prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975:30 Bilaga1 Industridepartementet 503 Delär enligt vad vattenfallsverket har anfört motiverat att installeraytteriigare ett kärnkraftaggregat /83. Verket avstår emellertidfrån alt nu föreslå utbyggnad av mer kärnkraft i avvaktan bl. a. på attförslag om nya lägen för kärnkraftanläggningar skall föreläggas . Ett produktionssystem somi stor utsträckning baseras på kärnkraft behöver kompletteras med toppeffekt.Vattenkraften har stora fördelar som toppeffekt och vattenfallsverket harmöjligheter att installera betydande effekttillskott i Lule älv. Dessainstallationer är ekonomiskt gynnsamma beroende bl. a. på fördelarna av ökademöjligheter till korttidsreglering och till utnyttjande av de storalångtidsmagasin som redan finns i älven. För att verket skall kunnatillgodogöra sig effekttillskotten måste utbyggnad av samkörande kraftstationerske i så snabb takt som möjligt, vilket också är gynnsamt för den lokalasysselsättningen. föreslår således installation av ett femteaggregat i Harsprånget och ett tolfte aggregat i båda budgetåret1978/79 samt ett tredje aggregat i Ligga /81. Aggregaten gersammanlagt ett effekltillskolt om 830 MW. Begynnelseanslag behövs /76 för att aggregaten skall kunna färdigställas enligt planen. Som ett led i detetablerade samarbetet mellan , kommun och vattenfallsverketom vattenkraftutbyggnader i har parterna gemensamt påbörjatprojekteringen av Sädva kraftstation och Sädvajaure utökade reglering. Kattstrupeforsen, i vilket vattenfallsverket förvaltar av aktierna,inlett en undersökning om utbyggnad av Granboforsen i . Eventuellaförslag om utbyggnad av dessa projekt väntas kunna föreläggas regeringen hösten1975. I förra åretsanslagsframställning lämnade vattenfallsverket en redovisning rörandeutbyggnaden av två oljekondensaggregat om vardera 320 MW, som godkäntsav dock utan ställningstagande till lokaliseringen. Med hänsyn till dagenshöga oljepriser och deras troliga utveckling i framliden anservattenfallsverket att utbyggnad av anläggningar för fossileldadvärmekraftproduktion inte är aktuell. Verket har emellertid funnit detangeläget att fullfölja tidigare påbörjade förhandlingar i syfte attsäkerställa en förläggningsplats för en sådan anläggning därest en utbyggnadskulle bli motiverad . De numera slutförda förhandlingarna har lett tillett avtal med innebörd att vattenfallsverket från Nordstiernanförvärvar ett markområde vid , servitutsrätter och vissa tjänster.Köpet gäller med reservation för att bl. a. behövliga byggnadstillstånderhåUs. Vattenfallsverketssamarbete och förhandlingar med vissa kommuner beträffande gemensam utbyggnadoch drift av kraftvärmeanläggningar fortsätter. I undersöker kommunenf. n. lämplig föriäggnings- Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet plats för ett olje- eller koleldat kraftvärmeverk. Inomramen för samarbetet med fortsätter projekteringen av ettkämkraftvärmeverk i söder om . Med kommun harträffats ett förberedande avtal om värmeleverans tUl kommunen från ettoljeeldat kraflvärmeverk som skall ägas av vattenfallsverket. De tiUstånd sombehövs för utbyggnaden beräknas kunna bli klara ochanläggningen skulle kunna tas i drift under /80. Innan verketlägger fram något förslag om utbyggnad skall dock tidsplanen för och dentekniska utformningen av anläggningen undersökas ytterligare, och en definitivöverenskommelse med kommunen utformas. Med de betydande mängder gas som