prop · FZ03141 · 1975-12-31 00:00:00 — medredogörelse för verksamheten iirahi £in'«parådets ministerkommitté under är1975; Regeringenöverlämnar till rUcsdagen enligt bifogade utdrag av regcr ringsprotokollredogörelse för verksamheten inom minis-' terkommitté under år1975. 1 1975176.1 saml Nr 141 $ 175/76! i41i!,': UtdragUTRIKESDEPARTEMENTET ;:. ..; PROTOKOLL . Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , , , , , ; Skrivelsetill med redogörelse för verksamheten inom mlnisterkonmiittéunder Iresolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanarEuroparådets rådgivande församling regeringarna att lägga fram enrapport om verksamheten i inför sina parlament.Regeringen har lämnat sådana redogörelser för åren 19671974 (skr.1968: 23, skr. 1969: 27, skr. 1970: 39, skr. 1971: 119, skr. 1972: 107, skr.1973:161, skr. 1974: 131, skr. 1975/76: 8). En redogörelse för verksamheteninom har utarbetats inomutrikesdepartementet i samråd med övriga berörda departement. Redogörelsen börfogas till regeringsprotokoUet i detta ärende som bilaga. Jaghemställer att regeringen till överlämnar den inom utrikesdepartementetupprättade redogörelsen för verksamheten inom ministerkommittéunder . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Redogörelseför verksamheten inom under är 1975 /.Ministerkommittémöten 1. Ministerkommitténs56:e möte ägde rum i . Den svenska delegationen leddesav utrikesminister och bestod i övrigt av ständigaombud hos ambassadör , utrikesrådet ,biträdande ombudet hos departementssekreterare ,departementssekreterare samt departementssekreteterareCarl-Magnus . Ordförandevid mötet var danske utrikesministern . Pådagordningen stod främst , den europeiska säkerhetskonferensen (ESK),utvecklingen av det europeiska samarbetet och . Ministerkommitténuttryckte en förhoppning om att verklig demokrati skulle etableras i Portugaloch om en fortsatt utveckling av förbindelserna mellan ochEuroparådet. välkomnade kommittén den avkoloniseringsprocess somföretagits av den portugisiska regeringen. Ianslutning tUl kommitténs uppdrag åt generalsekreteraren vid det föregående (55:e)ministerkommittémötet att med diskutera desamarbetsmöjligheter som stod de portugisiska myndigheterna till buds inomEuroparådet instruerade ministrarna ställföre-trädarkonunittén att snarastutarbeta ett program för tekniskt samarbete mellan och pågrundval av från portugisisk sida redovisade praktiska behov. Ställföreträdarkommitténfastställde senare ett sådant program tUl en kostnad av cirka FF 1 mUjon för år1975. underströk i sitt inlägg under konunit-téns diskussion betydelsen avatt medlemsstater visade solidaritet och gav uttryck för stöd förde starka krafter som eftersträvade verklig demokrati i . Han erinradeom de svårigheter som var förknippade med att efter generationer av diktaturoch politisk isolering skapa en fungerande demokrati i . En passiv ochavvaktande attityd från europarådsstatemas sida skulle medföra ett stort ansvarom ansträngningarna att nå demokrati skulle misslyckas, framhöllutrikesministern. tillstyrkte han att ett program skulle fastställasför tekniskt samarbete mellan och . b)Europeiska säkerhetskonferensen (ESK) Diskussionenrörande den europeiska säkerhetskonferensen inleddes av statssekreteraren iholländska utrikesministeriet L. J. Brinkhorst. |-2 1975176.1 saml. 1975/76:141 4 nisterkoirunitténkonstaterade att viktiga frågor ännu återstod att lösa i Genéve-förhandlingamatrots de framsteg som hade gjorts. Ministrarna enades vidare bl. a. om attperiodiska åsiktsutbyten rörande uppföljningen av ESK's beslut skuUe äga rum iministerkommittén under förutsättning av ett framgångsrikt slutförande avkonferensen. c) Utvecklingenav det europeiska samarbetet Ministerkommitténtog del av oUka redogörelser rörande verksamheten inom , EG ochEFTA. Vidare gjorde ministrarna ett principuttalande till förmån för enutvidgning av Europeiska ungdomscentret i . I uttalandetkonstaterades att ett slutgUtigt beslut om en utvidgning skulle bli