prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Produktionsbegränsningarnablev emellertid omfattande först varför produktionen 1974 blevendast obetydligt lägre än under Tabell 4: 2 Försörjningsbalans för sågade och hyvlade trävaror 1974 1976 (barr-och lövträ) 1 000 m' gående år, 1 000 m' -26,0 -36,3 -26,1 -29,0 -1,2 -1,6 -0,5 -0,7 -26,1 Då leveranserna tiUhemmamarknaden 19731974 steg obetydligt kom producentlagren alt stigaulomordenUigt kraftigt. Produktionsutvecklingenhar under loppet av 1975 präglats av fortsatta starka driftsinskränkningar ochproduktionen beräknas preliminärt ha minskal 19741975.Hemmamarknadseflerfrå-gan har liksom utgjort ett klartstabUiserande inslag i sågverkensefterfrågeutveckling. En viss minskning av hemmaleveranserna har dockskett 19741975 då förbrukningen sjunkit både inombyggnadsverksamheten och inom de träkonsumerande delarna av industrin.ParalleUt härmed drogs lagren i förbrukarledet ned. Producenllagrensteg ännu under slörre delen av 1975 dock i successivt avlagande takt. Enavtappning av lagren beräknas dock preliminärt ha skett under fjärde kvartaletvarför lagerökningen torde blivit måttlig. Den bild avbyggnadsverksamheten i som kan tecknas pekar på en ökandeaktivitet under loppet av 1976. Någon starkare tillväxt torde dock knappastkomma lill stånd meUan årsgenomsnitten 1975 och 1976. Importbehovet beräknasdock stiga förhållandevis kraftigt då, som tidigare nämnts, en icke obetydligdel av trävamkonsumlionen under 1975tillgodoselts genom neddragningar av importör- och förbrukarlagren. Med hänsyntUl den starka tUlväxl i bostadsbyggandet som förutses komma lill ståndi och torde de transatlantiska skeppningarna av trävarorlill europamarknaden inte öka alltför kraftigt . Under dessa förutsättningarberäknas en ökning av den svenskaträvaruexporten om 19751976 kunna ske. Leveranspriserna somföll under loppet av 1975 förutses vända uppåt . Hemmaleveranserna avträvaror 1976 torde bU i stort sett 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 80 lika stora som 1975 då förbmkningenbåde inom industrin och byggnadsverksamhetenförutses bli oförändrad 19751976. De vid årsskiftet1975/1976 mycket stora färdigvarulagren torde bl. a. av likviditelsskäl kommaatt kraftigt dras ned" . Kalkyleras denna lagerminskning bliomkring 1 milj. m behöver med den ovan redovisade leveransuppgångenproduktionen öka med ett par procent 19751976. En produktion av en sådanstorleksordning 1976 förutsätter dock att de begränsningar i utbudet avsägtimmer som förekom inle blir varaktiga. Orderingångenlill massaindustrin sjönk mycket markerat . Den omfattandenedgången var en följd av att de västeuropeiska papperslillverkarna snabbtdragit ner sina beställningar av massa som en konsekvens av att de i sin lurerfarit en starkt minskad efterfrågan på sina produkter. Under de tre förstakvartalen fortsatte massaeflerfråganatt faUa. Den negativa effekten på den svenska massaförsäljningenaccentuerades ytterligare av den specieUa metod som dittills använts för attfaststäUa priserna på den svenska exporlmassan. Principen har varit allprissälla den svenska massan till ett värde i kronor omräknat från det gällandepriset i dollar på nordamerikansk massa. Om dollarkursen sjönk efterprisfixeringen vilket var fallet fram blev det billigareför massaanvändarna atl köpa nordamerikansk massa. förlorade på detlasätt marknadsandelar då de svenska massasäljarna föredrog alt hålla fast viddet ursprungligen angivna kronpriset i stäUet för alt anpassa detta nedåt närdollarkursen sjönk. Vid millen av 1975 började emellertid doUarkursen attstiga och inställde sig en viss balans mellan den svenska ochnordamerikanska massans priser. Strejkerna inom skogsindustrierna i ,som började , har verksamt bidragit till att minska utbudet av nordamerikansk massa på denvästeuropeiska marknaden. Strejkerna i bringades alttillfäUigt upphöra genom ett ingripande av i början avoktober 1975. Dock fortsatte strejkerna i andra regioner i . Frånsettkonsekvenserna av del minskade utbudet