prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — De två organisationemas marknadsuppdelningkan i princip sägas utgå från att statskontoret utreder frågor där verketsmyndighetsstatus är en nödvändig förutsättning, medan kanutreda övriga frågor. Enligt utredningens mening är denna uppdelning inte heltkänd av uppdragsgivama eller har inteföljts av dessa. Även om uppdelningen teoretiskt är ganska klar, är detoundvikligt att tolkningsfrågor blir aktuella i vissa fall. Resurser för systemutveckling ochprogrammering för ADB finns inom både statskontoret, och konkurrens-eller samordningsproblem som utredningen påvisat inom dettaområde kan delvis ledas tillbaka på de grimdläggande villkoren för statskontoretsoch DAFA:s verksamhet. För att statskontoret skaU kunna bevara sin kompetensoch sin verklighetsanknytning, är det nödvändigt att personalen har visspraktisk erfarenhet av det administrativa utvecklings- Prop.1975:1 Bilaga 9 38 Detta har av statskontoret hittUls tillgodosetts genom att verketi viss utsträckning leder och med egna resurser genomför olika projekt från utvecklingsarbetets början tUl projektets införande.DAFA har inte något monopol på datadrift för statliga organ. För attdatamaskincentralen skall kunna förbättra möjligheterna att få driftuppdrag ochdärigenom hålla en hög utnyttjandegrad på utrustning och personresurser krävs f. n. att datamaskincentralen bedriver enaktiv försäljning av sina tjänster. Detta har av DAFA hittUls delvistillgodo-setts genom deltagande i systerautvecklingsprojekt. De problem som harsitt ursprung i de grundläggande förutsättningarna kan endast lösas om dessaförutsättningar ändras. Det förhållandet att alla tre organisationernahar större eller mindre resurser på dessa områden kan raedföra att rayndighetersom önskar få uppdrag av dessa typer utförda inte vet tUl vUken organisationman i första hand skall vända sig. Bortsett från de olägenheter som själva osäkerheteninnebär, leder detta enligt utredningen till en olämplig konkurrens mellanorganisationerna. Resursdubbleringar hos de tre organisationerna kan medföraeffektivitetsförluster. Med likartade resurser och verksamhetsinriktning samten oklar uppgiftsfördelning är vidare risken stor att de tre organisationernasverksamhet delvis konmier att sammanfalla. Detta kan ge ett ineffektivtutnyttjande av de centrala rationaliseringsresursernasamt ge upphov tUl friktioner mellan de tre organisationerna, vilket isin tur kan försvåra samarbetet dem eraellan på olika områden. Näranda problemoch deras konsekvenser kan enligt utredningens mening bli allvarligare medtiden. För att minska onödig resursdubblering,klargöra uppgiftsfördelningen, och för uppdragsgivama förtydliga uppfattningenom rollfördelningen föreslås att följandeavgränsningar och handlingsregler bekantgörs. När det gäller den allmänutredandeverksamheten bör större uppdrag där samordningen med statsförvaltningen iövrigt är betydelsefull på ett tidigt stadium anmälas till statskontoret. Detankommer därvid på statskontoret att avgöra om och hur verket skall engagerasig i projektet. Projekt av denna typ käimetecknas bl. a. av att de a) avseren hel myndighets verksamhet eller hu-vuddelen av den, b) iväsentlig mån berör myndighetens kontakter med andra organisationer, c) avser funktioner somförekomraer i flera myndigheter och d) avseren sektor där flera myndigheter verkar för måluppfyllelsen. Uppdrag, som avser modifieringar av ADB-system i drift vid DAFA ochsom är av begränsad betydelse med avseende på organisation eller manuellarutiner hos berörd myndighet, bör lämnas till DAFA. Övriga uppdrag bör av uppdragsgivarenlämnas till eller annat konsultföretag. skallges tillfälle att inkomma med anbud. Prop.1975:1 Bilaga 9 39 Statskontoret, och verka för att projekt fördelas mellan organisationerna på ett sätt sora svarar mot intentio nerna i fråga ora inriktningen. ' Resursöverlappningeninom systemutveckling och programmering för ADB härleddes till en del från de grundläggandeförutsättningarna