prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Med hänsyn tUl risken för missbndc föreslårkammarrätten alt man inför någon form av begränsning i möjligheten för bolagenalt utnyttja vinstandelslånen. En lösning skulle kunna vara att dennakapitalanskaffningsform förbehåUs företag som är skyldiga att hållaauktoriserad revisor. För att inte helt utesluta mindre aktiebolag frånanvändning av finansieringsform skulle regeln enligt kammarrätten kunnakompletteras med föreskrifter om dispensförfarande. och har i en särskild framställningtagit upp frågan om bolag bör tUlåtas att emittera nya aktier till underkurs.Organisationerna anför härom i huvudsak följande. 8 1975.1 saml Nr 103 Förbudetmot emission tUl underkurs medför att ett börsregistrerat aktiebolag, varsaktier noteras under pari inte kan genomföra en nyemission. Efiersom ennyemission med hänsyn tUl risken för kursändringar i praktiken måstegenomföras tUl en kurs, som ligger ett stycke imder börskursen, kan inte hellerelt bolag, vars aktier noteras lill pari eller något däröver, genomföra ennyemission. Ett förelag som är i detta läge måste först genomföra ennedsättning av aktiekapitalet med överföring av nedsättningsbeloppet tillreservfonden innan en nyemission kan genomföras. Detta stöter emellertid enligtorganisationerna på mycket stora praktiska svårigheter i ett börsregistreratbolag med aktierna spridda på ett stort antal händer. HärtUl kommer att ensådan nedsättning för aktieägaren i gemen måsle framstå som svårbegriplig ochkan föranleda honom att tro att man tar ifrån honom något. Dessa praktiska ochpsykologiska hinder måsle betraktas som så allvarliga, att man inte kan räknamed alt ett börsregistrerat bolag av större format skall kunna bereda väg fören nyemission genom att genomföra en nedsättning av aktiekapitalet. Frågan ärdärför enligt organisationerna hur ett bolag i denna situation skall gåtillväga för att kunna genomföra en kapitalökning. Ibalansräkningen har poslen aktiekapital en informativ uppgift därigenom attden ger uppgift om det tillskott som lägst har inbetalts för aktierna. Behovetav information om att en nyemission har skett till underkurs skulle utansvårighet kunna tillgodoses genom en föreskrift att underkursens totala beloppskall redovisas som en avdragspost från aktiekapitalet. Det rör sig emellertidinte bara om ett informationsproblem. Frågan är också hur möjligheten tillvinstutdelning skulle påverkas av att emission får ske till underkurs. För attemissionen skall vara tillräckligt attraktiv måste det nämligen vara möjligtatt verkställa vinstutdelning även efler emissionen ulan hinder av attaktiekapitalet inte är fullt läckt. Organisationerna påpekaratt enligl förslaget kan en förlust i balansräkningen utan borgenärernashörande skaffas bort genorn nedsättning av aktiekapitalet, men vinstutdelningfår därefter, trots att förlusten har försvunnit, inte ske ulan borgenärernashörande . Denna spärregel mot vinstutdelning syftartill att förhindra att tUlskjutet aktiekapital återbetalas till aktieägama.Den bör enligt sina gmnder mte vara tillämplig när minusposten i aktiekapitaletavser endast det mot underkursen svarande beloppet, eftersom detta belopp aldrighar inbetalats lUl bolaget och bör redovisas såsom en särskild avdragspostfrån aktiekapitalet. Efiersom avdragsposten inte manifesterar någon förlustsaknas enligt organisationerna anledning att låta den få samma verkan som ennedsättning av aktiekapitalet, nämligen att vinstutdelning endast skall få skemed borgenärernas hörande. Inget borgenärsintresse kan åberopas tUl stödhärför. nyemissionhar ju skett och inte minskat borgenärernas trygghet även om emissionen harskett till underkurs. Organisationernaframhåller vidare att balansräkningen normalt skall ge ett riktigt uttryck fördet egna kapitalets verkliga värde i vart fall så att det egna kapitalet inteär lägre än balansräkningen utvisar. Det bör då kunna försvaras att denavdragspost som uppkommit vid emission till underkurs utan vidare utjämnas