prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Bankernas nettoförvärv av hypoteks- ' Tecknet () innebär, att förändringen i posten i frågahar erhåUit omvänt tecken. 1 Reviderad nationalbudget 1976 145 Diagram 9: 4 Industrins likviditetsutveckling 19691975 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 Anm. Med likvida medel menas kassa-, bank-,postgirotillgodohavanden, kortfristiga penningplaceringar samt icke-utnyttiadcheckräkningskredit. Uppgifterna avser industriföretag med fler än 200anställda. Källor: och . likviditet inom ekonomin upp. Likviditetsökningenåterfanns inom hushålls- och företagssektorerna. Företagens likvida tUlgångari form av banktillgodohavanden växte mycket påtagligt under senare delen av1975. Detta bestyrks av statistik över utvecklingenav de större Industriföretagens likvida medel (diagram 9: 4). Denna kraftigalikviditetsökning kunde komma till stånd tack vare en omfattande upplåning bådei och utomlands. Betydande inkomstökningar tillsammans med högsparkvot innebar en fortsatt stark ökning av hushållens banktillgodohavanden. Affärsbankernas likviditet kom att öka väsentiigt under1975 (tabell 9: 2). Affärsbankernas likvida tillgångar i form avnettofordringar mot staten, (exkl. kassakravsmedd) och utländskabanker kom att öka med . mot en nedgång på 5,3 miljarderkr. Dessa bankers förvärv av bostadsobligationer uppgick till 2,6miljarder kr. Särskilt under andra halvåretkom likviditetssituationen i banksystemet att lätta vä- Prop.1975/76:150 146 Tabell 9:2 Bankernas likvida tillgångar 1973-1975 Milj. kr.,nettobelopp 3 884 6 150 -106 -705 3 073 -1 133 2 496 -724 7 719 79 3 661 2 828 376 -4 949 -475 7 081 Statensupplåning utanför bankerna ()' Allmänhetens innehav av sedlar och mynt (-Y Medel på investeringskonto i ()' Medel på arbetsmiljökonto i ()' Medel på särskilda investeringskonton i ()' Kassakvotsmedeli ()' Summa(1)-I-(2) Korta nettofordringar på utiändska banker Summa (1) Korta nettofordringar på övriga kreditinstitut Kortanettofordringar på 98 63 9 Korta nettofordringar på riksgälds kontoret -8 212 -114 Statsobligationer 155 173 268 Summa (2) 245 448 163 Korta nettofordringar pä övriga kredit institut 925 -246 664 Summa 1 170 202 827 ' Tecknet () innebär, att förändringarna ifråga harerhållit omvänt tecken. Anm. Affärsbankernas kassakvotsmedel är ej medräknade ideras likvida tillgångar. Bakom denna utveckling låg till övervägandedelen de snabba kastningarna i valutaflödena. ägde docken påtaglig likviditetsindragning rum i samband med stora inbetalningar påinvesteringsfonds- och arbetsmiljökonton i samt genom statensupplåningspolitik. började utbetalningarna från dessakonton, vilket innebar stora likvidiletstillskott detta halvår. Dessautbetalningar kom dock för året som helhet att understiga inbetalningarna. I börjanav sänktes kassakravet för affärsbankerna från som likviditetskraven skärptes. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 147 föranleddesbankerna att öka sina obligationsinnehav. Redan tidigare hade degjort relativt stora placeringar i statsobligationer. I samband med sänkningenav kassakravet emitterades två korta statsobligationslån, som till mycket stordel placerades hos affärsbankema. Vid utgången av uppgick dengenomsnittliga likviditetskvoten för samtliga affärsbanker tiU , vilketvar flera procentenheter över kravet. Kreditströmmarnapå den inhemska organiserade kreditmarknaden växte jämfört med med 5,2mUjarder kr. (tabell 9: 3). Ökningen föU pånäringslivet (som i kreditmark-nadsstatistiken inkluderar även hushållen) medankredUgivningen till staten, kommunerna och bostadssektorn var i stortoförändrad 1975. Affärsbankernas kreditgivning expanderade 1975 med 9,6miljarder kr. varkassalikviditeten ansträngd, varför statsobligationer avyttrades.Affärsbankernas kassamässiga beredskap upprätthölls under denna del av året istället av ett växande skattkammarväxdinnehav. Detta fortsatte att tUlta isnabb takt och kom tillsammans med ett ökatstatsobligationsinnehav till följd av ett minskat