prop · FY0341 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition om inrättande av m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås bemyridigaiide för regeringen att för statens räkningsluta avtal med om inrättande av ett organ för handelsprocedurfrågor,. Rådet skall såsom centralt organ utarbeta och befordrautarbetandet av lösningar, som innebär förenkling av handelsprocedurer, dvs.frågor rörande hanteringen av dokument, formaliteter och informationer somkrävs i nationeU och internationell handel. Den verksamhet som bedrivsav handelsprocedurkommittén övertas av del nya organet. 1 1975.1 saml Nr 41 1975: 41 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , . Propositionom inrättande av m. m. Handelsprocedurkommitténhar i skrivelse hemställt att en fastare organisationtillskapas för handhavandet av han-delsprocedurfrågorna och alt finansieringenordnas så att en tillfredsställande omfattning av och kontinuitet iverksamheten tryggas. Kommittén föreslår att handelsprocedurkommittén inordnasi exportråd och att finansieringen sker genom att ett statligtrambidrag via exportråd ställs till handelsprocedurverksamhetensförfogande. Sedanmitten av pågår i och andra länder ett arbete i syfte attförenkla och samordna olika slag av handelsdokument som fakturor, remburser,försäkringspoliser, leveranssedlar, konosse-ment, tulldeklarationer, järnvägs-,lastbils- och flygfraktsedlar, ur-sprungscertifikat och statistiska dokument.Arbetet har utvidgats till att omfatta inte endasldokument utan handelsprocedurer över huvud taget. Anledningen till detla äratt det, allt eftersom de internationella transporterna blir snabbare,inträffar alt handelsdokumenten inte hinner fram , vilket bl. a. kanmedföra alt godset i onödan blir liggande i hamnar, lagerupplag o. dyl.Automatisk databehandling och dataöverföring används alltmer och ställer nyakrav på dokument och rutiner. Arbetet inriktas därför även på att för- 1975: 41 3 enklatull- och andra kontrollprocedurer, konsul atf o rmaliteter samt procedurer isamband med produktion, lagerhantering, betalning, transport, dokumentation,godshantering, försäkring, bankverksamhet, spe-dilion etc. Arbetet kan sägas gåut på all söka förenkla hanteringen av de handelsdokumenl som kan komma i fråga(totalt elt 80-tal) genom alt utforma dem så att möjlighet ges tillsamskrivning m. m. Vidare strävar man efter att reducera den information somkrävs i handelsdokumenten till ett minimum och atl finna lösningar föröversättning av dessa informationer lill kodform för alt underlätta automatiskdalabehandling. Slutligen söker man samordna de syslem m. m. för automatiskdalabehandling som används vid informationsöverföringen mellan företag,banker, speditörer etc. ISverige bedrivs arbetet atl förenkla och om möjligt avskaffa dessa tids- ochkostnadskrävande handelsprocedurer inom handelsprocedurkommittén. Kommitténbestår av representanter för ett tiotal statliga myndigheter och elt ljugotalnäringslivsorganisationer. För det löpande arbetet svarar ett arbetsutskott medelva medlemmar. En viss kanslifunktion har upprättats genom kontraktering avvissa tjänster från exportråd. Kommitténs verksamhet finansieras delsgenom bidrag från näringslivet (ca . ), dels genom statsbidrag(. för /74). Internationelltpågår etl omfattande arbete för förenkling av handelsprocedurer. En centralfunktion har ekonomiska kommission för , ECE, där etlarbetsutskott för förenkling av internationella handelsprocedurer fungerar somett samordnande organ för arbetet i de olika länderna. Mellande nordiska ländernas handelsprocedurkommittéer har samarbetet under senare årförstärkts genom att man tillsatt en gemensam nordisk arbetsgrupp.Genom arbetsgruppen vill man förbättra möjligheterna till en lämpligarbetsfördelning och koordinering såvitt gäller insatserna i ECE. Arbetsgruppenhar även ansökt om medel hos det nordiska ministerrådet för att genomföragemensamma nordiska projekl på handelsprocedurområdel. Kommitténanför