prop · FZ03111 · 1975-12-31 00:00:00 — Den allmänna rösträtten är ju enpolitisk rättighet med vars hjälp man kan påverka samhällsutvecklingen i detland där man stadigvarande bor. De svenskar som av många olika skäl har lämnatvårt land har i själva verket avstått från denna rätt. Skulle de senare i livetåtervända till del gamla landet får de enligl gällande regler tillbaka dennarätt. Vad gäller de medborgare som av olika skäl vistas utomlands underbegränsade perioder men som har för avsikt att återvända hem torde gällandelagstiftning som ger dem möjlighet alt behålla rösträtten i deallra fiesta fall vara fullt tillräcklig. Reservanternaerinrar vidare om den principiella syn som har kommil lill uttryck vad gällerkommunal rösträtt och valbarhet till kommunala församlingar för invandrare.Denna bygger på tanken att var och en skall få möjlighet alt påverkasamhällsutvecklingen där han vistas. Reservanterna delar denna principiellasyn, som enligt deras mening svåriigen kan förenas 1975/76:111 21 medden egendomliga uppfattningen att utvandrare och under elt helt livskall kunna påverka utvecklingen i det gamla landet där de kanske inte ens villbo. Reservanterna hävdar sammanfattningsvis alt ingenting har inträffat sommotiverar en ändring av gällande lagstiftning när det gäller utlandssvenskarnasrösträtt i . Enligtulredningens mening finns del - vare sig kretsen röstberättigade bestäms på detsätt som utredningsmajoriteten har förordal eller på annal sätt - anledning attundersöka om inle de regler som gäller upprättande av särskild röstlängd kanförenklas eller på annat sätt modifieras till lättnad för den enskilde.Motsvarande gäller de regler som direkt tar sikte på avlämnande av valsedlarhos utlandsmyndighet. Vadgäller röstlängdsreslerna är ulredningen av den uppfattningen all dessa börvara så långt möjligt likartade vare sig fråga är om röstlängd som avser utlandssvenskareller röstlängd avseende i landet bosatta svenska medborgare. Ulredningenkonstaterar atl de båda nu förekommande röstlängdsförfarandena på det helatagel löper parallellt efter likartade bestämmelser. Någon ändring som skulleinnebära en mindre grad av principiell överensstämmelse mellan de tvåförfarandena bör inte eftersträvas. Redanden omständigheten atl utlandssvensk varken enligt gällande ordning eller medden lösning som utredningsmajorileten har förordat skall tas med i röstlängd annalän efter ansökan måste medföra alt vissa av de nu förekommande skillnaderna iförfarandet för upprättande av röstlängd för hemmavarande svenskar och de iullandel bosatta kommer all kvarstå. Den gällande ordningen enligl vilkaansökningarna från utlandssvenskar prövas centralt av RSV bör sålunda behållasliksom principen alt röstlängderna upprättas valkretsvis av denna myndighet.Utredningen delar den av RSV i dess förut nämnda yttrande uttalade uppfattningall övervägande skäl talar för att särskilda röstlängder fortfarande upprättasför de utlandssvenskar som befinns vara röstberättigade och att dessa inte isärskild ordning slussas in i de allmänna röstlängderna. Utredningenanser vidare att liksom en sista dag för ansökan måste fixeras. Molbakgrund av uttalanden bl. a. i riksdagsmotioner av innebörd alt valdagen äralltför avlägsen - och intresset för valet i motsvarande mån dåligt - då tidenför ansökan går ut har utredningen undersökt, om det är möjligt att beslämmasista ansökningsdag till senare datum än den . Utredningen har därvidfunnit att det inte är någon framkomlig väg att genom en avkortning av dentidsfrist som vallagen ger för upprättande av röstlängd, dvs. , senareläggasista dag för ansökan. Enligl ulredningens mening finns det inte heller skälall avvika från nuvarande regler såvitt angår övriga tidsfrister. Skall en senareläggningav sista dag för ansökan ske, måste med andra ord en motsvarande senareläggningske 1975/76:111 22 överhela linjen så alt tidsmässigt samma utrymme ges för granskning och anmärkningsom . Som har framgått av det föregående är del sålunda ulredningensuppfattning