prop · FY0320 · 1975-12-31 00:00:00 — Detta förhåUandemåste i hög grad uppmärksammas vid bedömningen av frågan om stöd åtkvalitetsprodukter i bokutgivningen. En branschbedömning av det slag som htteraturutredningenutfört beror självfaUet av förhåUandena då materialetinsamlades och bearbetades. Utredningen bedrev sitt arbete dåbokutgivningen minskade och förlagen redovisade en mycket pessimistiskframtidsbedömning. är situationen av många tecken att döma avsevärt meragynnsam. Detta motiverar emellertid enligt min mening inte att man väntar medatt införa ett stöd tUl bokutgivningen. ÄtskiUiga av de bristerlitteraturutredningen påtalat är besvärande. En tillbakagång i utgivningen, framför aUt , har skapat luckor i klassikerbeståndet och iförekomsten av kvalificerad översättningslitteratur. Utgivningen avsvenskproducerade barnböcker framför allt Ulustrerade sådana har möttbetydande ekonomiska problem. Stödbehovet för dessa Utteraturkategorier är obestritt.Även den svenska skönlitteraturen bör enligt min mening stödjas. förslag till utgivningsstöd är inteavsett att vara ett stöd tUl förlagsverksamhet. Stödet syftar istället till attge möjligheter för att en bred och kvalitativ utgivning av Utteratur skallkunna komma tUl stånd oberoende av konjunkturbetingade omständigheter. Detta ären grundprincip som jag instämmer i. De insatser som görs på litteratur-områdetmåste ta direkt sikte på sådana behov som det från kultur-politiska synpunkterär angeläget att tillgodose. Enligt min mening är det således naturligt att ettstatligt litteraturstöd utformas så att bidragsbehovet kan prövas i det enskUdafallet och så att stödet kan begränsas till den utgivning man viU främja. Dettakan inte anses vara en otiUbörlig styrning av Htteraturutgivningen eftersominga restriktioner införs i fråga om utgivningen av litteratur i övrigt. Del statliga stöd som utgår inom kulturområdet bestäms ibetydande utsträckning genom ett urvalsförfarande. Sålunda utgår t. ex. bidragtill fria grupper, stöd tUl kulturella och ideeUa tidskrifter samt stöd tillfrämjande av filmproduktion efter en på behovskriterier gmndad prövning. SjälvfaUetinnebär detta att även kvalitetsbedömningar görs. Denna form avbidragsfördelning får i flera fall helt andra konsekvenser än vad som skullebli fallet inom Utteraturområdet eftersom det statliga stödet utgör enförutsättning för att verksamheten över huvud taget skall kunna komma tiUstånd. De urvalsbeslut som fattats har i olika fall blivit utsatta för kritikmen i debatten har dock inte formerna för fördelningen av det ekonomiska stödetifrågasatts. Erfarenheterna från andra delar av kulturområdet är således sådanaatt jag finner det rimligt att även ett htteraturstöd kan få en selektivutformning. Genom en mångsidig representation i det organ som fördelar stödetoch en insyn i urvalsarbetet bör nackdelar och risker som ansetts förknippademed ett selektivt stödsystem kunna undvikas. Beträffande klassiker, översättningslitteratur såväl vadgäller skön-Utteratur som viss facklitteratur och barn- och ungdomsböcker harlitteraturutredningen föreslagit att selektiva stödsystem införs. Jag anslutermig till utredningens uppfattning och jag kommer i det följande att förorda attutredningens förslag i dessa avseenden i huvudsak genomförs. Stödet tUl ny svensk skönlitteratur för vuxna harutredningen utformat som ett generellt stöd. För att vara stödberättigad skall en titel avBibliografiska institutet klassificeras inom vissa givna avdelningar. Textenskall vidare genom upplagan i fråga tiU övervägande delen publiceras för förstagången och slutligen ställs kravet att titeln genom Bibliotekstjänstssambindning inköps i minst 40 exemplar fördelade pä minst 25 bibliotek.Utredningen föreslår därutöver att ytterligare en restriktion införs, nämhgenatt av antalet stödda titlar högst får avse lyrik. Utredningens förslag till modell för ett generellt stödutsätts för en omfattande kritik av remissinstanserna. Varie spärregelifrågasätts av ett stort antal instanser