att en kraftfullare satsning på handelsprocedur-frågorna är av storbetydelse såväl för export- som importverksamheten. Med hänsyn till de mycketbetydande belopp det är fråga om är det emellertid enligt kommittén inte enbartett företagsintresse som tillgodoses utan dessutom elt viktigtsamhällsekonomiskt intresse som tillvaratas. Detär enligt kommittén av vikt att det finns etl nationellt organ för 1975: 41 4 övervakning,styrning och samordning av arbetet inom och för kontakterna med ECE ochandra internationella organisationer. För all på elt effektivare sätt kunnahantera handelsprocedurfrågorna i fortsättningen är del enligt kommitténsmening uppenbart alt en fastare organisation måsle skapas och alt dessutomfinansieringen ordnas så att en tillfredsställande omfattning av ochkontinuitet i verksamheten kan åstadkommas. Kommitténanför att man behandlat frågan hur kommitténs verksamheti framtiden skall kunna säkras i en omfattning som på ett avgörande sättkommer såväl samhäUet som företagen tUlgodo. Kommittén har funnit detnaturligt att diskutera dessa problem, särskilt formerna för kommitténsorganisation och ekonomi, med exportråd. Överläggningarna har lettfram till alt kommittén nu föreslår alt kommitténs verksamhet inordnas iexportrådet. Organisatoriskt föreslås detla ske på så sätt att inom exportrådetorganiseras en särskild enhet för handelsprocedurfrågor som ersätter nuvarandekanslifunktion inom kommittén. föreslås bli omvandladtill en delegation för handelsprocedurfrågor med uppgift att vara ettrådgivande organ åt styrelsen för exportråd. Denna delegation föreslåsbestå av högst 20 representanter för myndigheter, verk, ,exportörer, importörer, banker, rederier och andra transportörer, assuradörer m.fl. Vad finansieringen beträffar finner handelsprocedurkommittén detnaturligast att elt statligt rambidrag via exportråd ställstill handelsprocedurverksamhetens förfogande. motiveras deltasärskilt av det starka samhällsintresse som tillgodoses saml av all etl flertalmyndigheter är starkt beroende av atl handelsprocedurfrågorna kontinuerligtbevakas och bearbetas. anser atl företagens insatserlämpligen sker genom atl dess specialister kostnadsfritt deltar i referensgruppsarbelenoch i seminarieverksamhet samt i utredningar. Enligt handelsprocedurkommitténtorde dessa personinsatser kunna värderas till . uppfattning bör ambitionsnivån för handelsprocedurarbetetfastställas så alt man från svensk sida får möjlighet att delta i detinternationella handelsprocedurarbetet framför allt i ECE och i samarbete medmotsvarande organ i andra länder bearbeta vissa av de frågor och problem somdiskuteras internationellt. Detta förutsätter bl. a. att kansliet ges sådanaresurser att en godtagbar service kan ges åt svenska arbetsgrupper,utredningsmän och expertis som är nödvändiga för delta arbete. För atlmöjliggöra en sådan omfattning och inriktning av verksamheten hemställer handelsprocedurkommitténom ett statsbidrag om . för /76. Omöverenskommelse kan träffas med exportråds huvudmän om att handelsprocedurfrågornainordnas under , förutsätter Prop.1975: 41 5 handelsprocedurkommittén atl statsbidraget utbetalas tUlrådet. Skulle en sådan integration inte kunna åstadkommas, hemställer konunitténatt det begärda bidraget ställs lUl kommitténs förfogande. Efter remiss har yttranden över handelsprocedurkommitténsskrivelse lämnats av postverket, , siatens järnvägar, ,luftfartsverket, transportnämnden, statskontoret, generaltullstyrelsen, statistiskacentralbyrån, riksrevisionsverkel, statens jordbruksnämnd, kommerskollegiet,. Internationella handelskammarens svenska nationalkommitté, ,. Svenska hamnförbundet.Svenska handelskammarförbundet. Svenska organisationskonsulters förening.Svenska åkeriföreningen, allmänna exportförening, exportråd,, handelsagenters förbund, , kemiska industrikontor, ,, och . I åtskilliga yttranden framhålls värdet av del arbete handelsprocedurkommitténuträttat för all minska kostnaderna för