riksbanksberoende och enförbättrad likviditetsställning att svara för den kraftiga tillväxten ikreditgivningen till staten 1975. Affärsbankernaskreditgivning till bostadssektorn var endast några hundra mUj. lägre 1975än 1974. Avlyften ökade avsevärt 1975 och blev lika stora som utbetalningarnadetta år. De utestående bostadsbyggnadskrediterna blev i det närmasteoförändrade 1975 jämfört med en ökning med . Inte bara affärsbankernaskreditgivning till staten utan även till näringslivet växte påtagligt under1975. För näringslivets del låg ökningen hdt , medan förstahalvåret uppvisade en nedgång i kreditgivningen. Denna tendens speglarutvecklingen av affärsbankernas direkta lån till näringslivet. Diagram 9: 2över procentueUa 12-månadersförändringar i affärsbankernas utestående kreditervisar också denna utvecklingslinje. Slopandet av utlåningstaket i augusti 1975följdes av en mycket kraftig expansion i affärsbankernas direkta lån, trotsden höjning som vidtogs av likviditetskvoten, en åtgärd som syftadetill att binda en del av bankernas ökade likvida tillgångar. Av den storakreditgivningen torde en icke oväsentlig del ha gått tillprivatpersoner, vilket Svenska Bankföreningens kreditanalys tyder på. Avkreditgivningen utgjorde en förhållandevis stor delkrediter till industrin. Sparbankernastotala kreditgivning ökade med 400 milj. kr. 1975/76:150 148 ' Exkl. återlån samt exkl. förvärv av utländskaobligationer och bankers förlagsbevis. '' Inkl. investeringsbankenskortfristiga placeringar. Det var framför allt deras reverslån till näringslivet somväxte i snabb takt . Föreningsbankernas kreditgivning 1975var ca 1/. större än 1974, varav merparten gick till jordbruket. De enskilda försäkringsinrättningarnas totalanettoplaceringar på den svenska kreditmarknaden belöpte sig till 5,7 mUjarderkr. 1975, vilket var 300 mUj. mer än 1974. Det var särskUt deraskreditgivning i form av obligationer tiU bostadssektorn och näringslivet somökade. Däremot blev placeringarna i statsobUgationer mindre 1975 än 1974. Kreditgivningen från Allmänna pensionsfondens tre förstafonder växte med . Denna ökningkunde helt hänföras till en snabbare fondtillväxt detta år jämfört med 1974.Fondens återlån, lån till banker och upplåning i banker utvecklades i sådantakt att kreditgivningen ökade i samma takt som tillväxten i fondökningen. Detvar framför allt fondens placeringar i statsobligationer som tilltog 1975, menäven fondens kreditgivning till näringslivet. Däremot avtog placeringarna hosbostadssektorn. Den fjärde fondens aktieförvärv skUde sig 1975 ej markantjämfört med . 1 Reviderad nationalbudget 1976 149 9.3 Den sektorvisa upplåningen Statens budgetunderskott uppgick till 11,5 miljarderkr., vUket var 740 milj. kr. mer än 1974 (tabeU 9: 4). Statens upplåning påmarknaden utanför bankerna ökade med ungefär samma belopp, innebärande att istort sett hiilften av det statiiga upplåningsbehovet täcktes genom upplåningpå denna marknad. Den tidigare förskjutningen av statsskuldspolitiken ilångfristig riktning accentuerades väsentligt 1975. Statens nettoupplåning iform av räntebärande långa obligationer, premie- och sparobligationer växtefrån . 1974 tiU 8,9 mUjarder kr. I slutet av åretemitterade staten två korta obUgationslån. Då ett tidigare emitteratkortfristigt obligationslån förföll tiU betalning kom statens nettoupplåninggenom korta obligationslån att öka endast obetydligt 1975. Kominunernas finansiella sparande beräknat dds fränsektorns inkomster och utgifter, dels från dess finansiella tUlgångar ochskulder skiljer sig markant åt . Detta avsnitt bygger på uppgifterfrån kreditmarknadsstatistiken. försämrades kommunernas finansiellasparande med . (tabell 9: 5). Ökningen i kommunernasutgiftsöverskott möttes 1975 helt med en ökad upplåning. Kommunerna lånade såmycket 1975 att likviditeten ej drogs ned detta år. Kommunernas totalaupplåning blev . större 1975 an 1974 och uppgick till ca 3miljarder kr., varav 1,2 mUjarder kr. utgjordes av upplåning utomlands. Kommunernas upplåning på den