prop · FY0313 · 1975-12-31 00:00:00 — Andra remissorgan som har en positiv syn på lokalradio ärLRF, , med instämmande av SR, SAF,, , frikyrkoråd.Handikappförbundens centralkommitté och Folkets husföreningarnasriksorganisation. De flesta av det tjugotal skrivelser som kommit in geruttryck för en positiv inställning till principerna i lokalradioförslaget. Tilldem som uttryckt sig positivt hör bl. a. ,, tjänstemannaklubb i gemensamtyttrande med journalistklubb, , , Stockholmshandelskammare, demokratisk ungdom. Hyresgästföreningeni , för Härnösandf , hantverks-och industriorganisation gemensamt med , och samt . Några remissinstanser är avvisande eller tveksamma tillförslaget om lokalradio. Statskontoret är inte berett att tillstyrkautredningens förslag med det underlag som fanns när remissen författades ochanser att frågan bör bedömas på grundval av erfarenheter från denförsöksverksamhet som bedrivits. anser attmedborgarnas lokala informationsbehov bör studeras mycket noga mot bakgrund avmassmediesituationen innan långt gående beslut om utbyggnad avradioverksamheten fattas. 1972 årspressutredning anser att det ännu inte finns tiUräckligt beslutsunderlag vadgäller lokalradio. Även om man i princip kan vara positiv till lokalradion somlämpUg medieform för lokal kommunikation och information återstår en rad olöstaproblem. Det gäller att skapa garantier för innehållets kvalitet och bilda sigen uppfattning om konsekvenserna för andra medier. Det finns därför anledningatt uppskjuta ett ställningstagande om formerna för lokalradioverksamheten. Föratt nå erforderlig kunskap bör försöksverksamheten i regifortsätta. Även anför med instämmande av TT attstatsmakternas slutgiltiga ställningstagande till radioutredningens betänkandebör uppskjutas. Enligt nämndens mening bör dels de utredningar påmassmedieområdet som f. n. pågår slutföras, dels en tidsmässigt väl tilltagenförsöksverksamhet ordnas i förslagsvis 34 lokala områden. anser att förslaget om lokalradio för dagen helt bör avvisasför att senare omprövas i denna eller annan form, möjligen i samband med attSveriges Radios nuvarande avtal med staten löper ut . Lokalradions inverkan på pressen diskuteras av fleraremissinstanser. i påpekar att lokalradionskall ses som ett komplement till ortspressen och inte som en ersättning fördenna. Enligt mening kommer lokalradion att stimulera till ettökat intresse för samhällsfrågor och därmed även till ökattidningsläsande. i betonar att en utbyggnad avlokalradion bör ske så att lokalradion och lokalpressen kompletterar varandra.Länsstyrelserna i och befarar att allmänhetensefterfrågan på lokalpress kan minska vilket i sin tur medför negativ effekt påopinionsbildningen i samhället. i län rekommenderar attkonkurrenseffekterna från lokalradion noga studeras när denna genomförs. i ser lokalradion som ettvärdefullt komplement till pressen eftersom länet inte har någon tidning somtäcker hela regionen. Möjligheterna att nå ut till befolkningen i länet med informafion om den övergripande samhällsplaneringen kommerdärför att väsentligt förbättras om utredningens förslag genomförs. ser lokalradion som ett värdefullt komplement tilllokalpressen och LO betonar att utbyggnaden av lokalradion inte är ettalternativ till en vidare utveckling av samhällets stöd till pressen utan enannan yttring av samma grundläggande massmediepolitik. De s. k. friamarknadskrafterna har medfört ett alltmer trängt läge för många dagstidningarsamt tidningsdöd och monopolisering. Denna utveckling är delvis hejdad genom dehittillsvarande presstödsåtgärderna, men situationen är ändå oroande. För attskapa balans i den lokala opinionsbildning som förmedlas av massmedier kanlokal- och regionalradio bli ett bra komplement till tidningspressen. Det ärvidare för att trygga den faktiska yttrandefriheten nödvändigt att upprätthållaen rimlig mångsidighet. Det hot mot den faktiska yttrandefriheten sommonopoliseringen av pressen utgör, undanröjs dels genom samhällets stöd för enmångsidig dags- och tidskriftspress, dels genom ett väl fungerande lokal- ochregionalradiosystem. LRF menar att lokalradion bör kunna knyta an till denlokala debatten i ortspressen och undvika att "vattentäta skott"uppstår mellan de olika medierna. Radions uppgift får således inte vara attgöra lokalpressen överflödig utan tvärtom att stödja denna. 