prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — förmedlade165 kommuner lägenheter. har iett 40-tal kommuner skett förändringar i fråga om arbetssätt och organisalion.I en del fall har förmedlingsarbelet helt upphört, i andra harregistreringsverksamheten begränsats. Mera resurser avsätts för informalion. Inästan lika många kommuner planeras förändringarav samma innebörd, dvs. anpassningar tUl det förändrade bostadsmarknadsläget. Under senare århar i en del fall förmedling av tomter oeh/eller småhus överförts från andrakommunala organ tiU bostadsförmedlingarna. skötte i drygt40 kommuner bostadsförmedlingarna även denna uppgift. angav 70kommuner att de inte lämnade information om bostadsförsörjningsläget ikommunen. 71 kommuner lämnade sådan information genom utställningar medanövriga kommuner lämnade informationen på annat sätt. 152 kommuner angavatt efterfrågan på hyreslägenheter i flerfamiljshus översteg tillgången. I 8 kommuner gällde detta ävenbostadsrättslä-genheter i flerfamiljshus. 127 kommuner redovisade enmarknadsmässig brist på småhus. I övervägande anlalet fall gällde deltasmåhus med äganderätt. Ingen kommun har angivit brist på småhus medbostadsrätt. 78 kommuner angavatt bostadsmarknadsläget blivit lättare , 77 kommuner att detblivit svårare medan återstående 123 kommuner ansåg att läget var oförändrat. Beträffande kreditförsörjningen anförbostadsstyrelsen följande. Även för har delegationen förbostadsfinansiering träffat överenskommelser med bankerna om delsfinansieringen av det bostadsbyggande som är avsett att påbörjas ,dels bankernas bidrag till den slutiiga finansieringen . Trots delta ärdet ibland svårt att få byggnadskredit. Det är enligt styrelsen angeläget attsådana problem i större utsträckning än som är fallet löses på länsnivå genom samråd mellan kreditinstituten, länsbostadsnämndenoch resp. kommun. Behovet av kapilaltill den slutliga finansieringen är och kommer att vara betydande. Det minskadebostadsbyggandet påverkar detla behov förstmed en viss eftersläpning och i en mindre grad än minskningen av antaletlägenheter kan. ge anledning att förmoda. Avlyflssituationen måste därförständigt uppmärksammas och erforderliga ålgärder vidlas för att begränsaväntetiden för avlyft av byggnadskrediter. Ränteskillnader mellanbyggnadskredit och botlenlån kompenseras dock genom 6 1975/76.1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 14 82 alt räntebidrag även ulgår förkvarliggande byggnadskredit från tidpunkten för bostadslånets utbetalning. Fr. o. m. den 1januari 1975 kan bostadslån för nybyggnad av småhus fördjupas enligt särskildaregler i område där det föreligger betydande svårigheter alt få underliggandekredit. Enligt styrelsens beslut omfattar detta område Norrlandslänen,, och samt vissa kommuner i . Iglesbygd utanför nämnda område kan kredilförsörjningssvårigheter kvarstå.Styrelsen fömtsätter att dessa får sinlösning i samband med den av regeringen aviserade översynen av grundernaför beräkning av låneunderlag för småhus. Styrelsen ämnar undersökai vad mån de nya fördjupningsbeslämmel-serna föranlett någon ändrad praxis frånbottenlångivarnas sida. Under detgångna budgetåret har det inte skett någon förändring av den omfatining ivilken de slatliga bostadslånen har fördjupats. Omfattningen avutbetalningarna av förskott på bostadslån, som ersällning för byggnadskrediler,har också varit oförändrad i jämförelse med föregående budgeiår. I det följande redovisas vissa uppgifter om dekommunala bostadsbyggnadsprogrammen för åren 19751979. Efter attkommunindelningsreformen har genomförts är samtliga kommuner numera ålagda attupprätta bosladsbyggnadsprogram. Samtliga kommuner har också redovisat sådanaprogram. I följande tablå redovisas detbostadsbyggande som kommunerna efter bedömning av bostadsbyggnadsbehov ochresurser har ansett vara behövligt och med hänsyn till bl. a.marktillgång och förberedelseläge möjligt att påbörja. Påbörjandeenligt kommunernas program, antal lägenheter De redovisadeprogrammen sammantagna