prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till vad jagi det föregående anfört om helhetssynen pä elevens situation och behov är detföljaktligen viktigt att insatserna från skolans sida inte enbart koncentreraspä undervisningen. Även andra verksamheter som har betydelse för elevenspersonligheisuiveckling är viktiga att beakta i sammanhanget. De förändringar av det allmänna driftbidraget tillgrundskolan som jag i del föregående förordat är långtgående och ger utrymmeför betydande insatser av olika slag under skoldagen. Kommunerna får enligt förslagetstor frihel att variera insatsernas art och innehåll alltefter var de olika problemenuppträder i kommunens skolor. Kommunerna kommer följaktligen att få ett stortansvar för att resursema används på ett sådant sätt atl de uppfyller avstatsmakterna fastställda mål och riktlinjer. Innan ett nytt statsbidragssystem kan införaserfordras ytteriigare vissa tekniska utredningar beträffande utbetalning,redovisning och revision m. m. Vidare bör bestämmelser om glesbygdsgarantinutarbetas. Jag återkommer i annat sammanhang till dessa frågor. menar att en övergång till ökad frihet i frågaom resursanvändningen och en planering av olika verksamheter inom skoldagenfordrar en utökad volym för ledningsuppgifter och planeringsarbete. Det är inte rationellt menar attrektor/studierektor i den omfattning som är fallet är tillfälligtavkopplade från ledningsuppgifter för all utnyttjas som lärare. Detta blirenligt än mer omotiverat sedan en skolledarutbildning byggts ut. Densamlade undervisningsskyldigheten för rektor/studierektor i börminskas med minst medianvärdet för rektors undervisningsskyldighet (7,5veckotimmar). anser även att det för skolledarna i glesbygd med många skolenheterbör finnas en extra resurs för att nedsätta undervisningsskyldigheten. liksom SL och SÖ tillstyrkerförslaget. anser den föreslagna minskningen vara ettminimikrav. Liksom anser jag att skolledarens roll harförändrats på många sätt. har vi fött en helt annan tyngdpunkt iskolledarens arbete. ex. blivit personaladministratör ochpersonalvårdare påetl mer markant sätt . En ökad anknytning avskolan till övrig verksamhet i samhället medför också enligt min mening behovav ökad tid för arbetsledning i skolan. () har i en kartläggningav anställda i statsunderstödd verksamhet pekat på atl skola uppvisarpersonaladministrativa brister, vilka är atl hänföra till bristande resurser.SPN pekar på att de befattningshavare som handlägger personaladministrativafrågor be- Prop.1975/76:39 299 hövermer tid för delta. 1 annat sammanhang har-jag förordat en skolledarutbildningsom också lar upp frågor kring personalvård och personaladministration. har låtit ulföra en undersökning omskolpersonalens sjukfrekvens och personalförändringar. Undersökningen visar mest frekventa sjukledigheten är 1-2 dagars frånvaro. I några kommunerförekommer en försöksverksamhet, där skolledarens undervisningsskyldighet ejhar varit bunden vid ett visst antal timmar utan omfattat eu visstantal undervisningstimmar per läsår. Detta har medfört att skolledarna pådessa orter har haft möjlighet att tjänstgöra som vikarie för sjuka eller avandra orsaker frånvarande lärare när sådan frånvaro har varitsärskilt frekvenl. Enligt min mening är det angeläget med enförstärkning av skolledningen i . Delta kan ske bl. a. genomsänkning av undervisningsskyl-dighelen såsom föreslagit och genom enutökning av antalet skolledare. Båda åtgärderna är angelägna. Om skolledarnasundervisningsskyldighei kan avtal träffas mellan parterna. Något avtal haremellertid inte träffats. Jag anser del värdefullt för skolledningen alt ävenfortsättningsvis i sitt arbete har kontakt med eleverna, antingen kontaktensker i form av undervisning eller annat arbete. Det är viktigt attskolledarens arbete inte blir enbart administrativt. Mot bakgrund av vad jagnyss har framfört anser jag däremot inte alt denna del av arbetet skall angessom utan skolledarna bör själva avgöra när deras insats ärav störst