prop · FZ03164 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt förslaget skallsärskild avgift ulgå bl. a. när nägon överträder ett av byggnadsnämndenmeddelat förbud att fortsätta byggnadsarbete. Föreningen att det inte finns skäl att ta ut avgift i dessa fall. Enligl föreningenbör sådant förbud, om det är allvarligt menat, regelmässigt sanktioneras medlämpligt vite. Till skillnad mot viten i samband med påbud, föriorar emellertidsådana viten sin molivationskraft i och med överträdelse av förbudet. torde det således här inte vara fråga om viten i egentlig bemärkelseutan mer om en straffavgift, som inte bör föreligga i två former gällande sammaärende. kommun (majoriteten) synes dela föreningens uppfattning i dennafråga. 1975/76:164 201 4 Verkan av föreläggande m. m. gentemot ny ägare Förslaget i promemorian att föreläggande skall gälla molny ägare av fastigheten eller byggnaden eller, om marken är upplåten medtomträtt, mot ny innehavare av denna tillstyrks eller lämnas utan erinran avsamtliga remissinstanser som yttrar sig i frågan. Till dessa hör JK, RÅ.hovrätten över och , länsåklagarmyndighelerna i ochGollands samt i , CFD, RSV, statens planverk, statensnaturvårdsverk, länsstyrelserna i , och län.Svenska koniniunför-bundet. Svenska kommunal-tekniska föreningen. Handelskammaren i saml Falkenbergs.Göteborgs. (majoriteten), (). Ange och kommuner. Förslaget att vite och föreskrift om ivångsulförande tillskillnad mot föreläggandet som sådant inte skall gälla mol ny ägare har möttkrilik särskill från kommunhåll. (majoriteten)vitsordar, med hänvisning till vad som anförs i promemorian, alt principen attpåföljd inte gäller mot ny ägare rent allmänt kan motiveras av skäl som harbetydande styrka. Å andra sidan synes del enligt Förbundet också uppenbart attolägenheterna av att påföljden inte kommer alt gälla mot ny ägare just pådetta särskilda område är avsevärda. Det har av principiella skäl inle ansettsgodtagbart att vitet övergår från en person till en annan, då denne inte kananses ha ådagalagt den tredska som är en förutsättning för vitet anförkommunförbundet. 1 promemorian hävdas att dessa principiella överväganden omvitet givetvis även avser föreskrift om Ivångsulförande, Enligl kommunförbundetkan det emellertid ifrågasättas om denna jämförelse är rättvisande. Vitet haren närmare anknytning till den individuelle ägaren eller innehavaren änföreskrift om ivångsulförande, då ju vitels storiek bestämmes med hänsyn lillmöjligheterna att göra föreläggandet effektivt gentemot viss person.Föreskrift om tvångsutförande, framhåller kommunförbundet, fär enligt sakensnatur i stort sett samma innebörd gentemot vage ägare eller innehavare avaktuell fastighet eller byggnad. Det borde därför inte väcka några avgörandebetänkligheter mot att i vart fall låta sådan föreskrift gälla även mot nyägare eller därmed jämställd person. Även frågan om vitets giltighet vid överiåtelse bör enligtkommunförbundet bli föremål för ytteriigare överväganden. Att utsatt påföljdförfaller vid överlåtelse av faslighet torde medföra betydande praktiskasvårigheter. Man lär fä räkna med alt möjlighelen kommer att utnytQas allanföra besvär över nya sanktionsbeslut, Tidsföriusten blirdärmed i stort sett densamma som om även föreläggandet hade förfallit.Situationen blir enligl kommunförbundei likartad med den som uppkommer om manredan från början givit ett föreläggande utan sanktion, något som enligt 1951års byggnadsutredning inte borde förekomma annal än i rena undantagsfall.Kommunförbundei finner det också tveksamt om man i en be- Prop.1975/76:164 202 svärsprocessom påföljden kan undvika en ny bedömning i sak även av själva föreläggandet.Med hänsyn till del nära samband som föreligger mellan utsatt påföljd ochföreläggandet lorde del fä antas alt en sådan bedömning kan komma att ske iinte obetydlig utsträckning. verkligen komma till rätta med det olovliga byggandet måste man enligtkommunförbundels mening inventera alla tänkbara möjligheter