inhemska kreditmarknaden var1975 lika stor som 1974 och stannade runt . Upplåningsmönstretskiftade dock något. Kommunernas upplåning på kapitalmarknaden växte 1975,medan deras bankkrediter ökade i en lägre takt detta år jämfört med 1974.Dessutom förekom upplåning på marknaden utanför den organiseradekreditmarknaden. Tabell 9:4 Statens budgetutfall samt uppläningsformer1973-1975 Budget utfaU (netloutgift ) Upplåning (ökning -I-) Anm. För att få överensstämmelse mellan budgetutfallet ochförändringen i statsskulden har statsverkets och riksgäldskontoretskassatransaktioner dragits bort frän skattkammarväxlar och kortfristigupplåning. Källor: och . 1975/76:150 150 Tabell 9:5 Kommunernas upplåning, utlåning, förändringav likvida tillgångar samt flnansiella sparande 19731975 Källor: och . Bostadsinvesteringarna minskade med i volymunder 1975. Den värdemässiga förändringen uppgick till en ökning på närmare 1/2miljard kr. Utbetalningar av nya bostadsbyggnadskrediter ökade i ungefärsamma utsträckning. Nettoutbetalningarna av de statliga bostadslånen var avungefär samma storleksordning 1975 som 1974. Däremot var bostadssektorns upplåningpå kredkmarknaden närmare 700 milj. kr. lägre 1975 än 1974 (tabell 9: 6).Upplåningen på obligationsmarknaden växte med 1/. Näringslivets investeringar i byggnader och maskinerminskade i volym med , medan den värdemässiga ökningenuppgick tiU ca . Industrins investeringar fortsattedäremot att växa både i volym och värde. Näringslivets lageruppbyggnad, somhade varit mycket stor 1974 fortsatte att uppgå till mycket stora belopp 1975och kom att kräva finansieringsinsatser, som var . större 1975än 1974. härmed minskade företagens vinster och vinstmarginaler.Investerings- och vinstutvecklingen ledde således till en påtagUgförsämring av det finansiella sparandet detta år. Näringslivets totala upplåning ökade i hög grad 1975. Merän hälften av upplåningsökningen härrörde från utlandet. Av den totala ök- Tabell 9:6 Bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden1974 och 1975 Direkta lån i affärsbanker Bostadslän frän andra kreditinstitut Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 151 ningenav kreditgivningen på kreditmarknaden gick så gott som allt till näringslivet.Särskilt upplåningen på den inhemska kapitalmarknaden växte i en hög takt1975. Näringslivetbörjade märkbart att utnyttia de utländskakreditmarknaderna. Deima utveckling accentuerades . Särskilt underandra kvartalet blev den utländska långfristiga upplåningen mycket omfattande.DärtUl kommer kortfristiga lån i utländska banker för finansiering av importoch export. uppgick den registrerade utländska upplåningen iform av värdepapper, långfristiga lån, direkta investeringar, kortfristiga lånsamt övriga lån till , vilket var . Inkluderas betalningsbalansens "restpost" blev sektornsutländska upplåning , eller . HärtUl kommer bankernas upplåning utomlands för vidareutlåning tillföretagen. gav bankerna tUl näringslivet lån refinansieradeutoiulands till en omfattning av . Näringslivetsnettoupplåning på den inhemska obligationsmarknaden ökade till 3,6 miljarderkr. 1975 (tabell 9: 7). Denna expansion berodde framför allt på satsningen påobligationer emitterade av industrin samt av företagsinstituten. Industrinemkterade 1975 tUl ett belopp av , vilket var 1,2 miljarderkr. mer än 1974. Företagsinstitutens långfristiga obligationsemissioner växtepåtagligt 1975 och uppgick till 562 milj. kr. Allmänhetens vidgadenettoplaceringar i företagsobligationer vittnar om att näringslivetsobligationsemissioner har nått placerare utanför de traditionella (tabeU 9:7). Samtliga kreditinstitut samt allmänheten ökade sina nettoförvärv avnäringslivsobligationer i högre takt 1975 än 1974. Näringslivetstotala upplåning på kapitalmarknaden, där förutom upplåning mot långfristigaobligationer även kapitalanskaffning genom aktier samt utlåning från enskildaoch offentliga försäkringsinrättningar ingår, växte med . Näringslivetsbankupplåning blev mycket mer omfattande 1975 än 1974. Merparten av ökningenägde dock rum och har väsentligen tillfallit övrigalåntagarkategorier och inte industrin. Underandra skedde stora utbetalningar från olika investeringsfonds-och arbetsmiljökonton i . belastade docknettoavsättningarna på dessa konton företagens likviditet. Denkraftiga upplåningsökningen 1975 från näringslivets sida täckte mer än välförsämringen av dess finansiella sparande och likviditeten förbättrades såväl inomnäringslivet som industrin. Inom industri och handel växte de likvidatillgångarna med . 