prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — Flera kommuner betonar del nödvändiga av enfortbildning av all verksam personal i skolan. kommun uttalar sintillfredsställelse över SIAis initiativ till en bred utbildning ochfortbildning för alla som arbetar i och för skolan. Kommunen ser del också somangeläget alt fortbildning och information inom skolornas elevområden utsträcksatt omfatta personalgrupper utanför skolan som sysslar med barn och ungdom t.ex. representanter för fritidsförvaltning, socialförvaltning, polis och barnavårdandeinstitutioner. Samma synpunkter framför kommun. finnerdet väl motiverat att all skolans personal skall vara målgrupp förfortbildning. kommun menar att fortbildningen bör inriktasmot gruppsamverkan och lagarbete. 8.2.4Arbetstidsavtal och skolans inre arbete 5/1 [framhåller att om ett arbetstidsavtal somomfattar alla i en lärartjänst ingående arbetsuppgifter skall slutas motbakgrunden av den nya skolorganisation, som föreslår, förutsätts enligtverkets mening att ett relativt detaljerat beslut om verksamhetens bedrivandeförst fattas. Härvid torde bl. a. besluten om läsårets längd och föriäggningsamt i övrigt om på vilka lider eller dag verksamheten skallbedrivas utgöra viktiga förutsättningar för förhandlingar om arbetstagarnasarbetstid. Vid bedömningen av arbetstid för arbetslagarna måste även detaljersom begränsningsperioder, raster, förläggningsfrägor m. m. beaktas, SAV villvidare framhålla nödvändigheten av alt skoldagen och skolans arbetsplats fåren sådan utformning att förutsällningar för en i avtal reglerad ordinariearbetstid kommer att finnas. Statskontoret har inte något all erinra mot deallmänna synpunkter på utformningen av ett helt nytt arbetstidsavtal för lärareinom allmänna skolväsendet som ställt upp. Enligt SÖ.s mening har det nuvarande systemet förbestämmande av lärarnas arbetstid vid tillämpning inom dagens skola i vissaavseenden visat sig vara mindre tillfredsställande. Sålunda synes del stundomförsvåra möjligheterna lill kontakt i önskvärd utsträckning mellan lärareinbördes saml mellan lärare och annan skolpersonal, elever och föräldrar.Erfarenheten visar alt man måste vara beredd att ompröva såväl principerna förarbels-tidssyslemei som för bestämmande av lärarnas åligganden. Man behöverkomma ifrån del dominerande och exakta beroendet av antalet lektioner, när detgäller bl. a. anställningens omfattning och därmed lönens storiek. Avprincipiella och praktiska skäl bör enligt SÖis mening ett arbetstidsavtalträffas, som är så konstruerat att därav i princip framgår vilken arbetstid denenskilda arbetstagaren har att fullgöra inom ramen för sin tjänst. Positivalill detta synsätt är även . SAF, LO, SSU.MUF och UngaÖrnar. i menar att det är nödvändigt 1975/76:39 190 attöveriäggningar upptas mellan avtalsverket och personalorganisationerna.Länsskolnämnden i ser den nuvarande beräkningen av arbetstid förlärare som det största hindret för genomförandet av läroplanens intentioner. LR och TLL menar att det är möjligt altmed hjälp av om-räkningsfaktorer mäta allt lärararbete - även förberedelse- ochefterarbeie saml övrigt lärararbete - i undervisningsskyldighei. menar att nuvarandearbetstidsavtal har haft en styrande effekt pä värderingen av lärarens roll iskolan och i samhället. Om avtalen får en sedvanlig utformning och läraredärmed jämställs med andra anställda, borde en omvärdering av lärarrollen varamöjlig. Detta är en kärnfråga i reformeringen av skolans inre arbete. Dennasynpunkt delas av flera kommuner bl. Malmö.Norrköping och Uddeval/a. 8.2.5Personalvård m. m. inom skolväsendet understryker att det är viktigt all kommunenkänner samma ansvar för skolans personal som för annan personal. Dennauppfattning delar SÖ. Utan samverkan mellan arbetsgivaren - kommunen och desspersonal i skolan torde den närsamhällets skola som skisserar knappast bliverklighet. SÖ delar också utredningens uppfattning att det ärviktigt att inom skolan skapa positiva attityder till