värde. har beräknat skolledarnas nuvarande undervisningstimmarlill tio eller per läsår. Om inte avtal i denna fråga sluts mellan parternabör enligt min mening en ändring ske fn o. m. 1977/78 beträffande skolledarnasundervisningsskyldighet enligt följande. Skolledarnas undervisning bör omfattai genomsnitt 280 undervisningslimmar per skolledare och läsår eller, då detgäller skolledare som saknar lärarbehörighet, motsvarande annan arbetstid. Förskolchef som tillika är rektor räknar jag ingen undervisningsskyldighet. Undervisningstidenbör anges per läsår med tanke pä vad jag anfört. Mot bakgrund av alt olikarektorsområden, vilka i och för sig kan vara lika Slora, har skiftandeskolproblem är det en fördel om skolledarnas undervisningsskyldighei ävenkunde anpassas till sådana förhållanden. Skolstyrelsen bör i nära kontakt medkommunens skolledare avgöra fördelningen på resp. skolledare av det sammanlagdaantalet undervisningstimmar för samtliga skolledare i kommunen. Vid en sådanfördelning bör hänsyn tas lill olika problem i de olika rektorsområdena. För derektorsområden där skolenheternas antal är sex eller fler skall kommunenssammanlagda summa minskas för varje skolledare inomsådant rektorsområde. Jag övergår nu till att behandla frågor rörandeberäkning av antalet skolledare i en kommun. Prop.1975/76:39 300 Omfattningen av en kommuns skolväsende bedöms efterett poängsystem, där varje klass på låg- och mellanstadiet ger 1 poäng ochvarje klass på högstadiet 1,5 poäng. Samordnad specialundervisning ochstödundervisning för invandrarelever ger 0,5 poäng för varje fullt 13-talveckolimmar. Omfattar skolväsendet i kommunen mer än 71 poäng finns två ellerfler tjänster som rektor beroende pä kommunens poängtal. Tjänsterna inrättasvid vissa poängintervaller. Tjänster som studierektor inrättas i en kommun närrektors arbetsområde omfattar lägst 43 poäng eller, om högstadium ingår i arbetsområdet,lägst 22 poäng. Det system med basresurs och förstärkningsresurs förgrundskolan, som eligt vad jag i det föregående förordat bör införas fn o. /79, innebär alt nuvarande specialundervisningstimmar kommer altingå i försiärkningsresursen. Detta innebär all inga poäng kan beräknas fördenna undervisning. Enligt min mening finns anledning attha olika poängtal för basresurserna pä de olika stadierna. Jag förordar attvarje basresurs pä skall ge 1,5 poäng. Detta medför en utökning avantalet skolledare. Vad jag nu förordat innebär en betydandeförstärkning av skolledarresursen i . Dels minskar skolledarnasundervisningsskyldighet, dels ökar antalet skolledare på grund av det nyasystemet för beräkning av kommunens skolpoäng. Hur många rektorer som skall finnas vid grundskolani en kommun be-stämms enligt vissa regler i skolförordningen (12 kap.). Däremotinnehåller skolförordningen inte någon föreskrift om hur arbetsområdena förrektorerna skall bestämmas. Vissa föreskrifter i förordningen förutsätter dockatl det finns endast en rektor för varie arbetsområde. Arbetsområdena bestämmsav kommunen och redovisas i kommunens organisationsplan (2 kap. 22 §skolförordningen). Del har framkommit alt kommunerna ansett sig förhindradeatt placera mer än en rektor i samma arbetsområde och därför inte inrättatfullt antal rektorstjänster. Enligt min mening är det olyckligt omskolledarresurserna inte utnyttjas helt. Det kan emellertid i vissa fall varasvårt alt skapa naturiiga arbetsområden för alla rektorer. I sådana fall bördel bara möjligt att ersätta en rektorstjänst med en siudierektorstjänsl utöverdet antal sådana tjänster som skall finnas. Ett annat sätt kan vara atl delaupp ett rektorsområde i olika arbetsområden. S.5Vissa uppgifter rörande arbetsledning och planering m. m. har ansett att för att arbetslagenskall fungerasjälvständigt fordras en tjänst som studieledare med samordningsuppgifter inomarbetsenheterna. Som ekonomiskt underiag föreslår ett statsbidrag på 50kr. per elev i , som skall utnyttjas för att minska undervisningsarbetetför studieledaren. Detla motsvarar dagens resurs för huvudlärarorganisalionen,vilken enligt förslaget skulle avvecklas. Flertalet remissinstanser ärpositiva till att inrätta studieledare på låg- och mellanstadiet. 