prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — a. de miljöproblem som skulle komma att följa av denna utveckling haderedan börjat göra sig gällande i den energipolitiska planeringen, näroktoberkriget och därmed oljekrisen bröt ut. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 27 genomgångav energiprognoser som nu har gjort (se avsnitt 2.2) har bådeenergikonsumtionen och oljeimporten räknats ner betydligtför bl. Utbyggnaden av kärnkraft har i stället räknats upp. ex. har lanserat ett omfattande FoU-program förenergisektorn. I s. k. solskensprojekt ingår satsningar på solenergi,geotermisk energi, syntetisk gas och vätgas samt metoder för energibesparing.Ca 90 % av forskningsbudgeten, eller f. n. mer än 1 000 milj. kr., gåremellertid till kämenergiutveckling, varvid de största insatserna gäller nyareaktortyper, speciellt bridreaktorn. EnligtEPK uppgick energiproduktion till 400 milj. ton kol, 100 TWhelenergi (varav vattenkraft och resten konventionell värmekraft) och 40milj. I energibalansen svarar därmed kolet för , elenergin för och oljan för . Därvid utnyttjas också alternativa energikällor t. ex.metangas genom fer-mentering av svingödsel m. m. och små, lokala källor istort antal t. ex. de 50 000 små vattenkraftverk på tillsammans 5001 000 MW,som byggts . Tillgångarna av kol och olja inom landet är mycketstora och anses utan vidare kunna tillgodose alla tänkbara krav på energi underlång tid framåt. Inga indikationer finns f. n. på att skulle planera attbasera någon påtaglig andel av sin energiförsörjning på kärnkraft. Någrauppgifter om kinesisk energi-FoU finns inte tillgängliga. Energikonsumtioneni uppgick till ca 740 Mtoe. Landet är självförsörjandemed energiråvaror och exporterar betydande mängder kol, olja, naturgas ochelenergi. av energireserverna utgörs av kol. Landet har vidare världensstörsta torvproduktion. Enbetydande satsning görs på FoU rörande kärnkraft. Officiella uppgifter saknasom den planerade långsiktiga utbyggnaden av kärnkraftverk. Ar 1975 anges deninstallerade effekten till 6 0008 000 MW. Det saknas även uppgifter om annanenergi-FoU och om eventuella energipolitiska program. Nuvarandeoch förväntad energikonsumtion inom EG framgår av materialet från (seavsnitt 2.3). Samarbetepå energiområdet bedrivs f. n. i vissa frågor. Gemensamma bestämmelser finnst. ex. om kolsubventioner, oljelagring och information om vissa investeringarpå energiområdet. Ansträngningaratt komma fram till en för gemensam 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 28 Vid EG:s energiministrars möte i december 1974uppnåddes enighet om vissa allmänna mål för en gemensam energipolitik. Huvudmåletär att EG:s beroende av energiimport skall sänkas från nuvarande till 50 %eller om möjligt . Dettaskall nås genom att öka utnyttjandet av kärnenergin, upprätthållakolproduktionen på nuvarande nivå samt stimulera kolimporten, stabiliserakonsumtionen av råolja och främja utnyttjandet av naturgas. Om målet uppfyllskommer energibehovet att tillgodoses med följande fördelning: vattenkraft och geotenniskenergi 3 Beträffandenya energikällor framhålls att teknisk forskning och utveckling skall främjasför att utnyttja traditionella energiformer bättre och på lång sikt ersätta demmed nya. Inomkärnenergisektorn anges att EG skall ha ett nät av kraftverk med en kapacitetav 160 000200 000 MW. Föratt kunna uppnå självförsörjningsmålen krävs också att energin används mera rationellt.EG anger att efterfrågan skall begränsas med genom olikasparåtgärder. Den årliga konsumtionsökningen kan därigenom minskas frånnuvarande till . Dessa siffror kan dock variera från landtill land. En särskild samordningskommitté med experter från medlemsstaternaskall tillsättas för frågor om rationellt energiutnyttjande. Förberedelserför en särskild, gemensam energiforskningspolitik har också gjorts.Forskningsinsatser förutses på teknik för energibesparing, på utvinnings- ochanvändningsmetoder för fossila bränslen, på fissions-och fusionsteknik m. m.Denna fråga hänger