organisationsutvecklingoch anpassning till samhällets förändrade krav på utbildningsinsatserna.Likaså delar SÖ utredningens önskemål om att krav på omprövning, förändringoch utveckling i ökad utsträckning måste initieras från skolenheterna själva.Ett genomförande av SIAis forslagtorde skapa en arbetssituation for personalen, där möjligheterna alt finnalösningar obundna av stadga och anvisningar är betydligt större . Enligt SPN:s erfarenheter har skolområdetssärskilda villkor och restriktioner medverkat lill att flertalet kommuner inteupplever sig ha skyldighet att fungera som arbetsgivare för lärare i andraavseenden än vad avtal och statsbidrag förpliktigat lill, Så omfattas t. ex.lärarna oftast inte av den per-sonalhälsovärd som bedrivs för andra kommunaltanställda. Den persona-ladminislrativa verksamheten visar inom skolområdetbetydande brister. Skolornas egen personaladministration är svagt utbyggd ochkommunernas personaladministrativa rutiner omfattar ofta inte skolområdet.Lärarna har sålunda inte kommit alt omfattas av den personaladministrativautveckling som sker inom andra område. Enligt SPNis uppfattning har den detaljregleringsom gäller för skolområdet motverkat en samlad personalpolitisk bedömning ochen konstruktiv personaladministrativ utveckling i riktning mot de skisserademål, som SPN utvecklar i sitt remissvar. SPN påpekar i detta sammanhang att ettstelt rekryteringssystem tillsammans med en Prop.1975/76:39 191 iövrigt bristfällig administrativ uppföljning kan få negativa konsekvenser förenskilda anställda. Frånvaron av konkreta förslag pä delpersonalpolitiska området är i SIAis belänkande nästan total vilket enligtSACO/SR.s mening är anmärkningsvärt eftersom enligt sina direktiv skulleuppmärksamma personalvården i skolan. 9Genomförande av utredningens förslag 9.1 Utredningen Utredningen har föreslagit ett system förresursanvändning, resursfördelning och resurstilldelning som inte är statisktutan möjliggör all fortlöpande och på skilda nivåer företa de prioriteringaroch de förändringar i arbetssätt och arbeisinriktning som problemanalyser ochutvärdering kan visa nödvändiga. De resurser som slår till förfogande har bedömtstillräckliga för en godtagbar måluppfyllelse vad gäller den reguljäraundervisningsverksamheten i skolan. Däremot har utredningen funnit alt vissa bristerfinns i de stödfunktioner som har till syfte alt åstadkomma bästa möjligaplanering och utnyttjande av de medel som ställs till skolans förfogande.Undervärdering och underdimensionering av dessa insatser kan ha allvariigakonsekvenser för utbytet av skolverksamheten, såväl för den enskilde elevensom för samhället. Utredningen har funnit att nya insatser på detta område ärnödvändiga. Utredningen har också funnit det nödvändigt attskolan får möjligheter att genom fria aktiviteler väsentligen kunna förbättraden allmänna skolmiljön och ge fria och frivilliga organisationer störtemöjligheter att i skolan nå kontakt med och aktivera ungdomen. Därigenombefrämjas också utvecklingen mot en mer öppen skola som utgör en viktig del avarbetet med barn och ungdom i en kommun. skapas inom skolan utökadeoch varierade möjligheter att stödja och hjälpa elever med svårigheter. Elevernas föräldrar har inte i önskvärdomfattning kunnat ta del av och engagera sig i sina barns skola. Förvärvsarbetelägger för många föräldrar hinder i vägen. Också på detta område harutredningen ansett det nödvändigt med ytteriigare samhälleliga insatsen har utredningen bedömt att vissa inslag iskolans verksamhet och organisation inte är lika nödvändiga nu som då deinfördes. De kan också ha den utformningen att de inte kan anses funktionella iden utformning av skolan föreslär. På dessa områden innebär utredningensförslag därför vissa besparingar. Vissa av de kostnadsökningar som föreslår ärtemporära och hänför sig lill genomförandeperioden. För att utredningensförslag skall leda till någoriunda snabba resultat har utredningen ansett detviktigt att i viss mån 1975/76:39 192 koncentrerainsatser till en första genomförandeperiod. Utredningen gör en sammanfattning av de ekonomiskakonsekvenserna av sina förslag och redovisar följande kostnadsökningar minskademed föreslagna besparingari Kostnadsökning därav i skolbudget Dessutom föreslår särskilda medel för allmäninformation till föräldrar, ungdomsorganisationer och övriga till enomfattning av 0,9 milj. kn Utredningen anför även att en betydande del av dennuvarande arbetslösheten är betingad av geografisk bundenhet medan detfortfarande råder betydande brist på exempelvis lärare inom vissa regioner ochför vissa speciella uppgifter. 