beroende avvissa utredningar. Kommittén välkonmade ett erbjudande från norsk sida attbekosta en preliminär arkitektstudie och en utredning rörande kostnadema fören utvidgning av ungdomscentret. Ministerkommitténgav uttryck för fortsatt oro rörande läget i och uttalade enförhoppning om snar framgång i de förestående förhandlingarna i meUan deberörda parterna. Ministerkommitténs57:e möte ägde rum i . Den svenska delegationen leddes avutrikesminister och bestod i övrigt av ständiga ombudhos ambassadör , kabinettssekreterare ,kanslirådet , biträdande ombudet hos departementssekreterareThomas Ganslandt samt departementssekreterare . Ordförandevid mötet var den franske utrikesministern . Sauvag-nargues. Pådagordningen stod den europeiska säkerhetskonferensen (ESK), ,situationen i , utvecklingen av det europeiska samarbetet och frågan omutvidgning av det europeiska ungdomscentret. a)Europeiska säkerhetskonferensen (ESK) Efteren introduktion av den schweiziske presidenten och utrikesministern ministerkoirmiittén ett åsiktsutbyte rörande uppföljningen avsäkerhetskonferensens slutdokument. Kommittén konstaterade att uppföljnmgenborde ske i en anda av god vUja och fullföljas med både tålamod och fasthet. Iett inlägg i diskussionen konstaterade utrikesminister bl. a. att deflesta av slutdokumentets beslut och rekommendationer måste verkställas genom unUateralaåtgärder inom varje enskUd stat och att detta kunde ta tid. Det var omöjligtatt ändra lagstiftning och etablerade regler över . Vissa avrekommendationerna krävde även att ökade resurser anslogs för derasgenomförande. Detta gällde exempelvis informationsutbyte och samarbete påkulturens och undervisningens område. Utrikesministem konstaterade vidare att slutdoku- 1975/76:141 5 mentetsrekommendationer i vissa fall, främst på det ekonomiska området, bara kundeförverkligas genom bUaterala överenskommelser. Han underströk att det varviktigt att man i sådana bUaterala sammanhang inte gjorde tolkningar eller omformuleringarav slutdokumentets innehåll. Man borde därför eftersträva att i bUateralaöverenskommelser antingen ta in relevanta delar av dokumentet in extenso ochutan om-formuleringar eller, om detta inte visade sig möjligt, nöja sig med generellahänvisningar till slutdokumentets bestämmelser. Slutligenframhöll utrikesministem att man från svensk sida gäma såg att ESK'suppföljning blev föremål för åsiktsutbyten i ställföreträdarkommittén meddeltagande av experter från huvudstäderna. Utbyten av synpunkter ochupplysningar av detta slag vore enligt svensk uppfattning att välkomna som enåterkommande del i verksamhet, konstaterade utrikesministern. Ministrarnagav uttryck för sitt fortsatta stöd åt den portugisiska regeringens och denportugisiska folkmajoritetens ansträngningar att genomföra parlamentariskdemokrati på grundval av respekt för mänskliga rättigheter, social rättvisaoch lag och rätt. välkomnade kommittén rådgivande församlingensinitiativ att inbjuda ledamöter av konstituerande församling attdeltaga på ad hoc-basis i dess debatter. Efteratt ha tagit del av en rapport rörande det tekniska samarbetet mellanEuroparådet och uppdrog ministerkommittén vidare åtgeneralsekreteraren att fortsätta samarbetet med de portugisiska myndigheternapå gmndval av program som godkänts av stäUföreträ-darkommittén. Slutligenåhörde ministrarna redogörelser av italienske statssekreteraren 's förbindelser med och av norske utrikesministem Frydenlundrörande EFTA's förbindelser med . c) Situationen i Situationeni hade uppförts på ministerkommitténs dagordning på svensk begäran.Diskussionen inleddes därför av utrikesminister . a. att hade ett specieUt ansvar när det gällde attfölja utvecklingen i , framför allt med tanke på organisationensengagemang för mänskliga rättigheter och demokrati. Detta innebar attEuroparådets medlemsstater i den ömtåliga situation som rådde i bordeuppmuntra och stödja de tendenser som kunde skönjas tUl en utveckling idemokratisk riktning. Man borde visa folk att