och en rad justeringar i olikariktningar föreslås. Exempel på hur nu tillämpade klassificeringsnormer lämnarangelägen litteratur utanför de föreslagna ramarna lämnas också. a. pekarett flertal remissinstanser på svårigheten att dra en gräns mellan skönlitteraturoch debattlitteratur. Många instanser ifrågasätter om en sådan gräns över huvudtaget bör förekomma. Även i övrigt anförs kritik mot utredningens prioriteringav svensk skönlitteratur för vuxna. Ett stort antal remissinstanser ansersålunda att såväl facklitteratur som barn- och ungdomslitteratur med svenskaupphovsmän i stödhänseende bör jämställas med skönlitteratur och föreslårdärför att det generella stödet utvidgas till att också omfatta dessakategorier. Vissa remissinstanser, bl. , anser däremot attett selektivt stöd med fördel kan införas för svensk skönlitteratur. framhåller att gränsen mellan ett generellt och ett selektivtstödsystem inte är klar. Enligt förbundet har utredningens förslag genom attdet förenas med vissa spärregler starka drag av ett selektivt system. Med hänsyn till den omfattande kritik somremissinstanserna framfört anser jag inte utredningens förslag kunna ligga tUlgrund för ett förslag till utformning av ett stöd till utgivningen av ny svenskskönlitteratur. Det kan emellertid heUer inte anses försvarligt att utelämnaden svenska skönlitteraturen vid införandet av ett litteraturstöd. Som jagtidigare anfört talar starka skäl för att man bör tiUämpa ett urvalssystem avsamma typ som i fråga om andra delar av kulturområdet också förlitteraturområdet. Jag förordar därför en selektiv stödform för den svenskaskönlitteraturen på samma sätt som jag gjort beträffande vissa andrautgivningskategorier. skiljer vad gäller det selektivastödet på två former, nämligen ett produktionsstöd som utgår före utgivningenoch ett stöd på grundval av en bedömning i efterhand, när boken sedan en tidhar förelegat i handeln. Ett förhandsstöd är enligt utredningen i allmänhet biUigareoch effektivare än ett efterhandsstöd men å andra sidan ger ett efterhandsstödbättre insyn i urvalsförfarandet. Jag förordar att utgivningen av klassiker ochöversättningar av internationella standardverk på facklitteraturens område börstimuleras med ett selektivt produklionsslöd i förhand, medan utgivningen avskönlitteratur för vuxna med svenska författare och i översättning samt avbarn- och ungdomslitteratur bör främjas genom ett selektivt stöd i efterhand.För den sistnämnda kategorin bör även visst förhandsstöd kunna utgå.Efterhandsstödet bör kunna komma ifråga endast för verk som utkommit efter detatt stödformerna införts. Vid införandet av statligt stöd på områden som är prägladeav kommersiella hänsyn är det svårt att bedöma om stödet kommer att få dekulturpolitiska effekter som eftersträvats. De olika åtgärder som jag förordari det följande bör därför ges försökskaraktär. Det ankommer på statenskulturråd att följa utvecklingen också på litteraturområdet. I rådels uppgifteringår sålunda att med utgångspunkt i vunna erfarenheter söka finna och föreslå lämpHgaformer för förbättringar av införda stödformer. Jag återkommer längre fram tUl frågan om stöd till deolika litteratur-kategorierna. Jag vill emellertid från meraallmänna utgångspunkter beröra ett antal frågor bl. a. frågan om hur bidragensstorlek skall bestämmas. Vid förhandsstöd kan stödbehovet med utgångspunkt ikalkyler bestämmas från fall till fall. För efterhandsstödet bör en mer schablon-artadbidragsberäkning användas. Utredningen ställer sig skeptisk lUl statligastödköp, eftersom en sådan bidragsform kan verka prishöjande. 