dokumenthanteringen i deninternationella handeln. Behovet av utökade insatser inom detta område bedömsvara stort. Många remissinstanser delar den i handelsprocedurkommitténsskrivelse framförda åsikten att de besparingar som kan åstadkommas genomkommitténs verksamhet betydligt överstiger de kostnader verksamhetenförorsakar. och Svenska dataföreningenuttalar sig för all den ambitionsnivå som föreslås i handelsprocedurkommitténsskrivelse bör genomföras. Även och flertalet övriga remissinstansertillstyrker en i förhållande tUl nuläget ökad ambitionsnivå för handelsprocedurverksamheten. , , med flera remissinstanser framhåller att det för kontinuiteten ihandelsprocedurkommitténs verksamhet är angelägel att den ges störrefinansiell stadga. betonar att det är väsentUgt atl inte handelsprocedurkommitténsviktiga arbete hämmas av brist på medel. standardiseringskommissionmenar atl staten bör tillskjuta de medel som behövs för atl driva verksamheten.Kommissionen anser all detta är rimligt med hänsyn dels till att de besparingarsom åstadkommes under alla omständigheter kommer samhället till del, dels lillalt del är ogörligt att rättvist fördela kostnaderna på de aktuella inlressentgrupperna,exportråd betvivlar all de förhållandevis få företag som nu 1975: 41 6 lämnarbetydande bidrag till behandling av handelsprocedurfrågorna genom ekonomisktstöd och personalinsatser i exportkommittéer o. dyl. kommer alt fortsätta göradelta i samma omfattning som tidigare, eftersom dessa företag får storakostnader för denna verksamhet vars resultat även kommer icke bidragsgivandeföretag, organisationer och myndigheter lill del. Statskontoret anser attformerna för finansieringen bör vara likartade med de regler som gäller förSveriges . I princip innebär detla att statens bidragskall stå i visst förhållande till näringslivets kontantbidrag och attpersonella insatser från båda sidor beaktas vid finansieringen. Riksbankenframför att, även om de rationaliserings- och besparingseffekter som kommitténsarbete syftar lill kan sägas ha elt samhällsintresse, det i första hand ärföretagen som kan tillgodogöra sig dessa effekter. anser med hänsyn härtUlatt det är rimligt att kostnaderna fördelas med hälften på staten och hälftenpå näringslivet. påpekar att det bör ytterligare utredas hurfördelningen av det ekonomiska ansvaret bör ske samt att medelsbehovet därvidbättre klargörs. Ifråga om den framtida organisatoriska ramen för handelsprocedurverksamhetengår remissyttrandena starkt isär. Några remissorgan ställer sig avvisande tillhandelsprocedurkommitténs förslag. De flesta remissinstanserna ställer sig dockpositiva till en organisationsförändring, även om åtskilUga framför väsentligaförbehåll. avstyrker förslaget om en organisationsförändring, somföreningen betecknar som helt meningslös. , som betonar atl handelsprocedurfrågornahittills handlagts på etl föredömligt sätt, kan ej se att verksamheten skullehandhas bättre om den inordnades under exportråd. Exportföreningenpåpekar atl i den mån fasthet i organisationen saknas detta snarare beror påalltför små ekonomiska resurser och inte på organisationen som sådan. Denkontinuitet i arbetet med handelsprocedurfrågorna som eftersträvas kan enligtföreningen erhållas genom att handelsprocedurkommittén träffar ett flerårigtavtal om sekretariatets fortsatta förläggning till exportråd.Sveriges industriförbund ansluter sig helt till yttrande, ochäven motsätter sig en organisationsförändring.Sveriges kemiska industrikontor föreslår att verksamheten bör fortsätta medsamma organisation som . ,luftfartsverket, transportnämnden, statskontoret, ,generaltullstyrelsen, . , ,, Svenska organisationskonsulters förening, Sverigesexportråd och är i huvudsak positivt inställda tillförslaget att inordna handelsprocedurkommittén under exportråd. Deremissinstanser som förespråkar en organisationsförändring hän- Prop.1975: 41 7 visartill behovet av större kontinuitet i organisationens verksamhet. Transportnämndenfinner