prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — utställningar ger endasl ett blygsamt nettoresultat av försäljningen medanandra ger betydande inkomsier såväl genom försäljning i samband medutställningen som i form av fortsatta inköp och beställningar hos konstnären.Möjligheterna att uppnå goda försäljningsresultal har ett inte ringa sambandmed storleken av samhällets resurser för all förvärva konst. Jag kommer i detföljande (14,5) all föreslå en betydande ökning av anslaget till förvärv av konslför statens byggnader m, m. Stödlill konstnärers deltagande i utställningar förekommer i olika sammanhang. Ettantal kommuner underiättar konstutställningar på olika sätt. Det kan vara frågaom bidrag till omkostnader eller om garantier för en viss försäljning, Direklersättning till utställande konstnärer förekommer också, I samband medutställningar som anordnats av Riksutställningar och NUNSKU har ersättningutgått i enlighet med avtal som träffats med KRO och Föreningen och industriformgivare. Ersättningen har gällt för verk somägs av upphovsmannen eller dennes närmaste efterievande. Dessa avtal har löptut. MUS65 föreslår att en statlig utställningsersättning införs. Syftet medersättningen anges vara all skapa ekonomiska förutsättningar för konstnärernasmedverkan i utställningslivet. De sakkunnigas förslag innebär i princip attbidrag av statsmedel skall utgå vid alla utställningar, såväl i offentlig som iprivat regi, vilka fyller vissa minimikrav i fråga om tillgänglighet, varaktighetoch konstnäriig kvalitet, MUS 65 lägger fram två olika alternativ. Enligt delförsta skall ersättning betalas ul direkl till den utställande konstnären, medett visst belopp per utställt verk som är utfört av konstnären och i hans ägo,medan enligl det andra medel skall betalas in till en fond från vilken bidragbl. a. skall kunna utgä om en utställning inte ger en konsinär ett rimligtekonomiskt resultat. Remissinstansernastöder allmänt MUS 65:s principiella uppfattning att bildkonstnärerna bör fåersättning när de deltar i offentliga utställningar, Däremoi är fleraremissinstanser tveksamma lill de konkreta förslagen. De remissinsianser somtar slällning lill de föreslagna alternativen förordar det första, enliglvilket ersättning skall utgå direkt till konstnären. Enligtmin mening är det en viktig kulturpolitisk uppgift att se lill alt 1975/76:135 228 ulslällningsverksamheienhar tillräcklig omfattning och spridning. Staten har viktiga uppgifter i deltasammanhang. Flera av de förslag som jag nu lägger fram innebär att villkorenför utslällningsverksamheten förbättras. Jag avser att i del följande föreslåatt Riksutställningar ges en permanent organisation och att statens konstmuseeromorganiseras och får förbälirade resurser. Jag kommer också alt föreslå ökadestatsbidrag lill Konstfrämjandet och Sveriges konslföreningars riksförbund.Genom statligt stöd har det blivit möjligt att starta verksamhel medkonstutställningar i Folkets hus. Jag vill slutligen erinra om alt bidragettill kulturprogram inom föreningslivet kan användas för bl, a. ulställningsverksamhet, lokala utslällningsverksamheten spelar emellertid enligl min meningkommunerna den avgörande rollen. Kommunerna kan utifrån sin kännedom om delokala förhållandena bäst avgöra vilka insatser som behövs för all i samarbetemellan kommunala institutioner och organisationer säkerställa ett vitalt uislällningsliv.Omfattningen och inriktningen av de kommunala insatserna kommer helt naturiigtalt variera från kommun till kommun beroende på bl, a. tidigare erfarenheteroch existerande utslällningsmöjlig-heler. Motdenna bakgrund är jag inle beredd all lägga fram förslag om ett generelltstatligt stöd till konstutställningsverksamhei. Däremot bör ersättning i allmänhelutgå när upphovsmännen ställer verk som de har i sin ägo till förfogande föranvändning i utslällningsverksamhet inom del statliga området. Sådan ersättninghar tidigare utgått i samband med verksamheten inom RiksulstäUningar och NUNSKU,Enligt min mening bör