel föratt lätt kunna anpassas till arbetsmarknadens aktuella behov och andra ulbildningsbe- och hör lillde remissinslanser som underslryker osäkerheten i beräkningarna och nödvändighetenav all tillsynsmyndigheten noga följer behovet av nyutbildade fritidsledareoch föreslär de förändringar i dimensioneringen som behövs. LO, ABF och betonar all när dimensioneringen fastställs mäsle hänsyntas lill att della inte är den enda utbildning som bör vara meriterande för tiänsterinom fritidssektorn. Även i fortsättningen måste organisalionernas egen utbUdningkombinerad med långvarig erfarenhet av föreningsarbete som förtroendevald varameriterande för tjänster inom säväl organisationer som offenilig förvaltning. UKÄ ifrågasätter om uteblivna tUläggsresurser är entillräcklig restriktion för atl styra ulbildningens dimensionering. ungdom, RF och Elevkåren vid KFUK-KFUM.s ungdomsledarinstitutdiskuterar olika former av etableringskontroll. I fråga om vilka skolor som skall bedriva frilidsledarutbildninganför LO och SSU all det är angeläget all arbelarrrörelsens folkhögskolor blirrepresenterade i den gruppen. Svenskamissionsförbundels ungdom och för fritidsledarutbildninginom svensk folkhögskola anser all arbetarrörelsens skolor bör blirepresenterade bland dem som bedriver frilidsledarutbildning men att i övriglde skolor som lillhör samorganisationen bör ha företräde till utbildningen. Svenska missionsförbundets ungdom anser alt en eventuellframtida utbyggnad av fritidsledarutbUdningen bör ske vid sådana skolor som är organisalionsanknulnaoch då i försia hand vid sådana där huvudmannen kan påvisa behov av flernyutbildade frilidsledare inom den egna rörelsen. Vidare påpekar förbundel alldel är olyckligt om någon folkhögskola skulle komma atl domineras av denna ulbildning. 5.1 Samhället och ungdomsorganisationerna Vårt land kan beskrivas som elt folkrörelse- och organisalionsland.Folkrörelserna engagerar sig i samhällsdebatten och medverkar i opinionsbildningen.Genom del vittförgrenade nälel av föreningar får mänga människor möjUgheter attkomma till tals och påverka samhällsutvecklingen. Organisaiionerna blirdärigenom värdefulla instrument för utvecklingen av vår demokrati. Barn- och ungdomsorganisationerna har vikliga uppgifier ifolkrörelsearbetet. De knyter kontakter i de nya generationerna och svarar förelt betydelsefullt skolningsarbete. är det just ungdomsorganisationernasom lar upp den ideologiska debatten inom folkrörelserna och som spelar huvudroUendå det gäller all utveckla och förnya organisationernas arbetssätt. Alt främjabarn- och ungdomsorganisalionernas arbete blir därför inte enbart ell centraltinslag i samhällets ungdomspolitik utan också en insats för folkrörelserna idess helhet. Arbetet i barn- och ungdomsorganisationerna bedrevs längeulan samhälleligt stöd beroende på att det med hänsyn till bl.a. organisalionernasfrihel uppfattades som tvivelaktigt eller renlav felaktigt att samhälletlämnade ekonomiska bidrag. Del slalliga slödel utgick för första /55 och omfattade då bidrag till instruktörsverksamhet,ungdomsledarkurser och s.k. fritidsgmppsverksamhel. Innan jag övergår till all redogöra för de riktlinjer som enliglmin mening bör ligga lill grund för den fortsatta statliga bidragsgivningen lillungdomsorganisationerna vUl jag hell kort ge en översiktlig bild av hur motivenför det samhälleliga slödel har förändrats . I dettasammanhang kommer jag också att beröra den roll man från olika håll vill georganisationerna i dagens samhälle. Under 1950-lalel var del främst ett socialpreventivtsynsätt som motiverade stödet lill ungdomsorganisalionerna. Beslutet att införaell ungdomsslöd fattades i samband med en omläggning av alkoholpolitiken. Imotiven för bidragen framhölls också att slödet avsåg att främja enskildaorganisationers strävanden efter sunda levnadsvanor, särskilt bland ungdomen.En ökad verksamhei inom ungdomsorganisalionerna betraktades som ett led i denförebyggande barna- och ungdomsvården. Stödet avsåg inte atl främjaorganisationens egna mål ulan i slället de för alla organisalioner gemensammaungdomsfrämjande uppgifterna. Denna inslällning log sig bl. a. uttrycket allreligiös propaganda inte fick förekomma i verksamhet för vilken statligt stödutgick. De poliliska ungdomsförbunden ställdes ocksä lill en början ulanförbidragssystemet. Reformeringen av ungdomsslödel under 1960-lalet utgickifrån en delvis annan grundsyn. ungdomsutrednings slutbetänkande (SOU1967:19) Statens slöd liU ungdomsverksamhet formulerades denna på följandesätt: Del är inte riskerna för all den som är ung skall misslyckas i fråga om social anpassning och personlig utveckling ulanmöjligheterna alt la