prop · FZ03152 · 1975-12-31 00:00:00 — AMS betonar all en kvolransoneringmäsle utformas så att de sysselsältningspoliliska målen kan 1975/76:152 89 uppnåsäven i en fredskris. I beklagar all EBU inlenärmare penetrerat hur planer föratt upprätthålla sysselsättningen i en krisskall vara beskaffade. Mycket talar enligt för all regionernahar likartade målformuleringar i denna fråga och alt tilldelningsnormer börfastställas centralt. Länsslyrelsen i menar ifråga omransoneringen av drivmedel au den centrala nivån i eti tidigt skede bör angeinriktningen av tilldelningen på olika ändamål. Televerketanser alt goda telekommunikationer bör räknas som "viktigsamhällsfunktion" i en fredskris. bör ett viktigt mäl under en fredskris vara attrådande konkurrensläge både gentemot utlandet och inom landet inle rubbas. betonar att vid valet av medel för att uppnåkonsumiionsbegränsningar måste de uppställda fördelningsmålen uppfyllas istörsta möjliga ulsträckning. Prioriteringar som avviker från en mer långsiktigbehovspriorilering kan endasl accepteras under ett övergångsskede. Omfrivilliga sparåtgärder och milda restriktioner inte medför tillräcklig förbrukningsminskningbör enligt förbundet ransonering väljas framför hårda restriktioner eftersom desenare slår utan hänsyn lill varierande behov. Möjligheternaalt i en fredskris utnyttja beredskapslager avsedda för krig eller avspärrningdiskuteras av nägra remissinstanser, ÖB motsätter sig bestämt denna möjlighet.Tilltron lill vår neulralitetspolilik skulle genom ett sådant tillvägagångssättrubbas. Även slatens planverk aT\-sluier sig till EBU:s uppfattning allberedskapslager i del längsta bör bevaras intakta. Statens institutanser däremot all beredskapslager bör kunna utnyttjas i situationer då man kanöverblicka krisens varaktighet med tillfredsställande säkerhet. Remissinstansernadelar överlag EBU:s uppfattning att länsstyrelserna i eu fredskrisläge bör gesmöjlighet att ge avkall på ambitionen att upprätthålla alla ordinarie rutiner.Inte heller riktas några invändningar mot förslaget att fredskrisplaneringenägnas ökad uppmärksamhet, JN anser att länsstyrelsernas organisation ikrislägen regelmässigt bör förstärkas med expertis från lantbruksnämnd ochskogsvärdsstyrelse. Ifråga omCBR:s medverkan i utsändningen av behovskort framhåller att de problem som uppstod vid ett tilirälle dä dennatidsmässigt kolliderade med utprintningen av väglrafikskatle-avierna vårenengångsföreteelse. Då någon trafikskatteuppbörd omfattande hela delskattepliktiga fordonsbesiåndei inte kommer au ske vid ett och samma tillfällei framliden, kan alla resurser som så erfordras inriktas på körning avransoneringskort. Härigenom skulle korten kunna vara adressaterna tillhandainom . RSV framhåller i fråga om prioritering 1975/76:152 90 avransoneringskort framför skatiekviuon vid CBR alt vissa uppgifter medvägtrafikbeskaltningen inte kan skjutas upp utan författningsändring. Vidareuppslår problem med all de skattskyldigas åligganden förskjuts i tiden om TSVbemyndigas alt sända ul försändelser senare än vad som gäller - den 15 ivarje månad. Flera remissinstanser diskuterar för- och nackdelar med attstandardransonen skulle få sparas från en ransoneringsperiod till en annan,EBU avstyrker att så skall kunna ske mol bakgrund av att standardransonen skallläcka ett visst uppskattat transportbehov . Länsstyrelseni menar att under krisen sparades på grund avovissheten om framlida siandardransoner, grundransonen av försiktighetsskäl idet längsta. Ovissheten grundas på alt beslul om grund-ellerslandardransonfattas först i anslutning till varje ny ransoneringsperiod, KFanser alt transportbehovet för enskilda personer kan variera kraftig över tidenvarför en icke använd ranson bör få användas i en senare period. En viss onödigkonsumtion kan enligl KF också ske genom all konsumenterna upplever att demåste ta ut sin ranson . Liknande synpunkter anförs avSveriges grossistförbund och . Handelskammaren IGävle och handelskammare