prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Bostadsslyrelsenföreslår i sin anslagsframställning för /77 att beslutanderätteni fråga om skollokaler i anläggningar för boendeservice skaU föras över frånregeringen lill länsbostadsnämnderna. Betydande erfarenheter har enligt min mening nuvunnits av ifrågavarande lånehantering. Beslut om alt skollokaler fårräknas in i låneunderlaget eller i pantvärdet har fattats i drygt 40ärenden. Erfarenhetema av verksamheien är också på det lokala planet goda. Defärdigställda anläggningama har på elt verksamt sätt bidragit till attförbättra servicen i bostadsområdena. Mot denna bakgrundanser jag att beslut om att inräkna skollokalerna i låneunderlaget förbostadslån nu kan föras över från regeringen till lånemyndigheterna. Med hänsyn till den pågående översynen av den bo-Stadspolitiskaadministrationen innefattande bl. a. överväganden om ansvarsfördelningenmellan central, regional och lokal nivå bör beslutanderätten tiUs vidare ligga hos bostadsslyrelsen. Jag kommersenare atl föreslå regeringen en ändring av bestämmelserna med denna innebörd. Jag hemställer all regeringenföreslår alt 1. uttala sig för en bostadsbyggnadsplan för med denomfattning och fördelning jag har förordat, 2. medge att ramen för beslut om bostadslån tiU nybyggnad fastställs till 8 375 000 mvåningsyta, motsvarande ett beräknat antal lägenheter av 71 500 jämtelokaler som omfattas av låneunderlag och pantvärde för bostadslån, 3. medge att ramarna för bostadslån och byggnadstillstånd förnybyggnad får tas i anspråk för ombyggnads-ochförbättringsverksamhet i den mån de inle utnyttjas helt för sitt ändamål, 4. medge att ramen för beslut om bostadslån tiU nybyggnad undervart och elt av får samma omfattning som den under 2föreslagna ramen för , 1975/76:100 Bilaga 14 loi 5. medge att regeringen meddelarbestämmelser om projektreserv för i enlighet med vad jag harförordat, 6. medge att beslut om bostadslån tUl nybyggnad meddelas intill ett belopp av 3 . 7. medge att beslut ombostadslån till ombyggnad saml räntebärande förbätlringslån under vartoch elt av meddelas intill ett belopp av , 8. medge all beslut om höjtlåneunderlag för kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse undervart och elt av meddelasinliU elt belopp av , 9. bemyndiga regeringen att under de förulsällningar som har angettsi det föregående besluta om ändring av de under 6, 7 och 8 upptagna ramarna, 10. medge att långivningen avseende kostnader för outhyrda lägenheterfår avse även hyresförluster som uppkommer , 11. godkänna att bestämmelsen omobUgatoriskt samråd mellan länsbostadsnämnd och lantbruksnämnd upphävs, 12. godkänna vad jag har förordat i fråga om förvärv av egnahem ivissa fall, 13. tUl Lånefonden för bostadsbyggande för budgelårel 1976/77 anvisa ell investeringsanslag av 1 . IV: 12.Lånefonden för inventarier i vissa specialbostäder 1974/75 Inkomst 123845 Behållning 12 963 710 1975/76Anslag 1 000 1976/77 Förslag 1 000 Från fondenbeslrids utgifter för lån för anskaffning och förnyelse av inventarier i bostad, som är avsedd att uthyras imöblerat skick och tillgodose ettmera kortvarigt behov av bostad för ensamstående person eUer annat mindre hushåll. Lån kan beviljas bolag,förening eller stiftelse som svarar för inredning av sådan bostad. Lånkan beviljas intill . Lånebeslämmelserna finns i kungörelsen(1959: 371) om lån från lånefonden för inventarier i vissa specialbostäder(omlrycki 1973: 328). Bostadsstyrelsenföreslår att anslaget för /76 uppförs med etl formellt belopp av1 . Vid utgången /75 uteslod i form av inventarielån elt totalt belopp av 33,5milj. Under /75utbetalades lån till ett totalt belopp av 1975/76:100 BUaga 14 i02 , och till fondeninflöt i form av amorteringar och inlösen av lån . Vid budgetåretsutgång fanns en behållning på anslaget av . Av detta belopp var403 . bundna genom elt beslut om lån som ännu inte var utbetalat. Styrelsen räknarmed en långivning omfattande högst ca 1 000 rum under vart och ett avbudgetåren 1975/76 och 1976/77. Det totala