all ordningen vid upprättandet av röstlängd måsle ge utrymme för eltgransknings- och anmärkningsförfarande som innefattar reella möjligheter lilldemokratisk insyn. Enliglulredningens mening skulle det i och för sig vara möjligl atl utsträckaansökningstiden . Delta skulle medföra en molsvarande förskjutning iliden av gransknings- och anmärkningsproceduren och samlidigl innebära all denlid som slår lill förfogande för framtagande och utsändande av röstkortförkortas. Utredningen framhåller emellertid att det särskilt i förhållande tillutlandssvenskar måsle vara av värde att röstkort når den röstberättigade i god tidföre valet. All utsträcka ansökningstiden längre än till vill ulredningendärför inle rekommendera. Ulredningenanser inte all en så blygsam ulslräckning av ansökningstiden som två veckors senareläggningav sista ansökningsdagen skulle innebära kan vara av någon slörre betydeLse.Det förefaller ulredningen mindre troligt atl intresset för valet är merapåtagligt den 15 än . Utredningen föreslår därför atl liksom enliglnuvarande ordning ansökan om all bli upptagen isärskild röstlängd skall görassist och atl försent inkommen ansökan inle las upp lill prövning. Rörandesjälva röstlängsförfarandet ullalar utredningen vidare alt del inte finns någotskäl att frångå regeln att särskild röstlängd skall upprättas åriigen så länge inleannat övervägs belräffande allmän röstlängd. Vad som däremot kan diskuteras ärom ansökan atl bli upplagen i särskild röstlängd skall behöva göras varje år.Utredningen har förståelse för atl den som är bosalt i utlandel upplever delsom onödigl att ansökan att bli upptagen i särskild röstlängd måste förnyasvarje år och därför underlåter det under icke ordinarie valår, såvida inlefråga om exlra val aktualiseras och information härom når ut föreansökningstidens utgång. Den situationen måste emellertid kunna uppkomma attfrågan om extra val aktualiseras så sent, att ansökningstiden redan har gåttut, då intresset för det förestående valet har väckts till liv. Den skisseradesituationen är enligt utredningen sällan förekommande men kan i sådana fall hadesto större betydelse. Mot denna bakgrund förordar utredningen följandeordning. Årdå ordinarie val äger rum måste var och en som vill bli upptagen i särskildröstlängd göra ansökan om del. I detta sammanhang kontrolleras alltsåkyrkobokföring, medborgarskap m. m. Den prövande myndigheten, dvs. RSV, får dåockså i flertalet fall uppgift om aktuella adresser. Den, vars ansökan harbifallils, behöver inte under de två följande åren ansöka om att bli upptagen isärskild röstlängd. Också under dessa år skall emellertid särskild röstlängdupprättas av RSV. Till grund för röstlängderna under mellanvalsåren läggs den röstlängdsom upprättades närmast föregående ordinarie valår. Den som har tagits upp idenna röstlängd tas också upp i den nya, förutsatt att han alltjämt uppfyllerövriga villkor för att tas upp 1975/76:111 23 I denna nya särskilda röstlängd las dessuiom den upp somföre har gjort ansökan och som uppfyller kraven förrösträtt. Vadgäller kontrollen av tidigare kyrkobokföring och av att sökanden är myndig hardenna skett med hjälp av RSVis kortregister. Kontrollen av allsökanden inle på grund av kyrkobokföring i landel las med i allmän röstlängdhar skett mot ell särskilt rösträitsband, avseende hela rikel. Denna ordning,som innebär atl underiagei för kontrollen finns tillgängligt för den rösllängdsupprältandemyndigheten utan några åtgärder från sökandens sida, bör enligl ulredningensmening behållas. Utredningen påpekar dock i sammanhanget all korlregistret ärbehäftat med vissa bristfälligheter och atl del ibland kan finnas anledningalt begära kompletterande undersökning från pastorsämbetet i den församling därsökanden senast har varit kyrkobokförd. Sådan undersökning måsle alllid görasdå sökanden har flyttat ut och således inle förekommer i RSVisregister. Vadangår kontrollen av medborgarskap har denna skett utifrån underiag somsökanden själv har ålagts alt