prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — saknaranställningsmöjligheter är tonsättare och populärauktorer, även om vissa försökhar gjorts att knyla tonsättare lill olika musikinslilulioner. Päfilm- och scenområdel är ungefär hälften av skådespelarna och regissörernafritt arbetande konstnärer. Huvuddelen av filmarna utanför Radiosaknar anställning, medan dansarna till övervägande del är anställda vid någonav de musikdramatiska institutionerna. Förhållandena för dramatiker ochkoreografer liknar dem som gäller för författare. Förekomstav anställning inom det konstnärliga området undersöktes förvissa kategorierunder är 1968 Den andel av de olika konstnärsgrupperna som haft någon form avanställning inom det konstnäriiga området utgjorde av författarna , avkonsthanlverkarna , av musikerna och av skådespelarna . Mångakonstnärer har en sysselsättning vid sidan av den konstnärliga verksamheten.Olika aspekter pä detta dubbelarbete har belysts av i enundersökning som omfattar grupperna författare (utom fackförfattare),bildkonstnärer och tonsättare. Ungefär hälften av konstnärerna arbetadedagligen eller sä gott som med sin konstnärliga verksamhet. Den ickekonstnäriiga verksamheten bedrevs i stor utsträckning som deltidsarbete.Emellertid hade av bildkonstnärerna, av tonsättarna och avförfattarna heltidsarbeten som inle var av konstnäriig art. För majoriteten avkonstnärerna var dubbelarbetet av permanent natur; det för alla tre gruppernavanligaste sidoyrket var lärare. För av författarna, avbildkonstnärerna och av tonsättarna var motiven för dubbelarbetet i förstahand ekonomiska. Inkomsten av del utomkonst-näriiga arbetet, beräknad som medianbruttoinkomst,var för samtliga grupper större än inkomsten av det konstnäriiga, och uppgicktill ca tre fjärdedelar av den totala inkomsten. Arbetslöshetför konstniirer tar sig olika uttryck för olika grupper. För anställda och päuppdrag arbetande konstnärer innebär arbetslöshet avsaknad av både ordinariesysselsättning och inkomster, medan de fria yrkesutövarna mister sin inkomst,men kan fortsätta sin konstnäriiga yrkesverksamhet. F.n. finns tvä arbetslöshetskassor för konstnärer. Musikernas m. fl. erkändaarbetslöshetskassa och teateranställdas erkända arbetslös-helskassa.Dessa omfattar emellertid även andra grupper än konstnärer, varför en exaktsiffra för konstnärernas anslutning är svär att fä. Uppskattningsvis är dockmedlemsantalen för konstnärsgrupperna ca 2 100 i musikernas arbeslöshetskassaoch ca 2 200 i de teateranställdas. Denoenhetliga situationen på konstnärernas arbetsmarknad ger upphov till en imotsvarande grad splittrad bild vad avser inkomststrukturen. Inkomsterna varierarberoende av om konstnärerna har anställning eller är fria yrkesutövare. För densenare gruppen kan variationerna mellan olika är vara mycket stora. Den gruppsom har de högsta totala inkomsterna är fackförfattarna, medan bildkonstnäreroch konsthant- 1975/76:135 29 verkarehar de lägsta totala inkomsterna. har författare och tonsättare lättare att få stipendier än övrigakonstnärsgrupper, Äv dessa båda grupper erhöll resp, något stipendiumunder är 1968, medan siffrorna för övriga grupper var . Författarna ochtonsättarna var särskilt gynnade i fråga om de statliga stipendierna, Äv dessagrupper fick sådant stipendium eller konstnärsbelöning mot förövriga konstnärsgrupper. Bidrag och stipendier har under senare är fält ökadbetydelse för konstnärernas försörjning. Jämfört med /68 äranslagen lill de statliga stipendierna fyra gånger och biblioteksersättningenåtta gånger högre under /76. Reglernaför b e s k a 11 n i n g av konstnärer överensstämmer i huvudsak med dem somgäller för övriga yrkesgrupper, 1 fråga om mervärdeskatt finns docksärbestämmelser för vissa konstverk, nämligen för målningar, etsningar,litografier och andra konstgrafiska verk samt skulpturer. beslöts(prop. 1973:163, SkU 1973:62, rskr 1973:350) att all försäljning av sädanakonstverk skulle befrias frän mervärdeskatt, under förutsättning att