1975/76:39 '. medansärskilt lärarnas organisationer avstyrker förslaget om atl slopa huvudlärarnapå högstadiet. Liksom anser jag det viktigt atl någon inom ett arbetslaghar möjlighet att samordna den pedagogiska planeringen och leda konferenserinom arbetsenheten. Den konstruktion som utredningen förordat har emellertidmött motstånd från framför allt berörda personalorganisationer. Enligt minmening bör man inte se frågan om sludieledare och huvudlärare isolerade frånvarandra. I mycket sammanfaller dessa funktionen I en skolenhet finns dessutomandra särskilda tjänster för fullgörande av vissa arbetslednings- och planeringsuppgifter,vilka har många beröringspunkter med de arbetsuppgifter en studieledare enligtSIAis förslag bör ha. Såledesfullgörs vissa arbetslednings-och planeringsuppgifter av tillsynslärare. Förvisst arbete i skolbibliotek finns lärare som vid sidan av sin tjänst ärskolbibliotekarien Vid skolenhet med högstadium finns för sådan läraresom förestår äm-nesinslitution i något av ämnena biologi, fysik, kemi ochteknik f. n. en arvodestjänst som institutionsföresländare om antalet klasserär minst tolv och mer än en lärare undervisar i ämnet. har utgålt från altdenna organisation skall vidareutvecklas och alt speciell hänsyn då skall taslill institutionerna inom ämnena teckning, hemkunskap och slöjd. SÖ har i en särskild utredning, förslag till personalorganisationkring läromedlen i , föreslagit att statsbidraget förlillsynslärare och skolbibliotekarie skall ersättas med ett schablonbidrag fören skolintenden-funktion. SÖ anför atl de instruktioner som f n. finns för denpersonal som deltar i läromedelsarbetet hänför sig till liden före nuvarandeläroplan. Man har funnit atl vissa organisationsförändringarbör göras i syfte alt renodla arbetsuppgifterna för nuvarande lillsynslärareoch skolbibliotekarie. SÖ menar alt en viss flexibilitet i organisationensutformning i synnerhet vid de större skolorna bör vara möjlig och även iblandnödvändig. SÖ anför vidare all del måste vara betydelsefulltalt man inom den enskilda kommunen med beaktande av tillgänglig personal ochlokala omständigheter i övrigt får möjlighet alt utforma organisationen på detsätt som bedöms vara ändamålsenligt och lämpligt. SÖ menar att flexibilitetenkan innebära alt man tillämpar en fördelning av arbetsuppgifterna som anslutertill det rådande systemet. SÖ påpekar att i en kommun där en medveten och kvalitativsatsning på folkbiblioleksverksamhelen har skett med folkbiblioteket ianslutning till såväl lokalmässig som organisatorisk samverkanmellan skolan och folkbiblioteket alltjämt bör ske. har tillstyrkt SÖ:s förslagunder förutsättning all statsbidrag utgår till den av SÖ föreslagnabiträdeshjälpen. , , FöreningenSvenska Läromedelsproducenter samt LO har tillstyrkt SÖis förslag kringläromedlens organisation. /SR avstyrker förslaget och menar attbibliotekarierna kommer att fö en allt viktigare roll i skolan. Man hänvisarhär till och litteratur-utredningens belänkande (SOU 1973il) Litteraturen iskolan, i vilket fram- 1975/76:39 302 hållsbehovet av fackutbildade bibliotekarier i . /SR menar att ensådan organisation kring läromedeln bör vara möjlig bl. a. genom en ökadsamverkan mellan skolan och folkbiblioteket. För att uppnå en anpassning till SlAis förslag omarbetslag och friare resursanvändning är jag beredd att ansluta mig till detprincipiella synsätt som SÖ har i sin läromedelsutredning. Detta bör ävenenligt min mening kunna gälla organiserandet av de olika funktioner som f n.ingår i hu-vudlärar- och institutionsföreståndarljänsterna. Enligt min mening finns det uppenbara fördelar meden ordning där man lokalt kan besluta om organisationen i dessa frågor.Därigenom kan en anpassning ske efter lokala förhållanden. Detta är särskiltviktigt mot bakgrund av den frihet i arbetssättet jag