de var välkomna bland dedemokratiska nationerna om de själva valde demokratms väg. faims detemeUertid anledning att fortsätta att vaksamt följa situationen i landet. Manborde inte tveka att reagera inför fortsatta utslag av rättslöshet ochfascism. Bestämmelsen i ESK's slutdokiunent om icke-inblandning uteslöt enUgt svenskuppfattning på intet sätt en öppen kritUc av missförhåUanden i ett deltagandeland. Opinionsvågen mot de spanska avrättningama och europarådsstatemas stäUningstagandenmot dem hade utan tvivel haft effekt. De spanska militärdomstolarna hadeupphört att avkunna dödsdomar efter korta summariska processer. 1975/76:141 6 Utrikesministemansåg att det i den aktuella situationen skulle vara av positivt värde för denallmänna opinionen i och att det följaktligen skulle hjälpa dendemokratiska utvecklingen i landet om ministerkommittén uttryckte en gemensamförhoppning om att det spanska folket skulle slå in på en väg mot frihet ochdemokrati i överensstämmelse med de ideal som förenade europarådsstatema. Dendiskussion som följde efter utrikesministerns anförande resulterade i attministerkommittén förklarade sig välkomna möjligheten av ett närmande mellanSpanien och det demokratiska . d) Utvecklingen av det europeiska samarbetet Ministerkommitténåhörde anföranden av dels generalsekreterare, dels italienskestatssekreteraren och norske utrikesministem Frydeidund rörandeverksamheten i EG respektive EFTA. GeneralsekreterareKahn-Ackermann koromenterade bl. a. och underströk betydelsen av de europeiskafackministerkonferensernas roll ur synpunkt. Statssekreterare kortfattat om det politiska samarbetet inom EG och utrikesministerFrydenlund konstaterade i sitt anförande bl. a. att EFTA's ministerrådbeslutat överväga möjliga nya samarbetsområden. e) Utvidgningav Europeiska ungdomscentret Ministerkommitténuppsköt på schweiziskt initiativ ett slutligt beslut om en utvidgning avEuropeiska ungdomscentret. Vidare uppdrog ministrarna åt stäUföreträdarkonmiitténatt utreda vUka besparingar som kunde göras i budget tUl förmånför en utvidgning av ungdomscentret. beslöt ävenatt anslå medel till en viss utökning av ungdomscentrets verksamhet inom ramenför existerande kapacitet. //.Expertkommittéer 1. Underår 1975 öppnades för undertecknande dels den europeiska konventionen om utomäktenskapligabarns rättsliga stäUning, dels ett tiU-läggsprotokoll till den europeiskautlämningskonventionen. har undertecknat bådadera. förstnämnda konventionen fastslås vissa grundläggande principer rörandeden rättsliga behandlingen av barn födda utom äktenskap. Konventionen bygger påprincipen att bam födda utom äktenskap i rättsligt avseende skall ha sammaställning som bam födda i äktenskap. ProtokoUettill den europeiska utlämningskonventionen innehåller i artikel 2 enutvidgning av begreppet ne bis in idem, sådant detta definierats i artikel 9 iutlämningskonventionen, och resulterar därmed i ett nytt hinder mot utlämning.I vissa faU skall sålunda lagakraftägande dom, vUken meddelats i annan stat somtillträtt konventionen än den som gjort framställningen, utgöra hinder motbifall tiU utlämningsframställ-ningen. Full överensstämmelse råder därmedmellan den nya lydelsen av 1975/76:141 7 artikel9 i konventionen och stadgandet i 10 par. lagen (1957: 668) om utlämning förbrott i dess genom lagen (1975: 292) om ändring i nyssnämnda lag revideradelydelse (se prop. 1975: 38, sid. 52 och 62). b)Resolutioner som antagits av ministerkonimittén (i)Utländsk arbetskraft Resolution(75) 3 innehåller rekommendationer till medlemsstatemas regeringar rörandebehandlingen i bl. a. straffprocessueUt hänseende av utiändsk arbetskraft ("migrantworkers"). (ii)Skadestånd vid kroppsskada och dödsfall Iresolution (75) 7 framhåller ministerkommittén önskvärdheten av en minskning avde skUlnader som finns mellan medlemsstatemas lagar och rättspraxis i fråga omersättning vid kroppsskada och dödsfall. Medlemsstaternas regeringarrekommenderas därför bl. a. att vid lagstiftning i ämnet beakta vissa närmareangivna principer rörande beräkning av skadestånd. (ui)Avgörande av brottmål i den tilltalades frånvaro Iresolution (75) 11 rekommenderas medlemsstaternas regeringar att tiUämpa vissai resolutionen uppställda regler i fråga om avgörande av brottmål i den tUltaladesfrånvaro. 