prop · FZ0331 · 1975-12-31 00:00:00 — Harnågon i enlighet med lagen (1927:77) om försäkringsavtal insatts såsomförmånsiagare och erhåller han vid försäkringstagarens död förfoganderättenöver försäkringen eller, utan att sådan rätt förvärvas, utbetalning pä grund avförsäkringen, skall vad förmånslagaren sålunda bekommer vid beräknande avarvsskatt anses såsom arvfallen egendom. Vad nu sagts skall gälla jämvälförvärv, som på grund av stadgandet i 104 ij andra stycket nämnda lag tillfallerdödsbodelägare, vilken är berättigad till laglott, med iakttagande dock av vadbeträffande fördelning av sådant förvärv kan vara bestämt i skifteshandling,vilken jämlikt 16 ij lägges till grund för lotternas beräknande. Harförsäkringstagarens make insatts såsom förmånsiagare, föreligger ickeskattskyldighet för den del av förvärvet, som motsvarar det belopp, varmed,därest förvärvet ingått i försäkringstagarens kvarlåtenskap, makens jämlikt 15ij skattefria andel i boet skolat ökas. a) där livförsäkring, som är kapitalförsäkring, tagits åförsäkringstagarens eller hans makes liv samt den rätt, som pä grund avförsäkringsavtalet tillkommit endera av dem, jämlikt Il6ij första stycket lagenom försäkringsavtal icke kunnat tagas i mät för någonderas gäld, eller b) därförsäkring tagits för olycksfall eller sjukdom, vidskattens beräknande från värdet av vad som tillfallit någon i egenskap avförmånsiagare såsom skattefritt avräknas ett belopp av . Har pågrund av förordnande av samma person förmånstagaren fldigare erhållit sådantförvärv, som jämlikt 37 i; 2 mom. är i beskattningshänseende likställt medgåva, må likväl å värdet av vad som inom loppet av tillfallitförmånstagaren ej avräknas mer än sammanlagt . Vadsom på grund av insättningar av samma person i ränte- ochka-pitalförsäkringsanstalt på en gång tillfaller någon såsom förmånsiagareskall denne anses erhålla på grund av en och samma försäkring, och skall såanses som om försäkringen tagits vid tiden för den första insättningen och påvillkor att premiebetalning skolat ske i den ordning, vari insättningarna ianstalten skett eller enligt avtal mellan anstalten och försäkringstagarenskolat äga rum. Skattskyldighetenligt första stycket äger ej rum för rätt till pension som utgår på grund avpensionsförsäkring, därest denna tagits i samband med flänsteller ock premiebetalningen påböflats eller genom engängsbetalning fullgjortsmer än före dödsfallet. Skattskyldighet äger ej heller rum för rätt tillannan pension på grund av pensionsförsäkring eller för rätt till livränta, somutgår på grund av annan försäkring än pensionsförsäkring, i den mån vad som pågrund av förordnande av samma person tillfallit den berättigade icke överstigeren årsränta av vid pensionsförsäkring och vid annanlivränteförsäkring. Angåendevad som förstås med kapitalförsäkring och pensionsförsäkring samt med att försäkringtagits i samband med flänst stadgas i anvisningarna till 31 Skommunalskattelagen (1928:370). månstagareförordnande i enlighet med lagen om försäkringsavtal icke föreligger, äga tillämpning jämväl i fråga om vad som tillfallit någon på grund av statens grupplivförsäkring eller jämförbar av eller enskild arbetsgivare avtalad grupplivförsäkring eller på grund av sådan förmån från kommun, som avses i punkt 1 w/ow/estycket av anvisningarna till 31 ij kommunalskattelagen. första och andra styckena Vad i första och andra styckena här ovan sägsskall, även om för- här ovan sägs skall, även om för- månstagareförordnandei enlighet med lagen om försäkringsavtal icke föreligger, äga tillämpningjämväl i fråga om vad som tillfallit någon på grund av statensgrupplivförsäkring eller jämförbar av eller enskild arbetsgivareavtalad grupplivförsäkring eller på grund av sådan förmån från kommun, somavses i punkt 1 sextonde stycket av anvisningarna till 31 ij kommunalskattelagen. Dennalag träder i kraft den och äger tillämpning i fall därskattskyldighet inträtt efter utgången av är 1975. Prop.1975/76:31 38 