1 ställetförordar utredningen den s. k. arkersättningsmodellen, vilken innebär attstödets storlek bestäms av det antal ark den stödberättigade titeln innehåller.Denna beräkningsmetod har betydande förtjänster och bör enligt min meninganvändas vid bestämmandet av stödet åt översättningar av utländskskönlitteratur och åt ny svensk skönlitteratur för vuxna. Arkersättningsmodellen bör däremot inte användas förefterhandsstödet till barn- och ungdomslitteraturen, eftersomproduktionskostnaden per ark varierar kraftigt inom denna kategori, framförallt beroende på att dessa böcker är rikt illustrerade. I stället förordar jagatt för denna litteratur tUlämpas ett särskilt stödköpsförfarande. Jagåterkommer till denna fråga i det följande. Litteraturutredningensförslag att förlagen skall lämna motprestationsexemplar får ett blandatmottagande av remissinstanserna. Tanken på en motprestation i form av gratisexemplarvinner ett visst gehör, men utredningens förslag till fördelning får åtskUligkritik. a. ifrågasätts om böckerna kan utnyttjas på det sätt somutredningen tänkt sig. och anser att utredningen inte tagit hänsyn tUl det försäljningsbortfaUsom följer av den föreslagna fördelningen. Enligt min bedömning är det inte möjligt att med en enkeladministration och utan att åstadkomma negativa effekter i vissa avseendengenomföra del system med motprestationsexemplar som utredningen föreslagit. Jagär därför inte beredd att förorda att utredningens förslag genomförs utöver vadgäller barn- och ungdomslitteraturen. Jag återkommer senare till frågan om hurmotprestationsexemplaren inom denna kategori skall fördelas. En viktig förutsättning för att ett selektivt stödsystemskall bli framgångsrikt är ett väl fungerande urvalssystem. Sättet att göraurvalet bör därför ägnas särskilt intresse. Jag återkommer i det följande vidmin behandling av stödet till de skUda htteraturkategorierna tUl de kriteriersom skall gälla för urvalet. Som jag har anfört bör urvalet anförtrosål ett organ med allsidig representation. Insyn i urvalsarbetet bör ocksågaranteras. föreslår alt slatens kulturråd skallfördela stödet. Utredningen tänker sig att det inom rådet skall finnas ensjälvständig utgivningskategori som erhåller stöd. Deremissinstanser som uttalat sig i frågan delar i huvudsak utredningenssynpunkter. Jag delar uppfattningen att det bör ankomma på statenskulturråd att fördela det statliga stödet tUl bokutgivning. Jag villerinra om att rådet har tUl uppgift att fördela det statliga stödet tillkulturella och ideella tidskrifter. Fördelningen av tidskriftsstödet har avstyrelsen delegerats tiU och bibliotek. Ärendena beredsav en rådgivande arbetsgrupp i vilken ingår ledamöter i nämnden och vissaexperter. På detta sätt har det varit möjligt att i arbetet medfördelningen av stödet anlita personer med särskild sakkunskap och överblickoch att uppnå en anknytning tUl . Det bör ankomma på rådetatt bestämma formerna för hur litteraturstödet skall fördelas. Jag övergår nu tiU att behandla de olika stödformerna. En vital litterär produktion har central betydelse föryttrandefriheten och den konstnärUga fömyelsen. har enviss tillbakagång skett när det gäUer utgivning av skönlitterära debutanter. Dåstödformer införs för bokproduktionen är det därför angeläget att den nyasvenska skönlitteraturen får del av stödet. Jag förordar att ett selektivt efterhandsstöd ges åt ett50-tal titlar av ny svensk skönlitteratur för vuxna. Stödet bör främst inriktaspå den oprövade litteraturen. 1 första hand bör det ges åt debutböcker men ävenböcker av redan publicerade författare som ännu inte hunnit slå igenom hos enbredare pubUk bör kunna komma ifråga. Vidare bör det vara möjUgt att ge stöd åtviss kvalitetsutgivning som har uppenbara svårigheter att bli lönsam. Urvalet av de skönUtterära titlar som skall stödjas måsteägnas särskild uppmärksamhet. Det är angeläget att personer med överblick överden htterära produktionen och intresse för litterärt nyskapande anlitas vidfördelningen av stödet. Det bör ankomma på att fördela stödetoch besluta om formerna för detta. För /76 kommer jag (13.5) att beräkna ettbelopp om . för stöd åt ny svensk skönlitteratur. Utredningen understyker vikten av att kvalificeradutländsk skönlitteratur kontinuerligt görs tUlgänglig på svenska och föreslårsom jag redan berört ett selektivt efterhandsstöd tiU denna kategori. Remissinstanserna är eniga om attöversättningslitteraturen behöver