prop · FZ03166 · 1975-12-31 00:00:00 — Inom maximitiden bör detemellertid liksom få ankomma på arbetstagarorganisationerna attfastställa mandattiden för arbetstagarrepresentanter. Förslaget har tiUstyrktseller lämnats utan erinran av de remissinstanser som yttrat sig över det. Ävenjag kan i allt väsentligt ansluta mig tiU förslaget. Hinder bör dock inte mötamot att arbetstagarrepresentant, som utsetts före ordinarie stämma på vilkenstyrelseval förrättas, sitter kvar till dess att fyra sådana stämmor har ägtrum. Vidare bör uppdraget i enlighet med aktiebolagslagens motsvarande regelbestämmas så, att det upphör vid slutet av ordinarie stämma på vilkenstyrelseval förrättas. Paragrafens bestämmelser om mandattid har utformats iöverensstämmelse med vad jag nu har sagt. Iövrigt har paragrafen utformats i saklig överensstämmelse med motsvarandeparagraf i den äldre lagen. Paragrafeninnehåller i första stycket den nya bestämmelsen om att suppleant för arbetstagarledamotskall ha rätt att närvara och yttra sig 1975/76:166 169 vid styrelsens sammanträden. Bestämmelsen har kommenteratsi avsnittet 12.4.4 i den allmänna motiveringen. Som jag där har anfört börsuppleant i likhet med arbetstagarledamot beredas fullgoda möjligheter attdelta i styrelsearbetet. De nya bestämmelserna i 8 kap. 9 § aktiebolagslagen(1975: 1385), som jag skall återkomma till i avsnittet 14.6, har därför genomen föreskrift i andra slycket gjorts tUlämpliga också på suppleant. Det böremeUertid uppmärksammas att paragrafen i denna del enligtövergångsbestämmelserna till lagen träder i kraft först . I paragrafen finns i enlighet med vad jag förordat iavsnittet 12.4.4 i den allmänna motiveringen bestämmelser om rätt för en avarbetstagarrepresentantema att delta i arbetet I ett arbetsutskott som hartillsatts av styrelsen. I första hand ankommer det på arbetstagarorganisationernaatt bestämma vUken av arbetstagarrepresentantema som skall utöva denna rätt.Kan organisationerna inte komma överens härvidlag, bestämmer den organisationsom företräder flest kollektivavtalsbundna arbetstagare i företaget eller, vidkoncernstyrelserepresentation, inom koncernen. Paragrafen innehåller en särskild jävsregel förarbetstagarrepresentant, dvs. arbetstagarledamot eller suppleant. Regeln harjämkats i förhållande till motsvarande bestämmelse i 12 § äldre lagen. Sålundahar orden "deltaga i styrelsens behandling av fråga" ersatts medorden "deltaga i behandling av fråga". Anledningen tUl jämkningen äratt jävsfråga kan uppkomma också när arbetstagarrepresentant deltar i arbetsutskott.Vidare har regeln utsträckts till att avse alla typer av förhandlingar medarbetstagarorganisation. Ändringen är i denna del närmast föranledd av den nyalagen om medbestämmande i arbetslivet. I övrigt har jävsregeln i sak gettssamma utformning som jävsregeln i den äldre lagen. I fråga om regelns syfte ochnärmare innebörd kan jag därför hänvisa till vad jag anförde lagstiftningsärende(prop. 1972: 116 s. 135 och 154). 18 och 19 §§ Dessa paragrafer innehåller bestämmelser om undantag isärskilda fall från lagens tUlämpning. Bestämmelsema i 18 § överensstämmer iallt väsentiigt med motsvarande bestämmelser i 14 § äldre lagen. I enlighet medvad jag har förordat i avsnittet 12.4.2 har bestämmelserna undergått en vissjämkning. Denna har närmast föranletts av de påpekanden som virkesmätningsrådetgjort om att virkesmätningsföreningarnas styrelser är sammansatta av likaantal representanter för virkessäljare och virkesköpare. Eftersom detta slagav balansförhållande for- Prop.1975/76:166 ,70 mellt inte täcks av den äldre lagens bestämmelser omundantag för det fall att styrelsen har en balanserad sammansättning, har i 18§ andra stycket tagits in en föreskrift som möjliggör undantag för det fall atti styrelsen för en ekonomisk förening råder ett balansförhållande mellan olikaintressentgrupper inom föreningen. I övrigt överensstämmer 18 § i sak medmotsvarande bestämmelser i den äldre lagen. Frågan om