1 den mån överskottet är koncentrerat tillstorstadsområden kommer den resursfördelning, som utredningen föreslagit ochsom ur elevernas synpunkt också måste prioritera dessa områden, att även varatill förmån för berörda personalgrupper. Antalet arbetstillfällen i skolan ökar genomutredningens förslag med ca 3 600. Utredningen har således sökt anpassa sina förslagockså till rådande arbetsmarknadsläge, såväl vad gäller resursfördelning somvad gäller ett allmänt behov av ökad tillgång pä arbetstillfällen under1970-talel. Utredningen har bedömt del angeläget att deutbildningsinsatser som föreslås - utbyggd och obligatorisk skolledarutbildningsaml en omfattande särskild fortbildning i specialpedagogisk metodik - snarastkan komma till stånd. Utredningens förslag i övrigt förutsätter enprövning från olika kommuners förutsällningar. Intagning av beslutsunderiagsom en grund för friare resursanvändning fordrar liksom vissa personalfrågoroch utseende av bestyrelse alt tillräcklig tid står till skolstyrelsensförfogande. Fortbildningsinsatser kan i betydande omfattning behöva föregågenomförandel av förslagen. Inte minst är del angeläget att sådan fortbildninggemensamt för personal från olika nämnder genomförs för att underiätta detsamarbete i barn- och ungdomsfrågor som utredningen föreslån Utredningens förslag är så utformade att de ingår ien helhet där de olika delförslagen är avsedda att stödja varandra. En övergängtill en verksamhet inom skolan enligt utredningens förslag måste därför omfattasamtliga delar av detta och övergången ske för alla rektorsområdenoch skol- 1975/76:39 193 enheterinom samma kommun. Med hänsyn till alt förberedelseliden kan behöva vara olikai skilda kommuner föreslår utredningen en övergångstid med början fr.o. Övergången bör ske efter ansökan från skolstyrelsen ochgälla kommunen som helhet. För kommuner som inte övergått lill av SIAföreslagen organisation bör i alla delar gälla nuvarande bestämmelser ochresurstilldelning. Utredningen har fäst stort avseende vid att sökaskapa goda förutsättningar för förslagens genomförande. En obligatoriskskolledarutbildning liksom en obligatorisk särskild fortbildning för närmare 5000 lärare är ett led i detta. Genom tjänsterna som studieledare skapastidsutrymme för det nödvändiga samordningsarbetet inom arbetsenheterna. De föreslagna förändringarna bör föregås avgrundlig information till och diskussion bland dem som berörs. Utredningenhardärför redan tagit initiativ till flera åtgärder. Således erhöll redan våren1974 samtliga lärare ett drygt 40-sidigl nummer av SÖis tidskrift , vilken helt ägnades ål beskrivning av försöksverksamhet ochforskning i anslutning till SlAis arbete. Ett särskilt, drygt hundrasidigtinformationsmaterial har framtagils i samarbete mellan utredningen, SÖ ochlärarorganisationerna och kom att tillställas samtliga lärare ochskolledare. I kontakt med utredningen har vissa ungdomsorganisationer tagitfram ett liknande material, avsett för de grupper till vilka de vänder sig. SÖ framhåller att eftersom kommunerna kan förväntasvälja övergängsår bl. a. med hänsyn till del ekonomiska utfall som nuvarandeordning för skolans verksamhet resp. utredningens förslag ger skulle destatliga kostnaderna för skolan under övergängsären komma att bli avsevärtmycket högre än beräknat, om utredningens resursfördelningsmodell godtas.Enligt SÖis mening är del därför inte möjligt att