av nordamerikansk massa förefallermassans eflerfrågesiluation alt även i övrigt ha förbättrats mot slutet av1975. Massaexportens volym uppskattas emellertid ändå ha minskat med 29 %19741975. Då de svenskamassapriserna för exporUeveranser 1976 fastställdes beslöt man alt övergå tillprisnotering i dollar. Därmed lorde man ha eliminerat risken för att råka i enofördelaktig konkurrenssituation på grund av länkbara fluktuationer idollarkursen. fömtses de västeuropeiska papperslillverkarnas behov avimporterad massa stiga. Delta lill följd av den emotsedda konjunktumppgången iVästeuropa som torde medföra en ökande avsättning av papper. I lågkonjunkturer är det vanligtatt ökande nordamerikanska massa- Bil.1 Preliminär nationalbudget 81 kvantiteter släpps ut påexportmarknaderna, men i en uppåtgående konjunkturfas absorberas i regelmerparten av massaproduktionen i av det inhemska behovet. Då dennordamerikanska ekonomin lorde befinna sig i en uppgångsfas ärförmodligen en lättande konkurrenssituationall vänta på den västeuropeiska massamarknaden under delta år. Härmedberäknas volymen av den svenska massaexporlenkunna tillväxa 19751976. Leveransprisernaför massa till exportmarknaderna steg under försia som en följdav de höjda konlraklsprisema. Under återstoden av 1975 förblevleveranspriserna tämligen orubbade. Prisförändringar väntas inle heller följaunder försia . Andra halvåret1976 torde dock vissa förskjutningar uppåt bli möjliga. Prisökningarnakalkyleras 19741975 ha uppgått till medan för 19751976 en uppgång omendast förutses. Demassakvantiteter som avsätts på hemmamarknaden beräknas 1974_1975 ha minskatbetydligt . En förstärkt hemma-marknadseflerfrågan förefaller trolig1976. Sålunda förutses en uppgång ihemmamarknadsleveranserna 19751976. Massaproduktionenberäknas 19741975 ha sjunkit i volym. Trots detla byggdes omfattandemassalager upp. Lageruppbyggnaden varav ungefär samma storleksordning som den kvantitets-uppgång som fömtses för massaleveransernasdel . Någon ytterligare lagerförändring beräknas inle äga rumunder 1976. Därav följer atl den förväntade efterfrågeökningen antaskunna tillgodoses med en produktionsvolym 1976 av i det närmaste samma omfångsom den . Mol slutet av1974 försämrades hastigt exportmarknadernas efterfrågan på produkter från densvenska pappersindustrin. Pappersexpor-lens volym föll kraftigt redan föreutgången av 1974 och var fortsatt avtagande under större delen av 1975. Att envändpunkt i pappersefler-frågan inträdde så snabbt och uttalat varresultatet av ett antal faktorer isamverkan. Främst utvecklades det ekonomiska läget i Västeuropaofördelaktigt och papperskonsumtionen sjönk. Vidare följde ell omslag i den lagerpolitik somdittills förts av pappersförbrukare och importörer i . Dehade tidigare varit inriktade på atl fylla sina lager för alt undvika att råkai en liknande situation som den med otUIräcklig lillgång på vissapapperskvaliteter. Möjligen kan ocksålagemppbyggnaden ha förstärkts av pris-spekulalionsskäl. Under senare delen av1974 övergick man i stället, under intryck av den negativaförbrukningsutvecklingen, till förbrukning från lager. Ytterligare elt skäl somkan ha bidragit till den drastiska nedgången i pappersefterfrågan skulle varaatt de starkt höjda papperspriserna kan ha initierat sparsamhet ipapperskonsumtionen. Tecken på förbättring ipapperseflerfrågan kunde spåras mot slutet 6Riksdagen 1975/76. 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 82 av1975 i samklang med en begynnande ekonomisk uppgång i . Då dessutomlagren hos förbrukare och importörer torde ha varit mycket begränsade tvingadesdessa att lägga ut ökade order för alt kunna fylla sitt löpande pappersbehov.Mot bakgrund av det föregående beräknas nedgången i den svenskapappersexportens volym 19741975 ha begränsats till . Den utveckling som emotses beräknas innebäraen förstärkning av de uppgångstendenser som nämnts ovan och som påverkar densvenska pappersexporten i gynnsam riktning. Mildrade konkurrensförhållandenförutses på den