prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Procentuell förändring från föregående år. ' Planerna beräknade som kvoten mellan prognosårets renaenkätvärde och enkätärets utfall. För planförändringen 19741975 har använts detpreliminära utfallet . Redovisningen innefattar på maskinsidaninvesteringar i bilar. Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden. Källor: och Statistiskacentralbyrån. sålundainte uteslutas med starkt stigande priser. TUl en del har dettabeaktats i beräkningarna av maskininvesteringar; den möjlighetenkvarstår dock att förelagens definitiva rapportering kan visa att enytterligare uppjustering skulle ha vidtagits. Företagens planer redovisas itabellerna 7: 45. I tabell 7: 5 återges företagens planerade resp. verkställdainvesteringar omräknade till procentuella förändringstal i fastapriser. Allmänt kan sägas att industrins planer är starktuppåtriktade och en uppjustering av plannivån med ca . har skettsedan närmast föregående enkätundersökning . De utsikter om ensvagare heraraaefterfrågan samt avsaknaden av en avgörande förbättring påexportmarknaderna som framträder har således ännu inte givit någotutslag i industrins planerade investeringsverksamhet. Industrinsförhållandevis starka vinstiäge saml de höga kapacitetsutnytljandet inom iförsta hand basindustrierna har sannolikt medverkat till att hålla planernauppe på en hög nivå. Därtill kommer att förändrade relativpriser ienergikrisens spår kan ha medfört ett ökat investeringsbehov av framför allten energisnålare produktionsutrustning. Den bedömning som här görs för industrinsinvesteringar 1975 utgår vidare ifrån att företagens kreditförsörjning intekomraer att försvåras i avgörande grad. Den åtstramning på kreditmarknaden somin- Diagram 7:5 Investeringar inom egentlig industri, totalt och uppdelat på branscher19681975 Index: 1962 = 100. 1968 ärs priser; Log. 140 130 120 110 100 1968 69 70 71 72 73 74 75 1968 69 70 71 72 73 74 75 De branschvisa prognoserna är något osäkrare än prognosen för totala industrin. Investeringarna i bilar är inkluderade. Källor: och . 190 180 170 160 150 140 130 120 110 Verkstadsindustri, exkl. varv 180 170 160 150 140 130 120 110 J L_L träffathar i denna bedömning endast antagils få måttliga effekter på industrins investeringar. ArbetsmUjöfondema ochde särskilda investeringsfonderna får vissa likviditetsneddragandeeffekter men har i övrigt bedömts medföra ett visst tillskott tillinvesteringsverksamheten. Mot ovanståendebakgrund har prognosen för såväl byggnads- som maskininvesleringarna satts till8 % i volym, dvs. de totala industriin-vestermgarnaberäknas öka lill 1975. I diagram 7: 5redovisas investeringsutvecklmgen för de i investeringshänseende tyngst vägandebranscherna. Branschuppgifterna har schablonmässigtkorrigerats på samma sätt som Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 142 ovanangivits för industrin som helhet. Av diagrammet framgår att järn- ochstålverkens investeringar minskade betydligt 1974 men att planerna för 1975tyder på en betydande uppgång. Inora verkstadsindustrin steg investeringarna1974 och en fortsatt uppgång kan nu förutses även . Massa- ochpappersindustrins investeringar steg raycket kraftigt och enligtnu gällande planer tycks en ökning även vara att vänta 1975. För industrin iövrigt stagnerade investeringarna 1974 och en endast obetydlig ökningförefaller nu trolig 1975. Omfattningen av investeringarna inomgruppen handel ra. m. är förändrad så tillvida som att butikslokaler ibostadshus numera inkluderas bland investeringarna i permanenta bostäder. Till grund för beräkningarna för såväl1974 som 1975 ligger dels en av i november 1974insamlad enkät avseende faktiska och planerade investeringar inom handels-,bank- och försäkringsförelag och dels en beräkningskonstruktion baserad påtotala kostnader och byggnadstider för påbörjade byggnadsprojekt. För 19731974 beräknas de totalainvesteringarna inom gruppen handel ha minskat raed i volym. Härvid synesbyggnadsinvesteringarna ha minskat