utställningsersättning i fortsättningen i princip utgå isamband med alla utställningar av konsl eller konsthantverk som distribueraseller arrangeras av statliga institutioner och där man utnyttjar verk som är iupphovsmannens eller hans närmaste efterievandes ägo. Sädana ersättningar börbetalas av de medel som institutionen disponerar för sin verksamhet. Dennärmare utformningen av ersättningssystemet bör fastställas efter förhandlingarmed upphovsmännens organisationer. Sådana förhandlingar kommer alt inledas. Detbör ankomma pä regeringen att, sedan enighet nåtts om utformningen, meddela debestämmelser som behövs, 10.3,5Stöd till sceniskt veik Under1960-ialets första hälft log teatrarna i minskande omfattning upp ny svenskdramatik på repertoaren. För all stimulera tillkomsten av nya svenska sceniskaverk infördes /66 en särskild stödform, den s, k, dramatikerersätiningen.Stödet fördelas numera av . Degällande beslämmelserna för stödet innebär i korthet följande. Slödel kan utgäför det första offentliga framförandet av högst två olika uppsättningar påsvensk teater av svenskt sceniskt verk av nu levande upphovsman. 1975/76:135 229 Omsärskilda skäl föreligger kan bidrag även utgå till en svensk upphovsman förett dramatiskt verk pä främmande språk. Begreppet teater har knutits lillmedlemskap i men har möjligheter attmedge undantag från detta villkor. Detta har skett i stor utsträckning underde . Av de totalt ca 80 institutioner och grupper där uppsättningarf. n. kan berättiga lill dramatikerersällning slår över 50 utanför , 1 slor omfattning rör det sig om yrkesmässigt verksamma friagrupper, Uppföranden vid radioleatern och TV-teatern har enligt den praxis somhar utvecklats inte berättigat lill stöd. Ersättningenkan uppgå lill högsl 4 000 kn För verk som är en dramatisering av svensktlitterärt verk har tillämpats ett högsta ersättningsbelopp av . Denärmare bestämmelserna om ersättningens storiek med hänsyn till bl, a, verkelsart och spellidens längd utfärdas av slatens kulturråd. Ersättning utgår inle endaslför renodlade dramatiska verk utan också för musikdramatiska verk ochkoreografiska verk ulan textinslag. Ersättningen utgår som regel efter ettenkelt ansökningsförfarande. När så behövs för bedömningen av ett verks karaktärbegär alt få la del av manuskriptet. Fleraav de begrepp och regler som finns i de nuvarande bestämmelsema har genomutvecklingen på teaterområdet kommit all bli mindre ändamålsenliga. Till följdav kravet all slödel skall gälla verk som har uppförts vid teater som äransluten till har dramatikerersäitningen i principinriktats på de dramatiker vilkas pjäser har uppförts på de s. k, instituiionsleatrarna.Under senare år har denna olägenhet lill viss del kunnat undvikas genom attundantag har medgetts från bestämmelsen om medlemskap. Utvecklingen haremellertid lett lill att de teatrar och teatergrupper som har förts upp påstatens kulturråds s, k, undantagslisla är ungefär dubbelt så många som antaletteatrar anslutna lill . Till följd av de kolleklivaarbetsformer som har utvecklats vid mänga teatrar har det också blivit svårtalt utpeka en upphovsman. Kulturrådetfinner stödet till sceniskt verk värdefullt och föreslår ett antal förändringari syfte att ge del större effekt. Förändringarna kan i princip sägas innebäraall den praxis som har utvecklats i bidragsgivningen fär komma lill ullryck igenerella beslämmelser. Vidare bör det högsta ersättningsbeloppet höjas. Kulturrådetföreslår också att del skall krävas all verket är dokumenterat för allersättning skall utgå. Slutligen föresläs all särskilda bidrag skall kunna utgålill amatörteatrar för bl, a, inköp av pjäser och pjäs-rättigheler samt föranställning av dramatiker. Antaletpremiärer pä nyskrivna svenska sceniska verk har ökat . Givetvisförklaras denna ökning lill stor del av den expansion som har skett inomteaterområdet till följd av ökade samhälleliga insatser för lokala ochregionala ensembler, riksiealerverksamheten och fria gruppen I likhet medkulturrådet finner jag del dock troligt alt också dramatiker-ersättningen harspelat en viss roll i sammanhanget. 