prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag vUl mot bakgmnd avriksdagens uttalande i frågan (NU 1974: 33, rskr 1974:225) erinra om att Kungl.Maj:t har beslutat om sådana ändringar av föreskriftema att löntagarnasfackliga organisationer bUr företrädda i företagareföreningarnas styrelser. Ramen för statsgaranti för lån tiUhantverks- och industriföretag m. m. harför iimevarande budgetår faststäUts tUl 100 milj. kr. Statens industriverkföreslår att ramen för /76 skall ökas tiU 125 mUj. För egendel anser jag att en oförändrad garantiram är väl avpassad tiU behovet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att statsgaranti för lån tUlhantverks- och industriföretag m. m. under /76 bevUjas intUlett belopp av . 2. tiU Statens hantverks- ochindustrilånefond för /76anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 13 159 V: 9. Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån 1973/74 Utgift 305 129 384 BehåUning 145 671 690 1974/75 Anslag 265 000 000 1975/76 Förslag 300 000 000 Från anslaget bestrids utgiftema för deti programbudgeten för AMS under programmetRegionalpoUtiska stödåtgärder upptagna delprogrammet Lokaliseringslån.Lokaliseringslån utlämnas enligt kungörelsen (1970:180) om statiigtregionalpoUtiskt stöd (omtryckt 1973: 552, ändrad 1973:869, 1974:333,1974:761). Under /74 har beslutfattats om lokaliseringslån med 568,5 milj. kr. Den för femårsperioden1972/731977/78 faststäUda ramen för beslutuppgår tiU 1 550 mUj. Dessutom får outnyttjat utrymme av den beslutsramsom faststäUdes för treårsperioden /71 1972/73 tas i anspråk. För att skapa nödvändig rörelsefrihet vidutbetalning av redan bevUjadelokaliseringslån kommer jag, senare denna dag, att hemställa att regeringenföreslår att på tiUäggsstat till riksstaten förbudgetåret1974/75 tUl RegionalpoUtiskt stöd: LokaUseringslån anvisa ett investeringsanslag av 200 milj. kr. Ramen för statUggaranti för lån i lokaliseringssyfte för rörelsekapital har för innevarandebudgetår faststäUts tUl 25 mUj. ,/74 beviljades garantier till ett belopp av10,1 mUj. Under det första budgetåret avfemårsperioden /741977/78 har avbeslutsramen för femårsperioden förbmkats. Styrelsen föreslår medhänsyn tiU fattade beslut under /74 och väntade beslut under /75 attfemårsramen för lokaliseringslån utökas med 300 mUj. tUl 1 850 mUj.kr. För budgetåret1975/76 beräknas medelsbehovet till 300 milj. kr. Styrelsen föreslår oförändrad ram förstatsgaranti för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital. Beträffande verksamheten medlokaliseringsstöd hänvisar jag till vad jaghar anfört vid anmälan av anslaget E I. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet. För budgetåret1975/76 beräknar jag i lUdiet med AMS anslagsbehovet tUl 300 mUj. Prop.1975:1 Bilaga 13 160 Ramen för statlig garanti för lån ilokaliseringssyfte till rörelsekapital bör fastställas tUl 25 mUj. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att statsgaranti för lån ilokaliseringssyfte tUl rörelse kapital bevUjas intill ett belopp av . under bud /76 2. tUl RegionalpoUtiskt stöd:Lokaliseringslån för /76 anvisa ett investeringsanslag av300 . A m. m. Kommittéer m. m. Internationellt samarbete B Arbetsmarknad m. m. 3 860 000 25 368 000 Arbetsmarknaden under är 1974 m. m. Den arbetsmarknadspoUtiska verksamheten under /76 1 576 858 000 Kontant stöd vid arbetslöshet 1 080 885 000 : Anskaffning av utmstning : Förvaltning av utrustning för arbetstagares uppfinningar C Arbetsmiljö 30 000 3 431 917 000 Särskilda åtgärder för arbetsanpassning D Invandring m. m. 815 929 000 901884 000 »16 455 000 *4 195 000 Översättningsservice E Regional utveckling 185 000 41830 000 Regionalpolitiskt slöd: Bidragsverksamhet Särskilda stödåtgärder i glesbygder Bidrag tiU företagareföreningar m. Täckande av förluster i anledning av statligt stöd fiU hantverks- och industriföretag m. fl. 15 000 000 246 586000 4 647 585 000 Prop.1975:1 Bilaga 13 162 155 Statens hantverks- och industrilånefond 30000 000 V. Fonden fär låneunderstöd 159 Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån 300000 000 Summa för kapitalbudgeten 330 000 000 Totalt för 4 977 585 000 Bilaga 14 till budgetpropositionen 1975 Prop. TUlbostadsdepartementet hör ärenden angående bosfäder, fysisk riksplanering ochbebyggelseplanering samt byggnads-, lantmäteri- och kart-frågor. Departementet ar organiserat påtre sakenheter, en för fysisk riksplanering, en för plan- och byggnadsärendensamt en för bostadsbyggande m. m. Till den förstnämnda enheten hör bl. a.