undantag från lagenstillämpning har behandlats i avsnittet 12.4.5 i den allmänna motiveringen. F. ö.torde vad jag anförde i denna fråga lagstiftningsärende (prop. 1972:116 s. 137 och 155) aUtjämt äga aktualitet. Den nya bestämmelsen i 19 § reglerar företrädet mellan deanställda och statens rätt till styrelserepresentation i fall när inte båda kanfå sådan representation utan att en undantagsgmndande olägenhet uppstår förföretaget. Bestämmelsen tar sikte på det fallet att de anstäUda viU införastyrelserepresentation i ett företag där staten har styrdserepresentation.Skulle olägenhet av det slag som nämns i 18 § uppkomma, inte genom arbetstagarrepresentationensom sådan utan genom arbetstagarrepresentationen i förening med den statiigarepresentationen, kan företaget under de förutsättningar och villkor som angesi 18 §, erhålla undantag från lagens tiUämpning. En motsvarande konflikt kan uppstå mellan de anställda ochstaten i det fall att båda vill införa styrelserepresentation i ettoch samma företag. Formellt kan en regel inte ges för detta fall, eftersomnågra undantagsbestämmelser inte gäller för den statliga representationen. Detfår emellertid fömtsättas att en sådan situation skall kunna lösas utanlagreglering. Som jag anfört i avsnittet 12.4.5 skall dispensnämnden förarbetstagarrepresentation i fortsättningen heta . I denna paragraf, som har motsvarighet i 15 och 16 §§ iden äldre lagen, anges vilka uppgifter som skall åvila nämnden. Paragrafen överensstämmeri denna del i stort sett med motsvarande bestämmelser i den äldre lagen. I detta sammanhang vill jag påpeka att reglerna omnämndens sammansättning och ordningen för handläggningen av förekommandeärenden skall föras över till nämndens instruktion. Som jag har utvecklat närmare i avsnittet 12.4.5 i denallmänna motiveringen skaU vissa tvister om lagens tillämpning kunna prövas avarbetsdomstolen. Bestämmelse om detta har tagits in i denna paragraf.Paragrafen innebär att arbetsdomstolen skall kunna pröva fråga som 1975/76:166 17] rör lagens tillämpningsområde. En sådan fråga är om ettvisst företag tillhör någon av de företagskategorier som lagen enligt 2 § integäller. En förutsättning för styrelserepresentation är vidare att det finns åtminstoneen lokal arbetstagarorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhållandetill företaget och omfattar mer än hälften av företagets arbetstagare. Tvisterrörande denna förutsättning skall också kunna prövas av arbetsdomstolen. Enannan fråga som skall kunna tas upp av arbetsdomstolen är om de anställda harrätt till koncernstyrelserepresentation. Denna fråga gäller, förutom om övrigaförutsättningar är uppfyllda, bl. a. om det föreligger en koncern i lagensmening. En annan typ av frågor som faller under arbetsdomstolens kompetens ärvissa frågor som har med styrelsearbetets bedrivande att göra. Merparten avdetta slags frågor kommer enligt vad jag anfört i avsnittet 12.4.4 i denallmänna motiveringen dock att falla under allmän domstol. Arbetsdomstolen fåremellertid enligt denna paragraf pröva frågor som gäller suppleantsnärvarorätt, arbetstagarrepresentants rätt att delta i arbetet inom ettarbetsutskott eller jäv för arbetstagarrepresentant. I paragrafen föreskrivs vidare att mål om tillämpning avlagen, i den mån tvisten avser förhållandet mellan företaget och de anställda, skaUhandläggas enligt lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister. Denna laginnehåller bl. a. bestämmelser om arbetsdomstolens sammansättning och omrättegången i domstolen. Sistnämnda bestämmelser innebär bl. a. följande. Talanvid arbetsdomstolen skall i första hand väckas och utföras av arbetsgivar-eller arbetstagarorganisation. Medlem i sådan organisation har dock själv rättatt väcka och utföra talan, om organisationen undandrar sig att tala på hansvägnar. Talan skall i första hand innefatta yrkande att motparten skallförpliktas att fullgöra eller underlåta något, en s. k. fullgörelsetalan.Annan talan, s. k. fastställdsetalan, får