1975/76:135 230 tioninnebär stödet en stimulans för dramatiker att skriva nya verk. underiättardet för teatrarna alt stimulera upphovsmännen alt skriva pjäsen utgörvidare ett värdefullt komplement lill de övriga intäkter som upphovsmännen fårvid försäljning av pjäser och pjäsrättigheler. För de fria grupperna harstödet, utöver de möjligheter det gett att ulveckla repertoaren, pä ettvärdefullt sätt kompletterat de verksamhetsbidrag som utgår, 1likhet med och de remissinsianser som här berört frägan anser jagdet vara motiverat all göra vissa förändringar av de nuvarande bestämmelsemaför att ytteriigare öka effekten av stödet, Enliglde nuvarande beslämmelserna är inte någon omedelbar kvalitetsbedömning knuten lillverket i fråga utan denna bedömning kan i stället anses gälla institutionernadär verken uppförs. har föreslagit all verk som uppförs vid svensk lealerinsiiiulioneller teatergrupp som erhåller verksamhetsbidrag frän stat, landsting ellerkommun och som i övrigt uppfyller uppställda villkor skall berättiga tillersättning. En sådan avgränsning blir mycket vid och betydande oklarheterkommer att uppslå, Enligl min mening bör ersättningen avse sceniska verk somuppförs vid en svensk teater- eller musikinslilution eller av en teater-, musikieater-eller dansgrupp som sedan minsl ett är varil yrkesmässigt verksam inom landet.Att söka avgränsa denna kategori av institutioner och grupper t, ex, genom all utgäfrån de olika samarbelsorganisalioner som finns kan emellertid knappast göras.På samma sätt som i realiteten nu sker bör det ankomma pä altbesluta om vilka institutioner och grupper som skall höra till den kategori därett uppförande berättigar lill ersättning. Liksom nu är fallet bör inte uppförandenvid berättiga lill ersäUning, Ersättningbör utgå för nya dramatiska, musikdramatiska och koreografiska verk av svenskupphovsman oavsett dennes bosättningsort och till utländsk upphovsman som ärstadigvarande bosatt i landet, Slatens kulturråd bör ha möjlighet att omsärskilda skäl föreligger medge all ersättning utgår för verk författat päfrämmande språk. Som exempel kan nämnas verk på invandrar- ellerminoritetsspråk. Ersättningen bör i princip endasl avse helt nya verk.Bearbetningar av svenska litterära verk och översättningar och bearbetningar avutländska verk bör dock kunna erhålla stöd om del kan anses att ett nytt ochsjälvständigt verk har skapats. Ersättningen bör i dessa fall begränsas lillhälften av det högsta belopp som i övrigi kan utgå. Om ell verk har fleraupphovsmän, l. ex. vid kollektivt framarbetade pjäser, bör ersättningen delasmellan dessa. Vid musikdramatiska verk och koreografiska verk bör ersättningförutom lill text- eller libretloförfattaren kunna utgå till tonsättaren ochkoreografen under förulsällning all musik-resp. dansavsnitlen kan anses ha minsllika slor betydelse för framställningen som texten eller libreltot. 1 enlighetmed den praxis som tillämpas bör ersättning även kunna utgå tillkoreografiska verk utan texlinslag varvid koreograf i ersättningshänseende fårlikställas med textförfattare. 1975/76:135 231 ivilka upphovsmän inom mer än en konstform medverkat, t. ex. musik-dramalik, börhög.si dubbelt ersättningsbelopp kunna utgä. Ersättningenbör liksom nu utgä för det första offentliga framförandel av två olikauppsättningar av verket. Genom denna regel stimuleras spridningen av nyasceniska verk, 1de regler som har fastställt inom ramen för nu gällandebestämmelser om ersättningens storlek har ersättningsbeloppen relaterats lillspeltiden och till om verket riktat sig lill barn eller vuxna. Det bör även ifortsättningen ankomma på slatens kulturråd att besluta om ersättningensstorlek med hänsyn till verkets art och spellidens längd. Rådet bör därvidbeakta de speciella förutsättningar som gäller för sceniska verk för barn ochför koreografiska verk när det gäller verkens längd. Kulturrådetberör frågan om ersättning för sceniskt