prop · FZ03124 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1975/76:124 om den statligaverksamheten på oljeonirådet, m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade uldrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen anges som en huvudlinje i den svenska oljepoliliken alt stegvisbygga upp en statlig organisation på oljeområdet som snabbt kan utvidgas såsnart försörjningsläget gör det motiverat. En central roll i sammanhanget tUldelasSvenska , som förulsälls komma att bedriva verksamhet inom olikafrån försörjningssynpunkt betydelsefulla led av oljehanleringen. Bemyndigandebegärs för regeringen att godkänna etl konsortialavlal meUan statens valtenfallsverkoch av innebörd att vattenfallsverkel inträder som hälftendelägarei . En uppbyggnad av bolagets finansiella resurser föreslåsbl. a. genom en höjning av det egna kapitalet tUl 50milj. kr., varav hälften under /77. Ipropositionen föreslås även att användnmgsområdet för den statliga garanti för oljeulvinningm. m. som infördes utvidgas så att garantin skall kunna utnyttjas vidfinansiering av och andra svenska företags förvärv avandelar i oljefyndigheter. Vidareföreslås att särskUda medel till oljeprospektering anvisas tUl SvenskaPetroleum /771978/79 för arbeten på svenskt områdeoch i . En ram av 50 milj. kr. anges för ändamålet, varav 20 milj. kr.föreslås utgå /77. Det förutsätts atl resurserna inom OljeprospektermgAB och skall utnyttjas för arbetena. Iproposilionen lämnas även en redovisning av planerna på ett nytt statiigtraffinaderi vid , Slalsraff-projektel. Uppskov med ettställningstagande till projektet tUl föreslås mot bakgmnd av 1 1975/76.1 saml. Prop.1975/76:124 2 bl.a. de företagsekonomiska riskerna och osäkerhet om marknadsbedömningen. Ettinvesteringsanslag av 10 milj. kr. för /77 föreslås förfortsatta projeklförberedelser. Slutligen föreslåsgodkännande av ett konsortialavlal meUan och om bildande av ett aktiebolag för planering ochsamordning m. m. av åtgärder syftande till alt främja landels försörjning mednaturgas. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , Aspling,Limdkvist, , , , , , , , Hjéhn-Wallénoch Propositionom den statliga verksamheten på oljeområdet, ra. Våren1975 fastställde statsmakterna rUctlinjer för energihushållning m. m. (prop.1975:30, NU 1975: 30, rskr 1975: 202). I samband därmed fattades beslut omvissa åtgärder beträffande oljeförsörjningen. Inomindustridepartementets verksamhetsområde infördes efter förslag i prop. 1975:30 (bU. 1) en statiig garanti med högst 2 000 mUj. för att underlättafinansieringen av investeringar i oljeutvinning m. m. Vidare anvisades ettinvesteringsanslag av 36 milj. kr. som lån till förprojektering av ett raffinaderi vid . Slutiigen anmäldes bildandet avett statiigt oljehandelsbolag inom Stats-företaggrappen. Underdet gångna året har arbetet med alt utforma de olika leden i en statiigoljepolitik fortsatt. Detstatiiga oljehandelsbolaget har bUdats under namnet Svenska är f. n. helägt dotterbolag till ().Statens vattenfallsverk och har träffat ett konsortialavlal omsamverkan inom ramen för bolaget. Avtalet har för vattenfallsverkets delträffats med förbehåll för regeringens godkännande. Projekteringenav ett raffinaderi vid har bedrivits inom , eltdotterbolag tUl . har projektarbetet redovisats. Statenär genom vattenfallsverket och hälftendelägare i de båda prospekleringsbolagenOljeprospektering AB (OPAB) och . Bolagen har avgett särskildaredogörelser för sin verksam- Prop.1975/76:124 4 hetsom underlag för överväganden om verksamhetens fortsatta finansiering. (I 1972: 04) har tidigare avgett delrapporterna Petroindustrin i (Ds I1973: 5) och Alternativa raffina-derUägen (Ds I 1974: 7). Dessa har redovisatsi prop. 1975: 30 (bU. 1 s. 203). Utrednmgen väntas lägga fram eltslutbetänkande om den petrokemiska industrins framtida utveckling i Sverigeinom kort. Frågor om petrokemisk industri behandlas inte närmare i detföljande. Viktiga delar av denstatliga oljepoliliken hör tUl ansvarsområde, framförallt