betydligt eller medan maskininvesteringarnai stort sett varit oförändrade. Nedgången på byggnadssidan kan återföras på enkraftigt minskad igångsättning under både 1973 och 1974 i volyra räknat torderainskningen ha legat kring för vardera året. Ett visst överutbud påkontorslokaler i kombmation med att den expansiva fasen i utbyggnaden av storaaffärslokaler nu torde vara över har sannolikt bidragit tUl att hålla tillbakapåbörjandet . Bedömningen av igångsättningen under 1975grundar sig i huvudsak på den statistik som för överantalet bevUjade projekt samt projektreservens storlek, dvs. summabyggnadskostnader för inneliggande ej avgjorda ärenden. Projektreservenminskade fortlöpande och endast en mindre del av de nu iprojektreserven ingående projekten bedöms vara startberedda . Dettatyder på att en minskning av igångsättningen även 1975 är trolig då det dessutominte är sannolikt att tUlskotten av nya projekt blir särskUt omfattande. Dethar eraellertid bedömts sannolikt att nedgången kommer att avla något och ikalkylerna har lagts in en förutsättning om att suraraa påbörjade projektkommer att minska i volym 19741975. Med detta antagande som grundleder beräkningarna till en minskning 1 Med investeringarinom gruppen handel m. m. avses investeringar i varuhandel, bank- ochförsäkringsverksainhet, teatrar, hotell, restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. 1 Preliminär nationalbudget 143 avbyggandet inom handelssektom i volym en nedgång som i det storahela verifieras av ..enkät. Framför allt synes detvara bankföretagen som planerar en neddragning av sitt byggande. På maskinsidan redovisar handelsenkätenplaner som i sig tyder på en betydande minskning av maskininköpen. Sett motlidigare erfarenheter synes emellertid enuppkorrigering av dessa planer vara befogad. Planerna har tolkats så atten oförändrad nivå på maskininvesteringarna är att vänta jämfört med1974. Tillsararaanlaget skulle därraed detotala investeringarna inom gruppen handel minska i volym från 1974till 1975. De totala investeringarna ihandelsflottan, dvs. inköp av nybyggda fartyg från svenska och utländska varvminus nettoutförsel av begagnade fartyg uppgick enligt nu föreliggandeberäkningar tUl 1 140 mUj. 1974 en uppgång på i volym . Dennakraftiga ökning förklaras huvudsakligen av en mycket stark uppgång i importen av nybyggda fartyg leveranserna avsvenskbyggda fartyg sjönk däremot. ökade nettoutförseln av fartyg vUken steg raycket brant 1973 endast obetydligt. Beräkningama över investeringarna inybyggda fartyg baseras dels på en insamlad enkätfrån svenska redare angående deras beställningar av nybyggda fariyg iutlandet, dels på en insamlad enkät från de svenska varven.Enligt dessa enkäter beräknas investeringama i nybyggda fartyg minska med drygt30 % i volyra. Nedgången ligger helt på importen av nybyggda fartyg, vilken1975 beräknas uppgå tiU mindre än hälften av import. Leveranserna av svenskbyggda fartyg beräknas däremot öka. Nettoutförselnav begagnade fartyg kan antas falla synnerligen kraftigt , varigenom den beräknade minskningen avde totala investe ringarna ihandelsflottan 19741975 begränsas tUl . De totala statligainvesteringama ökade enligt ännu preliminära be-räknmgar efter att ha minskatmed i volyra 19721973. Beräkningamaöver den statiiga investeringsverksamheten 1974 och 1975 harbaserats på enkätuppgifter från affärsverk, myndigheter samt företag. Enligt dessa enkäter ökadebyggnadsinvesteringarna . Denkraftigaste ökningstakten uppvisar de statliga industriföretagen medanaffärsverkens och myndigheternas byggnadsverksamhet ökade endast måttligt. Inomaffärsverken är det framför allt vallenfallsverkets Prop.1975: 1 Bilaga 1 Finansplanen 144 kraflverksanläggningarsom ökat raedan ardäggningar rains-kat markant. Det totala statiigavägbyggandet ökade raed i volyra efter all 1973 ha minskat från1972 års höga nivå. De ordinarie vägarbetena ökade härvid tiU följdav att anslag utökades med 200milj. i sysselsättningsstimulerande syfte. Beredskapsarbetena