avvisar bestämt förslagel alt en kvotsom inte utnyttjas inte skulle få sparas till nästa, EBU menar att systemet meds.k. egenkvoter eller kortbanker hos myndigheter och företag bör kunna få ökadbetydelse i framliden. Ingen remissinstans vänder sig häremot. Flera instanserpåpekar dock att viss restriktivitet ändå bör iakttas sä att tilldelningen kankontrolleras. Vissa remissinstanser tar upp frågan om inte tilldelning förresor lill och från arbetet borde kunna ges från egenkvoter. framhåller att av alla ansökningar om extra tilldelningunder krisen /74 avsåg sådana resor. I anserdock inle att egenkvol skall kunna användas i detta fall. Bl.a. framhåller att en spärr bör införas i CBR sä att myndighet ellerföretag som ulnylljar egenkvol inle erhåller siandardranson. Svenskabussiraflkförbundei anser all fordonsrelaterade ransoneringskort borde ersättasmed företagsrelaterade förbrukningslicenser för förelag med stora vagnparker.Svenska åkeriförbundet framför liknande synpunkter. - Enligt böT inte bara serviceföretag ulan också olika slag avleverantörsföretag kunna fa egenkvoter. Handelskammaren i och Västerbottenshandelskammaren anser inle all systemet med egenkvoter skall användasrestriktivt ulan förordar i stället en omfattande användning. Liknandesynpunkter framförs av i . LänsslyrelsenI föreslår alt kataslrofkassor bör organiseras både hoslänsstyrelse och hos kristidsnämnd. Remissinstansernaär överlag positiva till eller lämnar utan erinran EBU:s förslag attkilometerskatlesystemel utnyttjas för automatisk till- 1975/76:152 91 delningtill de yrkesfordon som finns registrerade i systemet. Svenskabuss-irafikförbundel och framhåller dock att systemetförutsätter att normalförbrukning av drivmedel kan bestämmas. SL påpekar attden ökade belastningen på kollektivtrafiken förutsätter alt extra tilldelningfinns programmerad redan från början. VVanser inte alt EBU redovisar fullgoda skäl för all avvisa en siandardransonsom görs beroende av fordons storlek - ijänslevikt. framförliknande synpunkter men motsätter sig ändå inte EBU:s avvisande inställninglill en sådan differentiering av siandardransonen. EBUföreslår att sta nda rd ra nso nens storlek borde kunna varieras geografisktoch att TN undersöker denna fräga vidare. Remissinstanserna tillstyrker eller lämnarförslaget ulan erinran. TN betonar dock svårigheterna vid gränsdragningen,ifrågasätter möjligheterna all åstadkomma ett enkeltoch rättvist differentierat system. i menar atten differentiering bör ske efler kommunlillhörighet. Vissaremissinstanser är tveksamma till förslaget att b i I s k a 11 e k v i 1 -totförses med två inköpskuponger i syfte att förhindra hamstring mellan detidpunkter dä ransoneringsbeslut offentliggjorts och ransoneringskortdistribuerats. RSV ifrågasätter starkt del föreslagna systemet. Det är intelämpligt att sammanföra skaiiekvitioblanketlen med en handling som är heltovidkommande från skattesynpunki. RSV hänvisar vidare till alt åkeribranschenhos regeringen har begärt alt skattekvitto inte skall behöva medföras vid färdeftersom del erfordras som verifikation i förelagens bokföring. Härutöverkommer utsändningen av kuponger alt ta ett hell är i anspråk. Problem uppslårocksä med in- och återsändande av kuponger vid av- respektive återställning avfordon. RSV delar EBU:s uppfattning att distributionen av ransoneringskupongerbör ske via CBR, Problemen härmed föreslås av RSV bli närmare utredda,framhåller att verket tillstyrkt en framställning om allskaliekvilto inte längre skall behöva medföras under färd. Kontrollfunktionenfullgörs i stället genom det pä nummerskylten fastsatta konirollmärket. Del gärenligt verket inte att förutsäga vilka konsekvenserna blir för de datorprogramsom finns för väglrafikskalleuppbörd och utfärdande av kontrollmärke, 77Vframför liknande synpunkter. Den slalusförändring av skattekviitot som den avtrafiksäkerheisverket nämnda framställningen kan medföra bör enligt TNföranleda ytteriigare undersökningar rörande