motfritt eget kapital eller i andra hand mot reservfond. Är man inte beredd atttillmäta balansräkning sådant vitsord, kan man ställa upp det villkoret att detegna kapitalets värde har vitsordats av bolagets revisorer. Organisationernaanser det emellertid vara onödigt att i lagen ta upp något krav pårevisorsintyg. Organisationerna menar attnyemission tUl underkurs skall kunna ske på sådant sätt att videmissionstillfället den minuspost, som uppkommer på gmnd av att emissionen skerlUl underkurs, utjämnas mot fritt eget kapital eller i andra hand motreservfond. Denna utjämning bör emellertid också kunna anstå något. Vid ennyemission till pari eller dämtöver, skall det enligt förslaget, påpekarorganisationerna, räcka att aktierna har till fullo betalts frånökningsbeslutet. I enUghet härmed borde det vara tUl fyllest alt i balansräkningenupptagen avdragspost, svarande mot beloppet av underkurs, utjämnas mot fritteget kapital eller mot reservfond från ökningsbeslutet. Organisationernaframhåller vidare alt om man vill understryka att möjligheten till nyemission tillunderkurs skall stå till buds bara för förelag vars aktier noteras vid ellernågot under pari, det kan ske genom att man i lagen sätter in en procentuellgräns för underkursen, t. ex. . Organisationernauttalar slutligen att frågan om emission till underkurs inte har något attgöra med den inbördes relationen mellan aktieägarna. Den omständigheten attemissionskursen ligger under värdet på de fömtvarande aktierna ger upphov tillexakt samma problem vare sig emissionskursen Ugger över eller under pari.Behovet av en utjämning mellan föratvarande och nytillkommande aktieägarnagenom regler om företrädesrätt tUl teckning och överlåtelse av teckningsrätterfinns enligt organisationerna i lika mån i båda fallen. Näringslivet tar uppförslaget om alt ingen aktie får ha ett r ö s t-värde som överstiger tio gångerröstvärdet för annan aktie. Näringslivet påpekar alt det i förarbetena lillgällande bestämmelser gjordes en avvägning mellan principen "likakapitalinsats lika rösträtt" och behovet av att kunna utge aktier i olikaröstvärden. Man ansåg sig då behöva beakta att man genom att ge ut aktier medolika röstvärde kan vinna en utländsk kapitalinvestering i svenska aktier i enutsträckning som annars skulle vara omöjlig på grund av bestämmelserna i 1916års lag. En regel som medgav förhållandet 110 ansågs då innebära alt man togtillräckligt hänsyn till de legitima intressen som kunde föreligga avinvestering av aktiekapital med lägre rösträtt. Näringslivetframhåller att svensk företagsamhet i hög grad har inter-nationaliserats underefterkrigstiden. En vanlig och från likviditetssyn-pimkt önskvärd metod förfinansiering av förvärv av utländska företag är att som likvid lämna aktier idet svenska bolaget. Särskilt om ett svenskt bolag skulle vilja genomapportemission i utlandet förvärva utländska naturtUlgångar, kan det vara avstort värde att betala med aktier utan risk för att det utländska inflytandetblir alltför stort. Detla gäller särskilt om nuvarande regler om bundna och friaaktier skulle upphävas eller modifieras. Behovet kan dock vara starkt även omullän-ningsklausuler finns kvar, eftersom den disponibla kvoten av fria aktierkan vara för Uten för att en större apportemission utomlands skall kunnagenomföras. Näringslivet förordar därför en vidgning av de tiU-låtnarelationerna mellan aktiernas röstvärde. Detta kan underlätta atl svenskaaktier placeras på utländska kapitalmarknader utan att det utländskainflytandet i bolagen blir onödigt omfattande. Näringslivet föreslår att denstörsta tUlåtna skUlnaden i röstvärde mellan olika stamaktier får bU 120 ävenom en sådan skillnad kan vara i snävaste laget. Näringslivettar också upp frågan om att införa aktier utan rösträtt. Det påpekas därvid attdet utomlands förekommer att aktier utan rösträtt utges som preferensaktier.Detta accepteras därför att aktieägarna kompenseras för bortfallet avrösträtten genom företrädesrätt till vinstutdelning. Det