prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Inom EFTA harminislermölen ägt rum och 1974.Överläggningarna vid dessa möten berörde bl.a.internationella ekonomiska frågor, t. ex.den internationella energiförsörjningen, arbetet med att förbättra delinternationella betalningssystemet och förberedelserna inför deväridsvida förhandlingarna i . På förslag frånsvensk sida beslöts att inom EFTA studera möjligheterna att intensifieraoch utvidga arbetet med att avlägsna tekniska handelshinder. Ett intensivtutredningsarbete bedrivs f. n. och som första konkreta resultat häravföreligger enighet om en förbättrad procedur för förhandsnotifikatibn av tekniska föreskrifter. Samrådet inom organisationen beträffandefrågor som är gemensamma i medlemsländernasavtal med EG har fortsatt . Särskilt gäller detlaursprungsreglerna. Samråd har vidareägt rum i EFTA-kretsen inför diskussionerna av planerna på ett internationellt energisamarbete. har deltagit med observatörer i elt antalmöten på expertnivå. Vid ministermötet imaj informerade den portugisiska delegationen om de politiska förändringar som ägde rum i landet. Vid minislermötet ioktober/november beslöt ministrarna alt skyndsamt pröva vad som kunde göras inom ramen förEFTA för att stödja . 1975:1 Bilaga 12 3 Kontakter harinletts mellan svenska och portugisiska myndigheter i syfte alt undersöka möjligheterna för ett närmaresamarbete mellan länderna. Arbetet inomnordiska ministerrådet har fortgått i enlighet med de riktlinjersom drogs upp i det nordiska handlingsprogrammet som ministerrådetpresenterade vid session i . Deämbetsmannakommittéer som är verksamma under ministerrådet har fortsatt arbetetmed en rad praktiska samarbelsfrågor på vitt skilda områden. Nya nordiskaämbetsmannakommittéer har tillsatts för handläggning av konsumentfrågor, handelspolitiskafrågor samt valuta- och finanspolitiska frågor. Flera nordiska utredningar har presenterats, bl.a. utredningen om eller ny normaltid i , utredningen om offentlighetsprincipenstillämpning vid nordiska samarbetsorgan och utredningen om nordiskt samarbete ituristfrågor. Andra viktiga utredningar som pågår avser bl. a. nordiskkommunal rösträtt och valbarhet samt möjligheterna för en ytteriigare fördjupning av samarbetet påenergiområdet. Arbetet medministerrådets budget ger ökad möjlighet till samordning och prioritering avverksamheten under ministerrådet. Budgeten för ministerrådssekretariatet iOslo för , som i sina huvuddrag fastställdes av ministerrådet imars 1974, omfattar totalt ca 13,9 milj. norska kr., varav 5.3 milj. norska kr.avser administrativa utgifter för sekretariatet och ca 8.3 milj.norska kr. Anslagen till projekt avser bl, a. byggsektorn,regionalpolitiken. Nordkalottsamarbetet, arbetsmiljöomrädet, socialpolitiskasamarbetet, arbetsmarknadsområdet, transportområdet samt miljö- och konsumentområdena. Allmänna tull- och handelsavtalet () Vid eltministermöte i inleddes officiellt en ny omgång multilaterala handelsförhandlingarinom ramen för . Den förhandlingskommitté,som har upprättats enligt beslut vid Tokio-mötel, har sammanträtt ,senast . Del hittillsvarande arbetet i förhandlingarna har varitförberedande och analyserande och har rört insamlande av data som bas för förhandlingarna. Detegentliga förhandlingsarbetet har emellertid hiuills inte kunnat inledas. Detfrämsta skälet har varit aU den amerikanska kongressens behandling av handelslagstiftningen"Trade Reform Act 1973" har dragit ut . Förhandlings-bemyndigande för denamerikanska presidenten har därför inte förelegat. Eu nytt textilavtalinom ramen för , som omfattar textil- och konfektionsvaror avbomull, ull, syntetiska och regenererade fibrer, trädde i kraft den 1 januari1974 och gäller . Det ersätter ett tidigare bo-mullstextilavtal.Sverige har efter beslut av Kungl. Prop.1975:1 Bilaga 12 4 sigtill det nya avtalet. Avtalet syftar liberalisering av den internationella handeln med textilvaror på ett sådant sätt och i en sådantakt, att liberaliseringen inte