ärenden angående tillstånd tUlindustrUokalisering enligt 136 a § byggnadslagen (1947: 385).Lantmäteri- och kartärenden samt vissa planverksärenden bereds inom planerings-och budgetsekretariatet. Ett huvudmål för bostadspolitiken underefterkrigstiden har varit att avskaffa bostadsbristen. Detta mål har tUlväsentlig del uppnåtts genom att det av statsmakterna fastställdaprogrammet för bostadsproduktionen 1 miljon nya lägeiUieter under åren19651974 nu har förverkligats. Genom beslut av riksdag (prop.1974: 150, CU 1974: 36, rskr 1974: 372) har väsentliga reformer genomförts inomdet bostadspolitiska området. De reformer som berör verksamhetsområdeavser främst bostadsfinansieringen, markpolitiken, konkurrensen inombostadsbyggandet, åtgärder för förbättrad boendemiljö och bostadstilläggen. För /75 har anvisats 4 739milj. Härav är ca 100 milj.kr. att hänföra till verksamhet som inte direkt är förbunden medbostadsbyggande m. m. För nästa budgetår har de av beslutade och idenna proposition föreslagna bostadsreformerna hänförliga till departementetsverksamhetsområde beräknats medföra en ökning av medelsbehovet på ca 1 050milj. Det nya bostadsfinansieringssystemet tar härav i anspråk ca 800milj. Två nya anslag har tUlkommit nämligen Eftergift av hyresförlustlånoch Bidrag tiU förbättring av boendemiljön. I anslutning till att regeringen ladefram sina förslag rörande den nya bostadspolitiken fick chefen förbostadsdepartementet Kungl. Maj:ts bemyndigande att tillkalla en sakkunnig meduppdrag att utreda den stafiiga organisationen för uppgifter avseendebyggnadsväsen, fysisk planering och bostadspolitik. 1975:1 Bilaga 14 2 Boende- ochbostadsfinansieringsutredningarna förutses avsluta sitt arbete under år 1975.De frågor som utredningarna därvid kan komma att aktualisera avser bl. I syfte att främja en bättre hushållningmed energi för uppvärmning av bostäder ochandra byggnader beslöt riksdag vid två olika tillfällen attsärskilda bidrag och lån på tUlsammans 370 milj. kr. skall kunna utgå förenergibesparande åtgärder, exempelvis för tilläggsisolering och utbyte avvärmepannor. Låne- och bidragsmöjligheterna har rönt stort intresse. Den storaefterfrågan på lån och bidrag har medfört stora påfrestningar förlänsbostadsnämnderna. Medel för tillfällig anställning av personal vidnämnderna för handläggiung av sådana låne-och bidragsärenden har ställts tUlförfogande. Inom ramen för förberedelserna för denkommande energipolitiska propositionen har vidare vissa tillbostadsdepartementet hörande myndigheter redovisat material om möjligheternaatt spara energi inom sina resp.verksamhetsområden. Detta material bereds f. n. i . har under år 1974avlämnat principbetänkandet (SOU 1974: 21)Markanvändning och byggande. Efter avslutad remissbehandling överarbetas f. n.utredningens förslag inom . Förslag innefattandelagtext avses senare bli föremål för ny remissbehandling.En inom departementet upprättad sammanstäUning av remissyttrandena överprincipbetänkandet kommer att publiceras . Med anledning avbeslut vid riksdag, varigenom hemställt att regeringenlämnar rUcsdagen en översikt över samhällsplaneringsforskningens inriktnmg m. m., har inombostadsdepartementet utarbetats promemorian (Ds B 1974: 5) Forsktung om fysiskplanering och bebyggelse. De av riksdagenbegärda bedömningarna av behovet av organisatoriska och prioriterande beslutnär det gäUér samhäUsplane-ringsforskningen bör enligt promemorian iförsta hand leda tiU att man åstadkommer en ökad samordning och en