västeuropeiska pappersmarknaden då utbudet där avnordamerikanskt papper förväntas bli begränsat. Detta då den nordamerikanskapappersproduktionen till största delen förmodas användas till inhemskkonsumtion emedan den nordamerikanska ekonomin väntas befinna sig i eltexpansivt skede. Den svenska pappersexporlen beräknas därmed öka ivolym 19751976. Exporlleveranspriserna för papper steg ännu underförsta hälften av 1975. Detla var en eftersläpningseffekl orsakad avalt de kvantiteter som beställts under elt skede med stigandeförsäljningspriser nu levererades. märktes en svagtendens lUl prisfall. Slutresultatet för leveransprisulvecklingen 19741975beräknas ha blivit en ökning . Exporlleveranspriserna väntas stigaunder loppet av 1976. Räknat mellan helåren 1975 och 1976 torde emellertidökningen bli begränsad. Hemmamarknadsleveranserna av papper och papp beräknaspreliminärt ha sjunkit 19741975. fömtses emellertid enuppgång i efterfrågan från hemmamarknaden och därmed anses en höjning avhemmamarknadsleveranserna trolig 19751976. Den svaga efterfrågan medförde attproduktionsnedskärningar blev allmänt förekommande inom pappersindustrin under1975. En omfattande lageruppbyggnad ägde ändå mm. Produktionsvolymens nedgång19741975 uppskattas tUl . Den förväntade efterfrågebilden tillsammans meden beräknad svag minskning äv producentlagren förutses inte ge utrymme för merän en högst moderat ökning av produktionsvolymen . Denna ökningkalkyleras uppgå till 1975 1976. Produktionen i petroleumraffinaderier m. m. föllsuccessivt under loppet av 1974 och produktionsminskningen 19731974 uppgicktiU ca 4 1/. Ännu fortgick produktionsneddragningen.Mellan halvåren 1975 skedde emellertid en mycket kraftig produktionsuppgång ochproduktionen beräknas ha ökat med inemot 19741975. ProdukUonsutvecklingenunder loppet av 1975 avspeglar huvudsakligen förloppet inom de egentUgaraffinaderierna. Produklionsfallet inom de egentliga raffinaderierna underförsta kan emellertid ej sältas i samband med en inhemskefterfråge- Bil.1 Preliminär nationalbudget 83 minskning då liUförseln lill densvenska marknaden ökade med jämfört med importen ökade kraftigt . Orsaken till den substitution avinhemsk produktion med import som skedde lorde stå alt finna i den då rådandelåga internationella prisnivån på raffinerade oljeprodukter sedd i relation tUlråoljepriset. När sedan produktionen inom de egentliga raffinaderierna ökadeavsevärt mellan halvåren 1975 var detta en följd av alt betydande kapacitetslillskolt logs i drift . Äveninom kolproduktinduslrin eller närmare bestämt koksverken togs kapacilelstillskottav betydande omfattning i bruk . Den totalt sett kraftiga produklionslUlväxten medförde alt importbehovet reduceradesi betydande omfattning och preliminärt beräknas importen av petroleumprodukterha minskat ca 12 1/19741975. Den inhemskaförbmkningen av petroleumprodukter beräknas totalt sett inle ha förändrats inågon slörre omfattning . Utvecklingen har emellertid varitolikartad vad gäller skilda produktslag och användarkategorier. Förbmkningenav tunna eldningsoljor samt förbrukningen av bensin synes av leveransulvecklingenatt döma ha visat en väsentlig ökning jämfört med låga nivå. Däremotsynes industrins förbmkning av tjocka eldningsoljor ha utvecklats svagtsamUdigt som en synnerligen kraftig tillbakagång skedde av förbmkningen avdessa produkter vid konventionella värmekraftverk. Detta var en följd av denkraftigt ökade kraftproduktionen vid kärnkraftverken. Den totalaförbmkningen av petroleumprodukter beräknas komma alt visa en måttligökning jämfört med . Detla är främst en följd av en beräknad fortsattuppgång i konsumtionen av bensin och tunna eldningsoljor om än av mindreomfattning än 19741975. Däremot fömtses såväl industrins somvärmekraftverkens förbmkning av tjocka eldningsoljor försvagas ytterligarenågot. De kapacitetstiUskottinom branschen som togs i bmk fårbetydande effekter även på produktionsutvecklingen 19751976. Produktionsökningenför branschen som helhet beräknas sålunda uppgå till 