alt undvika de nuangivna ölägenheterna. De principiella betänkligheterna mot att låta en utsattpåföljd gälla även mot ny ägare av fastighet eller byggnad bör därvid vika förintresset av alt göra påföljdssyslemel effektivt. Med en sådan ordning vinnerman förutom annal den fördelen alt den som avser alt överiåta sin fastighetgivetvis blir angelägen om att avveckla ärendet om olovligt byggande.Skälig hänsyn till den allmänna rättssäkerheten får enligt kommunförbundetanses ha lagils, om påföljden får erforderiig publicitet. Det i promemorianföreslagna underrältelsesys-temet fyller därvid rimliga krav. Enfastighetsspekulant kan förskaffa sig erforderlig kännedom om de viiesbeloppeller föreskrifter om tvångsutförande som kan vara aktuella för berördfastighet och sätts därigenom i tillfälle att bedöma om och på vilka villkorett förvärv av fastigheten skall kunna komma till stånd. Ennegativ inställning till förslaget har också ,i . (),() och kommuner. Stålens planverk påpekar attmöjligheten att genom överklaganden förhala rättelse kommer att finnas kvar. 1sammanhanget understryker planverket särskilt att föreläggande som inteförenats med vite endast är att uppfatta som ett råd eller en anmaning frånbyggnadsnämnden och i sämsta fall leder lill två besvärsomgångar med åtföljandetidsutdräkt. Liknande synpunkter anför i . Nackakommun (majoriteten) anser alt överklaganderätien avseende förordnande om nyttvite bör kunna begränsas föratt föreläggandena skall bli effektivare. Förslageni promemorian godtas av och kommuner. Även en minoritetinom synes ha en positiv inställning till detta.Trelleborgs kommun finner ställningstagandet i promemorian till frågan omvites övergång på ny ägare förståeligt, eftersom frågan frånrättssäkerhetssynpunkt är av stor principiell betydelse. Kommunen anser detemellertid angeläget att problemet blir grundligt belyst. Enligtkammarrätten i kan allmänt ifrågasättas del lämpliga i att viteåsatts eller föreskrift meddelas mot ny ägare ulan att vara knutet till ettföreläggande som riktas mot honom. har enligt kammarrättensärskild aktualitet mol bakgrunden av att det kan göras gällande att ny ägareinte bör vara betagen rätt att föra talan mot beslut om vite eller föreskrift.Om avsikten är att beslut om vile eller föreskrift skall kunna Prop.1975/76:164 203 överklagasav den nye ägaren, anser kammarrätten att detta bör anges, i vart fallmotivledes. Förslagetatt beslut om föreläggande skall sändas till inskrivningsmyndigheten föranieckning i fastighetsboken eller lomträttsboken har mött erinringar endastfrån ett fåtal remissinsianser. Däremot är inställningen till förslaget omförelägganderegister övervägande kritisk. Kammarkollegiet anser av inskrivningsmässigä skäl bör undvika anteckningar i fastighets- ellertomträttsboken om det är möjligt. Kollegiet ifrågasätter om inte frågan istället kan lösas på det sättet all det föreslagna förelägganderegistret byggsut så att det omfatiar samtliga förelägganden som meddelar. Enspekulant på en faslighet kan då vända sig till få reda på omfastigheten besväras av något föreläggande. Detta ligger enligt kollegiet helti linje med att det är till nämnden som den enskilde har all vända sig för attlä upplysningar om vilka bestämmelser som gäller för ett aktuellt områdesbebyggande. Kollegiets uppfattning delas av Föreningen och . Föreningen framhålleratl delförelägganderegister, som blir följden av den nya lagstiftningen måste utförasså enkelt och obyräkratiskt, att riskerna för felaktigheter elimineras och säatt de ständigt kan hållas å jour. Det senare innebär enligl föreningen atttidsutdräkien mellan beslut och registrering resp. avregistrering inte böröverstiga . kommun (majoriteten) synes förorda att anteckning omföreläggande skall göras av inskrivningsmyndigheten i den utsträckning somföreslås i promemorian men att det dessutom skall föras ett register hosbyggnadsnämnden över alla förelägganden. JKifrågasätter om något förelägganderegister behövs. De