prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — ÖEFframhåller vidare att koncentrationen av energiproduktion till ett fåtal storakärnkraftverk medför ökad sårbarhet för energiförsörjningen underkrigsförhållanden, eftersom det i vissa lägen skulle kunna vara förenligt meden angripares syften att genom direkt bekämpning försöka slå ut dessa verk. Detbör därför eftersträvas att i berg eller på annat skyddat sätt förlägga denkärnkraftproduktion, som erfordras för försörjningen under krig. ÖEF pekarvidare på den ökning av självförsörjningsgraden, som kan vinnas genom attutnyttja andra inhemska bränslen, exempelvis vedavfall, torv och sopor, liksomgenom att tillvarata spillvärme i samband med kärnkraften. En etableradfredsanvändning innebär en god gmndval för sådail omställning till användningi större skala av inhemska energiresurser, som kan bli nödvändig i krislägen.En viktig förutsättning härför är självfallet att eldningsanläggningar avolika slag kan konverteras från olja till inhemskt bränsle. ÖEFanför vidare att en fortsatt kärnkraftutbyggnad är en möjlig utväg för atteffektivt dämpa importberoendet av framför allt olja, vilket under allaförhållanden bör eftersträvas, överstyrelsen har därmed inte tagit ställningtill omfattningen av en framtida kärnkraftutbyggnad men vill framhålla, att omderma begränsas, måste väsentligt större insatser komma till stånd för attutnyttja inhemska energitillgångar, såsom skifferolja, torv och vedavfall, omimportberoendet skall kunna minska. De nämnda inhemska energiråvarorna kanemellertid även vid ett intensivt utnyttjande inte annat än i mindre gradpåverka beroendet av importerad energi. I ett sådant läge är det angeläget attenergiimporten diversifieras i riktning mot ökad andel kol och minskad andelolja. För att trygga försörjningen under krissituationer krävs enligt 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 96 överstyrelsenvid cn begränsning av kärnkraften ytterligare förstärkning av beredskapen,särskilt i fråga om beredskapslagring av olja och fasta fossila bränslen. Överstyrelsenanser vidare att som komplement till den reguljära oljehandeln kan det varafrån försörjningssynpunkt värdefullt med direkta statliga engagemang i form avsärskilda handelsavtal med oljeexporterande länder. Med hänsyn härtill och medbeaktande av den relativt låga raffinaderikapaciteten i förhållande tillkonsumtionen är en utbyggnad av den inhemska raffinaderikapaciteten motiverad. Detbetonas av bl. a. kommerskollegium att en dämpning av bränsleimporten ärfördelaktig inte bara vad gäller försörjningstryggheten utan också frånbetalningsbalanssynpunkt. Kollegiet anför vidare att av än större betydelsefrån betalningsbalans- och beredskapssynpunkt synes vara att möjligheterna attutveckla inhemska energikällor tillvaratas. Kollegiet ansluter sig till EPU:suppfattning att vattenkraften och kärnkraften därvid synes vara de energiformersom på kortare sikt kan ge bidrag av någon storleksordning. Energiberedskapsutredningenframhåller att beredskapskraven måste beaktas vid ställningstaganden tillenergipolitiken. Utredningenanför att man i en krissituation måste kunna reglera energikonsumtionen påolika sätt. Det är väsentligt enligt utredningen att dessa regleringskrav imöjligaste mån beaktas vid utformning av distributionssystem, fastigheter etc.Tillståndsvillkor, byggnormer och andra bestämmelser bör inrymma dettahänsynstagande. Det är t. ex. viktigt att man i största möjliga utsträckningkan mäta förbrukningen av elkraft, gas, varmvatten och värme individuellt.Merkostnaden för installation och underhåll/avläsning av mätare bör enligtutredningen vägas mot såväl spareffekt som möjligheten att i ett krisläge merrättvist reglera förbrukningen. Utredningen anser därför kollektivmätning varaen ur regleringssynpunkt olämplig metod att mäta energiförbrukningen. Utredningenunderstryker vidare att det från beredskapssynpunkt är av största betydelse attenergiberoendet sprids geografiskt och att olika möjligheter tas till vara