prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — En förutsättning härför bör dock vara att åtgärden i förstahand avser bostäder och atl härmed åtgärder även vidtas beträffandelokaler. Vid faslsiällelse av panlvärdeiillägg för lokaler bör även kostnaderför energibesparande åtgärder beaktas. Såvittgäller bostadslån till nybyggnads fö retag beaktas sedan mitten av vidberäkning av låneunderlag vissa särskilda energibesparande anordningar som t.ex. ökad värmeisolering inkl. 3-glasfönster, värme-mängdsmätning vidfjärrvärmeleverans till småhus, värmereglering och veniilationsreglering.Detta bör alltfort gälla, men härutöver bör enligt styrelsens mening varamöjligt alt beakta även installationer för varmvattenmätning ibostadslägenheter samt för naitackumulering av varmvatten i elvärmda småhus. () har som chefen för industridepartementet har anfört, den 15januari 1975, avlämnat promemorian (Ds 1 1975:1) med en första redovisning avbehov av och kostnader för f ö r s ö k s -och demonslrationsanläggningar inomenergiområdet. Promemorian har inte remissbehandlats. Pågrundval av redovisade behovsuppskattningar föreslår kommittén atl 50 milj. kr.reserveras för statligt finansiellt stöd under /76. Detförhållandet att kommittén i avvaktan på noggrannare utredningsunderlag harbegränsat sill förslag till atl omfatta elt år innebär enligt kommittén inteatt initieringen av projekt bör begränsas lill denna summa. Totalt bör dockprojekt inte sältas igång i större utsträckning än vad som har angivils 1975:30 Bilaga 2 I som behov (totalkostnad ca 275milj. Kommittén föreslår följande fördelning av belopp inomområdet lokalkomfort, boende- och arbetsmiljö, vilkel i huvudsak faller inombostadsde-partemenlels verksamhetområde (angivna belopp i milj. Planering med nya byggnormer 2 1.5 Samverkan med energiplanering i kommun, inkl. sådana åtgärder i byggnader och försörj ningssystem som förorsakas av demonstrations programmet 7 3 Trimning och sanering av befintliga små och medelstora värmeanläggningar 6 6 Nya metoder och konstruktioner i byggande och drift, inkl. utbyggnad av mätcentra 14 4,5 Införmation och samverkan med utbildnings enheter, framställning av utbildningsmaterial m. m. Kommittén framhåller att detta område har en från övrigaenergiforskningsområden avvikande karaktär. Fullskaleförsök ingår i vissutsträckning i det normala FoU-arbetet, och har i denna omfattning beaktats itidigare förslag från kommittén. De byggnader som behövs för försöks- ochde-monstrationsverksamhel är som regel i normalt bruk och kräver särskildfinansiering endast i fråga om kostander för mätanordningar, i vissa fallersättning för förlorade hyresinkomster, och liknande merkostnader som orsakasav försöks- och demonstralionsverksamheten. Kommitténs förslag inom dettaområde avser därför enbart sådana kostnader som motiveras av att landetsenergisituaiion kräver dels att fullskaleförsök genomförs i större utsträckningän i den normala FoU-verksamheten, dels ati informationen kring dennaverksamhet måste intensifieras. Det statliga slödet har av kommittén därför bedömts behövautgå av projektkostnaderna. Kommittén har bedömt att verksamheterna inom några avdelområdena bör kunna ingå i den statliga energisparkampanjen och attmotsvarande belopp då inräknas i kampanjkostnaderna. 2.3 Bestämmelser i byggnadsstadgan om energihushållning 1 9 § BS ges allmänna bestämmelser angående planläggning.Enligt delta stadgande skall hänsyn tas till bl. a. den allmänna samfärdselns,del militära försvarels, civilförsvarets och andra för riket gemensamma behov.I fråga omenskilda byggnader ger BS inte något stöd för krav som tar sikte på altbegränsa värmeförbrukningen i byggnader. Styrningseffekten av den med stöd avBS utfärdade Svensk byggnorm blir därför huvudsakligen begränsad till att angehygieniskt betingade gränsvärden vad gäller byggnaders inneklimat. Bygglaguiredningenhar i betänkandet (SOU 1974:21) Markanvändning och byggande framhåUit allinsikten om behovet av sträng hushållning med