prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Detta innebär att kolpriset måste ligga betydligt undertjockoljepriset för att kol skall kunna konkurrera kostnads-mässigt. Möjligheternaatt importera kol synes tillräckliga för de kvantiteter som skulle kunna bliaktuella. Kolanvändning i större omfattning än f. n. kräver emellertid nyaanläggningar. Förbränningsteknikenför kol utvecklas snabbt men några avancerade nya system, t. ex. förvirvelbäddsförbränning eller kolförgasning, har ännu inte konstruerats förstora anläggningar. Vattenkraftenär nu utbyggd till en normalårsproduktion av . Dess betydelseförändras gradvis genom att dess reglerbarhet utnyttjas förbelastningsutjämning. En ny inventering av vattenkraft som utförts under våren1974 anger som ekonomiskt utbyggnadsvärd. Av detta är på grund avmiljöskäl ca genom fattade beslut och överenskommelserundandraget utbyggnad. Kärnkraftutbyggnaderi torde enligt EPU baseras pålättvattenreaktorer. Tungvattenreaktorer eller gaskylda högtemperaturreaktorerskulle emellertid också kunna bli aktuella . EPUanför att stora inhemska tillgångar av uran finns i () och f. n. undersöker möjligheterna till uranutvinning i stor skala.Prospektering efter ytterligare uranförekomster sker bl. a. i , därintressanta spår påträffats. Anrikningstjänster köps f. n. helt utifrån menutvecklingen av gascentrifugmetoden skulle enligt EPU under förutsättning atten fortsatt kärnkraftutbyggnad kommer till stånd kunna möjliggöra en svenskanläggning . Enrad andra bränslen eller energiformer kan få viss betydelse förenergiförsörjningen, men de kan enligt EPU inte ge sådana kvantiteter attlandets försörjning kan baseras på dem. Avfall från hushåll, industrier ochjordbruk kan tillsammans täcka några procent av landets bränsleförbrukning. Vedoch skogsavfall, som tidigare haft stor betydelse för Sverigesenergiförsörjning, används nu i stället i ökande grad som fiberråvara. Torvfinns i stora kvantiteter men fordrar gynnsamma lo kala fömtsättningar för attge en acceptabel ekonomi. En öppnad torv-täkt växer endast långsamt och germiljöproblem. Den svenska skiffern är oljehaltig men har som mest gett enoljekvantitet motsvarande mindre än en procent av nuvarandeförbrukning. Utvinning av betydande kvantiteter olja ur skiffer fordrar tekniskalösningar som inte är tillgängliga . Vissa studier har även gjortsbeträffande möjligheterna att direkt använda skiffer som bränsle. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 63 gängUgteknik väsentligt högre produktionskostnader än andra system för elproduktion.Nya tekniska lösningar fordrar stora FoU-insatser. Solenergi i form avuppvärmning genom instrålning är redan aktuell medan solkraftverk synes ligga ien avlägsen framtid. Förutsättningarna för geotermisk energi i bedömsvara ogynnsamma. Utredningenframhåller att de primära energiformerna ofta måste omvandlas till förkonsumenten bättre lämpade former som el och fjärrvärme. Elproduktionen sker ivattenkraftverk och i ökande utsträckning i värmekraftverk. En snabb utbyggnadav fjärrvärme sker och ger ökade möjligheter till kombinerad produktion av eloch värme i kraftvärmeverk. Dessa verk är nu oljebaserade men i de större tätorternakan man även tänka sig kärnkraftvärmeverk. Sådana förslag finns förStockholm och . Nyasystem, t. ex. bridreaktorer och fusionsenergi, har inte bedömts bli aktuellapå grund av de långa tidsperioder som erfordras för att en teknik skall kunnautvecklas till produktionssystem i stor skala. Medutgångspunkt i de tidigare behandlade sektorprognoserna samt bedömningarna avde framtida möjligheterna för tillförsel och produktion av energi harutredningen upprättat totala energibalanser, vilka framgår av tabellerna4.144.18 och figur 4.2. EPU beräknar att den årliga totala slutligaförbrukningen ökar i de båda högre konsumtionsalternativen (alternativen 1 och2) från till ca och ca . I delägre alternativen ökar konsumtionen till ca och ca år2000. Den totala tillväxten i energiförbrukningen är i de båda högrekonsumtionsalternativen 