verk av upphovsman som är anställd viden lokal eller regional teater-, dans- eller musikinslilution till vilkenstaten ger bidrag lill kostnaderna för lönen Enligl bör ersättninginte utgå för verk som har skapats i anställningen. Jagvill i det här sammanhanget först framhålla alt jag finner del positivt omdramatiker och andra upphovsmän kan knytas lill en längre lid. Genom del nya bidragssystemet som tillämpas sedan ett par ärhar också förulsällningar skapats för sädana lösningar. För min del finner jagdet i likhet med naturiigt att ersättning för verk som harskrivits i anställningen inle skall utgå för uppföranden vid den institutiondär upphovsmannen är anställd. Däremot bör ersättning utgä för del förstaoffentliga framförandet av en uppsättning av verket som sker uianförinstitutionen i fråga. Delhögsta belopp med vilket siöd kan utgå till ett verk är f n. Beloppethar varit oförändrat och i likhet med finner jag enhöjning motiverad. Ersättningen bör fr. o. m. nästa budgetär i enlighet med vadkulturrådet har föreslagit kunna utgå med högsl . Till följd av vad jagnyss förordat i fråga om verk med upphovsmän inom mer än en konstform kommerdet högsta beloppet för sådana verk all vara . Med hänsyn till denförordade höjningen av ersättningen och till den ökning av antalet ersällningsberältigandeuppsättningar som kan beräknas ske saml möjligheterna till dubbel ersättningför vissa verk beräknar jag för nästa budgetår ett medelsbehov av I milj. kr.Jag återkommer senare (14.7) till delta. Kulturrådethar föreslagit all de verk som berättigar lill ersättning skall varadokumenterade. Text och musik skall enligl rådels förslag vara skriftligennedtecknade i sammanhållen form och koreografi inspelad på film ellervideoband. framhåller alt genom dokumentation far andra än denteater som först uppför ell verk bättre möjligheter all spela del arkiv av nya sceniska verk kan skapas. Fråganom dokumentation av de verk som berättigar till stöd har flera aspekter.Statens kulturråd skall självfallet begära in dokumentation av verk 1975/76:135 232 förvilka ersättning begärs om detta bedöms nödvändigt för rådets beslut i ärendet.Jag har också förståelse för tanken att förena ersättningen med ell bestämtkrav på dokumentation av verken. Härigenom skulle man kunna skapa en pjäsbanksom kan vara av intresse för lealrar av olika slag. Vidare skulle en sådandokumentation vara av värde för framlida forskning inom området, I dettasammanhang kan nämnas att viss insamling av material från teatrarna redan nuförekommer genom den verksamhet som svarar för, Enliglmin mening finns del emellertid en rad oklara frågor i en dokumentationsverksamhetav det slag som har föreslagit. Bl, a, gäller det hur utnyttjandetav materialet skulle kunna utformas sett från upphovsrätlslig synpunkt. Medhänvisning lill vad jag här har anfört anser jag därför inte att några andrakrav på dokumentation bör ställas än de som bedömer som nödvändigaför beslut om ersättning. Kulturrådetföreslår att vid sidan av det stöd lill sceniskt verk som föresläsutgå enligt vissa generella regler också skall ha möjlighet alt efter prövningi varje enskilt fall ge bidrag lill amatörteatrar för anställning av dramatikerför viss lid eller för inköp av pjäser resp. pjäsräiligheten Jagdelar uppfattningen all det är mycket angeläget all på olika säu förbättraamatörteatrarnas arbetsmöjligheten En viktig åtgärd är därvid att se lill audel finns lämpligt arbetsmaterial. Dessa problem är emellertid inle begränsade lillamalörlealerverksamhelen ulan gäller i lika slor utsträckningamatörmusicerandet, något som också har underslrukili sitt yttrande. Även den omfallande körverksam-helen möter motsvarandesvårigheter. Enligl min mening bör insatser av det slag som här kan komma i frägases över med tanke på amalörverk-samhetens arbetsvillkor som helhet och jag ärdärför obenägen alt förorda den form av komplettering lill dramatikerersäitningensom har föreslagit. Vissainsatser för alt utveckla amatörteaterns repertoar bör emellertid