attutveckla de inhemska energiresurserna. Beredskapssynpunkter talar också för enhög raffinaderikapacitet inom landet och för en utökad beredskapslagring avråolja i anslutning till raffinaderierna. Vidareanser utredningen att elproduktionen i minsta möjliga utsträckning bör baseraspå olja. Utredningen finner det även angeläget att kärnkraftverkens hetvattenmaximalt utnyttjas för uppvärnming av fastigheter. måste en central målsättning för den svenska energipolitiken varaatt planera landets energiförsörjning så att beroendet minskar av importeradebränslen, som är känsliga för internationella 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 97 ekonomiskaoch politiska störningar främst fossila bränslen. Sammanfattningsvisframhåller elutredningen att starka skäl talar för att den församhällsutvecklingen erforderliga el- och värmekonsumtionsökningen i betydandeutsträckning måste täckas med kärnkraft. Av olika skäl synes det utredningenvälbetänkt att i förhållande till kraftindustrins tidigare planeradeutbyggnad begränsa kärnkraftutbyggnaden under den närmaste tioårsperioden.Denna begränsning måste emellertid enligt utredningen följas upp med hårda statligastyr- och kontrollåtgärder i syfte att hushålla och spara på tillgängligaenergiresurser. anser att det främsta målet för landets energipoUtikbör vara att så långt överhuvud taget är möjligt reducera vårt nuvarande starkaberoende av utlandet för vår energiförsörjning. Oljekrisen har enligtförbundet på ett otvetydigt sätt avslöjat de risker för hela vårt samhälle somnuvarande förhållanden innefattar. Förbundet anser därför att strävan måstevara att i största möjliga utsträckning minska vårt beroende av olja somenergikälla. CDL anser att den framtida svenska energipolitiken i första handmåste baseras på bedömningar av oljetillgången och att man inte kan bortse frånatt en allvarlig oljebristsituation kan uppstå . CDL understrykervidare att landets stora oljeimport gör oss ytterligt känsliga för störningar ioljetillförseln även på kort sikt. CDL menar att med hänsyn till bl. a. dessaskäl bör elförsörjningen baseras på fortsatt utbyggnad av kärnkraft- ochvattenkraftanläggningar. Medhänsyn till bl. a. betalningsbalansen och självförsörjningsgraden förordarSvensk kärnbränsleförsörjning AB att utbyggnaden av kärnkraft i Sverigefortsätter oberoende av vilket alternativ som väljs för den framtida totalaenergiförbrukningen. Vissaremissinstanser tar upp ökad k o 1 i m p o r t som en möjlighet att minskaoljeberoendet, t. ex. KF. anför, att föreningen i motsatstill EPU anser att kol från , och kanske även kanbedömas vara tillräckligt mycket billigare än olja för att vara intressant förstora anläggningar nära goda hamnar. Bl.a. i understryker vikten av att få till stånd ennaturgasimport. anser att en del av landets energiförsörjning bör överföras frånolja till naturgas. Därigenom skulle en värdefull spridning av bränsleimportenåstadkommas liksom miljömässiga fördelar. Utgångspunkten i fråga omnaturgas har varit att den inte bör kosta mer hos kunden än tjock eldningsolja.Naturgas har inte stått att få med detta villkor. Föreningen anser att tiden nuär mogen för en övergång till en överbryggande kostnadsmässig totalsyn på helaenergiområdet och ett accepterande av ohka produktions- och importpris påskilda energislag. För en naturgasimport skulle då prisgapet ej utgöra etthinder. 7 1975.1 saml. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 98 framhåller att all energiproduktion tar naturresurser i anspråkoch påverkar miljön mer eller mindre negativt. Även konsumtion av energi ger imånga fall upphov tiU negativ miljöpåverkan. finner därförstörsta möjliga sparsamhet med energi angelägen. Verket drar den slutsatsen attmålet för energipolitiken måste vara att det lägreav utredningens konsumtionsalternativ inte överskrids; på börytterligare begränsningar eftersträvas. Verkets val av produktionsalternativgörs mot bakgmnd av en genomgång av effekter på miljön av olika sätt att produceraenergi (baserade på