prop · FZ03118 · 1975-12-31 00:00:00 — UtbUdningskostnaden perstuderande skulle bli ca . Kursen för hemspråkslärare medlärarutbildning skulle med 240 lärare innebära en kostnad på 614 000 kr.per år. Kursen för hemspråkslärare utan lärarutbildning skulle med 100 kursplatserper år innebära en kostnad på . Den uppläggning gruppenförordat för de särskUda utbildningsåtgärder som föranleds av gruppens förslaginnebär följande kostnader för de närmast följande budgetåren 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 3 290 tkr. 3 087 tkr. 2 822 tkr. Fr. o. m. budgetåret1981/82 erfordras medel endast för grundutbUd-ningens fortbildningskurser, vUkaupphör helt fr. o. m. / 84. Därefter bör förnyade övervägandengöras om behovet av särskilda insalser i form av grundutbildning och/ellerfortbildning. Invandrargruppenfinner det angeläget att invandrarbarnen får behålla en del av det materialsom de erhåller under hemspråkslräningen på samma sätt som andra elevererhåller vissa centrala läromedel. Delta är särskilt betydelsefullt förinvandrarbarnens kontinuerliga lästräning, men erfarenheterna visar också attpå så sätt erhållet material sprids i den egna invandrargruppen. Gruppen förutsätter, atten intim samverkan sker mellan skola och folkbibliotek, när det gäller barn-och ungdomslitteratur på minoritetsspråk, och alt kostnader för denna typ avlitteratur ej behöver belasta förskolans eller skolans malerialanslag. Trots den uppdelning sområder mellan stat och kommun i fråga om läromedelskostnader, dvs. alt kommunemasvarar för samtliga kostnader, anser invandrargruppen det nödvändigt atlsärskilda insatser för att underlätta materialförsörjningen förhemspråksträningen för invandrarbarn görs på detta område. Denna särskildainsats bör infogas i det schablonbidrag som föreslagits utgå lUl kommunernas hemspråkslräning.Som elt bidrag till materialförsörjningen föreslår gmppen att anslaget ökas med75 kr. per deltagande elev och år, vilkel med gruppens tidigare redovisadeberäkningar över antalet invandrarbarn skulle motsva- 1975/76:118 32 raen årlig kostnad på ca 3,5 milj. kr. Schablonbidraget till kommunerna skuUesålunda uppgå tiU . eller avmndat till , per deltagandeinvandrarelev och år. Förinformation om den föreslagna reformen föreslår invandrargruppen elt anslag på500 . under /77. 3.12Expertgruppen för vissa zigenarfrågor Expertgruppen(In 1970: 28) för vissa zigenarfrågor tillkallades med stöd av bemyndigande den24 . Gruppen har haft tiU uppgift alt utreda levnadsförhållandena m.m. för utomnordiska zigenare, som har fått uppehållstillstånd, samt attöverväga och ta initiativ till åtgärder, som gör det möjligt för dem att få enmed övriga invandrare jämförbar slällning i samhället enligt de riktlinjer somgäller för den reglerade invandringen. I den framlagda promemorian Zigenare iSverige (Ds A 1975: 8) redogör expertgruppen för den bedrivnaförsöksverksamheten bland utomnordiska zigenare och föreslår olika åtgärderinom skilda samhällsområden för såväl organiserat överförda som enskiltinvandrade utomnordiska zigenare. Ifråga om förskoleverksamhet för zigenska barn och om undervisning av zigenskaelever i och gymnasieskolan anför expertgruppen följande. De zigenskabarnen liUhör den grupp, som har särskilt behov av tidig placering i förskola,och det är etl krav vid bosättning av zigenska familjer alt kommunen skallkunna ordna dessa barns placering i daghem, deltidsgrupper och fritidshem.Expertgruppen ansluter sig lill invandrarutredningens uppfattning altspråkträning bör förekomma redan i förskolan för att främja aktiv tvåspråkighet.Gruppen är dock medveten om svårigheterna att få lärare i zigenarnas modersmål,romanés. Ett sätt att minska dessa svårigheter kan vara att öppna möjlighelerför zigenska ungdomar och vuxna alt engageras i förskolans arbete på hel- ellerdeltid. Dessa bör då också stimuleras tUl utveckling av modersmålet ochutbildning i svenska språket.. Underåren 1973 och 1974 gjorde SÖ på initiativ av expertgmppen