prop · FZ0373 · 1975-12-31 00:00:00 — omkultur- och fritidsverksamhet inom handelsflottan Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen behandlas frågor om den framtidainriktningen och organisationen av välfärdsarbetel inom handelsflottan. Vidare föreslås en omläggning av finansieringen avvälfärdsarbetel. Sålunda avses nuvarande finansieringsordning med särskildavälfärdsavgifter ersättas med en ordning, innebärande atl viss del av destatliga sjöfartsavgifterna disponeras för ändamålet. Möjligheten hålls öppenatt senare införa en särskild arbetsgivaravgift som kompletterandefinansieringskälla. För att täcka det driftunderskolt som beräknasuppstå i välfärdsrådets verksamhet innevarande budgetår - i storieksordningen 4milj. - föreslås i propositionen atl den av redaren betalade delen avnuvarande välfärdsavgift höjs . Propositioneninnehåller förslag till härför erforderiig ändring av lagen om avgifter lill välfärdsanordningarför sjöfolk. Riksdagen1975/76. Prop.1975/76:73 2 Lag om ändring i lagen (1948: 495) om avgifter tillvälfärdsanordningar för sjöfolk Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1948:495)om avgifter till välfärdsanordningar för sjöfolk' dels atl i 4 S ordet"Konungen" skall bytas ut moi "regeringen", dels alt 2Sskall ha nedan angivna lydelse. 2 S Välfärdsavgiften utgör för Välfärdsavgifien utgör för dag och under lid då sjöman- dag och under tid då nen varit för utrikes fart påmönstrad nen varit för utrikes fart påmönstrad å svenskt handelsfartyg. Semester å svenskt handelsfartyg. Semester som infaller i omedelbar anslutning som infaller i omedelbar anslutning till avmönstring inräknas i nämnda till avmönstring inräknas i nämnda tid. Avgiften skall utgivas till hälften lid. Avgiften skall utgivas med av sjömannen och //// hälften av re- av sjömannen och med av dåren. Dennalag träder i kraft . Lagom upphävande av lagen (1948:495) om avgifter till välfärdsanordningar försjöfolk Härigenom föreskrives alt lagen (1948:495) omavgifter till välfärdsanordningar för sjöfolk skall upphöra atl gälla vidutgången av . Föreskrifter för tiden därefter om beräkning ocheriäggande av sådan avgift som avses i lagen meddelas av regeringen. 'Senastelydelse av lagens rubrik 1958:176 'Senaste lydelse 1966:54 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, Propositionom kultur- och fritidsverksamhet inom handelsflottan Handelsflottans välfärdsråd inrättades meduppgift atl planlägga och samordna välfärdsarbetet för sjöfolk (prop. 1948:174,SLU 1948:2, rskr 1948:428). Till finansieringen av verksamheten utgår enligtlagen (1948:495, ändrad senast 1966:54) om avgifter lill välfärdsanordningarför sjöfolk en särskild välfärdsavgift. Denna uppgår lill visst öretal för dagoch sjömannen är för utrikes fart påmönstrad svenskthandelsfartyg. Avgiften betalas till hälften av sjömannen och till hälften avredaren. Äv staten har åriigen - från anslaget Avsättning lill handelsflpttansväl-färdsfond under sjätte huvudtiteln - lämnats bidrag till välfärdsarbetet.Bidraget har uppgått lill samma belopp, som har flutit in i avgifter fränsjömän och redare. De ifrågavarande medlen, som närmast har varitavsedda för den löpande verksamheten, har tillförts en särskild fond -handelsflottans välfärdsfond - som dessutom för utgifter avinvesteringskaraktär har tillförts särskilda medel, vid två tillfallen överriksstaten och genom överföring av vissakrigsförsäkringsmedel. Genom den successiva minskningen av antaletombordanställda har väl-rärdsavgifterna och därmed också det statliga bidragetefterhand minskal. med att antalet ombordanställda har gått ned harkraven på en bättre arbets- och fritidsmiljö för denna arbelstagarkategorikommit att ställa ökade anspråk på välfärdsverksamheten. De successivt minskadeintäkterna har därför inte kunnat täcka kostnaderna förverksamheten, ulan medel för atl täcka underskott i den löpande verksamhetenhar fött lagas ur välfärdsfonden, som är i del närmaste helt förbrukad. Prop.1975/76:73 4 Mot bakgrund av bl. a. denna utveckling har detbefunnits motiverat atl se över välfärdsrådets verksamhet. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkalladechefen för en sakkunnig' meduppgift all utreda frågan om den framtida organisationen och finansieringen avden verksamhet som bedrivs av handelsflottans världsråd. Utredningsmannen harbiträtts av experter bl. a. representerande redarnas och de ombordan-ställdasorganisationer. Utredningsmannen avgav betänkandet(Ds K 1975:7) Kultur och fritidsverksamhet inom handelsflotian. Riktlinjer,organisation och finansiering. Yttranden över betänkandet har avgetls avriksförsäkringsverket, , handelsflottans välfärdsråd,statskontoret, , , statens kulturråd.Svenska Kyrkans Sjömansvårdsstyrelse, /SjöfolketsStudieavdelning, (Svenska sjömansbiblioleket),för mindre fartyg. , , , , , och Stiftelsen . har bifogat yttranden av sin Stockholmssektion,Sjöbefälsskolornas , Stiftelsen i ,Stiftelsen , svenska generalkonsulatet i ,och . Enligt instruktionen för handelsflottansvälfärdsråd (1966:700, ändrad 1969:507 och 1971:518) har rådet till uppgift attplanlägga och samordna välfärdsarbetel för sjöfolk. Rådet består av en avregeringen utsedd ordförande, en av förordnad ledamot samt sjuandra ledamöter, spm regeringen utser särskilt och som skall företräda förvälfärdsarbetet intresserade organisationer. För de sistnämnda ledamöternafinns suppleanter till det antal regeringen bestämmer. Rådet innehåller f n.representanter för bl. a. de ombordanställdas fackliga organisationer,och Sjömansvårdsstyrelse. har för sin centrala verksamhet ettkansli i med en chef och ytteriigare sex fast anställda tjänstemän.Kamerala ärenden handläggs enligt överenskommelse av . Välfärdsrådetslokala verksamhet i hamnar är knuten till av rådet inrättade sektioner, varavdel f. n. finns tolv i och lika många utomlands, samt tillniosjöfarishotell, Prop.1975/76:73 5 1 de svenska sektionernas styrelser ingår representanter för deombordanställdas fackliga organisationer, olika sjöfartsintressenter ochkommunala organ. Utomlands är det vanligt att i sektionsstyrelserna också ingårrepresentanter för svenska konsulat och Sjömansvårdsstyrelse.För sektionsverksamheten har välfärdsrådet fast anställda tjänstemän, s. k.välfärdssekreterare. På sex platser, varav fyra utomlands, finns personalanställd säsongsvis. Välfärdsrådetsverksamhet innefattar i huvudsak följande aktiviteter: Stödjande av sjöfarishotellverksamhei,sjöfartsklubbar och fritidsanläggningar Organisationoch ledning av idrott Anskaffningoch distribution av filmer, TV-kassettprogram och ljudband Prenumeration och distribution av tidningar; inköpoch utsändning av pocketböcker. Dessutom sänds på rådets uppdrag via radiosärskilda för handelsflottan avsedda nyhetsprogram . Antalet inom handelsflottan aktiva medlemmar i deombordanställdas organisationer var mer än 20 000 vid utgången av år 1974.Härav utgjorde ca 5 600 utländska medborgare. Antalet fartyg över 300 tonbrutto var 621 vid mitten av . har anslutit sig till (lLO:s) rekommendation (nr 138) om sjöfolks välfärdtill sjöss och i hamn (prop. 1971:158, SoU 1971:43, rskr 1971:302).Rekommendationen innebär bl. a. alt ell lands välfärdsanläggningar skall fäutnyttjas även av andra länders sjöfolk. kostnader beräknas budgetåret1975/76 uppgå till drygt 6,1 milj. kr., varav ca 1,3 milj. kr. för löner m.m.,ca 1,2 milj. kr, för bidrag lill sektioner m.fl., ca 1,1 milj. kr. förfilmverksamhet och ca 2,2 milj. kr. förTV-kässeltverksamhet, Kostnaderna förfilmverksamheten täcks lill största delen genom intäkter från filmuthyrning.TV-kassellprogram distribueras emellertid kostnadsfritt för deombordanställda. TV-utrustningen på de 216 fartyg som är anslutna lillkassettverksamheten tillhandahålls och bekostas av ett särskilt bolag, som harbildats av rederierna. Till finansieringen av välfärdsrådets arbete utgårsåsom har nämnts en särskild välfärdsavgift, som till hälften betalasav sjömannen och till hälften