möjligheterna att genomföra EBU:sförslag. Ingaremissinstanser vänder sig mot EBU:s åsikt alt enskild sökande avdrivmedelstilldelning lill jord- och skogsbruk endasl skall behöva vända siglill en instans. Däremoi är meningarna delade om vilken den handläggandeinstansen bör vara. EBU föreslår att krislids-nämnd skall motta samtligaansökningar och besluta i fråga om tilldelning till jordbruk medanskogsbruksbehoven vidarebefordras lill länsstyrelse för 1975/76:152 92 beslut.Delta förslag tillstyrks av bl. Lantbruksstyrelsenmenar däremot att del bästa torde vara all all handläggning sker hoslänsstyrelse där den bäsla överblicken bör finnas. Oavsett var besluten skeranser styrelsen att dessa måste vara starkt styrda av slalliga direktiv ochnormer så att kvoterna inte överskrids. Länsstyrelserna I ,och anser att kristidsnämnden bör behandlatilldelning till både jord- och skogsbruk. i länframhåller dock all s. k. bolagsskog bör behandlas av länsslyrelsen medanlänsslyrelsen i anser att i de fall bondeskog säljs pä rot tillskogsbolag skall detta inge ansökan till . Enligt bör tilldelning till motorredskap beslutas avkrislids-nämnd. 1 alla händelser bör ansökningshandlingarna kunna lämnas tillnämnden. Lantbruksstyrdsentillstyrker förslaget alt tilldelning inte bör ges lill enskilda traktorer ochmolorredskap inom jordbruket utan relateras lill specifik arbetsuppgift. Deltaskulle kunna ske med utgångspunkt från t. ex. odlad gröda. bör med visst utvecklingsarbete kunna utnyttjas härför.Skogsstyrelsen anser dock att metoden kan medföra problem eftersom en och sammaarbetsuppgift kan ulföras med mer eller mindre mekaniserade metoder. Z./?/framhåller all lantbrukarna bör tilldelas ett preliminärtförbruknings-tillstånd så att produktionen i ett krisläge kan fortgå ulanstörningar. Viktenav att SCB erhåller medel för alt förbättra den statistik inom JN:skompetensområde som erfordras för fördelningen av de länsvisa kvoternaframhålls av JN, Länsstyrelsernai , och framhåller svårigheternaatt bestämma en rimlig tilldelning för olika slag av motorredskap. Ellfiertal remissinstanser har berört frägan om tilldelning av drivmedel till fritidsbåtar i kristid. Sjöfartsverkeiframhåller all verket i sill remissvar på fritidsutredningens belänkande SOU1974:95 Båtliv förordat en registrering av väsentligt mindre omfattning än vadutredningen föreslagit. Statsmakternas beslut härtill bör enligt sjöfartsverketdärför avvaktas innan ställning tas till frågan om ett ransoneringssyslem. Fleraremissinstanser, däribland /"/V, ställer sig inte negativa lill ett syslemför differentierad slandardlilldelning till motordrivna fritidsbåtar, men understryker,liksom EBU,alt resurser! första hand börtillföras föratt förbättraransoneringsberedskapen för motorfordon och andra mer angelägna områden. anser att TN inte bör tilldelas resurser för att utarbetasystem för differentierad tilldelning ulan all delta skall ankomma påkrisiidsnämnd efter anvisningar från TN. Länsslyrelseni framhåller alt fritidsbåtar i annan ulslräck- 1975/76:152 93 ningän bilar har positiva effekter på det allmänna hälsoläget. Om läget inle äralltför skärpt bör båtlivet därför erhålla viss grundlilldelning. är kritisk mot EBU:s förslag. Föreningen vänder sigsärskilt mot tanken på ett helgkörförbund som av föreningen ses som under större delen av säsongen. Om ell förbudinförs måste del enligt föreningen få en annan innebörd. Resor lill och frän sommarhusmäsle tillåtas medan nöjeskörningen förbjuds. Nettoeffekten av etttotalförbud anses svårbedömbar. Båtägare förbrukar vid ett sådant förbudenergi i andra former och det är enligt föreningen t. o. m. tänkbart alloljeförbrukningen ökar. Remissinstansernamotsätter sig inte de resonemang som EBU för rörande d ri v medel st i 11 del ni ng lill internationella transporter. TN understryker att inte hellerinternationella lastbilstransporter bör utsättas för diskriminerande behandlingvid en drivmedelskris. SASframhåller alt erfarenhelerna från krisen