1 reglerna anges bl. a. att huvudförhandling inte får hållas utanatt den tilltalade har kallats i tillräcklig tid för att kunnainställa sig och förbereda sitt försvar, om han inte uppsåtligen har försöktatt undandra sig lagföring. Huvudförhandling får inte hållas om den tUltaladesnärvaro är nödvändig eller om det finns anledning anta att han är förhindradatt inställa sig. Den som efter vederbörlig kaUelse har dömts i sin frånvaroskall ha rätt tiU omprövning av målet, om han visar att han var förhindrad bådeatt inställa sig och att upplysa domstolen därom på grund av omständigheterutanför hans rådighet. (iv)Europeiska utlämningskonventionen Iresolution (75) 12 uttalar ministerkommittén vissa rekommendationer tillregeringarna i de stater som har tUlträtt europeiska utlämningskonventionrörande tiUämpningen av konventionen. (v)Lagföring med anledning av trafikolyckor resolution (75) 24 rekommenderas medlemsstaternas regeringar att vidlagstiftning och rättstillämpning beakta vissa i resolutionen angivnaprinciper för lagförmg i samband med trafikolycka. (vi)Arbetsdrift inom kriminalvården Resolution(75) 25 innehåUer rekommendationer tUl medlemsstaternas regermgar med avseendepå arbetsdriften inom kriminalvården. I resolutionen uttalas bl. a. attarbetsförhållanden, produktionsmål och arbetslön inom anstalt bör anpassas tiUvad som är gängse utanför anstalt, så långt det är praktiskt möjligt och medbeaktande av arbetsdriftens särskUda natur. 1975/76:141 8 Påinitiativ av generalsekreterare hölls ettinformellt europeiskt justitieministermöte i i närheten av Strasbom-g. Imötet deltog företrädare för samtliga medlemsstater utom ,, och . Vid mötet diskuterades möjligheter närdet gäller samarbete på det rättsliga onu-ådet samt kriminalpolitik och intemationellterrorism. Inga resolutioner antogs vid mötet. d) för juridiskt samarbete (CCJ) Deneuropeiska konmiittén för juridiskt samarbete höU två möten.Kommitténs 23:e möte ägde rum den 913 jimi och det 24:e mötet den 15december. Isyfte att uppnå ökad rättslikhet mellan medlemsländer pågårutredningsarbete på en rad områden inom olika kommittéer under CCJ. Bland deämnen som är imder utredning bör främst nämnas produktansvar, vårdnad om bam,konsumentskydd, den enskildes skydd i administrativa förfaranden, privatlivets skyddvid automatisk databehandling av personinformation, avtalsviten, den giftakvinnans rättsliga ställning, hinder av ekonomiskt och annat slag för part attföra talan vid domstol i civilmål samt samarbete mdlan förvaltningsmyndigheter. e) för brottslighetsfrågor (ECCP) ECCPhöU sitt 24 :e möte. Vid mötet, som höUs ,behandlades bl. a. förslag tUl resolution om straff för våUande av annans dödoch personskador i vägtrafiken, förslag tUl resolution om behandling av intagnamed långa frihetsstraff och förslag till resolution om arbetsdrift inom kriminalvården.ECCP antog de föreslagna texterna, såvitt gäUer de två förstnämnda förslagenmed vissa ändringar, och beslöt hänskjuta dem tUl ministerkomnuttén. ECCPbeslöt också tillsätta två nya underkommittéer, den ena rörande ersättning åtbrottsoffer och den andra rörande ekonomiska brott. På ECCP:sförslag har ministerkommittén tUlsatt en kommitté för undersökningav problem uppkomna i anledning av vissa nya former av våldsdåd (terrorism). Blandde frågor som behandlades av ECCP:s underkommittéer märks påföljderför trafikbrott, avkriminalisering, straffproces-sueUa frihetsberövanden, andraaltemativ till fängelse än villkorlig dom och lUcnande påföljder, straffrättensmöjligheter att bidra tUl mUjö-skyddet, försäljning och innehav av skjutvapen,undersökningar om återfaUsbrottsligheten samt ungdomsbrottslighet och socialaförändringar. Viden konferens om krimmalpolitik behandlades bl. a. frågorom anpassning av straffrätten tUl ändrade förhållanden och värderingar i samhäUet. f)för de mänskliga rättigheterna för de mänskliga rättigheterna bedrevs ,förutom i plenum, inom en arbetsgrupp, åt vilken uppdragits att studera möjUghetemaatt förbättra och effektivisera reglerna för fri rättshjälp inför och domstol för de mänskliga rättighetema. 