försörjningsberedskapen. Nuvarande oljelagringsprogram, som omfattarperioden 19701976, är inriktat huvudsakligen på krigs- och avspärmingsfallén.Ar 1973 beslöt (prop. 1973: 194, FöU 1973: 27, rskr 1973: 366) att lag-rmgenskulle utvidgas med en särskUd statlig lagrmg av 3 mUj. m råolja för att mötastörningar främst i samband med s. k. fredskriser. Följande år antog (prop.1974: 85, FöU 1974: 17, rskr 1974: 192) ett program för att öka statenslagringskapacitet i fråga om eldningsolja med ca 1 milj. m. Efter förslag i prop.1975: 30 (bU. 3) beslöts att lagringen för fredskiiser senast till år 1985skulle utökas med en lagring av råolja och produkter motsvarande ytterligare 3milj. m' råolja (FöU 1975: 15, rskr 1975:205). Frågan om lagringsprogram förtiden efter utgången äv , som f. n. utreds av oljelagringskommillé(H 1975: 03), avses senare bli understäUd . Ett antal förslag omförsörjningsberedskapen har lagts fram avförsörjningsberedskapsutredningen (H 1971: 01) i betänkandet (SOU 1975:57) Vamförsörjningi krislid och energiberedskapsutredningen (H 1974: 03) i betänkandet (SOU1975: 6061) Energiberedskap för kristid. Chefen för hartidigare denna dag (prop. 1975/76: 152) förordat vissa åtgärder för försörjnmgsbered-skapen,bl.a. fredskrislagring av petrokemiska produkter och en förbättrad reglerings-och ransoneringsberedskap på energiområdet. Jag kommer att ta upp iförsta hand de frågor rörande statens verksamhet på oljeområdet som haranknytning till den statiiga företagssektom. I sammanhanget kommer jag ocksåatt behandla frågan om bUdandet av elt särskilt aktiebolag för utredningar m. m.om naturgas enligt ett konsortialavlal meUan och . Även detta avtal har för vatlenfaUsverkels del träffalsmed förbehåll för regeringens godkännande. Prop.1975/76:124 5 2 Oljans roll i energiförsörjningen 19751985 Råoljanintar, som framgår av figur 1, en dominerande plats i världensenergiförsörjning. Dess andel är . Därefter kommer kol och naturgasmed andelar på resp. och . Vattenkraften spelar globalt sett enmycket liten roll. Samma gäller f. n. kärnkraften, men dess andel ökar. De globala energiflödena är 1973 i Mtoe* drivmedel (bensin + flygfotogen) Mtoe = milj. ton ekvivalent olja; omräkningstal för att ange olika energikvantiteteri samma mått. Prop.1975/76:124 6 Försörjnings-och konsumtionsmönslret varierar starkt från land till land och från den bUdsom figuren visar. Som exempel kan nämnas att oljan svarar för närmare trefjärdedelar av energiförsörjningen i och i medan dess andel ärmindre än hälften av energiförsörjningen i Förenta statema, i Sovjelunionenoch i . Kolet svarar i för ungefär en tredjedel, iFörenta staterna för en femtedel och i för fyra femtedelar medan dessandel i numera är obetydlig och i huvudsak beroende av efterfrågan frånprocessindustrin. SkUlnadeni energiförsörjning och energikonsumtion är också stor mellan industrialiseradeoch övriga länder. OECD-området, som omfattar , , ,och , svarar för av världskonsumlionenav energi. OECD-områdets andel av den globala oljekonsumtionen är ännu större,. Denna bild ändras sannolikt inte i någon väsentiig grad , viUcet betyder att utvecklingen mom denna ländergrappvad gäller energi- och oljeområdet behåller elt avgörande inflytande påvillkoren för svensk energiförsörjning. OljelUlgångaroch oljeproduktion är geografiskt mycket ojämnt fördelade. Som framgår avtabell 2,1 svarar MeUersta Östera och för av de kända och ulvinningsbarareservema. Tabell2.1 Världens oljereserver vid slutet av Källa:BP Statistical review of the world oil industry 1974. Västeuropaskända oljereserver har ökat starkt genom de senaste årens upptäckter iNordsjön, huvudsakligen på den brittiska och norska konlinentalsockeln. Dessa tUlgångarsvarar f. n. för av de globala reservema. Emellertid pågår enintensiv prospektering, som kan väntas leda till nya fynd. Verksamheten kommerefter hand alt utvidgas lill angränsande områden av , där bl. a. denorska områdena norr om 62:a breddgraden anses ha förutsällningar för