det angeläget att det markeras att verksamheten inte är av tillfällig kommiltéliknandeart ulan av mer beständig karaktär och anser att en anknytning till Sverigesexportråd inte är onaturiig med hänsyn bl. a. tUl betydelsen för exportnäringenalt snabbt kunna tillgodogöra sig resultatet av handelsprocedurarbetet. Generaltullstyrelsenoch statskontoret har ingenting att erinra mot atl verksamheten inordnas i enorganisation med fastare förankring i stat och näringsliv. Riksrevisionsverketanser del angeläget alt arbetet ges viss kontinuitet. exportrådkonstaterar att kommittén inte torde kunna driva handelsprocedurfrågorna iönskvärd omfattning i framliden med nuvarande ekonomi och organisation ochuttalar sig för alt handelsprocedurfrågorna inordnas under rådetsverksamhetsområde. Fleraremissinstanser framför vissa förbehåll som de anser bör beaktas vid eneventuell inordning av handelsprocedurfrågorna i . speditörförbundoch påpekar betydelsen av självständighetför den delegation för handelsprocedurfrågor som eventuellt skall menar atl andra möjligheter bör prövas om ejkraven på autonomi kan tillgodoses. Även anser alt, iden händelse förslaget genomförs, verksamheten bör drivas med etl visst mått avsjälvstyrelse, Grossistförbundei är av den meningen att handelsprocedurkommittén,innan den upplöses, bör utse medlemmar i den föreslagna delegationen och atldenna därefter äger alt förnya sig själv. framhåller altimportfrågoma bör ges elt vidgat utrymme om handelsprocedurfrågorna inordnasunder exportråd. framhåller att en eventuellsamordning inte får innebära väsentligt längre genomloppstid för handelsprocedurfrågorna.Jernkontoret förutsätter att garantier skapas för att eventuellt statsbidraghelt kommer arbetet med handelsprocedurfrågor till godo om en organisationsförändringkommer till stånd. menar å andra sidan att några särskildamedel för handelsprocedurarbetet inte bör avsättas och framhåller attresursbehovet för detta arbete bör beaktas vid avvägningen av det totalamedelsbehovet för verksamhet. Flertaletremissinstanser tillstyrker handelsprocedurkommitténs ansökan om . ianslag för /76. Statskontoret, som framhåller all eltkontinuerligt arbetande kansli är av grundläggande betydelse för atl effektivainsatser skall kunna göras, uppskattar behovet av sekretariatets resurser heltidstjänst för kvalificerade arbetsuppgifter och en halvtidstjänst förskriv- och biträdesgöromål. 1975: 41 8 Medhandelsprocedurer förstås de åtgärder, rutiner och formaliteter som ärförknippade med insamling, presentation, överföring och behandling av deninformation som krävs i nationell och intemationell handel. Kostnadernaför handelsprocedurerna är betydande. Utländska utredningar tyder på attkostnaderna för hanteringen av handelsdokumenten kan uppgå till avexportvärdet. Internationelltpågår etl omfattande arbete med syfte atl förenkla tids- och kostnadskrävandehandelsprocedurer. En central funktion i detla sammanhang har FörentaNationernas ekonomiska kommission för , ECE, där elt arbetsutskott förförenkling av internationella handelsprocedurer fungerar som elt samordnandeorgan för arbetet i de olika länderna, ISverige bedrivs arbetet med syfte atl förenkla handelsprocedurer av handelsprocedurkommittén.Kommitién beslår av representanter från ett tiotal myndigheter och ett tjugotalnäringslivsorganisationer. Verksamheten finansieras dels genom bidrag företag och organisationer, dels genom statsbidrag. har lett fram till flera viktiga resultat, som rönt storuppmärksamhet internationellt. Väsentliga kostnadsbesparingar har härigenomåstadkommits för förelag och myndigheter. Som exempel på detta kan nämnas delösningar beträffande utformningen av de internationella handelsdokumenten,som på svenskt initiativ antagits internationellt, nämligen den s. k. ECElayout key. Denna är en dispositionsnyckel för textsammansältningar för deolika dokumenten. Man har uppskattat att detta medfört besparingar för svenskaföretag på vid del