stöd, men utredningens förslag möter kritikbåde vad gäller utformning och dimensionering. Några remissinstanser förordaratt stödet görs generellt, medan andra menar att stödet åtminstone i vissutsträckning bör utgå som projektstöd. Som jag uttalat tidigare förordar jag att ett selektivtefterhandsstöd utgår för utgivning av skönlitteratur för vuxna i översättning.Vid prövning av vilka titlar som skall få stöd bör mångsidighet vad gällerfördelning på originalspråk och förlag eftersträvas. Hänsyn bör tas inte endast till originalverkets litterära kvalitet utan ocksåtill kvaliteten på översättningen. Titlar som i förhållande tiU omfång Uggerunder genomsnittspriset bör särskUt uppmärksammas. Vidare bör bl. a. beaktasbehovet av att i ge ökad kännedom om litteratur från olikainvandrargruppers ursprungsländer. För stöd åt skönlitteratur för vuxna i översättning kommerjag i det följande (13.5) att beräkna ett belopp om 1 milj. kr. för budgetåret1975/76. Det föreslagna beloppet bör medge stöd tiU ca 75 titlar. har lagerhållningen avklassikerutgåvor kraftigt minskat. Nyproduktionen har också varit lägre äntidigare. föreslår därför att två stödformer införs fördenna litteraturkategori, nämligen ett produktionsstöd i förhand och ett lagerstöd. Utredningens förslag får genomgående ett mycket positivtmottagande och bör därför enligt min mening genomföras. Stödet bör omfattautgivning av svenska och utländska klassiker i översättning samt allmänt erkändsvensk och översatt utländsk 1900-talshtteratur för vuxna. Jag återkommer i detföljande till frågan om stöd för utgivning av klassiker i barn- ochungdomslitteraturen. Utgivare som erhåller stöd bör förbinda sig att lagerhållatiteln och att därefter överlåta rätten tiU omtryck tiU annanförläggare, om inte utgivaren själv vill utnyttja denna. börvidare som vUlkor för stöd kunna föreskriva att stödda titlar får ett lågtpris. Rådet bör ha möjligheter att genom kontakt med förlag ta initiativ tiUutgivning. Därvid bör anbudsförfarande tUlämpas. För förhandsstöd till utgivning av klassiker beräknar jagi det följande (13.5) 1 milj. kr. för /76. Utgivningen bör meddetta stödbelopp kunna omfatta ca 60 titlar. Vid fördelningen av medlen bör ienlighet med utredningens förslag en tredjedel utgå till utgivning av svenskaklassiker och två tredjedelar till utländska. För lagerstöd kommer jag i det följande (13.5) att beräknaett belopp om . Stödet bör utgå tiU utgivare av klassiker med visstbelopp per lagerhållen volym och år. Det torde få ankomma på regeringen ellerefter regeringens bestämmande på att meddela närmareföreskrifter om utformningen av stödet. konstaterar att utgivningen avfacklitteratur som helhet har expanderat starkt ,men att det finns vissa bristområden. Utredningen ser inga skäl för ettgenerellt stöd till facklitteratur och ser heller ingen möjlighet att avgränsavissa stödbehövande kategorier. Ett selektivt förhandsstöd anses vidare haallvarliga nackdelar. Utredningen nöjer sig därför med att föreslå ett direkt statligt stöd för att tillgodose behovet av översättningar av större internationella standardverk av allmänt intresseinom olika områden. Utredningen betonar särskilt bristen på översättningar avtitlar som behandlar internationella problem. Stödet bör enligt utredningensförslag utgå som produktionsbidrag i förhand och förknippas med vissa vUlkorbeträffande lagerhållning och pris. Remissinstanserna är relativt eniga om behovet av stödtill facklitteratur. Meningarna går emellertid isär beträffande stödetsutformning. Några instanser menar att ett vidgat stöd bör vara generellt, andraförordar ett selektivt stöd. Enligt någras önskemål bör ett slöd omfattafacklitteratur på i stort sett alla områden, medan andra remissinstanser tänkersig stödet avgränsat till vissa områden, t. ex. facklitteratur och/eller debattlitteraturav svenskt ursprung. Enligt min mening är det angeläget att utgivningen avfack- och debattlitteratur har stor bredd. Av förklarliga skäl är emellertid avgräns-nings-och