är enligtnäringslivet angeläget att även denna finansieringsform står svenska företagtUl buds. Preferensaktieägare måste emellertid tUlförsäkras att, om vinstuteblir ett visst år, den utdelning vartill de är berättigade framförstamaktieägare förs vidare till kommande år då utdelning sker. Näringslivetföreslår därför en regel av innehåll att aktie får ha lägre röstvärde än entjugondel av annan akties röstvärde eUer får vara utan röstvärde, såvida aktienmedför företrädesrätt för årlig vinstutdelning framför aktie med högreröstvärde liksom även rätt att om under ett eller sådan utdelninginte har lämnats av följande års vinst erhålla vad däri bmstit innanutdelning på aktie med högre röstvärde får ske. anser att förekomsten av aktier med oUka röstvärdestrider emot principen att inflytandet i ett aktiebolag skall stå i proportiontUl risktagandet. De motiv för graderad rösträtt som tidigare gjorde siggäUande, nämUgen önskan att förhindra utländsk dominans i svensk industri, kannås på andra vägar. Från allmän synpunkt föreligger inle några skäl för attbevara rösträttsskillnader. Förbundet anser därför tiden mogen för ettprincipieUt ställningstagande mot olUca röstvärden i ett aktiebolag. Förslagetom emissionsprospekt har under remissbehandlingen i huvudsak lämnats ulankommentarer. Riktigheten av att såsom föreslagits uppstäUaett visst minsta nettovärde som förutsättning för bestämmelsemas tUlämpningifrågasätts emellertid av handelskammare. Denna delar i principutredningens uppfattning att bestämmelserna endast bör gälla företag av vissstorleksordning men anser det inkonsekvent att ett företag med ett nettovärdeav exempelvis endast 5 milj. kr. inte skaU vara skyldigt utge emissionsprospektäven om övriga rekvisit enligt bestämmelsen är uppfyllda, då ettföretag med ett nettovärde av 10 milj. kr. eller mera är underkastat sådanskyldighet. Handelskammaren anser vidare att rekvisitet "en vidarekrets" bör förtydligas. 8 Aktier och aktiebok m. m. Aktiekapitaletär enligt nu gällande lag fördelat på ett visst anlal aktier var och enlydande på visst nominellt belopp. Huvudregeln är att aktie är frittöverlåtbar. I bolagsordningen kan emeUertid tas in bestämmelser om lösningsrättoch hembudsskyldighet vid aktiers övergång till annan. Vidare kan utländska ochvissa därmed jämställda rättssubjekt förbjudas att förvärva aktier eller vissdel av aktier i bolaget, s. k. utlänningsklausuler. Andra begränsningar avaktiers fria överlåtbarhet kan inte göras. Iutiänningsklausul kan bestämmas att viss del av aktierna inte skall omfattas avklausulen, s. k. fria aktier. De aktier för vUka klausulen gäller brakarkallas bundna aktier. De som enligt ullänningsklausul inte får förvärva bundnaaktier kallas ibland förbjudna rättssubjekt. Förvärvar ett sådant rättssubjekten bunden aktie genom överlåtelse, är förvärvet ogiltigt. Detnormala är att aktiebrev utfärdas på aktierna. Aktiebolagslagen innehållerolika bestämmelser som syftar tUl att den som förvärvar etl aktiebrev inte avbrevet skaU bli vilseledd i fråga om den rält han får genom förvärvet.Aktiebrevet kan efter dispens ställas till innehavaren. Innehavaraktier är dockovanliga. Som regel ställs aktiebreven till viss man, s. k. namnaktiebrev. Vidöverlåtelse av aktiebrev kan förvärvaren göra godtrosförvärv enligt de reglersom gäller vid förvärv av löpande skuldebrev. Är det fråga om ettnamnaktiebrev, tUlämpas reglerna om överlåtelse av orderskuldebrev. Överlåtarenmåste ha aktiebrevet i sin besittning och överföra detta i förvärvarensbesittning för att godtrosförvärv skall kunna ske. Dessutom måste dengodtroende förvärvaren kunna åberopa en skriftiig överlåtelse från den varsnamn aktien är ut-stäUd på. Aktierätteninnebär en rätt att delta i bolagets förvallning på bolagsstämma och en rättatt få ekonomiska prestationer från bolaget såsom vinstutdelnuig, rätt attdeltaga i nyemission, Ukvidationskvot etc. En ägareav en namnaktie får inte delta i bolagels förvaltning förrän han införts iaktieboken. är en förteckning