verkentillhörde konstnären eller dennes oskiftade dödsbo. Ävenbeträffande s o c ialförsäkringsavgi f lergällersammareg-ler som för övrigagrupper i samhället. Genom beslut i (prop. 1975/76:46, SfU1975/76:17, rskr 1975/76:67) gäller vissa nya reglerför uttagande av socialförsäkringsavgifter. Enligt dessa är uppdragstagarebefriad frän skyldighel att eriägga socialförsäkringsavgifter. Denna skyldighethar övergått lill uppdragsgivaren. För egna företagare, som fortfarande självaskall erlägga egenavgifter, bibehålls möjligheten att för visst uppdrag tecknalikställighetsavtal. Genom detta övergår skyldigheten att eriäggasocialförsäkringsavgifter som hänför sig till ersättningen för uppdraget påuppdragsgivaren. Medundantag för kyrkomusiker och för viss pedagogisk verksamhet inom detkonstnäriiga området finns inte några krav på särskild yrkesutbildning för attbedriva konstnäriig yrkesverksamhet. Konstnärerna genomgår dock vanligen någonform av konstnäriig utbildning. Deras utbildningsbakgrund är dock mycketoenhetlig. Utbildningsmöjligheterna är många och kan variera från kortarekurser till studier på högskolenivå. I det följande ges en översikt över denkonstnäriiga utbildning, som är yrkesinriktad. Översikten gör inte anspråk päatt vara fullständig. Ordområdet skiljer sig från övriga konstomräden därigenom att det för litterärakonstutövare saknas möjligheter till särskild yrkesutbildning. De litterärayrkesutövarna har naturiigtvis tillgång till viss grundutbildning genom denallmänna skol- och universitetsutbildningen. Detta gäller främst översättarna,för vilka akademiska språkstudier innebär en kvalificerad ut- 1975/76:135 30 Vid jouinalislhögskoiorna och i särskilda kurser viduniversiteten ges undervisning i stilistik. Egentlig yrkesutbildning med siktepå att utveckla ordet som konstnärligt uttrycksmedel saknas dock. Avde skolor som bedriver högre konstnärlig utbildning pä bild- och formomrädet ärkonsthögskolan och i statliga. iGöteborg är en del av den kommunala förvaltningen. Konstindustriskolan iGöteborg är privat och erhåller statsbidrag som enskild yrkesskola. Gmndutbildningenvid omfallar och sker inom målarskolan, skulpturskolanoch skolan för grafisk konst. Vidareutbildning av redan yrkesverksammakonstnärer bedrivs i form av särskilda kurser. För antagning till mälar-,skulptur- och grafikskolorna krävs konstnäriig begåvning. Denna bedöms medledning av inlämnade arbetsprov. De som antas till har i regelomfattande konstnärliga studier bakom sig. Påbyggnadsutbildningför arkitekter bedrivs vid arkitekturskola. Utbildningen avkonservatorer vid har f n.karaktär av vidareutbildning och sker i form av särskilda kurser. Konstakademiensvarar för den centrala ledningen av . Förhandlingar med akademinpägär vad gäller följderna för såväl akademin som av den är 1975beslutade reformeringen av högskoleutbildningen (prop. 1975:9, UbU 1975:17,rskr 1975:179). Vidkonstfackskolan ges utbildning för konstindustri och konsthantverk. Skolan omfattar konstindustriella dagskolan,konstindustriella aftonskolan, högre konstindustriella skolan ochteckningslärarinslitutet. De konstindustriella skolorna är uppdelade i sjufackavdelningar. Denkonstindustriella utbildningen omfattar i regel fyra är. Studietiden vidteckningslärarinslitutet är tre är men de studerande genomgår i regelen förberedande ettårig teckningsläramtbildning vid konsl-indusirielladagskolan. Antagningen till grundas på arbetsprov, 11976 ärs budgetproposition dras riktlinjerna upp för en genomgripandeomorganisation av den konstindusiriella utbildningen vid konstfackskolan.Valands konstskola i består av en avdelning för vardera målning,skulptur och grafik. Intagningen baseras på arbetsprov och de studerande har iregel någon form av konstnäriig förutbildning. Studietiden är i allmänhet femår. Konstindustriskolani bedriver utbildning med olika inriktning och längd och på olikanivåer. För antagning krävs konstnäriig begåvning, som bedöms pä grundval avarbetsprov. Denfyraåriga konstindustriella dagskolan kan sägas motsvara konstfackskolanskonstindustriella fackavdelningar. 