anteckningar som det ärfråga om synes JK lika gärna kunna göras i fastighetsboken, nämligen påupplägget för den fastighet på vilken byggnaden är uppförd. Härigenom vinnesockså den fördelen alt fastighelsboken kommer att ge upplysning om att påfastigheten finns en byggnad tillhörig annan än ägaren av fastigheten och omatt denna byggnad uppförts utan byggnadslov, CFDansluter sig till förslaget att anteckning sker i fastighets- eller lomträttsbokeni fråga om föreläggande som riktar sig mot fastighetsägare resp.lomträttshavare. Av 7 5 lagen (1973:98) om inskrivningsregister torde enligtCFD följa att sådan anteckning skall ske i inskrivningsregistret inom deområden där ADB-systemet tagits i anspråk inom inskrivningsväsendet. 1 fråga ompubliceringen av förelägganden som riktar sig mot ägare av hus på ofri grundanser CFD att alternativa lösningar kan tänkas. Registrering av sådana beslutkunde sålunda ske hos fastighetsregistermyndighet, inskrivningsmyndigheteller, såsom föreslagits i promemorian, hos byggnadsnämnd i ett särskillförelägganderegister. Enligt CFD:s mening talar starka skäl för en samlad ochenhetlig redovisning av samtliga förekommande förelägganden för att undvika attundersökningar måste ske på olika håll. 1975/76:164 204 Deltaleder enligt CFD till att även förelägganden som riktar sig mot ägare av hus påofri grund bör redovisas i form av en anteckning i fastighelsboken resp.inskrivningsregistrel med tydligt angivande av objektet för föreläggandet.Redovisningen och åjourhållningen av uppgiften skulle härigenom ankomma påinskrivningsmyndighet efter avisering från byggnadsnämnd. Sådan anteckning skulleenligt CFD utgöra hänvisning till ett särskilt register med de olika uppgiftersom föreslagits (fastighetens registerbeteckning, namnet på fastighetens ägareoch byggnadens ägare, innehållet i föreläggandet m. m.). Detta register kanföras av inskrivningsmyndigheten eller . 1 sill yttrande erinrarCFD om en i väckt motion (nr 1975:1128) rörande möjlighet tillinteckning i hus på arrenderad mark. lagutskott, som inhämtadeytirande av CFD, hemställde i sitt betänkande (nr 28) med anledning av motionenalt frågan borde bli föremål för ulredning. Om möjlighel öppnas för inteckningi hus på ofri grund, torde detta enligt CFD komma all innebära all fastighets-och tomträttsböcker (inskrivningsregister) kompletteras med register överarrendetomter eller motsvarande föratt göra det möjligt att registrerainteckningar i sådana byggnader. Handläggningen av sådana ärenden och därmedansvaret för ett sådant register skulle naluriigen ankomma påinskrivningsmyndighet. Inom ramen för ett sålunda vidareutvecklat system förinskrivningsärenden öppnas möjligheler för en bättre redovisning avförelägganden av nu angiven art, CFD erinrar vidare om deutredningar som skett ifråga om tillskapandet av ett särskilt byggnadsregister.CFD har åter tagit upp frågor kring registrering av data omenskilda byggnader och kommer alt kunna lägga fram en plan medförslag för det vidare arbetet. Ett sådant arbete kan öppna möjligheteratt tillgodose behovet av en lämplig redovisning bl. a. av sådana åtgärderrörande byggnader som är i fråga. Uppbyggnaden av ett byggnadsregister mednoggrann koordinatsättning av enskilda byggnader lorde enligt CFD vidare geökade möjligheter att följa utvecklingen av byggnadsbeståndet och därmedövervaka efterievnaden av bestämmelserna. Ävenslatens lantmäteriverk, i samtFalkenbergs kommun anser att det bör övervägas om inte alla förelägganden börsamlas i ett enda register, nämligen i fastighelsboken eller lomträttsboken. Sveiiges kommunalaföivalinlngsjuiisier anser att registerfrågan för arren-defasiigheler inie harblivit tillfredsställande löst i förslaget. Allmänheten synes alltför litetkänna till vikten av samråd med i samband medfastighelsaffärer. Enligt föreningen skulle en samlad registrering hos CFDmöjligen vara lättare tillgänglig för allmänheten. Registreringen kan då äventilldelas betydelse för köparens goda tro, något som kan vara skäl förnedsättning av påförd avgifi. Prop.1975/76:164 205 detbör undersökas, om inte anmälan om föreläggande för byggnad på ar-rendeloti kanske till fögderi. Göteborgskommun framhåller att en generell lagregel om service och information tillallmänheten har föreslagits av offentlighets- och sekretesslagstiftningskommitténi dess förslag till lag om allmänna handlingar. Enligt kommunen hör regleringenav den nu aktuella frågan närmast hemma i en sådan lagstiftning och fär - omkommitténs förslag blir lag - en lösning som kan anses vara till fyllest. 