1975/76:150 152 Tabell 9:7 Näringslivets upplåning pä kreditmarknaden1974 och 1975 Upplåning hos andra kreditinstitut 9.4 Utblick mot 1976 Utifrån de inkomst- och utgiftsprognoser för de olikasektorerna, som presenteras i de övriga kapitlen, framläggs i det följandevissa skattningar för dessa sektorers finansiella utfall . Statens anspråk på kreditmarknaden beräknas uppgåtill . Kommunernas finansiella sparande väntas förbättras 1976med runt 900 milj. kr. Detta skulle innebära en lägre total upplåning 1976 än1975 ocli/eller en förstärkning av kommunernas likviditetsställning. Bostadsinvesteringarna beräknas luinska ivolym, vilket emellertid torde motsvara en värdemässig ökning på ca 400 milj.kr. De statiiga bostadslånen väntas öka i högre takt än investeringarna, vilketindikerar att bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden i och för sig skullekunna bli lägre 1976 än 1975. Näringslivets fasta investeringar förväntas öka med 2,4miljarder kr. i värde 1976. räknas med en väsentligt lägre lageruppbyggnad1976 jämfört med . Skillnaden i lageruppbyggnadsstakten förefaller bli avsådan storleksordning att näringslivets finansiella sparande skulle kunnaförbättras, trots tillväxten i de fasta investeringarna. Uttagen från de olika fondkontona i kanförväntas fortsätta 1976. Ytterligare uttag från fonder, såväl frånarbetsmiljöfonder som från särskilda och traditioneUa investeringsfonder,beräknas uppgå till . Med tanke på effekterna av uttagen från fonderna iriksbanken samt en förbättring av det finansiella sparandet skulle företagensanspråk på inhemsk och intemationell kreditmarknad kunna väntas bli lägre 1976än 1975. Till en sådan utveckling kommer också utbetalningar enligtlagerstödsprogrammet att bidra. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 153 Delprognoseroch arbetsfördelning rörande den reviderade nationalbudgeten 1976 Avinledningen framgår vilka kapitel och avsnitt som sammanställts inomfinansdepartementets ekonomiska avdelning (EA) resp. (Kl). Nedan redovisas detta i tablåform. Härutöver framgår EA:s och KI:sbedömningar av utvecklingen inom olika delsektorer. Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster Produktion inom gruvor, mine- Prop.1975/76:150 I54 1 Sammanfattande översikt 2 1.1 Utsikterna för1976 2 1.2 Utvecklingeninom oUka områden 3 2 Det internationella läget 35 3.3 Bytes- ochbetalningsbalansen gg 4.1 Sammanfattningav produktionsutvecklingen inom industrin 71 4.2 Gruvor ochmineralbrott samt tillverkningsindustri 72 4.4 Övriga näringsgrenaroch den totala produktionen gg 5.1 Arbetsmarknaden och början av 1976 89 6 De enskilda konsumenternas ekonomi jqO 6.1 Sammanfattning ]00 6.2 De disponiblainkomsterna lOi 6.4 Den privatakonsumtionen jOg 7.2 InvesteringsutveckUngeninom olika områden 113 7.3 Lagerinvesteringarna ]23 8 Den offentUga verksamheten 127 8.5 Den konsolideradeoffentliga sektorn I34 8.6 Beräkning avfinanspolitiska effekter 137 1 Revideradnationalbudget 1976 155 9.2 Kreditinstitutens utlåning 147 9.3 Den sektorvisa upplåningen 149 9.4 Utblick mot 1976 152 1975/76:150 156 1:1Reviderad försörjningsbalans 19751976 5 2 Förändring i BNP-komponenterna i procent av BNP föregåendeår 19721976 6 3 Bytesbalans för 19741976 8 4 Industriproduktionens utveckling 19741976 17 5 Produktionen inom olika näringsgrenar 19751976 18 6 Hushållens inkomster och konsumtion 19741976 22 2:1Bruttonationalproduktens utveckling i vissa länder och länder områden 19741976 37 2 Konsumentprisernas utveckling 19621975 39 