kunna görasinom ramen för stödet lill sceniskt verk. Det är därför enligt min meningmotiverat att efter prövning i varje enskilt fall harmöjlighet alt lämna ersättning lill upphovsman lill sceniskt verk som harframförts av en amalörtealen Krav bör emellertid då ställas altteaterverksamheten i fråga haren viss stadga och kontinuitei samt alt upphovsmanneninte tillhör amatörgruppen i fråga. Jag vill i detta sammanhang också nämna attjag (10.3.6) kommer att förorda att konstnärsnämnden skall disponeramedel för bidrag lill särskilda, klart preciserade projekt. För en dramatikerskulle ell sådant projekt kunna vara all i samverkan med en amatörteaiergrupparbeta fiam ett verk som är anpassat lill de villkor och förulsällningar somgäller för sådan verksamhel. Medhänsyn lill vad som i övrigt gäller i fråga om besvär över statens kulturrådsbeslut i statsbidragsfrågor finner jag del motiverat att talan inte får förasöver rådels beslut om stöd till sceniskt verk. 1975/76:135 233 regeringenall besluta i denna fråga. Det bör även i övrigt ankomma på regeringen attbestämma vilka regler som skall gälla för stödet. Kulturrådetföreslår att statliga projektbidrag skall kunna ulgä till målinriktatkonstnärligt arbete som inte kan finansieras pä annat sätt. Förslaget innebärattförsöksverksamheten med arbetsbidrag till konstnärer inom måleri m, m, gespermanent karaktär och utsträcks lill att omfatta ocksä andra konstnärsgrupper, förslag skall projektbidragen kunna ha olika inriktning. De skallkunna utgå lill dels projekt av uteslutande konstnärlig art, dels projekt meden vidare syftning, där den konstnärliga aspekten är en bland flera, 1 delförra fallet föreslås att bidragen skall delas ut av de organ som fördelar konslnärsstipendier.Den senare typen av projektbidrag föreslås slatens kulturråd fördela, Ienlighet med dessa förslag föreslår att särskilda medel förprojektbidrag tilldelas, förutom , den föreslagna bild- och formkonstnärsfonden,lonkonstnärsfonden och scen-och flimkonslnärsfonden. Författarfondens styrelsenföreslås inle lä särskilda medel för detta ändamål, men skall enligl kullurrådetsförslag vara oförhindrad alt dela ul projektbidrag ur fondens s. k. fria del. Kulturrådetsförslag om projektbidrag har fått ell mycket positivt mottagande avremissinstanserna. Några remissinsianser, däribland slatens kulturråd ochstatskontoret, är dock tveksamma till om den föreslagna gränsdragningen medhänsyn lill syftet med bidragen bör genomföras. föreslår istället all ett enda organ, den av föreslagna konstnärsstipendienämnden,fär i uppgifl all fördela projeklbidrag. Delligger i del konstnäriiga arbetets natur all konstnären prövar olika vägar allfinna nya uttrycksformer. I den meningen finns del ell momeni av ulvecklingsarbelei all kvalificerad konstnäriig verksamhet. Olika kul-lurpoliliska älgärder, 1.ex. stöd till kulturinstitutioner och fria grupper och insatser för konstnäriigutsmyckning, leder lill förbälirade förulsällningar för konsinäriigt skapandeoch därigenom för konstnäriig förnyelse. Delta gäller särskilt i fråga om dedirekta bidrag till konstnärer som jag tidigare (10.3.2) har redogjort för.Dessa bidrag avser bl. a. att ge konslnärer möjlighet all utan överhängandebekymmer för försörjningen ägna sig åt utvecklings- ochförnyelsearbete. Detfinns emellertid enligl min mening också behov att med särskilda medelstimulera målinriktat konsinäriigt ulvecklingsarbele som är av merkostnadskrävande natur och som inle kan finansieras på annal säu. Jag förordardärför att ett syslem med projeklbidrag lill konsinäriigt utvecklingsarbeteinförs. Projektbidrag bör avse avgränsade projekt som antingen kan väntas få belydelseför utvecklingen inom den aktuella konstformen som sådan eller som är försökatt vidga användningen av konstnärlig verk- 1975/76:135 234 samhettill nya områden i samhället. Sådana bidrag bör således inte användas förpermanent finansiering av verksamhet. Projektbidragenbör fördelas av organ där konstnärerna har del dominerande