prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — För FoU-verksamheten behövs efteromlokaliseringen medel för sådan utrustning som antingen inte finns inominstitutet men raåste ingå i de nya lokalerna i för attinstitutet skall kunna fungera, eller sora visserligen finns raen avolika skäl inte skall föras med tUl bl. a. därför att den kan varaför gammal för att det skall löna sig att bekosta transport och ny inmonteringav den. Under normala förhållanden utan flyttning till nya lokaler hadeinstitutet varit hänvisat tUl att successivtunder komplettera sin utrustning. när institutet skallflytta in i nya lokaler blir ifrågavarande utrustningsanskaffningmed nödvändighet akut under det första verksamhetsåret påomlokaliseringsorten. För iimevarande och nästa budget- Prop.1975:1 Bilaga 8 i69 århar utmstning begärt 8,2 milj. kr., varav ca 3,1 milj.kr. över institutets utrustningsanslag och ca 5,1 milj. kr. För /76beräknar institutet medelsbehovet på det egna utrustningsanslaget till . För anskaffning av utrustning som ärföranledd av omlokaliseringen till har statens väg- ochtrafikinstitut (VTI) för innevarande ochnästa budgetår totalt begärt 8,2 mUj. kr., varav ca 3,1 mUj. överinstitutets utrustningsanslag och ca 5,1 mUj. kr via utmstningsnämnden föruniversitet och högskolor (UUH). För innevarande budgetår har riksdagenefter förslag i förra årets statsverksproposition beslutat om medel förutrustning tUl VTI om sammanlagt , varav . överinstitutets utmst-ningsanslag och . Jag har i mina överväganden beträffandeinstitutets medelsbehov stannat för att i samband med omlokaliseringenprioritera anskaffning av modem och ändamålsenUg utrustning tUl institutetframför en utökning av de personella resursema. Därmed främjas enligt minmening möjlighetema att ytterligareutveckla institutets kompetens på väg- och trafikområdet samt skapasmöjligheter för ett ännu rationellare och effektivare FoU-arbete. Jagfömtsätter i övrigt att anskaffning av utrustninganpassas tUl efterfrågan på institutets tjänster. För anskaffning av utmstning bör ettrambelopp av 2,2 railj. anslås, varav 1 milj. kr. tas upp underinstitutets utrustningsanslag. Resterande 1,2 milj. kr. finansieras via UUH. Utöver angivna belopp bör möjligheterföreligga för institutet att använda befintlig utmstning på högskolan iLinköping. Institutet bör även fortsättningsvissamråda med UUH i frågor om utmstningsanskaffnmg. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statens väg- och trafikinstitut:Utrustning för /76 anvisa ett reservationsanslag av 1 000 000kr., att avräknas mot automobUskattemedlen. 1973/74 Utgift 3 006 664 1974/75 Anslag 3 914 000 1975/76Förslag 4 761000 handlägger geotekniska ärenden i den mån handläggningen avdessa inte ankommer på annan statlig myndighet. I institutets uppgifter ingårbl. a. att bedriva forskning samt utföra vetenskapliga undersökningar och praktiska försök, att bearbetaoch när det anses lämpligt offentliggöraresultat, som erhåUs vid verksamheten, att utprova nya metoder förmarkförstärkning och att biträda statliga och kommunalamyndigheter samt enskilda personer raed geotekniska undersökningar ochutredningar. Institutet leds av en styrelse på sexpersoner, bland vUka institutets chefingår. Institutet är organiserat på tre forsknings- och konsultationsavdelningar,en laboratorieavdelning och en mekanisk avdelning samt ett tekniskt och ettadministrativt kameralt kansli. Beräknad ändring 1975/76 a) underhåll och anskaffning av apparater och redskap (83 000) b) kostnader för provfält, förbrukningsmateriel m. m. (18 000) c) böcker och tidskrifter (18 000) d) utbildning och förslags- ( 8 000) Inkomster vidstatens geotekniska institut, som redovisas på driftbudgetens inkomstsida under uppbörd istatens verksamhet, beräknas till 4 mUj. (1974/75 4,2 milj. Pris-och löneomräkning ra. avser höjt lönekostnadspälägg. I rainskad forskningsverksamhet inom området för grundläggnings- och förstärkningsmetoder med sammanlagt186 . 