orsakarmarknadsslörning i import- och exportländerna. Genom avtalet skapas ettinternationellt regelsystem för de unilaterala eller bilaterala begräns-ningsålgärder och avtal som finns eller som kankomma att införas. Avtalets tillämpning granskas av ett särskiltfextilövervakningsorgan, i vilket varit representerat under år1974. for handel och utveckling () Arbetet inom , där ärmedlem i styrelsen och dess olikakommittéer, präglades av situationen på råvarumarknaderna ochFN:s generalförsamlings sjätte extra möte om råvaru- och utvecklingsfrågor. Detta möte antogen förklaring och ett handlingsprogramför att upprätta ett nytt internationellt ekonomiskt system. a. avsnitt om fundamentala råvaruproblem i relation lill handel och utveckling, monetära frågor,industrialisering, överföring av teknologi,kontroll av multinationella företag och samarbete mellan . styrelsehar beslutat att se över organisationens verksamhet i ljuset avhandlingsprogrammet. Konferensens fjärde session (IV), som skall äga rum iNairobi i , fär särskild betydelse motbakgrund av generalförsamlingens beslul om elt nytt internationellt ekonomiskt system. Enligt beslul vidUNCTAD III har under del förflutna året mellanstatliga konsultationer ägt rumbeträffande en rad råvaror. har deltagit vid samtiiga konsultationstillfällen.UNCTADis råvarukommitté kommer 1975 att ta ställning till del vidare arbetet inom råvaruområdet på grundval av slutrapport rörande dessakonsultationer. skall ävenbehandlas frågorna om ett s. k. integrerat råvaruprogram och en länk mellan export- och importpriser(indexering). Andra större frågori UNCTAD-arbelel har varit en kod för linjekonferenser, problemvid de allmänna handelsförhandlingarna i , biståndsmålsättningen, skuldbörda, deminst utvecklade problem samt en stadga för staters ekonomiska rättigheteroch skyldigheter. Man har dessutom beslutat upprätta en särskild huvudkommitté för frågor om överföring avteknologi. De särskildatullförmåner (s. k. tullpreferenser), som införde , har resulterati en preferensbehandling av u-landsimport som uppgick till114 och lill En ökning av den preferensberäftigade importen tordeha ägt rum även . 1974års riksdag beslöt att medge lullpreferenser också åt , Rumänienoch . Efter beslut av del internationella kafferådet har 1968års internationella Prop.1975:1 Bilaga 12 5 kaffeavtal i dess administrafiva delar föriängts attgälla t. o. m. , då ett nytt avtal förutses träda i kraft.Förberedelser för avtalsförhandlingarkommer att inledas . Vissa av dejärnmalmsexporterande länderna har verkat för upprättandet av enorganisation med uppgift att tillvarata gemensamma intressen. Ett mötepä ministernivå mellan dessa länder resulterade i att enförberedande kommitté tillsaftes. Den skall avge förslag beträffandeformerna för en dylik organisation till ett nytt minisfermöte . Sverigedellog som observatör. har ävenunder det gångna året genom unilaterala bidrag ökat stödet tillGATTis och UNCTADis gemensamma internationella handelscentrum (ITC) iGeneve. riksdagbeslöt att ett särskilt organ, importkonforef för u-landsprodukfer (IKU), skallupprättas för att främja import frän . Kontoret avses kunna inleda sin verksamhet i början av år1975. Organisationen for ekonomiskt samarbete och utveckling() Inom hararbetet intensifierats på många områden som en följd av den ekonomiskasituafionen i medlemsländerna och infe minst utvecklingen på oljemarknaden. Problemen päenergiområdet som särskilt uppmärksammats föranledde bl. a.alt ett nytt internationellt energiorgan (lEA) upprättades inom inovember 1974. deltar i samarbetetinom lEA. Ett svenskt neutralifetsförbehåll avgavs vid avtalets undertecknande.Riksdagen kommer att fa ställning till den svenskaanslutningen till defta organ. lEAskall svara för fördelningen av oljaunder försönningskriser och leda eft mer långsiktigt energisamarbete. 