19741975. Ovanrelaterade förbmknings- och produktionsutvecklingväntas medföra en nedgång i importen av petroleumprodukter på ca 11 1/19751976. Efterfrågelägetför järn- och stålverken försämrades drastiskt . Orderingången som vände nedåt redan vid ingången av 1974 har därefteri snabb takt fallit ned tUl en mycket låg nivå. Orderstockarna som fortfarandevid slutet av 1974 endast hade minskat i mindre omfattning sjönk snabbt underloppet av 1975 och var nerepå samma låga nivå som vid boltenfasen i föregående konjunktursvacka. Efterfrågan från utlandet komunder 1975 att uppvisa den kraftigaste Prop.1975/76:100 Bilagal Finansplanen 84 tillbakagången.Stålförbrukningen inom flertalet stora industrUänder försvagades kraftigt under1974 i samband med den internationella konjunkturavmattningen. Den tidigarerådande situationen med snabbt stigande priser och akuta bristsituationeråtminstone vad gällde vissa prompla leveranser ledde emellertid till enbetydande lagemppbyggnad med en redan då avlagande stålförbrukning.Till att börja med bidrog denna lageruppbyggnad till en konstlad stabUiseringav stålefterfrågan och därmed slålproduklionen. komemeUertid lagerutvecklingen att visa sig vara en starkt destabUiserande faktordå den mycket betydande lagerhållningen började vackla somförbrukningen fortsatte att minska. Den internationella efterfrågan försvagadessålunda och exporten av järn och stål, som kunde hållas uppe under större delenav 1974, föll drastiskt under loppet av 1975. Den volymmässiga nedgången19741975 har preliminärt beräknats till . Framför allt föll exportenlUl råvamländerna myckel kraftigt men även tUl och Nordamerikanoterades betydande tillbakagångar. Däremot hävdade sig stålexporten relativtväl lill de östeuropeiska länderna. Prisutvecklingen på levererade produkterutvecklades förhållandevis gynnsamt med tanke på det extremt svaga avsättningsläget.Exportpriserna ökade fortfarande . Mot slutet avåret föll emellertid prisema varför prisökningen preliminärt beräknas hastannat vid 19741975. Leveransulvecklingen liU hemmamarknaden kom också attuppvisa en betydande försvagning under loppet av 1975. Produktionstillväxten ide slålkonsumerande branscherna avtog för att vända i en produktionsminskning. skedde också enpåtaglig uppbromsning i lageruppbyggnaden hos förbrukare ocb grossister. Somen följd härav minskade även importen av järn och stål relativt kraftigt ellermed 19741975. Produktionen inom stålverken, som började försvagasunder , minskade i snabb takt under loppet av 1975 samtidigtsom kapacitetsutnyltjandet föll påtagligt. Produktionen beräknas preliminärtha minskal med ca 8 1/19741975. 1974 översteg stålverkenstotala leveranser produktionen och producentlagren fortsatte atl minska. Under1975 vände denna utveckling i en massiv uppbyggnad av färdigvarulagren trots enkraftig reducerad produktionsnivå. Till gmnd för bedömningen av stålverkens leveransertill exportmarknaderna liggef ett antagande om altkonjunkturutvecklingen skall visa en betydande fcJrstärkning framför allt undersenare delen av 1976. Enligt den av i november 1975insamlade exportenkäten för jäm och stål räknar förelagen med en värdemässiguppgång på 19751976 med tyngdpunkten förlagd lill andra halvåret 1976.Framför aUt räknar företagen med en mycket betydande uppgång i exporten tillNordamerika, medan uppgången på de västeuropeiska marknaderna väntas bli klartlångsammare. I samband med en upphörande lageranpassning hos förbmkare och enuppgång i den faktiska förbrukningen inom avnämarländerna beräknasexportvolymen sålunda öka påtagligt under loppet av 1976 främst under senaredelen av året. Den volymmässiga ökningen beräknas till 1975 1976.Leveranspriserna väntas fortsätta att falla en bit in på 1976 för alt därefter i samband med det förstärkta marknadslägel vända uppåt under loppet av 1976. Den genomsnittliga prisnivån beräknasdärmed ligga ca 4 1/under motsvarande . Den inhemska förbrukningen väntasuppvisa en nedgång jämfört med främst på gmnd av den beräknadenegativa