19701985 och 19852000.Motsvarande för de lägre alternativen är 2,4 resp. . Andelenelenergi har ökat och fortsätter att göra detta i allaalternativ, ökningstakten varierar dock och därmed blir fördelningen mellan eloch bränslen olika i de redovisade alternativen. I alternativen 1 och 3, medfortsatt kärnkraftutbyggnad, då elpriset blir lågt och elanvändning ekonomisktattraktivt på många områden, ökar elandelen i förbrukningen från i börjanav till och . Ialternativen 2 och 4 utan fortsatt kämkraftutbyggnad blir motsvarande andelarknappt och . Omvandlingen av oljansvärmeenergi till el blir en kostsam omväg och direktförbräimingen av oljabibehåller sin marknadsandel. Koloch koks samt lutar står nu för praktiskt taget all bränsleförbrukning vidsidan av olja. Användningen av dessa energiformer inom industrin motiveras avprocesstekniska skäl. Även fortsättningsvis, åtminstone , finnsinget ersättningsbränsle som kan väntas Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet Bränsleförbrukningen inom övrigsektornbestår nästan helt av petroleumprodukter. Andra bränslen, i första handnaturgas och kol men också avfall, torv, skiffer etc, kan ersätta främsttjockolja där lämpliga förutsättningar härför finns. Speciellt hög bränsleförbrukning får man om ingenytterligare kärnkraftutbyggnad kommer till stånd. Ökade anspråk ställs då påtillförsel av fossila bränslen både för direkt användning och för elproduktion.Med det utbyggnadsprogram för elproduktion som är beslutat och dekonsumtionsprognoser som då gäller blir kraven på tillkommande kapacitet förelkraftproduktion visserligen relativt begränsade. Utvecklingenleder emellertid därefter till en snabbt ökande förbrukning av fossila bränslenför elproduktion. I alternativen med fortsatt kärnkraftutbyggnad får mandäremot en minskning av den oljebaserade elproduktionen. Figur 4.2 EPU:s prognoser. Figuren anger de tvåkonsumtionsnivåer som utredningen beräknat samt nivå. (1)+(2) (3)+14) 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet CO **, 0_ _ fN_ 0\ lO ,-1 \0 00 VO tiJH S(O o' vo" - Ä s 3 a .5 c 5Ä S 3 h .cg' 5 1975.1 saml. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet "" o" cn in " TT :cd i: c*-i elvärme la, TWh ten- och kärnkraft resp. brä leförbrukning värmekraft 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet i-~ r) m n Ov r( in o r) 'I o" vd" ov 'H"! « m" t: 2 ;i C E-2 E 3 d' 3- C ./ t/i J Cd Im u< 3 « P ä '2 öil .i 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet rf " ö" rf -h" U-, 00 ro c ' - in v~t ri *" n" vo""*" i/T r-; _ O rf o" o" r) T-, et c ca i-l o", vo" rJ os n »n rn 3 3 O t/2 ux: -t ktion: :hkär esp. produl ten- o( kraft r leförb värme 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet m »nn rj 00 00 rir OOvoo oooovovo fffl" rf rf ---- rf rf o" o" rfrf"i" fitO r-r-rjri - '-o o\ - c\ n a\ tn f{fi"'rf -t ©"i-fo" irio- I I oo(Nrr- inv»ovi> -rnrf fTrnfnp-r Tt-oIrT tn r*-i <-< »n \0_tniri oocorfn 0000- TjTfrnr rTcsriri '-cscTi-T r" r*n Tf r-T r fs" ri r »- oj " ' ' °° " ' " r* rn" (n' rT r cn" - o rTo" OiriooTt cio vo'»n'' 00- r- (M oooo oooo oooo -voo Tj-Tj-rSfN \or-ONO\ OOOO (N r- r oCrf (NrfcTo ofnirTcT Tj- lO ( Tf VD -- o\ r " m r-* m (N cS H oo' ,-iOO ONOr mmrscN ,i,ii-iii ,-(cs(-it O O m O O '' (N r*-i vo 'O »o »n O\>r«noo mriw-j rJov'lON cco\ oToCooocT oo-ioC vo" ef rT »n" r* m f* ":;cd .-H r) fl <* 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet Dentotala bränsleförbrukningen ökar från 31,3 Mtoe till 42,0 resp. 47,7Mtoe och 53,6 resp. 91,7 Mtoe i alternativen 1 och 2. I delägre konsumtionsalternativen uppskattas den totala bränsleförbrukningen till36,3 resp. 39,1 Mtoe och 40,4 resp. 58,0 Mtoe . Enbedömning av alternativen från kostnadssynpunkt fordrar en grundlig analys avolika kostnadsposter. Utöver osäkerheten i själva prognoserna får man därvidräkna med en betydande osäkerhet i kostnadsberäkningarna. De direktakostnaderna för produktion och tillförsel av energi kan grovt uppskattas, menger små skillnader. Med en växande kämkraftandel