väntasbli tillgängliga från ombyggda stålverk,har utbyggnad av ett kraftvärmeverk blivit aktuell även i har tagit upp diskussioner härom med energiverk AB, somägs av kommun och staten genom vattenfallsverket. Förhandlingama med bl.a. , och kommuner om gemensamma oljeeldadekraftvärmeverk har t. v. uppskjulits för närmare överväganden om projektensekonomi. Med de produktionstillskott som vattenfaUsverket nuföreslår utöver tidigare beslutade anläggningar erhålls följande energi- ocheffektbalanser i det statliga kraftsystemet. Energibalans budgetåren 1976/771982/83 (i TWh) 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 ]982;83 Primaförbrukning enl. normalårsprognosen inkl. tiUkommande primaförbrukning (0,) vid exceptionella torrårsförhållanden Försäljning till andra kraft-företag inkl. export KrafttUlgång från egna befintliga och beslutade vattenkraftanläggningar, medelår Krafttillgång från föreslagna nya vattenkraftanläggningar, medelår Krafttillgång från egna befintliga och beslutade värmekraftanläggningar, medellillgänglighet Krafttillgång frän föreslagna nya värmekraftanläggningar, medeltillgänglighet Köp från andra kraftföretag inkl. import Brist enligt kriteriet för leveranssäkerhet -3,1 -5,5 Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet Effektbalans budgetåren 1976/771982/83 (i MW) 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 19S2/83 Försäljning till andra kraftföretag inkl. export Installerad effekt i egna befintliga och beslutadevatfenkraftanläggningar Installerad effekt i föreslagna nyavattenkraft-anläggningar Installerad effekt i egna befintliga och beslutadevärmekraftanläggningar Installerad effekt i föreslagna nya värmekraftanläggningar D:o i % av primaförbrukning-ens maximala timeffekt 10 520 11430 12 330 13 310 200 25 300 300 10 720 11455 12 630 13 610 6 946 6 946 6 946 6 946 6548 7218 7218 7218 Energibalansen visar att det med det föreslagna utbyggnadsprogrammetär möjligt att med önskad leveranssäkerhet tUlgodose den förutseddaförbrukningen av elektrisk energi t.o.m. /81. Bristen budgetåren1981/82 och 1982/83 kan enligt vatienfallsverkets bedömning medåtgärder, som inte kräver begynnelseanslag under /76. Från effektsynpunkt synes leveranssäkerhetentiUfredsställande under samtliga budgetår utom /83. De åtgärder somplaneras för att klara energibalansen under senare delen av den redovisadeperioden väntas tillgodose även behovet av effekt sistnämnda budgetår. I vattenfallsverkets projektreserv kvarstår tvågasturbiner om tillsammans ca 150 MW. Från elförsörjningssynpunktändamålsenliga reservprojekt, som vid behov skall kunna sättas igång med kortvarsel, saknas f. n. nästan helt. Verket föreslår emellertid altprojektreserven utökas med oljelagringsanläggningar. Bearbetade projekt väntasföreligga i mitten av . Kostnadema för oljelagringsutrymmen om 750 000m uppskattas till 75 milj. kr. investeringsram för /75är fastställd till 1 467 milj. kr. Härutöver disponerar verket enligt Kungl.Maj:ts särskilda beslut 2,1 milj. kr. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 1469,1 milj. kr. står därmed till verkets förfogande under /75.Medelsbehovet inkl. nämnda konjunkturreservmedel beräknas nu lill 1 638 milj.kr., vilket överstiger investeringsramen med 168,9 milj. kr. Större delen avdet ökade medelsbehovet beror på löne- och prisstegringar. /76 har vattenfallsverket beräknat ett medelsbehov av 1 750milj. Fördelningen på olika typer av investeringsobjekt framgår av följandesammanställning, som också utvisar den verkliga medelsförbmkningen och detberäknade medelsbehovet för resp. budgetåren 1973/74 och 1974/75 (i milj.kr. För vattenkraftanläggningar föreslår vattenfallsverket följandeinvesteringsprogram (kr. 0. m. ombyggnad, med Lule- tion, aggregat 2, jämte sättningskraft m. m. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet gift t. o. m. 12 700 308 900 8 000 236 200 station, aggregat 4 3 200 25 900 36 100 85 700 ///. station, aggregat 5 Redogörelseför med Lulejaure reglering har lämnats i prop. 1971:1(bil. 15 s. 146). Anläggningskostnaden, som har angetts till 167 milj.kr., beräknas nu bli 200 milj. kr. Redogörelse för jämteregleringsåtgärder har lämnats i prop. 1971:1 (bil. 15 s. 146).Anläggningskostnaden, som har angetts till 109 milj. kr., beräknas nubli 124 milj. kr. Redogörelse för med Sitasjaure regleringhar lämnats i prop. 1971: 1 (bil. 15 s. 147) och i prop. 1972:1 (bU. Anläggningskostnaden, som har angetts till 250 mUj. kr.,beräknas nu bli 333 milj. kr. Färdigställandet av anläggningen har och stationen planeras nu bli tagen i drift hösten 1977.Redogörelse för utbyggnad av med ett andra aggregatjämte utökad korttidsreglering har lämnats i prop. 1972: 1 (bil. 15 s. 114).Anläggningskostnaden, som har angetts till 20,7 milj. kr., beräknasnu bli 25 milj. kr. Redogörelse för med Randijaure regleringhar lämnats i prop. 1973:1 (bU. 15 s. 125). Anläggningskostnaden, som tidigarehar angeUs tUl 107 mUj. kr., beräknas nu bli 130 milj. kr. Redogörelse förJuktans pumpkraftstation har lämnats i prop. 1973: 1 (bU. 15 s. 125).Anläggningskostnaden, som har angetts till 215 milj. kr., beräknas nubli 285 milj. kr. Kapitaltillskott för ersättningskraft m. m. avseråterbetalning av tidigare lämnade delägarlån till AB Grytforsen, och Rebnis kraft AB efter avdrag för delägarlån till och AB Kattstrupeforsen för fi- 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 508 nansering av återstående regleringskoslnader och mindrekomplette-ringsålgärder. Anläggningsmedel till regleringsföretag avser medel huvudsakligen skadeersättningar för anläggningar som tagits i drift inom ,, , och flodområden.Efterarbetcn och skaderegleringar för idrifttagna vattenkraftanläggningar avserhuvudsakligen kvarvarande skaderegleringar. Redogörelse för utbyggnad avHarsprångets kraftstation med ett fjärde aggregat har lämnats i prop. 1974: 1(bU. 15 s. 192). Anläggningskostnaden, som har angetts tUl 40 mUj.kr., beräknas nu bli 47 mUj. Med hänsyn till övriga arbeten i haridrifttagnings-tidpunkten för aggregatet tidigarelagts med tio månader.Byggnadsarbetena avses nu bli påbörjade och aggregatetplaneras bli taget i drift . Redogörelse för kraftstationhar lämnats i prop. 1974: 1 (bil. 15 s. 192). Anläggningskostnaden, som tidigarehar angetts till 60 milj. kr., beräknas nu bli 78 milj. kr. Arbetena påanläggningen avses bli påbörjade och stationen planeras blitagen i drift . Redogörelse för harlämnats i prop. 1974:1 (bU. 15 s. 192). Anläggningskostnaden, som harangetts till 95 milj. kr., beräknas nu bli 120 mUj. Arbetena påanläggningen avses bli påbörjade och stationen planeras blitagen i drift . Porjuskraftstation byggs f. n. om och utökas med ett aggregat. Stationen förberedsdärvid för utbyggnad med ytterligare ett aggregat. Detta aggregat får enmaximivattenföring av 470 mVs och en effekt av 240 MW. Från aggregatetutsprängs en avloppstunnel som förbinds med två av