prop · FY0366 · 1975-12-31 00:00:00 — behov av att kunna se ett sammanhang mellan detegna arbetet och omvärlden, åtminstone så att man kan se ett sammanhang mellandet man utför i arbetet och det som betraktas som nyttigt och värdefullt isamhället behov av att kunna förena det egna arbetet medframtidsförhoppningar i någon form. Snartsagt varje förändring i maskiner, byggnader, arbetsorganisation ocharbetsfördelning har konsekvenser för arbetsmUjön. Det är inte annat än iundantagsfall möjligt att skilja mellan åtgärder som endast har betydelse förarbetsmiljön och åtgärder som inte alls påverkar arbetsmUjön. Det storaflertalet av de förändringar som löpande vidtas i arbetslivet påverkar i någonmån arbetsmiljön och kan till en del motiveras från arbetsmUjösynpunkt, ävennär andra synpunkter i första hand legat till grund för förändringen. 1975: 66 43 Häravföljer att det är förenat med betydande svårigheter att generellt avgränsaåtgärder för att förbättra arbetsmUjön från andra åtgärder på arbetsplatsen. 3 Nuvarande statligt stöd till arbetsmiljöförbättringar 3.1 StatUga låne- ochstödformer ArbetsmUjönförbättras i betydande omfattning genom den ständiga fömyelse av lokaler,maskiner och verktyg som äger rum inom ramen för företagens fortlöpandeinvesteringsverksamhet. Vid sidan av de privata finansieringsinstituten(banker, försäkringsbolag etc.) finns flera statliga inrättningar som erbjuderföretagen bidrags- och lånemöjligheter. Dessa är primärt inrättade förregionalpolitiska, industripoUtiska eller Uknande ändamål, eUer är inrättadeför att fylla finansieringsbehov som ej tUlgodoses av de privata instituten.Till finansieringsinstituten kan även räknas de aUmänna pensionsfonderna samtinvesteringsfonderna. Investeringsfonderna tillhör respektive företag, med ianspråkta-gandetav fondema regleras av statsmaktema. Ibilaga C tUl detta betänkande görs en översiktlig genomgång avfinansieringsinstitut där staten är engagerad. Som genomgången visan finns detett flertal finansieringsformer med särskild inriktning på mindre ochmedelstora företag. EmeUertid omnämns arbetsmUjön överhuvudtaget inte aUs isamband med de statliga finansieringsinstituten. Undantag utgör de nyligenbeslutade arbetsmUjöfonderna. Från AP-fonden kan enligt statuterna beviljas låntiU ändamål att förbättra folkhälsan. Endast något enstaka lån av detta slaghar emellertid lämnats. Även utan särskUd föreskrift kan naturligtvis destatliga finansieringsinstituten utnyttjas för lån som primärt syftar tUl attförbättra arbets- ; miljön. Detta torde dock inte vara särskUt vanUgt. Enligtlagen om arbetsmUjöfonder (SFS 1974: 325) är företag med en vinst för år 1974överstigande . skyldigt att avsätta av vinsten, dock högst 70 mUj.kr tUl en speciell fond. Belopp motsvarande avsättningen skaU insättas påsärskilt, icke räntebärande konto i . Lagen gäUer aktiebolag,ekonomiska föreningar och sparbanker som driver rörelse, jordbruk eUerskogsbruk. Fonderna kan utnyttjas för investeringar iarbetsmiljön eller andra ändamål som är ägnade att förbättra de anstäUdasförhållanden i företaget. Belopp motsvarande utnyttjad del av fonden fårdärvid lyftas från företagets arbetsmiljökonto. Investeringar som finansierasgenom fonden får betraktas som kostnad investeringen ägt rum. Fondemasmedel får endast utnyttjas tUl ändamål som tiUstyrkts av majoriteten av de anstäUdasrepresentanter i skyddskommitté eller företagsnämnd. Om fondema ej ianspråktagitsinom återförs medlen till företaget och beskattas därvid. 