3:1Sveriges export av färdigvaror (exkl. fartyg) till OECD-om rådet 19721976 56 2 export av färdigvaror (exkl. fartyg)19681976 57 3 Prisutvecklingen för färdigvaror 19601976 58 4 Exportutvecklingen för olika varugrupper 19741976 61 5 Importutvecklingen för olika varugrupper 19741976 55 6 Bytes- och betalningsbalans 19731976 70 4:1Industriproduktionens utveckling 19731976 72 2 Försörjningsbalansför sågade och hyvlade trävaror 1974 1976 74 3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter (exkl. fartyg) 19741976 80 4 Försörjningsbalans för övrig industrisektor19741976 83 5 Försörjningsbalans för rundvirke 19741976 85 5:1Sysselsättningen inom oUka näringsgrenar 19731975 93 2 Arbetslösheten 19701975 94 3 Varsel om personalinskränkningar 19701976 96 4 Produktion, produktivitet och sysselsättning 1976 99 6:1De enskilda konsumenternas inkomster och utgifter 2 Inkomstöverföringar till hushåll 19741976 103 3 Hushållens direkta skatter och avgifter 19711976 104 4 Konsumentprisindex december 1974december 1975 105 5 Konsumentprisförändringen 19651976 uppdelad på komponenter 106 6 Hushållens konsumtionsutveckling 19631975 108 1 Reviderad nationalbudget 1976 157 7:1 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19711975 samtprognos 2 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19711975 samtprognos för privat, statUg och sektor 113 3 Lägenheter ipåbörjade och inflyttningsfärdiga bostadsbyggen 19701975 115 4 Antallägenheter för vilka preliminära beslut om bostadslån till ombyggnad meddelats 19701975 117 5 Planerade ochfaktiska förändringar av den egentiiga industrins investeringar 1966-1976 119 6 Planerade ochfaktiska förändringar i de borgerliga primärkommunernas och landstingensinvesteringar 19691976 122 7 Lagervolymförändringartotalt och efter näringsgrenar 1972 1976 126 8:1 Statens inkomster och utgifter 19741976 128 2 Komiuunernasinkomster och utgifter 19741976 131 3 Socialförsäkringssektorns(exkl. Allmänna pensionsfonden) inkomster och utgifter 19741976 133 4 Allmännapensionsfondens inkomster, utgifter och placeringar 19741976 134 5 Denoffentliga sektorns konsumtion och investeringar 1974 1976 135 6 Denkonsoliderade offentiiga sektorns (exkl. Allmänna pensionsfonden) inkomsteroch utgifter 19741976 136 7 Finanspolitiskaeffekter 1975 och 1976 140 9:1 Penningmängden hos allmänheten 19731975 144 2 Bankernaslikvida tillgångar 19731975 146 3 Kreditmarknadenunder och 1975 148 4 Statensbudgetutfall samt upplåningsformer 19731975 149 5 Kommunernasupplåning, utlåning, förändring av likvida tillgångar samt finansiellasparande 19731975 150 6 Bostadssektornsupplåning på kreditmarknaden och 1975 150 7 Näringslivetsupplåning på kreditmarknaden och 1975 152 1975/76:150 158 1:1 Arbetslöshet i olika länder 19741976 3 2 Industriproduktionen, totalt och inom massa- ochverkstadsindustrierna 19701975 16 3 Arbetslöshet och lediga platser 19701976 20 4 Sparkvotens utveckling 19631976 25 5 Industriinvesteringar 19681976 26 6 Lagerinvesteringar 19501976 28 2:1Bruttonationalproduktens utveckling i olika länder och länder områden 19661975 36 2 Industriproduktionen i vissa länder 19731975 38 3 Råvaruprisernas utveckling 19741976 40 3:1Sveriges andelar av totala import och rela tiva priser för totalexporten 19701975 55 2 Exportutvecklingen, totalt och för vissa varugrupper 1969 1976 62 5:1Arbetskraft och sysselsättning 19701976 90 2 Kvarstående lediga platser 1971febr/92 3 Arbetslöshet och kvarstående lediga platser1970febr/95 6:1Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 7:1Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på sek torer 19671976 114 2 Genomsnittligt antal mmsenheter per lägenhet i nyproduktionen 19651975 uppdelat på småhus och flerfamiljshus ng 3 Investeringar i bostäder och egentlig industri19691976 118 4 Investeringar inom egentiig industri, totalt ochuppdelat på branscher 19691976 120 5 Totala industrins lagervolymförändringar 19631976 124 2 Affärsbankernas utestående krediter till övrigaändamål exkl. bostadsbyggnadskrediter 19711976 