för organisationernasverksamhet. För att påverka detma resursöveriappning krävs förändringari förutsättningarna. Ett av skälen till att DAFA tillhandahåller resurser för systemutveckUng och programmering är attdriftaspekten bör tiUgodoses redan i systemutvecklingsarbetet. Det är nödvändigt att drifttekniska restriktioner ochmöjligheter uppmärksam-rnas på ett tidigt stadium avsystemutvecklingsprojekt. Ett annat skäl för DAFA att ha resurser inom dettaområde är möjligheterna att få driftuppdragoch därigenom uppnå en god beläggningsgrad på datorutrustningen. För att underlätta att driftaspekteruppmärksammas på ett tidigt stadium isystemutvecklingsprojekten kan man utarbeta anvisningar och rekommendationeri form av allmänna riktlinjer, föreskrifter om användning och tillärapning avstandard, rekoraraenderade standardlösningaro. Dessa anvisningar kan indelas i två kategorier. Den första kategorin av anvisningar ochrekommendationer är av genereU natur ochkan gälla systerautvecklingen inom hela statsförvaltningen. Den andrakategorin är begränsad till att gälla enskilda datacentraler eller grupper avcentraler. Enligt utredningens mening kananvisningar och rekommendationer av här nämnda slag leda till koslnadsbesparande rationaliseringar vidutveckling och drift av ADB-system.Frågor om organisation av arbetet raed anvisningar och rekommendationerav den första kategorin utreds f. n. av DASK. Med hänsyn härtiU anser sigutredningen inte böra lägga fram förslag i fråga om denna kategori. Utredningenanser att alla datamaskincentraler som är av servicebyråkaraktär bör haanvisningar och rekommendationer av den andra kategorin. DAFA bör därförintensifiera arbetet med utveckling avsådana anvisningar och rekommendationer för system-utvecklingsarbetetsom är av betydelse för en rationell datadrift vid DAFA. Tillämpning avanvisningar och rekommendationer av denna kategorikan väntas ge rationaliseringsvinster för statsverket som helhet. Det ärdock inte säkert att enskilda rayndigheter får del i denna vinst. För att rayndigheter som anmodas tiUämpa vissaanvisningar och rekommendationer inte skall avstå från att anlitaDAFA:s tjänster, torde det därför vara nödvändigt att stärka DAFA:s ställning iförhållande till uppdragsgivarna. Om en resursmässigt rationeUarbetsfördelning skall kunna uppnås mellanDAFA och framför allt i fråga ora problera-orienteradsystemanalys samt utrustningsorienterad systemanalys och programmering,krävs enligt utredningen att DAFA inte behöver engagera sig på dessa områden iett tidigt stadium av utvecklingsarbetet Prop.1975:1 Bilaga 9 40 mednya ADB-system för att öka möjligheterna att få nya driftuppdrag. Om DAFA påannat sätt kunde tiUförsäkras för ekonomin nödvändiga driftuppdrag skulle DAFAinte behöva söka nya uppdrag genom att utbjuda konsulttjänster i form avsystemutveckling. Ett sådant sätt vore att föreskriva attDAFA ges viss företrädesrätt till drift av statliga ADB-system, Enföreträdesrätt kan variera från ett regelrätt monopol till endast en föreskriftom skyldighet för statlig myndighet att vid anbudsinfordran inhämta offertfrån DAFA. Vid val av alternativ i fråga om företrädesrätt bör beaktas attföreträdesrätten anpassas till de uppgifter i fråga om anvisningar ochrekommendationer m. m. som utredningen föreslår skall åvila DAFA. Med hänsyntill den omfattning utredningen föreslår att DAFA:s anvisningsgivande verksamhetbör få, förordar således utredningen att DAFA ges en företrädesrätt medinnebörd att den som utarbetar ADB-system skall utgå från att driften skall skevid DAFA om det inte är uppenbart att annan än av DAFA disponerad dator skallanvändas. Myndighet skall vid anbudsinfordran enligt utredningen alltidinhämta anbud från DAFA. Åtager sig DAFA driften skalldatacentralen anlitas om det ej medför väsentlig olägenhet för myndigheten. OmDAFA och berörd myndighet inte kan nå enighet i fråga om huruvida väsentligolägenhet skulle uppstå, bör frågan hänskjutas till statskontoret föravgörande. Särskilt yttrande har lämnats