de gamlaavloppstunnlama. En av dessa vidgas på en sträcka av . EffekttUlskottet istationen blir 219 MW. Anläggningskostnaden beräknas bli 104 milj. kr.Byggnadsarbetena avses bli påbörjade och aggregatet planerasbli taget i drift . Harsprångetskraftstation byggs f. n. ut med ett fjärde aggregat. Stationen avses bliutökad med ytterligare ett aggregat jämte en höjning av dämningsgränsen med enmeter. Detta aggregat får en maximivattenföring av 485 mVs och en effekt av444 MW. Från aggregatet utsprängs en avloppstunnel. Ensänknmgskanal utförs i älvfåran nedströms avloppstunnelns utlopp.EffekttUlskottet i stationen blir 442 MW och produktionstillskottet 194 GWh/år.Anläggningskostnaden beräknas bli 195 milj. kr. Byggnadsarbetena avses blipåbörjade och aggregatet planeras bli taget i drift underår 1979. Ligga kraftstation logs i drift i början av 1950-talet.Stationen är f. n. utrustad med två aggregat. Stationen avses bli utökad medytterligare ett aggregat jämte en höjning av dänmingsgränsen med 0,8 m. Dettaaggregat får en maximivattenföring av . Från aggregatet utsprängs en0,avloppstunnel. EffekttUlskottet i stationen blir 170 MW. 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet Anläggningskostnadenberäknas bli 111 milj. kr. Maskineriet avses bli upphandlat under våren 1976.Byggnadsarbetena avses bU påbörjade och aggregatet planeras blitaget i drift . För värmekraftanläggningar föreslår vattenfaUsverket följandeinvesteringsprogram (i 1 000-tal kr. : Aggregat 1 och 2 Aggregat 3 Aggregat 4 1 593 000 1 346 000 I 189 000 100 900 403 300 123 300 10 000 364 000 209 000 Gasturbinanläggningar: HaUstavik, aggregat 3 och 4 66 000 Gunnarsbo, aggregat 1 och 2 52 000 Lahall, aggregat 3 och 4 72 000 Stallbacka, aggregat 1 och 2 87 000 53 100 24 000 12 900 21 100 39 500 27 100 7 700 18 900 KapitaltiUskotttiU: Forsmarks kraftgmpp AB aggregat 1 och 2 kraftgmpp Kämkraftutbildning 109 000 7 700 1500 2 500 Efterarbetcn för idrifttagna värmekraftanläggningar Förelag avsedda att påbörjas 1975176 Kapitaltillskott till: Forsmarks kraftgrupp AB, aggregat 3 Redogörelseför utbyggnad av de två första aggregaten i har lämnats iprop. 1968: 1 (bU. 9 s. 131), prop. 1968: 155 (s. 26) och i prop. 1969: 1 (bU.15 s. 91). Anläggningskostnaden, som har angetts tUl 1 578 milj. kr.,beräknas nu bli 1 593 mUj. Slutkostnaden beräknas motsvara ca /kWinstallerad effekt. De båda aggregaten beräknas bli tagna i kommersiell driftmot slutet av . Redogörelse för utbyggnad av medett tredje aggregat har lämnats i prop. 1972:1 (bil. 15 s. 117 och 124). Anläggningskostnaden,som har angetts tUl 1 200 mUj. kr., beräknas nu bli 1 346 milj. kr.Redogörelse för utbyggnad av kraftstation 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 510 medett fjärde aggregat har lämnats i prop. 1973: 1 (bU. 15 s. 129). Anläggningskostnaden,som har angetts tiU 1 045 mUj. kr., beräknas nu bli 1 189 milj. kr.Redogörelse för ombyggnaden av lill oljeeldadkondenskraftstation har lämnats i prop. 1971: 1 (bil. 15 s. 150).Anläggningskostnaden beräknas oförändrat tUl 89 milj. kr. Redogörelse förgasturbinaggregaten i har lämnats i prop. 1973: 1 (bU. 15 s. 129).Anläggningskostnaden beräknas oförändrat till 66 milj. kr. Redogörelse förgasturbinaggregaten i Gunnarsbo har lämnats i prop. 1972: 1 (bU. 15 s. 116).Anläggningskostnaden, som har angetts till 45 mUj. kr., beräknas nubli 52 milj. kr. Redogörelse för gasturbinaggregaten i Lahall har lämnats iprop. 