administrativa utarbetandet av dokumentengenom atl disposilionsnyckeln skapat förutsättningar för samskrivning. för handläggning av handelsprocedurfrågor är i stor utsträckninguppbyggd på frivilliga insatser såväl personellt som finansiellt. I skrivelseden har handelsprocedurkommittén framfört, att verksamhetenbör få en fastare organisatorisk förankring. Vidare anser kommittén detangeläget att finansieringen ordnas så att en tUlfredsställande omfattning avoch kontinuitet i verksamheten kan åstadkommas. Med anledning av dettaföreslår handelsprocedurkommittén att kommittén inordnas i exportråd.Organisatoriskt skulle detta enligt kommitténs uppfattning kunna ske genomatt det inom rådet organiserades en särskild enhet för handelsprocedurfrågorsom skulle ersätta nuvarande kanslifunktion inom kommittén. Vidare skulle handelsprocedurkommitténomvandlas tUl en delegation för handelsprocedurfrågor och vara etl rådgivandeorgan åt styrelsen för exportråd. 1975: 41 9 handelsprocedurkommUténatt ett statiigt rambidrag via exportråd ställs till handelsprocedurverksamhetensförfogande. För budgelårel 1975/76 hemställer kommittén om etl bidrag om . Enligl handelsprocedurkommitténs uppfattning bör näringslivets insatserske genom att dess specialister kostnadsfritt dehär i utredningar och referensgruppsarbetensamt i seminarieverksamhet. HandelsprocedurkommUténsskrivelse har remissbehandlats. De flesta remissinstanserna tillstyrker att handelsprocedurverksamhetenges större resurser. Däremot går meningarna starkt isär i fråga om förslagetalt inordna handelsprocedurverksamheten i . Flera i detta sammanhangcentrala remissinstanser avstyrker förslaget om en organisationsförändring.Andra anför förbehåU beträffande handelsprocedurfrå-gornas organisatoriskainplacering i . Deorganisatoriska problem som handelsprocedurkommittén har beror enligt minmening främsl på atl dess ekonomiska resurser varit otillräckliga. För att handelsprocedurverksamhetenskall fungera ändamålsenligt måste förutsättningar skapas för planering ochuppläggning av arbetet på . Nuvarande finansieringsform med årligabidrag från staten, enskUda företag och näringslivsorganisatloner kan från dennasynpunkt knappast anses vara rationell. Medanledning av detta och med hänsyn tUl remissinstansernas inställning haröverläggningar ägt rum mellan företrädare för ochSveriges industriförbund. Enighet har därvid nåtts om att staten ochIndustriförbundet bör garantera handelsprocedurverksamheten en mer omfattandeoch långsiktig finansiering. Del har därvid setts som naturligt att kommitténinom ramen för en sådan lösning bör ges en självständig ställning och status avjuridisk person. För att markera att verksamheten därmed fått en mer permanentkaraktär har det ansetts lämpligt all ge organet del nya namnet handelsprocedurrådet.Ett förslag lill avtal mellan staten och har upprättats,varigenom rådets ledning, arbetsuppgifter och organisation regleras. Avlalsförslagetbör fogas som bUaga lill protokollet i detla ärende. , somavser att genom underavtal få vissa näringslivsorganisatloner att delta ifinansieringen av sin andel av avtalet, har i princip godkänt överenskommelsen. Avtaletskall enligt förslaget gäUa till och med den 30juni 1980. Senast etl år före utgången av avtalet förutses parterna inledaöverläggningar om förlängning av avtalet. Innan avtalet undertecknas förutsättsatt beslut fattas av handelsprocedurkommittén om dess upplösning den 30 juni1975 och om överföring av dess tillgångar och skulder till . Verksamhetenshuvuddrag regleras i avtalet. Mer detaljerade regler skall finnas i stadgar somkall fastställas av regeringen efter godkännande av . 