tillutredningsbetänkandet av experten , som hävdar att DAFA:s rätt att utfärdaanvisningar och normer endast bör vara bindande för de ADB-system där driftenskall förläggas till DAFA. Särskilt yttrande har även lämnats av expertenPersson i fråga om DAFA:s rätt att själv svara för viss upphandling avADB-utrustning, uppgiftsfördelningen mellan orgaiusationerna och DAFA:sföretagsform. hävdar att den av utredningen föreslagna uppgiftsfördelningenkan leda till effektivitetsförluster om DAFA ges sämre möjlighet att delta isystemutvecklragsprojekt redan vid projektets start. Personal försystemutveckling behövs enligt experten för att garantera att driftaspektertUlgodoses på ett tidigt stadium i utredningsarbetet även om DAFA gesanvisnings- och normgivningsrätt samt viss företrädesrätt. Härav följerexpertens åsikt att utredningen närmare bort pröva frågan om hopslagning avStatskonsult och . För en sådan lösning talar även det förhållandet attaktiebolagsformen är lämpligare än myndighetsformen för en verksamhet av DAFA:styp. I avvaktan på datasamordningskommitténs arbete avstår dock experten frånatt föreslå sådan sammanslagning. I fråga om DAFA:s rätt att självständigtsvara för upphandling av ADB-utmstning föreslår experten att ansvaret primärtbör åvUa DAFA, t. ex. genom inrättande av en särskild delfond inom statensdatamaskinfond, för vilken DAFA ges ett förvaltningsansvar. Prop.1975:1 Bilaga 9 41 Allmänna synpunkter ., . gmndläggande syn attstatskontoret. och skall ses som delar av den centralastatliga rationaliseringsorganisationen delas i huvudsak av de remissinstansersom uttalar sig i frågan. angesdock av flera remissinstanser ställningstagandets provisoriska karaktäri avvaktan på att datasamordningskora-raittén torde avge förslag som påverkarsynsättet på de tre organisationerna. framför synpunktenatt utredningen i högre utsträckning borde ha beaktat konsekvenserna för detre organisationernas omgivning, dels derasuppdragsgivare, dels statliga organisationer som bedriver raed DAFA likartadverksamhet, t. ex. universitetens datamaskincentraler. Med hänsyn till dettaoch till datasamordningskommitténs arbete finner verket det svårt attnu ta slutlig ställning till vissa av utredningens förslag. Även statensinvandrarverk anför liknande åsikter ochanser att utredningen genom att koncentrera intresset till samverkansformerraeUan de tre organisationerna förbisett uppdragsgivarnas behov av inflytande. Förslaget att DAFA bör bibehållas somuppdragsfinansierad myndighet men gesstäUning som självständig myndighet direkt understäUd regeringen fårstöd i remissyttrandena. DAFA delar utredningens syn i avvaktan på resultatetav datasamordningskommitténs arbete. Denna syn utvecklas närmare i enreservation till DAFA:s yttrande av överdirektörenRällfors. De bevekelsegmnder som utredningen baserat sitt ställningstagande på synesenligt reservationen ofullständiga och bör tas upp till behandling idatasamordningskoraraitténs arbete rörande samordning inom dataområdet.Reservanten anser dock att DAFA bör bibehållassom uppdragsfinansierad myndighet i avvaktan på detta arbete. Förslaget att geDAFA ställning direkt under regeringen stöds. Datasamordningskommitténhar ingen erinran mot utredrungens förslag att göra DAFA till en självständigintäktsfinansierad serviceorganisation. Detta utesluter inte att andraorganisationsformer kan aktualiseras senare.Statskontoret, , och tillstyrker utredningensförslag i avvaktan på datasamordningskoraraitténsarbete. i hänvisar till att skäl saknasatt ge DAFA annan form än den nyinrättade försvarets datacentral ochtillstyrker därför utredningens förslag. Sammaargumentation för ett tillstyrkande återfiims i i Östergötlandslän remissvar. anser att bolagsformen för DAFA:sdel avvisats av utredningen på ett inte helt övertygande sätt. Prop.1975:1 Bilaga 9 42 Om bolagsformen väljs skulle en närmare samordning medStatskonsult kunna undersökas. Vidare anser verket att aktiebolagsformen ärden mest lämpliga för en renodlad serviceinstitution