prop · FZ03110 · 1975-12-31 00:00:00 — De slörsla statliga resurserna avsiUts lill TRU och SR/UTBför produktion av utbildningsprogram för radio och TV. Enligl min mening bör inte typen av läromedel ellerstorleken av utvecklingskostnaden i sig utgöra grund för en klassificering avbristområden. 1 Ukhet med vad som gäller för tryckta läromedel bör tillgångenpå och behoven av läromedel inom det avsedda användningsområdet avgöra omdetta Prop.1975/76:110 113 kan betraktas som bristområde och om framställning avläromedel för området således kan berättiga till statligt stöd. Även vid bedömningen av ljud- och bildprogram måsle man lahänsyn till vilka målgmpper som de avses för. Det är särskilt angeläget atlproduktionen koncentreras till de delar av utbildningsseklorema där del råderbrist på läromedel. Jag vill i detta sammanhang erinra om vad jag i del föregåendehar anförl om ljud- och bildprogrammens möjligheter alt höja undervisningenskvalitet. Jag har tidigare angett de allmänna riktlinjer och mål som bör gällaför den fortsatta verksamheten och vilka utbildningsområden som produktionenbör avse. Utbildningsprogramorganel bör ha möjlighet all inom ramen för dessariktlinjer självständigt välja de projekt och metoder det finner lämpliga. Närdet gäller val av projekl för skolområdet och den statiiga och kommunalavuxenutbildningen är del dock angeläget alt samverkan sker med statens institutför läromedelsinformation. Som jag har anförl ulgår del slalliga stödel lillläromedelsproduktion lill producenterna. Jag delar kommitténs uppfattning, sommött instämmande från remissinstansema, atl det statliga slödel även i forlsätlningenbör ulgå lill läromedelsproducenterna. Jag anser inle all del föreligger någotbehov av all inrätta elt särskilt planerings- och beslällningsorgan förfördelning av slödet. har jag förordat alt en övervägande del av programorganelsproduktion bör etersändas. Etl särskilt planerings-och beslällningsorgan ärunder sådana förhållanden svårt alt förena med den integritet som programorganelssändningsrätl fordrar. Utbildningsprogramorganel bör därför självt direkidisponera elt anslag i statsbudgeten. Till vissa särskUda frågor om programorganelsproduktion av tryckta läromedel återkommer jag längre fram (6.4.6). En av kommitténs huvuduppgifter har varil atl lägga framförslag om hur utbildningsprogramverksamheten bör organiseras. Kommitténföreslår atl TRU och SR/UTB inkl. SR/VUX läggs samman och bildar ell självständigtUtbUdningsprogramorgan direkt under . Enligl kommilténbör organet, med hänsyn till ulbildningsprogramverk-samhelens särskildakaraktär, inle knytas lill . Kommiltén har också överväglmöjligheten alt inordna verksamheten i del statliga lä-romedelsförelagel . Mot en sådan lösning anför kommiltén dels atl ell kommersielll föriaginle bör förfoga över sändningsrätl i radio och TV, dels alt Liber Grafiska ABskulle få en omfattande ickekommersiell verksamhel. Samtliga remissinstanser som yttrat sig i frågantillstyrker all TRU och SR/UTB inkl. SR/VUX läggs samman. Bland dessa ålerfinnsstatskontoret, SÖ, UKÄ, riksrevisionsverkel, , TCO och radioulredningen.Flertalet remissinstanser, däribland radioulredningen, anser alt utbildningsprogramorganelkan ges slällning som frislående enhet. 1975/76. Prop.1975/76:110 114 dioframför liknande synpunkter i denna fråga men anser att frågan om förhållandeltill bör lösas . () och förordar alt organet inordnas iSveriges Radio. Statsföretag och Föreningen alt den framlida produktionen handhas av Statsföretag/Liber. Jagdelar kommitténs och remissinslansemas uppfattning atl TRU och SR/UTB inkl. SR/VUXbör läggas samman lill en ny produktionsenhet. Därigenom samordnas de statligaresurserna för framställning av ljud- och bildprogram inom elt förelag. Som jaghar anfört bör del nya organet finansieras med statsmedel. I fråga omkommitténs förslag all del nya utbildningsprogramorganel skall ha ensjälvständig ställning vill jag anföra följande. De främsta skälen mol altinordna utbUdningsprogramorganet