lånebeloppet per budgetår kanberäknas till 1,8 milj. kr. Av styrelsens anslagsberäkning framgår bl. a. altinflytande amorteringar är större än denberäknade långivningen. Det behövs därför endast ett formellt anslag /77. Jag biträderbostadsstyrelsens förslag beträffande anslaget till förevarande lånefond. Jaghemställer att regeringen föreslår alt till Låttefonden för inventarier i vissaspecialbostäder för /77 anvisa ett investeringsanslag av 1 000kr. IV: 13.Lånefonden för kommunala markförvärv 1974/75 Utgift 78479 328 Behållning 141607 362 1975/76Anslag 150 000 000 1976/77 Förslag 175 000 000 Lånebestämmelsernafinns i kungörelsen (1968: 227) om markförvärvslånliU kommun (ändrad : 221). Dessa bestämmelser innebär ikorthet att kommun kan erhålla lån av statsmedel för förvärv av dels sådan fast egendom i område utan samladäldre bebyggelse (exploateringsområde) som med hänsyn till den framtidautveckUngen krävs för tätbebyggelse eller därmed sammanhängandeanordning, dels sådan fasl egendom i områdemed samlad äldre bebyggelse (saneringsområde) som efter ny- eller ombyggnadtill större delen skall utnyttjas för bostadsändamål. Ansökningaravseende förvärv har inkommit från 88 kommuner med elt totaltbelopp av 217 milj. kr., varav 118 milj. kr. avser förvärv i exploateringsområden och 99 milj. kr. förvärv i saneringsområden. Jämfört med år 1973har det sökta beloppet avseende förvärv ökat med totalt 87 milj.kr., varav 17 milj. kr. avser förvärv inomexploateringsområden och 70 milj. kr. förvärv inom saneringsområden. Styrelsen har bevUjat lån med 131 milj. kr. Av lånen avser 96 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga 14 103 förvärvinom exploateringsområden och 35 milj. kr. förvärv inom saneringsområden. Det vanligaste avslagsskälet vid beslut om låntill förvärv inom saneringsområdenär att fastigheterna skaU användas för annat än huvudsakligenbostadsändamål i regel trafikändamål. Vid förvärv av några störresaneringsobjekt har kommunernas planer för den framtida användningen inte varit fastställda, varför lånavslagils med hänvisning tiU osäkerheten om den framtida användningen. Slyrelsen den praktiska hanteringen av låneansökningarna funnit, att avgränsningentill bostadsändamål för fast egendom i områden med samlad äldre bebyggelse ärsvår att göra. Med hänsyn härtill och med hänvisning tiU uttalanden1973 (CU 1973: 18 och 19) att hjälpmedlen för en aktiv markpolidkborde samordnas dels inbördes i lagstiftningen, dels med nya uttryck församhällets mark- och bostadspolitiskamålsättningar, anser slyrelsen all kungörelsenom markförvärvslån tUl kommun bör utvidgas beträffande ändamålsbestämningenför saneringsfastigheler så alt begränsningen till bostadsändamålendast bör avse sådan fast egendom som behöver rustas upp. skuUe innebära all för fastigheter i saneringsområde medundantag för fast egendom som behöver rustas upp kommer samma ändamålsbegränsningsom för fasligheter i exploateringsområde att gälla,dvs. att det skall vara fråga om sådan fasl egendom som med hänsyn lill denframtida utvecklingen krävs för tätbebyggelse eller därmed sammanhängandeanordning. Styrelsen föreslårockså alt beslutanderätten beträffande markförvärvslån förs över från bostadsslyrelsen tiU länsbostadsnämnderna. Styrelsenanser della vara möjligl eflersom rätt omfatlande erfarenheter har erhållitsbeiräffande handläggningen av dessa lån. Enligt styrelsen kan många fördelar erhållas genom en sådan överflyttning. Visstdubbelarbete, som sker vid handläggningen rörande bl. a. markpris-prövningenförsvinner. Länsbostadsnämnderna skulle vidare redan innan förvärven ärgjorda med kommunerna kunna diskutera bl. a. möjligheten alt erhålla markförvärvslån för planerade markförvärv. Styrelsensarbetsinsatser på det markpolitiska området skulle också kunna inriktasmera på metodutvecklingsfrågor, informationoch rådgivning till länsbostadsnämnder och kommuner. Fördelningen avtiUgängliga lånemedel på län skulle enligt styrelsen inte utgöra någotproblem. Enligt de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen förprogramperioderna 197377, 197478och 197579 var andelen lägenheter på kommunägd mark 67, 64 resp. 65 %.Andelen lägenheter i flerfamiljshusbelägna på kommunägd mark i exploateringsområden var för perioden 197478och för perioden 197579. Motsvarande andelar i saneringsområden var 40 resp. . Andelen lägenheter i småhus belägnapå kommunägd mark var för de båda programperioderna 62 resp. . 