två undersökningar omskolsituationen för zigenska elever i . Äv dessa undersökningarframgår bl. a. alt en mycket stor del av zigenska eleverna har storaskolproblem. Skolans kontakter med föräldrarna är bristfälliga eller saknashelt. Förde zigenska barnen har hemspråksundervisning i gmndskolan förekommit i mycketblygsam omfattning, bl. a. beroende på att romanés endast förekommer somtalspråk. Expertgmppen föreslår därför alt det försök till muntligaöversättningar till romanés av samhällsorienterande läromedel för lågstadiet,som har påbörjats av SÖ, full- 1975/76:118 33 Vidare bör ökade ansträngningar göras för att engagera vuxnazigenare som lärare och lärarassistenter i hemspråksundervisning i romanés. Förzigenska elever i synnerhet i åldem bör särskilda anordningarsåsom enskild undervisning, individuellt anpassad studiegång, förlängdgrundskoleundervisning, arbetslivsorientering m. m. prövas i störreutsträckning än . Med hänsyn tiU den starka opinionen inom den zigenskagmppen, kan det enligt expertgmppen vara önskvärt att undervisa zigenskaflickor och pojkar i tonåren i skilda grupper. Expertgruppenförordar alt fortlöpande inventeringar görs för planering av undervisning av zigenskabarn i olika åldrar samt alt det bör åvila SÖ att göra sådana inventteringar isamarbete med berörda myndigheler och organ. Expertgmppen föreslår alt en bredförsöksverksamhet på olika åldersstadier planeras med en sådan inventering somutgångspunkt. Expertgruppensförslag har remissbehandlats. Remissinstansernas överväganden och synpunkterhar redovisats i prop. 1975/76: 100, bU. Ulredningensallmänna överväganden och målet att hos invandrarbarn- och ungdomar utvecklaen aktiv tvåspråkighet samt helhetssynen på invandrarbarnens intellektuella,känslomässiga, sociala och språkliga utveckling har vunnit stor anslutningbland remissinsianserna. Följande remissinstanser understryker särskUtinvandrargruppens överväganden och synpunkter: , , flertalet länsskolnämnder,, TCO, , . , , , Riksförbundet finskaföreningar i , , Esternas representation i ,Estniska kommUtén och . Socialstyrelsenbeklagar alt utredningsdirektiven inte rnedgett en mer djupgående analys av desociala problemen. Arbetsgruppens förslag får därför ses som en delutredningsom bör följas av ytterligare utredningar av bl. a. invandrarbarnens socialaoch psykiska situation i förskolan och skolan samt effekterna av olika slagsstödundervisning liksom invandrarelevernas möjligheler att tillgodogöra sig yrkesutbUdning. SÖfäster med hänvisning till helhetssynen uppmärksamheten på alt insatserna förungdomsskolan och vuxenutbUdningen bör kunna samordnas, vilket bl. a. kanbidra till att lokaler, lärare och läromedel utnyttjas bättre. Länsskolnämndeni konstaterar att invandrargruppen i sina överväganden ominvandrarelevemas utbildiiings- 1 saml Nr 118 1975/76:118 34 situationuppenbarligen ägnat sig mer åt människorna, som direki eller indirekt påverkardenna situation, än åt generella ramar, regler och rutiner för ceniralstyrning av den. Detta gruppens arbetssätt bör även färga de synpunkter ochöverväganden som invandrargmppens förslag ger anledning till. noterarsärskilt den starka prioriteringen av åtgärder för förskolan och anser medtanke på att den största andelen invandrare finns i de yngsta årskullarna detvara rikligt att lägga betydande resurser där. TCO konstaterar medtillfredsställelse att invandrargruppen ingående behandlat ocksåförskolebarnens situation, trots atl den enligt sina direktiv enbart haft altföreta en översyn av invandrarbarnens situation i grundskola och gymnasieskola. , och Riksförbundet finskaföreningar i betonar med hänvisning till grundprinciperna för Sverigesinvandrarpolitik alt den språkliga utvecklingen bör prioriteras, altinvandrarbarnen måsle få bättre möjligheler alt fastlägga sill första språksamt att alla barn bör ha räll till sitt modersmål. Länsstyrelseni och sociala centralnämnden i framför vissa kritiskasynpunkler på invandrargruppens ställningstagande