i är atl de båda förelagen harolika syften. TiU skillnad från , som skall bedriva allmänprogramverksamhet, skall utbildningsprogramorganet framställa ljud- ochbildprogram enbart för utbildningsverksamhet med den inriktning som regeringoch riksdag beslutar. Denna verksamhet kommer all finansieras med statligamedel till skillnad från mollagarfinaiisierade verksamhet. Detnya utbildningsprogramorganet bör dessutom liksom fallet är med TRU på beställningfrån t.ex. studieförbund, organisationer och myndigheter kunna framställa ljud-och bildprogram för annan distribution än via etern. Av dessa skäl kan jaginstämma i kommitténs bedömning alt utbildningsprogramorganel inle börinordnas i . Fleraskäl talar också enligl min mening mol atl inordna verksamheten i . Det är således inte lämpligt atl ge sändningsrätt till ett förelagsom bedriver kommersiell verksamhel. Inte heller är del lämpligt all inom eltoch samma förelag inrymma både helt statsunderstödd produktion och kommersielllgmndad produktion. a. av dessa skäl bli en frislående, slallig enhet inomutbildningsdepartementets ansvarsområde. Därigenom skapas elt organ som kanlämna verkningsfulla bidrag i arbetet med alt nå de av samhällel uppställda utbildningspoUliskamålen. I samband med det årliga budgetarbetet kan t.ex. den närmareinriktningen av verksamheten på olika sektorer prövas på säll som hillills skellför TRU. Som jag i det följande närmare kommer att redovisa utesluter inle enordning med etl frislående förelag all ett omfattande och nära samarbele medSveriges Radio kan förekomma även i fortsättningen. 6.3.4Sändningsrätt och sändningsiitrymme i etem Enprincipiellt viktig fråga är utbildningsprogramorganels rättigheter ochskyldigheter belräffande etersändning av de program som företagel framstäUer. F.n. har enligt radiolagen (1966:755, omtryckt 1972:240, ändradsenast 1975:242) ensamrätt lill mndradiosändning. 1975/76:110 115 hållandet mellan TRU och regleras genom etlsärskilt avtal i vilket bl. a. anges sändningsulrymme m. m. för TRUis program.Riksdagen har förta årel beslutat att lokalradiosändningar skall ske genom ettsärskilt dolterbolag till Radio (prop. 1975:13, KrU 1975:6, rskr 1975:82). I samband därmed beslöt alt ändra radiolagen. Enligllagändringen får regeringen bestämma atl får överlåta pådotterbolaget atl med ensamrätt avgöra vilka ljudradioprogram som skallförekomma i lokalradion. Genom beslut förra årel har regeringen också medgellatt får överlåta till dotterbolaget atl beslula om sådanöverlåtelse. 69 hävdade i sitt betänkande (SOU 1973: 8) Radio iutveckling alt etl frislående utbildningsprogramorgan måste få egensändningsrätt, särskilt avdelat sändningsutrymme, eget programansvar ochmöjlighet lill eget programval. TRU II har för sin del redovisat tre olikamöjligheter all lösa frågan om sändningsrätl. Den första möjligheten innebär atlSveriges Radio behåller ensamrätten för all mndradiosändning och altförhållandet mellan och utbildningsprogramorganet regleras genomavtal. Den andra möjligheten innebär alt regeringen överlåter ensamrätten ifråga om sändning av utbildningsprogram till utbildningsprogramorganel enligl bestämmelsemadärom i radiolagen. Den iredje möjligheten innebär all utbildningsprogramorganeltUldelas ensamrätt alt sända program i radio och TV inom ramen för de uppgiftersom åvilar programorganel. Äv dessa alternativ förordar kommitién alt utbildningsprogramorganelges räll all sända utbildningsprogram. sådanl principbeslut bör enligt kommilténkunna fattas ulan hinder av all radioulredningen har att lägga fram förslag isänd-- ningsrätlsfrågan. Under en övergångslid bör avtal om sändningslider m. m.träffas mellan och utbildningsprogramorganet. Samtiiga remissinstanser som yttrat sig i frågan, t. ex.statskontoret, SÖ, UKÄ, leleverkel, radioutredningen. LO, ABF och SverigesRadio, tillslyrker alt utbildningsprogramorganel ges egen sändningsrätt.Däremot anser radioutredningen och alt programorganet inle börfå ensamrätt atl sända utbildningsprogram. Jag