1975/76:135 31 ävenskolan för bokindustri, den högre grafiska kursen, byggnadsritarkursen,guldsmedsskolan, inredningsritarkursen, kartritningskursen samt aftonskolanskonstyrkesavdelning. 11976 ärs budgetproposition aviseras förhandlingarom ett förstatligande avValands konstskola och Konstindustriskolan. Åriigenantas till avdelningar för måleri, skulptur och grafik ca 30studerande, till ca 10 studerande, till (exkl. leckningslärarutbildningen) ca 70 studerande och till motsvarandeutbildning vid konstindustriskolan ca 50 studerande. utbildning finns inom bildomrädet konstskolor som drivs av kommuner,bildningsorganisationer eller som är privata yrkesskolor. Dessa utbildningarhar skiftande inriktning och målsättning men syftar i allmänhet lill alt geviss yrkesutbildning och/eller att förbereda fortsatt konstnärlig utbildning.Flertalet har statligt och/eller kommunalt stöd. Dengrundläggande yrkesutbildningen fotograferär föriagd till gymnasieskolan. Vid ges också viss fotografiskutbildning. Vadgäller tonområdet finns statliga musikhögskolor i , ochMalmö. Vid samtliga dessa anordnas utbildning av instru-menlalister ochsångare, kyrkomusiker samt musiklärare och musikpedagoger. Vid musikhögskolani finns dessutom utbildning av tonsättare, dirigenter ochpianostämmare. (U 1970:60) för högre musikutbildning (OMUS) är f. n. tillsynsmyndighet förmusikhögskolorna. Utbildningenär f. n. treårig för instrumentalister, sångare, tonsättare, dirigenter ochmusikpedagoger, fyraårig för kyrkomusiker och tvåårig för pianostämmare.Utbildningen av "ettämnesmusiklärare", dvs. lärare som undervisarbara i musik, är fyraårig. bedrivs vidare pä försöktväämnesutbildning för blivande lärare i musik och ett annat ämne. Därvid skallämnesutbildningen i musik omfatta minst tre terminer. Antagningtill musikhögskola sker pä grundval av särskilda inträdesprov. Dettotala antalet studerande uppgår innevarande läsår till ca 480 vidmusikhögskolan i , ca 190 i och ca 180 i . Utbildningi rytmik bedrivs vid Svenska . Vissafolkhögskolor har särskild musiklinje. Vid Folkliga iArvika och i finns musiklinje med såvälgrundutbildning som yrkesutbildning. Yrkesinriktad musikutbildning bedrivsäven vid musikpedagogiska institut, som står under statlig tillsyn genomOMUS, samt vid vissa kommunalamusikskolor. Delbör ocksä nämnas att har en musikskola. Vadgäller film- och s c e n o m r å d e t finns för den sceniska utbildningenfyra statliga scenskolor, två i , en i och en i för skolorna är . 1975/76:135 32 Vidscenskolorna utbildas skädeispelare och musikdramatiska artister. Till utbildningen skall åriigen antas tolv studerande vid var ochen av skolorna med undantag av musikdramatiska skolan i , som skallanta åtta studerande. Antagningen sker på grundval av särskilda inträdesprov.Dessutom förekommer fortbildningsverksamhet i olika former. Skaraskolscen, som är , ger viss yrkesutbildning men fungerar i huvudsak somförberedelse för studier vid någon av statens scenskolor. Pä liknande sätt gernågra folkhiigskolor med särskild teateriinje scenisk förutbildning. Vidstatens dansskola utbildas danspedagoger och koreografer. Till utbildningen pädanspedagoglinjen antas ca tolv och på koreograflinjen ca tre studerande perär. Utbildningen är treårig. Vidare meddelas utbildning i mim i form avs'ärskilda kurse:r. är tillsynsmyndighet för dansskolan. Utbildningav dansare sker vid balettelevskolorna vid Operan, i ochMalmö stadsteater. Utbildningarna tillgodoser främst teatrarnas egna behov avdansare. Balettakademiensyrkesskola inom Kursverksamheten vid har under flera åranordnat treårig utbildning för dansare och danspedagoger. utbildar personal för produktion av program för teater, film, radiooch television. De studerande antas pä gmndval av särskilda antagningsprov. Undervisningenbedrivs vid följande tvååriga utbildningslinjer: allmän linje, administrativlinje, bildteknisk linje, ljudteknisk