förbättradledningsorganisation för forsknings- och utvecklingsverksamheten. Enexpertgrupp för forskning om fysiskplanering och bebyggelse föreslås i detta syfte bli inrättad inomdepartementet. Promemorian har remissbehandlats och däri framförda förslag harfått starkt stöd av remissinstanserna. Chefen för harerhåUit Kungl. Maj:ts bemyndigande att tillkalla expertgruppen. Genom beslut av1974 års rUcsdag (prop. 1974: 5, CU 1974; 14, rskr 1974: 87) höjdesbyggnadsforskningsavgiften fr. o. m. från tUl av avgiftsunderlagetsom utgörs av lönesumman inom byggnads- och anläggningsindustrin. har kommittén förbostäder, byggande och planering inom FN:s ekonomiska kommission för Europaföretagit en studieresa i . har svarat förförberedelser och genomförande av besöket. Prop.1975:1 Bilaga 14 3 Maj:t har bemyndigat chefen förbostadsdepartementet att tillkalla ledamöter att ingå i en kommitté med uppdragatt svara för de svenska förberedelsernainför den konferens om bostads- och bebyggelsemiljö som FN arrangerar i , , . Verksamheten vid kommeratt upphöra vid utgången av juni 1975.Rådets verksamhetsområde kommer att täckas av den nyinrättadebostadsdomstolen. liksom kommer i enlighetmed beslut att omlokaliseras tUl resp. . Bostadsbyggande m. m. Väsentligabostadspolitiska reformer med angivande av vissa riktimjer för den framtida bostadspolitiken har somnämnts beslutats . I fråga om bostadsfinansieringen innebärreformema direkta subventioner vilka undanröjer problemen med skuldökning inomlånesystemet. Genom den nyafinansieringsformen uppnås vidare en bättre likställdhet i fråga omboendekostnader för olika besittningsformer och bättre förutsättningar för en iförhållande till de boendes betalningsförmåga rimlig hyresnivå i senareårgångar av hus. Nyproducerade hyres-och bostadsrättslägeiUieter får genom det nya finansieringssystemet en garanterad ränta på under detförsta året av lånetiden. För nyproducerade småhus som bebos av låntagaren bUrmotsvarande ränta . De garanterade räntorna skall av lånetiden höjas på visst sätt. Systemet medgaranterade räntenivåer berör även stora delar av beståndet med statiigalån. Reformema inom finansieringssystemetiimebär vidare bl. a. en ökning avstatslånets storlek och en höjning av den övre lånegränsen för småhussom bebos av låntagaren och bostadsrättshus tUl resp. 29 9o av låneunderlaget och resp. avpantvärdet. Härigenom kan i princip kontantinsatsen minskas tiU hälften av vadden har varit. Reformema på det markpolitiska områdetinnebär främst att ett markvillkor införs isamband med den statliga bostadslångivningen. Bostadslån för nybyggnadoch sanering skaU sålunda inte kunna utgå medmindre marken upplåtits av kommunen. Enfamiljshus som skall bebos avlånesökanden undantas dock från markviUkoret, förutsatt att marken inteupplåtits av byggintressent. Vidare undantas från markvillkoret fasfighetersom lånesökanden ägde , i sanermgsfall och inyexploateringsfall fram till den 1 juU 1984. I syfte att främjakonkurrensen i bostadsbyggandet har statsmaktema fastställt vissa vUlkor vidbostadslångivningen. Prop.1975:1 Bilaga 14 4 frånden inte utgå för bygge som sker i egen regi och från den 1 juli1975 inte utgå för bygge som upphandlas efter förhandling såvida intelånemyndigheterna medgett dispens för projektet. För att möjliggöra en successivförbättring av mUjön i tidigare byggda bostadsområden och därigenom öka derasanvändbarhet och attraktivitet skall eiUigt beslut särskUdastatliga bidrag kimna utgå fr. o. m. den 1 juU 1975. I fråga om de statUga och statskommunalabostadstiUäggen innebär beslut bl. a. ändrade regler förinkomstprövningen av tUläg-gen. Sålunda införs en enhetlig reduktionsfaktor på15 % för inkomster upp tUl . samt för inkomster häratöver. Situationenpå bostadsmarknaden käimetecknades även av en minskad efterfråganpå bostäder i nyproducerade flerfamiljshus på många håll i landet. Som följdhärav har påbörjandet av lägenheter i flerfamUjshus minskat. Enligt vissaberäkningar fanns det ca 26 600 outhyrda lägenheter