olje- ochgasfynd. De tekniska problemen vid en exploatering är dock svåra och koslnadernaär mycket höga. Tvåav de stora konsumtionsområdena i världen, nämligen Prop.1975/76:124 7 ochJapan, har en i förhållande till förbrukningeri mycket liten prodiJk-lion ochföljaktligen ett stort importbehov. Dessa två områden är huvudavnämare avöverskottet från Mellersta öslem och . Även har ettväxande importbehov till följd av att produktionen under en följd av år harminskat. Fördelningen av produktion och konsumtion i världen framgår av tabell2.2. och konsumtion av olja Källa:BP Statistical review of the world oil industry 1974. Ibörjan av offentiiggjorde en studie, Energy lo 1985,över utveckUngen på energiområdet för medlemsländernas del. Enutförlig redovisning av energistudie lämnades i prOp. 1975: 30 (bU. Som framhölls där, hade man inom funnit situationen påenergimarknaden så svårbedömbar att man inte hade velat utforma en entydigprognos. I stället valde man alt lägga fram tre olika altemativ, utgående frånolika antaganden beiräffande den mest kritiska faktorn, priset på importeradråolja. De prisanlagan-den man utgick från var dels (i "grundfallel")1,, dels resp. 6 och penningvärde för etl fal'råolja f. o. b. Sedanstudien publicerats har prisutvecklingen varit sådan att 9-dol-larfallet är detaltemativ som förefaller mest relevant alt diskutera. I del följande redovisasdärför en kort sammanfattning av prognosresullat vidprisantagandet . Energiförbrakningeninom OECD-området beräknas.enligt prognosen öka med i genomsnitt om året.Delta är ungefär en procentenhet lägre än vad man beräknade föreoljeprishöjningar m. m. och ' 1fat (barrel) = 0,159 m'. 7,4 fat motsvarar ca råolja. 'Priset f.o.b. för den råoljekvalitet (Arabian light) som används som bas förprisberäkningar är f.n. 11,5] US dollar per fat. Detta motsvarar nära 9dollar penningvärde. Prop.1975/76:124 g därefter.Alla i ingående länder och grapper får en sänkt för-brakningstakt. Ökningstakteni väntas vara lägre än OECD-genomsnittet, medan den för Japanväntas vara högre. Ar1985 blir då den totala energikonsumtionen i ca 5 700 Mtoe jämfört med ca3 500 Mtoe . Fördelningen meUan energislagen, som framgår av tabell 2.3,ändras genom den starka prisökningen för olja relativt övriga energislag. Tabell2.3 Olika energislags andel i procent av totalt tillförd primärenergi (hela OECD-området) Vattenkraft/jordvärme 3 3 Somframgår av tabellen fömtses i studien framför allt en övergång från olja tiUkäraenergi, som används nästan uteslutande för generering av elenergi. Andelenelenergi av den slutliga förbmkningen ökar därigenom från till underperioden. Tabellenavser OECD-området totalt. Utvecklmgen är tämUgen likartad inom de olika ländemaoch ländergrupperna. Inom Europeiska gemenskapen (EG) beräknas oljeandelensjunka från lill . För hela beräknassänkningen bli ungefär samma som för EG. För del beräknas andelen sjunkafrån lill . Förenta statema, som har en jämförelsevislåg oljeandel och en stor inhemsk oljeproduktion, beräknas sänka oljeandelenmed en eller elt par procentenheter mindre än och . Somframgår av tabell 2.4 blir bilden betydligt mer splittrad om man ser påoljeförsörjning m. m. i absoluta tal. , konsumtion och import av olja (milj. ton) inom olika OECD-regioner Somframgår av tabeUen skulle alltså och övergå till attbli exportörer medan europeiska skuUe fortsätta Prop.1975/76:124 9 attimportera men i minskad omfattning. skulle fördubbla sitt importbehov. Förändringarnai importbehoven förklaras delvis av nyssnämnda övergång från olja tiUkärnenergi. En viktig faktor är också den starka ökning av oljeproduktioneninom europeiska liksom i och som fömtsågs när OECD-studienutarbetades. a. utgick man från då aklueUa planer i Förenta statema på attgöra landet oberoende av energiimport tUl , senare till år 1985.Planeringen för oljeulvinning i lydde på stora produktionsökningar. Utvecklingenunder det år som har gåtl sedan studien publicerades tyder emellertid på attdessa planer varit alltför