1973: 1 (bil. 15 s. 130). Anläggningskostnaden beräknas oförändrat tUl 72milj. Redogörelse för gasturbinaggregaten i Stallbacka har lämnats i prop.1973: 1 (bil. 15 s. 130). Anläggningskostnaden, som har angetts till75 milj. kr., beräknas nu bli 87 mUj. Redogörelse för Forsmarks kraftgruppAB, som verket har bUdat tillsammans med Mellansvensk kraftgrupp AB föruppförande och drift av två kärnkraftaggregat i Forsmark, har lämnats i prop.1971:145 (s. 51 och 55) och i prop. 1973: 1 (bil. 15 s. 137). Anläggningenavses liU viss del bli finansierad med lån på den allmänna kapitalmarknaden.Härutöver behövs lån från delägarna. Redogörelse för , som verkethar bildat tiUsammans med kommun för uppförande av ett kraftvärmeverk,har lämnats i prop. 1970:105 (s. 35). Medelsbehovet under /75avser verkets andel av erforderliga lån från delägarna för finansieringen avslutlikvider. Under nästa budgetår väntas bolaget till viss del kunnaåterbetala tidigare erhållna lån. Redogörelse för kraftgrupp AB, somverket har bildat tillsammans med för uppförande, förvärv ochdrift av energianläggningar i Slorstockholmsområdet, har lämnat i prop. Bolaget bedriver t. v. undersöknings- och projekteringsverksamhet avseendeett kämkraftvärmeverk i , vilket kräver medel från delägarna. Konsekvensernaför del av närförläggningsutredningen och av pågåendeutredningar om bergförläggning förutsätts bli klarlagda innan det blir möjligtalt utforma en lokaliseringsansökan. Samarbetet med de kommuner till vilkavärmeleveranser från kraftvärmeverket skall ske förbereds. Underlag för ettställningstagande till utbyggnaden väntas föreligga tidigast om ett år.Redogörelse för AB Kärnkraftutbildning, som verket har bildat tillsanmians medSydsvenska kraft AB och kraftgrupp AB för utbildning ochträning av driftpersonal för kämkraftstationer, har lämnats i prop. 1972: 85(s. 55). Medelsbehovet avser verkets andel av erforderliga lån från delägarnaför finansiering av en simulatoranläggning. Efterarbetcn för idrifttagna värmekraftanläggningaravser främst färdigställda gasturbinaggregat. Forsmarks kraftgrupp AB bygger f.n. ut Forsmarks kraftstation med Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet Stationen avses bli utökad medytterligare två aggregat om vardera ca 900 MW. Kapitaltillskott behövs därförfrån delägarna för finansieringen av byggnadsarbetena, som avses bli påbörjadeunder /76, bör således medges att lämnadelägarlån till bolaget för dess utvidgade verksamhet, sedan definitivöverenskommelse härom träffats och godkänts av statsmakterna. Det tredjeaggregatet planeras bli taget i drift /83. Medelsbehovet för kärnbränsle avser intialladdning tilldet tredje aggregatet i . Av det totala beloppet om 74milj. utgör 36 milj. kr. ersättning för natururan, 17 milj. kr. ersättningför anrikningstjänsler och 21 milj. kr. ersättning för tillverkning avbränsleelement. Vattenfallsverkethar lämnat en särskild redogörelse för investeringar avseendedislributionsanläggningar och därmed sammanhängande arbeten. Medelsbehovetberäknas tUl 393,6 milj. kr., varav 34 milj. kr. fördriftövervakningsanläggningar, 208,6 mUj. för slamnätsanläggningar, 115milj. för regionala nät, 35 milj. kr. för lokala nät och 1 milj. kr. Av den totala medelsförbrukningen hänförsig 309,4 milj. kr. tUl påbörjade och tidigare redovisade arbeten.Medelsbehovet för tidigare ej redovisade men föreslagna arbeten framgår avföljande sammanställning (i 1 000-tal kr. ledning Messaurefinska gränsen