anser atl kommitténs förslag om egen sändningsrätl ärväl motiverat. Jag har tidigare förordat all TRU och SR/UTB inkl. SR/VUX läggssamman lill etl självständigt utbildningsprogramorgan. Detla kommer alt förfogaöver betydande resurser och kan producera etl stort anlal program företersändning. Det är då inte rimligt att programorganet ytterst skall varahänvisat lill ell annal företags bedömning i fråga om vilka program som skalletersändas och atl skall vara ansvarigt enligt radioansvarighelslagen(1966:756) för program som företagel inte självt producerar. Jag förordarsåledes alt utbildningsprogramorganel skall ha egen sändningsrätl. Intill dess beslulhar fallals med anledning av förslag i sänd-ningsrällsfrågan från radioulredningenbör frågoma om sändning regleras genom särskilt avtal mellan ochutbildningsprogramorga- Prop.1975/76:110 116 net.På liknande sätt bör avtal kunna slutas när det gäller lokala radiosändningar. Tillsbeslul fallats med anledning av förslag från radioutredningen kommerradiolagens bestämmelser alt den elersända programverKsamhelen skall utövasopartiskt och sakligt enbart alt avse även vad gäUer utbildningsprogramorganelsverksamhet. 1 likhel med radioutredningen och anser jag all delbör vara möjligl även för och Lokalradio all sändautbildningsprogram. Kommitténföreslår att fördelningen av sändningsutrymme mellan och utbildningsprogramorganeli första hand sker genom överenskommelser mellan partema. Om inte enighet kannås bör en av regeringen utsedd person lillsammans med dessa söka finna enlösning och, vid fall av fortsatt oenighet, ha alt ensam avgöra tvister. Detlaförfarande föreslås bli tillämpat vid den långsiktiga fördelningen av sändningsutrymmel.Beslul om all förskjuta utbildningsprogram till en annan tidpunkt pågrund av atl annal program lagil längre lid i anspråk än beräknat bör enligt kommilténfattas av . Om sändningsledningen däremot vill flyttautbildningsprogrammet till en senare dag bör kontakt las med ulbildningsprogramorganet. Avde remissinstanser som har yttrat sig i frågan avslyrker radioulredningen,och förslaget. Radioulredningen anser alt parterna börförhandla sig fram till lösningar. Vid fall av oenighet om den långsiktigaplaneringen bör enligl radioulredningen regeringen beslula. Även Radiooch TCO menar alt parterna bör förhandla sig fram lill lösningar. Jagdelar de nämnda remissinstansemas tveksamhet inför kommitténs förslag. Eftersomen lösning av frågan om fördelning av sändningsutrymme inle är en fömtsättningför den omorganisation av utbildningsprogram-verksamheten som jag förordar, kandenna fråga tas upp i ell senare sammanhang. Jag vill erinra om alt radioulredningenhar i uppdrag atl lämna förslag om utnyttjande av sändningstider för olikatyper av produktion, såväl egen som annan. Jag anser atlradioutredningens förslag i denna fråga bör avvaktas innan slutlig ställningtas lill fördelningsfrågan. Intill dess bör och ulbildningsprogramorganetsaml i förekommande fall Lokalradio lösa aktuella fördelningsfrågor genomförhandlingar. har under hand förklarat sig beredd all medverkahärtill. Kommitiénhar även behandlat frågan om utbildningsprogramorganels behov av sändningsulrymmeoch föreslår dels alt frågan om en fjärde ljudradiokanal aktualiseras, delsalt del bör prövas om inte också kan användas för sändning avutbildningsprogram . Någon särskilt utbildningskanal i radio och TVbör däremot enligl kommitténs mening inte inrättas. Fråganom det lolala behovet av sändningsutrymme i radio och TV utreds av radioulredningen.Jag anser i likhel med denna och 1975/76:110 117 all frågan om utbildningsprogramorganels framtidasändningsutrymme bör behandlas när ulredningens förslag föreligger. Jag avseratt i annat sammanhang föreslå regeringen alt tillsätta enorganisationskommitté för sammanläggningen av TRU och SR/UTB inkl. SR/VUX.Denna bör få till uppgift alt genomföra den nya organisationen. Den bör därvidockså kunna få i uppdrag atl lämna förslag om behov av sändningsulrymme för delförsta verksamhetsåret. Jag avser all senare återkomma till behovet av resurserför utbildningsprogramorganet för /78. 