linje, scenografilinje och maskeringslinje.Vid institutet anordnas ocksä verksamhet med vidareutbildningssyfte, dels iform av ettårig allmän produktionsteknisk utbildning, dels i form av kurser. Tillden allmänna produktionstekniska utbildningen antas minst 16 studerande ochtill övriga utbildningslinjer lägst 24 och högst 30 studerande åriigen. Utbildningeninom det konstnäriiga området har varit föremål för en rad utredningar. Konstnärsutbildningssakkunnlga(U 1968:52) och expertgrupp för konstutbildning (U 1973:05) hararbetat med utbildningen inom bildkonst, konsthantverk och design. De bådautredningarnas förslag har behandlats i innevarande ärs budgetproposition.Konstnärsutbildningssakkunnlga kommer med sill slutbetänkande ombl.a. Expertgruppen kommer att lämnaförslag rörande den högre utbildningen av fotografer, vidareutbildning ochfortbildning av konstnärer på bild- och formomrädet samt dimensionering av denhögre utbildningen pä området. Prop.1975/76:135 33 Organisaiionskommiiiénför högre musikutbildning (OMUS), tillkallad , har som huvuduppgift attarbeta med en successiv reformering av den högre musikutbildningen. Under våren1976 kommer kommittén att i ett samlat förslag redovisa huvudprinciperna fördel fortsatia reformarbetet, Dansarutrednlngen(U 1973:09), tillkallad , skall avge förslag om dels en förberedandedansarutbildning för elever i , dels en därpå följande tvåårigyrkesinriktad dansarutbildning. Detfinns inte någon längre sammanhållen utbildning exklusivt inriktad påkultur förmedling. Eftersom kullurformedling förekommer som en del avarbetsuppgifterna för en läng rad yrkesgmpper har de som är verksamma inomområdet en mycket varierande utbildningsbakgrund. De kunskaper som har direktrelevans för kullurförmedlande uppgifter har ofta inhämtats genom praktiskayrkeserfarenheter eller genom intern utbildning i arbetsgivarens regi. Ikonstnärsutbildningen finns f n. inte någon systematiskt ordnad undervisningmed sikte pä kullurförmedlande uppgifter. Musiklärar-, tecknings-lärar- ochdanspedagogutbildningarna är dock organisatoriskt knutna till institutioner medkonstnäriig utbildning. bedrivs vid sidan av den utbildning av pro-gramproducerandepersonal för teater, film, radio och television, som är institutetshuvuduppgift, även allmän produktionsteknisk utbildning. Den senare innehällerlärostoff som kan fä betydelse för kommande arbete med kulturförmedling. Inomde större organisationerna och då främst inom folkbildningen bedriver mankonlinueriigt ledarutbildning för den egna verksamheten. Studieförbunden harbl, a. kurser för cirkelledare i kulturämne. Dessa kurser ger såvälämnesutbildning som melodisk utbildning. Man har vidare kurser förorganisatörer av olika slag. Dessa kurser tar t. ex. upp kulturiivets organisationoch pedagogisk anpassning av kulturutbudet för den egna organisationen. Vidvissa av de nämnda kurserna har avsevärt intresse ägnats åt kulturförmedling. Ettantal av \andetsfolkhögskolor har inriktat sig på undervisning i estetiskaämnen. Till viss del är denna utbildning tillämplig pä kullurförmedlandeverksamhet. Del förekommer även kortare kurser kring teman med anknytning tillkullurförmedlande verksamhet. Centrumbildningarnahar genomfört viss kursverksamhet som berör kul-lurförmedlingen. Ett exempel ärkursen "Konstnär i socialt arbete" som genomfördes i samarbete medsocialstyrelsen . Syftet var att belysa olika problem och erfarenheterför bildkonstnärer som skulle arbeta pä ungdomsgårdar. 3 1975/76. Prop.1975/76:135 34 3.1,4Upphovsrätt och fackliga förhållanden Upphovsrättslig lagstiftning Bestämmelserom den rätt som tillkommer upphovsmän till litterära och konstnäriiga verk,utövande konstnärer, fonogramframställare m. fl. finns i lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (ändrad senast 1973:363). Ilagen (1960:730) om rätt lill fotografisk bild (ändrad senast 1973:362)regleras den rält som tillkommer fotografer. och annan brukskonstskyddas enligt mönsterskyddslagen (1970:485, ändrad 1971:627) men kan även varaföremål för upphovsrätt. Densvenska upphovsrättslagstiftningen har tillkommit i nordiskt samarbete och hardessutom stark internationell prägel. Upphovsrältsskyddets utsträckning liliförmån för utländska verk sker genom internationeUa konventioner. 