sannolikt samman med hus samarbetet inom lEP utvecklar sig.Det kan erinras om att t. v. inte deltar i lEP. IFrankrike lade regeringen fram en reviderad energiplan med en radåtgärder för att dels spara energi, dels trygga energiförsörjningen. När detgäller besparingsåtgärder föreslås bl. a. en lag om isolering i bostadshus ochbegränsningar i rätten att värma bostadshus . När detgäller försörjningen föreslås ökad diversifiering på olika energislag, ökadgas- och koUmport samt intensifierad utbyggnad av kärnkraft. När det gällerdet franska kärnkraftprogrammet förutses enligt en ökning från3 100 MW installerad eleffekt är 1975 till 17 000 MW och 30 000 MW år Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 29 1985.En ytterligare accelererad utbyggnad eftersträvas emellertid enligtEG-kommissionens förslag, om möjligt upp till ca 57 000 MW vid slutet av år1985. Defranska satsningarna på energi-FoU är av betydande storlek. Iprogrammet ingår FoU avseende solenergi och geotermisk energi, experiment medvindkraft, fusionsforskning m. m. torde vara det land i världen somf. n. hunnit längst med utveckling av bridreaktorn. Ar uppgick den totalaFoU-budgeten till ca 1 800 milj. kr., varav ca 860 milj. kr. inom industrin ochbranschforskningsinstituten och, med medel från det statliga atomenergikommissariatet,ca 900 milj. kr. harregeringen i presenterat ett nytt energiprogramdär huvudsyftet, jämfört med tidigare planer, är att minska oljans roll ienergiförsörjningen och öka kolets, naturgasens och kärnlcraftens andelar. Bl.a. har kärnkraftprogrammet räknats upp från 18 000 MW och 40 000 MW år1985 till 20 000 MW resp. 45 000 å 50 000 MW. Ijanuari 1974 presenterades ett särskilt program för energi-FoU- Programmetomfattar arbeten för sammanlagt 2 550 milj. kr., varavindustrin kommer att finansiera . Tyngdpunkten två tredjedelar av dentotala medelsramen ligger på utveckling av metoder för att ersätta olja medkol eller kolprodukter. Andra punkter i forskningsprogrammet avser teknik förprospektering och utvinning av olje- och gasfyndigheter, metoder föromvandling, transport och lagring av energi samt teknik för att nå en rationellenergianvändning. Vid sidan av detta program löper under perioden 19731976ett särskilt kärnforskningsprogram om totalt ca . Tyngdpunktenligger här på utveckling av snabba reaktorer och högtemperatur-reaktorer. IStorbritannien presenterade det nyinrättade energiministeriet under sommaren1974 vissa avsnitt i en reviderad nationell energiplan. Enligt planen kommerkolets betydelse för landet att öka på nytt. Olje- och gasfyndigheterna iNordsjön ger förhoppningar om säkrad bränsleförsörjning , varvid planenbl. a. tar sikte på ökat statligt inflytande i utvinningen.Kärnkraftutbyggnaden fortsätter från nuvarande ca 9 000 MW installeradeleffekt till ca 13 000 MW och 21 000 MW . En satsning planerasske på tungvattenreaktorer som är baserade på inhemsk teknologi. När det gällerenergi-FoU har de statliga insatserna avsett uteslutandekärnenergiområdet medan industrin inkl. de statliga energiföretagen svarat förresten. Bland nya FoU-projekt som förbereds nämner EPK att den statligaNational har presenterat en kolplan som skulle innebära ett femårigtinvesteringsprogram om mer än 6 000 milj. kr. I programmet skulle t. ex. ingåutvecklingsarbeten rörande omvandling av kol. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 30 Idecember 1974 har ett energisparprogram presenterats med bl. a. omfattandeåtgärder för att främja bättre isolering av bostäder och lån tillenergibesparande investeringar inom industrin. Energisituationenär mycket olika i de nordiska länderna. har inga kändaprimärenergitillgångar på land, och prospekteringen efter olja och gas på dendanska kontinentalsockeln har gett begränsade resultat. Prospekteringkommer att inledas på kontinentalsockeln vid . På finns ävenvissa urantillgångar. är f. n. nästan helt importberoende. Energikonsumtionen har stigit med om åretunder . En energipolitisk redogörelse presenterades för folketingetvåren 