6.3.5 Förhållande till myndigheter och Jag har tidigare förordat att det nya utbildningsprogramorganelinrättas som elt från frislående företag med egen sändningsrätl.Innan jag går in på frågan om företagels organisation m. m. anser jag del motiveratatt kortfattat beröra dess förhållande till och olikamyndigheter. När det gäller gränsdragningen mellan utbildningsprogramorganels ochSveriges Radios programverksamhet anser kommittén atl del inle är praktiskt möjliglatt dra en klar gränslinje mellan allmänna programverksamhetoch utbildningsprogrammen. Del är enligt kommittén svårt alt finna någon annanskiljelinje än all ulbildningsprogramorganet skall göra utbildningsprogram ochatt skall svara för övriga program. Detla hindrar dock inle alläven skall kunna sända program av utbildnings- ochbildningskaraktär. Äv de remissinstanser som yttrat sig i frågan delar SÖ ochradioulredningen kommitténs bedömning, medan har vissa invändningaroch anser atl gränsdragningen bör göras klarare än vad som föreslås ibelänkandet. För egen del ansluter jag mig till kommitténs allmännabedömningar atl någon exakt gränsdragning mellan de båda företagensprogramverksamheter inle är möjlig all åstadkomma och all äveni fortsältningen skall ha rält atl producera vissa program av utbildningskaraktär.Som framhåller är gränsdragningsproblemen störst inom förskole-och vuxenutbildningsområdena. Enligt min mening bör man i största möjligautsträckning undvika alt tillgängliga resurser utnyttjas för parallellproduktion inom de två företagen. Det av kommiltén och förordadesamrådet mellan förelagen om produktionens inriktning är därför nödvändigt föratt de båda företagens resurser skall kunna utnyttjas effektivt. Fömtom programverksamhetens inriktning innefattas iförhållandet mellan utbildningsprogramorganel och även frågor omsändningsutrymme och resursutnyttjande m.m. Jag har i del föregående förordat atlfrågan om sändningsulrymme för utbildningsprogrammet t. v. bör regleras genomsärskilt avtal mellan företagel och . Kommiltén har föreslagit atlfrågan om gemensaml utnyttjande av de båda företagens resurser även reglerasgenom avtal. 9Rii.sdagen 1975/76. Prop.1975/76:110 118 yttrandeställt sig positiv härtill i fråga om och bibliotek m. m.Jag delar kommitténs uppfattning i dessa frågor. Det bör uppdras ål organisalionskommillénall förbereda ell sådant avtal. har under hand förklarat sigberedd alt medverka till lösningar av detla slag. SverigesRadio bör ha ansvarel för beredskapsplaneringen även för utbildningsprogramorganel. Jaggår så över till frågan om utbildningsprogramorganels förhållande lillmyndigheter. Omföretaget får en sådan slällning som jag har förordal kommer del, bortsett frånfinansieringssällel, alt ha en ställning som i stort sett liknar SverigesRadios. Kommitién anser för sin del all radiolagens stadganden om att myndigheteller annat allmänt organ inte får förhandsgranska program eller förbjudaderas elersändning även bör omfatta utbildningsprogramorganels program. Dessaprinciper bör enligl kommittén även gälla för aU anslagsfinansieradprogramverksamhet oavsett distributionsform. Härigenom skapas garantier förprogramverksamhetens integritet. Utbild-ningsmyndighetemas och andraavnämarintressens önskemål och synpunkter bör framföras i de olika samarbelsorgankommitién föreslår. Remissinstansema,t. ex. SÖ, UKÄ, TCO och Vuxenskolan, delar kommitténs synpunkler påförhållandet mellan myndigheler och programorganel. SÖ anför all dess samarbelemed SR/UTB, som haft formen av samråd, har fungerat mycket tillfredsställande. Jaginstämmer i kommitténs uppfattning i denna fråga. Kommitténs förslag skaparenligt min mening fömtsättningar för en tillfredsställande balans mellan å enasidan företagets behov av integritet och å andra sidan avnämarnas intresse avinflytande över programproduktionens inriktning. Myndighet bör inle fåförhandsgranska eller förbjuda