olja, kol, gas, uran, vattenkraft m. och medutgångspunkt i att en viss årlig konsumtionsökning trots sparsamhet inte kanundvikas . Verket finner kärnkraften vara denenergikälla, som från olika miljövårdssynpunkter är att föredra och förordardärför att det erforderliga tillskottet av basproduktion av elkraft baseras påkärnenergi under förutsättning att säkerhetsfrågorna kan lösas. Verketförordrar också att någon ytterligare utbyggnad av vattenkraft av betydelseinte skall äga rum. Koncessionsnämndenför miljöskydd anför att det är uppenbart att vissa energikällor är mermiljöfarliga än andra. Vattenkraft och kärnkraft ger sålunda mindreolägenheter för omgivningen än t. ex. förbränning av olja eller kol förenergiproduktion. Kylvattenutsläpp förekommer både från kärnkraftverk och frånt. ex. oljeeldade kraftverk. Från de senare tillkommer mycket betydande utsläppav svaveldioxid, koldioxid, stoft och tungmetaller m. m. Omavsvavling av olja eller rökgaser kommer till användning, uppstår vissaavfallsproblem. Förbränning av kol ger svavelproblem av samma slag som vidförbränning av olja och dessutom stora mängder aska. Av dessa skäl och medhänsyn till den begränsade tillgången på olja och de ökande kostnaderna ärenligt nämnden det av utredningen skisserade prognosalternativet 2 (högreenergiförbmkning utan fortsatt kärnkraftutbyggnad) knappast vare sigrealistiskt eller från miljövårdssynpunkt godtagbart, särskilt om man betraktarproblemen . Fiskeristyrelsenerimar om att vattenkraftutbyggnadens negativa inverkan på vattenmiljön,fiskbestånden och fiskets utövande är väl känd. Styrelsen anser att de kvarvarandeoutbyggda älvarna liksom värdefulla delar av redan utbyggda älvar bör bevarasför framtiden. Styrelsen uttalar vidare att den skadUga inverkan av fossilabränslen genom surt nedfall är väl dokumenterad. Flera sjöar och vattensystemär helt fisktomma beroende på för lågt pH-värde i vattnet. Avslutningsvisanför styrelsen att effekten av kylvattenutsläpp på öppna kuster ännu inte ärhelt klarlagd men att mycket tyder på att skadan på fisket är av lokalkaraktär. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 99 går igenom olika energiproduktionsformer från främstmiljörisksynpunkt. Föreningen anför att vattenkraften i vårt land har tagits ianspråk i så stor omfattning att utbyggnad av ännu befintliga orörda älvar,tillflöden och älvsträckor hotar att helt beröva oss denna naturtyp som dessarepresenterar. Vidare uttalar föreningen att den oljebaserade energin såväli form av elektricitet som i övrigt medför allvarUga risker för förstöring avhavsvattnet och kusterna samt leder till betydande luftförorening medåtföljande nedfall av svaveldioxid och förstöring av sjöar och marker.Kärnkraftens viktigaste negativa miljöpåverkan är den uppvärmning avhavsvattnet som är en följd av kylvattenutsläpp. Föreningen anför också attsäkerhetsproblemen såväl vid driften som i samband med omhändertagandet avrestprodukter inte är lösta på godtagbart sätt. Energiframställning medtorvbränsle som bas utgör enligt föreningen ett hot mot en naturtyp, somtillhör våra mest opåverkade, och måste användas restriktivt. I fråga omkoleldningens miljöpåverkan anför föreningen att det torde vara klart attradioaktiva partiklar frigöres och att luftförorening inte kan undvikas.Föreningen menar också att inte heller konsumtionen av energi är riskfri.Föreningen drar slutsatsen att energikonsumtionsökningen måste bromsas och enkonstant energiförbmkning uppnås inom ett eller annat decennium. torde trots kraftfulla åtgärder med dessa syften energikonsumtionenändå komma att öka under en övergångstid. Utbyggnad av produktionsanläggningarbör tillåtas endast efter en ingående prövning i varje enskilt fall av behovetsstorlek, kraft-alstringsmetodens lämplighet, lokalisering m. m. anför attmiljöeffekterna till följd av förbränning av fossila bränslen är påtagUga trotsgenomförda emissionskontrollåtgärder. Kännedomen om de sammantagnahälsoeffekterna av flera samtidigt förekommande expositionsfaktorer