har förordat bör finnas iskolan. Sådedes bör del kunna ingå som en del av lärararbetet all sköta den pedagogiskaplaneringen och leda konferenser inom arbetsenheten, lämna övriga lärare rådoch anvisningar, främja lärares fortbildning samt hjälpa mindre erfarna lärare.En del av lärararbetet bör även kunna bestå i alt leda elevvårdsarbetet inomarbetsenheten och tillse att beslutade åtgärder verkställs saml att tillse attelevgrupperingar inte mera varaktigt grundas på elevernas kunskapsnivå ellersociala förhållanden. Jag anser även att det bör vara möjligt för enlärare att som en del av arbetet kunna förestå en ämnesinslitution. Det börockså vara möjligt atl till lärararbete hänföra sådana uppgifter som att hatillsyn över skolanläggningen och ordningen vid denna, att anskaffa och vårdainventarier, utbildningsmaterial, läromedel och boksamlingar samt att svara föratl skolenhetens boksamlingar och skolbibliotek utnyttjas i skolarbetet. Andrauppgifter bör kunna vara all bistå personal och elever med råd beträffande valoch utnyttjande av läromedel och litteratur, att fungera som kontaktperson medcentrala och regionala läromedelscentraler av olika slag samt att ha viss delav sin tjänstgöring förlagd till bibliotek, bokrum, malerialrum, studiemm o. d. F. n. utförs de arbetsuppgifter som jag har berörtsom särskilda uppdrag av lärare efter en i skolförordningen detaljeradreglering på olika tjänstetyper. Sådana arbetsuppgifter som jag nu berört måstealltjämt utföras för att arbetet inom en skolenhet skall kunna fortgå undernormala förhållanden. Nuvarande ordning ger emellertid enligt min mening inteden nödvändiga friheten i planeringsarbetet, som bör följa på ett beslut omfriare resursanvändning och arbete i arbetslag. Jag anser att man, såsom jagtidigare framhållit, så nära verksamheten som möjligt bäst avgör hur man skallfördela dessa uppgifter på den personal som tjänstgör inom de olika skolenheternaoch i arbetslagen. Därvid får den berörda personalen direkt inflytande påorganisationen av arbetsuppgifterna. En konsekvens av ett sådant synsätt bliratt nuvarande bestämmelser om särskilda arvodestjänster för vissa uppdrag iskolan bör utgå ur skolförordningen. Däremot bör vissa uppgifter som ärnödvändiga för verksamhetens bedrivande fortsättningsvis Prop.1975/76:39 303 finnasintagna i förordningen. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört förordar jagatt nuvarande tjänstereglering i skolförordningen för här avseddaarbetsuppgifter bör upphöra. Arbets- och ersättningsvillkor för berörd personalsom fortsättningsvis helt eller delvis fullgör sädana arbetsuppgifter bör ilikhet med vad som gäller regleras genom kollektivavtal mellan berördaparter. 1 delta syfte avser jag att uppdra ål atl upptaförhandlingar med berörda personalorganisationer om arbets- ochersättningsvillkor lill personal som fullgör arbetslednings- ochplaneringsuppgifler av här avsett slag i . Jag förutsätter härvidatt parterna även behandlar frågan om övergångsbestämmelser med anledning avgenomförandet av ny organisation och förändring av nuvarande ijänsleregleringm. Den av mig förordade ordningen bör införas fr. o. m. /79samtidigt som ett nytt statsbidragssystem träder i kraft. Det bör ankomma påregeringen alt närmare besluta om innehållet i dessa uppgifter saml omnödvändiga övergångsbestämmelser. Jag avser atl senare återkomma tillregeringen i dessa frågor. har låtit utföra en undersökning av delspersonalomsättningen och dels sjukfrånvaron i fyrakommuner. Undersökningen visaratt personalomsättningen inte är obetydlig ochvarierar mycket mellan olika rektorsområden. Undersökningen visar också atldenna omsättning har ett samband med olika områdens sociala profilen sombor i områden med den ur utvecklingssynpunkt mest ogynnsamma miljön går iskolor som har den högsta personalomsättningen. En av orsakerna till dennaomsättning är att lärarna vantrivs pä ett eller annat sätt i sitt rektorsområde.I annat sammanhang (6.2) tar jag upp detta i anledning av kommunernas