omfatiar en genomsnittlig årlig produktion av 67 000lägenheter. minskar det planerade påbörjandet från 73200 lägenheter tUl 63 000 lägenheter. Mellan defyra senasie programomgångarna har det planerade påbörjandet minskat successivt. I programomgången 19721976 var den planeradevolymen i genomsnitt 105 000 lägenheter medan motsva- Frop.1975/76:100 Bilaga 14 83 randeuppgift för programomgången 19751979 som nämnts är 67 000 lägenheter. För hela programperioden redovisas 118 000 lägenheter iflerfamiljshus och 216 000 lägenheter i småhus. I förhållande till föregåendeprogramomgång har antalet lägenheter i småhus ökat med 4 000 medan antaletflerfamiljshuslägenheter däremot har minskat med 24 000. I de fyra senasieprogramomgångama har småhusandelen ökat kraftigt: 19721976, 50 %19731977, 197A1978 och i den aktuella programomgången. För den aktuella programperioden beräknas dengenomsnittliga våningsytan uppgå till i flerfamiljshus och till 125 m ismåhus. Det planerade byggandet har fördelats på tremarkägarekategorier. För hela programperioden ligger av lägenheterna påkommunmark, på byggherremark och på övrig mark. För av lägenheternasaknas markägareuppgifl. Andelen lägenheter på kommunmark och byggherremarkminskar , medan andelen ökar för övrig mark. Andelen lägenheter på kommunmark är lägre istorstadsområdena än 1 övriga kommuner, medan andelen lägenheter påbyggherremark är klart större. I föreliggande programomgång planeras 54 000lägenheter, motsvarande av det totala anlalet lägenheter, påbörjas inomsaneringsområden. I programomgången 19741978 var motsvarande tal 54 000 oeh15 %. Beträffande tiden mellan kommunalt markförvärv ochplanerad byggstart gäller för av produktionen på den kommunägda markenalt kommunen har innehaft marken än , för har kommuneninnehaft marken oeh för före byggstart. Också uppgifier om läget för detaljplanering,fastighetsbildning, gatu-och va-arbeten samt husprojeklering redovisas ibostadsbyggnadsprogrammen. I den aktuella programomgången redovisas framför alltför flerfamiljshusen en fortsatt försämring i fråga om detaljplanering,faslighels-bildning och markberedning. Länsbostadsnämndernas bedömningar av bostadsbyggandets(påbör-jandels) omfatining för vart och ett av åren i programomgången 19751979 redovisas i följande tablå. Påbörjande enligt länsbostadsnämnderna (istorstadsområdena de kommunala samarbetsorganen) 1975 1976 1977 1978 1979 Storstadsområdena 19 000 17 000 17000 17 000 17 000 Landeti övrigt 45 100 45 700 44200 42 600 42 500 Totalt 64 100 62 700 61200 59 600 59 500 1975/76:100 Bilaga 14 84 I innevarandeprogramomgång har 107 kommuner redovisat planerad moderniseringsverksamhet i jämförelse med 66 kommuner föregående programomgångdå den planerade modemiseringen skulle redovisas i bostadsbyggnadsprogrammet. Enligt den aktuella redovisningenberäknas 30 700 lägenheter beröras av verksamheten under programperioden.Av dessa lägenheter ligger i storstadsområdena. Motsvarande uppgifter iföregående programomgång var 19 500 lägenheter och . Fr. o. m. programomgången 19741978 gäller attett bostadssaneringsprogram skall redovisas i bostadsbyggnadsprogrammet ominte föreskriver annat. I styrelsens anvisningar förprogramomgången 19741978 uppmanades kommunerna att påbörja arbetet meddessa program genom alt inventera det äldre beståndet. Redovisning förupprättade bostadssaneringsprogram skulle infordras först till innevarandeprogramomgång. Sammanlagt 116kommuner var ålagda att redovisa ett saneringsprogram. Av dessa har 79kommuner hitliUs inkommit med program. Därutöver har två inle redovisningsskyldigakommuner inlämnat saneringsprogram. I flertalet av deövriga redovisningsskyldiga kommunerna pågår ett omfatlande inventeringsarbete. Saneringsverksamheten innebär speciella problemoch ställer stora krav på den kommunala planeringen. Under ett initialskedekommer därför redovisningen av bostadssaneringspro-grammen att vara brislfäUig. Saneringsprogrammetskall förutom en redovisning av brisierna i det äldre beståndet även innehållaen översiktlig planering för saneringens genomförande; vilken åtgärd somplaneras, anledningen lill åtgärden samt under vilken period åtgärden planerasalt genomföras. Totalt har 196 800lägenheter varav ca hälfien moderna redovisats ibostadssaneringsprogrammen. 