pekar mol alt fiyg- ocholjebolagen under övervakning av luftfartsverket gemensamt bör få svara förtilldelningen till fiygtrafiken. SAS anser vidare att vid utökning eller nybyggnadav inhemsk raffinaderikapacitet bör ett villkor för tillståndsgivning vara altflygbränsle kan las upp på tillverkningsprogrammet. Förslagenom tilldelning till utländska bilturister mö-ler invändningar frångeneraltullstyrelsen. Styrelsen anser att det föreslagna tilldelningssystemetskulle bli mycket arbetskrävande och fordra avsevärt personaltillskott.Slockningar vid gränsstationerna kommeratt uppstå. Vidare har fiertalettullstationer vid gränsen endast ett begränsat öppethållande. Tilldelning avstandardransoner kan därför inle alllid ske och inte heller kontroll av utpasserande.Styrelsen föreslår i stället ett förenklat system innebärande att den utländsketuristen vid gränspassage erhåller viss mindre standardtilldelning och attövrig tilldelning sker genom TN, länsstyrelse eller kommuns försorg. är tveksam om EBU;s förslag innebär någon ändring jämfört medtillvägagångssättet under krisen . Länsstyrelseni bedömer att den utländska bilturistlrafiken kommer altinskränka sig till gränstrafik även i ett lindrigt krisläge och ifrågasätterdärför om tilldelning skall ges i detta fall, bör utlänning före ankomsten lill kunnafä ansökan om extra tilldelning prövad. 3.5.4Annan reglering av drivmedelsförbrukningen Remissinstansernaär i det stora hela positiva till det förslag till åtgärdsarsenal på drivmedelsomrädelsom EBU föreslår för energikriser. anser dockatt sådana åtgärder som hastighels-begränsning, helgtrafikförbud,bensinstationsstängning, förbud mot motortävlingar m. m, antingen är praktisktverkningslösa eller drabbar orättvist. 1975/76:152 94 Förbundetförordar i stället alt övergång till kollektivtrafik stimuleras. LiksomEBU anser remissinstanserna allmänt att ett he I g t ra f i k fö r-b u d inteär någon särskilt verksam och lämplig besparingsmelod. Ål-gärden bör dock ingåi arsenalen för alt i kombination med andra åtgärder användas i vissa lägen, ÖEFframhåller här att kvotering i handelsledet bör tillgripas som helgtrafikförbudinförs. anser att ett förbud bör få gynnsammaeffekter på olycksfallsfrekvensen. Kloch TN anser au även dieseldrivnapersonbilar bör omfattas av förbudet. RPSframhåller att behovet av polisövervakning skulle öka om EBU:s förslagförverkligades i ett krisläge. Detta gäller bl. a. haslighetsövervakningen viden generell hastighetsbegränsning och de ökade insatser som skulle erfordras ombelysningen utomhus avsevärt minskar. och TN (betonaralt trafikolyckorna torde komma att minska vid en hastighetsbegränsning. TNmenar att en sådan effekt inte bör få spolieras genom att utomhusbelysningendras ned.) Postverketframhäller all dispens mäste erhållas om postbefordran skall kunna ske ulanstörningar. Delta gäller även postverkets diligenstrafik. Länsslyrelseni betonar de orättvisor i regleringsålgärder i bensinhandelsledetskulle medföra i glesbygden. EBU:sförslag att beredskapsplaner skall upprättas inom kommuner med fler än 30 000innevånare för alt åstadkomma förskjutna arbetstider fär ett myckel gottmottagande av remissinstanserna, VV anser således all denna fråga är en av deviktigaste inom energiberedskapen. är docktveksamt till alt planeringsarbetet skall ske i regi. Nämnden hänvisartill sina meddelade anvisningar om beredskapsplanering enligtvilka kollektiva transporter planläggs av berörda trafikföretag. Trafiksäkerheisverketdelar EBU:s uppfattning att en förskjutning av arbetstiderna är det mesteffektiva medlet för alt öka utnyttjandet av kapaciteten hos den kolleklivatrafiken vid en lägre lids ransonering. hänvisar lill deförslag som framläggs för att främja kollektivtrafiken i betänkandet SOU1975:47 Kollektivtrafik i tätort och framhåller de möjligheter lill samordningsom härvidlag bör finnas med åtgärder som föreslås avförsörjningsberedskapsskäl. TN betonar betydelsen av all den nämndaberedskapsplaneringen sker redan i fredstid. Det är enligl nämnden mycket svårtalt åsladkomma improvisationer på detta område sedan en kris inträffat. LänsstyrelsenI och SL påpekar att planeringen i län med samordnadkollektivtrafik bör ske på länsnivå och i fall i samarbete mellanlänsstyrelse och landsting. Skyldighet för kommun att upprätta beredskapsplanerför kollektivtrafiken torde enligt endast föreligga i de fall dåkommun i fred bedriver kollektivtrafik. SL anser att en lag erfordras omförskjutna arbetstider. 