urvalsproblemen särskilt svåra när det gäller att utforma ett stöd fördenna utgivningskategori. Med hänsyn till litteraturutredningens synpunkter ochde uppfattningar som redovisats av remissinstanserna är jag inte beredd att nuförorda ett stöd av annan omfattning än det htteraturutredningen föreslagit förfacklitteraturen. Jag vill dock erinra om att det åligger attinom ramen för sitt verksamhetsområde följa utvecklingen på bokmarknaden ävenvad avser facklitteraturen. har enligt min mening dokumenteratbehovet av stöd åt översättning av internationella standardverk av allmäntintresse. Jag förordar därför att förlag efter ansökan skall kunna få stöd förutgivning av sådana verk som litteraturutredningen hänför till denna kategori.1 enlighet med vad jag tidigare anfört bör svara förbidragsprövningen också vad gäller denna stödform. För /76kommer jag i det följande (13.5) att beräkna ett belopp om . fördetta ändamål, vilket innebär att ca 25 verk bör kunna ges stöd. Det ärangeläget att titlar som utges med statligt stöd lagerhålls under minst fem år.Villkor härom bör därför kunna uppställas för stödet. Vid fördelning av stödetbör lågprissättning premieras. Ett generellt stöd till barn- och ungdomslitteraturen ärenligt litteraturutredningens bedömningar f. n. inte motiverat, eftersomutgivningen ökat starkt och utgivningssektorn visaren rimlig lönsamhet. Barn- och ungdomslitteraturen föreslås däremot som jagtidigare nämnt få ett selektivt efterhandsstöd. Detta bör enligt utredningen gåbåde tUl svensk originallitteratur och tiU översättningar. Stödet bör utgå med50 % av bokens pris med ett tak pä . för att motverka prishöjningar. Av variebok som ges slöd föreslås föriagen leverera 1 500 exemplar till staten.Stödordningen föreslås dimensionerad att omfatta 100 titlar, vilket skulle motsvara ungefärvar tredje bok i kvalilelsutgivningen. Ett stort antal remissinstanser anser att utredningenunderskattat behovet av stöd till barn- och ungdomshtteratur. Vidare framhållerflera instanser det olyckUga i att goda barnböcker oftast är relativt settmycket dyra och pekar på behovet av åtgärder för att motverka detta förhållande. När det gäUer val av stödform är meningarna delade. ÄtskiUigainstanser vUl ha en generellt verkande stödform, i första hand för den del avlitteraturen som är skriven av svenska författare. Utredningens förslag om ettefterhandsstöd får emellertid ett gott mottagande och förordas av mänga. Ettstort antal instanser vill ha ett produktionsstöd i förhand, i första hand försvenska bilderböcker. Jag delar remissinstansernas uppfattning att det behövsett stöd till utgivningen av barn- och ungdomslitteratur. Det är enligt minmening olyckligt att den kvalificerade utgivningen oftast har ett mycket högtpris. Jag är medveten om svårigheterna att finna en acceptabel metod somundanröjer detta problem. De stödformer jag nu föreslår bör emellertid kunna fåen prisnedsättande effekt. Stödet till utgivningen av barn- ochungdomslitteratur bör ha två former, ett efterhands- och ett förhandsstöd. Efterhandsstödet bör utformas i huvudsak efter deriktlinjer litteraturutredningen har angivit. Av särskUt utvalda titlar bör 1000 exemplar inköpas. Frågor rörande rabattsatser, ersättningstak m. m. böravgöras av . Vid fördelningen av bidragen bör rådet ta hänsyn tiUkvalitet och stödbehov. Titlar som åsatts ett lågt pris bör särskilt beaktas. föreslår inget förhandsstöd ochavvisar uttryckligen tanken på ett sådant stöd till tidigare ej publiceradsvensk barn- och ungdomslitteratur. En rad remissinstanser förordar emellertid,som har angetts i det föregående, ett sådant stöd. För egen del anser jag detmotiverat att införa ett förhandsstöd till barn- och ungdomsböcker med storaframställningskostnader, främst svenskproducerade böcker med illustrationer.Förhandsstöd bör också kunna utgå tUl återutgivning av tidigare publiceradeböcker. Det bör liksom i fråga om klassikerutgivningen vara möjligt förkulturrådet att genom att begära anbud avseende utgivning kunna ta egna