av redaren. Avgiften är nu per dag ochsjöman. Staten lämnar ett bidrag till välfärdsverksamheten, vilket uppgår tillsamma belopp som avgifterna för sjömän och redare sammantagna. De influtnaavgifterna uppgick till ca . Avgifterna tillförsenligt det föregående en fond, handelsflottans välfärdsfond, som dessutom medhänsyn lill utgifter av investeringskaraklär har tillförts särskilda medel överstatsbudgeten. Fondens tillgångar uppgick till mer än 10milj. kr., men har vid utgången av /75 gått ned till ca 280 000kr. Prop.1975/76:73 6 Förutom av välfärdsrådet bedrivs välfärdsverksamhetinom handelsfiottan huvudsakligen av Sjömansvårdsstyrelse samtav Svenska sjömansbiblioleket. Sjömansvårdsstyrelsen har sammanlagt 24sjömanspräster samt annan personal stationerade i 26 hamnar pä olika häll iväriden. Pä stationeringsorierna äger eller förhyr sjömansvårdsstyrelsenanläggningar med läsrum m. m. Man ordnar gudstjänster, samkväm pch sightseeingsaml ger möjlighet lill utövande av idrott. Besök görs på fartyg och hossjöfolk som ligger på sjukhus. Sjömansvårdsstyrelsen biträder välfärdsrådet medbl.a. tidningsdistribution till fartyg och har även egen sådan distribution.Flera av sjömanskyrkorna fungerar som bytescentraler för välfärdsrådets filmeroch som förmedlingscentraler för Svenska sjömansbiblioleket. Detta, som äranknutet till kommunala bibliotek, drivs med statliga medel. Böckernalånas i allmänhet ut några hundra i laget per fartyg via förmedlingscentraler,varav de flesta är sjömanskyrkor. samarbetar med motsvarande organ i denordiska grannländerna bl. a. genom återkommande konferenser.Samarbete mellan de skandinaviska länderna på välfärdsområdet har resulterat itillkomsten av ett sjömanshotell i och en sjöfarisklubb medfritidsanläggning i . 3.1 Statligtengagemang i välfärdsarbetet Del är enligt utredningen av rättviseskäl och frånallmän samhällelig synpunkt angelägel atl handelsflottans ombordanställda inteisoleras mer än som yrkets särart nödvändiggör. Det allmänna samhällsintressetall motverka de ombprdanställdas isolering motiverar att staten påtar sig ettprimärt ansvar för välfärdsarbetet inom handelsflottan. Del bör därför alltjämtfinnas ett statligt välfärdsorgan för handelsflottan. Översynen av välfärdsrådets verksamhet har ienlighet med utredningsdirektiven enbart avsett den huvudsakliga inriktningenoch omfattningen av rädets fortsatta arbete. En detaljerad genomgång irationaliseringssyfte av kontorsorganisalion och arbetsrutiner bör dock enligtutredningens mening komma till stånd . De allt kortare liggetiderna i hamn förhandelsflottans fartyg motiverar en fortsatt förskjutning av välfärdsarbetelmot fritidsverksamheter ombord. Härför fordras bl. a. en effektiv landbaseradoch geografiskt spridd välfärdsorganisation, som anpassas till förändringar ihandelsflottans besöksfrekvens i skilda hamnar väriden över. Detmåste förbli en viktig uppgift för det statliga välfärdsorganet att fort- Prop.1975/76:73 7 löpandebedöma, vilka verksamhetsgrenar som bör bedrivas inom välfärds-arbetet, och attavväga de olika verksamhetsgrenarnas omfattning i förhållande till varandra.Utredningen förutsätter vidare att arbete för ombordanställdakommer att fortgå i ungefär samma omfattning som och att nuvarande närasamverkan skall bestå mellan och det statliga välfärdsorganet. De sociala skäl som en gång motiverade tillkomstenav särskilda sjöfartshotell i med hjälp av statliga bidrag kan inteanses gälla längre. 1 och med förändringarna i fråga omsjöfolkets anställningsformer, tjänstgöringsperioder och sätt för tillträdandeav anställning har behovet av hotell med särskilda, lägre rumspriser försjöfolk praktiskt taget försvunnit. 