införskaffa. Ulredningen hänvisar till vallagens beslämmelserom alt ansökan all bli upplagen i särskild röstlängd skall vara åtföljd avintyg som visar alt sökanden är innehavare av giltigt svenskl pass vilkel angeratl han är svensk medborgare. Ansökan som inle är åtföljd av sådant intyg tas inleupp lill prövning. Nämnda ordning innebär enligt utredningen en extra omgångför sökanden. Någon form av kontroll av sökandens medborgarskap måsteemellertid ske. Vidsina överväganden i frågan hur sökandens svenska medborgarskap skall kunnakontrolleras har ulredningen funnit att man egentligen endast har alt väljamellan två vägar. Den ena vägen innebär atl sökandens egna uppgifter godtasutan vidare utredning. Denna utväg har valts i den norska vallagsliftningen.Den andra möjliga vägen är att liksom i röstlängd ta med endast densom enligt förebragd utredning är innehavare av giltigt pass, som visar atl hanär svensk medborgare. Enliglulredningen är det inte nödvändigt att underiagei för kontroll av passinnehavutgörs av intyg, som har utfärdats av myndighet efter granskning av sökandenspass. Kontrollen bör inte bli mindre säker om man i stället litar till detcentralt förda passregislrel. Har ett pass återkallats, bör registret haunderrättats om detta och ha aktualiserats i enlighet härmed. Om någon däremotskulle hä föriorat sitt svenska medborgarskap utan att detta har föranlettåterkallande av passet, kommer.visseriigen passregislrel att lämna felaktiguppgift. Risken är emellertid inle större än i del fallet att passinnehavarenmed nuvarande regler påstår att han är svensk medborgare och införutlandsmyndigheten styrker detta med ett pass som rätteligen bort varaåterkallat. Snarare skulle det enligt utredningen innebära vissa fördelar frånkontrollsynpunkt atl lita till passregislrel, nämligen om någon har förioratsitt svenska medborgarskap och detta i sin tur har föranlett 1975/76:111 24 etlbeslul om återkallande av pass, som har rapporterats till registret. Har passinnehavarentrots beslutet passet i behåll, kan han nämligen med nuvarande ordninginställa sig hos intygsutfärdande myndighet och få denna alt intyga atl hanenligt företett pass är svensk medborgare. Utredningenvill i och för sig inte överdriva riskerna med ett system som enbart bygger påsökandens egna uppgifter om medborgarskap. 1 flertalet fall skulle säkeriigenriktiga uppgifter lämnas. Det kan emellertid inte uteslutas atl sökande pågrund av missuppfattning eller av annan orsak felaktigt påstår att han alltjämtar svensk medborgare. Sådana risker bör i största möjliga mån elimineras.Enligt utredningens mening sker detta bäst genom alt kontrollen utförs mot det ceniralapassregistret. Utredningenföreslår sålunda alt medborgarskapskontrollen i princip skall ske mot detcentrala passregislrel och atl sökanden inte längre i ansök-ningsärendel skallbehöva förete något intyg rörande passinnehav. Ulredningen har emellertid intehelt kunnat släppa tanken på att utnyttja också sökandens egna uppgifter imedborgarskapsfrågan. Anledningen härtill är att passregistret inte alltidkorrekt återspeglar den aktuella situationen. Den i etl ansökningssystemföreliggande möjligheten alt avkräva sökanden också uppgifter rörandemedborgarskap bör därför inte lämnas outnyttjad. Ulredningen föreslår att denskriftliga ansökningshandling, som sökanden har att ge in om han vill bliupptagen i röstlängd, skall innehålla en försäkran att han alltjämt är svenskmedborgare. För atl föreskriften härom skall få någon egentlig effekt föreslår ulredningenatt denna försäkran skall avges på heder och samvete. Härigenom kopplas ensanktionsmöjlighet till föreskriften (15 kap. 10 S ). Utredningenföreslår vidare att ansökningshandling som saknar sådan försäkran inle skalllas upp lill prövning. Somframgår av det nu sagda är det utredningens uppfattning att kravet på skriftligansökan måste upprätthållas också fortsättningsvis. 