3.1.2 Sändarnät, områdesindelning och utbyggnadstakt 69 redovisar vad gäller sändarnät för lokalradio femkända möjligheter som kan ge nya rikstäckande nät för ljudradion, nämligen 1. ljudradiokanaler i TV-banden 2. tvåprogramsändningarenligt FM/FM-kompandersystemet 3. ett fjärdeljudradionät (FM) inom frekvensområdet 5. ett kombineratFM 4/AM-nät som dock inte är helt rikstäckande. Utredningen finner att samtUga dessa alternativ harsvagheter om man önskar en snar men varaktig lösning för lokalradionsbehov. Alternativ 1, 3 och 4 kan genomföras tidigast ochkräver dessutom lång övergångstid. Alternativ 2 kräver nya tillsatser ochinnebär lång övergångstid. Alternativ 5 kan genomföras relativt snabbt menvaraktigheten är begränsad till omkring 1980 då huvuddelen av AM-resursernaeventuellt kan bli avdelade för sändningar till publik utanför . Detsistnämnda alternativet innebär att lokalradion sänds över FM 1-nätet som i dagdisponeras av ljudradions program 1 (P 1) och att P 1 sänds över ett med dettaFM-nät kombinerat AM-nät samt på kvällstid även över lokalradions FM 1-sändare,eftersom AM-delen i det kombinerade nätet inte aUtid kan tillgodose P 1 :s behovunder den mörka delen av dygnet. Utredningen avvisar dessa lösningar och räknar i stäUetfrämst med att lägga lokalradion i en av de existerande Ijudradiokanalema. Ivalet mellan P 1, P 2 och P 3 finner utredningen att P 3 är bäst lämpat, därföratt P 3 medger den största flexibiliteten och innebär de minsta olägenheternaför nuvarande riksutbud. P 3 når också i hög grad de lyssnare som utredningenanser att lokalradion bör sikta på. Dessutom erbjuder P 3 det musikutbud("ljudtapet") som utredningen anser nödvändig. Utredningenkonstaterar också att lokalradions inplacering i P 3 fordrar en renodling avriksutbudet så att program med blandat tal och musik minskas på vissa tidertill förmån för mer renodlade musikinslag. I fråga om områdesindelning för lokalradion föreslår RUT69 att landet indelas i 36 lokalradioområden. En grundläggande princip är attläns- eller kommungräns inte skaU brytas. Förslaget innebär att ingetlokalradioområde omfattar mer än ett helt län. Av landets 24 län utgör enligtförslaget 13 lokalradioområden medan de återstående 11 länen uppdelas i tvåeller tre områden. De 13 län som föreslås var för sig utgöra ettlokalradioområde är , , , , ,, , , , , ,och . De län som indelas i två eller tre lokalradioområden ärNorrbottens, , , , , Göteborgsoch , , , , samt . Iett par fall, nämligen i och i fråga om de delar avVästsverige som utgörs av samt , bryterlokalradion länsgränserna. 69 föreslår vad gäller utbyggnadstakten att lokalradionbyggs ut i fyra etapper med start /75 då lokalradio införs i sjuområden. Därefter skulle tio områden få lokalradio följande budgetår och tioområden det därnäst följande. /78 skulle lokalradio införas i deresterande nio områdena. Utredningens förslag om turordning har bestämts medutgångspunkt i en önskan att olika landsdelar skaU ingå i varje etapp. Frän ochmed andra etappen föreslås att utbyggnaden genomförs så att lokalradion heltersätter de nuvarande regionala nyhetssändningarna för berörda distrikt. Utredningens förslag i fråga om sändarnät för lokalradionaccepteras av flertalet remissinstanser som yttrat sig i frågan, i vissa falldock endast som en övergångsföreteelse till dess att ett nytt nät byggts ut. Förslaget om tre FM-kanaler tillstyrks av ,och länsstyrelserna i , , ,och . SverigesRadio accepterar en lösning där lokalradion härbärgeras inom rarnen för denuvarande tre kanalerna, men anser att en utbyggnad av en fjärdeFM-kanal bör aktualiseras. Företaget berör ingående återverkningarna påriksprogrammen. Man påpekar bl. a. att genomförande av lokalradiosändningar i P3 i den utsträckning som utredningen föreslår och renodlingen av kanalen tillendast "ljudtapet" medför utökad produktion av grammofon program.