1 fråga omupphovsrätten och fotografirätten grundas det internationella skyddet främstpå 1886 ärs Bernkonvention för skydd av litterära och konstnäriiga verk(reividerad och 1971) samt Väridskonvention omupphovsrätt. Det internationella skyddet för de s. k. närstående rättigheternaregleras Romkonvenlion om skydd för utövande konstnärer,framställare av fonogram samt radioföretag. Fonogramframställare skyddasdärutöver genom den s. k. fonogramkon-ventionen av är 1971. haranslutit sig till dessa konventioner. Lagstiftningenbygger på principen att den som har skapat ett verk har ensamrätt att förfogaöver verket och göra det tillgängligt för allmänheten. Detta är upphovsrättensekonomiska sida. Dess ideella sida innebär bl, a, att upphovsmannen skall angesi överensstämmelse med vad god sed kräver och att verket inte får ändras så attupphovsmannens anseende kränks. 1URL finns bestämmelserom upphovsrättens föremål och innehåll, Upp-hovsrältsligtskyddat är ett verk "vare sig det utgör skönlitterär eller beskrivandeframställning i skrift eller tal, musikaliskt eller sceniskt verk, filmverkeller alster av bildkonst, byggnadskonst eller brukskonst eller kommit tilluttryck på annat sätt". Särskilda bestämmelser finns rörande översättningaroch bearbetningar, samlingsverk samt verk av flera upphovsmän. infördesvisst upphovsrältsligl skydd beträffande vissa handlingar som upprättats avmyndighet. Lagenknyter olika rättsverkningar lill att ett verk offentliggörs eller utges. anses offentliggjort när det lovligen gjorts tillgängligt för allmänheten.Del anses utgivet när exemplar därav med upphovsmannens samtycke förts ihandeln eller på annat sätt blivit spridda till allmänheten. Rätten att förfogaöver verket innebär att upphovsmannen har ensamrätt att framställa exemplar avverket, offentliggöra del och sprida det samt låta översätta eller bearbetadet. Den som översätter eller bearbetar ett verk eller överför det till annanlitteratur- eller konstart har upphovsrätt till verket i denna form. 1975/76:135 35 Ensamrättenär dock underkastad en rad inskränkningar till förmän för huvudsakligenreligiösa, kulturella eller i övrigt samhälleliga ändamål. Om inskränkningenenligt URL är absolut, dvs, om upphovsmannen inte kan motsätta sig nyttjandet,kan eventuell ersättning inte bli föremål för vanliga avtalsförhandlingar. Ihändelse av tvist bestäms ersättningen av domstol. Man talar dä omtvångslicens. Tvångslicens innebär rätt för envar att mot ersättning utnyttjaett verk inom vissa i lagen angivna gränser. Sålunda får t. ex. mindre verkeller del av verk mot ersättning las in i samlingsverk till bruk vid gudstjänsteller undervisning, om fem är förflutit sedan verket offentliggjordes. Ipraxis har en speciell typ av inskränkningar uppstått, som innebär att enutnyttjare av visst upphovsrältsligl skyddat verk kan sluta ett taxeavtal meden facklig huvudorganisation och därmed få rätt att utnyttja alla sädana verkav upphovsman som företräds av organisationen. Om ett avtal med stöd avlagstiftning ges verkan för upphovsman, som står utanför organisationen, talarman om legal avtalslicens. Vid avtalslicens förhandlarupphovsmannaorganisationerna och representanter för förbrukarna om de villkorinkl. den ersättning som skall gälla för nyttjandet. URL innehäller endast ensådan bestämmelse (22 § andra stycket). Enligt denna f och dessdotterbolag mol ersättning sända skyddat verk även av sådan upphovsman som inteär medlem av organisationen. Bestämmelsen gäller inte sceniskt verk och inteheller om upphovsman meddelat förbud mot tillämpning av bestämmelsen. 