1 de flesta fall står arbetsgivaren förrumskpstnaden, när sjöfolk anlitar sådana hotell. Utredningen föreslår att detstatliga välfärdsorganet tar initiativ till att de stiftelser, som driver desvenska sjöfarts-hotellen, under en begränsad övergångstid avvecklar densubventionerade uthyrningen av hotellrum till sjöfolk. Avvecklingen böråtföljas av återbäring av till stiftelserna lämnade statsbidrag. Beträffandedel skandinaviska sjöfartsholellet i , som drivs med svensktekonomiskt bistånd, föreslår utredningen att välfärdsorganet under en prövotidnoga följer utvecklingen i fråga om den utsträckning i vilken hotellet anlitasav självbelalande svenskt sjöfolk och atl man därefter lar ställning tillfrågan om fortsatt svenskt engagemang i hotellrörelsen. På grund av fartygens korta liggetider i hamn harsjöfolket inte tillfälle att utnyttja sjöfartsklubbar och idrottsanläggningar isamma utsträckning som förut. Utredningen föreslår all ulnyltjandegraden vidvar och en av de av välfärdsrådet stödda sjöfarlsklubbarna ochidrottsanläggningarna noggrant studeras som erfordras föratt bedöma behovet av deras fortsatia existens, och all frågan om avvecklingdärefter prövas. Enligt utredningens mening bör omfattningen avljudbands- och filmdistributionen till fartyg ökas något medanTV-kasseitverksamheten, som befinner sig på elt försöksstadium, tills vidarebör fortgå i samma omfattning som f n. Litteraturförsörjning till de ombordanställda hoshandelsflottan ombesörjs från tvä håll, nämligen både från välfärdsrådet ochSvenska sjömansbiblioteket. De båda organen bör tillsammans utreda om det inteär mera rationellt atl sjömansbiblioteket övertar hela litteraiurförsörjningen, För att åstadkomma bättre kontakt mellan delstatliga välfärdsorganets centrala kansli och det lokalt av organets sektioneroch andra bedrivna välfärdsarbetel föreslås alt två tjänster inrättas förresande välfärdssekreterare. I likhet med motsvarande personal hos Statensvelferdsråd for handelsflåien i bör de resande välfärdssekrelerarnadessutom arbeta med infor- Prop.1975/76:73 8 mationom välfärdsverksamhet i samband med sjöfolksulbildning och ombord på fartyg ihamn, med ledning och stimulerande av motipnsidrolt i land och ombord samt medkoniaktbesök hos rederier m. m. Förverkligande av förslagen om utökad film- ochljudbandsverksamhet samt om intensifierad kontakt mellan välfärdsorganelskansli och det lokala välfärdsarbetet motiverar dessutom förstärkning avkansliet. 3.4Välfärdsorganets organisationsform och benämning Utredningen finner övervägande skäl tala för attdet statliga välfärdsorganet förblir ett organ av verkstyp med en styrelseinnehållande representanter för berörda parter inom handelsflottan. Eftersomordet välfärd bär en i ifrågavarande sammanhang ålderdpmlig prägel och på mångahåll inom handelsflottan anses mindre lämpligt, föreslås att organets namn ändrastill handelsflottans kultur- och fritidsråd. Systemet med sektioner för lokal och regionalsamordning och ledning av välfärdsarbete har fungerat tillfredsställande ochbör bibehållas. Möjligheten av att knyta sektionen i direkt lill detcentrala kansliet bör dock övervägas. Enligt utredningens mening är det naturligt allsjöfartsnäringen själv svarar för de kostnader som är förenade med denfortsatta välfärdsverksamheten. Denna är inriktad på de anställda först ochfrämst i den svenska handelsflottan och dem i utländska rederiers fartyg, sombesöker svenska hamnar. Det kan synas naturiigt atl redare, vilkas anställdakommer i åtnjutande av välfärdsarrangemangen, deltar i bestridandel av dedärmed förenade kostnaderna. I ett antal sjöfartsländer t. ex, ochFörbundsrepubliken har välfärdsarbetels finansiering utvecklat sigungefär som i , dvs. såväl arbetsgivare som arbetstagare deltar ifinansieringen. Även tillskott av statsmedel förekommer. 