tas upp endast om det är av avsevärdbetydelse för käranden eller den för vilken organisation för talan att sådantalan prövas. Talan får i princip inte tas upp till prövning förrän förhandlingmellan parterna har ägt rum rörande tvistefrågan. Det bör påpekas, att arbetsdomstolens dom med anledning aven fullgörelsetalan kan förenas med ett vitesföreläggande (jfr 27 § lagen(1964: 168) om verksfällighet av bötesstraff). Detta får till följd attarbetstagarorganisationerna genom en fullgörelsetalan kan skaffa sig ensanktion mot ett företag som t. ex. utestänger en suppleant från styrelsenssammanträde. Paragrafen innebär en utvidgning av arbetsdomstolensmöjligheter att hålla förhandling inom stängda dörrar. Paragrafen utgör en motsvarighet till 17 § i den äldrelagen. 1975/76:166 172 Dennya lagen med undantag av 15 § andra stycket träder i kraft . Dettaundantag liksom andra meningen i första stycket av övergångsbestämmelserna harföranletts av att aktiebolagslagen (1975: 1385) i princip träder i kraft förstden . Iandra stycket av övergångsbestämmelserna har införts regler som låter denstyrelserepresentation som förekommer i olika företag bestå efter det attden äldre lagen upphört att gälla. Härigenom behöver intearbetstagarorganisationerna, om de inte själva vUl, på nytt ta upp frågan ominrättande av styrelserepresentation eller utseende av arbetstagarrepresentanteri dessa företag. Enligttredje stycket skall vidare beslut som fattats av att gälla. Fjärdeslycket i övergångsbestämmelserna tar, beträffande vissa äldre typer avekonomiska föreningar, upp en motsvarighet till bestämmelserna i 8, 9 och 23 §§. 14.4 Förslagettill lag om ändring i lagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar I20 a § sekretesslagen har till att börja med hänvisningen tUI den äldre lagenändrats till att avse den nya lagen. Delegationenhar föreslagit att ett tillägg görs till den nuvarande lagtexten av innehållatt när handling utlämnas behövliga förbehåll skall göras. Delegationen hardärvid anfört att liknande regler finns i t. ex. 16 och 19 §§ sekretesslagen.Någon erinran mot delegationens förslag har inte framkommit. Utlämnandemed förbehåll blir aktuellt endast då en handling som i och för sig bedöms somhemlig ändå kan lämnas ut under sådana förhållanden att trygghet för uppgiftslämnarenär för handen. Att möjlighet till sådant utlämnande finns bör framgå avlagtexten. Denna har därför utformats i saklig överensstämmelse med debestämmelser för motsvarande fall som förekommer i sekretesslagen. 14.5 Förslagettill lag om ändring i lagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar Somframgår av avsnittet 12.4.4 i den allmänna motiveringen föreslås i fråga omekonomiska föreningar en reglering av styrelsearbetets former och innehållmotsvarande den som föreslås gälla för aktiebolag. I enlighet härmed harförslag upprättats till ändringar i 25 och 26 §§ lagen om ekonomiskaföreningar. Vidare föreslås att i nämnda lag införs en ny paragraf, 111 a §,där bestämmelserna straffsanktioneras på samma sätt som i aktiebolagslagen. Prop.1975/76:166 173 Iandra stycket har efter mönster av 8 kap. 8 § andra stycket aktiebolagslageninförts en bestämmelse att styrelsen skall sammankallas om ledamot så begär. Sistameningen i första stycket har utformats i enlighet med motsvarande bestämmelsei 8 kap. 9 § första stycket aktiebolagslagen. Ett tiU-lägg har således gjortsav innebörd att styrelseledamot innan ärende avgörs skall ha fåtttillfredsställande beslutsunderlag. Paragrafeninnehåller en straffbestämmelse som motsvarar 19 kap. 1 § första stycket 2aktiebolagslagen. 