sjunkerproduktionskostnaderna för alternativen 1 och 3 jämfört med 2 och 4. Investeringsvolymeni kraftproduktions- och distributionsanläggningar har också grovt uppskattats.Dess andel av de totala bruttoinvesteringarna bedömdes av 1970 årslångtidsutredning uppgå till . EPU:s bedömningar för framgår avtabell 4.19. väntas andelen av bruttoinvesteringarna sjunkanågot. Kostnadernai konsumtionsledet (för utrustning i hushåll, industrier etc.) samt kostnaderför miljöskydd, beredskap och säkerhet, vilka också måste beaktas i en totalkostnadsjämförelse, är däremot mycket svåra att beräkna, och samtidigtföreligger här större kostnadsskillnader än i produktionsledet. Figur4.3 KoDsumtionsaltematiyen fördelade på huvudsektorema. Figuren anger faktiskkonsumtion 1955 och 1970 samt de fyra alternativen enligtutredningen. I = industri, S = samfärdsel och Ö = övrigsektorn. 500 400 300 200 100 Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 71 Tabell 4.19 Investeringar I elenergiproduktion i miljarderkr. Andel av bruttoinvestering, % BNP 1985 (skattning) EPUkonstaterar att i den samlade bedömningen av energiförsörjningen måste ävenmiljö-, beredskaps- och säkerhetsfrågorna beaktas. I dessa avseenden refererarEPU bedömningar som gjorts av andra utredningar och myndigheter. Miljöfrågornahar analyserats av , som därvid har gjort ensammanvägning av energiförsörjningens direkta och långtidsmässiga effekter påluft-, land- och vattenmiljön samt behandlat bevarandeaspekter ochmöjligheterna till kontroll och styrning av negativa miljöeffekter. Dengradering från miljösynpunkt av olika elkraftproduk-tionsalternativ somnaturvårdsverket därvid har gjort anger kärnkraft som bästa alternativ.Därefter följer fossila bränslen med inbördes ordningen naturgas, olja ochkol. Som sista altemativ anges vattenkraft med hänsyn till bevarandeaspekterna. Frånberedskapssynpunkt är en dämpning av importberoendet önskvärd. Detta kan skegenom utveckUng av inhemska energikällor vilket gör att vattenkraften frånberedskapssynpunkt är ytterst attraktiv och genom en effektivareenergihushållning. Dessutom kan särskilda åtgärder av förberedelsekaraktär, bl.a. lagring av bränslen och drivmedel, genomföras. 4.2.7 Möjlighetertill ytterligare dämpning av förbrukningen Utöverde redovisade huvudalternativen diskuterar utredningen även några variationerav dessa. Sålunda skulle t. ex. en kraftig insats för förbättrad effektivitetvid upvärmning och ytterligare minskad specifik förbrukning inom industrin samtutbyggnad av kärnkraftbaserad fjärrvärme i och kunna ge enminskning av energikonsumtionen med jämfört med konsumtionsalternativ1. Ifråga om besparingsmöjligheter erinrar EPU om att erfarenheterna frånelransoneringen och oljekrisen /1974 synes indikera att dennormala förbrukningen av energi kan minskas utan alltför besvärandekonsekvenser. En rad åtgärder kan vidtas, t. ex. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 72 sänkningav rumstemperaturen med någon grad, minskad ventilation, bättre underhåll,lägre hastigheter på vägar etc. Valetav uppvärmningsform har stor betydelse för energiförsörjningen. Förslag ominförandet av obligatoriska kommunala värmeplaner framfördes avenergikommittén. har utarbetat ett lagförslag, somi huvudsak innebär att kommuner som så önskar kan utforma en värmeplan somefter fastställande ges rättsverkan gentemot konsumenterna. För en samordnadplanering fordras dock att värmeplanerna infogas i ett system med fullständigaregionala energiplaner. Detta behöver utredas vidare ochenergiprognosutredningen föreslår därför att en sådan utredning kommer tillstånd. Ibetänkandets avslutande del framför utredningen vissa synpunkter till ledningvid utformningen av en energipolitik. De prognoser som EPU tagit fram innebäralla att ökningstakten ligger under och i det längre tidsperspektivetbetydligt under tidigare prognoser. En efter hand dämpad tillväxttakt ärvanlig i prognossammanhang. Den prognostiserade dämpningen har ofta visat sigbli mindre än väntat eller inträffa senare än förutsatt Emellertidleder