1 och för sig bör inteandra krav ställas på sökanden än att han i skriftlig form ger till känna atthan önskar bli upptagen i särskild röstlängd, samt att han iansökningshandlingen försäkrar att han alltjämt är svensk medborgare och iövrigt lämnar de uppgifler som erfordras. Utredningen nämner här uppgifter omsenaste kyrkobokföring, personnummer och aktuell adress. Utredningen anser atl uppgiftom senasle kyrkobokföring bör lämnas av varje sökande, vare sig han flyttat utså tidigt atl han inte återfinns i RSVis kortregister eller . 1 det förrafallet är det en nödvändig uppgift för kontroll av kyrkobokföringen. Också ifråga om den som fiyttat ut eller senare kan emellertid som tidigarenämnts kompletterande utredning behöva inhämtas från pastorsämbetet i utnyttningsförsamlingen,eftersom kortregistret än så länge är behäftat med vissa bristfälligheter ochinte kan betraktas som annal än ett hjälpregister vidkyrkobokföringskontrollen. Det förutsätts dock inte att eventuella brister medavseende på nu nämnda uppgifter skall leda lill att ansökan inte tas upp tillprövning. Däremot riskerar sökanden att ansökan kan komma att avslås på grundav bristande möj- Prop.1975/76:111 25 lighelertill kontroll av rösträllsvillkoren eller att - såvitt angår underlåten adressanmälan- hans röstkort inte når honom. 1fråga om ansökningshandlingen uttalar utredningen slutligen atl ansökan inlebehöver avfattas på särskild blankett. Självfallet bör emellertid blanketter tillansökan finnas tillgängliga och kunna rekvireras från såväl samtliga utlandsmyndighetersom RSV. Somredan har nämnts har ulredningen undersökt om inle också de regler som direkttar sikte på avlämnande av valsedlar hos utlandsmyndighet kan jämkas ellerändras till lättnad för den enskilde väljaren. Hittillshar flertalet utlandssvenskar som har deltagit i val till röstat vidbesök hos utlandsmyndighet. Ingenting talar enligt utredningen för attförhållandet skulle bli ett annat om kretsen röstberättigade vidgas i enlighetmed majoritetens förslag. Utredningen utgår ifrån att avlämnandet av valsedlar ulomlandsinle heller kan förenklas så att någon medverkan från utlandsmyndighet intelängre behövs. Några acceptabla alternativ står inte atl finna. Vill man göradel lättare för utlandssvensken att rösta i utlandet återstår utvägen att ökaantalet röstmottagande utlandsmyndigheter eller alt öppna flera särskilda röstmottagningsslationer. Ulredningenpåpekar alt gällande regler i vallagen inte lägger hinder i vägen för altsärskilda röslmottagningsstalioner anordnas utanför ullands-myndighetens stationeringsort.1 vilken utsträckning så skall ske är självfallet beroende av dels ekonomiskaöverväganden, dels en bedömning om det i del särskilda fallet finns etttillräckligt underiag för en sådan station. Enligt utredningens uppfattning börde extra kostnader som inrättandet av en särskild röstmoltagningsstalioninnebär inte annat än undantagsvis få spela den avgörande rollen, om det framslårsom klart att en sådan station skulle för ett inte obetydligt antal personerinnebära en beaktansvärd besparing av tid och pengar. Utredningen ulgår ifrånatt så inte heller är fallet. Utredningen vill emellertid understryka viktenav att frågan om inrättande av särskilda röstmottagningsslationer verkligen tasupp till bedömning inom utlandsmyndigheten så snart anledning föreligger tilldet samt av att till utlandsmyndighetens förfogande ställs medel så att iniefrågan får förfalla enbart av det skälet alt erforderiiga medel saknas. Ulredningennoterar vidare alt vallagen inle synes lägga hinder i vägen förutlandsmyndighetens chef att förordna också annan än anställd vid myndighetensom röstmollagare. Utredningen har inte kunnat erhålla några säkra beskedhuruvida del också i praktiken förekommer atl förordnande som röstmollagaremeddelas för person, som inte normalt är knuten till en utlandsmyndighet. Ävenom så inte har skett bör möjligheten för framtiden utnyttjas i t. ex. fall dåinrättande av särskild röstmoltagningsstalion är motiverat men dåutlandsmyndighetens personal inte räcker till för att bemanna en sådan station. Vidsidan