1de flesta av de fall där URL ger bestämmelser om inskränkningar i ensamrättenkan skyddat verk nyttjas fritt utan upphovsmannens samtycke. Sålunda fårenstaka exemplar av offentliggjort verk framställas för enskilt bruk, verkutnyttjas för blinda, i viss omfattning citat göras ur offentliggjort verk,konstverk återges i kritisk eller vetenskaplig framställning eller avbildas itidning i samband med redogörelse för dagshändelse, verk, som syns eller hörsunder dagshändelse, tas med vid information om händelsen i radio-, televisions-eller filmreportage. En tidning fär ta in en artikel ur en annan tidningrörande vissa frågor, om eftertryck inte är förbjudet. Vidare föreligger rätt,under vissa förutsättningar, till ljudupptagningar inom undervisningsväsendet.Sedan litterärt eller musikaliskt verk utgivits får exemplar, som omfattas avutgivningen, också spridas vidare och även visas offentligt. Emellertid färnoter inte hyras ut till allmänheten ulan upphovsmannens samtycke. Rätt föreliggerocksä till spridning och visning - pä annat sätt än genom film eller television- av exemplar av konstverk som överiätits eller omfattas av utgivning (25 §),Upphovsmannen har inte rätt till ersättning vid spridning eller visning avsådant konstverk och inte heller kan han motsätta sig att detta sker.Ensamrätten till offentligt framförande är ocksä inskränkt bl. a. sä att sådantframförande alltid får ske vid gudstjänst eller undervisning. 1975/76:135 36 Skyddstidenför upphovsrältsligl verk gäller i regel intill utgången av femtionde åretefter upphovsmannens död. URLinnehåller också bestämmelser om vissa upphovsrätten närstående rättigheter.Regler finns sålunda om skydd för utövande konstnärer, för framställare avgrammofonskivor och andra ljudupptagningar och för radio-ochtelevisionsförelag. Skyddstiden är här efter det upptagningen gjordes.Detta gäller skyddet mot kopiering av själva inspelningen. Vidare finns skyddför den som framsfällt kalalog, tabell eller liknande. Skyddet gäller tio årefter del arbetet utgavs. Upphovsrättenkan helt eller delvis överiåtas. Den ideella delen av upphovsrätten kan dockefterges endast vad avser en till art och omfattning begränsad användning avverket. Vanligen upplåter upphovsmannen för begränsad tid viss del av rätten,exempelvis föriagsrätt eller uppföranderätt. När den upplåtna rätten utnyttjatsåtergår den till upphovsmannen, 1lagen finns vidare regler oui förbud mot au offentligt återge verk på sätt somkränker den andliga odlingens intressen samt regler om ansvar ochersättningsskyldighet. Inträng i upphovsrätt kan sålunda bestraffas och medföraskadeståndsskyldighet. Även den som pä grund av avtal eller lagbestämmelser ominskränkningar i upphovsrätten har rält att förfoga över ett skyddat verk måsteiaktta den ideella rätten. Beträffandeupphovsrätten gäller som huvudprincip att lagen är tillämplig bl. a. pä verk avden som är svensk medborgare samt pä verk som först utgetts i . I frägaom de; närstående rättigheterna tillämpas lagen på framförande, ljudupptagningoch radio- och televisionsutsändning som äger rum i . Envanlig upphovsrättslig ersättningsform är royaity dvs. en fortlöpandeersättning i förhåUande till omfattningen av nyttjandet, exempelvis upplagans storiek.Ersättning i ett för allt, s. k. f r i k ö p, förekommer framför allt i frågaom film- och grammofoninspelningar. Fotografiskbild är inte föremål för upphovsrätt. Rätten lill sådan bild regleras i FotoL.Den som framställt fotografisk bild har, med vissa inskränkningar, uteslutanderätt att genom fotografi, tryck, teckning eller annat förfarande framställaexemplar av bilden och att visa den offentligt. Rätten innefattar ocksä, liksomupphovsrätten, vissa ideella moment. Skyddstiden är 25 är från det år dä bildenframställdes, såvida inte bilden har konsinäriigt eller vetenskapligt värde, ivilket fall skyddet gäller intill utgången av del femtionde året efterfotografens död. I stort är rätten lill fotografi underkastad sammaprincipiella inskränkningar som upphovsrätten. Dessutom får sådan bild motersäUning alllid tas in i arbete lili bruk vid undervisning, alltså inte bara iantologi, vilket är fallet enligt URL.