som DAFA genom denorganisatoriska flexibilitet som bolagsformen raedger. Arbetsmarknadsstyrelsenfinner saraordningsmöjligheterna genom en sammanslagning av ochDAFA till ett bolag tala för ett val av bolagsformen. Förslaget till ömsesidigstyrelserepresentation för DAFA och StatskonsultAB samt tiU sararaansättning av får stöd hos flertaletremissinstanser som uttalar sig i frågan. Även förslaget till inrättande av"produktionsråd" får stöd. Statskontoret är berett att närmare utforma de föreslagna produktionsråden.Statens invandrarverk anser att uppdragsgivarna bör ges ett betydligtstörre inflytande i driften av ADB-system.Svårigheter kan enligt verket föreligga att låta kunderna vararepresenterade i . I stället borde utredningens diskussion om "produktionsråd" ha gälltförhåUandet mellan uppdragsgivare och driftorganisation och mellan deolika kunder som utnyttjar samma dataanläggning. Verket föreslår inrättande avråd där uppdragsgivare och DAFA kandiskutera bl. a. utbyten av maskinutrustning och programvara, tillgänglighetsfrågor, svarstider i realtidssystem ochdriftorganisationen hos DAFA. Liknande åsikter framförs av samarbetsorganetför ADB inom rättsväsendet. Förslaget om attstatskontoret bör ges möjlighet att delegera beslutanderätten till DAFA över upphandling avdatautmstning tillstyrks av DAFA. Ireservanten Rällfors yttrande till DAFA:s remissvar kritiseras utredningensförslag för att inte vara tillräckligt långtgående. Kritiken sammanfalleri stort raed experten särskUda yttrande i denna fräga tillutredningens betänkande. påpekar att kommittén i sittfortsatta arbete avser att behandla bl. a. behovet av och formerna församordning av upphandling av datautrustning i statsförvaltningen. Kommitténmenar dock att även om det kan vara praktiskt att delegera vissaupphandlingsbeslut till DAFA, detta inte börske på bekostnad av fondförvaltningens möjlighet att styra investeringsverksamheten. framför liknande åsikter men tUlstyrkeruttryckligt förslaget. Om förslaget genomförs anserinstitutet att motsvarande delegering av beslutsrätten bör ske till försvaretsdatacentral. som anser att centralbyråns inressen vältillgodosetts inom raraen för rådande system finner inte anledning att krävaändring av nuvarande ordning. en ändring ireglerna övervägs anser centralbyrån att generella regler för samtliga statligadatacentraler bör utforraas i frågan. anser att förslagetförsvårar statskontorets samordningsuppgifter och avstyrker Prop.1975:1 Bilaga 9 43 Länsstyrelserna i ochÖstergötlands län ställer sigtveksamma till förslaget. Statskontoret anser att samordningsuppgifterna bästtillgodoses om förslaget inte genoraförs. Ytteriigare utveckling av samarbetet mellan statskontoret,ansvariga organ för datamaskinanläggningar och användare kan ske inomraraen för nuvarande upphandlingsbestäraraelser. Utredningens förslag till regler föruppgiftsfördelningen raeUan de treorganisationerna tillstyrks av flertalet reraissinstanser. Enligt statskontoretbör de fraralagda bestäraraelserna i korabination med annan informationfrån statskontoret. och ge förutsättningar för enläraplig fördelning av uppdrag raellan de tre organisationerna. Riksrevisionsverkettillstyrker föreslagen uppgiftsfördelning raen anser att DAFA bör ha möjlighetatt vidareutveckla även större systera. tillstyrker förslaget istort men anser att innebörden istatskontorets myndighetsroll inte tillräckligt klart definierats. DAFA,som tillstyrker förslaget, fömtsätter att trots angiven uppgiftsfördelning organisationen bereds tillfälle attdeltaga i systemutvecklingsprojekt på ett tidigt stadiura. Denna synmarkeras ytterligare av reservanten Rällfors som anser att den av utredningenförordade omfattningen av DAFA:s medverkani systemutvecklingsprojekt kan medföra potentiella effektivitetsförluster förstatsverket. Gränsdragningen mellan DAFA och Statskonsult AB:s uppgifteri ett utvecklingsprojekt bör enligt reservanten anpassas tiU de särskUdaoraständigheter sora råder inom resp. projekt, varvid överenskommelse