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, Propositionangående ändrade beskattningsregler för pensionsförsäkringar m. m. '(Fi 1971:07) avlämnade delbetänkandet (SOU1971:21)Pensionsförsäkring-Avdragsrätt vid inkomstbeskattningen förförsäkringspremie och kontoavsättning m. m. 1 betänkandet föreslås nya villkorför att försäkring skall godtas som pensionsförsäkring och begränsningar iavdragsrätten för premie för sådan försäkring. Vidare föreslås begränsningar irätten att med obeskattade medel göra avsättningar för tryggande av pension.Fyra ledamöter av kommittén, nämligen docenten , direktören , riksdagsmannen och direktören haravgett reservationer. Vidare har särskilda yttranden avgetts av två ledamöter,nämligen sekreteraren och ledamoten av Grelhe Lundbladsamt av experten direktören . Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetls av , kammarrätten iGöteborg, , försäkringsinspektionen, (), , länsstyrelserna i , , ,, och samt ,företagsskatteberedningen (Fi 1970:77), försäkringsrättskommittén (Ju 1974:09),skaiteutredning (Fi 1972:03), kapitalmarknadsutredning (Fi1969:59), , , Föreningen 'GeneraldirektörenGösta (ordförande), ledamöterna av . GretfieLundblad och , fil.ljc. , sekreteraren .AnnaHedborg, docenten , ombudsmannen , direktören och direktören . Prop.1975/76:31 39 auktoriseraderevisorer (), , Försäkringsbolagetpensionsgaranti (FPG), ömsesidigt, Försäkringsflänstemannaförbun-del,Handdsfiottans pensionsanstalt, Kommunernas pensionsanstall (KPA), (), Konsumentkooperationens pensionskassa (KP), Landsorganisationeni (LO), (), Sjöbefälels pensionskassa,. (), . , (), Svenskarevisorsamfundet. , advokatsamfund.Centralorganisationen /SR, , hantverks-och industriorganisation (SHIO), , , riksbank. (), () och handelskammare. ,KF och KP har avgelt gemensamt yttrande. LO har överlämnat yttrande av . LRF har åberopat yttrande av Lantbrukarnasskatiedelegaiion och SAF, , samtSveriges industriförbund har åberopat yttrande av Näringslivetsskatiedelegaiion. Prop.1975/76:31 40 2Nuvarande ordning 2.1 Inledning Uttrycket//v/oVsö/:/-//?är inte direkt definierat i lagstiftningen men används för atl betecknaförsäkring för dödsfaU eller för livsfall [se 97 § lagen (1927:77) omförsäkringsavtal, FAL]. Livsfall används som beieckning för händelse, sominträffar i en persons liv, t.ex. födelsedag. Ibeskattningshänseende indelas livförsäkring fr. o. m. i pensionsförsäkring(P-försäkring) och kapitalförsäkring (K-försäkring). För äldre livförsäkringargäller särskilda övergångsbestämmelser, som anger bl.a. när försäkringen är attanse som P-försäkring. Av punkt I av anvisningarna till 31 ijkommunalskattelagen (1928:370), KL, framgår vad som skall försttis medP-försäkring och K-försäkring. Skilda principer gäller vid beskattning av P-försäkringresp. Premien för P-försäkring är, bortsett från vissaundantagsfall, alltid avdragsgill för försäkringstagaren (försäkringens ägare)under det att utfallande belopp är skattepliktiga. Försäkringsanstalten ärdäremot inte skattskyldig vare sig för inbetalda sådana eller föravkastningen av dessa anstalten omhänderhar förvaltningen. Ifråga om K-försäkringar gäller att avdrag för premie i princip medges endastför vad som ryms inom det av sociala skäl motiverade s. k. försäkringsavdraget(46 ij 2 mom. första stycket 3) och flärde stycket KL), dvs. med högst 250 kr.för ogift och högst . tillsammans för makar. Belopp som utfaller på grundav sådan försäkring är å andra sidan inte skattepliktig inkomst. Försäkringsanslaltenär däremot skattskyldig för avkastning av inbetalda som anstaltenförvaltar och gör räntebärande. Enprivat pension kan tryggas genom försäkring. En annan form att trygga privatpension är atl arbetsgivaren avsätter medel lill pensionsstiftelse eller tarupp pensionsåtagandel som en särskild skuldpost i sin balansräkning. 