över aktieägarna som enUgt huvudregelnförs av bolagets styrelse. I princip är styrelsen skyldig att införa eninnehavare av namnaktie i aktieboken, om innehavaren kan åberopa lydelsen avsammanhängande till honom fortgående skrift-Uga överlåtelser. För rätten alt fåekonomiska prestationer fordras inte, att aktieinnehavaren är antecknad iaktieboken, men det laävs att han kan legitimera sitt aktieinnehav på det sättsom skulle fordras för att anteckna honom i aktieboken. När det gäller rättentiU utdelning brakar dock många aktiebolag förse aktiebreven medutdelningskuponger, av vilka var och en representerar den mot ett visstaktiebrev svarande rätten till utdelning för en viss räkenskapsperiod. Enutdelningskupong som har blivit skild från aktiebrevet betraktas som ettskuldebrev. När beslut om utdelning har fattats utgör den utdelningsberättigadekupongen ett skuldebrev till innehavaren, och bolaget skall följaktligen betalautdelningen till innehavaren av kupongen oberoende av om innehavaren äraktieägare eller inte. Näraktieteckning har skett, kan stiftarna utfärda ett teckningsbevis. När bolagetbildats och styrelse valts, kan teckningsbeviset bytas ut mot ett interimsbevis.Akliebrev får emellertid inte utfärdas förrän aktien i fråga är fullt betaldoch full betalning har erlagts för aktier motsvarande minimikapitalet. Dettasenare förhållande måsle också vara registrerat. En aktie är enligtgällande lag i princip odelbar gentemot bolaget. Vissa undantag finns dock.Aktieägare har rätt att teckna nya aktier vid ökning av aktiekapitalet genomnyemission. aktiekapitalet genom fondemission, har aktieägare rätt att fånya aktier utan teckning. De nu nämnda rättighetema kan överlåtas, och för attunderlätta överlåtelserna utfärdas ofta teckningsrättsbevis resp. delbevis.Som en sammanfattande benämning för dessa två typer av bevis kan användastermen emissionsbevis. EnUgt LFA har bolagenmöjlighet att genom beslut av bolagsstämma övergå till ett annat system ivilket distribution av utdelning och emissionsbevis sker med hjälp avdatateknik. Aktiebrev med kuponger ersätts med kuponglösa aktiebrev som iprincip skall omfatta en persons hela aktieinnehav i bolaget. Vid aktieövergångtUl ny ägare får denne vid anmälan nytt aktiebrev och del gamla makuleras.Legitimation för mottagande av utdelning och deltagande i nyemission vidökning av aktiekapitalet knyts till registrering i aktieboken eUer i ensärskUd förteckning över uppdragstagare eller panthavare som har rätt att lyftautdelning och delta i nyemission. Den som på en viss i utdelnings- ochkapitalökningsbeslut angiven dag, avstämningsdagen, är registrerad iaktieboken eller förteckningen har rält att få utdelning och emissionsbevissända till sig. Om aktie förvaltas av bank eller fondkommissionär som har fåttsärskUd auktorisation, får förvaltare föras in på aktiebrev och i aktiebok istället Delsamma gäller i vissa fall utländsk förvaltare. Vidför\'altarregistrering kan aktieägaren inte utöva sin rätt alt delta i bolagetsförvaltning. En sammanställning av uppgifter om aktieägare som har mer än 500aktier i ett bolag registrerade hos svenska förvaltare skall vara offentlig.Aktieboken skall föras med hjälp av automatisk databehandUng. avaktieboken i läsbart skick skall ske enligt vissa regler, och utskriften skallvara offentlig med undantag för uppgift om aktieägare som har högst 500 aktier.Utskrift av hela aktieboken avseende förhållandena före bolagsstämmaskall hållas tillgängliga för aktieägarna vid stämman. Denna fullständigautskrift är alltså inte offentlig. Förutom aktieboken skall föras eltakliebrevsregisler över utfärdade aktiebrev. Vissa uppgifter, bl. a. förandeav aktiebok, akliebrevsregisler och den särskUda förteckningen samtdistribution av utdelning och emissionsbevis skall för aktiebolagens räkningcentralt handhas av en värdepappercentral, vUken under namnetVärdepapperscentralen drivs av staten och fondkommissionärernagemensamt. Gmndemaför det nu gällande systemet behålls i huvudsak