I43 3 Penningmängden hos allmäiUieten 19691976 I44 4 Industrins likviditetsutveckling 19691975 I45 Långtidsbudget för perioden /771980/81 1975/76:150 Bil. 1976/77-1980/81 1.1 Långtidsbudgetenssyfte och allmänna uppläggning Långtidsbudgetenssyfte är att kartlägga de statsfinansiella konsekvenserna på avredan fattade beslut och gjorda åtaganden. Den har utarbetats inomfinansdepartementets budgetavdelning. Påutgiftssidan utgör långtidsbudgeten en kalkyl över omfattningen av definansiella och reala resurser som krävs för att av statsmakterna uppställdamål skall kunna uppfyllas och gjorda åtaganden infrias. På inkomstsidan därtidsperspektivet är kortare än på utgiftssidan har en schablonmässigframräkning gjorts efter /77. Ingaförsök görs att förutse vilka nya beslut som kan komma att fattas underperioden eller effektema härav. Långtidsbudgeten är således varken en planeller ett program för den önskvärda utvecklingen och ej heller en prognos förden mest sannolika utvecklingen. I själva verket brukar regelmässigt denfaktiska utgiftsutvecklingen i icke oväsentlig grad Överstiga långtidsbudgetensbelopp. Långtidsbudgetens syfte är att ange de inteckningar i det framtidaresursutrymmet som gjorts genom redan fattade beslut. Mot denna bakgmnd kanförslag om nya aktiviteter bedömas och omprövningar av redan gällande programaktualiseras. Deberäkningar av den framtida utgiftsutvecklingen som redovisas i det följandesyftar endast till att ange konsekvenserna av redan fattade beslut. Beroende påbeslutets eUer åtagandets karaktär kan dessa konsekvensberäkningar göras påolika sätt. Följande typfall belyser hur beräkningarna utformats i några olikasituationer. 1.I vissa fall har statsmakterna beloppsmässigt kvantifierat en utgiftsnorm.Detta gäller i aUmänhet utgifter av transfereringskaraktär. De på så sättkvantifierade programmen kan vara av olika slag: a)För vissa aktiviteter föreligger mål som gäller t. v. och som inte innefattarstandardhöjningar. Detta gäller t.ex. de allmänna barnbidragen som utgår medfastställt belopp för aUa barn under 16. år. Här koin-mer den beräknadeanslagsutvecklingen att helt styras av antagandena om befolkningsutvecklingen. Prop.1975/76:150 2 b) För vissa verksamheter innefattar det kvantifierademålet även standardhöjningar under hela eller en del av den tid som omfattas avlångtidsbudgeten. Vid beräkningarna har hänsyn tagits tUl detta genom attutgiftema successivt höjts i enlighet med det beslutade åtagandet. Ett exempelhärpå är anslaget till folkpensioner där utgiftema för den årligastandardstegringen i form av pensionstillskott medtagits i kalkylerna. c) SlutUgen fiiuis på några områden tidsbegränsadeprogram. I dessa fall har i allmänhet utgiftema antagits falla bort i och medatt programmet upphör. Exempel på detta är det extra bidraget till kommuneroch landstingskommuner som beslöts i samband med överenskommelsen i februari1975 rörande begränsningen av kommunalskatternas höjning och1977. mån det är klart oreaUstiskt att räkna med att anslagen kommer att fallabort efter programperiodens slut underskattas givetvis omfattningen av deframtida resursanspråken. I en del fall har statsmaktema även låtit förstå atttidsbegränsade program avses bli förlängda i en eller annan form utan attformella beslut ännu fattats härom. Utgiftema för program av denna karaktärfömtsätts ligga kvar på oförändrad nivå. Likaså har i fråga om vissa avtal,vilka löper ut men avses bli förnyade,schablonmässigt antagits oförändrad anslagsnivå. Detta gäller t. ex. avtalenmed landstingskommunerna avseende mentalsjukvården. I andra fall har statsmaktema kvantifierat målenmen inte preciserat de finansiella konsekvenserna härav. Sådanakvantifieringar åter-fiims exempelvis på den spärrade utbUdningens område. Idessa fall har i långtidsbudgeten tagits upp de resurser som beräknats vara nödvändigaför att uppnå de fastställda målen. Eftersom beräkningarna avser deerforderliga resursinsatserna utgår de från vissa antaganden om rationaliseringoch produktivitetsutveckling.