prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Investeringsbidragen till kommunernauppvisar däremot en svag ökning . Fattadebeslut om bidrag till kommunema har oftast karaktär av långsiktiga åtaganden. Destatliga investeringarna ökar något tiU /78 för att därefterminska. Detta sammanhänger med att nu beslutade investeringar avslutas. Vidbedömningen av förändringarna i investeringsvolymen måste också beaktas attinvesteringarna /77 ligger på en betydligt högre nivå än vad somförutsattes i förra årets långtidsbudget. Detta är en konsekvens av de beslutom tidigareläggningar i sysselsättningsfrämjande syfte som har fattats. Utvecklingenav transfereringar och finansiella transaktioner m. m. framgår av tabell 20.Dessa utgiftskategorier beräknas visa en betydligt snabbare tillväxt änkonsumtions- och investeringsutgiftema, något som har varit ett genomgåendedrag även under den historiska jämfördse- Tabell20 Utvecklingen av transfereringarna m. m. Till hushåll (inkl. +2,3 . muner m. m. -4,7 perioden.Sammantaget beräknas transfereringarna öka med i genomsnitt . TransfereringarnatUl hushållen beräknas växa med i genomsnitt . Folkpensionerna,som beloppsmässigt dominerar denna realgrupp, ökar med . Utöverfolkpensioner ingår i denna utgiftsgrupp bidragen tUl sjukförsäkringen och detkontanta stödet vid arbetslöshet. Skattebidrag till kommuner m. m. ökarkraftigt mellan budgetåren 1976/77 och 1977/78 framför aUt beroende på det nyaskattebortfallsbidraget i anledning av skattereform. För denresterande delen av långtidsbudgetperioden beräknas ökningstakten bliväsentligt lugnare. Detta beror bl. a. på att den kompensation bortfaller somutgår till landsting och kommuner enligt överenskommelsen ombegränsning av utdebiteringshöjningen. Gruppenövriga transfereringar i tabell 20 beräknas också öka tämligen kraftigt. Häriingår bl.a. ränteutgiftema för den statliga upplå ningen liksom transfereringartill statiiga och privata företag. Iposten finansiella transaktioner ingår förutom den statiiga utlåningen tillbostadsbyggande, studiesociala ändamål m. m. även förändringama ireservationsmeddsförbmkningen och de rörliga kreditema. För den framförliggandeperioden fömtses för hela utgiftsposten en relativt kraftig minskning med ca4,. Om utvecklingen av de reserverade medlen och de rörligakrediterna exkluderas, kommer denna realgmpp volymmässigt att bli av ungefärsamma storleksordning 1980/ 81 som 1976/77. Den beloppsmässigt mest betydandekomponenten utgör utlåningen till bostadsändamål. Redovisningen avser personal inom statlig verksamhet samtinom det statsunderstödda kommunala skolväsendet. Redovisningen avser inte barapersonal som avlönas från myndighetsanslag utan även anställda som avlönas t.ex. av forskningsråden och personal sysselsatt i uppdragsverksamhet. Statiigabolag ingår inte i redovisningen. AB Atomenergis personal har dock ituräknats,eftersom bolagets utgifter i stort sett bestrids genom anslag över budgeten.De statUga affärsverken ingår inte i långtidsbudgetens personalkalkyl utanredovisas separat i det följande. Personalredovisningen avser denpersonalorganisation som myndighe-tema beräknas ba enligt anvisade anslag,varför även vakanta tjänster ingår. Redovisningen sker i hela årstjänster. Detbör framhållas att statistiken har många svagheter och uppgifterna får betraktassom osäkra. Den personalutveckling som följer av redovisadeutgiftsberäkningar framgår av tabell 21. En uppdelning har skett på de områdensom personalmässigt väger tungt. Under långtidsbudgetperiodens två första år beräknaspersonalen öka med ca 1 000 . Därefter beräknas personalbehovet minskanågot. Inom ändamålsgruppen högre utbildning och forskning väntasen viss personalökning. Personalbehovet vid lärarhögskolorna förväntas successivtminska. Till följd av elevutvecklingen inom gmndskolans ochgymnasiesko- Tabell21 Personalutvecklingen /74-1980/81 ring 1976/77 Genomsnitt- Föränd-1ig förändring 1973/74-1975/76 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 - 305 + 120 + 372 -463' -277 + 70 + 17 + 235 -171 Hälso-,sjuk- och Rätts- och polisväsende +1 367 Övrigt -I 1 434 - 124 + 330 13 178 10 529 6 274 34 408 42 622 + 115 + 103 + 83 - 295 + 70 + 227 -424 -288 + 70 + 17 +235 -204 + 1500 279 830 983 +998 -134 lansområde förutses vissa personalökningar inom skolväsendet. Även inomvuxenutbildningen väntas en personalökning. Nedskärningenav personalbehovet inom totalförsvaret fortsätter underlångtidsbudgetperioden. Personalstyrkan inom försvarsmakten beräknas minskamed 3 900 personer . Inomändamålsgruppen kominimikationer och energiförsörjning förutses fortsattammskningar främst inOm vägväsendet. Här inräknas som tidigare nämnts inteaffärsverken. En viss personalminskning väntas vidare på gmnd av den fortsattarationaliseringen inom lots- och fyrväsendet. Ändamålsgmppenarbetsmarknadspolitik förutses få en viss ökning av personalbehovet framförallt för arbetsförmedlingen och för arbetarskyddet. Inomrätts- och polisväsendet beräknas vissa personalökningar främst inompolisväsendet och domstolsväsendet. Somen följd av beräkningsmetodiken fömtses personalökningarna, liksomutgiftsökningarna, bli väsentligt lägre änunder jämförelseperioden. Det bör vidare understrykas att långtidsbudgetenspersonalredovisning inte återspeglar den statliga totala efterfrågan påarbetskraft. Personalutvecklingeninom affärsverken framgår av tabell 22. Totalt sett väntas affärsverkenspersonalantal fortsätta att minska. bedrivs en omfattande rationaliseringsverksamhet medbl. a. ökad användning av ADB. Personalökningen har därför kunnat begränsas. Detminskade personalbehovet hos och beror i storutsträckning på rationaliseringar. Den nedgång i personal- Tabell22 Personalutvecklingen vid affärsverken 1973/74-1980/81 -\- 200 1975/76:150 40 antalethos SJ som förväntas ; trots en viss nyrekrytering förklaras av de ökadepensionsavgångarna . Dennågot ökade efterfrågan på personal inom luftfartsverket motiveras bl. a. avbehovet av driftpersonal vid och flygplatser.Vidare sker en viss personalöverföring från flygvapnet. Denkraftiga nedgången av personalbehovet hos förenade fabriksverken till 1977/78motiveras av att tvätteriverksamheten överförs till lands-, tingen. Förstatens vattenfallsverk förutses en viss personalminskning, vilken bl. a. berorpå en minskad utbyggnadstakt av vattenkraften. Ävenför domänverket fömtses en viss personalminskning av personalbehovet tillföljd av skogsbrukets mekanisering. Sominledningsvis framhölls är syftet med långtidsbudgeten att ange konsekvensernaför den statliga budgetutvecklingen av de beslut statsmakterna redan harfattat och de åtaganden som gjorts för framtiden. Långtidsbudgeten innefattaren beräkning av de resurser som krävs för att den statliga och statsunderstöddaverksamheten skall kunna bedrivas i enlighet med dessa beslut och åtaganden.Här görs alltså inga försök att förutse beslut som statsmaktema kan komma attfatta . Den får därför inte uppfattas som en prognos överstatsutgifternas sannolika förändringar. I själva verket överstiger denfaktiska utgiftsutvecklingen regdmässigt långtidsbudgetens kalkyler medavsevärda belopp. Däremot kan långtidsbudgeten genom att ange de inteckningari resursutrymmet som redan skett utgöra en del av statsmakternas beslutsunderlag.På grundval av långtidsbudgeten kan en bedömning göras av utrymmet för nyaaktiviteter och behovet av omprövningar av existerande program.Utgiftsutvecklingen långtidsbudget påverkas i hög grad av deomfattande reformer som har beslutats eller har föreslagitsav regeringen /. Beräkningarnautgår från anslagsbeloppen enligt kompletteringspropositionen för budgetåret1976/77 och omfattar perioden t. o. m. /81. Detotala statsutgifterna ökade med i genomsnitt i fasta priserunder perioden /711974/75. Enligt de beräkningar som har redovisats iavsnitt 3 skulle utgifternas stegringstakt bli lägre underde kommande budgetåren. Den genomsnittliga tillväxten beräknas till . Ensådan lägre utgiftsexpansion är emeUertid en naturlig följd av deförutsättningar