1arbetsuppgifterna ingår även att bygga upp ett informationssystem om den internationella oljemarknaden. Dettraditionella arbetet inom på energiområdet fortsätter. Under är 1975väntas därutöver ägna speciell uppmärksamhet åt inflationsproblemen ochutvecklingen på beialningsbalansområdet. Andra prioriterade områden inomorganisationens arbetsprogram är bl. a. de internationella investeringarna ochde multinationella företagen, utvecklingssamarbetetoch tillväxtens kvalitativa aspekter. Vid ministermötet imaj 1974 gjorde medlemsländerna ett åtagande pä handelsområdef aft under ett års tidundvika att unilateralt vidtaga importrestriktioner eller på ett artificiellt sätt stödjaexporten samt undvika exportrestriktioner. Vid minislermötet diskuteradesvidare samarbetet med samt energifrågor Inom ramen för handelskommittéensverksamhethar man fortsatt behandlingen av bl. a. frågan om exportrestriktioneroch parallellt härmed tagit upp till behandling olika råvaruproblem. 1975:1 Bilaga 12 6 FN.s ekonomiska kommission for (ECE) Arbetet pä dethandelspolitiska området har fortsatt inom FN:s ekonomiskakommission för (ECE), främst inom dess handelskommitté ocholika arbets- och expertgrupper Verksamheten syftar bl. a. lill att avvecklaolika hinder för handeln inom regionen framför allt i fråga om varuutbytetmellan öst och väst. Särskild uppmärksamhet har liksom tidigare ägnats åthandelsprocedurfrågor. Ett särskilt seminarium anordnades om marknadsföringsfrågor iöst-västhandeln. fördesförhandlingar med , (DDR), , ,och inom ramen för bilaterala handelsöverenskommelser meddessa stater. Vidare ägde handelskonsultationer rum med och handelsförhandlingarmed . 1 slutet av novemberfattades beslut om att från utvidga gällandefrilistning av importen från statshandelsländerna i och . haravtal om ekonomiskt, industriellt, vetenskapligt och tekniskt samarbete ingåtts med . Protokoll om ekonomiskt och industrielltsamarbete har undertecknats med . Somen uppföljning härav har tvä möten ägt rum med en blandad svensk-libysk arbetsgrupp. MedIran har ett protokoll om kommersiellt, industriellt och teknisktsamarbete undertecknats. Uppföljningen avdessa samarbetsöverenskommelser kan komma att medföra behov av ettorgan med uppgift att underlätta överförande av kunskaper i tekniska och andra ämnen från Sverigelill De överenskommelsersom tidigare träffats med , Republiken , och ombegränsning av exporten till av vissa tekovaror har förlängts med vissa varumässigaändringar. Detta gäller ocksäöverenskommelsen med om en begränsning av exporten av vissatekoprodukter från . Överenskommelse har också träffats med Republiken om begränsning av importen avgummistövlar tiil . Krigsmaterielinspektionenskontroll av tillverkningen av krigsmateriel i landet omfattade vid årsskiftet1974/75 132 enskilda tillverkare. Tillverkningsvärdet för var 1 438 milj. kr., en ökning med229 milj. kr jämfört med . Vid inspektionen har ca 1 300 utförselärenden behandlatsunder . 1975:1 Bilaga 12 7 Beviljade utförseltillstånd avser utförsel tillett värde av ca 585 milj. kr. Medelvärdet av krigsmaterielexporten var 360 milj. kr. AktiebolagetTipstjänst och ökade sin omsättning det senasteverksamhetsåret. Omsättningen hosTipstjänst beräknas ha uppgått till 735 milj. kr (687)'. Till statsverket beräknas 367milj. (350) ha inlevererats, därav157 milj. kr. (148) i form av lotterivinstskatt och s. k. radskatt. Bolagethar till regeringen anmält sin avsikt att höja radpriset. Penninglotteriefsintäkter av lottförsäljningen beräknas ha uppgått till490 milj. kr. (447). Tolv nummeriotterier anordnades mot tio och 5,2 milj. (3,7) lottersåldes. 1 de tolv penninglotteriernasåldes 18,4 milj. (17,7) lotter. anordnades elt särskilt lotteri för kulturella ändamål. Avpenninglotteriets bruttoomsättning beräknas 226,5 milj. kr. (221,7)' tillfallastatsverket. Härav utgörs 34,0 milj. kr. (30,0) av lotterivinstskatt. En ändring av lotteriförordningen(1939:207) trädde i kraft den I juli 1974.