till vara den enskildes inneboende förutsättningar ochanlag som bör vara den främsta drivkraften bakom samhällets ungdoms- ochfritidspolitik. Även ungdomsorganisalionernas egenvärde framhölls som skälför samhällsstödet. I de egna organisationerna kan ungdomen, anförde ulredningen,få möjligheler all stifta bekantskap med demokratins och parlamentarismens idéoch teknik, lära sig falla beslut och ta ansvar för dem, argumentera för sinaegna åsikter men ändå respekiera majoritetens vilja saml lära sig samarbele ochtolerans. Vid den reformering av del statliga stödet som skedde (prop.1969:1 bU. 10, SU 1969:43, rskr 1969:129) jämställdes på utredningens förslagde politiska ungdomsförbunden i slalsbidragshänseende med övrigaungdomsorganisationer. Organisationerna fick även möjligheter atl disponera destatliga bidragen pä ett friare sätt. Reformeringen följde de allmännariktlinjer för det statliga stödet som ungdomsulredningen hade föreslagit. Den syn pä relationerna mellan samhället ochungdomsorganisationerna som ungdomsutredningen gav uttryck för utveckladessenare av 1965 ärs idrollsulredning i belänkandet (SOU 1969:29) Idrott ål aUa.Statsmakternas beslut (prop. 1970:79, SU 1970:12, rskr 1970: 291), somhuvudsakligen följde idrotlsulredningens förslag, innebar all de slalligabidragen till idrollsändamål samordnades och atl riksidrotlsslyrelsentilldelades förvaltningsuppgifterna för del nya organisations-stödet. Enfrivillig ideell organisation kom härigenom atl få samma ansvarsuppgifler inomdenna sektor som () har för ungdomsslödel i övrigl. Är 1970 omorganiserades som då hadeexisterat 1 959 och gavs delvis andra funktioner. En av rådetsväsentligaste uppgifier blev alt se över det slalliga slödel lillungdomsorganisationerna, främsi då bidragel till den lokala verksamhelen. Rådel lade fram etl förslag om lokalt stöd somkom alt Ugga till grund för statsmakternas beslut atl avskaffa fritidsgruppsslödetoch i stället införa ett lokaU aktivitetsslöd (prop. 1971:32, KrU 1971:12, rskr1971:187). Beslutet innebar ytterligare etl sleg på vägen all ulvecklaorganisationernas frihet och självständighet. 1971:32 anfördeföredraganden bl. a. atl den nya bidragsformen avsäg all ge ungdomsorganisalionernastörsta möjliga frihet i fråga om verksamhetens inriktning och att varjeorganisation skulle kunna låla sina egna mål prägla verksamheten. Organisationernasfrihet markerades också genom att de själva och inle som lidigare kommunernaeller studieförbunden - blev huvudmän för verksamhelen. Efter förslag från ungdomsrådet beslulade statsmakterna år1972 (prop. 10, KrU 1972:8, rskr 1972:84) om ändrade regler förbidraget till ungdomsledarulbildning. Denna förändring innebar bl. a. all dennedre åldersgränsen för bidragsberättigande medlem sänktes från 12 tUl 7 år.Ungdomsrådet har även sammanställt uppgifier om omfaltningen av ungdomsorganisationernasinternationella verksamhet. Vidare har rådet svarat för viss försöksverksamhet somgenomförts i samverkan mellan kommuner och lokalt verksamma ungdomsorganisationer. Är 1972 fick en arbetsgrupp inom iuppgift att utreda bl. a. frågan om del statliga stödet tillungdomsorganisationernas cenirala verksamhei. Arbetsgruppen har lagt fram ellförslag som remissbehandlals genom ungdomsrådets försorg. Rådel har i april1974 inkommit till Kungl. Maj:t med förslag rörande den framlida ulformningenav slödet. 1 arbetsgruppens belänkande som ligger till grund för ungdomsrådetsförslag redovisas en omfattande diskussion kring motiven för del samhäUeligaslödel. Förslag läggs ocksä fram om atl vissa mål formuleras förungdomspolitiken. Jag återkommer lUl detla i del följande. Jämsides med att motiven för det direkta stödet till ungdomsorganisalionernahar förändrats har även synen på organisalionernas roll i samhället vidgats.Organisationerna har tidigare medverkat i verksamhet av informations- och upplysningskaraklärmen det har då varit organisalionernas breda kontaktyta som värdesatts. Undersenare år har emellerlid de olika organisationernas särart, deras profil och påideologi grundade verksamhei börjai uppfattas som en betydelsefull tillgänginom skilda områden av samhällel. Exempel på delta är den försöksverksamhet medfriiidsverksamhei på eflermiddragslid för barn i åldrarna sompåbörjades är 1970 med medel ur allmänna arvsfonden. Barn- och ungdomsorganisalionernahar getts tillfälle atl bedriva en regelbunden verksamhet, avsedd att vara etl komplemenltill den kommunala barntillsynen. Ett annal område där organisalionernas egenprofil setts som en tillgång är den upplysningsverksamhet i alkohol-och narkotikafrågorsom statsmakterna beslutade om (prop. 1972:61, SkU 1972:30, rskr1972:214).