88 100 lägenheter () har fördelats efter planeradåtgärd. Fördelningen framgår av följande tablå. Rivning Ombyggnad Förbättring Ej bestämd Antallägenheter 6 000 19 300 9 100 53 700 % 7 22 10 61 Av det totalaantalet inventerade lägenheter 196 800 har planerad åtgärd i någon formsålunda redovisats för . Antaletlägenheter vilka i programmen uppges vara av kulturhistoriskt värde är 1 400. Bostadsstyrelsenredovisar följande bedömningar oeh förslag vad gäller bostadsbyggnadsplan föråren 19761978. har faststäUt en ram om 8375 000 m våningsyta för beslut om bostadslån till nybyggnad avbosläder jämle lokaler. 1975/76:100 Bilaga 14 85 Ramenhar beräknats ge utrymme för beslut avseende 72 500 lägenheter. Bostadsbyggnadsplanenomfattar därutöver ett byggande utan statliga lån beräknat till 8 000lägenheter. För båda ramarna gemensamt tillkommer en projektreserv om 10 000lägenheter jämle lokaler. Hela ramen förbeslut om bostadslån kommer inte att utnyttjas. Såvitt kan bedömas med ledningav uppgifter från länsbostadsnämnderna kommer beslut om lån alt meddelas förnågot över 50 000 lägenheter. För beslut om byggnadslUlslånd för förelag utanstatliga lån, inkl. platser i ålderdomshem, har regeringen för år 1975beräknat en ram uppgående till 8 000lägenheter. Denna ram torde helt komma att tas i anspråk. Enligtriksdagens beslut gäller 1976 som för beslut ombostadslån en total ram av samma omfattning som den för , dvs. 8 375 000m- våningsyta. Denna ram har beräknats på följande sätt: för bostäder 7 820000 m, för lokaler (utöver dem som särskilt anges i det följande) 350 000 m-,för skollokaler i integrerade anläggningar50 000 m-, för förskolor och friiidshem 135 000 m oeh för lokaler i äldre områden20 000 m- våningsyla. Sislnämnda antal kvadratmeter för lokaler i äldreområden utgör en inom den totala ramen av särskilt angiven ram.Tillslåndsgivningen avseende företag utan statliga lån beräknas till 8 000lägenheter 1976 som , och för ramarna gemensamt har för år1976 fastställts en projektreserv av högst 10 000 lägenheter jämte lokaler sombyggs med slöd av statliga lån. På gmndval av dekommunala bostadsbyggnadsprogrammen för åren 19751979 har länsbostadsnämndernaresp. de kommunala samarbetsorganen i de tre storstadsområdena för nämnda årangett en genomsnittlig årlig produktion av 61 400 lägenheter. För år 1975bedöms produktionen till 65 000 lägenheter, för tiU 63 000, för år 1977till 61 000 och för vart och ett av till 59 000. Jämförtmed programperioden 19741978 innebär denna bedömning en minskning med i genomsnitt drygt 4 000 lägenheterper år, dvs. Kommunemas bedömningar i programmen avbosladsbyggnadsbehov och redovisningarna av planerat byggande är liksom nämndernas moisvarande bedömningar osäkra. Den i anslutningtill programmen angivna produktionsnivån understiger väsentligt de bedömningarav bostadsbyggandets behövliga omfattning fram som har redovisatsav boende- och bosladsfinan-sieringsutredningama (SOU 1975: 51 och 52).Utredningarna anger som riktpunkt för planeringen avbostadsförsörjningsålgärder en nyproduktionav omkring 75 000 lägenheter (375 000 rumsenheter) . I nuvarande läge bör enligt bostadsstyrelsensmening en utgångspunkt för beslut om en bostadsbyggnadsplan vara att denger utrymme för en 1975/76:100 Bilaga 14 86 produktion av ungefär denomfattning som utredningama har angivit. Senast fastställda ramar för boslädergör detta. En bostadsbyggnadsplan av denna omfattning ger möjlighet till detökade bostadsbyggande som kan bli en följd av bl. a. förbättringarna avbostadsfinansieringen och bostadstilläggen. För de två förstaåren av den period som förslaget till bostadsbyggnadsplan skall avse, dvs.perioden 19761978, har redan, som förut har redovisats, beslutat omen bostadsbyggnadsplan av samma