energitillgångarna väsentligtökat på senare lid. Eftersom en betydande del av den totala energiförbrukningenavser uppvärmning av hus och andra byggnader måste åtgärder med sikte på altbegränsa energiförbrukningen enligt utredningen innefatta ävenbyggnadsverksamheten. Utredningen har härvid pekat på alt en god värmeisoleringav husen i väsentlig mån kan bidra till att hålla energiförbrukningen nere ochatl även åtgärder som möjliggör återanvändning av värme i inomhuslufi och-vatten kan tjäna samma syfte. De nu berörda omständigheterna motiverar enligtutredningen all bland de i lag upptagna grundläggande kraven i fråga ombyggnads egenskaper medlas ett krav på alt byggnad skall ulföras så att denmöjliggör god värmehushållning. Intenågon av de remissinstanser som har yttrat sig över bygglagulred-ningensbetänkande har haft något att invända mol det föreslagna kravet avseende godvärmehushållning. Några remissinstanser, bl. a. ÖEF, har uttryckligenförklarat sig positivt inställda till förslaget. har i samband med energisparundersökningen föreslagit att ibyggnadslagstiftningen införs bestämmelser i syfte att tillgodose godenergihushållning vad avser bl. a. planläggning och byggande. Enligt planverketär det önskvärt atl det i 9 § BS införs ett klart uttalande atl hänsyn skalltas till övergripande behov av hushållning med energi. Härigenom skulle ocksåett bättre underlag kunna erhållas för en samordning mellan fysisk planläggningenligt BL och sådana värmeplaner som har föreslagits ivärmeanläggningsutredningens betänkande (SOU 1974:77) Värmeförsörjning enligtvärmeplan. För bebyggelse som föreslås lokaliserad på ett sådant sätt attonormal energikonsumtion kan förväntas, t. ex. för resor av olika slag, skulleett sådant stadgande ge möjlighet atl väga in även energiekonomiskakonsekvenser. Byggnadslagstiftningenbör enligt planverket vidare kompletteras med elt grundläggande krav på sådantutförande av byggnader som möjliggör god värmehushållning. föreslåratl en sådan bestämmelse införs i BS utan att pågående utredningsarbete med enny byggnadslag avvaktas. Därvid blir det möjligt all också i Svensk byggnormsnabbare föra in bestämmelser om att byggnad skall anordnas så atl godvärmehushållning möjliggörs. Planverketframhåller att sådana bestämmelser kan byggas upp enligt två olika principer.Den ena innebär att man genom en serie delkrav på byggnadens och dessinstallationers egenskaper åstadkommer en bättre värmehushållning än vad denuvarande minimikraven medför. Prop.1975:30 Bilaga 2 13 cipenlar sikte på atl begränsa byggnadens värmeförbrukning genom vissa mer generelltutformade krav. Bestämmelser enligt den förstnämnda principen kan gällarumstemperatur, lufifiöden och återlufianvändning av ven-lilalionslufl samtstorlek, placering och isolering av fönster liksom isolering av väggar, tak ochbjälklag. Del är vidare möjligt all införa krav på vär-meålervinning. Vidtillämpning av den andra principen skulle bestämmelserna utformas med krav påhögsta tillåten specifik värmeförbrukning för olika typer av byggnader. Denbyggande får därigenom större möjlighet att inom denna ram utforma byggnadensolika delar och installationer. Viden jämförelse mellan de båda principerna konstaterar planverket att denförstnämnda medför en sene detaljbestämmelser som kan innebära en låsning avden tekniska utvecklingen. Utformas bestämmelserna enligt det senarealternativet undviker man detta och en mer nyanserad redovisning av effekten avde i det aktuella fallet fömlsatta åtgärderna kan uppnås. Tänkbart är också attutnyttja en kombination av båda typerna av normkrav, åtminstone under enövergångsperiod. Planverketföreslår alt i BS införs en bestämmelse med följande lydelse: Byggnad skallutföras så att den möjliggör god värmehushållning. Denföreslagna bestämmelsen i BS om värmehushållning avses bli tilllämplig ävenvid ombyggnad. På grund av bestämmelsen i 49 vj BS kommer den föreslagna nyabestämmelsen atl gälla även vid sådan ändring av byggnad som inte är hänförligtill nybyggnad. Planverketpåpekar all en bestämmelse med syfte att åstadkomma god värmehushållning måsteförenas med tillsyn och kontroll av bestämmelsens efterlevnad. Denna uppgiftföreslås åvila byggnadsnämnderna. F. n. är emellertid nämndernas tillgång påegen sakkunskap enligt planverket otillräcklig i förhållande till de uppgiftersom ålagts dem enligt byggnadslagstiftningen. En väsentlig förstärkning avderas resurser anses nödvändig om de skall kunna fullgöra nya uppgifter av delslag som avses. 