5 Handräckning m. m. Förslagetatt införa skyldighet för att i vissa fall tillgripahandräckning eller föreläggande om rättelse har behandlats närmare av ett fåtalinstanser av vilka fiertalet är kritiskt inställda lill förslaget. JKkonstaterar att det förslag till påföljdssystem som lagts fram innebär attbyggnadsnämnd - utan skyldighet att först närmare pröva omständighetema i detenskilda fallet - kan påkalla handräckning enligl 191 5 utsökningslagen ellermeddela föreläggande all vidta rättelse i det utförda i samtliga de situationerdär åtgärd, till vilken erfordras byggnadslov enligt BS, utförts ulan lov.Nämnden lär visseriigen - om det framstår som sannolikt att byggnadslov kanmeddelas -avvakta med att vidta rättelseåtgärder i avbidan på att ansökan ombyggnadslov ges in och prövas. Något krav på att nämnden skall bereda ägarentillfälle till en sådan prövning i efterhand finns inte. JK anser att enlagteknisk konstruktion av angivet slag är otillfredsställande för denenskilde från rättssäkerhetssynpunkt och ägnat att medföra kritik motbyggnadsnämndens handläggning. JK anser därför att en annan lösning bör sökas. Ilikhet med bygglagutredningen och remissinstanserna anser JK att man skallsträva efter att så snabbt som möjligt få till slånd rättelse i de fall där detolovligt byggda inte kan fä bestå. Detta får dock inle ske på bekostnad avrättssäkerheten. På grund av den summariska process som etthandräck-ningsförfarande innebär, börenligt JK handräckning - utan föregåendemöjlighel till byggnadslovsprövning - fä ske endasl i sådana fall därnybyggnad eller annan åtgärd företagits i strid mot förbud av del slag somenligt gällande lagsliftning meddelats i BL eller med stöd av denna lag. JKanser att inte heller föreläggande att vidta rättelse i det olovligt utförda -utan föregående möjlighet lill byggnadslovsprövning - bör ske i andra fall änsom nämnts, 1övriga fall - alltså fall där BL inte är tillämplig - bör enligt JK etträllelseförfarande inle vidtas förrän den enskilde beretts möjlighet att kommain med ansökan om byggnadslov. bör alltså vara skyldig attbereda ägaren tilirälle att söka byggnadslov. En sådan ansökan skall prövasenligt samma grunder som skulle tillämpats om det olovligt Prop.1975/76:164 206 Under sådana omständigheter kan prövningen enligt JK inte geanledning till tolkningssvårigheter av det slag som nödighelskravet enligt 705 BS ger upphov till. Prövningen behöver inte heller nämnvärt försenamöjligheterna att vinna rättelse i de fall en sådan måste vidtas. Däremot,framhåller JK, innebär förfarandet en rätt till överprövning avbyggnadslovsfrågan och därmed en betydelsefull rältssäkerhetsgaranli. Avslås eni efterhand inkommen ansökan om byggnadslov, bör vara skyldigalt se till att rättelse vidtas antingen genom att begära handräckning ellergenom all förelägga ägaren all vidla rättelse i det utförda. Kommer ansökan inte intill inom utsatt tid, bör enligt JK ha attgöra en fingerad byggnadslovsprövning. Skulle det vid en sådan visa sig attbyggnadslov inte kan meddelas, skall förfara på samma sätt somom en ansökan avslagits. däremoi finna att byggnadslov kanbeviljas, eventuellt efter viss justering, anser JK att intebör vidta andra åtgärder än att ta ut byggnadsavgift. I den mån rättelse inågon del anses böra ske bör nämnden givetvis söka åstadkomma sådan rättelse.Givetvis skall även sedvanlig avgift för byggnadslov tas ut, framhåller