2.2.1Gränsdragningen mellan P-försäkring och K-fÖrsäkring Avdet föregående framgår att punkt I av anvisningarna till 31 ij KL innehållerbestämmelser om vad som förstås med P-försäkring och K-försäkring. För attenligt dessa bestämmelser anses som P-försäkring skall försäkringen varameddelad av försäkringsrörelse som drivs här i landet. Försäkringen får inteavse andra försäkringsbelopp än 1)ålderspension,som utgår högst så länge den försäkrade lever, 2) invalidpension,som utgår högst så länge den försäkrade är arbetsoförmögen eller har nedsattarbetsförmåga, 4) kapitalbeloppsom är förenat med ålders-, invalid- eller efterlevande- Prop.1975/76:31 41 pensionoch som utgår i samband med att pensionen böflar utbetalas eller upphör ellerförsäkringen upphör. Ålderspensionkan alltså vara livsvarig eller temporär. Den fär inte börja utgå vid lägreålder än om inte lägre pensionsålder kan anses skälig med hänsyn till denförsäkrades yrke eller andra omständigheter, t. ex. varaktig arbetsoförmåga(punkt I tredje stycket av anvisningarna till 31 i;). Utbetalningstidenför ålderspension får enligt huvudregeln inte understiga . Likaså fårpensionen inte nedsättas efter det pensionsåldern inträtt.Undantag från femårsregeln får emellertid göras dels beträffande pension somupphör tidigast då den försäkrade fyller och dels beträffande pension somutges enligt allmän pensionsplan i den mening som avses i lagen (1967:531) omtryggande av pensionsutfästelse m. m. (tryggandelagen). 1 det förstnämndafallet gäller en minsta utbetalningstid av medan i detsenare fallet någon föreskrift om minimitid för utbetalning av pensionen intefinns (punkt 1 åttonde stycket av anvisningarna till 31 ij KL). Syftet medundantagen från den lägst femåriga utbetalningstiden är att möjliggöra enkomplettering av pensionsskyddet till dess ålderspension kan böfla ulgå enligtden allmänna försäkringen. Invalidpensionkan utgå under hela den tid den försäkrade är arbetsoförmögen eller harnedsatt arbetsförmåga. Om invalidpension enligt avtalet skall upphöra ellernedsättas efter det arbetsförmågan upphört eller nedsatts gälleremellertid också för invalidpension att inte får understiga (punkt 1 åttonde stycket av anvisningarna till 31 ij). Medefterlevandepension förstås pension som efter den försäkrades död utgår högstså länge viss eller vissa i försäkringsavtalet angivna personer lever. Ocksåbeträffande sådan efterievandepension gäller att om pensionen enligt avtaletskall upphöra eller nedsättas, detta inte får ske frän denförsäkrades död. Som efterlevandepension anses vidare viss pension som utgårefter den försäkrades död oberoende av viss pensionstagares liv, nämligen dåfråga är om s. k. försörjningsränta (punkt I femte slyckel av anvisningarnatill 31 §). För att pension skall anses som försörjningsränta gäller följande. a) Försörjningsräntanskall vara förenad med livsvarig ålderspension eller med sådan livsvarigefterlevandepension till make eller barn som skall böfla utgå efterden försäkrades död. Försörjningsräntans årsbelopp får inte överstiga denlivsvariga pensionens årsbelopp. b) Försöflningsräntanskall utgå under högst . Om räntan är förenad med livsvarig ålderspensionfår räntan dock inte utgå längre än till dess den försäkrade skulle ha fyllt 90år. Vidare får räntan vid högre pensionsålder än inte utgå änden som motsvarar skillnaden mellan 90 är och pensionsåldern. c)Tidenför betalning av premierna för försöflningsräntan och därmed förenad livsvarigpension lar inte understiga räntans utbetalningstid med Prop.1975/76:31 42 Premierna skall vidare eriäggas så att inte vid utgången av någotkalenderår det sammanlagda beloppet av eriagdapremier överstiger det belopp, som skulle ha eriagts, ompremiebetalningen jämnt fördelats , som med understiger dentid, som försörjningsränian längst skall utgå under. d)Enligt stadgande i avtalet får rätt inte föreligga till återköp eller belåningav försäkringen och inte heller rätt lill sådan ändring av försäkringen att denupphör aft vara P-försäkring. Vidtillämpningen av bestämmelserna under a) skall efterlevandepension till denförsäkrades efterlevande make anses såsom livsvarig även om pension skallupphöra vid omgifte (punkt 1 sjätte stycket av-anvisningarna till 31 S KL). Kapitalbelopp,som utgår på grund av P-försäkring, får tillsammans inte överstiga det högstaåriiga beloppet av ålders- eller invalidpensionen, ökat med det högsta årligabeloppet av efterievandepensionen om sådan pension skall utgå till make (punkt1 sjunde stycket av anvisningarna flll 31 ij). Bestämmelsen att somP-försäkring kan godtas endast försäkring som meddelas inom försäkringsrörelsesom drivs här i landet infördes genom lagstiftning (SFS 1969:754). I sammanhangetfick dock RSV rätt att förklara utomlands tecknad försäkring som P-försäkring,om försäkringen i övrigt uppfyller villkoren enligt KL för sådan försäkring(punkt 3 av övergångsbestämmelserna, senast ändrad genom SFS 1974:725). Förbifall till ansökan om sådan dispens fordras att särskilda skäl föreligger. Avförarbetena till lagstiftningen framgår att särskilda skäl skall anses föreligga,om utländsk medborgares bosättning här i landet bedöms bli av mera tillfälligvaraktighet och det vidare framstår som naturiigt att försäkringen intetecknats i svensk anstalt. 1 fråga om svensk medborgare anses särskilda skälföreligga om en försäkring i utländsk anstalt framstår som den naturligalösningen av försäkringstagarens pensioneringsfråga (prop. 1969:162 s. 30). Avnämnda övergångsbestämmelse framgår vidare att dispens kan medges svenskmedborgare som under inte varit bosatt här i riket och under dennatid tecknat försäkringen. MedK-försäkring förstås annan livförsäkring än P-försäkring (punkt 1 niondestycket av anvisningarna till 31 ij KL.) Omlivförsäkring innehåller villkor som gör att den kan hänföras till såvälP-försäkring som K-försäkring, anses den uppdelad på en P-försäkring och enK-försäkring. Uppdelningen sker i första hand med ledning av försäkringsavtalet(punkt 1 tionde stycket av anvisningarna till 31 iJ KL.) Är detta inte möjligt,får uppdelningen ske enligt grunder som fastställts av regeringen (punkt 1elfte stycket av anvisningarna till 31 ij). 1 två kungörelser (SFS 1950:674 och1951:723) har angivits grunden för sådan uppdelning av vissa försäkringar. Försäkring,som enligt gällande bestämmelser skall hänföras till P-för- Prop.1975/76:31 43 säkringoch för vilken premiebetalningen skall vara fullgjord frånförsäkringsavtalets ingående, får utan hinder av dessa bestämmelser anses somK-försäkring, om förbehåll härom görs när försäkringen tecknas och förbehållettas in i försäkringsavtalet (punkt 1 tolfte stycket av anvisningarna till 31ij). 2.2.2Rätten till avdrag for P-försäkringspremie P-försäkringkan avse försäkring som tagits i samband med flänst eller utan sådant samband.P-försäkring skall anses ha tagits i samband med flänst, om skyldighet enligtanställningsavtalet föreligger för arbetstagare att ha sådan försäkring eller,i fall sådan skyldighet inte föreligger, om för försäkringen skallbetalas av arbetsgivaren eller av denne och arbetstagaren gemensamt (punkt 1flortonde stycket av anvisningarna till 31 S KL). HarP-försäkring tagits i samband med flänst, anses de som den anställdeeriagt som kostnad för alt fullgöra flänsten. Den anställde har avdragsrätl förpremierna på samma sätt som för övriga kostnader för fläns-teintäkternasförvärvande (33 § 1 mom. KL). Har däremot arbetsgivaren erlagt premien, skallden anställde inte beskattas i anledning härav eftersom han skulle haftavdragsrätt för premien om han själv betalat den. Skattskyldigheten får alltsåi detta fall kvittas mot avdragsrätten genom s. k. "tyst kvittning",dvs. utan öppen redovisning i den anställdes deklaration (punkt 3 avanvisningarna lill 32 § KL). Avdragsrättenför för annan P-försäkring än sådan som tagits i samband med flänstregleras i 46 S 2 mom. första stycket 2) och femte stycket KL. Avdrag medgessom allmänt avdrag för premie som eriagts under beskattningsåret för försäkringsom ägs av den skattskyldige eller hans omyndiga barn. Avdragsrätten är alltsåknuten till försäkringens ägare eller i förekommande fall tillförsäkringsägarens