sjönksamtidigt med inemot . De totala statiiga maskininköpen ökademed . Ökningen kan helt återföras på de statligaföretagen samt myndigheterna medan affärsverkens maskininvesteringar somsjunkit de närmast föregående åren förblev oförändrade 19731974 den ökning somkan registreras inom vatlenfallsverkels verksamhetsoraråde motvägs av en inorateleverket fortsatt minskning av maskininköpen. Vid tolkningen avden information avseende investeringsverksamhet som erhållits från de ovan näranda enkäterna fårraan ha i minnet att dessa ger uttryck för bedömningar sora utförts inora deenskilda verken och myndigheterna för . Enligt föreliggandebedömningar väntas affärsverkens byggnadsinvesteringar öka från1974 tUl 1975 efter att ha ökat endast obetydligtde två närmast föregående åren. Den kraftiga ökningstakten förklaras framförallt av att samt luftfartsverket planerar en väsentlig ökning av sina anläggningsarbeten. Myndigheternas byggnadsinvesteringarberäknas rainska raed i volym års nivå. Till slor del förklarasdenna kraftiga nedgång av ett minskat vägbyggande. Fr. o. m. verksamhetsåret1975 har ett nytt konjunkturbetingat anslag inrättats för . Deordinarie vägarbetena kommer därmed i värde att bli i stort sett oförändradefrån 1974 tUl 1975 i volym beräknas detta motsvara en investeringsminskningpå . Det nya väganslaget skall förvaltas avvägverket i samråd raed för att åsyftadesysselsättningseffekter skall uppnås. Enligt den information som lämnatskommer införandet av det nya anslaget tekniskt sett att medföra en motsvarandeneddragning av de vägarbeten som utförs som allmätma beredskapsarbeten medandäreraot de vägarbeten som utförs som särskilda beredskapsarbeten ej komraeratt påverkas. I investeringsberäkningarna har på gmndval av bedömningarutförda inom arbetsmarknadsverket räknats med att de vägarbeten sora utförssom allraärraa och särskilda beredskapsarbeten koraraer att sjunka medca jämfört raed nivå förutsatt alt inga tilläggsanslag beviljas. Totalt beräknas de statligabyggnadsinvesteringarna bli i stort sett oförändrade . De statliga raaskininvesteringarnaberäknas 1975 minska jämfört med . Det är framför aUt affärsverkensmaskininköp som rainskar raedan myndigheternas förväntas öka något. Inomaffärsverken är det huvudsakligen som planerar en fortsatt neddrag- ning av inköpen medan vattenfallsverkets planerpekar mot i stort sett oförändrade maskininvesteringar. : ., ;. De loiala statligainvesteringama 1975 förväntas utifrån ovanstående beräkningar mmska raed 1 %från 1974 års nivå. Enligt definitivaberäkningar minskade de totala koraraunala investeringarna exkl. bostäder med9,i volym . Jämfört med beräkningarna tillkonjimkturinstitutets höstrapport innebär detla en uppkorrigering med 1,5 %.Denna korrigering är en direkt följd av att de indextal förbyggnadskostnadernas utveckling som används i nationalräkenskaperna harreviderats fr. o. ra. 1963 (se närraare härom i avsnitt 7.1). Enligt sålundaföreliggande beräkningar minskade byggnadsinvesteringarna medanmaskininköpen i stort sett var oförändrade. Utifrån den näringsgrensuppdelningöver de totala koraraunala investeringarna som statistiska centralbyrånredovisat framgår att investeringsverksamheten inom så gott som allaverksamhetsgrenar sjunkit . De kraftigaste minskningstalenredovisas dock för verksamhetsgrenarna fastighetsförvaltning, gatu- och vägbyggandesamt vatten- och avloppsverk. Beräkningama och1975 har huvudsakligen baserats på den i noveraber 1974 insamlade enkäten frånprirnärkommuner och landsting. Enligt denna information minskadebyggnadsinvesteringarna Tabell 7: 6 Planerade ochfaktiska förändringar av de borgerliga primärkommunemas och landstingens investeringar 19671975 Procentuell förändring från föregående är. (-2) (-8) ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosåretsrena enkätvärde och det bakomliggande årets utfall. För planförändringen 1974 1975 har använts det prognoserade utfallet . Uppgifterna inom parentesär prognoserade. Anm. Uppgifterna avser kommunala myndigheter ochaffärsverk men ej kommunägda bolag och stiftelser. Källor: och Statistiskacentralbyrån. IQRiksdagen 1975.1 saml. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 146 1974 i volym. Kommunerna tenderar emellertid atti novemberenkäten underskattautfallet för det innevarande året, vilket har motiverat en uppkorrigering avenkätuppgifterna raed . De totala byggnadsinvesteringarna,inkl. de kommunägda företagen för vilka investeringarna beräknas ha minskatraed , skulle därmed ha sjunkit , dvs. enbetydligt lägre minskningstakt jämfört medvad som redovisas . Den lägre minskningstakten torde delviskunna förklaras av bostadsinvesleringarnas återverkan på den icke oväsentligaandel av det kommunala byggandet som utgörs av förinvesteringar till dessa. Somfraragår av labeU 7: 3 sjönk antalet påbörjade lägenheter från 98 500 1972 tUl79 900 1973, dvs. närmare 19 000 lägenheter. har antalet påbörjadelägenheter uppskattats till 69 000 vilket innebär en minskning med 11000 lägenheterjämfört med . De kommunala myndigheternas ochaffärsverkens maskininköp beräknas 1974 utifrån enkäten ha ökat efterall ha rainskat . Inkl. de kommunägda företagen harökningstakten beräknats till . De totala kommunala byggnads- ochmaskininvesteringarna skulle därraed ha minskat i volym till1974. I tabell 7: 6 redovisas primärkoramunemassamt landstingens investeringsplaner för1975 omräknade tUl förändringstal i fasta priser. Kommunernas planeranger en minskning av byggnadsinvesteringarna . Planerna har motbakgrund av korrigeringsmönstret för de närmastföregående åren uppkorrigerats tUl en volyrarainskning på . Inkl. dekommunägda företagens byggnadsinvesteringar, som antagits minska ,beräknas de totala byggnadsinvesteringarna minska tUl 1975. De kommunala rayndigheternas planer förmaskininvesteringarna 1975 anger en ökning i volym. Av mönstret itabellen framgår att komraunerna i november året innan investeringsåret oftastöverskattar utfallet varför planuppgifterna har nedkorrigerals till en volymökningpå . Inkl. de kommunägda företagens maskininvesteringar som förväntas blioförändrade jämfört med , beräknas de totala maskininköpen 1975 öka raed . De totala kommunala investeringarnaberäknas sålunda rainska även 1975.Minskningstakten som uppgick tiU och som beräknatstill förväntas enligt ovanstående kalkyler stanna vid 1975. Enligt preliminära kalkyler uppgick densammanlagda lageröloiingen 1974 till . Diagram 7: 6 Totala industrinslagervolymförändriugar 1963l:a halvåret 19741 . kr., priser. Varori arbete exkl. varv -400 -800 1963 1965 1967 1969 1971 varvens lagervolymförändringar av varor i arbete. Anm. Fr. o. m. förstakvartalet redovisas lagerinvesteringarna enligt en ny metod, vilket störjämförelser med tidigare perioder i obestämd omfattning. Källor: och statistiskacentralbyrån. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 148 med drygt 600 mUj. Därmed gav lagerutvecklingen19731974 ett mycketbetydande tUlskott tUl den inhemska efterfrågan . Den starka lageruppbyggnaden under 1974kan hänföras lUl såväl industrins som handelns lagerinvesteringar. Neddragningen av industrinslagerinvesteringar upphörde (se diagram 7:6). Underförsta började induslrilagren åter öka och under andra halvåretvar lageruppbyggnaden stark dock ej fullt lika hög som under första halvåret1970, kulminationspunkten i föregående lagercykel. Den sammanlagda lagerökningenför totala industrin uppgick därraed enligt preliminära beräkningar till 2,4 mUjarder kr. I jämförelseraed de tvä närm.ast föregående konjunkturcyklerna vände denna gånglagren uppåt i ett senare skede avkonjunkturuppgången; såtiUvida att vändningen kom först sedanindustriproduktionens tUlväxttakt varit växande i ungefär . Färdigvaridagren upphörde att minskaunder en ytterligareminskning av skogsindustriernas färdigvarulager uppvägdes av en ökninginom övriga delar av industrin. växte färdigvarulagrensnabbt inom såväl skogsindustrin som övrigadelar av tillverkningsindustrin. Den totala färdigvarulager-uppbyggnadenväntas