optimistiska. Detta gäller såväl olje- och naturgasproduklionensom utbyggnadsprogrammen på kämkraf tområdet. Däremothar konsumtionstakten som förutsett minskat avsevärt, något som dock sannolikttill stor del förklaras genom den svaga konjunkturen. Inomdel (, lEA), därnästan alla ingår, har genomgångar gjorts avländemas aktuella planer och program. Resultaten härav bekräftar deutvecklingstendenser som har antytts. Det har därför ansetts angelägetalt se över och revidera . Detta arbete pågår f. n. Deriktlinjer som statsmakterna har fastställt för den svenska energihushållningenför tiden tiU innebär bl. a. en begränsning av energikonsumtionenstillväxt tUl i genomsnitt jämfört med som tidigare 4 å . Inomdenna ram skaU elkonsumtionen tillåtas öka med i genomsnitt tidigare medan konsumtionen av oljeprodukter skall hållas i stortsett . Förbrukningen av oljeprodukter för annal än energiändamål,främst som råvaror för petrokemisk industri, väntas emellertid öka snabbi. Medutgångspunkt härifrån har beräknats alt den totala förbrukningen avprimärenergi i kommer att uppgå lill . Fördelningenmellan olika energislag har antagits bli följande: OljeprodukterKol, koks Lutar, ved Vattenkraft Kärnkraft ' (terawattimme) = 1 miljard kilowattimmar. 1 Mtoe motsvarar ca . 1975/76:124 10 Avden angivna kvantiteten oljeprodukter, som- inte innefattar förbrukning förannat än energiändamål, väntas 4,2 Mtoe () användas för elproduktion,främst i kommunala kraftvärmeverk och i mottrycksanläggningar inom industrin.Enligt de beslutade riktlinjema bör denna typ av kombinerad värme- ochelproduktion, som utnyttjar bränslet bättre än ren elproduktion ikondenskraftverk, väljas i första hand vid framlida utbyggnad av oljebaseradelproduktion. För denna del av elkraftproduklionen har därför satts ettambitiöst utbyggnads-mål, som innebär en ökning från nuvarande kapacitetmotsvarande ca årsproduktion i mottrycksverk (varav 3,5 TWhindustriellt mot-iryck och kraflvärme) lill ca (resp. 8och ). Fördelningenår av oljeförbrukningen på olika produkter anges endast grovt i prop.1975:30 (bU. 1 s. 376). Av den väntade förbmkningen på 28 Mtoe väntas således21 Mtoe vara eldningsoljor och 7 Mtoe molorbrännolja, motorbensin och övrigt. HärtUlkommer sammanlagt 5 Mtoe oljeprodukter för icke-energiändamål. Någon fördelningav dessa på gasbensin (nafta), raffinädéribränslén och övrigt har inte gjorts.Allmänt sett konstateras, vad gäller eldningsoljor, att en förskjutning fråntunn till tjock eldningsolja kan förutses. Delta hänger främst samman med denplanerade salsnmgen på fjärrvärme som ersättning för värme från individuellaanläggningar, vilka som regel använder tunn eldningsolja. Nuredovisade kvantiteter för har beräknats utifrån de uppsatta målen förgenomsnittlig årlig tillväxttakt. Det är givet alt den verkliga utvecklingenunder periodens olika år kommer att variera. Frånsett dessa allmänna tendenserfinns inle i prop. 1975: 30 några antaganden eller beräkningar avseendeförbrukningen av oljeprodukter under olika år . har emellertid långtidsutredning nu gjort enbedömning av energiförsörjningen . Industriverkelsrapport har publicerats som bilaga 3 (SOU 1975: 96) till belänkandet (SOU 1975:89) . Irapporten redovisas bl. a. en beräkning av den totala energiförbrakningen åren1975 och 1980 och en fördelning av tUlförseln på olika energislag. Analysen avden framtida energiefterfrågan grandas på samma förutsättningar somlångtidsutredningen har tillämpat. Vad gäller den ekonomiska utveckUngenredovisas tre av utredningens alternativ, nämligen en antagen ökning av denprivata konsumtionen med antingen , eller och en samtidigarbetstidsförkortning av 2 1/. Denberäknade energibalansen enligl långtidsutredningens altemativ I (ökning avden privata konsumtionen) framgår av tabell 2.5. SkUlnaden mellan detla högrealternativ och långtidsutredningens två andra Prop.1975/76:124 11 alternativär endast resp. 10 och på den totala förbrukningen och tillförseln. Förbmkningeninom övrigsektörn som till övervägande delen