Överflyttningen av del övriga programinnehållet från P 3 till P 1 och P 2 fårstora konsekvenser för ljudradions riksprogram. Genom att såväl talprogrammenav informativ art (nyheter, sport, reportage) som underhållningsprogram måsteberedas plats, uppträder stark konkurrens om utrymmet med nuvarande program idessa kanaler, bl. a. med det nuvarande utbudet av kulturprogram och seriösmusik. Vissa outnyttjade sändningstider i P 1 och P 2 kan begagnas menaUvarliga olägenheter kvarstår. Att som en konsekvens tilldela lokalradion etttillfälUgt FM 3/AM-nät i avvaktan på ett rikstäckande FM-nät avvisas.Genomförandet av lokalradio prioriteras trots nackdelarna. Dessa kan dockavsevärt reduceras eller successivt modifieras enligt det alternativ somSveriges Radio anför. Även med instämmande av SR samt i gemensamt yttrande med journalistklubbanser att återverkningarna på riksprogrammen bör ägnas större uppmärksamhet änvad utredningen gjort. framhåller nödvändighetenav att frågorna om disposition av ljudradions sändningskanaler löses på ettsätt som överensstämmer med samhällets musikpolitiska strävanden. LRF accepterar den av utredningen föreslagna lösningen somen övergångsföreteelse till dess ett nytt nät byggts ut. Som permanentföreteelse förefaller det dock oacceptabelt att nuvarande program skall avståvissa tider och tillhandahålla en "ljudtapet" så att lokalradion inomvissa tidsgränser kan komma in. En sådan ordning torde komma att innebära mångaanledningar till tvister mellan de olika företagen. Även SAF befarar attlokalradions krav på programutrymme, ökningen av samhällsinformationen och eninte närmare preciserad ökning av sändningstiden för vuxenundervisningen iriksprogram knappast kan genomföras inom nuvarande system med tre kanaler utanavsevärda olägenheter. Ett system med tre kanaler minskar lokalradionsförutsättningar att hävda sig gentemot riksradion i konkurrensen om lyssnarna.SAF föreslår därför att lokalradion får sändningsutrymme i en nyupprättadfjärde kanal. Föreningen samtSveriges hantverks- och industriorganisation gemensamt med , och köpmannaförbundförordar att en fjärde kanal inrättas för lokalradion. Remissinstanserna är övervägande negativa till denföreslagna om- Flera instanser anser att ytterligareförsök behövs för att belysa områdesindelningen. Endast ett fåtal instanser ärklart positiva däribland statens planverk och sameutredningen. Länsstyrelserna och deras underinstanser lämnar utförligayttranden om områdesindelningen speciellt rörande det egna området. Samtligalänsstyrelser utom storstadsområdenas är negativa tiU en indelning av länet imer än ett lokalradioområde. I de 13 län som utgör eget lokalradioområde tillstyrkereller accepterar länsstyrelserna i samtliga fall utom i attlokalradioområdena följer länsgränsen. I de län som uppdelats i två eller trelokalradioområden förordas i regel länsradio. Detta är fallet medlänsstyrelserna i , , , ,och . Länsstyrelsernas uppfattning delas i regeläven av kommuner och andra remissinstanser inom länet. Ett antal undantag finnsdock. I exempelvis där förordar ett områdeaccepterar kommunförbundets länsavdelning och samtlandstinget 69:s förslag om två lokalradioområden. i län, som föreslås indelat i tvålokalområden, ser helst länet organiserat i ett område men anser sig inte kunnamotsätta sig uppdelningen i två områden på grund av att befolkningen i dennorra länsdelen starkt engagerat sig i erbjudandet att få ett eget lokalradioområde. Länsstyrelserna i , och länvill behålla regionalradion utbyggd med lokala program. En liknande uppfattninghar i som anser att regionalsändningarna börbehållas vid sidan av lokalradion. Man anser också att sydöstra bör fåegen lokalradio. i accepterar endelning av länet i två lokalradioområden men förordar andra