fortgå raen i något avsaktande takt under andra halvåret1975. Lagrenav varor i arbete (exkl. varv) började åter öka under andra halvåret 1973.Lageruppbyggnaden fortgick sedan i ökande takt . Denna utvecklingsararaanhänger med den successivt uppdragna produktionsvolymen och det snabbtstigande resursutnyttjandet inom industrin . Lagerökningenunder beräknas bli av ungefär samma storleksordning somunder medan för förutses enuppbromsning av lageruppbyggnaden av varor i arbete i samband med ett mindre ansträngtkapacitetsläge inom industrin . Varvens lager av varor i arbete ökadekraftigt efter att ha varit tämligen oförändrade . För1975 förutses en måttlig uppgång. Insatsvarulagren började öka . Totalt sett blev ökningenunder endast obetydlig, medan lager-uppbj'ggnadenunder synes ha varit mycket stark. Lager-uppbyggnaden underförsta beräknas bli i det närmaste lika stor som , genom att skogsindustriemas råvarulager då förutses öka efteratt ha varit oförändrade . För andra halvåret 1975förutses en uppbromsning av lagerökningarna av insatsvaror. För de sammanlagda lagerinvesteringarnainom industrin innebär detta en ungefär lika stor lageruppgång första halvåret1975 som och en uppbromsning av lagerökningen under andra Bil.1 Preliminär nationalbudget . Tabell 7: 7 Lagerrolymsförändringar fotalt och efternäringsgrenar 19711975 kr., 1968 ärs priser Industri (inkl. el-, gas-, värme och därav: verkstadsindustri exkl. varv Detaljhandel (inkl. bilar) Källor: och Statistiskacentralbyrån. Sammantaget skulle lagerökningen för hela industrin därmed uppgå till 3,1miljarder kr. Lagren i detaljhandeln ökade åter under1974. förutses lageruppbyggnaden fortgå i ökande takt. Partihandelslagren ökade mycket kraftigtunder , efter att ha successivt dragits ned under de tre föregående åren. För1975 förutses en mera moderat uppgång. Lagerförändringen iskogsbruket beräknas som skUlnaden mellan normal skogstillväxt och faktiskavverkning vartill läggs förändringen av i skogen lagrad massaved. Lagren i skogsbmket sjönk 1974beroende på en minskning av massavedslagren. TUl följd av en förutsedd neddragningav avverkningarna beräknas lagren inom skogsbmket öka kraftigt . Totalt beräknas lagren därmed öka raed3,. 1975, dvs. näsot mer än . Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 150 8 Den offentliga verksamheten Den ekonomiska verksamheten inora denoffentliga sektorn diskuteras i detta kapitel med utgångspunkt från inkomst-och utgiftsöversikter för de tre delsektorerna staten, kommunerna ochsocialförsäkringssektorn, samt för sektorn i dess helhet. Detta ger saratidigten viss, om än partiell, belysning av den offentliga sektorns inverkan påsamhällsekonomin. Den totala efterfrågeutvecklingen i ekonomin påverkassåledes direkt av de offentliga utgiftsförändringar som avser konsumtion ochinvesteringar. Dessa utgör ju komponenter i den totala efterfrågan. Vidaregäller att varje förändring i den offentliga sektoms inkoraster och utgifterger upphov till en motsvarande förändring av inkomstema i den privata sektorn.Eu utgiftsökning för det offentliga innebär med andra ord en inkomstökning förden privata sektom, medan en ökning i de offentliga inkomstema representeraren åtstramning av iidsomsterna inom hushåll och/eller företag. Via dessaeffekter på inkomstbUdnmgen har den offentiiga verksamheten även stor betydelseför efterfrågeutvecklingen inora den privata delen av ekonomin. Den offentliga sektorn har också ettinflytande på ekonomin via kreditmarknaden.i De samband som här gäller äremellertid svåra att klarlägga och kan heller inte gärna analyseras friståendefrån förhållandena på kredilmarknaden i stort. Effektema via kreditmarknadenkommer därför endast att beröras resonemangsvis i det följande. FramstäUningenhar i stället sin tyngdpunkt i en beskrivning och ett försök tUl analys av definanspolitiska variablernas utveckling, dvs. förändringama i olika typer avoffentliga inkoraster och utgifter. Slutligen presenteras i kapitlet ävenvissa beräkningar av de effekter på samhällsekonomin som den fördafinanspolitiken kan väntas få . Dessa beräkningar är baserade på denmodell som presenterades och tUlämpades första gången i nationalbudgeten våren1974. Effektberäkningarna representerar ett försök att ge en mera nyanseradbild av den offentliga sektorns finanspolitiska inverkan. De definitioner och avgränsningar avstatens inkoraster och utgifter som tillämpas i detla avsnitt överensstämmer ihuvudsak raed nationalräkenskaperna. I järaförelse raed redovisningen i denstatliga budgeten 1 Härmed avses dockinte åtgärder. ingår inte i begreppet offentlig sektor. 