beträffande hemspråketsbetydelse och en aktiv tvåspråkighet. i länifrågasätter starkt det realistiska i att ha aktiv tvåspråkighet som målsärskilt vad gäller de allmänt låg-preslerande eleverna, om man med aktiv tvåspråkighetmenar god förmåga att inte bara läsa och tala utan även att skrivamodersmålet. ställer vidare frågan vUket språk individen bäst ärbetjänt av att behärska och till vilken framtid skolan utbildar sina invandrarelever.Elt liv i i tävlan på lika vUlkor med infödda svenskar kräver attskolan gör sitt yttersta för alt lära invandrareleverna en acceptabel svenska.Att skolan satsar på ett språk behöver inle betyda alt det andra lämnas utanstöd, men målsätlningen bör vara realistisk. anser atl starkaskäl talar för att läs- och skrivinlärningen sker på svenska och att elevernafår elt ordentligt stöd med begreppsförklaringar på hemspråket av en tvåspråkiglärare, som helst bör fungera i klassen med den svenska läraren som s.k. kompanjonlärare. Därutöver bör samhället salsa på en rejäl fortbildning avden svenska skolpersonalen för att på arbeta fram en gynnsamatmosfär i skolan. i framhåller att förskoleåldern är i särklass viktigför en positiv utveckling hos bamet. Med stöd av detla borde särskilda insatservidtas med hemspråksträningen som inkörsport. Del skulle inte bara röra sig om språklräningulan om kompakta sociala insatser i invandrarfamiljerna. Härigenomskulle också föräldrarna stödjas i sin svåra situation som fostrare för sina bam.Ytterst skulle delta ge förskolebarnen etl bättre stöd inför kommande si- Prop.1975/76:118 35 tualioner,närmast inför , men också inför hela personlighetsutvecklingen.Sociala centralnämnden konstaterar att invandrargruppen understryker vikten avhelhetssynen med citat ur , men all gruppen inte har bedömtsituationen för dem som inte omfattas av förskolan och skolan. Invandrargmppensförslag om hemspråksundervisningens syfte, kommunernas skyldighet alt anordnahemspråkträning och stödundervisning och invandrarbamens rätt till hemspråkslräninglämnas utan erinran eller tillstyrks av merparten av remissinstanserna. Dettagäller även gruppens förslag till riktlinjer för vilka barn som bör fåslödunder-visning eller erbjudas hemspråksträning samt användningen av termernainvandrare och invandrarbarn i deras vanliga inte närmare preciseradebetydelse. Länsstyrelseni framför dock vissa kritiska synpunkler på gruppensställningstaganden vad gäller syftet med stödundervisning och hemspråksträning.Länsstyrelsen framhåller att stödundervisningens syfte rent principiellt inteskiljer sig från den samordnade specialundervisningens.Hemspråksundervisningen däremot har dubbla syften, dels att vidmakthålla ochvidareutveckla hemspråket, dels att ge underlag för snabbare framsteg isvenska. Det bör vara föräldrarnas och elevernas ensak, om en kulturell berikningvia hemspråket är önskvärd eller ej. Är hemspråksundervisningen däremotnödvändig för att eleven skall kunna lära sig etl annat språk än hemspråket,bör den inte göras frivilUg. Kritiskatill vissa av invandrargruppens formuleringar om elevens rätt till slöd i formav hemspråksundefvishing och stödundervisning är skoldirektion,sociala centralnämnden i och länsskolnämnden i /ärt.Positiva är bl.a. och kommuner, , SSK samt SCB. Stockholmsskoldirektion påpekar alt formuleringen "bedöms vara nödvändig" ifråga om elevs rätt tUl stöd i form av hemspråksundervisning ochstödundervisning i svenska är något oklar och ger vid handen alt det är skolansom skall bedöma behovet. Det gäller för siudiehandledning på hemspråket meninte för hemspråksundervisningen, vilken som måsle vara helt frivUlig. i påpekar atl invandrargruppen motsäger sig självgenom att uttala att eleven skall ha rält till hemspråksträning, om denna"bedöms vara nödvändig" för elevens utveckling samt alt mångaliknande försikliga uttalanden finns som kan leda till med det godtycke detlager utrymme för alt tUlämpningen av de olika bestämmelserna ej blir jämstäUdai landets olika kommuner. Även