såsomsvaveldioxid, nitrösa gaser, kolmonoxid, tungmetaller etc. är enligt styrelsenmycket ringa. De potentiella möjligheterna att negativa hälsopåverkandeeffekter kan uppkomma redan vid låga expositionsnivåer och bland särskiltdisponerade personer måste beaktas. Därtill kommer attmöjligheten av ackumulering och koncentration av icke nedbr'tbara toxiska ämnenvia ekologiska kedjor som slutligen såsom livsmedel kan påverka människan utgören svårövervakad osäkerhetsfaktor från hälsovårdssynpunkt. Styrelsen anfördärför att en reduktion av svåväl den relativa som absoluta andelen fossilenergi bör övervägas. Ökad användning av vattenkraft för elproduktion ter sigenligt styrelsen från hälsovårdssynpunkt angeläget. ställer sig tveksamt till att utnyttja torv i stor skala främst medhänsyn till konsekvenserna för gmndvattnet och ;ill de svåra ingreppen i dennaturliga miljön. Förbundet framhåller i sammanhanget att halm och gödsel äralltför värdefulla som råvaror för 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 100 foderframställningoch jordförbättringsmedel för att användas spm bränsle. I fråga om vattenkraftenmenar flera remissinstanser med hänsyn till olägenheterna med alternativaenergikällor att dess nackdelar ur miljösynpunkt inte är så betydande attvidare utbyggnad bör stoppas. LO anför att från miljö-och hälsosynpunkt bör konsumtionstillväxten för olja och kol så långt möjligthållas nere på grund av den starka kemiska nedsmutsning som dessa bränslenåstadkommer och som både förstör Uvsmiljön och riskerar att få påtagligaeffekter t. o. m. på klimatet. I fråga om vattenkraften kan bevarandeaspekteninte få ha en avgörande betydelse för bedömningen av miljöeffekterna. LO villspeciellt mot bakgrund av de begränsade erfarenheterna av kärnkraft samt vadnyss sagts om olja och kol understryka vattenkraftens betydande grad avmiljövänlighet. KF uttalar sig förytterligare utbyggnad av vattenkraften, men anser det nödvändigt att vissavattensystem undantas med hänsyn till att omistliga miljövärden annars skullegå förlorade. Även andra remissinstanser är positiva till vidare utbyggnad avvattenkraft, t. ex. CDL, allmännyttiga bostadsföretag samtlänsstyrelserna i , och län. Ekonomiskafrågor m. m. Energiförsörjningenskostnader, erforderliga investeringars storlek, finansieringsproblem o. dyl.diskuteras utförligt av flera remissinstanser. En huvudfråga är därvid vad somär fördelaktigast; uppvärmning med el från kärnkondenskraftverk ellerfjärrvärme från fossileldade kraftvärmeverk. CDL framhåller att EPU:salternativ 1 och 3, dvs. med fortsatt kärnkraftutbyggnad, ger en betydandeekonomisk vinst jämfört med alternativen utan kärnkraft. Vidare anför CDL atten väsentlig faktor, som talar till kärnkraftens fördel men som icke belysts iutredningen, gäller den olika graden av ekonomisk osäkerhet hosfossilbränslealternativen jämfört med kärnkraftalternativen. I en fossileldadproduktionsanläggning (för såväl elkraft som annan energiproduktion) utgöresden stora delen av kostnaden av bränslekostnad. En höjning av bränslepriset fårdärför stora verkningar, framhåller driftledningen vidare. Härtill kommer atten sådan höjning drabbar produktionen i såväl befintliga som nytillkommandeanläggningar. I en kärnkraftanläggning utgör uranbränslekostnaden endast enmindre del av totalkostnaden. En höjning av uranbränslepriset betyder därförmindre på totalkostnaden. Detta ligger dessutom, när det gäller inhemskt uran,under vår egen kontroll, vilket inte oljepriserna gör. I framtida stadiumkommer således den ekonomiska känsligheten för ändrade förutsättningarbeträffande bränsle- kostnaden att vara betydligt större i alternativen 2 och 4än i alternativen Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 101 Detta förhållande kan få stor betydelse för samhällsekonomi ochhandelsbalans anför CDL. anför att prognoserna för den framtida totalaenergiförbrukningen är mycket osäkra, särskilt vad gäller elförbrukningen.Behovet av kämkraftutbyggnad bedöms vara betydligt lägre än vad som