Ändringen innebär bl.a., attlänsstyrelserna numera svarar för all tillståndsprövningi fråga om bingospel samt i fråga om sådant aufomafspel, som bedrivs isamband med bingospel. En provisorisklotterinämnd inrättades i anledning av den nya lagstiftningen i avvaktanpå de lösningar som lotteriutredning kan komma att föreslå. Nämndenär central myndighet för frågor om tillämpningen av lotteriförordningen ochäger härvid utfärda bindande tillämpningsföreskrifter. Vidare är nämnden sistabesvärsinsfans i lotferiärenden. Exportfrämjande åtgärder och turism exportråd(SE) bildades den genom avtal mellan staten och (). Avtalsperioden löper ut med /76.Under sin verksamhetstid har SE konsoliderat sin ekonomi, strukturerat sin organisation ochinfört nya metoder för planering och genomförande av sin operativa verksamhet.Förhandlingar har ägt rum och enighet harnåtts om ett förslag till nytt icketidsbegränsat avtal mellan statenoch SAE som skall träda i kraft redan från ingången av budgetåret1975/76, dvs. än enligt den ursprungliga planen. Fyrdubbladeexportpriser på råolja och en ökad produktionsvolym harmedfört kraftigt stegrade valutainkomster till de oljeproducerande länderna. Den ökade köpkraftenhar bl. a. medfört en kraftig 'Siffror inom parentes gäller . 1975:1 Bilaga 12 8 utbyggnad av dessa länders investeringsplaner. Sverigesindustristruktur och exportinriktning skapar goda römtsättningar för ökadhandel med dessa länder. För alt möta starktökad efterfrågan frän svensk exportindustri på specialiseradkommersiell service i de aktuella oljeländerna behövs en resursförstärkningframför allt i . Förslag läggs fram om ett nytt handelssekreterarkontori och om en kraftig utbyggnad av han-delssekreterarkontoref i . Föratt ytteriigare stimulera exporten tillde oljeproducerande länderna bör SEtillföras 2,5 milj. kr. SE:s insatser genomförsi form av exportprojekt i samverkan med exportföretagen. För allmännaexportfrämjande projekt beräknas dessutom en ökning med 3 milj. kr För alt stödjaspeciellt de mindre och medelstora företagens exportansträngningar föreslås ett fullt utbyggthandelssekreterarkontor i . Kommittén förplanering av turistanläggningar och friluftsområden m. m. avlämnade i december1973 betänkandet (SOU 1973:52) Turism och rekreation i . 1 betänkandetföreslås bl. a. all elt nytt organ, turistråd, övertar uppgifter. Frågan bereds f. n. inom handelsdepartementet.Förslag avses i särskild proposition föreläggasriksdagen vid . Under budgetåret1973/74 utfärdade exportkredilnämnden statsgaranlier för exportkredit(garantiförbindelser) för ett belopp av 3 172 milj. kr., vilket innebär en ökningsedan närmasi föregående budgetär med 1 742 milj. kr. eller med 120 96.Därutöver har garantier ställts i utsikt (garantiutfäsfelser) för ett belopp av 9 127 milj. kr. mot 5700 milj. kr. Av nämndens totalaengagemang avsäg 4065 milj. kr. Härav utgjorde458 milj. kr. garantier på särskilt gynnsamma villkor vid export av betydelseför ekonomiska utveckling, u-garantier. Totalbeloppet för garantiutfäsfelseruppgick fill 7 286 milj. kr., därav 590 milj. kr. Under del senaste budgetåret hargarantiförbindelser ökat och garantiutfästelser med 30%- Av de uteståendegarantiförbindelserna belöper sig I 582 milj. kr. pä u-tänderna, 1 643milj. på och 840 milj. kr. pä övriga länder. Nämndens inkomsterunder /74 uppgick till 43,3 milj. kr. mot 26,6 milj. kr. Av inkomsterna utgjordes28,8 milj. kr. av , 13,9 milj. kr. av räntor och . Med anledning avskadefall betalades under /74 ut ersättningar med 4,3milj. Nämndens administrationskostnader uppgick till 2,6 milj. kr sammanlagda reserver utgjorde vidbudgetårets Prop.1975:1 Bilaga 12 9 kr., vilket motsvarade avutestående garantiförbindelser. En närmareredogörelse för exportkredilnämndens verksamhel /74finns i nämndens verksamhetsberättelse som har lämnats till ledamöter. Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor Detprisstopp på vissa viktigare livsmedel som infördes den 1973 har varit i kraft alltsedan dess. Den 15 mars1974 utvidgades prisstoppet fill aft omfatta även mjöl och bröd.Samtidigt infördes prisstopp på viktigare byggnadsmaterial samt på tidnings-och mjukpapper som tidigare legal under s. k. anmälningsskyldighet.Prisstoppet pä tidningspapper upphävdes och prisstoppet på övriga pappersprodukter, med undantag av blöjor, . I stället infördesanmälningsskyldighet för prishöj ningar på dessa produkter. Den 6november infördes prisstopp på pap persmassa. Prisstoppet på trävaror,som infördes , upphävdes och ersattes med anmälningsskyldighet.Samma dag infördes prisstopp på lantbruksmaskiner och gödselmedel. Den 21 december1974 upphävdes anmälningsskyldigheten för trävaror. hävdesprisstoppet på flertalet byggnadsmaterial samt på mjöl och matbröd, vilka istället lades under anmälningsskyldighet. För vissa viktigabyggnadsmaterial kvarstår dock prisstoppet. För sådana hushållskapitalvarorsom ulgör bostadens fasta inredning infördes prisstopp i detta sammanhang. I samband medoljekrisen fastställdes med verkan från den 21 december 1973högsipriser för motorbensin, motorbrännolja och eldningsolja. Dessahögstpriser har därefter ändrats , och den . I november 1973tillsattes en utredning om informationsverksamheten hos statenspris-och kartellnämnd (SPK). 1974 ett betänkande (Ds H 1974:2). I detla föreslåsvissa förändringar rörande informationsverksamheten hos SPK.Betänkandet har remissbehandlats. Pä grundval av betänkandet och remissbehandlingen föreslås att den av SPK bedrivna informationsverksamheten gentemot studiesektorn liksom den typ av konsumentorienteradkampanjverksamhet som bedrivs av nämnden överförs till . 1 samband härmed föreslås attvissa resurser flyttas över från SPK till . Konsumentverketprioriterar i sin fortsatta verksamhet säkerhetsfrågor och frågor av störrehushällsekonomisk betydelse, varvid de resurssvaga konsumentemasproblem uppmärksammas särskilt. Vissa resursförstärkningar för verketföreslås. och har båda ökadärendetillsfrömning. Prop.1975:1 Bilaga 12 10 föreslåsäven för dem en viss förstärkning av resurserna. Även i är ökasstödet till kommersiell service i glesbygd. Sålunda föreslås en uppräkning av investeringsanslaget med 500000kr. Vidare föreslås möjligheter förkommuner aft erhålla hemsändningsbidrag även för stöd till hemsändningmed handlares eget fordon. I promemorian (Ds H1974:1) konsumentpolitisk verksamhet, innehåll och organisation, somutarbetats av en arbetsgrupp inom , lämnas förelag rörande kommunernasmedverkan i konsumentpolitiken. Del föreslås bl.a., all kommunerna skall svara för den direktakonsumentvägledningen samt för viss allmän konsumentpolitisk informationsverksamhet.Förslag lämnas även i fråga om organisationen pä central och regional nivå.Promemorian har remissbehandlats, och bereds f n. inom departementet. Reklamutredningenavgav ett delbetänkande (SOU 1974:23) Reklam V, Information i reklamen. förslag till lag om information i reklamoch annan marknadsföring. Utredningens förslaginnebär att reklamen skall kunna användas som ell medel att tillgodose konsumenternas informationsbehov.Betänkandet har remissbehandlats och bereds f. n. medvarudeklarafionsutredningens betänkande (SOU 1973:20) inomhandelsdepartementet. Sakkunniga hartillkallats för att företa en genomgripande översyn av lagstiftningen rörandekonkurrensbegränsning. Vidare har en utredning rörande nuläge ochutvecklingstendenser m. m. inom restaurangbranschen tillsatts. Ensakkunnig har också tillkallats för översyn av skrothandels-förordningen. Ett förslag tillåtgärder mot tobakens skadeverkningar förbereds i enlighet med riksdagensuttalande härom. En sakkunnig har tillkallats som skyndsamt skall utreda formernaför ett förbud mot tobaksreklam. Frägan om skyldighet för tillverkare ochimportör att förse tobaksförpackningar med varningstext kommer också att behandlas. deltar idef internationella samarbete i konkurrens- och konsumentpolifiska frågor, sombedrivs inom bl. a. och . På konsumentområdet har därvid särskildtonvikt lagts på arbetet med produktsäkerhetsfrågor. Det nordiskasamarbetet i konsumentfrågor bedrivs inom för konsumentfrågor, vilken är underställd . För