1975: 66 44 3.2Stöd till forsknings- och utvecklingsverksamhet Forskningom arbctsmUjöproblem bedrivs tUl stor del vid universitets-institutionema. Deinstitutioner som i första hand bedriver denna forskning är de medicinska,tekniska, psykologiska, sociologiska, företagsekonomiska ochrättsvetenskapliga institutionerna. Vidare kan nämnas att den inrättadetekniska högskolan i har en specleU avdelning för ergonomi. Inomarbetarskyddsstyrelsen finns en arbetsmedicinsk avdelning som bedriver tvärvetenskapUgtforsknings- och utvecklingsarbete inom ar-betsmUjöområdet. Bland avdelningensforskningsområden kan nämnas olycksfallsforskning, forskning avseende kemiskaoch fysikaliska riskfaktorer, hälsorisker som hänger samman med arbetetsorganisation, attityder och upplevelser i arbetet. Arbetsmedicinska avdelningenhar 165 tjänster. Verksamheten är uppdelad i en medicinsk, enkemisk, en teknisk, en arbetsfysiologisk och en arbctspsykologisk enhet. Fleraav de statliga forskningsfonderna stöder forskning som är ägnad att medverka tUlförbättring av arbetsmUjön. Den dominerande anslagsgivaren på området ärarbetarskyddsfonden som inrättades 1972. Fondens uppgift är enligtfondstyrelsens instmktion att "genom bidrag från arbetarskyddsfondenstödja sådan forskning, utbUdning och upplysning som kan motverka uppkomsten avyrkesskador och annan av arbetsmUjön betingad ohälsa eUer förbättraarbetsmiljön och därigenom främja hälsa och säkerhet i arbetet." Fondenkan även lämna bidrag för att forskningsresultat skall komma tUl praktiskprövning. Fonden erhåller medel genom en arbetarskyddsavgift som betalas avarbetsgivarna. tiUförs fonden ca 77 mUj. Fonden har hittillssärskilt uppmärksammat fyra forskningsfält; arbetstidsfrågor (särskiltskiftarbete), olycksfall, kemiska hälsorisker och s. k. branschundersökningar.Vidare har stora anslag lämnats till utbildningsverksamhet, bl. a. i anledningav revideringen av arbetarskyddslagen och de därefter följandeöverenskommelserna meUan arbetsmarknadens parter om utbildning av skyddsombud,arbetsledare och skyddstjänstemän. Fondmedel har enligt riksdagsbeslut använtsför stöd åt utbildning av de anställdas representanter i styrelser enligtlagarna om styrelserepresentation för de anställda. Styrelsenför teknisk utveckling, STU, lämnar bidrag till tekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete. Därvid eftersträvas rent generellt att anpassa tekniken tiUmänniskans förutsättningar. STU har därtill ett speciellt program kallat arbetsmiljöteknikinom vars ram bidrag lämnas till forskningsprojekt som direkt tar sikte päarbetsmiljöförbättringar. Under /74 lämnades anslag inom dettaområde med 2,2 milj. kr. 1975: 66 45 Arbetarskyddsstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för arbetarskydd. Styrelsen handharanvisningsarbete, tUlsyn och förhandsgranskning, forsknings- ochutredningsverksamhet samt utbildning och information. Rådoch anvisningar meddelas av arbetarskyddsstyrelsen med stöd avarbetarskyddslagen. Dessa regler kompletterar lagstiftningen och geryrkesinspektionen och den lokala skyddsverksamheten i företagen ledning i detförebyggande arbetet. finns drygt hundratalet generellaanvisningar. publicerades anvisningar om hygieniska gränsvärden för ca150 ämnen. Styrelsen medverkar vid utarbetande av tekniska normer och standardsför olika områden. Ett stort antal meddelanden rörande olika slag avskyddsåtgärder m. m. har utfärdats. Inspektionsverksamhetenpå arbetsplatserna sker framför allt genom den arbetarskyddsstyrelsen understäUdayrkesinspektionen. Inspektionen som är organiserad i 19 distrikt har förnärvarande 360 tjänster. Inspektionen skall främja och kontrollera efterlevnadenav arbetarskyddslagstiftningen och