ansvarför sin personalvård. SCBis register visar atl mellan och avsamtliga lärare i landet var bona på grund av sjukdom en vanlig arbetsdag. Omman till detla lägger övriga tjänslledighelsorsaker visar del sig att mellan och 14 96 av lärarna var frånvarande en vanlig arbetsdag. Den undersökning ifyra kommuner som jag har refererat till visar inte någon nämnvärdskillnad mellan olika lärarkategorier dä del gäller frånvaron. För samtliga varden mest frekventa sjukledigheten 1-2 dagan Lärarna har inte större sjukfrånvaro än andraarbetstagare, men för de enskilda eleverna blir situationen i skolan intetillfredsställande med mänga kortlidsvikarier. Dessa kommer till olika skolorför 1-2 dagars tjänstgöring och lär aldrig känna förhållandena i den skola, därde tjänstgör. TCO och SL har i sina remissyttranden tagit uppdessa förhållanden och föreslår att statsbidrag bör utbetalas för all inrättade extra eller extra ordinarie tjänster som lärare 1 eller 2 för reservvikarie,som länsskolnämnden redan nu kan medge. I yttrandena föreslås att statsbidragetutgår med 110 9ä av 1975/76:39 304 statsbidragsunderiaget.SL har dessutom inkommit med en särskild skrivelse i ärendet. Den korttidsfrånvaro del här är fråga om,sjukledighet och annan tjänstledighet, uppgår och SL menar isin skrivelse att en utbyggnad av reservvikarieinstilutionen till minst dennaandel är önskvärd och befogad. SL anför vidare att lagen om fackligförtroendeman, som medger rätt till ledighet, medför samma svårighet nämligenatt för atl undervisningen skall kunna bedrivas i behörig ordning föreliggerett behov av kompetent lärarpersonal, som kan ersätta den lediga personalen. SL menar att i de fall reservvikarien ej kan beredaskontinueriig sysselsättning som vikarie skall han/hon beredas annat arbete,som t. ex. hjälp åt andra lärare. En huvudförutsäitning för alt detla skallkunna utvecklas i den omfattning som är erforderlig är all statsbidrag utgår.SL anser all helt statsbidrag är den bästa garantin, men alt statsbidrag lillviss procent av lönekostnaderna bör kunna övervägas för all kommunernasbenägenhet alt inrätta tjänster skall öka. Förbundet menar också atl andratjänster än typ 1 eller 2 skall kunna inrättas. F. n. erhålls statsbidrag för lärare som innehartjänst. Statsbidraget för beräknas pä ett underiag som är avijänsleunderlaget på . Vid sjukledighet för kommunen betala vikarieför kortare perioder än helt läsår. inbetalar till kommunenden sjuklediges sjukpenning. Även vid annan kortare tjänstledighet betalar kommuneni flertalet fall vikariekostnaderna. Liksom och SL anserjag att det är av betydandeolägenhet för eleverna med korltidsvikarien försvararen för elevernavälbehövlig kontinuitet och stabilitet i skolarbetet och i personkontakterna.För att underlätta för kommunema atl inrätta särskilda tjänster somreservvikarie har jag inlett överiäggning med enlösning där det i statsbidraget inräknas vissa kostnader för reservvikarienUtgångspunkten är därvid att , liksom sker förgymnasieskolan, inbetalar sjukledigs sjukpenning till statsverket viariksförsäkringsverket. Jag ämnar föreslå regeringen att senare återkomma tillriksdagen i denna fråga. 6Personalfrågor m. m. har behandlat frågorom specialisering inomskolan och konstaterar att det skett en utveckling mot ökad specialisering påpersonalsidan inom utbildningsväsendet. Utredningen menar att skolförordningensbeskrivning av lärarrollen rimmar illa både med den beskrivning avlärararbetet som finns i de läroplaner som de senaste decenniernas skolreformerhar resulterat i och med det arbete som de flesta lärare lägger ner på olikaverksamheter i skolan. Ett motsatsförhållande synes råda mellan förord- Prop.1975/76:39 305 ningensinnehåll och den situation som uppstår då skolan mer söker ta fasta på socialaoch fritidsbetonade uppgifter. Lärarnas arbelslidsreglering menar utredningenspelar också en avgörande roll för den starka specialiseringen i utbildningenlill olika tjänster. Del brister sålunda i överensstämmelse mellanregelsystemet