3, Kostnaderför resor m. ra. i samband med institutets omlokalisering till beräknas tUl 795 000 kr.För innevarande budgetår har för samma ändaraål anvisats , varföranslagsposten behöver räknas upp med . 4, Som en följd avomlokaliseringen till ökar behovet av medel för reseersättningar, telefonkostnader m. ra. med totalt 30 000kr. Vidare erfordras också som en följd av omlokaliseringen , för anskaffningav ett provfält, 5, Behov föreliggersedan flera år tillbaka att på det tekniska kansliet inrätta en tjänst sombiblioteksbiträde i Fl(+47 880 kr,). Vidare föreligger behov av tvåinstmmentmakare i ( + ,). 6, karaktär av specialinstitut blir utbUdningskostnadema förhållandevis höga för den egnapersonalen järafört med andra administrativa myndigheter. Andra myndigheterbehöver inte betala kursavgifter o. dyl. då kurserna anordnas av annan statiigmyndighet. En ökning med . anserinstitutet motiverad för utbildningsverksamheten vid institutet. 7, För att följa ochdelta i den internationella utveckhngen av geotekniken behövs en ökning avanslagsposten för utrikes resor med . Med hänvisning tillsammanstäUningen hemställer jag att regeringen föreslår att till för /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1973/74Utgift 1974/75 Anslag 1975/76 Förslag Beräknad ändring 1975/76 Prop.1975:1 Bilaga 8 172 Pris- och löneomräkning m. m. 430 000kr., varav . avser höjt lönekostnadspålägg. 2, I enlighet raed förslag under anslagettill Förvaltningskostnader kan vid bifall därtUI uppdragsverksamhetens personalstat minskas med 2 tekniker (-. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till för /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1973/74 Utgift 20 000 Reservation 80 000 1974/75 Anslag 495 000 1975/76 Förslag 100 000 ' Varav 395 000 kr.på tilläggsstat 1 (prop. 1974: 170 bd. 4, : 28 rskr 1974: 339). Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Utrustning för /76anvisa ett reservationsanslag av . 1973/74 Utgift 485 175 1974/75 Anslag 598 000 1975/76 Förslag 615 000 är central myndighetför ärenden enligt kungörelsen (1973: 895,ändrad : 762) om statiigt regionalpolitiskt transportstöd.Nämnden handlägger vidare ärenden enligt de särskUda föreskrifter omtransportstöd för som meddelats av Kungl. Maj:t senast den 13 december1974, i enlighet med riktiinjerna i prop. 1971:154 och prop. Nämndenbestår av tre ledamöter med ersättare. finns ett kansli, somförestås av en kanslichef. Beräknad ändring 1975/76 Handläggande personal Övrig personal +24 000 +24 000 13 000 13 000 + 7 000 +7 000 -f 4 000 +4 000 +17 000 +17 000 Pris- ochlöneomräkning utgör , varav . avser höjt lönekostnadspålägg. O-alternativetinnebär en höjning av anslaget med . Målsättningen för denadministrativa verksamheten är att effektuera de båda stödformerna rationelltoch tUl så låga kostnader som möjligt.Antalet sökande har ökat och antalet fraktsändningar med 33procent sedan fraktstödet infördes. Genom långtgående rationalisering avansökningsförfarandet och handläggningsmtinema samt förbättringar idataprogrammet har det varit möjUgt att utan personalförstärkning genomföra dearbetsuppgifter som åUgger nänmden. För /76 begär nämnden 17 000kr. i ökade medel, dvs. Med hänvisning tiUsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att tUl /76 anvisa ett förslagsanslag av . Transportstöd för m. m. 1973/74 Utgift 63 208 417 1974/75 Anslag 87 000 000 1975/76 Förslag 100000 000 Transportstödet tUl det norrländskanäringslivet enligt kungörelsen (1973: 895, ändrad senast 1974:762) orastatiigt regionalpolitiskt transportstöd omfattar fraktbidrag för transportermed järnväg och lastbU i 1975:1 BUaga 8 Kommnnikationsdepartementet 174 yrkesmässigtrafik från och tUl ort inom stödområdet utom och på sträckoröver . Av regional- och näringspolitiska skäl har stödet inriktats påtransporter av helfabrikat och mera bearbetade halvfabrikat inom och ut frånstödområde. , metaller, ringa bearbetade halvfabrikat inom järn- ochstålsektorn, träråvaror och pappersmassa samt oljor och bensin undantas.Transportstöd utgår även för transporter av