därav följande anvisningar ochbestämmelser. söker inspektionen att stödja det lokalt bedrivnaskyddsarbetet. Arbetarskyddsstyrelsenhandhar typgranskning av maskiner samt medverkar genom yrkesinspektionen medförhandsgranskning av byggnadsritningar i samband med att frågan ombyggnadslov prövas. branschutredningar som företas inom industridepartementet och statensindustriverk tas arbetsmiljön numera aUtid upp tiU behandling. I några fall harförslag om stöd tUl arbetsmUjöförbättringar framförts. Gjuteriutredningenföreslog stöd tiU arbetsmUjöförbättringar inom gjuteriema. Något sådant stöd isärskild ordning har ej kommit tUl stånd, men däremot har genom STU och STU:s ergonomUaboratoriumflera projekt kommit tiU stånd som avser att utveckla teknik och hjälpmedelför att förbättra arbetsmUjön i gjuteriema. har i sitt betänkande (SOU 1974: 35) bl. a. föreslagit statiigtfinansierad information tiU i första hand de mindre företagen med omodernproduktionsteknik. Därvid skall även arbetsmUjö-frågoma beaktas. För ändamåletföreslås två konsultbefattningar bli inrättade. Förslagen övervägs f. n. iindustridepartementet. Påen rad olika branschområden har partema bildat speciella arbetsgmpper mot buUeroch andra miljöproblem. Dessa gmpper har initierat forsknings- ochutvecklingsprogram som i flera fall fått statligt stöd. 1975: 66 46 3.5Statsbidrag till miljövärdande åtgärder inom industrin Sedanår 1969 lämnar statsbidrag till åtgärder som avser att minskaföroreningar i luft och vatten från industrier samt buller i omgivningen.Kungörelser om mUjövårdande åtgärder inom industrin (SFS 1969: 356, SFS 1972:281 samt SFS 1974: 421), Inriktningen av bidragen liksom bidragens storlek harändrats vid ett par tUlfällen. Kungörelsen var ursprungligen avsedd att gälla , men förlängdes , med vissa inskränkningar och tUlägg, att gällatill utgången av /75. Bidragkan under /75 utgå med högst av kostnaden för åtgärder somminskar vatten- eller luftföroreningar eller buller från industrieUaanläggningar. Företrädesvis bör bidrag utgå inom bransch eller företag därreningsåtgärder av någon omfattning tidigare ej vidtagits. Men även i branscherdär betydande insatser redan gjorts kan bidrag utgå för åtgärder som bedöms somsärskilt angelägna. Därtill kan bidrag med maximalt av kostnaden utgå förförsöksanläggningar i full skala som är av allmänt intresse. Motivför att ge högre bidrag tUl försöksanläggningar i full skala är att tekniskaeller ur andra synpunkter acceptabla lösningar saknas i fråga om vissa mUjöproblem.Valet av procentsats skall återspegla den utvecklingsnivå som den enskUdaåtgärden ligger på. Högsta bidragsprocent kan tUlämpas när teknUcen tidigareär helt oprövad. Ärenden avgörs av Kungl. Maj:t om högre bidrag än avkostnaden skall till-lämpas. /72, 1972/73 och 1973/74 infördes förhöjda bidrag med underförsta perioden och under de två senare perioderna . Under periodemamed förhöjt bidrag märktes en avsevärd uppgång i antalet ansökningar. Förbåda bidragsformerna gäUer att miljövårdsåtgärderna skall framstå somangelägna ur aUmän synpunkt samt att anordningarna kan antas bli utnyttjadeunder så att kostnaderna ter sig försvarbara. Vidare gäller att bidragendast kan utgå till industriella anläggningar som tagits i drift före den 1 juU1969. Maj:t kan i särskUda fall bevilja undantag från denna regel. Menavsikten är således att bidraget skaU avse äldre anläggningar där företaget-vid anläggningens tUlkomst inte hade att räkna med de skärpta krav på miljönsom senare aktualiserats. Anläggningar som tillkommit efter skalli princip fylla gäUande krav utan att speciella bidrag skall utgå därför. Bidragsberättigadekostnader är direkta investerings- och konstruktionskostnader för åtgärder somvidtas av mUjövårdsskäl. Bidrag utgär ej för drift och underhåll av anläggning.