1975/76:100 Bilaga14 i04 Under den senasie programperioden har således ingastörre förändringar skett i fråga om andelen lägenheter på kommunägd mark. Entidigare minskning av andelen synes dock ha upphört. Av departementschefens uttalanden i prop. 1974: 150 (s.384) angående markvUlkorels inverkan på medelsbehovet för markförvärvslånefondenframgår att anslagel får prövas mot bakgrund av bl. a. redovisade behov. Medelsbehovet synes enligt slyrelsen f. n. varasvårbedömt. Kommunernas nya möjligheter att överta inteckningslån och utgeköpeskillingsreverser som inte inkräktar på den underställningsfrialånerälten, förkortningen av amorteringstiden på markförvärvslån till sju årsamt införandet av markviUkorel kan förväntas påverka kommunernas benägenhetatt såväl förvärva mark som söka markförvärvslån. Styrelsen anser det dock väsenlligl all statsmakternabislår kommunema med lånemöjligheler i den ulslräckning som kan komma atl krävasför alt kommunerna skall kunna fullfölja intentionerna med mark-vUlkorel. Styrelsen bedömer med hänsyn härtill enullåningskapacilet i markförvärvslånefonden på 225 mUj. som nödvändig.Under /77 beräknas fonden tillföras 45 milj. kr. i amorteringar,varför anslagsbehovet till fonden under /77 kan beräknas till180 milj. kr. Införandet av markvillkoret medför, som jag harframhållit i bl. budgetproposition, alt kommunemas möjUgheter attfinansiera markförvärv bör förbättras. I della syfte har kommunallagarnaändrats så atl kommun skall kunna överta lån i förvärvad egendom och genomköpeskillingsrevers uppla lån från säljaren utan att detta skall inkräkta påutrymmet för kommunernas underställningsfria lånerätt. Ocksåmarkförvärvslånefondens utlåningskapacitet har vidgats genom successivt ökadeanslag och genom att markförvärvslånefonden tillförs allt slörre amorteringarsom kan användas för ny udåning. Del föreligger ännu inte tillräckliga erfarenheter avmarkvillkorets effekter på de kommunala markförvärven. Inte heller beiräffandekommunernas ökade möjligheter alt lånefinansiera kommunala markförvärv finnsdet ännu några slörre praktiska erfarenheter. Några bestämda slutsatser ifråga om dessa nya förutsättningars inverkan på behovet av markförvärvslån kandärför inte dras . Anslagen lill markförvärvslånefonden får som hittillsprövas mol i försia hand redovisade behov. Vid bedömningen av de behov av markförvärvsiån sombostadsslyrelsen redovisal bör hänsyn tas till tillämpningsområdet förmarkförvärvslån. Styrelsen har angett atl en slor del av de ansökningar om lånför förvärv av saneringsfastigheler som avslagits avsett förvärv för annat 1975/76:100 Bilaga14 105 änbostadsändamål eller förvärv av fastigheter vars framtida användning intevarit känd vid beslulslUlfället. Jag är på i huvudsak de grunder jag angav i 1975 årsbudgetproposition inle beredd att förorda styrelsens förslag att vidgatillämpningsområdet för markförvärvslångivningen till förvärv av bl. a.saneringsfastigheler som skall användas för aimat ändamål än bosläder. Jag vUldessutom stryka under alt markförvärvslångivningen när det gäller saneringsfastigheleri försia hand bör avse de fasligheter som omfattas av markviUkorel, dvs.fastigheter som efler ny- eller ombyggnad med slöd av statliga bostadslån skaUutnyttjas för bostadsändamål. Bosladsstyrelsens förslag atl flytta beslut ommarkförvärvslån från styrelsen till länsbostadsnämnderna är jag inte beredd attförorda i avvaktan på pågående utredningsarbete beträffande den framtidabostadspolitiska organisationen. Anslagsbehovet för nästa budgetår får således bedömasmot bakgrund av alt tillämpningsområdet för markförvärvslångivningen inte börvidgas. Med hänsyn lill att utrymmet för kommunala markförvärv bör vidgas föratl markvillkoret skall kunna lUlämpas i avsedd omfatining förordar jag emellertidalt anslaget för nästa budgetår ökas med 25 milj. kr. och alltså förs upp med175 milj. kr. Tillsammans med inflytande amorteringar ger della enullåningskapacilet av ca 220 milj. kr. under /77. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl till Lånefonden för kommunala markförvärv /77 anvisa elt investeringsanslag av . IV: 14.Lånefonden för allmänna samlingslokaler 1974/75Utgifl 2 600 000 BehåUning 16 401000 1975/76Anslag 1 000 1976/77Förslag 1 000 Från fonden ulbelalas lån tUl nybyggnad, ombyggnadeller köp av samlingslokaler enligt kungörelsen (1973: 400) om statligt stödtUl aUmänna samlingslokaler (ändrad : 485). En redogörelse för lånebeslämmelsernahar tidigare lämnals under anslaget Anordningsbidrag m. m. tUl allmännasamlingslokaler (B 9). Vidare utbetalas från fonden lån enligt kungörelsen(1957: 367) om statslån för anordnande av allmänna samlingslokaler m. (upphävd 1973: 400). För varje budgetår fastställs en ram för långivningen.Denna ram omfattar också bidragsgivningen från anslaget B 9. Ramfrågan harbehandlals under sistnämnda anslag. Prop.1975/76:100 Bilaga 14 io6 Vid ingången /76 fanns en sammanlagd behållning fondens kontanta medelinräknade på anslaget av ca 16,5 milj. kr. Amorteringarna kan beräknas tillca 5 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1975/76 och 1976/77. Lån beviljadeunder elt budgetår antas bli utbetalda med en tredjedel under följande budgetåroch återstoden under det därpå följande budgetåret. Vid utgången /75 fanns beviljade men ej utbetalda lån enUgt 1957 årskungörelse liU elt belopp av 10,4 milj. kr. Ca 3,4 milj. kr. avser dock projektsom inle torde komma lill utförande eller för vilka lån inte kommer altutbetalas. Återstoden torde bli utbetald under /76. Av lån enligt gällande kungörelse beviljade /75 beräknas 1,7 milj. kr. bli utbetalda under budgetåret1975/76 och 3,5 rnilj. under /77. Under sistnämnda budgeiårskulle också ulbelalas en tredjedel av det under /76 beviljadelånebeloppet, dvs. 4 milj. kr. Dessaberäkningar ger en total utbetalning av lån t. o. m. /77 på(7,0-H,7 + 3,5 + 4,0 =) 16,2 mUj. Eftersom tUlgängliga niedel behållningen på anslaget jämte inflytande amorteringar kan beräknas tillväsentligt högre belopp behöver anslaget endast anvisas med ett formelltbelopp av . Jag biträderbostadsstyrelsen förslag. Jag hemställer atl regeringen föreslår att tillLånefonden för allmänna samlingslokaler för /77 anvisa elt investeringsanslag ay . 1975/76:100 Bilaga 14 i07 V FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD Tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse 1974/75Anslag 10 000 000 Behållning 10000 000 1975/76Anslag 14 000 000 1976/77 Förslag 20 000 000 Från anslagel, som anvisades försia gången förbudgetårel 1974/75, utbetalas lån enligt bestämmelserna i kungörelsen (1974:255) om tUläggs-lån till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse (ändrad1974: 951). För långivningen gäller en av fastställd ramsom för vart och ett av uppgår tUl 20 mUj. 14, CU 1975: 7, rskr 1975: 61). Enligt medgivande (prop. 1974:170, CU 1974: 37, rskr 1974: 373) skall vidare från anslaget utbetalas eltStiftelsen studentbostäder beviljat lån, som är ränte- ochamorteringsfritt , för ombyggnad av vissa studentbostäder. Under det försia har fyra framställningarom tilläggslån behandlals av regeringen. Av dessa har två till ell sammanlagtbelopp av 2,4 milj. kr. Till länsbostadsnämnderna har fram tiU augusti 1975inkommit tretton framställningar om liUäggslån, varav sju överlämnats Ullbostadsslyrelsen. Beiräffande de till styrelsen överlämnade framställningarnahar nämnderna tillstyrkt lån lill ett belopp av sammanlagt 2,2 milj. kr. Ramen för lorde inle bli helt utnyttjad.Däremot torde enligt slyrelsen ramen för på 20 milj. kr. bli utnyttjadoch eventuellt inte förslå. Med hänsyn härtill bör den räknas upp tUl 25 milj.kr. bör ramen likaledes