omfattning som den för . Detta beslut börslå fast. En bostadsbyggnadsplan av samma omfattning bör gälla även för år1978. Slyrelsen utgår härvid från att den årliga tillslåndsgivningen avseendeföretag utan statligt lån begränsas till högst 8 000 lägenheter. Slyrelsenförulsälter att en utifrån dessa grunder fastställd plan omprövas om behovhärav kommer att föreligga. Bostadsstyrelsenföreslår följande ramar för beslut om bostadslån för vart och elt av åren19761978. Det i totalramenför åren 1976 och 1977 ingående för bostäder beräknade kvadratmeterantalet, 7820 000, ger vid nuvarande produktionsplaneringmed av lägenheterna i flerfamiljshus (82 m-) och i småhus(125 m) uirymme för ca 71 500 lägenheter. Detla något lägre utfall i antallägenheter bör kunna godtas. För bostäder bör sålunda alltfort beräknas . Under kalenderåret1974 det första under vilket nuvarande lokalbelåningsregler gällde ingick i lånebésluten lokaler med entotal våningsyta på 377 000 m, varav för skollokaler i integrerade anläggningar29 000 m-, för förskolor och fritidshem 195 000 m och för övriga lokaler 153 000 m. Lokallångivningen varsåledes av en lägre omfattning än beräknat. Enligtlänsbostadsnämndernas bedömningar kommer lokaUångiv-ningen att omfatta 315 000m och 290 000 m . Med hänsyn till osäkerheten i lokalbelåningensomfattning och tiU alt även denna bör få en omfattning som svarar motuppkommande bygg-initiativ delta gäller särskilt i fråga om daghem ochfritidshem bör för lokaler räknas med oförändrat antal kvadratmeter, dvs. Den totala ramenför vart och ett av bör därför fastställas lill 8 375000 m. Fr. o. m. den 1 juU 1973 kan nybyggnad av lokaleri äldre bostadsområden finansieras med stöd av bostadslån även ombebyggelsen i övrigt har uppförts utan statligt stöd. I avvaktan på närmareerfarenheter av långivningen avsattes en viss del av den totalakvadratmeterramen för delta ändamål. Långivningen har varit av ringaomfattning. föreslår att densärskilda delramen slopas och att be- 1975/76:100 Bilaga 14 87 slut om lån lill nybyggnad avlokaler i äldre bostadsområden avräknas mot ramen på samma sätt som beslut omlån till övriga lokaler. Regeringen har f. n.riksdagens bemyndigande att ta i anspråk outnyttjade delar av nybyggnadsramenför ombyggnad. Utgångspunkten för utbytet är att en nybyggd lägenhet kräversamma investeringsutrymme som två ombyggda. Bostadsslyrelsen föreslår att slyrelsen medgesatt göra nämnda utbyte. Utbyte bör kunna ske i båda riktningarna. Medelsramen förbeslut om lån till nybyggnad för beräknas i det följande medutgångspunkt i det förut nämnda antagandet alt den föreslagna ramen förbostäder, 7 820 000 m, ger utrymme för omkring 71 500 lägenheter. var de genomsnittligalånebeloppen per lägenhet vid preliminärt beslut ca . förflerfamiljshus och ca . Under förutsättning atttidskoefficienten inte förändras kan medelsramenför beslut om bostadslån till nybyggnad under beräknastUl 2 830 milj. kr. Bostadslåntill nya flerfamiljshus 865 000 000 (25000 Igh X .) Bostadslåntill nya småhus 1 962 000 000 (46500 Igh X .) Totalt 2 830 000 000 Ramen för beslutom bostadslån till ombyggnad oeh räntebärande förbätlringslån har riksdagenfastställt tiU 250 resp. 270 milj. kr. Länsbostadsnämndernahar beräknat alt beslut om bostadslån till ombyggnadkommer att meddelas för ca 240 milj. kr. resp. 245 milj. kr. under åren1975 och 1976. Nämnderna räknar vidare med att meddela beslut om räntebärandeförbätlringslån till ett belopp av ca 75 resp. 80 milj. kr. under dessa år. För år 1975innebär nämndernas beräkningar ell totalt medelsbehov av 315 milj. kr. Nämndernasberäkningar för avser ett totalt lånemedelsbehov av 325 milj. kr.Slyrelsen föreslår därför alt ramen för vidgas tiU 325 milj. kr. bör ramen faststäUas tUl samma belopp. Den särskildaramen för beslut om höjning av låneunderlaget för kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse är enligt beslut för vart och ett av 10 milj. kr. Med hänsyn till den stigandeefterfrågan på denna stödform bör ramen för vidgas