länsskolnämnden i påtalarliknande oklarheter vad gäller del kommunala ansvaret och handlingsutrymmet ochmenar att detla Prop.1975/76:118 36 Det bör därvid utformas så, att ansvaret helt riktas motinvandrarbarnen, inte mot att uppfylla organisationsbestämmelser. Göteborgskommun och allmänna skolstyrelse framhåller att en effektiv undervisningbygger helt på skolans förmåga alt riktigt bedöma elevernas språkfärdighet. Fömtsättningenför elt pedagogiskt program för en särskUd elev bygger på skolans möjligheter atlriktigt kunna diagnosticera elevens språksvårigheter bl. a. med avseende på despeciella skillnaderna mellan elevens hemspråk och svenska. Det är därför anglägelatt utvecklingsarbete påbörjas med delta syfte. Gislavedskommun betonar atl förslaget om att invandrareleverna skaU ha rättighet tUlundervisning i hemspråk bör genomföras så att denna rättighet tillkommer elevenoavsett vilken kommun han bor i. Invandrargruppensförslag till riktlinjer för vilka barn som bör ha rätt till hemspråkslräningtillstyrks bl. a. av , , , Riksförbundet finskaföreningar i samt skoldirektion, som samtliga gör vissatillägg till gruppens förslag. Socialstyrelsenpåpekar att barn, vilkas föräldrar är invandrare av olika nationalitet, är istort behov av stödundervisning i svenska. Familjens samtalsspråk blir oftastsvenska, men ingen av föräldrarna behärskar språket fullständigt. 5CSframhåller atl en systematisk genomgång av vilka olika gmpper barn som kan varaaktuella måste bedömas som angelägen för förståelse och planering avomfattningen och inriktningen av skolans stödjande insatser. Det skulle havarit en fördel om en sådan strukturering mera klart redovisats i förslaget. TCObetonar att barn som lUlhör en familj som i en eller flera generationer bott iSverige eller en urspmnglig minoritet i landet skall tillerkännas rätten tillundervisning på hemspråket. att hemspråket i många familjer är svenska, fastän detta inte är föräldrarnasmodersmål. Också i sådana fall bör bamet få delta i hemspråksundervisning om bameteller föräldrarna så önskar. Rättigheten bör inte begränsas enbart lill förstaeller andra generationen. Likaså bör de urspmngliga språkliga minoriteterna ilandet beaktas. Stockholmsskoldirektion betonar alt i många familjer, där ena föräldern är av svenskt urspmngoch den andra är invandrare, svenskan ofta blir det helt dominerande språket.Ett barn i en sådan familj kan av känslomässiga skäl ha stort behov av attkunna båda föräldrarnas språk. Hemspråksundervisningen har för övrigt minstlika stor betydelse för den vuxne som för barnet. Barn från invandrarfamiljer,i vilka kommunikationen sker på två språk, varav intet är svenska, måstelikaså få möjlighet tUl hemspråksundervisning i ett av språken eller båda.Därvid måste en ingående analys av elevens situation läggas som gmnd för åtgärderna. Länsstyrelseni och kommun är kritiska 1975/76:118 37 motarbetsgruppens användning av termen "invandrarbarn" och anser den börbytas mot beteckningen "bam med annat hemspråk än svenska", då barnsom tillhör en ursprunglig minoritet i enligt invandrargruppensförslag synes ha rätt till hemspråksträning. SCBpåtalar att den definition, som tillämpades i den av SCB genomfördaundersökningen , att invandrarelev var elev från hem dar båda eller enav föräldrarna/vårdnadshavarna är av utländsk härkomst och har annat modersmålän svenska, i flera avseenden är för vittomfattande. ex. inte svenska minoritetsgrupper med annat modersmål än svenska. Det ärdärför angeläget att definitioner, avgränsningar m. m. samordnas i de skilda inventermgarav invand-rarbefolkningen som planeras och genomförs för alt inte försvåra möjligheternaatt bedöma förändringar över tiden. Ettmindre antal remissinstanser är negativa till beteckningarna hemspråksträningoch stödundervisning i svenska. Metodiklärarna i finska vid iStockholm, i , . samt accepterar inle beteckningen"hemspråksträning". I stäUet föreslås undervisning "i hemspråk"alternativt "i minoritetsspråk" eller "i modersmålet". Förverksamheten i förskolan föreslår två remissinstanser "lekverksamhet påhemspråket/modersmålet" eUer "modersmålsträning". Föreningen imderstryker att under mbriken "jugoslaviska språk" vidpresentation av invandrarelever används benämningen "serbokroatiska/ kroatoserbiska".Dylika beteckningar skapar förvirring och återspeglar på intet sättverkligheten. De adekvata benämningama bör vara "serbiska" resp."kroatiska". Uppsökandeverksamhet m. m. Invandrargmppensförslag om årlig inventering genom SCB:s försorg av antalet invandrarelever iskolan och av invandrarbarn i förskoleåldem i kommunema och dessutomtillfälliga fördjupningsstudier över invandrarbamens situation i skolan liksomi förskolan har tUlstyrkts eller lämnats utan erinran av remissinstanserna. SÖ, SCB, Riksförbun-. det finska invandrarföreningar i , FöreningenNorden och skolstyrelsen i understryker övervägandena. SCBär berett att åta sig att också genomföra tillfälliga fördjupnings-studier, fömtsattatt nödvändiga resurser ställs tiU förfogande. Om un-dersökningama läggsutanför SCB, betonas att samråd bör ske med SCB vid planeringen. 5Ö anser detvara av intresse att de uppföljningsundersökningar av grundskoleelever som SCBgör kan omfatta en större grupp invandrarelever. Härigenom skulle man kimna nåsäkrare resultat om gymnasieskolbenägenhet, frågor kring förvärvsarbete, könsskUlna-der,osv. och få en återkoppUng tUl insatsema i gmndskolan. Prop.1975/76:118 38 FöreningenNorden och i påtalar den bristfälUgastalislik som står till myndighetémäs förfogande, när det gäller att planeradet framlida behovet av undervisning i modersmål. Dessa organisationerupprepar sitt i andra sammanhang tidigare framförda förslag om alt uppgiflerom modersmålet bör medtagas i de allmänna folk- och bostadsräkningarna. Skolstyrelseni påtalar behovet av att samordna de inventeringar som görs i gemensammarutiner, så att den föreslagna årliga SCB-undersökningen och kommunens egnainventering av invandrarbarnens situation samt rapporteringentill länsskol-nämndema om kommunernas organisation av klassemas och gmp-pernasstorlek och sammansättning inom ungdomsskolan sammankopplas. Förslagetom uppsökande verksamhel inte bara för invandrarbam i förskoleåldem ulan föralla barn och ungdomar lämnas utan erinran eller tillstyrks avremissinstanserna, däribland , , , , sociala centralnämnderna i , och Gislavedsamt skolstyrelsen i . Rikspolisstyrelsenoch BRÄ betonar att föräldrarnas utbUdningsbehov bör uppmärksammas i denuppsökande verksamheten. Föräldrarna bör beredas ökad möjUghet till samordnad ulbildningmed sina bam i såväl språk som övrigt. betonar alt den uppsökande verksamheten självfallet skulle blieffektivare, om man i ökad uisträckning hade möjlighet att tUl verksamhetenknyta personer som behärskar de aktuella invandrarspråken. i anser det rUcligt alt hemspråkslärarna anförtros enuppsökande verksamhet och "kurativa" uppgifter bland invandrarbarnenoch deras familjer. Det understryks' emellertid att hemspråkslärarens insatserfår ses som av huvudsakligen förmedlande art. i Göteborgfinner att invandrargruppens förslag stämmer väl överens med erfarenheter frånden i pågående försöksverksamheten med uppsökande verksamhet för bammed särskilda behov. i redovisar att försök medhemspråksträning för förskolebarn misslyckats därför att man inte insettbehovet av uppsökande verksamhet och anför att inventering av behovet avsärskilda åtgärder för invandrarbarnen kommer att göras i samband medrevidering av förskoleplanen. TCO,och tillstyrker den uppsökande verksamhetenmen är kritiska mot hemspråkslärarnas funktioner i denna. Prop.1975/76:118 39 Resursernas storlek och utnyttjande Invandrargruppens förslag om att de statliga resurser som tUldelasför undervisning av invandrarbarn skall kunna användas flexibelt utan centraltfastställda föreskrifter, så alt barnens skiftande behov i slörsla möjligautsträckning tillgodoses, samt alt insalser i förskolan och på låg- ochmellanstadiet bör