av nu nämnda allmänna rekommendationer lägger utredningen fram ett parförslag till ändringar som rör möjligheten alt rösta genom val- 1975/76:111 26 sedelsförsändelseoch kravel atl den som inställer sig för all rösta hos utlandsmyndighet skallkunna förete röstkort. Principielltär del enligt ulredningens mening otillfredsställande atl utlandssvensk, som tillföljd av sin bosättning måhända har lång väg till röslmoltagningsslällel, skallha sämre möjligheler alt lämna valsedelsförsändelse med bud än den som bor iSverige eller tillfälligt uppehåller sig här. Utlandssvensk som är gift kan enligl11 kap. 1 och 2 SS vallagen utnyttja sin make för atl avlämnavalsedelsförsändelse hos utlandsmyndighet. Väljare som på grund av sjukdom,rörelsehinder eller hög ålder inte kan inställa sig hos utlandsmyndigheten förall rösta kan däremot inle utnyttja annan än make som bud om han vill rösta medvalsedelsförsändelse (11 kap. 3 och 4 SS vallagen). Enligt ulredningen bör deluppmärksammas all utlandssvenskar och andra som önskar rösta ulomlands mångagånger har avsevärt svårare och får underkasta sig större besvär för altuppsöka röstningslokalen än om de hade uppehållit sig i . Redan etljämförelsevis lindrigt handikapp kan alltså komma atl avhålla utlandssvenskenfrån all ge sig i väg till röslmoltagningsstället. Moldenna bakgrund föreslår utredningen atl valsedelsförsändelse med annal bud änmake från sjuk och därmed jämställd person får avlämnas - inte bara ivallokalen och på postanstalt där röstning äger rum - utan också hos röstmollagandeutlandsmyndighet. Rätten att begagna sig av sådan valsedelsförsändelse börgivetvis tillkomma varje svensk medborgare som vistas utomlands och på grund avt. ex. sjukdom inte kan inställa sig hos närmaste utlandsmyndighet där röslmottagningäger rum. Ulredningen anser sig kunna förutsätta atl den som anlitas som budoch vittne behärskar svenska språket i sådan mån att några problem på grund avspråksvårigheter inle uppkommer. Några uttryckliga regler som anger atl vittnesom anlitas vid iordningställande av valsedelsförsändelse enligl 11 kap. 1 Svallagen från den som är gift skall vara svenskspråkig finns inle. Lika litetbehövs det enligt ulredningen några särskilda regler för det fall det också tillåtsatl valsedelsförsändelse med bud från en sjuk eller i förevarande hänseende därmedjämställd väljare får avlämnas på röstmottagningsställe i ullandet. Enligtgällande regler måste den som vill avge sin röst hos utlandsmyndighet kunnaförete röstkort, vilket sedan medföljer den avgivna valsedeln till RSV.Utredningen erinrar om att den som röstar på fariyg men som inte kan företeröstkort i stället kan förete sjöfartsbok. Med ledning av denna och deuppgifter som väljaren kan lämna upprättas ett adresskort som i röstkortetsställe får åtfölja valsedeln. Enliglulredningen måste man räkna med att det inträffar alt väljare som är bosatta iutlandet antingen inte alls eller också för sent erhåller röstkort. Tillgängligaadresser kan visa sig vara felaktiga och den internationella postbefordran kanfungera mindre tillfredsställande. Utredningen har därför övervägt om inteockså väljare som inställer sig hos utlandsmyndighet bör kunna avge sin röst,även om väljaren inte kan överiämna Prop.1975/76:111 27 sillröstkort till röstmoltagaren. Ulredningen har därvid som en möjlighet tänkt sigell syslem som innebär atl adresskori upprättas av utlandsmyndigheten på gmndvalav pass och de uppgifter som väljaren kan lämna. Rent tekniskt innefattar ell sådanlsystem, såvitt ulredningen kunnai finna, inle några egentliga nackdelar. Ulredningenpåpekar all RSV i del förutnämnda yttrandet fömtsatt all pass skulle kunnatjäna som underiag för adresskort. Självfallet kan, påpekar utredningen, densituationen inträffa all någon som inle är upplagen i röstlängd inställer sigför all rösta och också lyckas avge sin röst efler all ha företett sill pass.En molsvarande risk föreligger emellertid med nuvarande regler vid röstning påfartyg. Eftersom