utgörs av energi föruppvärmningsändamål antas inte variera mellan de olika alternativen.Skillnaderna hänför sig i stället lill industrins förbrukning, något som i sinlur för med sig olika antaganden om behov av transportljänsler, framför allt vamlransporler.Dessa skUlnader avspeglas i fördelning mellan olika oljeprodukter så alttillförseln av tjock eldningsolja och molorbrännolja svarar för huvudparten avde resp. 10 och som balansen minskar med i långtidsutredningensalternativ II och III. Kol- och koksförbrakningen, som i huvudsaksker i processindustrin, sjunker också i dessa altemativ. Tabell2.5 energibalans (TWh) Eldningsolja 12 Eldningsolja 35 Molorbrännolja Motorbensin övriga oljeprodukter 81 153 29 41 10 (Därav för elproduktion) Kol och koks Inhemska bränslen ' Exkl.oljeprodukter för icke-energiändamål. Irapporten betonas att beräknmgarna har gjorts på grundval av uppgifter om förbrakningsutvecklingenfram lill förhöslen 1975 och en preliminär analys av vissa effekter av denstarka prisstegringen och andra händelser åren 19731974. Underlaget hänför sigemellertid lill en period med vikande konjunkturer, både i ochutomlands, och med mUda vintrar. Detta kan ha gett en alltför optimistisk bildav de möjligheter tiU dämpning som faktiskt finns. En säkrare uppfattning häromkan nås först sedan en ny period med starkare konjunktur har fått påverkakonsumtionen. Somframhålls i rapporten föratses konsumtionen i elt något längre tidsperspektiv,dvs. under hela 1980-talel, komma alt påverkas allt starkare av de forsknings-och utvecklingsinsatser som har inletts, liksom av stöd i olika former tUl energibesparandeinvesteringar. Det är dock ännu mte möjligt att göra någon beräkning aveffekterna eller bedömning av den takt i vUken de kommer att uppträda. Osäkerhetenvad gäller fördelningen mellan olika energislag är slor, särskilt beträffandetiden eflersom existerande anlägg- Prop.1975/76:124 12 ningaroch inslaUalioner liksom redan påbörjade investeringar begränsarflexibiliteten på kort sikt. a. innebär riktlinjema 1985 som nämnts alt en växande del av värmeförsörjningen skall täckasgenom fjärrvärme. Härför krävs investeringar i stora, fasta system under enlängre utbyggnadstid. Den tUl tänkta produktionsutbyggnaden på dettaområde har emellertid ännu bara delvis kommit in i sitt mer konkreta planeringsskede. Närdet gäller kol och koks föreligger i princip samma typ av osäkerhet. F. n. gårendast en liten del av kolimport till energiproduktion. En betydligtökad användning av dessa bränslen för produktion av el eller värme kan mte bliaktuell med hänsyn tUl existerande anläggningar. Nyakolanläggningar i antas allmänt sett bli kostsamma eftersom de ävenfordrar nyinvesteringar i hamnar, lager och transportanordningar. Bedömningamahärav blir avgörande för den faktiska planeringen . (H 1974: 03) har i sitt belänkande (SOU 1975: 60) Energiberedskap för krislidlämnat en ingående redogörelse för oljeförsörjning och för den svenskaoljemarknadens stmktur. Uppgifter rörande prisförhåUanden m. m. har redovisatsav statens pris- och karlellnämnd i utredningama Oljehandeln i () och Bensin och oljor: priser, pålägg, rabatter ().De översiktiiga uppgifier rörande den svenska oljemarknaden som lämnas i detföljande har hämtats huvudsakligen från nämnda utredningar. Sverigesoljeförsörjning baseras helt på import av råolja och raffinerade produkter medden fördelning på ursprungsområden som framgår av tabell 3.1. Tabell3.1 import av råolja och oljeprodukter Denimport som redovisas från är -tUl helt övervägande del raffineradeprodukter som baseras på råolja från och Mel- Prop.1975/76:124 13 Dessa områden svarar alltså direkt eller indirekt för en långl störredel av oljeimporten än som framgår av tabellen, uppskattningsvis 6070 %.Andelen har under de senasie åren ökal. Deninhemska raffineringskapaciteten har under en följd av år varit omkring 40 %av förbrukningen av oljeprodukter, vUket är en i jämförelse med andraindustriländer mycket låg andel. Som framgår av tabell 