1 bl.a. har emellertidfinansieringsprinciperna ställts under diskussion. Ätt man även utomlandsfortfarande till-lämpar system, som bl.a. innebär att de ombordanställdamedverkar i finansieringen av välfärdsverksamheten, kan enligt utredningensmening inte vara något hinder för atl nu överväga en reformering av dengällande ordningen. Utredningen menar att eftersom välfärdsverksamhetenockså kommer anställda på utländska fartyg tillgodo, bör man välja en metodenligt vilken såväl svensk sjöfart som utländska rederier vilka seglar påsvenska hamnar deltar i finansieringen av kostnaderna. att helt täckakostnaderna genom en arbetsgivaravgift enbart för svenska redare framstårdärför som Prop.1975/76:73 9 mindrelämplig och saknar stöd hos såväl arbetsgivare- somarbelstaga-reorganisationerna inom näringen. Mot denna bakgrund har utredningen funnilövervägande skäl tala för en lösning, som innebär att välfärdskostnaderna iförsta hand läcks genom alt man lar i anspråk en andel av de statligasjöfartsavgiflerna, vilka måste höjas av detta skäl. Dessa avgifter betalas avsamtliga rederier spm trafikerar svenska hamnar. Neltoutgifterna för välfärdsverksamheten /77 kan uppskattas till ca 6,5 milj. kr. Härtill bör komma enpost för successiv uppbyggnad av en fond, lämpligen benämnd handelsflottanskultur- och frilidsfond, såsom ersättning för den numera i det närmaste heltförbrukade välfärdsfonden. Behovet av en sådan fond betingas dels av atl konjunkturberoendenedgångar hos den finansieringskälla som skall finansiera välfärdsverksamhetenkan inträffa, medan verksamhetens kostnader lill mycket stor del kan betraktassom fasta, dels av att det även kan uppstå behov av förhållandevisstora utgifter av engångsnatur, vilka hellre bör bestridas av fondmedel ängenom tillfälliga avgiftshöjningar. Det synes lämpligt att uppbyggnadsbidragettill fonden begränsas till ca . per år.Uppbyggnaden bör fortgå till dess att fonden nått lämplig storlek, förslagsvismotsvarande rädets ärliga löpande utgifter. Äv de statliga sjöfartsavgiflernabör därför tas i anspråk 7 milj. kr. för /77. Den del avinkomsterna av sjöfartsavgiflerna som skall användas för välfardsändamål inomhandelsflottan torde böra bestämmas till att utgå som en procentuell andel avinkomsterna och inte till ett visst belopp. Delta bör vara administrativtfördelaktigt, eftersom allmänna kostnadsförändringar som kan föranledajustering av sjöfartsavgiflerna kan antas göra sig gällande i ungefär sammaomfattning inom båda de områden - välfärdsarbetet och sjöfartsverketsverksamhet - på vilka inkomsterna av dessa avgifter skall utnyttjas. Förändringav ett fastställt procenttal lorde därigenom komma att erfordras mera sällan.Om man utgår från nuvarande fyravgifter, innebär det nämnda att dessa skullebehöva höjas med för finansiering av välfärdsverksamheten. Utredningen föreslär att det nyafinansieringssättet införs och att lagen om avgifterlill välfärdsanordningar för sjöfolk upphör att gälla. Under vissa förhållanden kan en finansiering avvälfärdsverksamheten som helt grundar sig på statliga sjöfartsavgifter behövakompletteras. Kostnadsutvecklingen och oförutsedda investeringsbehov kanställa krav pä en särskild finansieringskälla. 1 en sådan förändrad situationkan det befinnas lämpligt alt fördela finansieringsbördan mellan de statligasjöfartsavgifterna och en mer renodlad arbetsgivaravgift. För delta ändamålframlägger utredningen ett subsidiärt förslag till komplettering avfinansieringen över en arbetsgivaravgift, som tar sikte enbart på svenskaredare. Avgiften föreslås utgå som ett av regeringen fastställt procenttal avvad redaren sammanlagt Prop.1975/76:73 10 underåret utgivit i lön till ombordanställda i form av pengar och vissanaturaförmåner. Om behov av en sådan avgift uppslår, bör för reglering avdensamma en särskild lag utfärdas, lag om avgift till främjande av kultur-ochfritidsverksamhet inom handelsflottan. Utredningen lägger fram förslag tillutformningen av en sådan lag. Fonden för kultur- och fritidsverksamhet inomhandelsflottan bör tillföras den nuvarande välfärdsfondens återstående behållningsamt medel som kan komma att återbäras till statsverket vid avveckling av sådanvälfärdsanläggning som inrättats med stöd av statsbidrag. Medden omfattning av välfärdsverksamheten under /76 som förutsattsi prop. 1975:1 beräknas underskottet i verksamheten till 4 milj. kr.Utredningen har funnil övervägande skäl tala för att underskottet täcks medmedel