som gäller för långtidsbudgetarbetet. Med den utgångspunkt somgäUer för kalkylerna, nämligen att endast effekterna av redan fattade beslutskall beaktas, blir följden att utgifterna för tidsbegränsade program somutlöper faUer bort och att resursinsatserna i övrigt begränsastill vad som krävs för att infria och vidmakthålla gjorda åtaganden. Hänsynhar däremot inte tagUs till eventuella kommande beslut av statsmakterna. De relativt sett mestexpansiva utgiftsområdena varskatteutiämningsbidragen till kommunerna och det internationellautvecklingsbiståndet. Även på det socialpolitiska området, för folkpensionerm. m. samt för stöd tUl bamfamUjer, har utgiftema stigit snabbt. Dessasistnämnda utgiftsområden beräknas öka starkt också under den framförliggandeperioden. Betydande ökningar framkommer även för skattebidragen till kommuneroch vårt internationella utvecklingsbistånd. De nu nämnda ändamålsgruppernasvarar för den övervägande delen av budgetens expansion underlångtidsbudgetperioden. För att belysa på vilkaolika sätt som de statliga utgifterna kommer att ställa anspråk på samhälletsreala resurser är det av intresse att studera utvecklingen av de statUgakonsumtions- och investeringsutgiftema. Dessa innebär nämligen en direktefterfrågan på resurser. Effekten av transfereringarna på den totalaefterfrågans utveckling är däremot indirekt på så sätt att dessa påverkar dedisponibla inkomsterna hos mottagarna. De statliga utgiftema förkonsumtion och investeringar, inkl. bidragen till kommunerna för dessa ändamål,ökade i fasta priser /711974/75, medan denårliga ökningen enligt beräkningama blir 1,. Försåväl den förflutna som den framförliggande perioden utgör driftbidragen tillkommunal konsumtion den mest expansiva komponenten. Enligt kalkylerna skulleökningstakten för de totala konsumtionsutgifterna sjunka från per årunder jämförelseperioden till under den framförliggande perioden.Detta motsvarar ungefär den tillväxttakt som enligt långtidsutredningenerfordras för den offentliga konsumtionen för att fuUfölja redan gjordaåtaganden. För periodens första år /78 framkommer ilångtidsbudgeten avsevärt högre anspråk på resurser för konsumtion. Endast föratt fullfölja redan fattade beslut skulle sålunda konsumtionen behöva öka med2,. Denna tillväxt ligger väsentligt högre än vad som förutsetts för statligkonsumtion i långtidsutredningens högre alternativ för offentlig konsumtion.Till detta får läggas de krav på kraftigt ökade resurser som den kommunalaekonomiska långtidsplarieringen innebär. Jämförtmed den historiska perioden visar investeringsutgifterna en 1975/76:150 42 Vid bedömningen måste dock beaktas att utgångsåret budgetåret1976/77 ligger på en osedvaidigt hög nivå tiU följd av att investeringar isysselsättningsfrämjande syfte tidigardagts. Deutgifter som itmebär transfereringar beräknas växa betydligt snabbare änutgifterna för konsumtion och investeringar. Detta sammanhänger främst medökningen av skattebidragen till kommunerna och med sänkningen avpensionsåldern. Sammanfattningsviskan konstateras att de utgiftsbindningar som långtidsbudgeten redovisar iförsta hand avser inkomstöverföringar från den statliga sektorn tUl andrasektorer, dvs. sådana utgifter som har en indirekt effekt på ekonomin viadessa andra sektorers efterfrågan. Men också sådana utgiftsbindningar somhänför sig till konsumtions- och investeringsutgifter innebär, särskUt förperiodens första år, en betydande inteckning i det resursutrymme som eidigtlångtidsutredningen kan bedömas vara tillgängligt för hela vår ekonomi. 