oförändrade i förslaget. Vissanyheter föreslås dock. Utredningenframhåller att principen om aktiers fria omsättbarhet är viktig och från denenskilda aktieägarens synpunkt utgör ett led i minoritetsskyddet därigenom atten aktieägare som ogUlar bolagsledningen har möjlighet att sälja sittaktieinnehav och på det sättet dra sig ur bolaget. A andra sidan kan det,särskilt i familjeföretag, finnas ett starkt intresse av att kunna hålladelägarkretsen sluten. Andra länders lagstiftning ger enligt ulredningenvanligtvis större möjligheter än svensk lag att begränsa rätten att överlåtaaktier. Utredningen föreslår därför en regel enligt vilken i bolagsordningenkan intas förbehåll att aktie inte kan förvärvas genom överlåtelse utanbolagets tiUstånd. Skulle anslutas tiU EG med påföljd att gällanderegler om bundna aktier måste ändras, kan den föreslagna regeln enligtutredningen få störte betydelse. I så fall bör de stränga kraven för införandeav ett sådant förbehåll i bolagsordningen enligt förslaget i princip samtyckeav alla aktieägare mildras. Detankommer enligt förslaget på styrelsen att besluta om tillstånd enligt den nyabestämmelsen skaU ges, såvida inte bolagsordningen föreskriver något annat.Bolagsordningen skall också kunna innehålla regler om fömtsättningarna förtillstånd. Styrelsen skall avgöra tUlståndsfrågan möjligt och omedelbartskriftUgen underrätta sökanden om beslut. Har underrättelse inte avsänts från det ansökan om tUlstånd kom in tiU bolaget, skaU tillståndanses ha blivit meddelat. Utredningen framhåller i detta sammanhang att avallmänna rättsprinci- perföljer att en chikanös vägran av bolaget att godkänna en överlåtelse ärrättsstridig. Reglemaom lösningsrätt och hembudsskyldighet behåUs i utredningsförslaget med vissajämkningar. Vidare behålls systemet med utlänningsklausuler och bundna resp.fria aktier. På en punkt anser utredningen emeUertid att det finns anledningatt mjuka upp de gällande reglerna om bundna och fria aktier. Det finns f. n.ingen möjUghet att ge dispens beträffande aktier som är bundna genom förbehålli bolagsordningen. Vid ett utvidgat internationellt samarbete särskUt inomNorden synes det enligt utredningen angeläget att sådan dispens i särskUdafall skall kunna ges. Eftersom dispens emellertid inte bör komma ifråga idirekt strid mot bolagsordningens bestämmelser, bör dispensmöjUgheten vara beroendeav att bolagsordningens förbehåll innefattar en bestämmelse om att regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer kan för särskilt fall ge tillståndatt utan hinder av förbehållet förvärva bundna aktier. Den som förvärvar bundnaaktier med sådant tillstånd får enligt utredningsförslaget samma ställning somförbjudet rättssubjekt som förvärvat bundna aktier genom famUjerättsUgaförvärv, något som f. n. är tUlåtet. Slutligen bör nämnas att ulredningenföreslår en rad detaljändringar i nu gällande regelsystem. Delta redovisasnärmare i specialmotiveringen. Utredningensförslag att i bolagsordningen kan tas in förbehåll att aktie inte kanförvärvas genom överlåtelse utan bolagets tillstånd, har uppmärksammats avåtskilliga remissinstanser. Flera av dem är tveksamma om en sådan regel börinföras och andra remissinstanser avstyrker förslaget i den delen.Bankinspektionen framhåller att aktieägarna i ett familjeföretag eller därmedjämförligt bolag kan ha ett intresse av att hålla delägarkretsen sluten. Detintresset kan emellertid tUlgodoses genom förbehåll om lösningsrätt vid aktiesövergång till ny ägare. Den föreslagna bestämmelsen kan också få betydelse sombarriär mot utländskt inflytande, om anknyts till EG på ett sådantsätt att gällande regler om bundna aktier måste ändras. Inspektionenifrågasätter emellertid om inte ett eventueUt behov mot skydd av utländsktinflytande kan tUlgodoses genom bestämmelser om lösningsrätt. Inspektionenframhåller vidare att förslaget har uppenbara nackdelar. Dessa kan sammanfattasså alt en minoritetsaktieägare i bolag med begränsat antal aktieägare blir iså hög grad beroende av