JK. ömbesvär över beslut anförs i högre instans, bör prövningen därske med största skyndsamhet på samma sätt som f, n, sker när det gäller besvärvid allmän domstol över överexekutors beslut. Sveahovrätt, länsslyrelsen i samt finnerdet väl drastiskt att skall vara skyldig att föranstalta omåtgärder för att fä det olovligt byggda undanröjt om byggnadens ägare inteanvänder sig av möjligheten att ansöka om byggnadslov. Liknande synpunkteranför RSV. anser att nämnden - på liknande sätt som det JKföreslår - i sådana fall bör kunna utan ansökan meddela någon form av lov förbyggnadens bibehållande. Qänsteman bör enligt länsstyrelsengenom besiktning, uppmätning etc. kunna skaffa erforderligt underlag förnämndens beslut i byggnadslovsfrågan. erinrar om att besvär inte fär föras över byggnadsnämndsbeslut, varigenom medgivande till avvikelse från fastställd generalplan,stadsplan eller byggnadsplan vägrats. får medge undantag frånsådana planer endast om tillstyrkt det. Om en byggnadsnämndskulle motsätta sig dispens och byggnadslov följaktligen inte kan meddelas iefterhand, skall enligl förslagel åigärder till rättelse obligatoriskt vidlas,Länsslyrelsen.konstaterar att detta gäller även om rättelse skulle innebära t.ex. rivning av en större byggnad som kanske av förbiseende uppförts i strid motifrågavarande plan, oaktat avvikelse i och för sig inte medför olägenhet avbetydelse. En sådan utvidgning av kommunernas planmonopol synes länsstyrelsenbetänklig när det gäller så betydelsefulla och känsliga avgöranden somföreläggande att vidta rättelse. Prop.1975/76:164 207 Intesällan torde förhållandena vara sådana att byggnadsförelag på kanvara olämpligt men att det för tillfället inte medför olägenheter.Länsstyrelsen framhåller att rivning ofta kan innebära stor värdeförstöring sominte står i rimligt förhållande till ölägenheterna av byggnadsföretaget. Detbör därför enligt fortfarande vara möjligt att i vissa fall tillsvidare inte företa någon åtgärd för borttagande av sådan olovlig byggnad. Ävenom man slopar nuvarande beslämmelser i 70 5 BS, enligt vilka det ankommer påbyggnadsnämnden att styrka nödvändigheten av att rättelse sker, anserlänsstyrelsen att det bör klargöras i lagtexten att intebehöver vidta åtgärder för rättelse i bagatellartade ärenden eller om eljestalldeles särskilda omständigheter föreligger. Nackakommun (majoriteten) anser att det bör finnas möjlighet att - utan att taslutlig ställning i fräga om byggnadslov - låta en byggnad stå kvar i avvaktanpå planering. En annan möjlighet som enligt kommunen borde kunnaanvändas är alt medge tidsbegränsade dispenser, alternativt uppskov medverkställighet av rivningsförelägganden. framhåWer att, i sådana fall då avvaktar med alt vidtarällelseålgärder i avbidan på att ansökan om byggnadslov ges in och prövas,denna prövning uteslutande skall ske mot bakgrunden av hur byggnadsföretagetförhåller sig till gällande bestämmelser och inte påverkas av ovidkommandehänsyn, såsom byggnadens värde. 1 annat fall kan man enligt planverket riskeraatt få ett nytt nödighetsrekvisit. Förslageli nu berörd del tillstyrks uttryckligen av och kommuner. Dei promemorian föreslagna ändringarna i fråga om möjligheleralt tillgripa handräckning, ivångsulförande m. m. har i övrigi föranletterinringar endast från ett fåtal remissinstanser. Några instanser uttrycker iallmänna ordalag sin tillstyrkan till förslagen. Till dessa hör iMalmöhus län, och Handelskammaren i . Förslagetatt det s. k. nödighetsrekvisilet i 70 5 BS tas bort - dvs. kravei alt detskall framstå som nödigt att rättelse i det olovligt byggda kommer till stånd-tillstyrks uttryckligen av länsstyrelserna i . och BohussamtVäsierboliens län. Handelskammaren i , advokat-samvund samtFalkenbergs, och kommuner. fastighetsägareförbundanser med hänsyn bl. a, lill att kan ha förfiutit från det en olovligåtgärd vidtogs och ny ägare, som saknar kännedom om förhållanden kan hatillträtt fastigheten, att nödighelskravet bör vara kvar, i vart