föräldrar. Avdrag medges med viss begränsning oavsettpremiens omfattning och vidare oavsett på vems liv försäkringen tagits.Begränsningen beträffande avdragsrätten är konstruerad sä att avdrag för egenP-försäkring inte medges till högre belopp än skillnaden mellan sammanlagdabeloppet av intäkter från förvärvskälla som är skattepliktig i hemortskommunenoch övriga allmänna avdrag. Vid kommunaltaxeringen får dock avdrag som inte kanutnytflas i hemortskommunen göras i annan kommun med belopp intill den därredovisade intäkten efter andra allmänna avdrag som får åtnjutas vid taxering ikommunen. Detta innebär alltså att avdrag för premie för egen P-försäkring fårgöras först efter övriga allmänna avdrag och att P-försäkringspremien inte fårföranleda underskott vid taxeringen. Vad som inte kunnat utnytflas till avdragav premien får dras av senast vid taxering för sjätte beskattningsåret efterdet år premien eriades. Avdraget får dock inte heller i sistnämnda fallöverstiga skillnaden mellan redovisad intäkt och övriga allmänna avdrag. Prop.1975/76:31 44 Denu redovisade bestämmelserna om avdrag för premie för annan P-försäkring änsådan som tagits i samband med flänst gäller dock inte helt undantagslöst.Enligt punkt I av anvisningarna till 46 ij KL medges inte avdrag för premieroch andra avgifter i de fall de är att betrakta som utgifter förlevnadskostnader, som enligt 20 tj KL inte är avdragsgilla. Som exempel anges ianvisningspunkten premie för försäkring för hembiträde. Vidare får avdrag åtnjutasendast i den mån det belöper på tid av beskattningsåret när den skatlskyldigevarit bosatt här i landet ( 46 ij 2 mom. tredje stycket KL). Slutligenbegränsas rätten till avdrag för erlagd premie för P-försäkring som inte tagitsi samband med flänst för skattskyldig, som under beskattningsåret haft atteriägga sjömansskatt. Sådan skattskyldig får göra avdrag för premien endasi iden mån hänsyn till denna inte tagits vid beräkning av sjömansskatten (46 ij 2mom. andra stycket KL). 2.2.3Skatteplikt för utfallande pension m. m. Moträtten till avdrag för premie för P-försäkring svarar skatteplikt färutfallande pensionsbelopp. Rätt till pension likställs med flänst (31 tj andrastycket KL) och pension hänförs alltså till intäkt av flänst (32 tj 1 morn.första stycket KL). Skillnad görs härvid inte mellan pension som utgår på grundav försäkring, som tagits i samband med flänst, och försäkring, som tagits utansådant samband. Som intäkt av flänst räknas också annat belopp, som utgått pågrund av P-försäkring såsom vinstandel, återbäring eller belopp som uppbärs vidåterköp av försäkring (32 S I mom. andra stycket KL). Beloppsom utfaller på grund av P-försäkring utgör i regel skattepliktig inkomst hosmottagaren, som normalt är försäkringens ägare eller en till försäkringeninsatt förmånsiagare. Från regeln att mottagaren är skattskyldig för utfallandebelopp flnns emellertid vissa undantag. Undantagen avser vissa fall därförmånsiagare på grund av förmånstagareförordnandet uppburit försäkringsbeloppföre försäkringstagarens död eller där försäkringsbelopp utgått efter del attförsäkringen överiåtits. Harförmånsiagare uppburit försäkringsbelopp före försäkringstagarens död, ärförsäkringstagaren skattskyldig i den mån han inle vid utbetalning avmotsvarande belopp till förmånstagaren skulle ha haft rätt till avdrag förbeloppet såsom för omkostnad eller periodiskt understöd (53 t; 4 mom. KL).Detsamma gäller i fråga om den som efter förvärv av försäkring vidinkomstbeskattningen skall anses som ägare av försäkringen. OmP-försäkring överiåtits lill fysisk person, skall vid inkomsttaxeringenförsäkringstagaren under sin livslid trots överlåtelsen anses som försäkringensägare och även vara skattskyldig för utfallande belopp. Detta gäller dock inteom försäkring överiåtits på grund av anställningsförhållande eller på grund avutmätning, ackord eller konkurs eller på grund av bodelning i anledning avhemskillnad eller äktenskapsskillnad. 