tidigareförutsatts. Föreningenanser att de framtida kostnaderna för elproduktion vid kärnkondens torde blihögre än kWh, som EPU räknat med. att mindre kapitaUcrävande energiformer bör väljas för att minskadet ekonomiska risktagandet. Föreningen uttalar också att fjärrvärme generelltär det ekonomiskt gynnsammaste uppvärmningsalternativet för tätare bebyggelse,att elvärme kräver 5 ä 10 gånger större investeringar än fjärrvärme, att blandmetoder för elproduktion utmärks kärnkondenskraftverk av ett väsentligt störrespecifikt investeringsbehov än exempelvis fossileldade kraftvärmeverk och attkärnkraftvärmeverk lokaliserade inom rimligt avstånd från tätorten är, därfjärrvärmeunderlaget är utbyggt, ekonomiskt överlägsna alla andra värmebaseradeelproduktionsmetoder. Vidare anför föreningen att osäkerheten beträffandeelproduktionskostnaden i kärnkondenskraftverk, fossileldade kondenskraftverkoch fossileldade kraftvärmeverk är så stor, att män inte enbart påkonventionellt ekonomiska grunder kan bestämma lämpligaste kombination iproduktionsledet. Oavsett prognosalternativ enligt EPU finns det utrymme förutbyggnad av såväl kärnkondenskraftverk, kärnkraftvärmeverk som fossileldadekraftvärmeverk. Enligt föreningen ger samtliga prognosalternativ för fjärrvärmei EPU underlag för en väsentligt ökad utbyggnad av fossileldadekraftvärmeverk. hänvisartill brister på reella erfarenheter i fråga om kärnkraft och menar attförväntningar om billig kärnkraft är väl optimistiska. Enligt styrelsen kommerkonventionell värmekraft troligtvis att ställa sig konkurrenskraftig under tvåå tre deceimier. Med hänsyn till attuppvärmning av lokaler har stor betydelse för landets totala energiförbrukningifrågasätter om inte användningen av el för uppvärmning börbli föremål för styrning, och instämmer i förslaget till samordnadevärmeplaner, baserade på regionala energiplaner, eftersom en snabb utbyggnad avtätorternas fjärrvärme-anläggningar företrädesvis i samband medelkraftgenerering ger det bästa utbytet av råenergin. anför att med nuvarande osäkerhet i fråga omframtida oljepriser och kärnkraftkostnader är det svårt att entydigt peka utnågot kraftslag som är ekonomiskt överlägset de övriga med undantag avkärnkraftvärmeverk och vattenkraft. I ett osäkert prognosläge blir det enligtförbundet angeläget att prioritera pro- 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 102 duktionsformermed liten andel investeringskostnad samt kort planerings- och byggnadstid. Angpanneföreningentar upp frågan om möjligheten av framtida försämrade finansieringsvillkor ochanför att andra antaganden om villkoren för energisektorns framtidakapitalförsörjning än EPU:s innebär också att fördelningen mellan olikakraftslag för att täcka elförbmk-ningen förskjuts. Föreningenframhåller möjligheterna att systematiskt utnyttja mot-trycksmöjligheterna iindustrin och mottrycksproduktionen i kommunernas fjärrvärmenät. Totaltmotsvarar dessa möjligheter enligt föreningen såväl effekt- som energimässigtett par stora kärnkraftaggregat. Föreningen framhåller att en förutsättning föratt utbyggnad av dessa möjligheter skall komma till stånd dock är attfinansieringen kan ordnas på samma villkor som för övrig kraftproduktion.Normalt lägger industrin höga lönsamhetskrav på investeringar imottrycksaggregat och finner därför i allmänhet att det blir billigare att köpaelkraft från något större kraftföretag. Andraremissinstanser som anser att möjligheterna till kombinerad produktion avelkraft och värme bör tillvaratas i ökad utsträckning är IVA och . ABAtomenergi anser att EPU kraftigt underskattat de ekonomiska fördelarna medkärnkraften. EPU har ej beaktat inverkan av de framsteg i kärnkraftteknikensom rimligtvis kan förväntas. Bolagetanför sammanfattningsvis följande. Kärnkraften ger en väsentlig förbättring iekonomi, miljö, försörjningstrygghet och handelsbalans jämfört med andra tillbuds stående medel för att täcka landets energibehov. För att begränsa dentotalt erforderliga utbyggnaden och därmed också minska miljöpåverkan