fastställas till 25 milj. kr. Anslagsbehovet är svårt att beräkna dåbyggnadsprojekten vid beslutstillfällena befinner sig i olikaombyggnadsstadier. Under /76 finns det möjligheter att betala ut20 milj. kr. lorde beslut ha meddelals för ca 35milj. kr., varav en stor del avser färdiga projekt. Med beaktande härav ochföreslagna ramar föreslår slyrelsen att anslaget för /77anvisas med ett belopp av 25 milj. kr. Erfarenhetema av tUläggslångivningen är ännubegränsade. Något tillförlitligt underlag för bedömning av vare siglånereglemas lämplighet eller behovet av ramar och anslag föreligger såledesännu inte. Jag vill i sammanhanget anmäla min avsikt att så snart tillräckligaerfarenheter 1975/76:100 Bilaga 14 io8 avlångivningen föreligger göra den av (CU 1975: 7, s. 30) begärdaredovisningen. har föreslagit att ramen för beviljandeav tilläggslån vidgas från 20 till 25 milj. kr. för och attramen för fastställs till samma belopp. Jag kan med hänvisning tillnyss nämnda osäkerhet inte biträda förslaget och förordar all den för år 1976preliminärt fastställda ramen kvarslår oförändrad samt att ramen för år 1977likaledes bestäms till 20 milj. kr. Regeringen bör dock, i likhet med vad somgäller för ramen för beslut om förhöjt låneunderlag för kulturhistorisktvärdefull bebyggelse och i enlighet med beslut (CU 1974: 13, rskr 1974: 86) , utverkariksdagens bemyndigande att vidga ramen för tilläggslångivningen om detbehövs av sysselsättningsskäl. Anslaget bör för nästa budgetårtas upp med 20 milj. kr. Från anslaget böräven fortsättningsvis betalas ut eventuellt erforderliga ränte- ochamorleringsfria lån för ombyggnad av studentbostäder. Jag hemställer att regeringenföreslår alt 1. medge att beslut om tilläggslån meddelas intUl ett belopp av . under vart och ett av , 2. medge att den under 1 angivna ramen får överskridas om det behövsav sysselsältningsskäl, 3. till Tilläggslån tillkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse för /77anvisa ett investeringsanslag av . 1975/76:100 Bilaga 14 109 A. m. m. 9 9 667 000 10 Kommittéer m. m. 10 Extrautgifter 250 000 10 Bidrag tiUvissa internationella organisationer m. m. B. Bostadsbyggande m. m. 11 Bostadsslyrelsen 18 472 000 12 Länsbostadsnämnderna 38 470 000 14 BosladstiUägg m. m. 1 345 000 000 14 Räntebidrag m. m. 2 460 000 000 16Eftergift av hyresföriustlån 75 000 000 18 Viss bostadsförbätlringsverksamhet m. m. 255 OOOOOO 24Bidrag till förbättring av boendemiljön 30 000 000 26Byggnadsforskning 11 000 000 31 Anordningsbidrag m. m. tiU aUmänna samlingslokaler 15 000 000 34 Uppruslningsbidrag m. m. till allmännasamlingslokalei 9 000 000 36 Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m.m. 326 000 000 4 582 942 000 42 20 230 000 44 Bidrag tiU översiktlig planering m. m. 51 Organisation, uppgifter m. m. 53 Vissa allmänna myndighetsuppgifter 29 698 000 55 Förrättnings- och uppdragsverksamhet 1 000 65 Mätning och kartläggning 43 641 000 70 Försvarsberedskap 1 289 000 71 Bidrag till förrättnings-ochuppdragsverksamhet 7 000 000 71 Utrustning 3 000 000 Summaför driftbudgeten 4 707 018 000 73 Lånefonden för bostadsbyggande 1 660 000 000 101 Lånefonden för inventarier i vissaspecialbostäder 1 000 102 Lånefonden för kommunalamarkförvärv 175 000 000 105 Lånefonden för aUmänna samlingslokaler 1 000 1 835 002 000 V. Fonden för låneunderstöd 107 TiUäggslån dU kulturhistoriskt värdefuUbostadsbebyggelse 20 000 000 Summaför kapitalbudgelen 1 855 002 000 Totaltför 6 562 020 000 Bilaga15 till budgetpropositionen 1975/76 1975/76:100 Bilaga15 Till industridepartementets verksamhetsområde hör ärendenrörande den allmänna näringspolitiken, industri och hanlverk, mineralförsörjning,energihushållning, teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete,officiell provnings- och kontrollverksamhet samt flertalet statsägda företag. Utvecklingen inom svensk industri Densnabba produktions- och produktivilelstUlväxten som karaktäriserade industrinsulveckling har saktal av något under första hälften av1970-talel. Genom alt tUlväxllakten även i ekonomin i övrigt har dämpats hareniellertid industrins andel av bruttonationalprodukten fortsatt alt stiganågot och uppgår f. n. till priser (priser).Antalet industrisysselsatta har varit i stort sell oförändral mellan åren 1970och 1975. Industrins andel av den totala sysselsättningen har emellertidsjunkit någol. Sysselsättnings- och produklionsulveckUngen inom induslrinframgår av följande sammanställning. 