vissa råvaror och halvfabrikat tUlorter inom stödområdet. Stödet som utgår iform av bidrag i efterskott tUl företagens fraktkostnader varierar meUan 15och av erlagd frakt beroende på av-sändnings- eller mottagningsortens geografiska belägenhet inom stödområdet. RUcsdagen har (prop.1974: 1 bil. 8, : 6, rskr 1974: 143) funnit det erforderligt med enytterligare översyn i vissa hänseenden beträffande vilka varor som skallomfattas av transportstödet samt har i fråga om viktgränsen önskat en närmareutredning om möjligheten att använda taxerad vikt i stället för verklig bruttovikt. Regeringens överväganden i dessa avseendenborde redovisas för i nästkommande års budgetproposition, Det regionala transportstödet förNorrland m. m. uppgick för /74 tUl 63,2 mUj. För budgetåret1974/75 har anvisats 87 milj. kr. Med en sannolik tioprocentig ökning avbidragssumman för /74 och med tillägg för det utvidgadetransportstödet som uppskattats till 23 milj. kr. kan fraktbidraget / 75 förutses komma att uppgå till ca 92,5 milj. kr. Med hänsyn till den fortgåendevolymökningen samt det förhållandet attmånga företag av skUda anledningar säkerligen inte utnyttjar möjligheternatill intransportstöd , synes en tioprocentig ökning av bidraget för /76 realistisk.Behovet av bidragsmedel sktUle då bli100 milj. kr. Beräkningen utgår från den taxenivå inom transportsektornsom rådde . För att främja de regionalpolitiskasträvandena att utveckla näringslivet i och angränsande delar av detaUmänna stödområdet infördes ett transportstöd i syfte attminska de kostnadsmässiga olägenheter som följer med långa avstånd inom stödområdet(prop, 1970: 84, SU 1970: 105, rskr 1970: 271). Detta transportstöd omfattade järnvägs-och lastbilstransporter i yrkesmässig trafik från ort inom stödområdet påsträckor . Av regional- och näringspolitiska skäl inriktades stödetpå helfabrikat och mera bearbetade halvfabrikat samt på livsmedels- ochjordbmks- 1975:1 Bilaga 8 175 produkter.Stödet skulle i första hand utgå . Den utvärdering av stödet, som gjordesunder försöksperioden, visade att stödet väl fyllt sin regionalpolitiskauppgift att utjämna transportkostnaderna och därmed verksamt bidragit till attfrämja näringslivets utveckling i berörda delar av landet. Resultaten avutvärderingen redovisades i prop. 1973: 95, i vilken föreslogs en utbyggnad ochi ett par hänseenden anpassning av det dåvarande stödet. Med hänsyn till det värde som stödetvisade sig ha haft som regionalpolitiskt instmment, föreslogs i den nämndapropositionen att stödet skulle utvidgas till att omfatta även transporter avvissa råvaror och halvfabrikat till orter inom stödområdet. Intransportstödetinriktades på sådana råvaror och halvfabrikat, som skall vidareförädlas inomstödområdet och för vilka en reducering av transportkostnaderna i särskildgrad stimulerar produktionen och sysselsättningen inom berörda branscher istödområdet. På så sätt erhölls en funktionell komplettering av det stöd somgällt tidigare. Vidare föreslogs vissa anpassningar avtransportstödet innebärande en sänkning av den minsta bidragsgmndandetransportsträckan tUl och en sänkning av den lägstasändningsvikten från till verklig vikt. Hämtöver föreslogs attutländsk transportsträcka i vissa fall skulle kunna beaktas i samband medbidragsprövningen. I enlighet med förslagen i propositionen beslöt (: 14, rskr 1973: 250) om en utbyggnad av transportstödet fr, o. m,. Den lägsta bidragsgmndandesändningsvikten har fr, o. m. sänkts tiU verkligvikt. I anslutning till behandlingen iriksdagen av förslag i prop. 1974: 1 rörande anslaget Transportstöd förNorrland yrkades i motion 1974: 44 att dels transporter av vissa i motionennämnda råvaror och kemiska produkter till stödområdet skulle kunna erhållatransportstöd, dels i fråga om uttransporter av förädlade varor en sådantolkning av bestämmelserna skulle göras att transportstöd kunde lämnas ävenför transport av kisel. Vidare yrkades i motionen 1974: 119 attrUisdagen hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning och förslag om stöd tUltransporter in till stödområdet i fråga om förnödenheter som används inomjordbruket samt beträffande tillsatsämnen för pappersindustrin. I motionen 1974: 775 hemställdes attfraktbidrag skulle utgå för transporter till ort inom stödområdet avreturfibrer och avfall av papper och papp. Vidare föreslogs i motionerna 1974: 311och 1974: 503 att taxerad vikt skulle läggastill grund vid bestämning av lägstabidragsgrundande sändningsvikt. 