1974. Där erinrar regeringen om en rad centrala faktorer, som måste ingåi övervägandena om en framtida dansk energipolitik, såsom önskemålet att uppnåstörsta möjliga effektivitet i utnyttjandet av energi, strävan att tryggaförsörjningen och hålla miljö- och säkerhetsrisker nere, m. m. Frågan omutbyggnad av kärnkraft har aktualiserats från kraftproducenternas sida, menden har ännu inte blivit föremål för statsmakternas beslut. Vissaorganisatoriska åtgärder har vidtagits för att samordnaenergipolitiken, koordinera forskningsprojekt m. m. har ganska storaenergitillgångar i sin vattenkraft och använder vid sidan därav främstimporterade oljeprodukter, som i stor utsträckning hämtas från Sovjetunionen.Sedan något år importeras även naturgas därifrån. Kol, ved och i viss mån äventorv, bidrar också till energiförsörjningen. Utbyggnad pågår av trekärnkraftaggregat. Ytterligare tre planeras. F. n. pågår inom det finskahandels- och industriministeriet en utredning om landets energiförsörjning underden kommande tioårsperioden. Förslag till FoU-projekt isyfte att effektivisera energianvändningen har presenterats, men någontotalsamordning av energi-FoU-ansträng-ningarna planeras inte, framhåller EPK. har fortfarandestora outnyttjade energitillgångar i form av vattenkraft och geotermisk energi.Dessa energislag svarar redan nu för merparten av landets energilconsumtion. energipoUtik hartidigare helt betingats av landets stora tillgångar på vattenkraft och denstora andelen elenergi jämfört med i ienergikonsumtionen. Fynden av olja och gas i den norska delen avkontinentalsockeln (se figur 2.3) har gett en ny inriktning av energipolitiken.Under åren 1973 och 1974 har en rad förslag lagts fram för i olikaenergipolitiska frågor. Särskiltkan nämnas att , när det gäller utviiming av olje-ochgasfyndigheterna, uttalat sig för en begränsad exploateringstakt (totalt 90Mtoe ) med hänsyn till verksamhetens effekter på Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 31 samhällsekonomin.Vidare förutses en successivt ökande roll för det statliga oljeföretagetStatoil. När det gäller konsumtionen av och försörjningen med el har en planlagts fast, som innebär att man å ena sidan håller tillbaka efterfrågan medhänsyn till att kapacitetsbrist befaras och å andra sidan bygger utytterligare vattenkraft, kompletterad med värmekraft, saimolikt i form avgaseldade kondenskraftverk. Man överväger således att vidta åtgärder för att när det gäUer uppvärmning av bostäder hålla tillbaka den övergång från oljatill el som de kraftigt höjda oljepriserna medfört. Regeringen håller försannolikt, att ett tillskott av kärnkraft kommer att behövas under senarehälften av , och man avser att i sin planering hålla möjligheten förett sådant tillskott öppen. I fråga om energi-FoU har förslag lagts fram av ettsärskilt energiutskott inom tekniska och naturvetenskapligaforskningsråd. Förslaget omfattar bl. a. forskning inom havsteknik ochprospekteringsteknk, forskning och systemstudier rörande eldistributions-nät,forskning rörande verkningsgraden i energikrävande processer och för att minskabyggnaders energiförbrukning. Ett särskilt energisekretariat har föreslagitsfå ansvaret för samordning av energi-FoU. för industri- och energipolitik har den 27 december 1974till överlämnat rapporten (NU 1974: 26) Nordiskenergisamarbejde baggnmd og forudsastning-er. Rapporten, som har utarbetatsmot bakgrund bl. a. av rekommendation nr 14/1973 angående ettnordiskt avtal om energi-politiskt samarbete, syftar till att belysa denordiska ländernas energisituation och att klarlägga behov och möjligheter förett fördjupat samarbete. Irapporten pekas inledningsvis på att det föreUgger betydande skillnader ifråga om produktion och förbrukning av energi mellan de nordiska länderna. Somexempel anförs bl. a. att vattenkrafttillgångama i , och Sverigehar lett till ett övervägande elorienterat energisystem, medan man i ihögre grad använder fossila bränslen. Dessa skillnader har inte liindrat attett värdefullt nordiskt samarbete utvecklat sig på de områden där behov förelegat,t. ex samarbetet mellan kraftproducenterna inom Nordel ochregleringssamarbetet inom Nordiska kontaktorganet för atomenergifrågor. Ävennär det gäller det framtida samarbetet anser ämbetsmannakommittén att man börsikta på att lösa praktiskt uppkommande behov i en pragmatisk form. Med hänvisningtill de nordiska ländemas delvis olika förutsättningar framhålls att bilateralaavtal mellan länderna på konkreta områden får ses som ett naturligt led i detnordiska samarbetet. Tidsperspektivetför rapporten går fram . 