verksamheteninom pris-, konkurtens-och konsumentomrädet föresläs anslagshöjningar med 5,4 milj. kr. deltar idet internationella samarbete som på patent-, varumärkes-och mönsterområdetpågår inom bl. a. väridsorganisationen för den intel- 1975:1 Bilaga 12 11 lektuella äganderätten (WlPO)och . Sedan denkonvention som benämns Patent Cooperation Treaiy (PCT) antogs äger ettomfattande förberedelsearbete inför konventionens ikraftträdande rum inom . Enligt PCT skallnyhetsgranskning och eventuellt också patenterbarhefspröv-ning ske endast vidett fätal palentverk i väriden. () har förutsättningar attbli ett av dessa verk. hartillsammans med 20 andra stater deltagit i förhandlingar om ett europeisktsamarbete på palentområdet. Är 1973 antogs en konvention om ett europeisktpatentförfarande (EPC). undertecknade konventionen vilkeninnebär bl. a. att ett europeiskt patentverk med säte i skall kunnameddela patent som blir gällande i alla eller vissa av de anslutna staterna. Sverigedeltar i flera av de arbetsgrupper som har tillsatts för att praktisktförbereda att ett europeiskt patentverk inrättas. PRV kommer att inom ramen för EPCvid sidan av europapatenlverkel i kunna verka som . En sådanlösning anses vara till fördel för nordiska patentsökande och nordisk industri.Europapalentverket skall under en övergångslid mot ersättning kunna lägga ut arbete påde nationella patentverken för att underiätta omställningen lillnya förhållanden. PRV kan komma att åtaga sig sådant arbete. Såväl PCT som EPCavser att minska det dubbelarbete som f. n. förekommer vid behandling avpatentansökningar. Konventionerna beräknas medföra prakfiska konsekvenser förSverige först . PRV kan fär räkna med en betydande minskningav antalet ansökningar. (H 1969:10) utreder de problem som för PRV:s del aktualiseras av PCT och EPC.Kommittén lade fram ett delbetänkande (SOU 1974:63) Internationelltpatenfsamarbete 1, som behandlar konsekvenserna av en svensk anslutning tillPCT. Belänkandet som förordar en sädan anslutning remissbehandlas f n. En utredning.Varumärkesutredningen (Ju 1974:10), har tillsatts för aft utreda vilkaändringar i varumärkeslagstiftningen och det administrativa förfarandet vid densvenska varumärkesregistreringen som behövs på grund av denöverenskommelse om internationell regisirering av varumärken (TRT) som undertecknade idecember 1973. PRV räknar med enmindre eflerfrågeökning på sina tjänster under det kommandebudgetåret. Detta gäller dock inte bolagsbildningsärenden för vilka en mycket kraftig minskning avefterfrågan har skett. Under enövergångsperiod fram lill den väntas en ökning av antalet registerärenden till följd av höjningen av minimikapitalet för aktiebolag. FörPRV föreslås en anslagsökning med ca 4,3 milj. kr. Överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF) genomförde under budgetåren 1970/71 och 1971/72på Kungl. Maj:ts uppdrag en förstudie rörande lång- Prop.1975:1 Bilaga 12 12 siktsplanering inom def ekonomiska försvaret. Förstudienredovisades i en rapport . Maj:t uppdrog ät ÖEF att i samarbete medberörda myndigheter t. v. fortsätta utvecklingen av systemet för långsiktsplanering inom delekonomiska försvaret. ÖEF överiämnade i juni1973 en rapport i vilken resultatet av studierna redovisades. Samtligarapporter har remissbehandlats. Med utgångspunkt i rapporterna och remissinstansernassynpunkter uppdrog Kungl. Maj:t åt ÖEF alt i samråd med berördamyndigheter t. v. bedriva försök med långsiktsplanering inom detekonomiska försvaret. meddelade chefen för närmare anvisningar förlångsiktsplaneringsarbetet. Avanvisningarna framgick bl. a. att arbetet skulle avse perspektivstudier förtiden till 1990-talefs början.Motsvarande studier har anbefallts för det militära försvaret, civilförsvaretoch övrigt totalförsvar av chefen för försvarsdepartementet. Resultaten av studierna skall utgöra underiag fördef fofalförsvarsbesluf som avses fattas . I juni 1974utfärdade chefen för kompletterande anvisningar för perspektivstudiearbetetsfas 1.