1975/76:152 95 Denöverströmning av trafikanter till den kollektiva trafiken som EBU:s förslagsyftar till, förutsätter enligt länsslyrelsen i alt det iförväg klart utsägs att kollektivtrafiken skall erhålla tillräckligt med drivmedel.Tilldelningen lill beställningstrafiken bör uppmärksammas. Således prioriteradebusstrafikföretagen enligl beställningsresor på bekostnad av linjelrafikenunder krisen , Handelskammareni Göteborg-Västsvenska handelskammaren menar alt möjligheten bör diskuteras atti kristid göra en kraftig sänkning av biljettpriset på kollektivtrafiken föratt stimulera det kollekliva resandet. Deåtgärder som EBU föreslår för att stimulera trafikföretagen att hålla störrevagnresurser är enligl SL helt otillräckliga. Kostnaden för att iordningställa,garagera och underhålla en beredskapsbusspark om 140 SL bussar uppskattar SLtill 7 milj. kr. SJ betonar all med de trafikpolitiska förutsättningarsom nu gäller kan varken SJ eller något annat trafikförelag åläggas all hållaextra resurser i form av vagnreserver m. m. om inte merkostnaderna ersätts. Organiseradsamåkning börenligt KK vara en särskilt värdefull åtgärd i mindre tätbefolkadeområden. Statens väg- och trafiklnstiiut anser att enkla räkneexempel visar attspareffekterna kan bli av samma slorieksordning som vid sänktahastighetsgränser. TN biträder EBU:s förslag men framhåller att mycket storaresurser kommer att erfordras dä planeringen kommer in i ell intensivt skede. Remissinstansernatillstyrker eller lämnar ulan erinran EBU:s förslag rörande en förbättring avt ransportsiat is t i ke n . KK framhåller att befintlig transportstatistik främslavser transportapparatens kapacitet och utnyttjande medan statistiken övertransportbehoven inte är lika utföriig. Statistiken avseende bränsleförbrukningenför hela transportsektorn, delar därav och för fordon under olikaförutsättningar är bristfällig. Svenskabussiraflkförbundei menar all innan statistiska undersökningar avseendekollektivtrafiken påbörjas, mäste trafikföretagens redovisningsun-deriagförbättras. Förbundet förklarar sig berett att biträda vid detta arbete. EnligtSCB bör en samordning kunna ske mellan den av EBU föreslagnaresvaneundersökningen och en liknande undersökning för den normala trafikplaneringen.Därigenom skulle medelsbehovet kunna minska. SCB betonar att enresvaneundersökning kräver omsorgsfulla förberedelser och all en sådan kanpåbörjas /78 om medel erhålls 1976/77. De föreslagnahastighetsundersökningarna på olika punkter på gatu- och vägnätet bör enligt SCBadministreras av VV. SINDframhåller alt resvaneundersökningar har stor belydelse för utarbetande avtransportprognoser. Representanter för SIND, TN och VV har undersöktmöjligheterna att utforma en analysmodell för transportområdet i anslutningtill SIND:s energiprognosmodell och funnit detta möjligt. 1975/76:152 96 Vissaremissinstanser lar upp frägan vilken lägsta värmeslan-dard som bör kunnaupprätthållas i en krislid och hur prioritering bör ske mellan upprätthållandeav värme- respektive v a rm va 11 e n s t a nd a rd . Socialstyrelsenoch tillstyrker båda att och kan anses vara en rimliglägsta innetemperatur respektive natt. Ingen remissinstans framförnågon annan uppfattning. Både och betonar allvissa hyresgäster i flerfamiljshus, t. ex. spädbarnsfamiljer och personer somav medicinska eller andra skäl har berättigade krav på hög hygienisk standard,måste medges möjlighet all värma varmvatten på spis. De remissinstanser sombehandlar frågan anser