sändning av utbildningsprogram. Jag kommer vidmin behandling av frågan om företagets arbetsformer all beröra i vilka formeravnämarintressena bör beredas inflytande över programproduklionen. Kommitiéndiskuterar i belänkandet tre möjliga verksamhetsformer för del föreslagnautbildningsprogramorganet, nämligen myndighet, aktiebolag och stiftelse. Denförordar all ulbildningsprogramorganet får formen av en slallig stiftelse. Molmyndighetsformen talar enligt kommittén bl. a. att den inte är ändamålsenligför denna verksamhetsart. Myndighetsformen går dessuiom inle alt förena medgällande radiorättsliga regler. När del gäller valet mellan aktiebolag ochstiftelse framhåller kommittén att aktiebolagsformen främsl är avsedd för verksamhelmed inriktning på lönsam-helskrav. Mot stiftelseformen kan enligl kommitiénanföras atl den saknar en detaljerad civilrätislig lagstiftning. Del äremellertid möjligl alt i stadgarna för stiftelsen skriva in de regler som börgälla. 1975/76:110 119 Deflesta remissinstanser har inte haft något att invända mol alt det nya ulbildningsprogramorganetfår formen av en statlig stiftelse. Vissa remissinstanser anser emellertid atten ökad ekonomisk insyn i verksamheten behövs och alt detta inte kantillgodoses med kommitténs förslag. Jaganser all stiftelsen är den mest lämpliga organisationsformen och förordar attdenna lösning väljs. Jag är emellertid inte beredd att förorda delta som en slutiiglösning. En möjlighet till omprövning bör finnas redan när slällning tagils lilldels radioutredningens förslag i vad avser verksamhetens form för SverigesRadio och dels Sliflelseulredningens (JU 1975: 01) förslag. Reglerna för utbildningsprogramorganelsverksamhel bör las in i stiftelsens stadgar. Stadgama bör skrivas så att en lilUredsstäl-landeekonomisk insyn i verksamheten uppnås. 6.4.2Företagets organisation och ledning m. m. Kommitténföreslår all utbildningsprogramorganels styrelse skall beslå av sju ledamöter,varav fem ulses av regeringen och två ledamöter är personalrepresentanter. Dessuiomboren expertgmpp, s. k. rådgivande kommitté inrättas för var och en av de fyrautbildningsseklorema. Dessa kommittéer bör vara rådgivande till styrelsen ochledningen för verksamheten. 1 huvudsak bör kommiltéema syssla med denövergripande planeringen och inriktningen av produktionen för resp. ulbildningssektor.Vidare föreslår kommitién alt ett särskilt förvaltningsråd knyts lillstyrelsen. I förvaltningsrådet föreslås 15-25 personer ingå. Dessa bör ulsesav myndigheter, folkrörelser, lärar- och sluderandeorganisationer m. fl.Förvaltningsrådet som enligt kommitién bör vara etl rådgivande organ tillstyrelsen bör sammanträda ca . Jagdelar kommitténs uppfattning att styrelsen bör ulses av regeringen. anser jag all en styrelse med företrädare för olika intressenter t.ex. myndigheter och organisationer blir för omfattande för att kunna fungera effektivl.Jag anser emellertid att antalet styrelseledamöter bör vara nio, varav två börrepresentera personalen. Därmed bör enligt min mening möjligheler finnas att istyrelsen inrymma såväl personer med erfarenheter från del reguljärautbildningsväsendet som personer med kunskaper om folkbildning och fackligverksamhet. Jag är f n. inte beredd att föreslå etl särskilt förvaltningsråd.Denna frågakan eventuellt omprövas i samband med alt slällning las lill kommandeförslag från radioulredningen. Denna utredning skall nämligen pröva frågan om ellförvaltningsråd för . När det gäller förslagel om de rådgivandekommittéerna anser jag liksom vissa remissinstanser alt deras slällning börstärkas jämfört med kommitténs förslag. Enligl min mening bör dessa kommittéermedverka i planerings- och budgetprocesserna, vilkel bör framgå av stiftelsensstadgar. I övrigi bör de rådgivande kommittéernas verksamhet i stort vara densom kommittén har angivit. Prop.1975/76:110 120 börutses av styrelsen och vara totalt fyra, nämligen en för vardera förskolan,ungdomsskolan, högskolan och vuxenutbildningen. Genom alt utöka antaletstyrelseledamöter