ge enskilda kommuner frihetatt välja övergångsår. I och för sig menar SÖ vore del tänkbart med ettsuccessivt genomförande av SIAis förslag inom enskilda kommuner t. ex. enfriare resursanvändning och en samlad skoldag men behålla nuvarandestatsbidragssystem och organisation av skolledningen. Beträffande övergångstiden finner SÖ denna rimlig,men bedömer del som tveksamt om en övergång lill verksamhet enligt SIAisförslag skall kunna ske så snart som utredningen föreslår. SÖ anser att de medel som f n. utgår för särskildaåtgärder på skolområdet övergångsvis skall behållas. Enligt styrelsen synes detskäligt alt kommuner, som tilldelats statsbidrag av delta slag och som finnersig ej kunna gå över till den av föreslagna nya organisationen genast,övergångsvis skall kunna komma i åtnjutande av sådana medel. Härigenom tordeförutsättningarna för en mjukare övergång lill den nya organisationen blibättre för dessa kommuner menar SÖ. 13Riksdagen 1975/76. 1975/76:39 194 Flertalet länsskolnämnder ställer sig tvekande tillhållbarheten i utredningens ekonomiska kalkyler. Man är rädd för attkostnadsökningar kan komma att äventyra hela reformen eller orsaka altjämlikhetskravet ej kan uppfyllas. i län menar att det frånkommunalt håll framkommit all kommunernas verkliga kostnader troligen bliråtskilligt större än vad som beräknats i utredningen. Statskontoret understryker betydelsen av ennoggrann planering av och organisation för det arbete som gäller självagenomförandet av en förändring i denna storieksordning. Ett genomförande avbör enligt statskontorets mening betraktas som enlångvarig process. Erfarenheter talar enligt verket fören successivt utbyggdförsöksverksamhet med SIAis olika modeller för del interna skolarbetet inomgrundskolan. Statskontoret efterlyser en total kostnadskalkyl över helareformen. Till de kostnadsposter som saknas enligt verket i SIAis översikt hörbl. a. kostnader för tjänstledighet i samband med fort- och vidareutbildningsamt eventuella merkostnader till följd av ett nytt arbetstidsavtal förlärare. Detta påpekar även , som starkt understryker viktenav att föreningslivet ges reella möjligheter till förberedelse- ochgenomförandetid. anser alt det inte är rimligt allkräva ett totalt genomförande av hela SIA-programmel. Den roll vill geskolan, bl. a, genom ett särskilt ansvar för samverkan av sociala insatser förbarn och ungdom i kommunerna, kan knappast anses vara självklar menarsocialulredningen, som anser alt det grundläggande ansvaret bör tilldelassocialvården. SA V anser alt om den nya organisationen genomförssuccessivt innebär det enligt verkets mening alt skilda anställnings- ocharbetsvillkor för de anställda kommer all gälla. Med hänsyn till dessakonsekvenser föreslår SAV genomförande vid en och samma tidpunkt för helalandet. framhåller att med den konkurrensom resurser som säkeriigen kommer att råda är det sannolikt att de av SIAskisserade målen kan uppnås endast successivt och först efter ganska lång tid.Förbundet anser att genomförandet av SIAis förslag kräver för den enskildakommunen ett relativt omfattande planeringsskede, där kommunen behöver tillräckliglid lill förfogande för att riktiga beslutsunderiag rörande aklivitelsinnehåll,personaltillgång, lokalbehov, samverkansrutiner m. m. skall utformas. Personalutbildningoch informationsinsatser måste ha startat innan kommunerna övergår till nyaarbetsformer. Svårigheten att bedöma de ekonomiska och praktiskasvårigheterna med ett genomförande av SIAis förslag är stora anserkommunförbundet. Kommunernas finansiella förutsättningar är av väsentligbetydelse för bedömning av i vilken takt åsyftade förändringar kan genomföras. I de beräkningar som förbundet låtit göra har detvisat sig alt det av föreslagna resurssystemet tillför kommunerna beloppsom i princip motsvarar dagens statliga bidrag. Förbundet har emellertid intehaft möjlighet Prop.1975/76:39 195 attla del av beräkningar avseende samtliga kommuner i landet, varför man finnerdet nödvändigt att påpeka att.en