1 stor utsträckning torde enligt planverket ökade kostnaderkunna täckas med avgifter, särskilt då det är fråga om byggnadslovspliktigaåtgärder. 3.Vidgad tillståndsplikt enligt 136 a § byggnadslagen 1samband med all statsmakterna antog riktlinjer för hushållningen medmark och infördes också lagstiftning angående lokaliseringsprövning avviss indusin (prop. 2 och 3, CU 1972:35, rskr 1972:348). Reglernaom lokaliseringsprövning logs in i 136 a § BL och i kungörelsen (1972:781) omlokaliseringsprövning beträffande industriell verksamhet enligt 136a §byggnadslagen (1947:385)m. m. Syftet med denna lagstiftning var alt styralokaliseringen av sådan industriell eller liknande verksamhet som tar i anspråkeller förändrar karaktären hos naturresurser, vilka det råder särskild knapphetpå och som är eller kan väntas bli föremål för konkurrerande anspråk. Prop.1975:30 Bilaga 2 14 Enligtbestämmelserna i 136 a § BL skall regeringen i vissa fall pröva om industrielleller liknande verksamhet får förläggas lill viss plats. Lokaliseringen avverksamheten skall prövas, om valet av plats är av väsentlig betydelse förhushållningen med landets samlade mark- och vattentillgångar. Bestämmelserna ärtillämpliga på både nyanläggning och utvidgning av sådan verksamhet. Detankommer på regeringen att föreskriva vilka slag av sådan verksamhet som skallunderkastas regeringens prövning. Enligt 1 § kungörelsen om lokaliseringsprövningskall nyanläggning av följande slag av verksamhet prövas av regeringen,nämligen järn- och stålverk, metallverk och ferrolegeringsverk, iräsliperi,pappersbruk och cellulosafabrik, fabrik för framställning av petrokemiskaprodukter, fabrik för raffinering av råoljor, atomkrafianläggning, anläggningför upparbetning av atombränsle, ångkraftanläggning och annan anläggning föreldning med fossilt bränsle med tillförd effekt överstigande 500 MW, fabrik förframställning av gödselmedel och cementfabrik. Om regeringen i ett särskiltfall finner atl en sådan pröv-ningspliktig nyanläggning inte är av väsentligbetydelse för mark- och vattenhushållningen kan regeringen medge undantag frånprövningsskyldigheten. Regeringenkan beträffande annan verksamhet som anges i 136 a § BL i visst fall föreskrivaatt prövning skall ske. Enligt2 § kungörelsen om lokaliseringsprövning skall ansökan om tillstånd tilllokalisering göras skriftligen hos regeringen. 1 3 § finns bestämmelser omtystnadsplikt för den som har tagit befattning med lokaliseringsärende. Somchefen för industridepartementet tidigare denna dag har redovisat harplanverket i samband med energisparundersökningen föreslagit alt bestämmelsernai 136 a § BL skall omfatta prövning också från energihushållningssynpunkt.Enligt planverket är det uppenbart atl själva tillkomsten av anläggningar medhög energiförbrukning kan påverka landets samlade energikonsumtion var de änförläggs. Prövning enligt 136 a § bör enligt planverket omfatta inte bara lokaliseringenav de verksamheter som där avses utan även själva tillkomsten av sådanverksamhet. Vattenkraftensroll i den framlida energiförsörjningen har behandlats ienergiprognosutredningens och energiprogramkommitténs betänkanden (SOU 1974:64och SOU 1974:72). 1 fråga om innehållet i dessa betänkanden och däröveravlämnade remissyttranden saml vissa andra framställningar angåendeutnyttjandet av landets vatlenkrafttillgångar hänvisar jag till den redogörelsesom chefen för industridepartementet har lämnat. 1december 1972 lade , med anledning av Kungl. 