gränser. Göteborgslokalradioområde anses för begränsat och kritiserar också atttrestadsregionen skulle komma att tillhöra två skilda lokalradioområden. De remissinstanser som argumenterar för länsradiopoängterar att om radioområdena följer länsindelningen kommer de attsammanfalla med de administrativa områdena för landsting samt för en radmyndigheter och organisationer. Några länsstyrelser anser att en uppdelning avlänet i två eller tre lokalradioområden skulle spUttra gemenskapen i områdetmedan en länsradio skulle stärka samhörighetskänslan meUan länets olika delar.Några remissinstanser hävdar också att nyhetsunderlaget kan bli för litet omområdena blir alltför små och att informationen blir alltför ortsbegränsad påbekostnad av viktig information från regionen eller hela riket. En delvis annan uppfattning har och övrigaremissinstanser i som enligt 69 skulle utgöra ett endalokalradioområde. Man konstaterar att omfattar 23 2 1975 1 saml. kommuner med sammanlagt närmare 1,5 milj. invånare. Dettaområde skulle tilldelas endast en lokalradiostation med 15 anställda medan denorrländska länen med ca 1 milj. invånare skulle betjänas av elvalokalradiostationer med 165 anställda. Resultatet skulle för blipunktvisa tämligen sporadiska insatser vad gäller exempelvis kommunalinformation. Med den befolkningsmässiga struktur har blir detoundvikligt att vissa delar av regionen påtagligt kommer att missgynnas. påpekar också att i området finns ett stortantal expansionskommuner med upp till 80 000 invånare och med alla de problemsom expanderande samhällen brottas med. Till lokalradions viktigare uppgifterbör höra att ge de stora grupperna av nyinflyttade lokal information ochdärigenom bidra till att ge människor rotfäste i en ny omgivning. Man hävdarockså att stora delar av länet saknar i egentlig mening lokal press då de storatidningar som utkommer i ägnar en relativt Uten del av sittutrymme åt lokal information. anger två alternativ förområdesindelning i . Det ena går ut på att dela länet i trelokalradioområden. Det andra som anser vara mer realistiskt äratt väsentligt utöka redaktionsresurserna för lokalradioområde ochinföra särskilda nyhetssändningar för olika delar av området. Centrala myndigheter och organisationer som förordar länetsom indelningsgrund ar bl. a. , , ,, med instämmande av SR, SAF, samt Sverigeshantverks- och industriorganisation, , och i gemensamt yttrande. ÄvenSveriges Radio anser att länen med ett par undantag är lämplig indelningsgrund. Statskontoret, , nämnden församhällsinformation, dåvarande teater- och musikrådet, LO och Sverigesfrikyrkoråd önskar att områdesindelningen utreds vidare. 1972 årspressutredning anser att försök behöver föregå indelningen i områden. Vad 69 föreslagit om utbyggnadstakten föranlederendast ett fåtal yttranden. är positivt till den föreslagnautbyggnaden, vilken i huvudsak kan genomföras i enlighet med den tidsplan ochetappindelning som förordats av utredningen. 1 många av de län som placerats ide senare etapperna önskar länsstyrelserna och deras underremisser att deraseget område skall placeras i en tidigare etapp. vill attglesbygdsområden, dit och andra myndigheter har svårast att nåmed information, får förtur vid utbyggnaden. LO förordar att lokalradion skall byggas upp snabbt medanKF önskar en långsammare utbyggnad än vad utredningen föreslagit. Härigenomskulle det enligt KF:s mening även vara möjligt att ta hänsyn till det resultatoch de förslag som bl. a. reklamutredningen och pressutredning kommerfram till. föreslår en paralleU utbyggnad över helalandet. I en första etapp bör länsredaktioner etableras i samtliga län.Därefter bör sändningsfid och resurser öka. När de länsvisa sändningarna nåtten viss volym kan de distriktsvisa sändningarna upphöra. För en sådan lösningtalar rättvisesynpunkter. Även rekryteringen underlättas av en successivuppbyggnad i varje län. Lösningen är också mindre känshg för en långsammareutbyggnad än 69:s där en fördröjd utbyggnad skulle innebära att vissa delarav landet skulle ställas helt utan lokalradio. 