14.6Förslaget till lag om ändrmg i aktiebolagslagen (1975:1385) 8 kap. 2 § Idenna paragraf har hänvisningar till lagar om styrelserepresentationersatts med häiivisningar till de nya lagarna. Paragrafeninnehåller bestämmelser om styrelsens beslutförhet och styrelsebeslut. För attbeslut i ärende skall kunna fattas krävs att, om det är möjligt, samtligastyrelseledamöter har haft tUlfäUe att delta i ärendets behandhng. Derma bestämmdse,liksom också bestämmelsen i 8 § detta kapitel att styrelseordföranden påbegäran av styrelseledamot har skyldighet att kalla till styrelsesammanträde,syftar till att ett meningsfullt styrelsearbete skall kunna uträttas. För attsäkra att löntagarrepresentanterna i företagens styrelser får tillfälle atteffektivt delta i styrelsearbetet har de nämnda bestämmelserna straffsanktionerats(19 kap. 1 § första stycket 2). Deti förevarande paragraf använda uttrycket "tiUfälle att deltaga i ärendetsbehandling" innebär enligt sin lydelse främst att styrelseledamöternaskall ha fått skäligt rådmm och möjlighet att infinna sig tillstyrelsesammanträde. Det kan hävdas att därmed också innefattas attstyrelseledamöterna har fått ta dd av material som rör förekommande ärenden.Som framhållits i den allmänna motiveringen har det synts an geläget attotvetydigt klargöra att styrelsdedamötema förutom tidsmässigt rådram ocksåmåste ha tillgång tUl ett tillfredsställande underlag för att kunna sätta sigin i de ärenden som skall förekomma vid styrelsesammanträdet. Lagtexten harjämkats i enlighet härmed. Kravetpå tillfredsställande underlag syftar både på skriftiigt material och muntligföredragning. Vad som skall anses vara ett tUlfreds- Prop.1975/76:166 174 ställandeunderlag för visst ärendes behandling får avgöras från fall till fall. Inteminst från arbetstagarledamöternas synpunkt innebär kravet att beslutsunderlagetbör vara så lättförståeligt och informativt som möjligt. Detta innebär iprincip bl. a. att handlingar som ligger till grand för beslut bör varaavfattade på svenska och att muntliga föredragningar bör ske på svenskaspråket. Undantag kan självfallet göras om samtliga i styrelsen är överens omdet. Talar någon styrelseledamot inte svenska eller behöver företaget anlitanågon som inte behärskar svenska språket, bör på begäran tolkning ske. Man kanockså tänka sig att någon i styrelsen på svenska sammanfattar det väsentligainnehållet i en föredragning. Skriftiigt material på främmande språk böröversättas om inte samtliga styrelseledamöter förstår det främmande språket.Principen kan emellertid inte upprätthållas undantagslöst. Undantag bör kunnaske t. ex. om det skriftliga materialet är så omfattande att en översättningdärav är tidsmässigt ogörlig eller inte sakligt motiverad. I sådana fall börsammanfattning på svenska av det tillhandahållna materialet lämnas tillstyrelseledamöterna. Det torde för övrigt ligga i uttrycket"tillfredsställande underlag" att det material som distribueras intefår vara så omfattande att det blir oöverskådligt. Att underlaget förbeslutsfattande skall vara tUlfredsstäUande innebär att allt som är väsentiigtför ärendets behandling skall framgå av det tillhandahållna materialet. Naturligenkommer frågan om i vad mån kriteriet "tillfredsställande" blivituppfyllt att i första hand prövas av styrelseordföranden, verkställandedirektören eller den som eljest svarar för att beslutsunderlag tillhandahålls.Det bör som tidigare nämnts observeras att brott mot bl. a. föreskriften atttillhandahålla material är straffsanktionerat. Enligt straffbestämmelsenräcker det med oaktsamhet för att gärningen skaU vara straffbar. Detta medföratt höga krav måste ställas på vederbörandes bedömning av vad som är ett tillfredsställandeunderlag. Det är dock givet att straff kan utgå endast om ett förfarande hartillämpats som framstår som klart olämpligt med beaktande av samtUga omständigheteri det enskilda fallet. Medhänvisning till vad jag sålunda har anfört hemställer jag att regeringenföreslår att antaga förslagen till 1. lag om uppgiftsskyldighet iplaneringsfrågor, 2. lag om styrelserepresentationför samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser, 3. lag om styrelserepresentationför de anställda i aktiebolag och ekonomiska förenmgar. 