1975:1 Bilaga 8 176 I anslutning härtill uttalade riksdagenför sin del (: 6, rskr 1974: 143) att Kungl. Maj:t med beaktande av vadsom anförts i ovannämnda motioner i här berörda delar närmare skulle övervägaen anpassning i lämplig utsträckning av det transportstödsberältigade varuområdet,ävensom att frågan om taxerad vikt närmare borde utredas. Vid mina överväganden rörande de nunämnda vamgmpperna och villkor för stödetvill jag inledningsvis erinra om den utvärdering som redovisades i prop.1973: 95 och som visade att stödet som det var utformat haft störst betydelse för företag, som i väsentlig utsträckningbearbetar inora stödområdet befintliga råvaror. Det gällde exempelvis denträbearbetande industrin, byggnadsmaterialindustrin, den kemiska industrin ochlivsmedelsindustrin. För sådana företag där kostnaderna för transport avråvaror och halvfabrikat utgör en mera betydande del av de totalatransportkostaadema och där dessa varor ofta måste transporteras över längresträckor från orter utanför stödområdet visade utvärderingen att stödetstransportkostnads-reducerande effekt visserligen var påtaglig men inte likastor. Det gällde olika delar av verkstadsindustrin och annan lättaretillverkningsindustri som textil-, läder- och plastvaruindustrin. a. mot denna bakgrund inriktadesintransportstödet i första hand på sådana varor som vidareförädlas inom metall-och verkstads-, maskin-, elmaterial- och transportmedelsindustrin samt vidareinom sådan lättare tillverkningsindustrisom textil-, beklädnads- och pälsbered-ningsindustrin, garveri-, läder-och skoindustrin samt gummi- och plast-vamindustrin. Från intransportstödet undantogs i förstahand sådana varor, där bl. a. prisbildning och transportförhållanden intemotiverar något transportstöd. a. bränsle och drivmedel, såsom oljor och bensin samt kol och koks.Härutöver undantogs sådana råvaror och halvfabrikat som finns tillgängligainom stödområdet och där ett stöd tUl transporter från orter utanförstödområdet i åtskUliga fall skulle kunna ha negativa återverkningar påavsättningen av inom stödområdet producerade varor. Det gäller rundvirke,flis, sågade trävaror och pappersmassa. Även och andra mineraliskaråvaror, kemiska produkter och byggnadsmaterial undantogs. Vad gäller den kemiska industrin istödområdet visade den gjorda utvärderingen att denna får en betydandereducering av sina transportkostnader genom utttansportstödet. Vid deimdersökta företagen inom den kemiska industrin uppgick transportstödetsprocentuella reducering av de totala transportkostnadema till , vilketskall jämföras med 4 å för företag inom verkstadsindustri och annan lätttUlverkningsindustri. Karaktäristiskt för många av de kemiskaindustrierna i stödområdet är att de utgör en del i en större industriellenhet, oftast i kombination Prop.1975:1 Bilaga 8 177 medmetall- eller skogsindustri. Kemiska industrier i sådana kombinat är oftabaserade på råvaror som utvinnes i samband med annan tillverkning ikombinatet. Betydande mängder råvaror till den kemiska industrin finns alltsåatt tillgå inom stödområdet. Härtill kommer att av de mer betydelsefullaråvaror tUl den kemiska industrin som inte finns att tillgå inom stödområdettransporteras den övervägande delen med fartyg till industrierna i ,Som exempel härpå kan nämnas koksalt. Ett generellt stöd till råvaror tiU denkemiska industrin framstår därför som omotiverat. Efter en ingående kartiäggning av denkemiska industrins betingelser i stödområdet har jag emellertid i fråga omvissa varor, vilka används som tillsatsmedel inom den kemiska industrin och