är detönskvärt att satsa hårt på spillvärmeutnyttjning från kärnkraftvärmeverk i allaregioner, där detta kan ske lönsamt eller med hänsyn tillförsörjningsaspekterna riktig ekonomi. Fjärrvärme befriar dessutom lokalmiljönfrån luftföroreningar från direkt eldning. Denmycket kraftiga satsningen på elvärme och elanvändning i industriprocesser somEPU förutsett för alternativ 1 och 3 innebär onödigt stora kärnkraftutbyggnadermed det samtidiga antagandet att spillvärme från kärnkraftverken ej kommer atttillvaratas. Beräkningar som bolaget gjort, visar att oljebesparingar av sammastorleksordning som i EPU:s alternativ 1 och 3 kan åstadkommas med enkärnkraftutbyggnad för perioden 19802000 som är endast hälften så stor somutredningens. Beräkningarna utgår från samma totala installerade elkrafteffektsom utredningens alternativ 2 och 4, men stora delar av oljekondenskraften ochmottryckskraften har ersatts med kärnkraft respektive kärnkraft-värmeverk. Bolagetanser att kärnkraftutbyggnadsprogrammet för 1980-talet bör inriktas så attimportbehovet av fossilt bränsle hålles i närheten av nu- Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 103 'i . ' varandenivå även om tillväxttakten för energi är något högre än utredningens antagnalägre tillväxtalternativ. För 1990-talet däremot bör man ha hunnit dämpaenergitillväxten till högst dessa värden. Meddessa synpunkter som utgångspunkt lägger bolaget fram ett förslag som framgårav tabell 4.21. Kärnkraftutbyggnaden i detta alternativ är lägre änutredningens kärnkraftalternativ, men ger trots detta mycket stora besparingarav importbränsle och kostnader. Förslagets kämkraftutbyggnad under 1980-taletmotsvarar drygt hälften av den utbyggnad som beskrivs i CDL:s studie från år1972, vilket bl. a. beror på att spillvärmen från närförlagda kärnkraftverktillvaratas för uppvärmningsändamål. Tabell4.21 Förslag till planeringsförutsättning för kärnkraftutbyggnad Ytterligare kärnkraftutbyggnadefter de 11 beslutade enheterna Oljebesparing jämförd medutredningens alt. 4 om belastningen följer den lägre energitillväxten Mtoe/år 5 11 Ävenandra remissinstanser uttalar sig positivt om kärnbaserade kraftvärmeverk somproduktionslösning, t. ex. i . iMalmöhus län pekar på möjligheterna att utnyttja ett tredje aggregat iBarsebäck för fjärryärmeöverföring till Malmö-, Lund-, Helsingborg- ochLandskronaregionerna. Utredningen om radioaktivtavfall anför att kostnaderna för en säker teknik för hanteringen av radioaktivtavfall kommer ekonomiskt att belasta kärnkraften, som dock utan svårigheter kanbära dessa. Priset per producerad kilowattimme i kärnkraftverk kommer enligtutredningen sannolikt att inom överskådlig tid ligga lägre än för elkraft frånolje- och koleldade stationer. Utredningenframhåller vidare som sin bedömning att de problem som föreligger i samband medupparbetning samt hantering och förvaring av plutonium och högaktivt avfallinte kan anses utgöra hinder för utbyggnaden av kärnkraft i , om ensådan utbyggnad bedöms vara lämplig från andra synpunkter. Vissaremissinstanser anser dock att beslut om ytterligare kärnkraft bör anstå iavvaktan på bättre beslutsunderlag i fråga om avfalls- och säkerhetsproblemen,t. ex. som tidigare nämnts KF, LO och TCO. Ifråga om förslaget om regional energiplanering ställer sig fleraremissinstanser positiva, t. ex. länsstyrelserna i , , 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 104 ,och samt KF och . anför att EPU:s syn på den kommunala planeringen som ett medelatt bättre kunna beakta de samhälleliga aspekterna vid valet avuppvärmningsform helt överensstämmer med förbundets uppfattning. Genom enintegrering av energiförsörjningen i dess helhet med övrig planeringkan alla de möjligheter utnyttjas, som följer av en total behandling avplaneringsproblematiken. Vad i betänkandet anges som regional värmeplaneringavser enligt förbundet uppenbarligen planering på nivå. Förbundetdelar utredningens uppfattning, att denna kommunala planering bör omfatta allplanering för ledningsbunden energi.