till 15 milj. kr. Även för bör ramenfaststäUas tUl 15 milj. kr. I fråga omanslagsbehov anför bostadsslyrelsen att anslagsbelastningen under budgetåret1974/75 uppgick tiU 2 666 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga 14 88 slagsframstäUningför /76 beräknade styrelsen utgifterna tUl sammanlagt 3135 milj. kr. Utgifterna blev således 469 milj. kr. muidre än beräknat.SkiUnaden hänför sig huvudsakligen till utbetalningen av lån till småhus ochberor lill slor del på att kompensation för mervärdeskatt i slörre utsträckningän väntat har skett genom reduktion av statslånet. Behållningen påanslaget vid ulgången av /75 blev 1 323 milj. kr. i stället förberäknade ca 855 milj. kr. Anslagsbelastningenför budgetåren 1975/76 och 1976/77 beräknar styrelsen enligt följande tablå. Beräknad anslagsbelastning för budgetåren 1975/76 och 1976/77 lån till nybyggnad av flerfamiljshus län lill nybyggnad av småhus Vid ingången /76 fanns, som har nämnts, en behållning på anslaget på 1 323milj. För budgelåret har anvisats elt anslagpå 1 670 milj. kr. En behållning på ca 958 milj. kr. skulle sålunda finnas påanslaget vid ingången av /77. Då anslagsbelastningenberäknals till 2 345 milj. kr. kan anslagsbehovet för /77beräknas till 1 390 milj. kr. Bostadsslyrelsen har också tagit upp vissa särskilda lånefrågor. I fråga omhyresförlustlån anför bostadsslyrelsen att sådana lån inle kan utgå till öppnabilplatser. Styrelsen föreslår därför alt 3 § kungörelsen (1972: 760) om lånavseende kostnader för outhyrda lägenheter ändras så att hyresförlustlån kanulgå även för öppna bilplatser som är avsedda för de boende. Ändringen börkunna tillämpas vid beslut om hyresföriustlån för . Styrelsen har också tagit upp frågan om samrådmellan länsbostadsnämnd och lantbruksnämnd i vissa fall. Enligt 51 §första stycket bostadsfinansieringsförordningen (1974: 946) skall länsbostadsnämndeninhämta yttrande från lantbruksnämnden om låne- eller bidragsansökan avserbyggnadsföretag på jordbmksfastighet om inte yttrandet är obehövligt. Enligt19 § skall kommunen svara för kreditriskprövningen om låneansökan avser småhussom skall bebos av låntagaren. 1975/76:100 Bilaga 14 89 a. vara grundat på en prövningav bebyggelsens lämplighet, t. ex. i relation till förutsättningar förjordbruksdrift om ansökan avser småhus på jordbruksfastighet. Det finns såledesinle numera någon anledning för länsbostadsnämnden atl göra en självständigbedömning av sådana frågor. Därmed saknas också anledning till samråd medlantbruksnämnden. Inte heller i övrigt torde bestämmelsen fylla någonfunklion. Bostadsstyrelsenföreslår mot denna bakgrund att 51 § första stycketbostadsfinansieringsförordningen upphävs. Enligt regeringens särskilda bestämmelser till 24§ bostadsfinansieringsförordningen skall vissa belopp omräknas medtidskoefficient. för bostadsstyrelsensanslagsframställning gällde en tidskoefficient, fastställd i december1974, för preliminära beslut och engångsbeslut. Vid slutliga beslut skeruppräkning med elt vägt medeltal av vissa angivna tidskoefficienter. Med hänsyn tUl den snabba kostnadsutvecklingenanser styrelsen att tidskoefficienten bör justeras oftare än somhittills har varit fallet. föreslår därför atttidskoefficienten prövas före varje kvartalsskifte. Föranleder kostnadsutvecklingendet skall tidskoefficienten ändras med verkan från kvartalsskiftet. Enligt är beslutsfattandet ifråga om statliga lån och bidragalltför centraliserat och spUttrat på olika beslutsnivåer. I fråga om lån somutbetalas från lånefonden för bostadsbyggande föreslår bostadsslyrelsen därförföljande förändringar. Från regeringen börbeslutanderätten flyttas till länsbostadsnämnd i fråga om lån för inlegreradeskolor, lån för ändrad lägenhelssamman-sätlning och höjning av pantvärdet pågrund härav, höjning av låneunderlaget vidombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, förvärvslån samtgodtagande av säkerhet i vissa fall. beslutade om väsentligabostadspolitiska reformer . Dessa reformer har trätt ikraft . Således utgår