1972:111 (CU1972:35, rskr 1972:348), fast vissa riktlinjer för hushållningen Prop.1975:30 Bilaga 2 15 medmark och vatten. 1 samband med detta beslut tillsattes en sakkunnig' för altstudera förutsättningarna för och konsekvenserna av ytterligare utbyggnader iIndalsälven. , Ljusnan, och . Utredningsmannenavlämnade sitt betänkande (SOU 1974:22) Vattenkraft och miljö, somdärefter remissbehandlades. Underår 1974 presenterades också en utredning rörande , som hade utförtsav på uppdrag av Kungl.Maj:t, och en översiktiiginventering av utbyggnadsmöjligheter norr om , utförd av i samarbete med vallenfallsverket. För att kompletteradetta material med övergripande kraftekonomiska bedömningar och med materialom motstående intressen tillkallades en sakkunnig' (B 1974:01)med uppdrag att studera möjliga vattenkraftutbyggnader i norra , dvs ivattendragen norr om . Från utredningsuppdraget undantogs Torneälv, älv och . Utredningsmannenavlämnade lägesrapporten (Ds B 1974:4) Vattenkraft och miljö 2,med översiktliga bedömningar av möjligheterna till ytterligare utbyggnader vidolika antaganden om vilka intrång på motstående intressen som kan accepteras.Lägesrapporten har inte formellt remissbehandlats men överlämnades till deremissinstanser som hade atl behandla Vattenkraft och miljö resp. Ett slutbetänkande från utredningsmannen väntas . Remissyttrandenöver Vattenkraft och miljö, i vissa fall även över lägesrapporten miljö 2, haravgelts av överbefälhavaren (), statens vägverk, Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (), kammarkollegiet,, , lantbruksstyrelsen,, , , överstyrelsen förekonomiskt försvar, , statens planverk, statensindustriverk, siatens vattenfalisverk, geologiska undersökning,domänverket, länsstyrelserna i , , , ,, och samt av vattenlagsutredningen,vidare av Centrala driftiedningen (CDL), (),(), naturvärn. Sjösportenssamarbetsdelegation, Skid- och . (), . (), , (), ,, fältbiologiska ungdomsförening(), hantverks-och industriorganisation, , Vatlenvärnet och Älvräddarnas samorganisalion. 'F landshövdingen ' Redaktören Fleracentrala myndigheter har bifogat yttranden från respektive regionala organ,liksom även SNF och LRF. Länsstyrelserna har bifogat yttranden från sammanlagt28 kommuner samt från vissa regionala organ, företag, organisationer ochenskilda. 1 flera fall förekommer reservationer mot beslut i såvällänsstyrelser som kommuner. 1del följande lämnar jag en sammanfattning av remissinstansernas synpunkterbeträffande bl. a. behovet av fortsatt vattenkraftutbyggnad, lämpligutbyggnadsnivå och enskilda aktualiserade utbyggnadsprojekl. Vissa remissinstanserhar därutöver i sina yttranden tagit upp frågan om lokalbefolkningens ochberörda kommuners möjlighet alt påverka beslut om vatien-krafiutbyggnader.Dessa frågor torde få behandlas i annat sammanhang. Avden tekniskt utbyggbara vattenkraften på omkring /år utnyttjas ca 61TWh/år i befintliga anläggningar, inberäknai sådana anläggningar som inte hartagils i drift men som är tillåtna enligt lagakraflvunnen vattendom. F. n.beräknas ytterligare /år vara ekonomiskt utbyggnadsvärt, varav ca25 TWh/år i norra , ca /år i södra och norra mindre än /år i . Ett undantagande av älv, Piteälv och reducerar tillskottet med ca /år. 4.2.1Betänkandet Vattenkraft och miljö Ibetänkandet Vattenkraft och miljö behandlas frågan om vattenkraftutbyggnad iKlarälven, , Ljusnan, saml med biflöden. 1belänkandet redovisas en analys av förutsättningarna för och konsekvenserna avytterligare utbyggnad i de nämnda älvarna. Vidare lämnas förslag tillrangordning av olika eventuella vattenkraftutbyggnader med hänsyn till derasvärde från kraftekonomisk synpunkt och lill deras inverkan på motståendeintressen. Kraffmduslrinhar till utredningen redovisats 52 förslag till nya kraftverk eller tänkbarautbyggnader. Dessutom har 20 tillbyggnadsobjekl lagts fram. Härtill kommertotalt 35 regleringsprojekt. Dessa förslag till ytterligare utbyggnad i de femälvarna representerar ett sammanlagt energitillskoti av /år - en ökning avden nuvarande kapaciteten