genomfående all sänkt värmestandard är all föredraframför inskränkningar i varmvattentillförseln. ÖEF och bostadssiyrelsen anseralt EBU:s åsikt att varmvattenrestriktioner bör sältas in först då en lägretilldelning än av normal energiförbrukning erfordras, är alltföroptimistisk med hänsyn till all många fastighetsägare sänkt inomhuslemperaturenavsevärt. EBU föreslåren särskild lag om s. k. kriskoppling skall vara installerad i vissafastigheter med central värmeberedning från . Vidare föresläsatt statens planverk i Svensk Byggnorm (SBN) för in tvingande bestämmelser omkriskoppling vid nybyggnad eller sådan ombyggnad som kräver byggnadslov samlalt finansieringsförordningens beslämmelser skall omfatta installation förkriskoppling. Förslagets innebörd tillstyrks eller lämnas ulan erinran avremissinstanserna. anser del emellertid vara tveksamt om en lag om kriskopplingerfordras. Samma effekt kan uppnås genom en komplettering av byggnadsstadgan.Detta skulle överensstämma med statsmakternas strävan all alla beslämmelser ombyggande skall samlas i byggnadslagstiftningen. Om krav på kriskoppling införsi SBN erfordras enligt ingen särskild bestämmelse härom i bosladsfinansieringsförordningen, är tveksam om en kriskoppling hinner genomföras EBUansett vara möjlig. SABOframhåller med hänsyn till att en- och tvåfamiljsfastigheler föreslås bliundantagna från kravet på kriskoppling bör kostnaderna för installerande avkriskopplingar i övriga fastigheter bekostas lika av alla förbrukare och inlebelasta fastigheterna. EBU:sförslag om bestämmelser skall införas i Svensk Byggnorm innebärande att encentral mätare för förbrukningen av tappvarmvatten skall installeras iflerfamiljshus får genomgående ell gott mottagande hos remissinstanserna. Bostadssiyrelsenerinrar om att enligt riksdagsbeslut gäller som villkor för statligabostadslån från all hus vid nybyggnad skall förses medanordningar som gör det möjligt att mäta leveranser av varmvatten, el och 1975/76:152 97 gasför varje lägenhet. Villkoren gäller även lån för ombyggnad om del inte finnsnågra särskilda skäl mot detta. Om föreskrift införs i SBN om individuellmätning av varmvatlenförbrukningen i flerfamiljshus, bortfaller behovet avmotsvarande bestämmelse i bosladsfinansieringsförordningen. anser att man bör sträva efter individuell mätning avenergiförbrukningen. I fräga om lägenheter i flerfamiljshus som är anslutnatill fjärrvärmeverk framhåller föreningen dock att det vid en riklig regleringav värmesystemet inte är möjligt att i lägenheten åstadkomma större variationerän vad den centrala inställningen medger. Stora differenser förekommer dock ifråga om varmvattenförbrukningen. Individuell mätning bör därför genomföras inybyggda hus. EBU:sförslag om att en v ä r m e t a x e r i n g skall genomföras av byggnadsbeståndeti landet får på det stora hela ett mycket positivt mottagande hos remissinstansema.Uppfattningen att kvotransoneringsmetoden blir alltmer olämplig företräds avflera inslanser. Sålunda menar bostadsstyrdsen alt man lillspetsat kan säga attde statliga åtgärder av olika slag som syftar till ett ökat energisparandeomöjliggör en kvotransonering. menar att misstankarom att tilldelning i kristid kommer att grundas pä tidigare förbrukning tordeutgöra en hämsko på sparviljan. RRV är dock tveksamt till möjligheterna att meddenna metod gradera fastigheterna inbördes på ett riktigt sätt.Konsumentverket anser att ytteriigare utredning krävs före ettställningstagande. Några instanser - bl. a. KF och -anser att en förundersökning först bör genomföras för att testa rutiner ochblanketter. anser därvid att en sådan provverksamhet lämpligenkan föriäggas till eftersom försök med tillämpad energiplanering pågårdär inom ramen för ett projekt där statens råd för byggnadsforskning äransvarigt. FortFframhåller att en värmetaxering av försvarsmaktens heterogena byggnadsbestånd inleär lämplig utan att ett system med kvotering av det inom försvaret totaltförbrukade bränslet är att föredra.