1975/76:166 175 4. lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar, 5. lag om ändring i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar, 6. lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. , Bilaga 1 Delegationens förslag Lag omuppgiftsskyldighet i planeringsfrågor Lag om uppgiftsskyldighet i vissa planeringsfrågor. Näringsidkareär efter anmodan av myndighet som Konungen bestämmer skyldig att i fråga om arbetsstäUeinom länet skriftiigen till översiktligt redovisa 1. den väntadeekonomiska utvecklingen av verksamheten, 2. planerade ellerväntade utvidgningar eller inskränkningar i produktionen, sysselsättningen ellerdriften. Förslag tUl lag om uppgiftsskyldighet i planeringsfrågor. Näringsidkare är efter anmodan av myndighet som regeringenbestämmer skyldig att i fråga om arbetsställe inom länet skriftligen tUllänsstyrelsen eller annan myndighet som regeringen bestämmer redovisa 1. den ekonomiskautvecklingen av verksamheten, 2. planerade ellerväntade utvidgningar eller inskränkningar i produktionen, sysselsättningen ellerdriften. Uppgiftsskyldighet enligt första stycket får åläggas tvågånger och avse förhållande under de fem närmast följande åren. Uppgift enligt 1 § får endast användas som underlag vidstatlig och planering och prognosverksamhet eller för statistiskasammanställningar. Uppgift enligt 1 § får överlämnas till och kommunstyrelsen i den kommun där arbetsstället finns. TUl annan statiig eUer myndighet får uppgiften överlämnas endast om den är av väsentiig betydelse för myndighetens verksamhet. Vid tillämpningen av första stycket skall beaktas å ena sidan behovet av tillgång till uppgiften, å andra sidan näringsidkarens in- Uppgift enligt 1 § får överlämnas till statistiskacentralbyrån, länsarbetsnämnd och kommunstyrelsen i den kommun där arbetsställetfinns. Till annan statiig eller myndighet får uppgiften överlämnasendast om den är av väsentiig betydelse för myndighetens verksamhet. Vid överlämnandeskall behövliga förbe håll göras. Om överlämnande beslutar myndighet som regeringen be- På grund av ett tekniskt missöde har 1 § andra stycketfallit bort i delegationens rapport. Prop.1975/76:166 177 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse tresse av att uppgift som rör hans stämmer. Utan hinderhärav får affärs- eller driftförhållanden ej besluta om överläm- utlämnas till en vidare krets , nande av uppgift som' avser ar- som oundgängligen behövs. . betsställe inom länet. sen kan hänskjuta uppkommen fråga om sådant överlämnandetill avsedd myndighet för avgörande. Vid tillämpningen av första stycket skall beaktas å enasidan behovet av tillgång till uppgiften, å andra sidan näringsidkarens intresseav att uppgift som rör hans affärs- eller driftförhållanden ej utlämnas till envidare krets än som oundgängUgen behövs. skall minst en gång tillnäringsidkare som är skyldig att lämna uppgift enligt 1 § eller som vid arbetsställeinom länet sysselsätter fler än 50 arbetstagare lämna översiktlig redogörelseför sådan statlig verksamhet och planering inom länet som kan antagas vara avbetydelse för sådan näringsidkare. Första stycket äger motsvarande tillämpning på kommun i frågaom verksamhet och planering. 4 § 5 § Fullgör näringsidkare ej uppgiftsskyldighet enligt 1 §,får vid vite kalla honom till överläggning. 5 § 6 § får vid vite kalla näringsidkare tillöverläggning i fråga som är av väsentlig betydelse för länet och som rörarbetsställe inom länet för vUket näringsidkaren är uppgiftsskyldig enligt 1 §. Första stycket äger motsvarande tillämpning i fråga omkommunstyrelse beträffande arbetsställe inom kommunen. Om icke särskUda skäl föranleder annat, skall företrädareför de anstäUda beredas tUlfälle att närvara vid överläggning enligt förstaeller andra stycket. 6 § 7 § Vite enligt denna lag får be- Mot beslut om föreläggande av stämmas till högst femtusen kro- vite får talan ickeföras. Mot beslut om föreläggande av vite får talan icke föras. 