inflytandet. Jagåterkommer lill delta i det följande. Pä detta sätt kommer projektbidragen altkunna bli ett användbart verktyg för konstnärerna i deras strävanden all hittanya områden för den konstnäriiga verksamheten. frukibarl samspel bör kunnakomma lill stånd med olika samhällsorgan. Inom olika samhällsområden, t. ex.bostadsbyggande, skola och förskola, finns redan möjligheter att få bidrag för ulvecklingsarbele.Projekt som avser att vidga användningen av konsten i samhället, kan således iprincip komma i fråga för bidrag från flera olika håll. Detfinns former för statligt stöd lill konstnäriig verksamhel som ivissa avseenden har likhet med den föreslagna typen av projeklbidrag.Förhandsstöd lill utgivning av viss litteratur och projektstöd från Filmin-sliiutetsH-fonder är exempel på sådana stödformer. Projeklbidrag bör inte kunna utgåtill ändamål som kan komma i fråga för stöd av denna eller liknande typ. Syftetmed projektbidragen är att vidga möjligheterna att finansiera konsinäriigtutvecklings- och förnyelsearbete. Mina förslag på denna punkt innebär såledesingen minskning av det ansvar i dessa hänseenden som ligger på de statliga ochstatsunderstödda kulturinstitutionerna. Projeklbidragbör kunna sökas av en konstnär eller av flera konslnärer i samverkan eller avkonstnär i samverkan med andra yrkesutövare. Jag är inte beredd att biträdakulturrådets förslag att bidrag skall kunna tilldelas samhällsorgan ellerorganisationer. Däremoi bör självfallet projekt, som planerats i samarbete medt. ex. konstnärsorganisation eller organisation som företräder publikgrupper,kunna komma i fräga för bidrag. Enligl min mening är del särskilt angeläget attkunna stödja projekt där en konsinär arbetar i direkl samverkan med enpublikgrupp eller motsvarande. Som exempel kan nämnas projekt där en konstnärtillsammans med mottagarna art)etar fram material för amatörverksamhet. Projektbidragbör kunna utgå för alt läcka olika kostnader som är förknippade med ettprojekt. Ersättning för de ansvariga konstnärernas egen arbetsinsats böravvägas med hänsyn lill andra direkta bidrag som eventuellt utgår. Fördelningenav projektbidrag och fördelningen av direkta bidrag till konstnärer har bl. a.av detta skäl ell nära samband. Jaghar tidigare (10.3.2) föreslagit att ansvarel för fördelningen av direktabidrag lill konslnärer inom bild- och formområdel, tonområdet och scen-och filmområdelskall handhas av en särskild nämnd, konstnärsnämnden. Denna nämnd bör också haansvaret för fördelningen av projektbidrag inom dessa konstnärsgrupper. Beslutom fördelning av projektbidrag bör kunna fattas av nämnden eller, efterdelegation, av resp. grupper. Del bör ankomma på regeringen all meddela denärmare bestämmelser som behövs. Författare, översättare och bokilluslralörerdisponerar genom biblio- 1975/76:135 235 teksersältningenöver betydande belopp i författarfondens s. k. fria del. Författarfondensstyrelse har enligt gällande beslämmelser möjlighet att ur denna fria del bl.a. dela ut bidrag lill särskilda ändamål som berör litterär verksamhel. 1sitt yttrande över förslag framhåller också styrelsen för Sverigesförfattarfond alt flera av de typer av projeklbidrag som nämner läcksav fondens olika stipendieformer. Styrelsen säger sig dock inte ha för avsiktatt dela ul några bidrag som benämns projektbidrag. Vid sidan av de stipendieroch bidrag som har delals ul av fondens fria del har författarfondens slyrelseockså haft tillgång till medel för slalliga konstnärsstipendier. Styrelsen böräven i fortsättningen disponera sådana medel. Jag återkommer senare (14,3) lillde principer som bör gälla för användningen av dem, Minaförslag i del föregående innebär all verksamheten med projeklbidrag utvidgastill nya områden. Del bör ankomma på regeringen all med ledning av vunnaerfarenheter meddela de bestämmelser som behövs. Jagkommer senare (14,1) all förorda all de nuvarande medlen för projeklbidragökas med 1 milj. kr. De sammanlagda resurserna fördetia ändamål kommer därmedatt uppgå till 2,37 milj. kr.