nu räntesubventioner i samband medbostadslån vilket främjar likställdheten mellan olika besittningsformer ifråga om kapitalkostnader. Kommunerna har fått en stärkt markpolilisk rollgenom markvillkoret i samband medbostadslångivningen. Regler för långivningen främjar även konkurrensen påbyggmarknaden. kan bidrag ulgå tillmiljöförbättring i bostadsområden. Vidare har hyresgästerna fått vidgade rättigheter, särskilt i samband medmodernisering. Hyresregleringens slutliga a-weckling har påbörjatssamtidigt som bruksvärdereglerna i hyreslagen har skärpts. De nämnda reformernabör ses mot bakgrund av de nya problem som haruppkommit inom bostadssektorn och som jag ingående behandlade i prop.1974: 150. Föregående årtiondens slrävan att tillfredsställa grund- 1975/76:100 Bilaga 14 90 läggande kvantitativa bostadsbehovhar i huvudsak fullföljts. ökade antalet rumsenheteri bostadsbeståndet med ca 6,5 milj., vilket innebär en fördubbling, medanfolkmängden ökade med 1,5 milj. Målet att erhålla balans mellan tillgång ochefterfrågan på bostäder har nåtts iväsentliga avseenden som utrymmes- och ulruslningsstandardenhar förbättrats väsentligt. Traditionella bosladspoUtiska mål är självfalletviktiga också . Lägenhetsbeståndet bör genomgående vara avhög standard. Hushållen bör även i fortsättningen ges ekonomiska möjligheteratt efterfråga en rymlig bostad. Tilldella kommer emellertid, mer markerat än tidigare, behovet av alt skapagoda boendemiljöer både i fysiskt och so-' cialtavseende. Dessa strävanden måste i fortsättningen i stor utsträckning förverkligasinom ramen för det befintliga bostadsbeståndet. 1974 årsbostadspolitiska beslut ger grundläggande förutsättningar för en positivutveckling av boendemiljöfrågorna. Boendemiljön skall kunna ge möjligheter lill etlmångsidigt socialt liv och främja kontakter mellan människor i olikalevnadssituationer. Därför måste tendenserna lill elt segregerat boende brytas.En förutsättning härför är bl. a. att olika slags bostäder kan upplåtas pålikvärdiga ekonomiska villkor. Elt huvudmålvid förändringar av bostadsfi-nansieringssyslemet var atl i görligmån likställa olika besittningsformer i fråga om kapitalkostnader. Delta syftehar tillgodoselts genom beslut omräntesubventioner och genom ytterligare vidtagna åtgärder som jag kommeratt behandla . De boendesinflytande i fråga om både lägenheter och bostadsområden är av stor vikt förden sociala boendemiljön. beslut om ökat hyresgästinflylande har gettnya förutsättningar i delta avseende. Vidare utgår sedan den 1 juU 1975 bidraglill åtgärder för att förbättra den fysiska miljön i bostadsområden. Sådanaålgärder skall planeras i samråd med de boende. Frågor omboendemiljön och inflytande för de boende har behandlats av boende- ochbostadsfinansieringsutredningarna i slulbelänkan-dena (SOU 1975: 51 och 52) Bostadsförsörjning och bostadsbidrag. Remissbehandlingenav betänkandena pågår. Boendemiljöfrågornaär i väsentlig ulslräckning av lokal karaktär och deras lösning är därförberoende av kommunala åtgärder. Mot denna bakgrund har regeringen under år 1975tillsatt en delegation (B 1975: 01), bosladssociala delegationen, för åtgärderi bostadsområden med uthyrningssvårigheter.Delegationen skall i samverkan med berörda kommuner bl.a. se övermöjligheterna att förbättra bostadsförhållandena i sådana områden och göramiljön mer attraktiv för de boende. De ändradeförutsättningarna i fråga om bostadspolitikens inriktning påverkar ocksåförutsättningarna för den bostadspolitiska administrationen. Jag vill isammanhanget erinra om att en sakkunnig tillkallals (B 1975/76:100 Bilaga 14 91 1974:04) med uppdrag att utreda den statUga organisationen för uppgifter avseende byggnadsväsen, fysisk planering ochbostadspolilitik. Den sakkunnigeavser att framlägga sina förslag . Jag övergår nu till frågor som har samband medbostadsstyrelsens anslagsframställning och behandlar förstbostadsbyggandets omfattning och inriktning m. m. Situationen påbostadsmarknaden har inte förändrats på något påtagligt sätt .