7 § 8 § Vid tillämpningen av denna lag skall iakttas att den somär uppgiftsskyldig ej betungas onödigt. Prop,1975/76:166 Vadnågon på grund av denna lag fått veta om näringsidkares affärs- ellerdriftförhållanden får han ej obehörigen yppa eller nyttja. Den som uppsåtligeneller av oaktsamhet bryter häremot dömes till böter eller fängelse högst ettår. Allmänt åtal får väckas endast om målsägande anger brottet till åtal elleråtal är påkallat från allmän synpunkt. Vad någonpå grund av denna lag fått veta om näringsidkares affärs- ellerdriftförhållanden får han ej obehörigen yppa eller nyttja. Denna lagträder i kraft och gäller till utgången av . Dennalag träder i kraft den 1 jidi 1976. Lag om ändring i lagen (1937: 249) om inskränkningar irätten att utbekomma allmänna handlingar Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lag omändring i lagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmännahandlingar. Handling innefattande uppgifter vilka infordrats frånnäringsidkare enligt lagen (1972: 826) om uppgiftsskyldighet i vissa planeringsfrågormå, i den mån handlingen innehåller upplysningar om näringsidkarens affärs-eller driftförhållanden, vUkas offentiiggörande kan lända honom till men,icke utan hans samtycke utlämnas förrän förflutit från handlingensdatum. Handling Innefattande uppgifter vilka infordrats frånnäringsidkare enligt lagen (1976: 000) om uppgiftsskyldighet i vissa planeringsfrågormå, 1 den mån handlingen innehåller upplysningar om näringsidkarens affärs-eller driftförhållanden, vilkas offentliggörande kan lända honom till men,icke utan hans samtycke utiämnas förrän förflutit från handlingensdatum. Närhandling utlämnas skall behövliga förbehåll göras. Denna lag träder i kraft den 1 aprU 1973. Denna lag träder i kraft den 1 jidi 1976. 1975/76:166 180 Lagom styrelserepresentation för samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar ochstiftelser 1 §Staten har rätt att utse en ledamot och en suppleant i styrelsen för aktiebolag, ekonomisk förening eller allmännyttig stiftelse som re geringen bestämmer. Regeringenbeslutar om styrdserepresentation enligt första stycket. Högst sextio aktiebolageller ekonomiska föreningar och tio stiftelser får omfattas av sådanrepresentation. 2 §Kommun har rätt att enUgt denna lag utse en ledamot och en suppleant i styrelsen för aktiebolag eller ekonomisk förening som ej omfattas av styrelserepresentation som avses i 1 §, om företaget har mer än 500 anstäUda inom kommunen eUer där svarar för mer än en tiondel av det totala antalet anställda. Harstyrelseledamot utsetts, består rätten tUl styrelserepresentation för kommunenäven om antalet anställda därefter underskrider det antal eller den andel somanges i första stycket. 3 § förstås i dennalag aktiebolag, ekonomisk förening eller stiftelse vara lagen är tiUämplig. 4 § Denna lag gäller ickebankaktiebolag, sparbank eller försäkringsaktiebolag och ej heller företagvars verksamhet huvudsakligen avser opinionsbUdning av politisk, religiös eUerliknande art. 5 § Ledamot som utsetts enligt 1eller 2 §§ (offentiig styrelseledamot) skall särskilt verka för att samhälletsintressen beaktas i företagets verksamhet. 6 § Om ej annat följer av dennalag, äger vad som är föreskrivet om styrelseledamot och styrelsesuppleant ilagen (1944: 705) om aktiebolag eller lagen (1951: 308) om ekonomiskaföreningar motsvarande tillämpning på offentUg styrelseledamot och suppleantför sådan ledamot. 7 § Bestämmelsema i 8 § förstastycket 6 lagen (1944: 705) om aktiebolag samt 6 § 6 och 22 § andra stycketlagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar gäller ej offentlig styrelseledamoteller suppleant för sådan ledamot. 8 § Uppkommer fråga om inrättandeav offentlig styrelserepresentation i stiftelse, ar stiftelsen efter anmodanskyldig att till regeringen överlämna avskrift av stiftelseurkund, stadgar ochandra handlingar som bestämmer stiftelsens verksamhet eller visar dessekonomiska ställning. Anmodansom avses i första stycket får förenas med vite. 9 §Beslutar kommun om inrättande av offentlig styrdserepresenta tion, skall beslutet delges företaget.