istatsbelånade hus, exkl. hus med specialbostäder. Hyresförlusterna för de tommalägenheterna har medfört svårigheter för många bostadsföretag och kommuner. De nuvarande möjlighetema att bevilja lånför hyresförluster och möjligheterna tiU eftergift av sådana lån föreslås bliutsträckta tUl att gälla även förluster . De avregeringen tiUämpade principerna för beslut om bl. a. eftergift avhyresförlustlån redovisas. För att begränsa hyresförlustema föreslås vidare attbostadslån på särskilda vUlkor skall kunna utgå för ombyggnad som innebärsammanslagning eller uppdelning av lägenheter. Den av förra årets riksdag fastställdabostadsbyggnadsplanen för gav förutsättningar för påbörjande avsammaiUagt ca 83 000 lägenheter. Det faktiska påbörjandet har blivit mindre.Antalet lägeiUieter för vilka lånebeslut och beslut om byggnadstillstånd förbyggandet utan statliga lån har meddelats beräknas sålunda till inemot 70 000.Vad gäller det faktiska påbörjandet kan detta beräknas ha minskat med ca 10 000lägenheter jämfört med . Nedgången har helt avsettflerfamUjshusproduktionen, medan antalet påbörjade småhus ökat något.Småhusens andel av det totala påbörjandet har därmed stigit tUl . Situationen på bostadsmarknaden harinneburit att ökad uppmärksamhet kunnat ägnas ombyggnads- ochförbättringsverksamheten. Statsmakterna har också väsentiigt utvidgat ochstärkt det ekonomiska stödet till denna verksamhet. Det nya bostadsfinansieringssystemetinnebär att räntesubventioner skall utgå även för ombyggnadsföretag, vilketbör främja en ytterligare ökning av moderniseringsverksamheten. Delegationenför bostadsfinansiering träffade även överens- Prop.1975:1 Bilaga 14 5 kommelse med kredUinstituten om byggnadskrediter tilldet statligt belånadebostadsbyggandet. Överenskommelsen innebar bl. a. att tUl sådana krediterhänförs även krediter till kommuner avseende tomträttsmark. Niir det gällerförsörjnuigen med långfristiga fastighetslån har delegationen såväl som år 1974träffat överenskommelse med bankerna i syfte att förbättra avlyftssituationen.Överenskommelsen för innebar att bankerna åtog sig att under detta årbidra med ca . tiU finansieringen av färdiga bostadsfastigheter.Den av beslutade kreditpoUtiska lagstiftningen (prop. 1974: 168, FiU 1974: 39, rskr 1974: 357) bör vid behovkunna bidra tiU en förbättring av avlyftssituationen. För att förbättra kredUförsörjningen tUlfrämst bostadsbyggandet på landsbygd och i glesbygd har flerareformer genomförts. Möjligheter har sålunda öppnats förstadshypoteksföreningarna att bevilja lån till företag utanför s. k.hälsovårdstätort. Vidare har rUcsdagen fattat beslut om särskilda,gynnsamma fördjupningsregler för områden där underliggande kredit inte kanerhållas upp tUl statslånets nedre gräns. Byggnadskostnadenper kvadratmeter lägenhetsyta beräknas 1974 haökat med . Låneunderlags- och pantvärdenivån har höjts i olika etapper och låg högre än . Olika åtgärder vidtogs föratt minska prisstegringarna inom byggandet och på så sätt dämpa ökningarna avboendekostnaderna i nyproducerade hus. Det genomfördaprisstoppet på trävaror, snickerier och monteringsfärdiga trähus utvidgades imars 1974 tUl att omfatta ytterligare ett stort antal varor inombygg-nadsmaterialsektom. Härigenom hejdades den tidigare mycket kraftiga prisökningen på byggnadsmaterial. Vidare beslöt1974 års riksdag att kompensation skall kunna utgå för erlagdmervärdeskatt för bostadshus som färdigställts samt sådana sompåbörjats under detta år och som slutförs eUer 1975. Härigenomhar en begränsning av kostnadsökningarna inom bostadsbyggandet uppnåtts. Hyrorna i det äldre beståndet steg underår 1974 tUl följd av räntehöjningar och ökade kostnader för drift ochunderhåll av fastigheterna. Hyresstegringama reduceras dock väsentiigt förstora hushåUs-grupper genom de reformer i fråga om bostadstUläggen som trädde ikraft och som innebar en höjning av de övre hyres-gränsemaför det statskommunala bostadstillägget och en utvidgning av detta tilllåginkomsttagare utan barn. Denav förra