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 32 emellertidatt det på vissa områden finns utvecklingstendenser som pekar på nyamöjligheter till nordiskt samarbete efter denna tidpunkt. Irapporten framhålls att den ändrade energisituationen i alla de nordiskaländerna har medfört ett ökat behov av ett bättre energipolitisktbeslutsunderlag i form av statistik, prognoser, analyser och på längre siktäven energimodeller. Det arbete som inom varje land utförs på dessa områdenskulle enligt ämbetsmannakommitténs mening kunna få värdefulla impulser genomen nära kontakt med arbetet i de övriga nordiska länderna. Irapporten pekas på den snabba ökningen av oljeförbrukningen särskilt i ,och . I dessa länder utgör kärnkraft, kol och naturgas deviktigaste möjliga alternativa energikällorna. Beträffande kol anses detosäkert i vilken utsträckning de nordiska länderna kommer att kunna väsentligtöka sin förbrukning. Det synes f n. inte heller finnas möjligheter förleveranser av naturgas i större omfattning. Enligt rapporten är det interealistiskt att räkna med att de nordiska ländernas årliga oljeförbrukningunder överskådlig framtid kan bringas ned väsentligt års nivå. Omländerna väljer att avstå från vissa alternativ som t. ex. kärnkraft lederdetta nödvändigtvis till att strävandena efter ett minskat oljeberoendeförsvåras. I denordiska länderna utom kontrollerar de stora multinationella oljeföretagenstörre delen av apparaten för raffinering och distribution av olja. I dessaländer pågår en löpande värdering av de stora bolagens framtida roll ioljeförsörjningen och av behovet av ökade statliga insatser på området. Danmarkoch har anslutit sig tiU det internationella energiorganet (lEA) somupprättats inom . har ansökt om en särskild anknytning, medanFinland och beslutat att t. v. inte delta som medlemmar i dettasamarbete. IEA:s arbete syftar bl. a. till fördelning av oljetillgångar iakuta krissituationer. Det framhålls i rapporten att ett motsvarandeformaliserat samarbete på nordisk bas härigenom har blivit inaktuellt. Detframhålls att inom endast förfogar över stora oljetillgångar. Denaktuella produktionen från Ekofisk-området sker huvudsakligen i olika enskildaoljebolags regi, och den har i allmänhet inte dispositionsrättöver denna produktion. Genom att numera kräver en andel av minst50 % vid nya koncessioner kommer det statliga oljeföretaget på längresikt att få mycket betydande produktionsmöjligheter. Den samlade framtidaproduktionen från olje- och naturgasfyndigheter på norska kontinentalsockeln ärdock enligt beslut av regering och storting begränsad till 90 milj. Mtoe omåret. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 33 Dennorska statliga produktionen av raffinerade produkter kan bli av intresse förde övriga nordiska länderna, eftersom den kan ge underlag för en högförsörjningssäkerhét jämfört med de alternativ som eljest står till buds.Enligt ämbetsmannakommitténs mening föreligger det på möjligheterför ett samarbete mellan och de övriga länderna på grundval av dennaproduktion. Det framhålls dock att eventuella förhandlingar om ett sådantsamarbete torde komma att föras på bilateral bas. Det påpekas att inledandebilaterala kontakter om ett långsiktigt utbyte av oljeprodukter och elkraftredan har ägt rum mellan , och . Det är emellertid svårt atti dag gå in på mera konkreta överläggningar av detta slag med hänsyn bl. a.till de betydande osäkerhetsmomenten beträffande produktionen från . Vidareframhålls att undersökningar pågår i om raffinering och marknadsföring avnorska statens olja. I flera av de andra länderna övervägs frågor omraffinaderiutbyggnad och eventuellt också ett ökat statligt engagemang ioljesektorn. I rapporten betonas vikten av att man på dessa områden hållerlöpande kontakt mellan de nordiska länderna med sikte på att i möjligaste månuppnå lösningar som kan underlätta ett eventuellt senare samarbete. Beträffandenaturgas framhålls att ilandföring från fält på kontinentalsockeln måste ske iså stor omfattning att hela produktionen inte kan avsättas på ett endanordiskt lands marknad. Ett samarbete om utnyttjandet av naturgas är därförnaturligt. Särskilt intressant från nordisk synpunkt är frågan om eventuellagasfynd norr om 62:a breddgraden, som skulle kunna utgöra en kraftig stimulansför en regional industriell utveckling. Det understryks dock att detta är ettlångsiktigt perspektiv. Den norska regeringen har beslutat att borrningar iområdet skall påbörjas , och från den tidpunkt då ett eventuellt fyndgörs tar det sex å innan utvinningen kan börja. Beträffandekärnenergi erinras om att det föreUgger en avsevärd tidsmässig skillnad mellande nordiska ländernas program, något som blev särskilt märkbart mot slutet av1960-talet då planerna på utbyggnad av kärnkraftverk i och blevfastare och då AB Asea-Atom bildades. Detta innebär vissa begränsningar avmöjligheterna att vidga det industriella samarbetet, inkl. forskning ochutveckling på det reaktor- och bränsletekniska området. Däremot kan det inomkäm-bränslecykeln finnas ett betydande utrymme för samarbete beträffande såvälutveckling som industriell verksamhet. Härför talar bl. a. att konkurrensfaktorninom kärnbränsleindustrin har en relativt liten betydelse. En nordisk samverkaninom delar av bränslecykeln kan för de enskilda länderna utgöra ett möjligtalternativ till nationell försörjning eller beroende av utomnordiskaförsörjningskällor. Det framhålls att ett ställ- 3 1975.1 saml Nr 30 Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 34 ningstagandetill frågan är avhängigt av politiska beslut rörande kärnkraften i de olikaländerna. Detfinns enligt ämbetsmannakommitténs mening anledning att undersöka ävenmöjligheteran till ökat samarbete mellan de nordiska ländernassäkerhetsmyndigheter, utöver det samarbete som redan sker ireaktor-säkerhetsfrågor på grundval av . Möjligheternatill energibesparingar uppmärksammas nu i alla de nordiska länderna.Ämbetsmannakommittén pekar särskilt på att användningen av mottryckskraft förfjärrvärmeproduktion eller industriella ändamål i , och Sverigekan medföra betydande besparingar. De forsknings- och utveckliiigsuppgiftersom föreligger på detta område bör tas upp även i nordiskt sammanhang. Vidareföreslås att möjligheterna för ett industrisamarbete beträffande energikrävandeproduktionsprocesser undersöks närmare, liksom utnyttjandet av spillvärmefrån industriprocesser. Medhänvisning till att de största besparingsmöjligheterna i alla de nordiskaländerna torde finnas i fråga om lokaluppvärmning pekar ämbetsmannakommitténäven på vissa samarbetsmöjligheter på byggområdet. For sk ni n g o ch u t veckling Irapporten framhålls att ökad forskning och utveckling spelar en viktig roll ide nordiska ländernas energipolitik. Med hänsyn till att det ofta krävs storaresurser kan en samordning av insatserna både på det nordiska och detinternationella planet visa sig fördelaktig: Som exempel på tänkbara områdenför nordiskt samarbete anges användning av energi till lokaluppvärmning ochinom industrin, energiekonomisk forskning samt utnyttjandet av kommimalt ochindustriellt avfall till energiändamål. hänvisar äventill att de nordiska industriförbunden i en särskild rapport till Ministerrådetom energiförsörjning och energiekonomi har uttryckt önskemål om att bidra tilllösningar av aktuella forsknings- och utvecklingsuppgifter på området. Beträffandeutformningen av ett nordiskt forsknings- och utvecklingssamarbete framhållsatt Nordforsk lämpligen skulle kunna förmedla samarbete inom den meragrundläggande energiforskningen. Samarbete på konkreta utvecklingsområdenskulle i betydande grad kunna förmedlas genom Nordisk industrifond, som numerahar energiteknik som ett prioriteterat område. I andra fall kan dén naturligalösningen vara att samarbetet inriktas på koordinering av forskningsprogram ochfördelning av uppgifter mellan nationellt finansierade organ. Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 35 Irapporten erinras om att energisamarbete liksom övrigt samarbete mellan denordiska regeringarna är inordnat i struktur. De förenergipolitiken ansvariga ministrarna sammanträder regelbundet som ministerråd,och ämbetsmannakommittén har flera möten . Energifrågor av intresse förtvå eller flera av länderna kan tas upp, och nya uppgifter för det nordiskasamarbetet kan snabbt föras fram till politiskt beslut i . uppfattning har denna struktur visat sig lämplig förbehandlingen av energipolitiska frågor. seringet behov av nordiska organ för samarbete på speciella områden utöver debefintliga, främst Nordel och Nordiska kontaktorganet for atomenergifrågor.Detta utesluter dock inte att vissa ändringar i dessa organs organisations- ocharbetsformer kan visa sig nödvändiga som en följd av att nya samarbetsuppgiftertas upp. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 36 3 Översikt beträffande statlig verksamhet och organisation på energiområdet Behovetav åtgärder från samhällets sida för att kontrollera och styra utvecklingeninom energisektorn har bl. a. lett till en tidvisomfattande prognos- och utredningsverksamhet. Särskilt angeläget har detansetts vara att ha tillgång till god statistisk och välgrundade prognoser somunderlag för de energipolitiska åtgärderna. Ar1964 uppdrog dåvarande chefen för , statsrådet , åtsärskilt tillkallade sakkunniga att kartlägga läge och utvecklingsperspektiv påenergiområdet och därvid även undersöka behovet av energipoHtiska åtgärder. Desakkunniga, som antog namnet energikommittén, avgav rapporten (Ds Fi1967: 8) energiförsörjning 19551985 och slutbetänkandet (SOU1970: 13) energiförsörjning Energipolitik och organisation. Rapporteninnehåller dels en analys av energikonsumtionens utveckling mellan åren 1955och 1965 och dess sammansättning , dels en prognos för energikonsumtionen19651975 och en uppskattning av konsumtionsutvecklingen 19751985. Vidareredovisas energibalanser, som åskådliggör konsekvenserna på tillförselsidan.Denna rapport har i stor utsträckning utgjort underlag för andra prognoserinom energisektorn och för berörda delar av långtidsutredningarna. Den harockså tjänat som utgångspunkt för energiprognosutredningens (EPU) arbete. Energikommitténhade även i uppdrag att överväga vilka åtgärder som kunde komma att erfordrasfrån statsmakternas sida för att bidra till en gynnsam utveckling inomenergisektorn och att därvid bl. a. även undersöka behovet av organisatoriskaåtgärder för att samordna statens energipolitiska verksamhet. Denna del avutredningsuppdraget redovisas i kommitténs slutbetänkande, som innehållerförslag om ett energipolitiskt program med följande huvudpunkter. Inrättande av ett centraltenergiorgan imder industridepartementet med funktion som statens utrednings-,berednings- och tillsynsorgan för energifrågor. Komplettering och utvidgning avkoncessionslagstiftning för energiproduktion och energidistribution till attomfatta alla anläggningar av väsentlig betydelse för energiförsörjningen. Införande av krav på planer förvärmeförsörjningen i tätbebyggda områden, s. k. värmeplaner. Komplettering av lagstiftningtill skydd för energikonsumenterna mot eventuell monopolprissättning. Upprättande av en fortlöpandeprognos- och utredningsverksamhet för energisektorn samt utveckling avenergistatistiken. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 37 Fråganom en fortlöpande prognos- och utredningsverksamhet och utveckling avenergistatistiken avgjordes då Kungl. Maj:t lämnade bemyndigandeatt tillkalla EPU för att bl. a. inleda dessa arbeten.