1975/76:141 9 Enav nämnda arbetsgrupp utarbetad rapport med förslag tUl generösarebiståndsregler i fråga om rättshjälp slutbehandlades av expertkommittén. Kommitténhar vidare slutfört behandlingen av frågoma om kontroU av verkställigheten avdomar meddelade av den europeiska domstolen för mänskliga rättigheter samt omutvidgning av rätten tUl information genom ett tUläggsprotokoll tiU deneuropeiska konventionen om mänskliga rättigheter avseende harmonisering ivisst hänseende med konvention angående medborgerliga ochpolitiska rättigheter. Följandeämnen har vidare varit föremål för behandling i kommittén : (i) KontroUav verkställigheten av förlUcningsuppgördser träffade i ärenden som anhängiggjortsinför kommissionen för de mänskliga rättighetema. (ii)Röstproceduren i i samband med granskningen avrapporter som överlämnats av kommissionen tUl kommittén sedan konmiissionen slutbehandlatärendena. (Ui)Förberedande av ett koUokvium beträffande "allmänhetens tiUgång tUlinformation hos offentiig myndighet". (iv)Medverkan i fråga om ett koUokvium rörande undervisning om mänskligarättigheter och en kampanj mot rasfördomar i skolorna. (v)Öppnande för undertecknande av den genom kommitténs försorg utarbetadekonventionen om utländska korrespondenter. tidigare diskuterade fjärde kollokviet rörande den europeiskakonventionen för mänskliga rättigheter hölls i meddeltagande av cirka 300 personer. 2.Utbildnings-, kultur- och ungdomsfrågor a) Niondeeuropeiska utbildningsministerkonferensen Dennionde europeiska utbildningsministerkonferensen ägde rum i den 1012juni 1975. I konferensen deltog samtiiga medlemsstater jämteFinland, och , dvs. de stater som anslutit sig tUl deneuropeiska kulturkonventionen. Därutöver deltog som observatörer ochJugoslavien och som särskilt inbjudna , , , Nya Zeelandoch . Utbildningsministerkonferensernaär knutna till bl. a. genom att sekretariat utgördessa konferensers sekretariat. Ordförandevid konferensen i var utbUdningsminister . diskuterades återkommande utbUdning (huvudtema), utbildning avinvandrare och intemationellt utbUdningssamarbete. Ministrarna antogresolutioner om följande frågor: (i)Återkommande utbildning Ministramaenades om att återkommande utbildning bör vara riktpunkt för förändring av aU utbUdnmgefter den obUgatoriska skolan. Dess främsta mål borde vara att bidra tUl ökadsocial och ekonomisk jämlikhet bl. a. genom att fördela utbUdningstillfällenaöver individens hela livstid. Föratt uppnå detta mål enades ministrarna om: attutbUdningsmässigt och socialt missgyimade grupper bör få ökat samhäUeligt stöd attUtbUdning för 1619-åringar bör förbereda dessa såväl för vidare studier somför arbete attarbetserfarenhet bör få större betydelse för tillträde till högre utbUdning attutbildnings-, social- och arbetsmarknadspolitik bör samordnas attden enskilde bör få möjUghet tUl betald ledighet för studier attden enskildes rätt att få åtemppta studier senare i livet bör säkras, och attett samordnat system behövs i fråga om finansiering av ungdoms-ochvuxenutbildning. (ii)Utbildning av invandrare Meddenna resolution godkände ministrarna för sin del rekommendationer frånföregående års ad-hoc-konferens på ämbetsmannanivå om utbildning av invandrare. resolution heter det att invandrama och deras barn bör fåsamma möjligheter till utbildning som vistelselandets medborgare. De bördärvid få möjlighet att skaffa sig adekvat kunskap i såväl urspmngslandets somvärdlandets kultur och språk, så att de kan anpassa sig i den nya omgivningenutan att förlora möjligheten att åter integreras i sitt urspmngsland. Föratt detta ska bli