majoritetsägarna att minoritets-posterna kan bli heltvärdelösa. Risken för att aktier blir mer eller mindre värdelösa och att ocksåandra olägenheter uppkommer genom att förvärvare vägrats godkännande kan intenegligeras. En sådan situation skulle exempelvis kunna inträffa närminoritetsaktier har ärvts och arvingen önskar sälja aktiema för att få medeltUl arvsskatten. tionenanser att nackdelarna överväger och avstyrker därför förslagel. framhåller att den enskUda aktieägarens intresse bör gå förebolagets intresse av att kunna håUa delägarkretsen sluten. Kollegiet avstyrkerdärför förslaget. Samma inställning kommer till uttryck i remissyttrandet frånSkånes handelskammare. Handelskammaren kan acceptera ett förbehåll att aktieinte kan förvärvas genom överlåtelse utan bolagets tUlstånd endast underförutsättning att bolaget blir skyldigt att anvisa annan köpare och i sistahand att självt inlösa aktierna, om tillstånd vägras. Näringslivetupplyser att det vid beredningen av sitt remissyttrande har inhämtat uppgifterom de erfarenheter internationellt verksamma industriföretag har av förbehållav ifrågavarande slag. Dessa erfarenheter pekar på att följderna av ett sådantförbehåll är svåra att överbUcka och alt förbehållen kan slå mycket nyckfullt.I ett famUjeföretag kan majoriteten i styrelsen tänkas godkänna en utomståendesförvärv av en majoritetspost kanske t. o. m. tUl överpris. Har överlåtelse aven majoritetspost skett, skyddas inte längre familjeintressena utan defamUjemed-lemmar, vilkas aktier den nye förvärvaren inte har köpt, befinner sigi en sämre situation än om förbehållet inte hade funnits. Genom att aktiernainte är normalt överlåtbara, är minoritetsaktieägaren i hög grad utiämnad åtden nye förvärvarens godtycke. Förbehåll att aktieförvärv skall godkännas avbolaget förekommer också då flera större företag bildar ett gemensamt ägtbolag för att tillsammans driva ett projekt. Från svensk sida har man iinternationeUa sammanhang ibland tvingats gå med på sådana förbehåll på grundav yrkanden från utländska medkon-trahenter. Men man har då kalkylerat med att"en död hand" skulle kunna läggas över den gjorda investeringen. Ettförbehåll är också i hög grad ägnat att minska förmögenhetsvärdet på aktier förvilka det gäller. Möjligheten att belåna sådana aktier kommer att bliväsentligt sämre än om förbehållen inle hade funnits. NäringsUvet ställer sigdärför mycket tveksamt till den föreslagna bestämmelsen. Med hänsyn tiU denmycket allvarliga försämring av aktieägarnas rätt som införandet av ett förbehålli ett existerande bolag skulle innebära, tar näringslivet avstånd frånutredningens uttalande att det stränga kravet för införande av ett förbehållbör mildras, om gällande lags regler om bundna aktier måste ulgå ellermodifieras med hänsyn till en svensk anknytning till en större internationellorganisation. Eftersomförbehåll kan utnyttjas för ett maktmissbrak som kan vara mycket svårt attkomma till rätta med är det enligt näringslivels mening nödvändigt att reglerges om ersättning till dem som inte får sitt förvärv godkänt. Näringslivetföreslår därför att bestämmelsema om förbehåU kompletteras med en regel om attbolag, som vägrar tillstånd till aktieförvärv, skall anvisaannan förvärvare av aktiema. Har nytt av bolaget godkänt förvärv inte skettinom tidsfristen, skall lillslånd anses ha meddelats. Om överenskommelse ompriset inte nås, bör prisetbestämmas enligt de regler som förutsätts gälla vid inlösen avminoriletsaktier. Dessutom bör ges regler om ersättning tUl förvärvare förullägg för förvärvet utöver köpeskUlingen samt om ränta för den tid somförflyter intill köpeskillingen erläggs. Även en sådan ersättningsregel harenligt näringslivet klara brister. Förvärvaren skulle under ganska lång tidvara oviss om huruvida hans förvärv skulle bli godkänt och om det slutligapriset. För bolag med börsregistrerade aktier kan en sådan ovisshet medföraallvarliga negativa konsekvenser. Det internationella förtroendet för svenskaaktier skulle kunna skadas.