i de aktuella älvarna med en tredjedel och iförhållande lill den totala produktionen av vattenkraft i landet med ca 12 %.Inom regionen har enligt senare bedömningar ytterligare närmare /åransetts vara ekonomiskt utbyggnadsvärt. Deredovisade projekten har klassificerats från lönsamhetssynpunkl. Förutom tillkraflmängden har härvid tagits hänsyn till kraftens reglerbarhet samtanläggningens läge i förhållande lill avsättningsområdena. Som särskiltvärdefulla från kraftsynpunkt har angetts projekten i Klar- älven,Broforsen-Linsellborren med Vikarsjösystemels reglering i härjedals-delen avLjusnan, projekten i Mellanljusnan, Handöl med Blåhammar-myrens reglering iÅreälven samt Ammeråns överledning till Gesunden i . Dessa projektrepresenterar den högsta klassen i en fyragradig skala, om- ochtillbyggnadsprojekt inte inräknade. Föratl få underlag för bedömning av berörda älvsträckors värde från miljö- ochnalurvårdssynpunkier har utredningen genomfört eller låtit genomföra ettbetydande antal experiundersökningar. Så har t. ex. statens naturvårdsverksvarat för undersökningar på det naturvetenskapliga området samtunderlagsmaterial rörande fiske och rekreation. harbelyst konsekvenserna från kulturminnesvårdens synpunkt, och sysselsättningseffekteroch ekonomi har behandlats av geografiska institutionen vid Umeåuniversitet. 1belänkandet sammanfattas och diskuteras resultaten av de sakkunnig-utredningaroch inventeringar som genomförts. Vidare ges en utförlig beskrivning avförutsättningarna för och konsekvenserna av de enskilda föreslagnautbyggnaderna. Av avgörande betydelse för utredningens överväganden har varitälvens eller områdets orördhet och möjligheten att bevara större sammanhängandeområden. Vidare har närheten lill befolkning och projektens inverkan påkulturlandskap liksom påverkan av betingelserna för friluftsliv, särskiltfiske, tillmätts stor betydelse. Projektenhar klassificerats med hänsyn lill sina effekter på bevarande-intressena. Frånbevarandesynpunkt har gjorts en samlad bedömning i form av en rangordning medfyra klasser. Därvid har i den högsta klassen placerats övre ,Hällaområdet, nedre , härjedalsdelen av Ljusnan, delar av Mellanljusnansamt , Ammerån och Hosjö med Damman. Enligtdirektiven har en avvägning gjorts i syfte att få fram en slutlig rangordning,där hänsyn tagits lill såväl bevarande- som kraftintressen. Utgångspunkten förutredningen har därvid varit den sammanvägda bevarandevärderingen, eftersomden slutliga rangordningen främst förutsatts komma alt ligga lill grund förbeslut av regenng och riksdag om undantagande från utbyggnad av vissaälvsträckor. Bevarandevärderingen har ställts mot den värdering som gjorts frånkraflsynpunkt, och därvid har bedömningar gjorts av vilka förskjutningar iförhållande till bevaran-delisian som kan anses motiverade med hänsyn tillulbyggnadsintresset. Hänsyn har då tagits även till möjligheterna att modifieraprojekten eller föreskriva särskilda villkor för dem. Projektens olikalönsamhet har inte bedömts böra påverka rangordningen i de fall där mycketstora bevarandeintressen redovisats. Detta förfaringssätt har ansettsmotiverat med tanke på bl. a. den knapphet på orörda och värdefulla älvsträckorsom råder inom här aktuella delar av landet. Sålunda har exempelvis beträffandeHandöl i projektets goda lönsamhet inte påverkat dess placering i denhögsta klassen i den slutliga rangordningen. Projektenhar slutligt rangordnats i fem klasser. De om- och tillbygg- nadsprojektsom lagts fram men inte bedömts av utredningsmannen har placerats i en särskildklass 0. De båda ylterklasserna - klass 1, där obetydliga hinder mot utbyggnadkan noteras, och klass 4, där bevarandevärdel är så högt att inte ens en storkraftnylta kunnat påverka slutresultatet - har kunnat bestämmas ulan alltförstora svårigheter. De mellanliggande projekten har indelats i två klasser medrelativt väl markerad skillnad från bevarandesynpunkt. De olika klasserna hardefinierats på följande sätt. 4.Projekten berör större sammanhängande älvsträckor där flera riksintressensamverkar. Dessa älvsträckor har såväl nu som för framtida generationer sådantvärde i outbyggt skick att inie ens myckel stor nytta från kraftsynpunkt kunnatmotivera placering i annan klass. Utredningsmannen rekommenderar bestämt atlde älvsträckor som berörs av projekten undantas från utbyggnad. 