verkUghet rekommenderade ministrama bl. a. speciella"mottagningsklasser", särskild utbUdning av bl. a. lärare, ömsesidigtgodkännande av betyg och försök att få föräldrama att delta i skolaktiviteter. (iii) Internationellt utbildningssamarbete Idenna resolution efterlyses en klarare gränsdragning i fråga om uppgifterna förde olika internationeUa organ som sysslar med utbildningsfrågor. Vidareheter det att det intemationeUa samarbetet på ministemivå bör ses över. Somviktiga områden för samarbete framhålles bl. a. förskolan och undervisningen ide lägre grundskoleåldrarna samt skolans relation till samhället. Denförändrade inställningen till studier i naturvetenskap och teknologi kommer atttas upp vid en särskild konferens . anordnas 1977 i , varvid huvudtemat kommeratt vara "Skolan och dess relationer tUl samhället". Kulturstyrelsen(CouncU for Cultural Co-operation) sammanträdde två gånger i förprogramplanering och antagande av budget. Stort utrymme ägnades åt diskussionav en femårsplan och metoder för dess planering. Avde permanenta imderkommittéerna sammanträdde kommittéerna för aUmännaskolfrågor samt för vuxenutbUdning och kulturell utveckling vardera en gångmedan kommittén för högre utbUdnmg och forskning sammanträdde två gånger. Bl.a. följande frågor behandlades. 1975/76:141 11 (i)Allmänna skolfrågor ,ett av kulturstyrelsens nio mtensivprojekt, påbörjades med bl. a. planering avundersökning i några medlemsländer, däribland , av invandrarbamsintegrering i förskolan. Ett symposium hölls i över ämnet förskolansanknytning tiU lågstadium. yrkes- och teknisk utbildning anordnades ett symposium iSchweiz om den tekniska och yrkesutbildningens roU för främjande av yrkesrörlighetsamt ett aimat i rörande j ordbmksutbUdning. Tvåexpertmöten anordnades i rörande kompletterande läroplaner för invandrarbam. (U)Högre utbildning och forskning Arbetetmed att jämföra och utvärdera reformer och planering av den högre utbUdningen ivissa medlemsländer fortsatte med studium av högskolereformerna i Nederländernaoch . Vidarefortsatte arbetet med specialprojektet "MobUity", dvs. om hur man kanavlägsna hinder för rörlighet bland lärare och studenter. Arbetet med attupprätta register över läroplansreformer i skilda ämnen fortsatte även. Ettsymposium om distansundervisning hölls i . Ettexpertmöte om handläggning av stipendieprogrammet inom högre utbildning hölls iStrasbourg. bidrar med 10 stipendier. (iii)Vuxenutbildning Isamarbete meUan intensivprojekten vuxenutbildning (innehåll och metoder; utbUdningav vuxenpedagoger) och fortlöpande utbUdning ("permanent education")besöktes och utvärderades en del s. k. pilotprojekt inom vuxenutbUdiungen ivissa medlemsländer. Ett symposium hölls i om utbildning för nyalärarroller i vuxenutbildningen. (iv)Pedagogisk forskning, pedagogisk information och dokumentation Ett symposium ompedagogisk FoU inom högre utbUdning hölls i . Arbetetmed fortsatte med bl. a. provkörningar i dator av någramedlemsländers forskningsrapporter, vilket resulterade i en "EUDISED R& D Bulletm, experimental issue 1975". Projektet kommer att samkörasmed EG, varvid EG ansvarar för de tekniska funktionema och förkoordinering och planering. (v)Kultur Arbetetmed en handbok om principer för kulturstatistik fortsatte. Tvåintensivprojekt påbörjades, nämligen främjande av fri skapande verksamhet ochstöd tiU konstnärligt skapande. Ett symposium över det senare anordnades iFrankrike. Båda projekten är led i förberedelsearbetet för enkulturministerkonferens som skall äga mm i . EuropeanDocumentation and for Education. 1975/76:141 12 (vi)Ungdom Underåret framlades ett förslag tiU mellanstatligt samarbetsprogram som komplementtill det arbete som utförs i europeiska ungdomscentret och europeiskaungdomsfonden. Ett möte anordnades på ungdomscentret över temat ungdom ocharbetsmarknad. (vii)Sport Eneuropeisk sportministerkonferens hölls i varvid ministrama antogen rekommendation till ministerkommittén rörande en europeisk "Sport forAll Charter".