fall när 10 årförflutit och alt det dessutom utsträcks till att gälla även BL beträffandeåtgärder på byggnader som tillkommit i enlighet med gällande plan, Förslagelatt utvidga de möjligheter till handräckning som f. n. finns i BL till attomfatta även fall av byggande i strid mot BS uppfattas av 1975/76:164 208 kommunsom särskill positivt. Förslaget tillstyrks uttryckligen också av Falkenbergs.Linköpings och kommuner. Någraremissinstanser är tveksamma till handräckningsinstitutel. framhåller sålunda alt i promeorian handräckning tagits uppsom den åtgärd som i första hand skall övervägas då fråga uppkommer omrättelse. Även om handräckningsinstitutet utformas på sådant sätt att det inteblir särskilt betungande för byggnadsnämnderna, synes enligt länsslyrelsen handräckningi och för sig vara ett så allvariigt och administrativt tungrott instrument alldet som regel inte bör anlitas förrän i sista hand. Liknande synpunkter anförHalmstads kommun. kommunifrågasätter, om behovet av vitesföreläggande eller i vart fall föreläggandevid äventyr av ivångsulförande behöver finnas kvar jämsides medhandräckningssyslemet. Med den utformning som handräckningssystemet fållframstår vitesföreläggande som ett onödigt tidsödande och krångligt sätt atterhålla rättelse, Förslagel torde medföra ökade kostnader och administrativtkrångel för , vilket medför minskad användning avvitesföreläggande. Enligtförslagel skall förbud att fortsätta byggnadsarbete kunna förenas med vite.Förslaget har inte mött någon erinran. kommun (majoriteten) framhållersom angelägel alt förbud att fortsätta olovliga eller farliga arbeten kandelges den ansvarige med kortast möjliga tidsutdräkt. Om den samfälldabyggnadsnämnden skall fatta sådant beslut, kan tidsutdräkien enligt kommunenröra sig om en eller i sämsta fall fiera månader, vilket självfallet ärotillfredsställande. Med den skärpning av reglema mot olovligt byggande som nuföreslås anser kommunen det vara logiskt att byggnadsnämndernas möjligheler altstoppa olovligt eller farligt byggande i avvaktan på vidare prövning förstärks.Med hänsyn lill reglerna i 7 5 BS lorde det f n. inte vara möjligt all lillQänsteman delegera rätlen att meddela förbud vid vite. För att förbudsreglernai den nya lagen inte skall utgöra ett slag i luften, anser kommunen att fråganom rätt för Qänsteman att meddela förbud vid vite bör tas upp till prövning,Samma synpunkter som kommunen anför också Föreningen kommun. Till de övriga remissinstanser som uttryckligentillstyrker förslaget i denna del hör länsstyrelserna I ochVästerbottens län samt , , och Sundsvallskommuner. I promemorian föreslås attansökan om handräckning skall lä göras av allmän åklagare eller avbyggnadsnämnden. ifrågasätter om det inte börklarläggas i vilka fall åklagare är skyldig alt på begäran av byggnadsnämndgöra ansökan om handräckning med därav följande möjlighel alt få kostnadenförskjuten av allmänna medel. Kainmar-räiten i , som anför liknandesynpunkter, anser att åklagarens befogenhet att göra ansökan i vart fall börbegränsas på så sätt att den förutsätter att vänder sig lillåklagaren och begär hans biträde. Prop.1975/76:164 209 sammaföreslår kronofogdemyndigheten i . i länanser att det bör klariäggas att det är som i regel skallansöka om handräckning. A andra sidan synes det enligt värdefulltatt även statlig myndighet kan göra framställning, om byggnadsnämnd i nägotfall skulle underiåta att ingripa trots att delta är påkallat från allmänsynpunkt. ifrågasätter emellertid om det inte är lämpligare atträtten att på dylikt sätt i andra hand ingripa överfiyttas från allmän åklagaretill . En moisvarande möjlighet för statlig myndighet att ingripai andra hand bör enligt införas även i fråga omvitesföreläggande. i anser att ansökan omhandräckning bör fä göras endast av och inte av allmänåklagare. Görallmän åklagare ansökan om handräckning och begär utmätningsmannen attförrättningskostnad skall förskjutas, fär det enligt förslaget göras avallmänna medel.