utlandsmyndigheten inte företar någon prövning av fråganhuruvida den som inställer sig för alt rösta är röstberättigad är ölägenheternahärav inle särskilt påfallande. Ulredningenföreslår sålunda all varje svensk medborgare som inställer sig hosutlandsmyndighet för all rösta tillåts atl göra del även om han inle kan företeröstkort, förutsatt att han i slällel kan förete giltigt svenskl pass. Förslagelinnebär vidare all röstmoltagaren hos utlandsmyndigheten som ersättning förröstkortet upprättar elt adresskort med ledning av passet och uppgifler somväljaren lämnar. Förslagel gäller emellertid endasl del fallet all väljarenpersonligen inställer sig inför röstmoltagaren. Ulredningen är inle beredd atlöppna en molsvarande möjlighet för det fall all väljaren röstar medelstvalsedelsförsändelse och således röstar genom make eller annal bud. Somredan har nämnts lar utredningen i betänkandet upp också frågor som hängersamman med informationen kring valdeltagandet. Innehållsmässigt ochtidsmässigt kan informationen indelas i två perioder, varav den under vilken ansökan all bli upptagen i särskild röstlängd kan ske ochden andra liden därefier fram lill dess all röslmottagningen äger mm. Enligl ulredningenärdet - vare sig ulredningsmajoritetens förslag belräffande en vidgning avkretsen röslberätligade genomförs eller inle -av särskild vikt atl upplysning ilid sprids om ansökningsförfarandel och villkoren atl bli upptagen i särskildröstlängd. Med enkätundersökningen som underiag anser sig utredningen nämligenkunna konstalera att informationens betydelse är störst då det gäller själva ansökningsförfarandel.Att informationen inte har nått fram förefaller sålunda ha utgjort etl slörrehinder än ansökningsförfarandel som sådant när del gällt för utlandssvenskarnaalt bli upptagna i särskild röstlängd. Betänkandetinnehåller i denna del bl. a. en redovisning för informationen årsval. Härav framgår atl informationen i huvudsak har bedrivits genom RSVis ochSveriges Radios försorg men atl också andra - Riks- 1975/76:111 28 föreningenför svenskhetens bevarande. och enskilda företagmed verksamhet i utlandet - har spritt information till medlemmar resp.anställda huvudsakligen genom förenings- och företags-tidningaroch-tidskrifter. 1fråga om RSVis informationsverksamhet konstaterar ulredningen att denna harpågått under liden och lagil sig uttryck i huvudsak på delsättet att RSV dels annonserat i de större dagliga tidningarna (,, och Göte-borgsposlen)och i lidningarnaSverige-Nyll(ulgivenav redaktören (utgiven avUtlandssvenskarnas Förening), dels ställt redaktionellt material lillförfogande för , tidningarna saml58 svenska företag, främst exportförelag, dels distribuerat den för allmänspridning avsedda valbroschyren till ambassader och konsulat i 12 OOOexemplar.Vidare har RSV låtit producera etl särskilt TV-inslag som sändes itelevisionens båda program . Häri lämnades upplysningar omsärskild röstlängd, ansökningsförfarandel, sista ansökningsdag osv. Samma typav uppgifter spreds genomtidningsannonseringen. Annonseringen införsjälvavaldeltagandet pågick månader. Denna annonseringvar del vis spe-ciellt inriktad på utlandssvenskarna och dem som tänkte sig atlrösta hos utlandsmyndighet. OmSveriges Radios verksamhel anger utredningen bl. a. all sändningar medanknytning lill valet förekom i utlandsradion från årels början dels i form avkorta meddelanden insprängda i ordinarie program, s. k. trailers, med faktiskaupplysningarom ansökningsförfarandet samt efter ansökningstidens utgång omröstning och val, dels i form av meddelanden med inrikespolitiskt kommunikématerialoch genom utförligare program rörande bl. a. och dess arbete. Enligtulredningens mening har såväl RSV som utlandsprogram på ettförtjänstfullt sätt skött informationen års val. Inför kommande valbör informationen i huvudsak bedrivas efter samma principer som . kan emellertid utläsas att det informationsmedium som bäst nårutlandssvenskarna är pressen, framför alll de större dagliga tidningar somkommer ut i .