utredningens detaljerade studier av faktorer som påverkarenergiförbrtikningen fram till bedömningen att en långsammare tillväxt avenergikonsumtionen totalt är att vänta. Liknande bedömningar har också gjortsi åtskilliga andra industriländer. Prisernapå energi har höjts . Den framtida prisutvecklingen för energibedöms inte komma att iimebära några sänkningar utom möjligen av kortvarignatur. Räknat i fasta priser förväntas en förhållandevis stabil eller saktaökande prisnivå. Det höga energipriset väntas allmänt få en konsumtionsdämpandeeffekt. Några observationer som ger en säkrare grund för kvantitativabedömningar har dock inte kunnat göras. Energikostnadenär fortfarande i de flesta sammanhang förhållandevis låg, vilket gör att dennakostnad även fortsättningsvis bedöms få en begränsad, om än växande, betydelsenär det gäller avvägningar i stort. Den utveckling som sker i samhället utifrån sociala, ekonomiska och tekniska möjligheter och ambitioner kommeralltså inte att förändras kraftigt av de senaste årens prisutveckling påenergiområdet. EPUpåpekar att en huvudprincip vid utformningen av prognos-alternativensproduktions- och tillförselsida har varit att den efterfrågan som tillåts kommafram på marknaden vid gällande priser också skall tillgodoses. Utredningenframhåller att priset på energi i huvudsak bestäms genom samspelet mellan detglobala utbudet av och den globala efterfrågan på energi. Eftersom Sverigesandel av den totala efterfrågan på världs- Prop.1975:30 Bilaga 1 Industridepartementet 73 marknadenär liten, har aktioner i inte någon nämnvärd effekt på prisbildningen.Endast när det gäller val av energislag kan beslut i påverkakostnadsläget för energiförsörjningen. Detta hindrar emellertid inte att depriser de slutliga konsumenterna får betala för energi kan avvika från de påvärldsmarknaden bestämda priserna genom t. ex. tullar, skatter ellersubventioner. Men för hela folkhushållet är prisnivåerna på de olikaenergislagen i huvudsak fastlagda utanför gränser och oberoende avefterfrågan i . Däremot gäller omvänt att efterfrågan påverkas avpriset. Utredningens alternativinom övrigsektorn belyser inverkan av olika uppvärmningsalternativ påenergikonsumtionen. Åtskilliga detaljfrågor belyses vidare med delkalkylerbeträffande kostnader och andra konsekvenser. EPU har dock inte kunnat göranågon totalkalkyl på vilken en fast rekommendation beträffande val avuppvärmningsform under olika förutsättningar kan grundas. Detta är emellertiden fråga som närmare skulle behöva utredas, bl. a. för att kunna fogas in iplaneringen av värme- och energiförsörjning på både lokal och central nivå iett sammanhang. Uppvärmningen av bostäderoch övriga lokaler tar närmare hälften av den samlade energiförbrukningen.Kostnaderna för uppvärmningsformen är starkt beroende avenergipriserna. Valet av uppvärmningsalternativ får också stora effekter påprognoserna. En rationell utformning av bostads- och lokaluppvärmningen kanalltså få stor betydelse för den fortsatta utbyggnaden avenergiförsörjningssystemet. Det är därför önskvärt att totala jämförandekalkyler beträffande valet av uppvärmningsalternativ kan presenteras för störreeller mindre områden (delar av, hela eller flera kommuner) som kan beröras avdetta. Den enskilda uppvärmningengenom värmepanna i varje fastighet får allt mindre betydelse vilket framförallt betingats av miljöhänsyn. I stället sker i ökande omfattning en anslutningtill fjärrvärme eller införande av elvärme. Detta är också frånenergihushållningssynpunkt en önskvärd utveckling som bör stimuleras. De största potentiellabesparingarna finns inom övrigsektom. Dessa beror dock i jämförelsevis ringamån på fördelningen mellan oUka bostadstyper eller lokaler av olika karaktär,varför särskilda insatser för att påverka denna fördelning inte kan motiverasenbart utifrån hänsyn till energiförbrukningen. Oavsett detta finns dock en radåtgärder som kan ge mer eller mindre betydande minskningar av energiförbrukningeni alla typer av byggnader. Till dessa styråtgärder hör bl. a. lånebestämmelser,föreskrifter, avgiftsbeläggning och information. Hur denna styrning skallutformas har utredningen inte närmare undersökt. Blandtänkbara åtgärder nämner EPU följande: kravpå förbättrad isolering, eventuellt också tilläggsisolering, införandeav utrustning för värmeåtervinning. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 74 bättrereglering av värmetillförsel, förbättradskötsel av värmeutrustning, kravpå fönsterorientering; begränsningar av inomhusklimatisering, förbudmot vissa energikrävande apparater, införandeav speciell utmstning som t. ex. värmepump, solfångare. EPUframhåller att ett problem, som i detta sammanhang bör uppmärksammas, är omden besparing som görs verkligen kommer den slutlige konsumenten av energitillgodo. Med den utformning som avgifts- och lånebestämmelser för närvarandehar kan detta inte åstadkommas. Utredningenframhåller vidare värdet av att utnyttja och utveckla inhemska energikällor,verka för en ytterligare förbättrad hushållning med energi, sprida inköpen tillflera exportörer och producenter och att öka internationellaengagemang i utvinning av energi. Beträffandede olika energiformerna har följande bedömningar gjorts: Petroleumprodukter,som svarar för av energiförsörjning, konmier under långtid att förbli av avgörande betydelse. En betydande sänkning av deras andeltorde kräva både en snabb utbyggnad av kärnkraft och en stor satsning på andrafossila bränslen, i första hand kol och naturgas. Även under sådanaförhållanden torde påtagliga effekter på förbrukningen kuima observeras förstunder . Utnyttjandeav kol i stor skala kräver en betydande utbyggnad av transportkapacitet ochlagringsmöjUgheter förutom en utbyggnad av anläggningar för att förbränna kol.Bortsett från järnverken och cementindustrin synes möjligheterna varasmå att utnyttja kol. En ökad andel kol förutsätter därför att nya anläggningarbyggs i stor utsträckning. Det är endast i större anläggningar kraftverk,processindustrier och motsvarande som kol synes kunna bli aktuellt med tankepå de krav på hanteringsutrustning och miljövårdsåtgärder som ställs. Naturgaskan utan större svårigheter användas som substitut för petroleumprodukter. Utvecklingsmöjligheternaför kärnkraften måste från tekniska och ekonomiska utgångspunkter bedömas sommycket stora. Dess miljöpåverkan vid normaldrift gör den till det frånmiljösynpunkt gynnsammaste elproduktionsalternativet enligt naturvårdsverketsbedömning. De säkerhetsmässiga aspekterna har behandlats av närförläggningsutredningen,som inte bedömer riskerna för kärnkraft större än för alternativaproduktionssystem. Avfallshanteringen utreds f. n. av Akautred-ningen. Genomuranfyndigheterna i kan en inhemsk bränsleförsörjning tillkärnkraftverk etableras. Vattenkraftenrepresenterar från tekniska och ekonomiska utgångspunkter en fördelaktigproduktionsform. Vattenkraften är lätt att reglera samt erbjuder en mycketdriftsäker och helt importoberoende kraftkälla. Den kompletterar genom dessaegenskaper utbyggnaden av värme- Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 75 kraftsom under alla förhållanden blir den produktionsform som kommer att domineraden framtida elutbyggnaden. Ävenom inhemska energikällor fråii olika synpunkter är värdefulla att ta tillvarasynes andra energiformer än de nu nämnda åtminstone inte kunnaerbjuda sådana förutsättningar för energiproduktion att de kan få betydelseför energipolitikens utformning i stort. Ifråga om valet av uppvärmningssystem anför EPU att kraftvärmeverk som producerarbåde el och värme erbjuder en god bränsleekonomi jämfört med kondenskraftverkför enbart elproduktion. Där de lokala förutsättningarna, framför allt i formav tillräckligt värmeimderlag, så medger bör kraftvärmeverk byggas ut om de kanerbjuda en elproduktion till kostnader som är lägre än för alternativaproduktionsanläggningar. Fjärrvärmesystem med sådan anslutningseffekt att debildar ett tillräckligt värmeunderlag för att anslutas till kärakraftverkerbjuder en från tekniska, ekonomiska och miljömässiga