intiativ.Som ett villkor för stöd bör gälla att de stödda titlarna får ett lågt pris.Krav på lagerhållning bör kunna ställas om det bedöms lämpligt. Framställningen av kvalificerade serier med svenskaupphovsmän är mycket begränsad. En bidragande orsak till detta är attframställningskostnaderna är höga. anser det angelägetatt starta försöksverksamhet med produktion av svenska kvalitetsserier. En bredremissopinion delar denna uppfattning. Utredningen föreslår att ges medel för försök på detta område. Enligt min meningtalar praktiska skäl för att försöksverksamheten bedrivs inom ramen förförhandsstödet till barn- och ungdomslitteratur. En titel som erhåUit förhandsstöd skall i 1 000 exemplarställas tUl statens förfogande. Dessa exemplar bör hksom de exemplar sominköpts genom efterhandsstödet främst utnyttjas för att öka intresset förlitteraturläsning bland barn. Jag förordar i detta syfte att böckerna ställs tiUförfogande för i första hand barn- och ungdomsorganisationer för att ge dessamöjlighet till läsfrämjande åtgärder bland barn och ungdom. Jag återkommer tUldenna fråga i anslutning till mina förslag om läsfrämjande åtgärder. Jag kommer i det följande (13.5) att beräkna ett belopp omsammanlagt 1,3 milj. kr. för utgivningsstöd tiU bam- och ungdomslitteratur. Avdessa medel bör ca tre fjärdedelar användas tiU efterhandsstöd och återstodenfördelas på förhandsstöd tUl Ulustrerad barn- och ungdomslitteratur, klassikersamt försöksverksamhet med produktion av kvalitetsserier. Det föreslagnabeloppet bör medge stöd tiU ett 100-tal titlar. konstaterar att det inte gesut något aktuellt och representativt svenkt uppslagsverk. De tre störstasvenska arbetena har slutsålts tiU realisationspris . Efter dennalagerrensning återstår endast ett fåtal mindre verk på marknaden. Något nyttstörre verk kommer enligt utredningens bedömningar inte ut eftersom utgivningenär aUtför kapitalkrävande och riskabel för ett enskUt svenskt förlag.Utredningen finner det väsentligt att ett nytt och aktuellt svensktuppslagsverk kan ges ut och anser att staten måste ta ansvar för att så sker.Utredningen framhåller att en sådan bör få en bred spridning, vUketförutsätter ett lågt pris. Utredningen föreslår att statsmakterna omedelbartlåter utreda de problem som sammanhänger med en statssubventionerad encyklopediutgivning. Jag har för avsikt att föreslå regeringen atttillsätta en arbetsgrupp för att närmare utreda frågan om behovet av stöd tillutgivande av ett svenskt uppslagsverk. 11.2.3 Stöd tiU nyetablering av föriag undersökningar visar attutgivningen inom flertalet viktiga litteraturkategorier är koncentrerad tiUett fåtal förlag. Utredningen anser detta beklagligt och menar att staten måsteta på sig ett ansvar för att utgivningsbesluten sprids. Utredningen anser emellertid att det i huvudsak är branschensuppgift att garantera mångsidighet. Avtal mellan föriagen och bokhandeln liksomgemensamma satsningar i säljfrämjande syfte bör vara så utformade att de småförlagen blir konkurrenskraftiga. Det är en viktig uppgift för samhället attfölja branschens utveckling i dessa avseenden. De former för utgivningsstöd som föreslagits skulle enligtutredningen förbättra vUlkoren för de små förlagen. För att därutövermöjliggöra aktiva statliga insatser föreslås att en förlagslånefond inrättas.Fonden skulle kunna tas i anspråk för att undertätta nyetablering och för att förbättra förutsättningarna för små och medelstora förlag.Den bör vidare användas för att främja tillkomsten av olika förlagstyper, etableringav regionala förlag och underlätta utgivning av böcker på eget förlag tiUsjälvkostnadspris. Fonden tänks vidare kunna förbättra de språkligaminoriteternas villkor i förlagshänseende. Flera remissinstanser instämmer i utredningens uppfattningbeträffande koncentrationsproblemen. Förslaget om en förlagslånefond mottasockså positivt. Utgivningsverksamhet kännetecknas inte av några påtagligastordriftsfördelar. Det är därför möjligt att bedriva bokutgivning i ganskaliten skala.