3.2 varierar graden avinhemsk raffinering starkt och är särskilt låg beträffande råvaror förpetrokemisk industri, främst gasbensin (nafta) för framställning av eten, propenm. Tabell3.2 för$örjning''med oljeprodukter (milj. m) Ioch med atl AB:s raffinaderi vid tagils 1975 svenska självförädlingsgraden ökat tUl . Alltjämt är dockimportberoendet för vissa produkter stort. Delta gäller, förutom nafta, särskUtflygbensin, tunna eldningsoljor och lågsvavliga tjocka eldningsoljor. Densvenska raffinaderikapaciteten uppgår f. n. till drygt 20 milj. ton medföljande fördelning: ABNynäs-Petroleums raffinaderier i och producerar huvudsakligenasfalt. ägs av () och det amerikanskaförelaget , som förfogar över vardera av kapaciteten. Samtligabolag med raffinaderier i har ansökt om tiUstånd enligt bl. 136 a §byggnadslagen till utbyggnad av den befintiiga kapaciteten. Dessutom föreliggeransökningar från för ett raffinaderi i och från StatsraffAB för ett raffinaderi vid . En närmare redogörelse för sistnämndaprojekt lämnas i det följande under avsnitt 5. Prop.1975/76:124 14 Densvenska oljemarknaden domineras av dotterföretag lill fem av de storainternationella oljebolagen, nämligen (tidigare ), SheU, , BPoch Gulf. Dessa bolag svarade för ca hälften av råoljeproduktionen ochca av försäljningen i världen (exkl. statshandelsländerna). I Sverigeuppgick deras marknadsandel tUl . Detvå slörre svenskägda oljebolagen pch OK har en sammanlagdmarknadsandel av . Dessa företag köper huvuddelen av sitt behov avråolja och raffinerade produkter från de internationella bolagen. Betydandekvantiteter eldningsolja importeras dock från . Bolagensmarknadsandelar varierar starkt för olika produkter. När det gäller bensinsvarar de nämnda sju bolagen för av försäljningen. Ett antal mindreföretag har dock en betydande försäljning av eldningsolja. Beträffandetjockolja har dessa mindre oberoende företag av marknaden. Leveransernasker till stor del i form av båtiaster tUl stora förbrukare. Prisemapå den svenska oljemarknaden följer mycket nära prisutvecklingen påvärldsmarknaden. Importen av råolja och praktiskt taget alla oljeprodukter ärtullfri. Inga kvantitativa importrestriktioner tillämpas. Bestämmande förprissättningen är i första hand importkostnaden för den råolja som förädlas iraffinaderier inpm landet och som i allmänhet baseras på relativt långsiktigaavtal, i viss mån även prisema på korttidsmarknaden för råolja och färdigaprodukter i Rollerdam. Isamband med den intemationella försörjningskrisen 19731974 skedde en kraftighöjning av importpriserna för oljeprodukter i , och den nya nivån har istort sett blivit beslående. Uppgiftema i tabell 3.3 avser genomsnittligaproduktinköpspriser för sex stora oljebolag i svensk hamn, exkl. skaller ochavgifter. Som jämförelse anges det genomsnittliga råoljepriset för tre bolagmed egna raffinaderier i . Tabell3.3 Inköpspriser för vissa oljeprodukter i svensk hamn (kr./m') Isamband med försörjningskrisen infördes högstpriser påflertalet oljeprodukter. Som komplement härtill upprättades ett clearingsystemmed syfte alt möjliggöra sådan'import av betydelse för oljeförsörjningen som måsleske till priser som var högre än de Prop.1975/76:124 15 svenskahögslprisema utan alt dessa högre priser slog igenom i den svenska prisnivån. Clearingsystemelavvecklades vid utgången av , sedan försörjningsläget hadeförbättrats och de internationella prisema stabiliserats. Högstpriserna komockså att förlora i betydelse genom marknadsutvecklingen. råderfri prissättning på oljeprodukter. Statens pris- och kartellnämnd upprätthållerdock en övervakning av priserna på den svenska marknaden. Värdetav den svenska nettoimporten av olja, som uppgick till 3 300 milj. kr.,ökade till 4 500 mUj. och till 10 900 mUj. kr.Oljeimportens andel av det totala importvärdet uppgick till resp.8,, och . 1975: 30 (bU. 1 s. 388) anmäldes pågående överväganden inom Slalsföretaggmppen angående bildandet av elt särskilt aktiebolag för att handha gmppens intressen på oljeområdet.