utgångspunkter klart fördelaktiglösning. Sådana system har redan föreslagits i och . Göteborghar också tillräckligt värmeunderlag. De höjda oljepriserna och förbättradteknik beträffande hetvattenöverföring kan sannolikt skapa förutsättningar förkärnkraftbaserad fjärrvärme också i andra områden, i första handLinköping-Norrköping och . Vidett stopp för ytterligare kärnkraftutbyggnad torde gemensam produktion avelenergi och värme i oljebaserade kraftvärmeverk ske i största möjligautsträckning. Exemplenpåvisar det samordningsbehov mellan produktion och distribution av energi somfinns lokalt och regionalt. EPU har som tidigare nämnts ansett detta motiverasystem med fullständiga regionala energiplaner. Utredningen framhåller attenergifrågorna griper in i flertalet samhällssektorer. Det är angeläget inte låter mål och medel för åtgärder inom olika sektorer okontrolleratgripa in i varandra. Energisektorn har förhållandevis långa planeringsperspektivoch en uttalad långsiktig energipolitik är mycket angelägen. Vid utbyggnaderinom industrin finns t. ex. en valfrihet mellan energiformer som starkt begränsasi och med att utbyggnaden påbörjas. De långa tidsperioder som inomenergisektorn ligger mellan beslut om utbyggnad och färdig produktionskapacitet oavsett om det gäller kraftverk, raffinaderier, fjärrvärmesystem eller andraliknande anläggningar innebär att också ett avstående från beslut kan ge enframtida obalans mellan efterfrågan och utbud på energi. Investeringari energiförsörjningssystem är mycket stora och långsiktiga. Omläggningar avenergipolitiken måste därför ske under relativt långa övergångstider. Densituation som råder innehåller betydande osäkerhetsmoment vilketvarit vägledande vid valet av de 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 76 Beträffande tillgången på energi är osäkerheten till stordel beroende av förhållanden på den internationella energimarknaden vilkaendast obetydligt kan påverkas genom åtgärder inom landet. Så erbjuder t. ex,inhemska bränslen eller vindkraft knappast några storskaliga lösningar. Ettutnyttjande av dessa energikällor synes bli aktuellt endast där antingenspeciella lokala förutsättningar finns såsom sopförbränningsstationer ellertorvmossar i anslutning till fjärrvärraesystem eller där beredskapsskäl gördet motiverat att ha en viss inhemsk energiproduktion. EPUanför vidare att fortsatt utbyggnad av kärnkraft i är ifrågasatt. Ävenom slutsatserna från de utredningar som behandlat säkerhets- ochavfallsfrågorna inte synes ge anledning till ett kärnkraft-stopp är frågan inteavgjord. Mycket av argumenteringen och debatten har gällt frågor av en vidareinnebörd än säkerhetsmässiga och tekniska. EPUframhåller avslutningsvis att de globala aspekterna är uppenbara påenergiområdet, kanske tydligare här än på många andra områden, och därförmåste komma med i en slutlig bedömning. Det framstår som angeläget att de resursersom finns i form av råvaror och tekniskt kunnande utnyttjas för att förbättralevnadsvillkoren för en växande världsbefolkning. Iett särskilt yttrande tar experterna frågan om svavelhalten i eldningsoljor. Deanför att programmet för nedtrappning av svavel i eldningsoljor varit baseratpå förutsättningen att växande tillförsel av tjocka eldningsoljor mednaturligt låg svavelhalt skulle komma att stå till buds, trots att huvuddelen (närmare80 %) av världens råoljeresurser är nor-malsvavliga. Enligtyttrandet har man emellertid kunnat konstatera att det blivit allt svårare attöka tillförseln till raffinaderierna av naturligt lågsvavliga råoljor liksomatt utöka importen av lågsvavliga tjockoljor. Avsvavlingen av tjockoljor vidraffinaderier har visat sig vara förenad med väsentUgt större svårigheter änman trodde . Vidarehar enligt yttrandet vetenskap och praxis kommit fram till att farhågorna förskador genom svavelutsläpp kan ha överdrivits. Iyttrandet anförs avslutningsvis att EPU bör framhålla värdet av en meraförutsättningslös forskning i svavelutsläppsfrågan än som varit kutymfrån ansvariga myndigheters sida.