omarbetsfördelning bör träffas vid varjesärskilt tillfälle. Av uppdragsgivande myndigheter tillstyrks förslaget av ,statens trafiksäkerhetsvérk, väg- och irafikinstitutet samt centralnämnden förfastighetsdata. anser att förslaget tilluppgiftsfördelning underlättar för uppdragsgivande myndighet att veta vilkenorganisation som skall anlitas. Skolöverstyrelsenanser dock att förslaget inte skaU tolkas så att myndighet även vid mindreprojekt eller projekt där annat konsultorgan uppenbart är mer lämpat attfå uppdraget skall tvingas att ge möjlighet att inkomraa medanbud. Även anser att en alltför snäv tolkning av dennaregel kan vara tUl förfång för ettrationellt utnyttjande av statens rationaliseringsresurser. Enligt statens invandrarverkär det väsentiigt att personal från den som senare skall svara för driften aktivtdeltar i systemutvecklingsarbetet. Om t. ex. driften av ett ADB-system skaUligga på DAFA bör DAFA ha möjligheter att medverka i förändringsprocessen iberörd organisation redan från början. utgår från attgällande principer för uppgiftsfördelningen mellan centralbyråns datacentraloch DAFA inte skall förändras. Prop.1975:1 Bilaga 9 44 DAFA:sutarbetande av anvisningar och rekommendationer Utredningens förslag om att DAFA ges iuppdrag att utarbeta anvisningar ochregler med betydelse för drift av ADB-system tiUstyrks av reservantenRällfors i DAFA:s remissvar. Reservanten framhåller de potentiellarationaliseringsvinsterna för systemutvecklingsarbetet i förvaltningen, menanser att detta inte leder tUl att DAFA:s behov av personal försystemutveckling minskar. Samtliga övriga remissinstanser som uttalar sig omförslaget finner utredningens förslag alltför långtgående. En majoritet avremissinstanserna ansluter sig tUl det särskilda yttrande experten harfogat till utredningens betänkande. Enligt statskontorets uppfattning bör DAFAutfärda sådana anvisningar och rekommendationer som är av betydelse förrationell datadrift vid DAFA. Skyldighet för myndighet att tillämpa av DAFAutfärdade anvisningar bör inträda först sedan beslut fattats om att systemetskall behandlas vid DAFA. Liknande åsikter framförs av DAFA, , datasamordningskommittén,,samordningsorganet för ADB inom rättsväsendet, , ,samt länsstyrelserna i ochÖstergötlands län. anser det inte lämpligt att deförutsättningar som DAFA bör ge beträffande den drift som förläggs till DAFAfår formen av myndighetsanvisningar. Verket finner det vidare inte lämpligtatt DAFA ges rätten att ge instruktioner för ADB-drift som skall tiUämpas avandra myndigheter med ADB-produktion. Utredningens förslag att ge vissföreträdesrätt för DAFA tUl drift av statliga ADB-system tiUstyrks av DAFA.Företrädesrätten bör dock inte vara ovillkorlig utan knuten till en prövning ivad raån annat servicealternativ kan erbjuda uppenbara fördelar för staten.Reservanten Rällfors anför att de restriktioner som föreligger för DAFA i myndighetsformennödvändiggör en företrädesrätt enligt utredningens förslag. Samarbetsorganetför ADB inom rättsväsendet ser från sin synpunkt som användare inget hinderatt DAFA ges företrädesrätt i enlighet med utredningens förslag. Även statensväg- och trafikinstitut tillstyrker förslaget. Statskontoret delarutredningens uppfattning att DAFA bör ges viss företrädesrätt. Med hänsyn tillatt även andra statliga datamaskinanläggningar förekommer är dock valet avDAFA inte alltid självklart. Enligt statskontorets instruktion åligger detverket att ansvara för samordning i fråga om utnyttjande av datamaskiner inomstatsförvaltningen. I detta ansvar ligger att statskontoret har att verka föratt de faktiska kostnaderna för staten beaktas vid valet av driftalternativ.Statskontoret anser därför att myndigheter som planerar att utveckla ett meromfattande ADB-system skall samråda med statskontoret i fråga omsystemutveckling och anbud på driftuppdrag. Prop.1975:1 Bilaga 9 45 därvid ankomma på statskontoret att i samråd raedmyndigheten pröva frågan omDAFA eller annat serviceorgan är lämpligt för drift av