prioriteras har vunnit allmän anslutning bland remissinstansema.SÖ, i samt skoldireklionen och socialacentralnämnden i tillstyrker med vissa förbehåll den föreslagnaprioriteringen. SÖ betonar alt även om insatser i förskolan och på gmndskolanslåg-och mellanstadium bör prioriteras, vilken uppfattning nästan samtiiga länsskolnämnderdelar, all disposilion av resurser måste ulgå från en bedömning av elevensindividuella behov. i reserverar siginför en alltför ensidig satsning på förskolan hur viktig denna än är ochanser att samhäUets resurser för utvecklingen av invandrarbarnens hemspråk,förutom inom förskolan bör läggas på en melodisk träning genom helaungdomsskolan. Skoldireklionen och sociala centralnämnden i tillslyrkerprioriteringen av insatserna i förskolan och låg- ochmellanstadium, men framhåller atl långt ifrån alla invandrarbam kommer tillSverige i de åldrarna. Prioriteringen får inte leda tUl otillräckliga resurserför de elever som invandrar i högre åldrar. Elt stort antal remissinstanser instämmer generellt i eUerlämnar ulan erinran också invandrargruppens förslag om resurstilldelning förundervisningen, om nya bestämmelser som föranleds av gruppens förslag samt omalt information om verksamheten bör utformas i samråd mellan SÖ och socialslyrelsen. och sociala centralnämnden i Malmöansluter sig i princip till den proportionerliga beräkningsgrunden förresursfördelning. framhåller dock alt erfarenheterna av vilkainsatser som krävs i förskolan för att ge invandrarbarnen en god språklig utvecklingär ringa. Ytterligare resurser för förskolan kan visa sig vara nödvändiga.Sociala centralnämnden i anser redan nu att hemspråkslräningen iförskolan bör få ta i anspråk ell högre timtal än maximala . , /SR och TCO är kritiska motresurstilldelningen för stödundervisningen i svenska. /SR anser altytterligare förstärkningar måste övervägas, framför alll för stödundervisningeni svenska i gymnasieskolan. TCO påpekaralt den förstärkta skolledarre-surs som tillförts invandramndervisningenär knuten lill bestämmelserna om stödundervisningen. Om stödundervisningen isvenska i forlsätlningen skall omfatta endast per gmpp, fårdetta negativa konsekvenser för skoUedarresursen och för möjligheterna allutöka denna stödundervisning. I de fall siudiehandledning och heni- 1975/76:118 40 språksundervisningtillsammans ger 0,5 poäng för varje trettontal timmar tillstyrker TCOförslaget. Ettantal remissinstanser tillstyrker inle resurstiUdelningen ulan begär ökadetimtal på olika stadier såsom , Riksförbundetfinska föreningar i , och , finska delegationen, ,kultur- och informationscentrum samt , vilkakräver slörre resurser för undervisningen i modersmålet i ochgymnasieskolan. föreslår per grupp förhemspråksundervisning på låg- och meUanstadiet, vilka bör ligga ovanpå detidigare , som består av stödundervisning i svenska jämtestudiehandledning på hemspråket. Föreningen anser också alt två veckotimmarsundervisning i hemspråket inte garanterar att det bibehålls och vidareutvecklaspå högstadiet. Fortsatta studier i hemspråket i gymnasieskolan och påhögskolenivå försvåras därigenom. Föreningen konstaterar dock medtillfredsställelse att stödundervisningen för invandrare i gymnasieskolan börjatfungera men betonar att timtalet kommer att vara för snävt tiUtaget. Finskaföreslås bli B-språk i gymnasieskolan. , finska delegationen, understryker starkt behovet av attutveckla finska invandrarbarns undervisning i och på finska språket. För altuppnå de uppställda målen för utbildning av tvåspråkiga personer i ochför alt undvika halvspråkighet bland finskspråkiga elever bör undervisningen ilågstadiets tre första årskurser ske enbart på finska. Svenska språket kanförsiktigt slussas in i årskurs 3 som ett för eleven främmande språk.Delegationen anser alt de finska invandrareleverna i gymnasieskolan bör beredasmöjligheter till studier i och på modersmålet specieUt på teoretiskautbildningslinjer i sådana områden där det finns tillräckligt underlag fördetta.