1 sådana fall är alltså den nye ägarenenligt huvudregeln skattskyldig för belopp, som utgår till 1975/76:31 45 honompå grund av försäkringen. Undantag från huvudregeln att mottagaren ärskattskyldig för utfallande försäkringsbelopp gäller dock om försäkringöverlåtits på grund av bodelning i anledning av hemskillnad eller äktenskapsskillnad,såvida överiåtaren-försäkringstagaren vid utbetalning av motsvarande belopptill förvärvaren av försäkringen inte skulle ha haft rätt till avdrag härförsåsom för periodiskt understöd. Vadsom gäller försäkringstagaren vid överlåtelse av P-försäkring gäller också densom efter förvärv av försäkring skall anses som dess ägare vidinkomstbeskattningen (53 tj 4 mom. andra stycket KL). Omsärskilda skäl föreligger kan RSV medge att den som förvärvat P-försäkringockså skall anses som försäkringens ägare vid inkomstbeskattningen även i falldå överiåtaren enligt vad förut anförts skall anses som ägare (53 tj 4 mom.tredje stycket KL). Omförsäkringsavtal ändras så att P-försäkring helt eller delvis övergår lillK-försäkring, skall mol K-försäkringen svarande premiereserv och övrigatillgodohavanden för ändringen anses såsom på grund avP-försäkringen utbetalt belopp (punkt 10 första stycket av anvisningarna till32 S KL). Övergåräganderätten till P-försäkring av andra skäl än på grund av försäkringstagarensdöd till juridisk person, skall ett belopp motsvarande försäkringens värde vidtiden för äganderättens övergång anses såsom på grund av P-försäkringenutbetalt till försäkringstagaren. Motsvarande gäller i fråga om den som vidförsäkringstagarens död eller eljest efter denne erhållit förfoganderätten tillförsäkringen och överlåter äganderätten till den (punkt 10 andra stycket avanvisningarna till 32 j KL). Dessa bestämmelser gäller dock inte omäganderätten till P-försäkring övergår till pensionsstiftelse eller, i fråga ompensionsförsäkring som tagits i samband med flänst, till den försäkradesarbetsgivare om arbetsgivaren inte är s. k. fåmansbolag, vari den försäkradeensam eller tillsammans med ett fåtal andra personer har ett bestämmandeinflytande (punkt 10 tredje stycket av anvisningarna till 32 ! ; KL). 2.3Pensionering i företagens regi Depensionslöften som lämnas på arbetsmarknaden avser som regel s. k.oantastbar pension. Härmed förstås, att den anställde successivt flänar in den utlovade pensionen och att han får ett s. k.fribrev om han frånträder anställningen före pensionsålderns inträde. Dettafribrev ger honom rätt till så stor del av den utlovade pensionen som hanflänat in, när han slutar sin anställning i företaget. Motsatsen tilloantastbar pension är antastbar pension. Med det senare avses att ar- Prop.1975/76:31 46 belslagarengår miste om den pension han flänat in om han slutar sin anställning i förtid.Han får alltså inte något fribrev. Enarbetsgivare kan överiåta pensioneringen av sina anställda på en försäkringsanstalleller sköta pensioneringen i egen regi och själv betala ut pension. Omarbetsgivaren sköter pensioneringen helt i egen regi, har han inga utgifter försina pensionslöften innan pensionerna skall böfla utbetalas. Detkan emellertid göras gällande att arbetsgivaren har en årlig kostnad föruppbyggnad av pensionskapitalet. Han äger dock inte utan vidare avdrag fördenna kostnad vid sin inkomsttaxering. Bestämmelserom de former under vilka en arbetsgivare kan trygga sina pensionsutfästelservid pensionering i egen regi finns i tryggandelagen. Tryggande kan härvid skegenom avsättning till pensionsstiftelse eller särskilt konto i balansräkningen(Avsatt till pensioner). Enligt punkt 2 b och c av anvisningarna till 29 ij KLäger arbetsgivare i princip rätt till avdrag fir avsättning med ett belopp sommotsvarar skillnaden mellan det kapitaliserade mervärdet av hans totalapensionsskuld vid beskattningsårels utgång å ena sidan och vad han sedan haravsatt i sin "pensionsreserv" å andra sidan. Pensionsskulden utgörsumman av kapitalvärdet av redan utgående pensioner och inflänade fribrev vidberäkningstidpunkten.