årets rUcsdag antagna bostadsbyggnadsplanen för år 1975 gerutrymme för beslut om bostadslån och byggnadstUlstånd för drygt 80 000 lägenheter jämte lokaler som utgör bostadskomplement. HärtUl kommer en projektreserv om 10 000 lägenheter jämte lokaler. Prop.1975:1 Bilaga 14 6 Någon ändring i den preliminärtfaststäUda planen för föreslås inte. Kommunernas ochlänsbostadsnämndernas bedömningar av bostadsbyggandet tyder påen viss stabUisering av produktionsnivån.Med hänsyn härtill och till att bostadsbyggnadsplanen bör ge utrymme för denproduktion som visar sig vara erforderlig förordas att bostadsbyggnadsplanenför får i huvudsak samma omfattning som för . Outnyttjade delar av ramarna för år 1975föreslås i likhet med vad som gällt i fråga om ramarna få tas i anspråk för ombyggnads- och förbättringsverksamhet om så behövs. Anslaget tUl Lånefonden förbostadsbyggande tas för nästa budgetår uppmed 1 670 milj. kr., vUket innebär en minskning med 1 485 mUj. i förhåUandetill innevarande budgetår. Den kraftiga minskningen uppkommer väsentligen somen följd av det nya bostadsfinansieringssystemet. Under anslaget bortfallernämUgen tidigare beräknade utgifter för räntelån och skuldökning påparitetslån. Statens utgifter för räntesubventioner,som skall utgå enligt den nya finansieringsordningen och som ersätterutgifterna för räntelån och skuldökning på paritetslån, föreslås bli redovisadepå det nuvarande anslaget Räntebidrag m. m. som för innevarande budgetår haranvisats med 1 mUj. För /76 tas detta anslag upp med 2 150milj. Utgifterna för eftergift avhyresförlustiån föreslås bli redovisade på ettsärskUt anslag på driftbudgeten benämnt Eftergift av hyresförlustlån. Anslagettas upp med 75 mUj. för /76. Anslaget tillBostadstiUägg m. m. tas upp med 1 345 mUj. Detta innebär en ökning med 250mUj. i förhåUande tUl innevarande budgetår. Inkomstgränsema föroreducerade bostadstiUägg föreslås bli höjda fr. o. m. med . tiU /år förbarnfamUjer och /år för barnlösa hushåU. Anslaget tUl Vissbostadsförbättrmgsverksamhet tas upp med 190 milj. kr., en minskning med 5 mUj.kr. Bidragen tUlförbättring av boendemUjön i tidigare byggda bostadsområden föreslås bli redovisade på ettsärskUt anslag på driftbudgeten benämnt Bidrag tUl förbättring av boendemUjön.Anslaget tas upp med 30 mUj. Anslaget tUl Lånefonden för kommimalamarkförvärv tas upp med 150 milj. kr., en ökning med 25 milj. kr. Ramen för bevUjande av bidrag och låntill anordnande av allmänna samlingslokaler föreslås vidgad från 25 tUl 30mUj. ökas det organisatoriska stödet tUl riksorganisationerna.Genom beslut av stats.makterna har olikaåtgärder vidtagits som ger avsevärt förbättrade möjligheter att erhållabottenlån för anordnande av allmäima samlingslokaler. 1975:1 Bilaga 14 7 Vidare föreslås att allmännyttigabostadsföretag under vissa förutsättningar skall kunna få bostadslån förförvärv av tidigare statsbelånat hus om syftet med förvärvet är att åstadkommaett större fastighetsbestånd och därmed öka förutsättningarna för en rationellfastighetsförvaltning. Även kooperativabostadsföretag föreslås kunna få förvärvslån. Arbetet med att fullfölja de av riksdageni december beslutade riktlinjerna för hushållningen med mark ochvatten har indelats i eft programskede och i ett därefter följandeplaneringsskede. Maj:ts uppdrag i februari1973 har länsstyrelserna under programskedet haft överläggningar med kommunernaom de planeringsinsatser som krävs för att tUlgodose riktlinjerna. Kommunernahar upprättat program för dessa åtgärder. De kommunala programmen harsammanställts av länsstyrelserna och redovisades tillsammans med länsstyrelsernas egna yttranden överprogrammen tUl Kungl. Det samlade programmaterialet harremitterats tiU berörda centrala verk. Forskningsinstitutioner ochorganisationer har beretts tUlfälle att yttra sig över programmen. Kommunemahar getts tillfälle att yttra sig över länsstyrelsemas och de centrala verkensställningstaganden tUl programmen. Det samlade programmaterialet bereds f. n.inom . En redogörelse