1975 (prel.) Antal sysselsatta (1 OOO-tal) 1089. Andel av totala sysselsättning (%) 28,9 27,0 26,1 Andel av totala produktionen (%i 1968 års priser) 27,9 29,6 30,5 Under försia hälfien av synes också takten islrukturom-vandUngen inom industrin ha dämpats i jämförelse med andra hälfienav 1960-talel. Flera industribranscher visar emellertid en produktions-ochsysselsätlnLngsulveckling som markant avviker från industrigenom-snillet.Sålunda har den kemiska induslrin och yerkstadsindustrin fortsall att öka sinaandelar av industrins produktion och sysselsättning, medan en motsvarandeminskning har ägt rum inom livsmedelsindustrin, textil- ochbeklädnadsindustrin samt jord- och stenindustrin. långtidsutredning (SOU 1975: 89) förutses enfortsall dämpad slrukluromvandlingstakt. Verkstadsindustrin och den kemiska induslrintillsammans med stålindustrin beräknas öka sina produktions-. 1 1975/76. 1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet j och sysselsätlningsandelar, medanandelarna för bl. a. livsmedelsindustrin, textil- och beklädnadsindustrin,jord- och stenindustrin samt varvsindustrin bedöms komma all minska. Långtidsutredningenanger fyra alternativ för utvecklingen 1980. För industrin totalt innebärdet av långtidsutredningens alternativ som närmast ansluter lill förelagensplaner att industriproduktionen under andra hälfien av 1970-lalet kommer attöka i något snabbare takt än , men långsammare än under1960-talet. Sysselsättningen räknat i antalet anställda förutses i deltaalternativ öka något under perioden19751980. förutses produktivitetsökningen bli något snabbare änunder perioden 19701975. Industrins invesleringar, som under andra hälftenav 1960-talel uppvisade en stagnerande tendens, har under perioden 19701975ökal med i genomsnitt . Huvuddelen av ökningen har fallitpå i perioden.Skogsindustrin, delar av den kemiska induslrin (raffinaderier), jord-och stenindustrin samt varvsindustrin har hafl en högre ökningslakt i investeringarna än industrigenomsnittet. Långtidsutredningenförutser en fortsatt hög ökningstakt för industriinvesteringarna underåterstoden av 1970-lalet, eller . Bland de branscher som förväntassvara för merparten av denna ökning kan nämnas stålindustrin,verkstadsindustrin och delar av den kemiska industrin. Till den högainvesteringsaktiviteten under försia torde på ettavgörande sätt ha bidragit dels de investeringsfrämjande åtgärder som harvidtagits på den ekonomiska politikens område,dels en gynnsam finansiell ulveckling inom induslrin under samma period.Till följd av en kraftig uppgång i industrins lönsamhet, framför allt underåren 1973 och 1974, förbättrades självfinansieringsgraden för induslrin markantunder perioden 19701975 trots starkt stigande investeringskostnader. Särskiltpåtaglig har denna förbättring varit inom skogs- och stålindustrin, den kemiskainduslrin och verkstadsindustrin. Den förbättrade självfinansieringen harvidare lett till en uppbromsning av den alltsedan mitten av 1960-laletsjunkande soliditeten. Regeringens industripolitik syftar lUl atl stärkaden svenska industrins internationella konkurrenskraft, upprätthållasysselsättningen på en hög nivå, och främja framtagandet av ny teknik. Inomramen för dessa mål bör industripolitiken medverka till atl åsladkomma enbalanserad regional ulveckling. Industripolitikenmåsle också utformas så att hänsyn tas tUl behovet av ökat inflytande för deanställda i förelagen och till samhällets krav på en Iryggad försörjning av ochgod hushållning med våra samlade mark-, vallen-, energi- och andra lillgångar. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 3