som tillskjuts av redarna. Den administrativt enklaste vägen atl tillföraverksamheten ytteriigare medel synes vara att höja välfärdsavgifien underövergångstiden fram till dess atl del nya finansierings-, systemet träder ikraft. Den del av välfärdsavgiften som utges av redarna föreslås därför höjdtill för dag och från och med den . Härför krävs ändringav 2 S i lagen om avgifter lill välfärdsanordningar för sjöfolk. Förslaghärtill framläggs av utredningen. Det förutsätts all del statliga bidragetskall utgå med samma belopp som . Det bör alltså uppgå till dubbelt såmycket som inflyter i välfärdsavgifter från sjömännen, Utredningens förslag till huvudsakliga riktlinjerför det fortsatta välfärdsarbetet tillstyrks av handelsfloiians vältärdsråd,sjö-fansverket, . Svenska Sjöfblksförbundei har inte heller någonerinran mot förslagen till riktlinjer utom på följande tre punkter. Således börfilmdislributionen ske ulan kostnad för sjöfolket, varvid kostnaden börantingen påföras redarna eller läckas genom en höjning av fyravgifterna utövervad utredningen har föreslagit. Utbudet av tidningar bör ökas ochtidningsdistributionen effektiviseras. All bokdistribution till fartygen börövertas av del statliga välfärdsorganet, ställer sigbakom-utredningens förslag lill avveckling av nuvarande form av statligtengagemang i sjöfartshotell men anser att det bör ersättas av en möjlighet attfå åtnjuta hoiellrabalt för sjöfolk som är anmälda som arbetssökande vid någonav arbetsförmedlingarna i , eller . Skälet härtill äratl det fortfarande kommer att finnas sjöfolk, företrädesvisbland de äldre, som saknar egen bostad. anser att de sociala skäl som motiverade Prop.1975/76:73 11 tillkomstenav sjöfartsholell i fortfarande gäller, eftersom det alltjämt finnssjöfolk utan egen bostad. Vidare påpekar maskinbefälsförbundet att samtligavälfärdsanläggningar bör omfattas av den föreslagna undersökningen om derasexistensberättigande. I övrigt ansluter sig förbundet till utredningensförslag om riktlinjer för välfärdsverksamheten. Äv övriga remissinstanser har några uttalat sig ifrågor gällande enskilda verksamhetsgrenar inom välfärdsarbetet. Sålundaframhåller vikten ay atl kvalitativa synpunkter starktbeaktas vid distributionen av filmer, ljudband, TV-kassetler och litteratursamt av att självverksamhet bl.a. i form av studier stimuleras på detkulturella området. .Arbetarnas Bildningsförbund/Sjöfolkets Siudleavdelningönskar att ell direkt samarbete tas upp mellan studieavdelningen ochvälfärdsorganet beträffande den kulturella verksamheten. anför att Svenska sjömans-biblioteket bör svara för allbokdistribution lill handelsflottans ombordanställda. betonar den stora betydelsen av idrott som aktiv frilidssysselsällning.De särskilda idrottsanläggningarna för sjöfolk bör inte avvecklas. Den ringautnyttjandegraden kan bero pä bristande information och ledarbrist. SvenskaKorporalionsidrotisförbundei anser däremot all det statliga välfärdsorganetinte bör ha egna idrottsanläggningar. Behovet av utrymme för idrott bör kunnatillgodoses vid kommunala anläggningar. erbjudersig att på flera sätt bistå välfärdsorganet i motionsidroltsverksamheien.Stiftelsen anser att det för arbetslösa sjömänalltjämt finns behov av billiga hotellrum men att detla behov sannolikt bästkan tillgodoses inte genom särskilda sjöfartsholell ulan genom att bidraglämnas till täckande av rumskostnaden i andra, valfria hotell. Vid dennalösning bör nuvarande stiftelser för sjöfartshotell finnas kvar ochavkastningen av stiftelsekapitalet användas för sådan subvenlionering.Stiftelsen i delar utredningens uppfattning attsjöfartshotell numera inte behövs och har för avsikt att upplösa sin stiftelse.Sjöbefälsskolornas finner ett successivt avvecklande avsjöfartshotellen vara realistiskt och anser atl det är en uppgift närmast försociala myndigheter att ordna bostäder åt sjöfolk utan fast egen bostad.Stiftelsen avvisar förslaget om en generellavveckling av stödet åt sjöfarisholellen i ,