ledningHarsprångetLetsi ledning Ritsemnorska gränsen Ombyggnad av 400 kVställverk i och Förstärkning av Sundsvallsområdets matning 220 kVledning HällbyÅseleStenkullafors 400/transformering i MasmoTransformatorstation i Jordbroområdet ställverk i Örebroområdet 400/130kV transformering i Kolstad av 400/transformator i BorgvikOmbyggnad av ställverk i Ospecificerade stamnätsanläggningar Ny ledning KaresuandoTuollovaara Ombyggnad av 40och ställverk i Ny ledning PorjusGällivare Ombyggnad avställverk och nytt kondensatorbatteri i Utbyte av ställverk ochombyggnad av kontrollanläggning i 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 512 Utökning av transformatoreffekten i Vaple Utbyggnad av ställverk och byte av transformator iStornorrfors Utbyggnad av 220/transformering i Stalon Utbyggnad av 220/transformering i Midskog Utbyte av relä- och kontrollutrustning i Utbyggnad av 70/transformatorstation i Installation av 220/transformator i Utbyte av 220/transformator och ombyggnad av kontrollbyggnadi Ny 130/station på Ny 130/station i Utbyte av 130/transformatorer, installation avmellantransformator och nytt ställverk i Ospecificerade lokala nät 20 000 Vissa anskaffningar för försvarsberedskap 3 000 1000 Utformningen av storkraftnätet är beroende avproduktionsutbyggna-derna och lokaliseringen av kämkraftverken. Utfördautredningar pekar på att ett spänningssystem för kan bli ett altemativtill fortsatt utbyggnad av 400 kVnätet. Detta gäller i synnerhet för det fallkärnkraftutbyggnaderna koncentreras till ett fåtal mycket stora anläggningar. Medutgångspunkt från att behovet av elektrisk energi under överskådlig tidväsentligen kommer att tillgodoses med kärnkraft och med hänsyn till denosäkerhet som råder beträffande den framtida lokaliseringen avelproduktionsanläggnmgar är det enligt verkets uppfattning nödvändigt att nuplanera för en övergång till systemspänning i början av 1980-talet.Verket inriktar sig därvid i första hand på en förbindelseForsmarknorra för anslutnmgav det andra aggregatet i Forsmark och det tredje aggregatet i Oskarshamn.Definitivt beslut att övergå till den högre systemspänningen behöver emellertidinte fattas . Något medelsbehov uppstår inte förrän budgetåret1976/77. I och medinförandet av det totalintegrerade datasystem som är under utbyggnaderhåller verket ett tidsenligt driftövervakningssystem på nationeU nivå (prop.1973: 1 bU. 15 s. 143 och 144). Den lämpliga principiella uppbyggnaden avdriftövervakningen på regional och lokal 1975:30 Bilagal Industridepartementet 513 Utredningen har visat att också regionaladriftcentraler med underställda distriktscentraler bör inrättas. Den nationellacentralen får därvid ansvar för produktions- och driftledning förstorkrafmätet, medan de regionala centralema får ansvar för driftiedning förregionala ledningsnät och avses dessutom bli utnyttjade för manövrer ochregleringrepp i de viktigaste kraftanläggningarna inom regionen. De regionalacentralema avses få tUlgång till omfattande automatisk insamling och behandlmgav data i relativt stora processdatorer och skaU successivt ersätta nuvarandekonventionella fjärrkontrollanläggningar. Dendetaljerade utformnmgen av driftövervaknmgssystemen på regional nivå har intefastlagts, varför det totala anslagsbehovet för an-läggningama ännu inte kanbedömas. Anslagsbehovet under /76 har vattenfaUsverketuppskattat tiU 20 milj. kr. Vattenfallsverkethemställer om medel för omedelbar avskrivning av