6.3Budgetkalkyl i liipande priser DenhittUls redovisade analysen har belyst de inteckningar i det framtida realaresursutrymmet som följer av fattade beslut och gjorda åtaganden. En sådananalys har givetvis sitt värde som underlag för budgetpolitiska beslutbeträffande eventuella förslag om nya åtaganden,och omprövningar av redangällande program. Det är å andra sidan klart att ett mera fullständigt underlagför en budgetpolitisk diskussion stäUer vissa krav på en helhetsbild överbudgetutvecklingen innefattande en framräkning även av statsinkomsterna samt avutgiftsutvecklingen i löpande priser. DetUgger emellertid i sakens natur att framräkningar av detta slag måste blimycket schablomnässiga, särskilt om de utsträcks över längre tidsperioder änett å . Detta gäller i dagens läge i särskUt hög grad framskrivningar avstatsinkomsternas utveckling. Av detta skäl har redovisningen avbudgetutvecklingen i det följande närmast karaktär av räkneexempel och harbegränsats tUl att avse budgetåren 1976/771978/79. Beträffandestatsutgifternas utveckUng har en omräkning gjorts från fasta tUl löpande priseri överensstämmelse med de prognoser för pris-och löneutvecklingen somredovisas i den reviderade finansplanen och i övrigt med utgångspunkt i denprismodeU som utnyttjats i långtidsutredningen. Denna modeU tar hänsyn tiUden-relativa kostnadsstegring som äger rum inom den offentiigatjänsteproduktionen. Deima sammanhänger bl.a. med att produktiviteten på dettaområde stiger långsammare än inom varuproduktionen. ; Löneökningar och andraprisökningar inom offentUg verksamhet får härigenom ett starkare genomslag påkostnadema. En i stort sett enhetlig lönestegring i aUa sektorer inomsamhäUsekonomin medför för områden med oförmånligare produk- Tabell 23 Utgiftsutvecklingen /71-1978/79 Genom- Anslag snittiig 1976/77 procentuell förändring 1970/71-1974/75 Procentuell förändring 1976/77-1977/78 1977/78-1978/79 Totala utgifter i fasta priser Löne- och prisefTekter Totala utgifter i löpande priser + 6,1 111099 + 14,6 111099 + 5 390 + 9 608 +4 143 + 5 693 +3,8 + 8,6 tivitetsutvecklingen relativt sett större kostnadsstegring än för andra sektorer. I sådana falldär utgifternas storlek är direkt knuten till något prisindex, t. ex.försvarsutgifterna och folkpensionerna har omräkning till löpande priser sketti enlighet med den antagna utvecklingen av dessa index. Enligtkalkylen skulle statsutgifterna i löpande priser öka med /78 och med inemot till /79 (tabdl 23). Enberäkning av statsinkomsternas utveckling med utgångspunkt i nu gällandeskatteregler är förenad med särskilda problem med hänsyn till den osäkerhet sområder beträffande skattesystemets utformning. Sålimdaföreligger ännu inte något beslut av beträffande en provisoriskskatteomläggning för . Vidare pågår ett utredningsarbete om det framtidaskattesystemets utformning på såväl det statiiga som det kommunala området.Statsmakternas beslut i dessa frågor kommer med all säkerhet att påverka denfaktiska utvecklingen av statens inkomster . Motdenna bakgmnd är det uppenbart att försök att nu mera exakt beräkna statsinkomsternasutveckling ter sig föga meningsfulla. För att få ettunderlag mot vUket den redovisade utgiftsutvecklingen kan ställas, har likvälen rent schablonmässig framskrivning av de totala statsinkomsterna gjorts i taktmed den antagna allmänna inkomstutvecklingen i samhäUet, dvs. med 7 %.Framskrivningen utgår från de statsinkomster för /77 som angesi den reviderade finansplanen. Deöverslagsmässiga budgetkalkyler, vUkas bakgrund nu har presenterats,sammanfattas i tabell 24. /77 beräknas budgetunderskottet i den reviderade fmansplanenuppgå tUl ca . Kalkylen ger tUl resultat en markantbudgetförsvagning för /78. Budgetsaldot skulle sålunda försämrasmed nära 2,7 mUjarder kr. Även för /79 ligger budgetunderskottetpå en högre nivå än för budgetåret 1975/76:150 44 Tabell24 Budgetsaldots utveckling /76-1978/79 kr., löpandepriser) 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1976/77.Denna utveckling bör ställas mot de resultat som framkommer ilångtidsutredningens beräkningar över den finansiella utvecklingen isamhällsekonomin. I samtliga de alternativ som utredningen redovisar ställsnämUgen krav på ökad stramhet i den offentliga sektorns finanser. Det kanalltså konstateras att redan ett fuUföljande av gjorda åtaganden på detstatliga området innebär problem för finanspolitiken. 