med två personer samt genom alt ge de rådgivandekommittéerna en starkare ställning när det gäller planering m. m. av utbildningsprogramorganelsverksamhet räknar jag med atl de berörda myndigheternas, organisationernas ochavnämarnas behov av insyn och inflytande skall kunna tillgodoses. Liksomnu är fallet mellan SÖ och , bör avtal om samråd slutas mellan utbildningsprogramorganel,, SÖ och UHÄ. Jagavser att i annal sammanhang föreslå regeringen att fastställa stadgar förstiftelsen. Radioprogramsom har förekommit i mndradiosändning kan granskas av radionämnden. Därvidgäller f n. samma regler för utbUdningsprogram som för övriga rundradioprogram.Samtliga program som anmäls lill radionämnden granskas. Dessutom kan nämndensjälv besluta om granskning av program. Deninom SÖ inrättade läromedelsnämnden skall granska all centrala läromedel isamhällsorienterande ämnen uppfyller kraven på objektivitet och att läromedlensinnehåll inte strider mol mål och riktlinjer i läroplanerna. Nämnden har ävenmöjlighet att granska centrala läromedel i andra ämnen. För de av SverigesRadio producerade icke eterburna läromedlen gäller samma regler. Kommilténanser all alla utbildningsprogram som har sänts i etern bör kunna granskas avradionämnden. Dessuiom föreslår kommitién alt nämnden, när särskilda skälföreligger, bör fä beakta sådant material som inte ingår i sändningen men somtillhör utbildningsprogrammet. Denna uppfattning delas av radionämnden och SverigesRadio. Läromedelsnämndensgranskning av elersända program i samhällsorienterande ämnen bör enligt kommilténomfatta såväl den tryckta delen som A V-materialel i ett läromedel. Utbildningsprogramorganelbör självt avgöra om programmen skall sändas in för granskning och om dettaskall ske före eller efter etersändning. program kan således sändas till för registrering som centralt läromedel ochdärefier till elersändning.Detta blir då en frivillig förhandsgranskning. Om utbUdningsprogramorganetönskar få ell tidigare etersänl program registrerat som centrall läromedel kangranskning ske efler elersändning. De remissinstanser som har uttalat sig idenna fråga har i huvudsak godtagit kommitténs förslag. Jag har inget altinvända mot delta förslag. Utbildningsprogramorganel bör alltså självt avgöravad som skall granskas och när detta skall ske. Prop.1975/76:110 121 Somjag har redovisat (avsnitt 2.4.4) har direktiv utfärdats förenutredning som skall se över den upphovsrältsliga lagstiftningen.Utredningsarbetet skall bedrivas skyndsamt bl. a. när det gäller vissa frågorom rält alt spela in TV-program för undervisning. I likhel med kommitténfinner jag all utbildningsprogramorganel i avvaktan på atl de upphovsrättsligafrågorna lösas bör söka friköpa sina produkter. Om så sker kan de TV-programsom utbUdningsprogramorganet producerar alltid användas frilt iundervisningen. Kommitténredovisar erfarenheter och resultat av försöksverksamhel med de nya dislributionsformemavideogram och kabel-TV. Enligt kommittén är erfarenheterna av videogram positivamen så begränsade atl några långtgående slutsatser om deras användning inlekan dras. TRU, och Kimna kommun har gemensamt bedrivit försöksverksamheli Kimna med kabel-TV i två omgångar. Resultaten från den första omgången harredovisats i betänkandet (Ds U 1975: 8) Kabelvision Kimna. Mot bakgmnd avresultaten och en lägesbeskrivning av kabel-TV i framhåller kommitién atldel skulle vara värdefullt om ell mer omfattande försök med dennadistributionsform genomfördes . Remissinstansemahar med få undantag inte kommenterat kommitténs förslag. a. till uppgift all pröva ett syslem som innebär all regeringen ellermyndighet som regeringen beslämmer medger rätl till kabel-TV-sändning.Radioutredningen har även lill uppgift all pröva olika möjligheter mednuvarande lagstiftning för att lösa de upphovsrättsliga och ekonomiska problemsom följer av alt producerade program distribueras i nya former. Dessutom har TRU-kommitlénf. n. i uppdrag alt följa ulvecklingen inom videogramområdel.