69 betonar att programmens inriktning måste Friheten att utforma programutbudetskall ytterst utövas av den lokale stationschefen som svarar för denredaktionella ledningen och är programutgivare enligt radioansvarighetslagen. Lokalradion skaU ge en ortsanpassad information. Detta kanske genom nyheter och debatter i bl. a. kommunala frågor och serviceprogrammed samhällsinformation. Vidare skaU enskilda medborgare, grupper ochintressen ges ökad möjlighet att komma till tals. Lokalradion skall aUsidigtskildra näringsliv, arbetsmarknad, arbetsUv, skola, kyrkor, folkrörelser, sportoch konst i området. Utredningen betonar att lokalradion också skall förströoch underhålla. Riktpunkten för programverksamhetens omfattning börenligt utredningen vara 25 ä egenproducerade program inkl.repriser av vissa program under förutsättning att verksamheten kan genomförasmed en personalstyrka på ca 15 personer per station. Utredningen konstaterar att om lokalradio införs i Sverigeökar antalet producerade ljudradioprogram högst avsevärt. En stör del av dennaökning kommer på ett naturligt sätt att utgöra samhällsinformation ochortsanpassad information. Det gör att den uppdelning på samhäUsinformation iallmänhet och särskild samhällsinformation som utredningen gör, inte får sammabetydelse för lokalradion som för riksprogrammen i ljudradio och TV. EnväsentUg del av samhällsinformationen i lokalradion kan genomföras påredaktioneU väg i nyhetsprogram, opinionsspeglande program och serviceprogram.Givetvis bör dock särskild samhällsinformation vid behov förekomma ilokalradion. R e missy ttrandena Den programverksamhet 69 skisserar godtas i stora dragav , , , sjö- säkerhetsrådet, SÖ och UKÄ. SÖ påpekar dock attutbildningsprogrammen måste omfattas av lokalradion. Även ,och statens planverk godtar förslaget i denna del. Planverketanser dock att planfrågor bör få en bättre sändningstid än i utredningensexempUfiering. Uttalat positiva är också länsstyrelserna i ,, , och , , , , ,, och län. De sistnämnda anser dock att lokaltproducerad grammofonmusik bör undvikas och att kvällssändningarna bör få merutrymme. Positiva till 69 :s förslag om programverksamheten ärvidare sameutredningen, invandrarutredningen, utredningen om den kommunalademokratin. , , , , och . LO betonar specielltinvandrarnas behov. Några remissinstanser är tveksamma till den föreslagnaprograminriktningen och framhäver olika ämnesområden som bör få ökad betydelsei lokalradion. anser att även sändningar under morgontidoch tidig bör innehålla bl. a. debatter och information om socialarättigheter och skyldigheter. Dåvarande anser att lokalradion kanspela en betydligt mer aktiv kulturell roll i täckningsområdet än vadutredningen förutsätter. Också konstnärliga prestationer som sådana borde kunnakomma till direkt uttryck i programmen med anlitande av konstnärUgayrkesutövare i radions täckningsområde. Även avancerade amatörer ochamatörgrupper borde kunna få denna möjlighet att presentera sig för lyssnarna.Rådet vill också ifrågasätta om "ljudtapet" är det mest effektiva ochlämpliga sättet att vinna lyssnare till lokalradion. Enligt dåvarande teater-och musikrådet behöver de kulturella aspekterna komma till uttryck mer.Statens invandrarverk noterar 69:s positiva grundsyn till invandrarnasbehov men anser att dessa behöver beaktas ytterligare. i anser att områdets storlekinnebär att målsättningarna inte uppnås. Dessutom är enligt länsstyrelsensuppfattning invandrarnas behov inte beaktade. i länanser att ett strängt lokalbundet material i lokalradion kan väntas avskärmalyssnarna från värdefuU regional information, som fyller ett viktigt behov ochger omväxling i programutbudet. kan därför inte dela utredningensuppfattning att lokalradion helt kan ersätta distriktsregional radio, i varjefall inte i den sydöstra landsdelen. En liknande uppfattning har länsstyrelseni . i varnar för att en lång programtidi lokalradion inte kan fyllas med attraktiva lokalprogram