1975/76:150 1 1975 ÅRS LÅNGTIDSUTREDNING OCH REMISSINSTANSERNA 1975ärs långtidsutrednings huvudrapport (SOU 1975: 89), som avlämnades den 4december 1975, har remissbehandlats. En förteckning över de myndigheter ochorganisationer m. m. som inkommit med yttranden återfinns i ett appendix tilldenna bilaga. I det följande presenteras ett sammandrag av huvudrapportentUlsammans med en sammanfattning av remissyttrandena. Med hänsyn tUl attutredningen täcker ett så vidsträckt område och att remissinstanserna lämnat enmångfald synpunkter har det inte varit möjligt att ge en fullständig översiktöver remissinstansernas åsikter. Avsikten har i stället varit att lämna enredogörelse för de centrala tankarna 1 remissvaren. Den inledande redogörelsenför långtidsutrednmgen (LU 75) har i stort sett begränsats till de avsnitt somkommenterats av remissinstanserna. Remissvaren kommenteras inte i dettasammanhang. Långtidsutredningensställning och politiska utgångspunkter Denekonomiska politikens uppgift är att söka förverkliga en rad centrala ochpoUtiska mål: full sysselsättning, extern balans, ekonomisk tillväxt, rimligprisstabilitet samt en rättvis fördelning av produktionsresultatet meUanindivider och regioner. För att dessa mål skall kunna nås krävs en fortgåendeanpassning av den ekonomiska poUtiken tUl förutsättningar som ständigtförändras. Den ekonomiska politiken kan inte utformas som en bindandeutvecklingsplan för en något . Den svenska ekonomins öppenhet ochdess beroende av en svårfömt-sägbar internationell utveckling är huvudskälethärtill. Det ständigt återkommande valet av kortsiktsåtgärder måste emellertidgöras mot bakgrunden av en mera långsiktig utvecklingsbild för ekonomin.Långtidsutredningarna utgör ett underlag för de bedömningar som därvid krävs. Utvecklingensedan har givit många exempel på situationer ochhändelseförlopp som krävt en bestämd inriktning av politiken under en följd avår. Som exempel kan nämnas förändringar i ekonomins externa balans samtåtgärder i syfte att påverka den ekonomiska tillväxten. I sådana fall väljerman stabiliseringspolitiska åtgärder inte endast med hänsyn till den aktuellasituationen utan också med beaktande av mera långsiktiga mål. En sådanlångsiktig inriktning av 1Riksdagen 1975/76.1 saml. 1975/76:150 2 politikenmåste emellertid få karaktären av en flexibel "strategi" där dennärmare utfornmingen av de konkreta åtgärderna får ske med ständigthänsynstagande tiU den aktuella konjunktursituationen. Utredningenger ett sammanhållet informationsmaterial om den ekonomiska utvecklingenvilket kan användas som utgångspunkt inom andra former av samhäUsplaneringen,t. ex. länsplanering, fysisk riksplanering, utredningar inom kommittéväsendetm. Information från dessa planeringsformer ingår emellertid också som ettviktigt underlag för långtidsutredningen. Detbar vid diskussionen av långtidsutredningsarbetet ibland hävdats attutredningarna borde innehåUa mera av Ifrågasättande av givna mål och mer avprogrammatiska uttalanden och ställningstaganden till den politik som kommeratt föras. Emellertid är utredningarna endast det första steget i en politiskprocess vars senare led omfattar en debatt om dess resultat, bl. a. genomremissbehandlingen, och slutiigen regeringens ställningstaganden till awägningsproblemen.Det är således först i det sista steget i planeringsprocessen som de nyapolitiska ställningstagandena redovisas. Måletavseende full sysselsättning är primärt och styrande även för vissa andra mål.Detta mål har varit föremål för en ständig ambitionshöjning och en successivdifferentiering. Som exempel härpå kan nämnas delmålen avseende kvinnornasförvärvsarbete, den regionala fördelningen av sysselsättningen samtmöjligheten för sysselsättning åt t. ex. handikappade. Medhänsyn tUl den brist på extern balans som kännetecknat den svenska ekonominunder senare år spelar diskussionerna om hur man skaUkunna etablera jämvikt i utrikesbelalningarna en stor roU i utredningensöverväganden. Utredningen räknar i första hand med ett alternativ som innebäratt jämvikt i bytesbalansen skall uppnås 