för skolan och det arbetssätt som enligt läroplanerna börfrämjas. anser att skolan behöver personal med olikaspecialutbildning men att personalen inte bör bindas till preciseradearbetsuppgifter genom snäva befattningsbeskrivningar. Sä t. ex. bör inte lärararbetettillålas bli specialiserat till enbart inlärningsarbete, medan elevernaspersonliga problem hänvisas lill skolsocial personal. Skälet härtill är främstatt ett framgångsrikt lärararbete fordrar en mycket god elevkännedom. Tillgrund för lärarrollens utformning bör ligga en helhetssyn som överensstämmermed den socialpedagogiska uppfattning som redan framfördes av 1946 årsskolkommission. En helhetssyn fordrar att tjänstgöringsföreskrifter låterannat lärararbete än undervisning framstå som lika väsentligt. En helhetssynpå elevens behov leder till andra krav på läraren, vilket i sin lur innebär attinnehåll och arbetsformer i annat lärararbete än undervisning i högre grad än fn. måste genomsyra grundutbildning och fortbildning. Enligt fordras i allt skolans arbete enpedagogisk helhetssyn, där man inte ser lösningen på elevernas problemhuvudsakligen som en fråga atl leta upp rätt expert, utan där varje elev harmöjlighet till permanenta, stabila kontakter med en begränsad grupp avpersoner. För atl möjliggöra detta föreslår därför utredningen bl. a.stadieövergripande tjänstgöring för lärarna och försöksverksamhet med minskatantal lärare per elev på högstadiet. Vidare föresläs ökad lidsvolym förkontaktlärararbete och samordnad ledning, planering och elevvård inomarbetsenheten. Slutligen bör rekommendationer ges alt inte tillämpa snävabefattningsbeskrivningar. De remissinstanser som yttrat sig i fråganinstämmer i allmänhet i utredningens synpunkter och tillstyrker förslagen förändring av lärarrollen och specialistfunktionerna. I likhet med bl. a.SÖ och LO anser jag att en tillämpning av arbeislagsprincipen kan leda till enökad samverkan mellan olika personalkategorier och medverka till en ändring avlärarrollen. Olika specialister behövs dock i skolan. Eftersom läraren tillhörden personalkategori i skolan som har de flesta kontakterna med eleverna underskoltiden kan jag förstå att utredningen och många remissinstanser funnitnuvarande lärararbete alltför begränsat och därför förordar en vidgning avlärarnas yrkesroll. SFL pekar här t. ex. på atl lärarrollen bör ses i vid bemärkelseoch innefatta en allmän omsorg om barns utveckling så atl lärarens arbeteprincipiellt kan innefatta också andra verksamheter än undervisning under skoldagen.Jag delar denna syn. Som jag har understrukit skall skolan ta fasta påhelhetssynen på eleven. Läraren bör inrikta sitt arbete på all tillsammans medeleverna på ett för eleverna meningsfullt sätt medverka i elevens sociala ochkänslomässiga utveckling. 20 1975/76. 1975/76:39 306 meninghar också det slora flertalet lärare uppfatlat sitt yrke på delta sätt. Jag harförordat en utveckling i skolan där lärare, övrig skolpersonal och elever iarbetslag i ökad utsträckning kommer alt medverka lill att eleven kan utvecklahela sin personlighet. Detla kräver bl. a. en starkare betoning av lärarenssociala uppgifter. En väsentlig del av lärarens roll är aU i del dagligaarbetet vara arbetsledare och tillsammans med annan personal och elever planeraarbetet samt samarbeta med elever,annan personal och föräldrar i ett socialtsamspel. Läraren skall inte uteslutande vara kunskapsförmedlare utan han/honskall utgå från och tillvarata elevernas egna upplevelser och erfarenheter iundervisningen, dvs. stå i ett samtalande, reflekterande och tolkandeförhållande till såväl lärostoff som del samhälle utifrån vilket stoffet ärhämtat och som läraren och eleven lever i. Han/hon skall skapa förutsättningarförlaborativt arbete ochutveckladearbetsformerochdet arbetssätt som tidigarebeskrivits. Läraren måste sträva efter att så långt som möjligt försöka levasig in i elevens situation. Läraren bör genom sin kontakt med eleven medverkatill dennes sociala och känslomässiga mognad.