produktionsutvecklingen 19751976 inom verkstadsindustrin. Samtidigtberäknas lagren hos förbrukare minska. Denna utveckling av den inhemskaefterfrågan väntas leda till en fortsatt nedgång i importen av järn och stål 19751976. Ävenproduktionen inom de svenskastålverken beräknas mot bakgmnd av ovan relaterade utveckling fallaytterligare. Produktionsminskningen har skattats till 19751976. Härvidinkalkyleras en fortsall lagemppbyggnad i producentledet om än i mindreomfattning än . Produktionen inom ickejärnmetallverken stagnerade19731974 bl. a. lill följd av snabbi vikande exporteflerfrågan motslutet av året och exporlvolymen kom allminska 19731974. Efter del alt efterfrågetrycket på denintemationella marknaden kulmineral kom exportpriserna attsnabbt falla. Importpriserna stagnerade och började likaledes alt fallatillbaka mol slutet av 1974. ExportbortfaUet kompenserades tUl en början av fortsattstigande efterfrågan på den frånavsätlningssynpunkt mera betydande hemmamarknaden. Verkstadsindustrinsbehov av insatsvaruleveranser var fortsatt expansivt 19731974 och dessutom tillkom ell positivt omslag i lagren av ickejärnmetaller.Delta bidrog även till atl driva upp importvolymen som ökade nästan 17 %19731974. synesden inhemska industrins förbrukning av ickejärnmetaller ha stagnerat ochlagren av ickejärnmetaller byggdes upp kraftigt.Importvolymen torde ha minskat något 19741975 och mot bakgmnd av denmycket svaga internationella efterfrågan har exportbortfallet 19741975sannolikt varit avsevärt större än föregående år. Del alltmer försvagadeefterfrågeläget har medfört en förhållandevis kraftig produklionsneddragning19741975. Kraftiga prisfall har noteratsi såväl import- som exportledet 19741975. Någon markantförbättring fömtses inle i vare sig hemmamarknads-eller exportefterfråganförrän och produktionen torde utvecklas svagt 19751976. Prisutvecklingen på såväl import- som exportvarornafömtses bli malt 19751976. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen Verkstadsindustrin exkl. varv befinner sig nu i ennedgångsfas, karakteriserad av vikande efterfrågan, sjunkande leveranser ochen strävan alt dämpa den snabba lageruppbyggnaden genom att begränsa produktionen.Orderingången föll successivt ; till att börja med hänförligt tillfortsatt sjunkande orderingång från exportmarknaden, men under senare delen av1975 började även orderingången från hemmamarknaden falla. De vid ingången av1975 alltjämt mycket stora orderstockarna reducerades påtagligt under loppet av1975; särskilt . Exportleveranserna tillväxte kraftigt under loppet av1974. Den vikande efterfrågan från kompenserades av mycketstarkt ökad efterfrågan från samt från vissa , däriblandOPEC-länderna. var tillväxten i exportleveranserna helthänförlig till dessa länder. dämpades tillväxten markant i exportentill' länderna utanför med undantag av OPEC-länderna sornefterfrågan från föll ytterligare tillbaka. Exportvolymenminskade sålunda 2 1/1974 1975 som exportpriserna höjdeskraftigt räknat mellan årsgenomsnitten. De inhemska leveranserna som ökade kraftigt 19731974 utvecklades svagt 19741975, lill stor del beroende på fallande maskin- Tabell4: 3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter (exkl. fartyg) 19741976 år, % resp. -1,0 -3,2 -5,2 -3,9 -2,0 -0,7 -2,6 -0,7 -1,7 -0,5 -0,7 -3,9 ' Produktionen framkommer som saldot i balansen ochavviker från ärsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsökning förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigarekonstaterade avvikelser. Bil.1 Preliminär nationalbudget 87 Däremot ökade denprivata konsumtionen av verkstads-produkter relativt kraftigt även framför allt vad gäller personbilarna. Den totalt sett vikande efterfråganavspeglades i lager-utvecklingen såväl lagren av färdigvaror som lagren avvaror i arbete ökade i snabb och tilltagande takt . Importvolymen, som ökade mycket starkt 19731974,steg enligt preliminära beräkningar 19741975. Starkastvar uppgången för konsumtionsvaror speciellt då importen av personbilar. Produktionsvolymen,som