för utfaUet av programarbetet och regeringensställningstaganden i samband härmed är avsedd att lämnas i en proposition till1975 års . Flera kommuner har på eget initiativinformerat allmänheten om det pågående programarbetet genom informationsmötenoch utställningar samt inbjudit enskilda kommuninnevånare och organisationeratt yttra sig över programförslagen. Dessutom har i anslutning till programarbeteten informationsverksamhet "Planeringsinformation 1974" genomförtsav kommunikations-, jordbruks-, arbetsmarknads-, bostads-ochkommundepartementen samt statens planverk och . Ettbasmaterial om pågående verksamheter inom den regionalpolitiska planeringen,den fysiska riksplaneringen och den regionala trafikplaneringen hardistribuerats tUl de poUtiska partiemas kommunfullmäktigegmpper samt erbjuditspartiorganisationer, studieförbund och vissa intresseorganisationer. Närprogramskedet avslutades i kommunema hade ett tusentalpartiorgaiusationer, studiecirklar och lokala intressegrupper rekvireratmaterial om den fysiska riksplaneringens programskede. har inästan samtliga kommuner anordnats utställningar om de tre planeringsformernamed såväl centralt och regionalt som kommunalt material. Under det nu inledda planeringsskedetskall det planeringsarbete bedrivas och de säkerställandeåtgärder inledas somföreslagits i de Prop.1975:1 Bilaga 14 8 kommunalaprogrammen med de ändringar som föranleds av regeringens beslut. Med några fåundantag har samtiiga kommuner i landet i störreeller mindre omfattning bedömt sig vara berörda av den fysiska riksplaneringen.Enligt kommunernas program skall inom ett mycket stort antal områden planerings- och säkerställandeåtgärder av skildaslag genomföras under planeringsskedet. I stort sett alla berördakommuner avser att under planeringsskedetupprätta en s. k. kommunöversikt, som innefattar ställningstaganden till främstbebyggelseutvecklingen i kommunens olika delar. För de områden som bedömtsinnefatta mer komplicerade planeringsproblem skall enligt programmenområdesplaner upprättas. Praktiskt taget alla berörda områden, som interedan är säkerställda enligt naturvårdslagen (1964: 822), kommer att behandlasav kommunerna under planeringsskedet. För vissa områden innebär kommunernas åtaganden främst medverkan i samråd medlänsstyrelsen om naturvårdslagens tUlämpning. Detåligger de berörda centrala verken att utfärda nödvändiga anvisningar förplaneringsarbetet. Som ett led i ett sådant anvisningsarbete har statensplanverk i samråd med statens lantmäteriverk utarbetat en rapportmed exempel på kommunöversikter. Till vägledningför det fortsatta planeringsarbetet utarbetar planverket i samarbetemed lantmäteriverket, och en samling exempel på olika genomförandemedelatt tillämpa i planeringen. har, bl. a. mot bakgrand avriksdagsbeslutet om hushållning med mark och vatten, utarbetat råd ochanvisningar för naturinventering och naturvårdsplanering. Vidare har lantbruksstyrelseni skrivelse till lantbruksnämnderna lämnat anvisningar för redovisning avjordbmkets intressen i översiktlig planering. har utarbetat riktlinjer för fortsatt fysisktriksplanearbete avseende fiskets intressen. Inom riksantikvarieämbetetutarbetas f. n. anvisningar förkulturmiimesvårdens behandling i planeringsarbetet. Sedan bestämmelsernai 136 a § byggnadslagen om särskild tillståndsprövning av viss mdustrilokalisering trädde i kraft den 1januari 1973 har lokaliseringstillstånd sökts i 37 faU. Av ansökningarna har 19avsett om- och tillbyggnader av befintiiga anläggningar. Maj:t har helt eller delvis lämnat lokaUseringstiUstånd i 13fall. En ansökan om lokaliseringstillstånd har lämnats utan bifall. Ioktober 1973 meddelade regeringen attställningstagandet tiU ansökningar om utbyggnader inom massa- ochpappersindustrm tiUs vidare skuUe anstå, bl. a. i avvaktan på bättre underlagför att bedöma vilka långsiktiga konsekvenser en ytterligare ökning avvirkesförbmkningen får för skogsnäringen. F. n. föreligger 6 ansökningar om stora utbyggnader av massaindustrier.