1975: 41 10 Handelsprocedurrådetskall enligt avtalsförslaget ledas av en styrelse som består av åtta ledamötermed fyra suppleanter. Hälften av styrelsen utses av regeringen och hälften avIndustriförbundet, Styrelsen utser inom sig ordförande. Till rådet föreslåshöra en rådgivande delegation för handelsprocedurfrågor. Arbetsuppgifternaför skall vara desamma som för handelsprocedurkommittén.Rådet skall såsom centralt organ utarbeta och befordra utarbetandet avlösningar, som innebär förenkling av handelsprocedurer. Rådet skall ocksåupprätthålla kontakter med motsvarande organisationer i andra länder samtverka för etl nära nordiskt samarbete på detla område. Den rådgivandedelegationens uppgift bör vara alt ge vägledning och stimulans i frågor somgäller inriktningen av rådets verksamhet. Delegationen bör också medverka isträvanden att föra ut resultaten av verksamhet så altdessa kommer lill användning i näringslivet och i den offentliga förvaltningen. Jagdelar handelsprocedurkommitténs uppfattning att ambitionsnivån för handelsprocedurarbetetbör höjas. Jag anser atl den ekonomiska ramen för rådet successivt bör höjas tiU400 . i kontanta bidrag. Inom denna ram skall kostnaderna förrådets kansliresurser bestridas. DärtUI bör läggas de . somnäringslivets personinsatser i olika utredningar o. dyl. kan uppskattas till. Enligtavtalsförslaget skall rådets verksamhet finansieras av staten ochIndustriförbundet tUl lika delar. Staten bör således vara beredd att på siktsvara för högst . skall svara för attnäringslivets experter i princip kostnadsfritt deltar i den utredningsverksamhetm. m., som är nödvändig för att effektivt driva handelsprocedurarbetet. Dennainsats värderas som nämnts till . alt kontant bidra med ett belopp som såsmåningom kan komma all uppgå till maximalt . Dentotala ramen om . kan inte uppnås med en gång.Industriförbundet har förklara.t att förbundet i samverkan med övriganäringslivsorganisationer är berett att inledningsvis svara för ett kontantbidragom lägst . Överläggningarna mellan och näringslivsorganisalionernai denna fråga har ännu inte slutförts. Enligt vad jag har inhämtat är detsannolikt att utöver ovannämnda personinsatser kommer attbidra kontant med ca . under /76. Om så blir falletbör staten för sm del bidra med . Dåman från näringslivets sida ännu inte kunnat ange den exakta storleken av sillbidrag utgår avtalsförslaget från att skall dels bidra medlägst . , dels svara för att näringslivets experter i principkostnadsfritt deltar i den utredningsverksamhet som är nödvändig för handelsprocedurverksamheten.Dessa personinsatser värderassom har nämnts till . Avtalsförslaget utgårlikaledes ifrån att staten för sin del bidrar med lägst . Föratl tillgodose möjligheterna att näringslivet genom kankomma att höja sitt kontantbidrag har i avtalsförslaget föreskrivits att statenskall öka sitt bidrag om . med lika stort belopp somIndustriförbundet ökar sitt kontantbidrag om . Staten skalldock kunna bidra med högst . Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de allmänna riktlinjerna för en omorganisationav handelsprocedurverksamheten som jag angett i det föregående, 2. bemyndiga regeringen att ihuvudsaklig överensstämmelse med vad jag har förordat sluta avtal med om inrättande och drivande av , 3. att till Kostnaderför vissa nämnder m. m. för /76 under tionde hu-vudlileln utöver i prop. 1975: 1 bil. 12 s. 45 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare . Regeringenansluter sig tUl föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. 1975: 41 12 mellansvenska staten och om Svenskastaten och åtar sig atl i enlighet med detta avtalgemensamt driva ett organ för handelsprocedurfrågor, kallat . Rådelsverksamhet regleras av detla avtal samt genom stadgar, som fastställs avregeringen efter godkännande av . Rådetskall som centralt organ utarbeta och befordra utarbetandet av lösningar, sominnebär förenkling av handelsprocedurer. Med handels-procedurer förslås deåtgärder, rutiner och formaliteter som är förknippade med insamling,presentation, överföring och behandling av information som är nödvändig inationell och internationell handel. Rådet skall verka för all sådana lösningarkommer lill användning inom den offentliga förvaltningen och inom näringslivet. Rådetskall ledas av en styrelse.