1 Preliminär nationalbudget 151 innebär detta vissa avvikelser. I detla kapitel användsnationalräkenskapernassektorbegrepp. Sektorn staten omfattar enligt nationalräkenskaperna statliga myndigheter, meii däremot intestatiiga äffäféverk och aktiebolag.TiU den del affärsverkens investeringar finansieras över statsbudgeten redovisas dessa här som transfereringartill företag. På denna senare punkt skiljer sig redovisningen frånnationalräkenskaperna som betraktar dessa transaktioner sora rentfinansiella. En avvikelse gentemot statsbudgeten ärockså att transaktioner över de statliga utlåningsfondema ra. kapitalfonderav rent finansiell natur i detta avsnitt inte ingår bland statens utgifter.Dessa har i stället i tabell 8: 1 hänförtstill posten utiåning och andra finansiella transaktioner. Beräkningarnaav statens finansiella sparande har däreraot baserats på riksrevisionsverkels raaterial avseendestatsbudgeten, varför en korrektionsposthar införts på statens utgiftssida. Motivet för detta avsteg från nationalräkenskapernaär framför allt önskemålet att upprätthålla anknytningen till statsbudgeten. Tolalbudgetsaldotkan nämligen erhållas sora skUlnadenraellan finansiellt sparande och utiåning ra. ra., där den senare postenomfattar transaktioner över de näranda finansiella fondema, förändring i disposition av rörliga krediter särat övrigkapitalå-terbelalning. En följd av den sektorindelning soratUlämpas i nationalräkenskaperna är attinbetalningen av arbetsgivaravgifter och hushållens egenavgifter avseende socialförsäkringssystemet försdirekt till socialförsäkringssektorn. På samma sätt behandlasutbetalningen från statsbudgeten till deaUmänna försäkringskassorna samt lUl allmänna pensionsfonden. Dessatransaktioner ingår således inte i statens direkta skatter i detta avsnitt. Som framgår närmare av avsnitt 8.4Socialförsäkringssektorn redovisas del förskott avseende sjukförsäkringen sorabelastar statsbudgeten under transfereringar till socialförsäkringssektorn. En ytterligare skillnad genteraotstatsbudgeten är att endast transaktionerraed den privata sektorn har inkluderats vid redovisningen av inkomsteroch utgifter över fastighetsfonderna. Dessutom har vissa inkomster ochutgifter som formellt ligger utanför statsbudgeten tagits med här, bl. a. vissatransaktioner på jordbruksområdet. En avvikelse genteraotnationalräkenskaperna ligger i redovisningen avstatens direkta skatter samt vissa indirekta skatter. Nationalräkenskapernaredovisar de skatter sora erläggs av hushåll och företag medan riksrevisionsverkel, varsuppgifter utnyttjas här, registrerar de skatter som inflyter tillstaten . Nationalräkenskapernahar också frångåtts då det gäller transfereringar till internationell verksarahet. Även i detta fall baserasredovisningen i stället på riksrevisionsverkels uppgifter. 1975:1 Bilagal Finansplanen 152 Den statliga totalbudgetens underskotthar för beräknats till , vUket innebär attunderskottet i det närmaste har fördubblats jämfört med kalenderåret 1973.Statens finansiella sparande, dvs. skillnaden mellan statens inkomster ochutgifter, exkl. lånetransaktioner, har försvagats med närmare 5 miljarder kr.1974 jämfört raed 1973 och det negativa finansiella sparandet uppgick därmedtill . Både inkomstema och utgifterna ökade i mycketsnabb takt 1974. Mot en inkomstökning på slår dock en ökning avulgiflema på , vilket förklarar den kraftiga ökningen avutgiftsöverskottet .