det ifrågavarandesystemet. I fråga om driftuppdrag av så ringa orafattning att något sararådraed statskontoret ej befunnits erforderligt bör myndighet enligtstatskontoret bereda DAFA tillfälle att inkomma raed anbud.Riksförsäkringsverket har ingen erinran mot utredningsförslaget förutsatt attföreträdesrätten sätts ur spel om drift vid DAFA skulle medföra betydande merkostnad för myndighet. förutsätteratt ADB-system för statistikproduktion inte omfattas av företrädesrätten tilldrift av administrativa ADB-system. Centralbyrån föreslår att anbud skallinhämtas från för uppdrag med inriktning påstatistikproduktion. Förslaget till företrädesrätt avstyrks avuniversitetskanslersämbetet, , länsstyrelserna i och samtförsvarets rationaliseringsinstdut. förordar attmyndighet vid anbudsinfordran skall .sättaDAFA i möjlighet att avge anbud. Enligt verket bör statskontoret 1 samråd raedmyndigheten ta ställning till hur ADB-produktionen skall organiseras.Riksrevisionsverket anser att en företrädesrätt i den form utredningenföreslagit innebär en risk för att systemanvändarnas krav inte i tiUräcklig grad beaktas vid systemutvecklingen. Vidare anserverket att frågan om DAFA:s företrädesrätt måste bedömas utifrån behovet och tillgängligheten av datorkapacitet förstatsförvaltningen i sin helhet. Denna fräga är under utredning inomdatasamordningskommittén. Av dessa skäl anser att DAFA:sföreträdesrätt inte f. n. bör sträcka siglängre än tUl att myndighet vid anbudsinfordran bör inhämta offert frånDAFA. anraäler att kommittén avser att utreda frågorsom bland annat rör den närmare innebörden och avgränsningen av en sådanföreträdesrätt. överlämnadeSDS-utredningen betänkandet Översyn avuppgifts- och ansvarsfördelningen mellan statskontoret, ochDAFA m. m, (Ds Fi 1974: 11). Betänkandet innehåller bl, a, förslag tillgränsdragning mellan nämnda organisationer och om ändradorganisationsform för DAFA. Betänkandet har remissbehandlats. har arbetat med detgrundläggande synsättet att statskontoret. och är delar avden centrala statliga organisationen förrationalisering, administrativ utveckling och databehandling och attkonkurrens dem emellan bör stå tillbaka för samarbete.Remissinstanserna delar detta synsätt. För egen del vill jag uttala att jag imina överväganden har utgått från att ett förbättrat samarbete mellan organisationerna kan leda tillbättre utnyttjande av statens centrala resurser för rattionalisering. Ifrågan om organisationsforra för DAFA föreslår utredningen att 1975:1 Bilaga 9 46 DAFAbibehålls som uppdragsfinansierad myndighet. Statskontorets chefsmyndighetsskap föreslås upphöra och DAFA gesställning som självständig rayndighet direkt underställd regeringen. Flertaletreraissinstanser tUlstyrker förslaget. och arbetsmarknadsstyrelsenanser dock att samarbetet mellan och kan förenklas om DAFA ombUdas tUl aktiebolag. Föregen del kan jag biträda utredningens förslag att bibehålla DAFA iforraen uppdragsfinansierad myndighet. Jagvill dock erinra om att datasamordningskommittén (Fi 1971: 03) utrederbl. a. organisationsfrågor avseende utveckling och drift av ADB-system. Jagfinner vidare utredningens motiv för att föreslå att statskontoretschefsmyndighetsskap kan upphöra välgrundade. DAFA:s verksamhet har tiUvuxit iekonomisk omfattning på ett sätt som gör deursprungliga motiven för chefsmyndighetsskapet mindre tungt vägande.Samordningen av statens rationaliseringsverksamhet kräver inte hellerett chefsmyndighetsskap. Jag förordar därför att DAFA görs till en direkt under regeringen lydande myndighet. TiU följd av ensådan förändring anser jag liksom utredningen att bör ombildas. Det ankoraraer på regeringen attfastställa styrelsens sararaansättning. I syfte att ytterligare öka DAFA:s möjligheteratt besluta i frågor som påverkar centralens ekonomi föreslår utredningen attstatskontoret ges möjlighet att delegerabeslutanderätten över anskaffning av ADB-utrustning tUl DAFA. Detta skulleendast avse anskaffningar till ett värde understigande . ivarje enskilt fall.