1980. Valet av denna tidpunktsammanhänger med att OECD-området som helhet anses komma att uppnå balansgentemot OPEC-området . Det är då naturligt att räkna medett altemativ där utvecklingen för vårt vidkommande blir i huvudsak paralleUmed denna. Fleraskäl kan anföras för att man borde försöka avveckla underskottet i en snabbaretakt. En tidigare balanstidpunkt skulle dock enligt de överslagsvisa kalkyler somutredningen utfört innebära alltför snabb omställning av ekonomin. En senarebalanstidpunkt skulle å andra sidan innebära kraftigt växande ränte- ochamorteringsutgifter till utlandet. Denkraftiga ökningen av konsumentpriserna första hälftsammanhänger praktiskt taget helt med ökningen i den intemationella prisnivån.Den stora vikt som prisstabiliteten ges i den ekonomiska politiken i framförallt de stora länderna bör medföra en klar dämpning av den intemationellainflationstakten . inhemskapolitiken bor det även fortsättningsvis vara ett centralt mål att stabiliseraprisnivån. Måletom en jämnare inkomstfördelning kvarstår med oförändrad vikt vid utformningenav den ekonomiska politiken. Liksom föregående långtidsutredning konstaterarutredningen att en betydande utjämning skett. Denna kan sättas i samband medden ökade sysselsättningsgraden. Måletsnabb ekonomisk tillväxt har diskuterats och i viss mån ifrågasatts i sambandmed tidigare utredningar. En anledning härtUl kan vara att man i sedanåtskiUiga decennier varit inriktad på just de problem som först under senare årfått aktualitet i vissa andra länder, nämligen frågorna kring tUlväxtensinnehåll och fördelning. Inte minst de arbetstidsförkortningar som genomförtsimder senare år är ett uttryck för att tiUväxtmålet vägts mot andramålsättningar. Det tillväxtmål som gäller den ekonomiska politiken avser ensocialt och miljömässigt välbalanserad framstegstakt. Utöverde övergripande målen har samhället en rad andra mål för olika delsektorer avsamhället eller ekonomin, exempelvis inom jord-bmkspolitiken, bostadspolitiken,undervisningen och sjukvården. De mål som ställs upp för utveckUngen inomsådana områden kan i vissa fall innebära mycket viktiga restriktioner för hurde övergripande målen skall nås. Utredningensarbetsområde är i första hand de ekonomiska förhåUandena i samhäUet. Deslutsatser man kommer fram till kan inte utan vidare generaliseras tiU etttotalt välfärdsperspektiv. A andra sidan gäUer de problem som utredningenanalyserar en för de flesta människor mycket central del avvälfärdsupplevelsen. Bakom de ekonomiska kalkylema ligger centrala frågor ommöjlighetema att tiUförsäkra alla rätt tUl arbete, inkomsttrygghet,ökad offentlig verksamhet och bevarad ekonomisk integritet. Remissinstansernas aUmänna inställning till uppläggningen avanalyserna av samhällsutvecklingen i LU 75 är överlag mycket positiv.Kommerskollegium, som erhåUit synpunkter från handelskamrama i ,, , och , finner det mycket värdefullt att mani första kapitiet lämnar en ingående och klargörande beskrivning av syftet medutredningen och tillvägagångssättet vid dess utarbetande. Detta avsnittunderlättar förståelsen av det problemkomplex som utredningen behandlar. Fleraremissinstanser kommenterar särskilt långtidsutredningens ställning i planeringsprocessensamt de politiska utgångspunkterna för utredningens arbete. () menar att utredningen på ett konkret och pedagogiskt sätt redovisatsamspelet mellan oUka ekonomiska variabler. Utredningen borde därmed väl fyllasitt syfte att som ett steg Prop.1975/76:150 4 iden politiska processen ligga till grund för saklig och öppen debatt omaltemativa utvecklingsvägar. Liknande synpunkter framför av bl. a.Centralorganisationen /SR, och . (), () och (), m. fl. remissorgan framhåller detvärdefulla i att utredningen analyserar den framförliggande perioden i form avalternativa utvecklingsvägar utan inbördes rangordning. Genom attutredningsrapporten renodlas som en alternativdiskussion kan den på ettmeningsfuUt sätt fylla funktionen som ett beslutsunderlag i den politiskaprocessen.