och iÄlvsborgs län samt AMS anför en liknande synpunkt. iVästerbottens län kritiserar förslaget om en "ljudtapet" och menarockså att utredningen försummat lokalradions roll för ett decentraliserat kulturliv. framhåller att förslag omutvidgad och breddad kultureU verksamhet på regional och lokal nivå intekopplats till lokalradion. LRF menar att utredningen ägnat alltför Utetintresse ät samarbete inom regionerna; program som berör en hel region, t. ex.Skåne eller bör produceras i samråd och sändas över samtligastationer inom regionen. Utredningen angående den fortsatta verksamheten medradio och television inom utbildningsväsendet och med instämmande av SRanser det vara en brist att programutrymme för utbildning inte finns med ilokalradion. LO, med instämmande av SR samt gemensamt med journalistklubb anser att denbemanning av lokalradiostationerna som utredningen föreslagit är otillräckUg.Man pekar på risken för att programkvalitén blir aUtför låg och att möjlighetentill specialisering inte finns. med instämmande av SR påpekar att med enalltför liten personalstab följer en risk för att de egenproducerade nyheternablir få och att lokalradion nöjer sig med att referera lokalpressens nyheteroch i så faU blir syftet med lokalradions nyhetsbevakning förfelat. medinstämmande av SR anser också att även globala nyheter och nyheter avriksintresse i viss utsträckning bör förekomma i lokalradion. LO anser attpersonalen måste bli så stor att man kan anställa kvalificerade medarbetare medspeciell inriktning på arbetsliv och folkrörelseföretag. 1972 årspressutredning konstaterar att lokalradioredaktionernas resurser kommer att bUobetydliga i jämförelse med regiontidningarnas vilket kan innebära att denstimulerande tävlan som i bästa fall skulle kunna komma tiU stånd inte blirverklighet. I stället för att öppna nya kanaler och finna nya bevakningsfälttvingas lokalradion att endast reproducera vad tidningarna redan gett. Å\endåvarande anser att utredningen underskattat personalbehovet.Svenska kyrkans centralråd konstaterar att om man tar hänsyn till attlokalradion skall sända kvarstår för daglig produktion femjournalister som skall svara för fem timmars sändningstid varje vardag. Det ärtveksamt om dessa skaU orka bedriva en samhällskritisk journalistik som är välunderbyggd. frikyrkoråd förvånas över att utredningen intenärmare går in på organisationernas och folkrörelsernas informationsproblem ochheller inte söker göra en bedömning av hur dessa aktivt kan tänkas engagera sigi lokalt eller rättare regionalt bedriven programverksamhet. Rådet anser detangeläget att folkrörelseaspekterna på lokalradio blir grundligt ventileradeinnan formerna fastställs. 3.1.4 Statlig och information i lokalradion 69 anser att information för vilken myndighet begärsändningsutrymme vid behov bör förekomma även i lokalradion. att lokalradion får en programprofil där desamhällsinformativa inslagen utgör en naturlig del blir dock beställdinformation från myndigheter vanligen inte behövlig i lokalradion, menarutredningen som avstår från att formulera några regler förmyndighetsinformationen i lokalradion. påpekar att utredningens formuleringdels kan tolkas så att lokalradions redaktioner endast skall syssla med sådantmaterial som fyller klart redaktionella anspråk på nyhets- och informationsvärde,dels kan tolkas så att den myndighetsinformation, som i riksprogrammen skallsändas som begärd information, i lokalradion skuUe kunna distribueras som enform av samhällsinformation i allmänhet. Med hänsyn till nödvändigheten att draen skarp gräns mellan redaktionellt material och offentliga meddelanden utgårnämnden från att de textreklamregler som förutsätts gälla i riksprogrammen ävenkommer att iakttas i lokalradion. Nämnden tolkar 69:s skrivning, att begärdinformation från myndighet vanligen inte skaU förekomma, så att kungörelser ochandra meddelanden av lokal och regional karaktär från kommunala och statligaorgan i princip skall distribueras via dagstidningarna.