3.Älvsträckor eller områden med redovisade bevarandevärden, i ett betydandeantal fall även i form av samverkande riksintressen, berörs av projekten. 1många fall finns också en konflikt mellan utbyggnadsönskemålen och olika lokaltförankrade intressen. Inom denna klass återfinns många av de stora och myckelkontroversiella projekten. Klassen måsie betecknas som i hög grad bevarandevärd, men om man trots detta finner en utbyggnad upp lill denna nivå nödvändigbör sådana projekt inom klassen som förts till en undergrupp 3a i forsla handväljas. Det främsta kriteriet vid delningen av klass 3 i undergrupperna 3a och3b har varit den betydande kraftnylta som kan redovisas beträffande de projektsom föris till 3a. 2.Älvsträckor med påtagliga bevarandevärden berörs, dock inie i sådan omfattningall projekten ansetts böra föras lill klass 3. I några fall finns visserligenmer betydande bevarandevärden, men projekten har placerats i denna klass medhänsyn till att skadeverkningarna ansetts möjliga atl begränsa genominskränkningar i projekten. 1.Projekt som vid genomförande skulle komma alt skada måttliga bevarandevärdenoch därför bedöms kunna handläggas i vanlig ordning. Maj:t lorde iflertalet fall enligt utredningsmannens uppfattning inte behöva pröva dessaprojekt. 0.För utredningen presenterade om- och tillbyggnadsprojeki. Dessa projekt harinte närmare undersökts eller värderats, vare sig från utbyggnads-ellerbevarandesynpunkt. Projekten berör inte - annat än i undanlagsfall och då imycket begränsad omfattning - outbyggda eller orörda älvsträckor. Denslutliga rangordningen redovisas i följande labell. Hosjö med reglering av Klass 3 grupp 3b Broforsen med Vikarsjösystemets reglering Klass 3 grupp 3a Sölvbacka, befintlig reglerad damm Äbcrvaltnet reglering Kingarna reglering Hägg.sjönreglering (Hårkan) Högfors Viforsen,Marmen reglering Korsvattenån, befintlig reglerad Rönnöforsen,ersätter damm Edsforsentillbyggnad Letten tillbyggnad Forshuvud-Domnarvet tillbyggnad Slorhrstillbyggnad tillbyggnad Untra, tillbyggnad Nederede-Skallböletillbyggnad , bef kraftverk utrivs ev Storsjötunneln medHissmofors-Kattstrupeforsen tillbyggnad tillbyggnad Dethar inte varit utredningsmannens uppgift alt föreslå lämplig utbyggnadsnivåbeträffande de fem älvar utredningen haft att arbeta med. Utredningsmannenerinrar som bakgrund till sina ställningstaganden om vad som sades idirektiven, nämligen atl samtliga huvudvallendrag i södra och norraSvealand i varierande grad är påverkade av vattenkraftutbyggnad och atl baraett litet antal outbyggda källflöden och älvsträckor finns kvar. Restriktivitetär således befogad vid bedömningen av ytterligare vattenkraftutbyggnad i dessaområden. Utredningsmannen har under sitt arbete inte funnit motiv för någonannan uppfattning än den som redovisas i direktiven. Mol denna bakgmnd skallockså förslaget till rangordning ses, liksom den bestämda rekommendationenbeträffande projekt och älvsträckor i klass 4. Inomuiredningsområdet finns källflöden och biflöden som är helt orörda avkraflverksutbyggnader och regleringar. Vidare finns etl antal outbyggdaälvsträckor som dock är berörda av årsregleringar och i många fall också avkorttidsregleringar från ovanförliggande kraftverk. Prop.1975:30 Bilaga 2 20 klassificeringinnebär att de orörda vallendrag för vilka ulbyggnadsinlresse anmälts i deflesta fall hänförts till klass 4. Om klass 4 undantas från utbyggnad kommeralltså de helt orörda vattendragen atl i stort sett förbli intakta ocheventuella nya kraftverksutbyggnader lierör i huvudsak enbart tidigare avvattenkraftutbyggnader mer eller mindre påverkade älvsträckor av vilka mångadock ofla upplevs som orörda.