sominte finns att tillgå inom stödområdet,funnit vissa skäl som kan tala för att de skall omfattas avintransportstödet. Det gäller främst sådana varor där transportkostnadernaspelar en betydande roll för de bedrivna verksamheterna. Jag tänker då påammoniak, etylenoxid, etylklorid, kromsyra, melamin,natriumbikromat, paraffin av ljuskvalitet, propen, stearin, vinylklorid och teknisk urea. Jag förordar sålunda,att dessa varor i fortsättningen omfattas av fraktstödet. Vad beträffar tillsatsämnen ullpappersindustrin så består dessa till stor del av olika kemiska ämnen som i defall de transporteras mellan orter i stödområdet eller ut ur stödområdetberättigar till transportstöd. Med tanke påangelägenheten av att även fortsättningsvis stimulera den kemiska industrininom stödområdet och inte utsätta denna för ökad konkurrens bör intetransporter av sådana ämnen ges stöd vid transport tUl stödområdet. Härtill kommer attvad gäUer exempelvis koksalt som används som tillsatsmedel inom pappersindustrintransporteras detta huvudsakligen sjöledesvarigenom med de frakter som härvid är aktuella något reellt behov av etttransportstöd för transporter tUl stödområdet inte föreligger. AUmänt vill jagockså framhålla att kostnaden för transporter av de tillsatsämnen det här är fråga om spelaren underordnad roll när det gäller de totala transportkostnaderna förpappersindustrin. Jag finner därför inga regionalpolitiska skäl som talar förett stöd tUl sådana transporter. Inom ramen för det nuvarandetransportstödet erhåller alla slag av jordbruksprodukter oberoende avbearbetningsgrad transportstöd vid transport från ort inom stödområdet. Man kanalltså hävda att jordbrukssektorn som helhet är väl tUlgodosedd inom ramen fördet nuvarande transportstödet. Vad gällerde förnödenheter som används inom jordbruket kan konstateras att ett stöd tUlintransporter av sådana varor skulle kunna försvåra det norrländskajordbmkets egen avsättning av sådana fömödenheter. Från regionalpolitisksynpunkt är det givetvis 12 1975.1 saml Nr 1. Prop.1975:1 Bilaga 8 ng ocksåangeläget med en ökad fodermedelstUlverkning inom stödområdet. Det nuvarandestödet omfattar också transporter av exempelvis spannmål från ort inorastödområdet och transporter av färdiga fodermedel om vidareförädlingen inomstödområdet varit av påtaglig karaktär. När det gäller intransporter avjordbruksförnödenheter till stödområdet, t. ex. konstgödsel, transporterasbetydande mängder härav sjöledes. Med hänsyn bl. a. härtUl bortfaller behovetav ett transportstöd. Beträffande frågan huruvida returfibreroch avfall av papper och papp skaU omfattas av intransportstödet viU jag påpekaatt skogsindustrin inom ramen för det nuvarande transportstödet, är i hög gradgynnad i förhållande till andra branscher. Ett utökat fraktstöd skuUe inteheller stimulera sysselsättningen ytterligare. Härtill kommer att ingen annanråvara (t. ex. ved) som används inom pappersindustrin erhåller intransportstöd.Mot denna bakgrand är jag inte beredd att föreslå en sådan utvidgning av destödberättigade varorna. Vad beträffar frågan huruvida kvarts ochkalk skall omfattas av transportstödet vill jag först konstatera att dessa ärmineraliska råvaror. Allmänt gäller att transporter av mineraliska råvaror inteberättigar till transportstöd. Jag finner inte heller nu anledning attsärbehandla kvarts och kalk i detta avseende, I sammanhanget kan nämnas attbetydande mängder kalk bl, a. också användsinom cellulosaindustrin, vars råvaru-transporter det avregionalpolitiska skäl inte finns någon anledning att stödja. När det gäller frågan huruvida kiselskall omfattas av utttansportstödet villjag erinra om syftet med fraktstödet, nämligen att stimulera till vidareförädlingav varor och att därigenom vidmakthålla och skapa sysselsättningstillfälleninom stödområdet. Denna grundsyn har varit avgörande vid gränsdragning avråvara, hel- resp. halvfabrikat. Detta förhållande avspeglas ifraktbidragskungörelsen bl. a. däri att metaller, järn och stål samt ringabearbetade varor därav