förutsättning för SIAis genomförande är alldet föreslagna statliga resurssystemet inte skall kräva ytterligare kommunalainsatser utöver vad angivit. I avvaktan på förslag förutsätterförbundet att enbart övergångsmässiga förändringar av förenklande art införs inuvarande slats-bidragsbesiämmelser. Ett realiserande av SlAis förslag hänger intimtsamman med tre huvudfrågor anser , nämligen bestyreisen,likaledes anställningsförhållanden för all personal i skolan saml de kostnadersom förslagen betingar. Mot bakgrund av det omfattande utredningsarbete somåterstår också inom , som i hög grad lorde påverka arbetet iskolan för både elever och personal, kan förbundet ej binda sig för en bestämdtidpunkt för genomförandet. Förbundet anser det nödvändigt med en samordningmed andra statliga utredningar och då i första hand fosterbarns-utredningen,socialutredningen och barnstugeutredningen. SAF understryker all förutsättningen för attförslagen skall leda till förbättrade arbetsförhållanden i skolan är att bådeelever, föräldrar, lärare och övrig personal är positiva lill förändringarna.För att de skall bli del bör reformen genomföras successivt, då får samtligaberörda möjlighet att anpassa sig lill de ändrade arbetsförhållandena. SL liksom TCO avstyrker SIAis förslag om ettsamtidigt genomförande av de olika momenten. Förbundet förordar i stället lokalfrihel all välja olika moment av SIAis förslag lill införande vid lämpliglidpunkt . Förbundet fäster stort avseende vid all någonförsöksverksamhet om-fallande samtliga komponenter i SIAis förslag inte harbedrivits, varför ett eventuellt genomförande av SIA-förslag måste föregås aven minst 3-årig utprövning i ett representativt urval av kommuner. Dettaframhåller flera remissinstanser bl. a. RHS, Höörs kommun, skolstyrelsen iKarlstad och kommun. Resurserna synes kommun alltför knappa föratt genomföra utredningens intentioner. Ett genomförande av utredningensförslag skulle, om inte ökade resurser erhålls frän statligt håll, kräva störrekommunala insatser. Delta kan i sin lur medföra att genomförandel kanäventyras, då belastningen på den kommunala ekonomin synes vara sträng motslutet av 1970-lalet och början av 1980-ialei, Liknande synpunkter har flertaletkommunen kommun visar att det av föreslagnasystemet övervältrar en alltför stor del av uigiftsbördan på kommunerna. Del ärkommunens bestämda uppfattning alt 0,09-resursen skall tilldelas kommunernaulan krav på kommunala insatser för en del av resursen. Kommunen anser dessutomatt 0,09-resursen måste räknas upp. Detta betyder inte all man helt avsäger sigde av utredningen föreslagna kommunala insatserna. kommun visar påkostnader som inte räknat med. Del gäller frukost, mel- 1975/76:39 196 lanmål,material, ombyggnadsarbeten, nya tjänster m. m. Det är miljonbelopp förkommunerna. Samma resonemang Vör skolstyrelsen i . , ,kommuner m fl. Flera kommuner bl. a. , ochStockholm hävdar all måste genomföras successivt och ej i hela kommunersamtidigt. kommun hävdar att erfarenheten fränförsöksverksamheten visar alt SIAis förslag ej skall ses som en odelbar helhet.Synpunkten delas av nästan alla remissinstanser. kommun vill förorda att framför alltkommuner med proportionellt stort barnantal tillförsäkras särskilda statligaanslag för genomförande av . Eljest finns uppenbara risker för att dekommuner som i första hand är betjänta av de förändringar som SIA-utredningenföreslår av ekonomiska skäl tvingas avstå från eller försumma andra vitalaverksamhetsområden. Avsaknaden av en väl underbyggd kostnadsberäkning om vadett genomförande av SIA-förslagen medför för kommunekonomin innebär stora planeringssvårigheter,vilket flertalet instanser påpekat. 