drogs upp kraftigt under loppet av 1974, fortfor atl öka i början av 1975.I samband med den vikande efterfrågan ochde hastigt växande färdigvamlagren anpassades emeUerlid produktionen nedåtunder senare delen av 1975. Helårsvis beräknas produktionen preliminärtha ökat med 19741975. Den extrakonjunkturbaromeler lill verkstadsindustrin, som genomfördes , visade alt orderläget genomgått en ytterligare försämringsedan i september i synnerhet bedömde företagen i väsentligt högregrad sina orderstockar som för små. Orderingången bedömdes minska kraftigtäven från såväl hemma- som exportmarknaden.Produktionsplanerna indikerade en neddragning av produktionen som . Exportleveransernaunder 1976 har bedömts med hjälp av en enkät till verkstadsindustrin, insamlad av . Företageni denna enkät räknar med en värdemässig uppgång 1975 1976 på och enprisuppgång på , vilket alltså innebären volymökning på . Den förväntade successiva uppdragningen avaktivitetsnivån inom 1976 beräknas emellertid först få en sådaninriktning atl en uppgång av den svenska verkstadsexporten möjliggörs.Samtidigt lorde man även få räkna med tämligen begränsadeexportökningar lill länderna utanför något som även förelagen iverkstadsenkäten räknar med. Med hänsyn till dessa faktorer har exportvolymenmellan helåren 1975 och 1976 beräknats blioförändrad. Efler den mycket starka prisuppgången emotses enmer återhållsam prisutveckling exportprisindex beräknas stiga 10 1/19751976. Någon uppgångav de inhemska leveranserna fömtses inte . En viss emotsedd ökning av privat konsumtion och av förbrukning avverkstadsprodukter som insatsvaror molvägs av den upphörande lageruppbyggnadenhos förbmkama inom industrin samt en viss ytterligare nedgång avmaskininvesteringarna. Lagren av färdigvaror och varor i arbete väntas växaväsentligt långsammare än ,för alt sedan minska något under senare delenav 1976. Därigenom beräknas lagerutvecklingen 19751976 inom 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 88 verkstadsindustrinverka kraftigt återhållande på produktionsutvecklingen. Ovanstående efterfråge- och lagerprognoser beräknas geupphov lill en imporlminskning på 19751976. SärskUt drastiskt väntasimporten av investeringsvaror minska, då importandelen för dessa varor fömtsessjunka, efler all ha ökat . Även importen av insatsvarorförutses minska 19751976. Vidare beräknas produktionen minska med 2 1/2 %19751976. Produktionsutvecklingen fömtses bli fortsatt nedåtriktad åtminstoneunder första delen av 1976. Varvens orderstockar byggdes upp myckel kraftigt under1972 och 1973. Stora leveranser i förening med en mycket liten orderingång drogned orderstockarna avsevärt . Enligt den av statistiskacentralbyrån insamlade varvsenkäten torde dock flertalet storvarvs produktionvara täckt av inneliggande order åtminstone för hela 1976 givetvis då underförutsättning att inga avbeställningar sker. Exporten av nybyggda fartyg uppgick enligtpreliminära beräkningar till . en värdemässig ökning på ca14 % jämfört med , vilket volymmässigt sett synes innebära en viss nedgångjämfört med . Exportprognosen för nybyggda fariyg harbaserats på den ovan nämnda varvsenkäten. Exporten av nybyggen beräknas i dennaenkät lill . en ökning på i löpande priser jämfört med1975. synes man på många håll räkna med kraftigt höjdaleveranspriser 19751976. Produktionsutvecklingen är myckelbristfälligt belyst, men produktionsökningen 19741975 har preliminärtuppskattats till . Enligt de två senaste varvsenkälerna, insamlade iaugusti resp. , har en hel del leveranser senarelagts i dagensläge säkerligen elt gemensamt intresse för såväl rederier som varv. Det rör sigdock i allmänhet om förskjutningar på mindre än elt halvår. tordevarven räkna med atl få anpassa sin produktionsvolym nedåt. För 19751976 haremellertid kalkylerats med en svag produktionsökning. Bedömningen utgår frånovan nämnda prognos för exporlleveranserna. Vidare räknas med de minskadeleveranser lill svenska rederier som förutses i invesleringsprognosen förhandelsflottan.