undantagits från stöd. Oavsett att kisel är enicke-metall har nämnden och Kungl. Maj:t vid prövning av framställan från detenda aktuella företaget funnit att kisel framställs i en process som i stortliknar dem som gäller vid framställning av vissa metaller. Med hänsyn härtillfinner jag det uppenbart att kisel inte kan anses vara kvalificerat tilltransportstöd. Beträffande frågan om taxerad ellerverklig vikt skall läggas till grund vidbestämning av lägsta bidragsgrundande sändrungsviki har jag vid minaöverväganden funnit att uppgifter om verklig bruttovikt är den enda säkrautgångspunkten då viktgräns skall sättas. Skälet härför är främst att uppgifterom verklig vikt alltid noteras på fraktsedeln av avsändaren före transport.Uppgifter om volym och beräknad vikt ifylls däremot enligt praxis hostransportföretagen endast i de fall då sändningarnas volym påverkartaxesättningen. Det finns här möjUghet att i efterhand föra in i fraktsedeln enberäknad vikt i därför avsedd 1975:1 Bilaga 8 179 kolumn.Fraktbidragsnämnden kan inte med rimliga insatser klara den nödvändigakontrollen av att uttagen frakt raotsvaras av i fraktsedeln angiven beräknadvikt. Deföreslagna ändringarna bör gälla med början . Jagberäknar anslaget för /76 tiU 100 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de riktiinjer för anpassning avdet transportstöds-berättigade vamområdet som jag har förordat, 2. till Transportstöd för m. m. /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1973/74Utgift 3 383 114 1974/75 Anslag 3 300 000 1975/76Förslag 17 100 000 För att skapa gynnsararaare betingelserför den näringsgeografiska utveckling som inlemraande i stödorarådetsyftar till infördes för en treårig försöksperiod ettfraktstöd avseende de från utgående godstransporterna i Rederi ABGotiands färjetrafik med fastiandet (prop. 1971:154, TU 1971:28, rskr 1971:350). vidtogs en reducering av bolagets personbilstaxa. Enförstärkning av godstransportstödet genomfördes (prop. 1973:95, : 14, rskr 1973: 250). 1974: 140 angående transportstödtill Gotlandstrafiken har redovisats en utvärdering av det hittillsvarandegodstransportstödet. Härvid konstateras att stödet väl fyllt sinregionalpolitiska uppgift att reducera de kostnadsmässiga olägenheter somGotland har. Med hänsyn till det värde transportstödetvisat sig ha och för att ytterligare gynna det gotländska näringslivet som ärberoende av råvaror och halvfabrikat från fastlandet, har i sistnämndaproposition föreslagits en utvidgning av godstransportstödet att även avsetransporter i färjetrafiken till Gotiand. Förslaget innebär en nedsättningfrån av godstaxan (längdmetertaxan för godsfordon) förtransporter till , dvs. tUl samma djup som det redan befintligatransportstödet för transporter från GoUand. Med ett sådant stöd befrämjas ävenen prisutjämning i förhåUande tUl fastlandet i fråga om olika slag avkonsumtionsvaror, byggnadsmaterial etc. Som ett led i strävandena att förbättrabetingelserna för befolkningen på , att öka landsdelenslokaliseringspolitiska attraktivitet och för att även gynna turismen har vidarei propositionen föreslagits ett transportstöd tiU persontrafiken med Gotlandsbolagets färjor. 1975:1 Bilaga 8 180 stödinnebär i förhållande till nu gäUande taxor en sänkning av biljettpriserna påolika relationer från . har den 10december 1974 (: 27, rskr 1974: 347) beslutat om transportstöd för i enlighet medförslagen i prop. 1974: 140. Kostnaderna för stödet för person- ochgodsbefordran i färjetrafiken har jag med hänsyn tagen även tUl den redangällande nedsättningen av befordringsavgiften för personbUar beräknat till17,1 railj. för /76. Avangivna belopp avser 8,5 railj. gods-transportstödet varav hälftenhänför sig till det tillkommande stödet 8milj. det beslutade persontransportstödet samt . kostnaderför fortsatt nedsättning av personbUstaxan. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Transportstöd för /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1973/74Utgift 7 421141 Reservation 430 061 1974/75 Anslag 8 065 000