anskaffningama förförsvarsberedskap. Anskaffningarna avser bl. a. utrustning förtelekommunikationer. Medelsbehovetför kanalanläggningar avser kostnader för fördjupning av Trollhätte kanal.Redogörelse härför har lämnats i prop. Kostnaderna som harangetts tUl 65 milj. kr., beräknas nu bli 68 milj. kr. Arbetena beräknas blifärdigställda så långt att trafik med fartyg med 5,3 m djupgående kan medgesfrån slutet av . Medelsbehovetför övriga ändamål har vattenfaUsverket beräknat till sammanlagt 66,5 mUj.kr., varav 31 mUj. för diverse kompletteringar av produktionsanläggningar bl. a. en ny dammbyggnad vid , ett oljelager i , endatorbyggnad i och ombyggnad av Olidestationens ställverk 25,5 milj.kr. för inköp av och fastigheter huvudsakligen markanskaffningför transformatorstationer och produktionsanläggningar bl. a. i samt 10 milj. kr. för förvärv och finansiering av företag för distribution avelektrisk energi. Verket har lämnat redogörelse för gjorda anskaffningar,förvärv m. m. under /74. Vattenfallsverketanmäler också behov av en ökad rörlig kredit för finansiering avrörelsetillgångar. Till verkets rörelsetillgångar räknas inventarier ochmaskiner för drift- och anläggningsverksamhet samt omsättningstUlgångar såsomlikvida medel, kundfordringar och lager av kärnbränsle, olja och övrigtmaterial. Förfmansiering av rörelsetUlgångama exkl. kärnbränslelager disponerarvattenfallsverket dels ett äldre investeringsanslag av sammanlagt 93,4 milj.kr., dels en rörlig kredit som under /75 uppgår tUl 300 mUj. kr.Kortfristiga skulder, lagerreserver och icke inlevererade överskottsmedel gerockså visst bidrag. Kämbränslela-ger finansieras med medel som anvisas föranskaffning av initiaUadd-ningar från investeringsanslaget Kraftstationer m. m. 33 1975.1 saml. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet Kapitalbindningeni rörelsetillgångar ökar med stigande omsättning och priser. Den ökadefaktureringen till följd av bränsletillägg harmedfört att kundfordrmgarnas belopp ökat mer än väntat. Fordringarna varierardessutom under löpande budgetår beroende på säsongmässiga fluktuationer ielförbrukningen och på att åt-skUliga högspänningsleveranser avräknaskvartalvis. En successiv omläggning till månatlig avräkning pågår. Ävenoljelagrets storlek varierar imder löpande budgetår. Lagringsbehovet ärnormalt störst omkring december månad och minskar sedan efter hand. Högreoljepriser och uppskrivnmg mot lagerreserven av inneliggande lager tillåteranskaffningspris har ökat värdet på verkets oljelager. Lagret har dessutomökat kvantitativt beroende på tillkommande lagringsbehov för nya anläggningar.Vid bedönmingen av kapitalbehovet för olja t. o. m. /76 harverket räknat med fortsatt höga oljepriser och i stort sett oförändradlagerberedskap. Lagerav kämbränsle har hittUls främst utgjorts av initialladdnmgar, som finansierasmed anslagsmedel. Ersättningsbränsle kommer att finansieras med medel somfrigörs vid kraftproduktion. TUlfäUiga behov av rörelsemedel kan emellertiduppkomma under löpande budgetår bl. a. därför att uranråvara ochanrikningstjänster ibland måste anskaffas iiman däremot svarande medel harhunnit frigöras. övrigtlager avser material för drift- och anläggningsverksamhet och väntas öka främsttUl följd av att verksamheten expanderar. Deökande beståndsvärdena för inventarier och maskiner beror i första hand påtUlkommande reservutrastning vid nya produktionsanläggningar och på utbyte avverkets aUmäima dator.