1975/76:39 197 B.BARNS FRITID Fritidsverksamhet för 7-12-åringar 1 1.1 Fiitidsveisamhetens mål och innehåll mål och förslag tillpedagogiskt och organisatoriskt program bygger på en helhetssyn på individ,grupp och samhälle, där samspelet är väsentligt. De har förankring i ett dialogpedagogisktsynsätt och relateras till utvecklingen hos barn i ifrågavarande åldrar. Deanknyter genomgående lill fakta som föreligger om samhällets sociologiskastruktur och de socialpsykolgiska aspekter som aktuell forskning bidrar medi Anordningar och åtgärder för barns och ungdomsfritidsförhållanden är av betydelse dels för att tillgodose barns och ungdoms behov av me ningsfull fritid dels för att hjälpa föräldrar med omsorg om barnen och ungdomarna. Alla barn behöver fasta vuxenkontakter. Ettspeciellt behov av omsorg har de barn vilkas föräldrar förvärvsarbetar/studerar. En väl utbyggd fa miljeservice med bl. a. heldagsomsorg för dessa barn är ett nödvändigt komplement till familjen. Barn .som av fysiska, psykiska, känslomässiga,språkliga eller andra skäl är i behov av särskild omsorg, stöd och stimulans, bör i olika fritids verksamheter ges detta, Barn från olika boendemiljöer,t, ex, glesbygd och tätort, har olika behov av omsorg under fritid. Del ärbetydelsefullt, att anordningar och åtgärder anpassas till de skilda behoven, Den personella och denmateriella miljön bör utformas så alt bästa möjliga förutsättningar ges för attfrämja barns utveckling till att från en grund av självständighet utveckla respektför andras uppfattningan Miljön kan främja förmågan lill samspel med andra ochge möjligheter till omvärids-orientering. Barnens eget samspel och derassamspel med vuxna liksom all de vuxna fungerar i en dialog med barnen ärväsentligt. Fritidsverksamheten bör totalt kunna ställa upp med vuxenresurser ien omfattning som gör det möjligt att tillgodose barnens behov. a. ökad kapacitet inom utbildningar för detta område. Nya uibildningsvägarbör prövas för personer med utbildning för och erfarenhet av andra pedagogiskaområden. Personer med utbildning/yrkeserfarenhet av annat slag bör gesmöjlighet till för dem anpassad utbildning. Fortbildning för dem som arbetar iolika fritidsverksamheter bör anordnas. Ett samarbete omkring barnetstotala situation är nödvändigt. Omsorgen om barns fritid är ett gemensamtansvar för föräldrar, fritidshemmens 1975/76:39 198 personal,fritids- och ungdomsledare, lärare och övrig personal i skolan samt andra vuxnamed kontakter med barn. En omfattande utbyggnad av fritidsverksamhet förbarn, dess organisation och integrerade arbetssätt är i hög grad beroende av en nära samverkan mellan föräldrar och dem som på olika sätt har uppgifter inom frilids- verksamhet liksom av att samhällets skilda resurser kan samordnas. Fritidshems- och fritidsverksamheten skallframhåller BU sammanfattningsvis svara upp mot följande behovi Heldagsomsorg för de barnvilkas föräldrar förvärvsarbetar/studerar. Heldagsomsorg för barn medbehov av särskild omsorg, stöd och stimulans. Allmän fritidsverksamhet föralla barn. Utredningen definierar begreppet skolbarns fritidsom frilid under den icke-leklionsbundna liden av dagen, terminen och året.Utredningen har avgränsat sitt uppdrag till att avse de frågor som beröråldrarna , 1,2Pedagogisk planering m. m. Utvecklingsperioden ca 7-ca 12 år innebär envidareutveckling från förskoleåldern i olika avseenden med väsentligen andrakarakteristika. Ju mer barnet tillväxer i självständighet, ju mer ökar del sinakamratkontakten Kamratgrupper blir under dessa är ett centrum för socialfostran. Den har stor betydelse bl. a. för värnets själv värdering och somstimulans till intressen och kunskaper. Del är viktigt anser utredningen att barnet fåruppleva vuxna som kamrater, som har hunnit längre i sin utveckling och därförtål alt mot. En förutsättning för all en verklig dialog skall kunna ägarum är alt den vuxne accepterar och respekterar barnets åsikter och känslor.Utredningen diskuterar och exemplifierar de möjligheter fritidsmiljöerna haralt i samspel mellan barn och vuxna på olika sätt utveckla barnssjälvständighet, intellektuella och sociala förmåga. Dessutom betonas viktenav att barn med särskilda behov och andra barn är tillsammans, upplevervaranderas likheter och olikheter samt har tillfällen till gemensammaupplevelsen