Även tUl kostnader för instrument och anordningar för löpande kontroU avutsläpp kan bidrag lämnas. Utgifter för utredning berättigar ej tUl bidrag, omej särskilda skäl 1975: 66 47 föreligger.Däremot utgär bidrag tiU konstruktionsritningar för reningsanordning somutförs. Bidragenavser förbättringar av miljön i industrins omgivning. Många av de åtgärder somvidtas härför har emellertid även positiva effekter på de berörda företagens arbetsmUjö.Detta gäller bl. a. installationer av nya och förbättrade avsugningssystem somofta utförs i samband med installation av reningsutmstning samt vid åtgärderför bullerbekämpning. Till en början intog ståndpunkten attom en ansökan om bidrag avsåg en åtgärd som hade effekter både på den yttremiljön och arbetsmUjön gjordes avdrag med den del som kunde anses avsearbetsmiljön. har man ändrat inställning och betraktarnumera effekter på den inre mUjön som elt positivt argument i samband medbedömning av ansökan. Reducering förekommer således ej numera för åtgärder somhar effekter på arbetsmiljön. Däremot beviljas inte bidrag för åtgärder som i hu-vudsakavser arbetsmUjön. Frånoch med bidragsgivningens början i febmari 1970 hartotalt 666 milj. kr. beviljats i bidrag till sammanlagt 1 285 anläggningarenligt uppgifter från . Fördelningen på industribranscherframgår av tabell 1 i det följande. Industrin har investerat ca 1 700 mUj. kr.1 bidragsberättigade miljövårdsåtgärder. Investeringarna i bidragsberättigadevattenvårdsåtgärder uppgår till ca I 100 milj. kr. och bidragen tUl 405 mUj,kr. För de luftvårdande åtgärderna har industrin investerat sammanlagt ca 600 mUj.kr, och bidrag har bevUjats med 261 imlj. Effektema av dessa investeringarhar varit avsevärda. Som exempel kan nämnas att den vanligast förekommandeluftvårdsåtgärden, stoftavskUjning, minskat de totala stoftutsläppen i landetmed /dygn. Bidragen till bullerbekämpande åtgärder har varitrelativt obetydUga. Tabell 1.Fördelningen av bidragen på industribranscher. Kemisk och kemisk-teknisk industri milj, kr. 1975: 66 48 4 utredningar och stiillningstaganden i regering och riksdag ArbetsmUjöfråganhar i flera sammanhang varit aktueU i regeringens ochriksdagens arbete. Framställningar motionsvägen om stöd till arbetsmUjöförbättrandeåtgärder har framförts vid åtskUUga tUlfällen. Statsmakternahar ställt sig positiv tUl oUka former av stöd för arbets-mUjÖns förbättring.Det har bl. a. gällt utbyggnad av arbetarskyddsstyrelsens ochyrkesinspektionens resurser, stöd tUl forskning, utbUdning och informationbeträffande arbetsmiljön och stöd till försöksverksamhet på detföretagsdemokratiska området. Genomgående har dock krav på direkt ekonomisktstöd tUl arbetsmiljöförbättringar avvisats. Dennainställning omfattas också av arbetsmarknadens parter. Flera skäl har anförtsför denna uppfattning. Genom att en god arbetsmiljö betraktas som en del av arbetsförhåUandenaoch kostnadema härför som en del av produktionskostnaderna kanarbetsmiljösynpunkter komma in på ett tidigt stadium i företagens planering. Påså sätt kan problemen undvikas i stället för att man genom tUläggsåtgärder iefterhand för söker avhjälpa problemen. Ett stöd insatt vid ett visst tiUfällefår lätt effekten att de företag som varit ute och redan löst sinaproblem går miste om stödet, medan de företag som skjutit problemen framförsig premieras genom att de får del av stödet. Införande av stödåtgärder på ettområde kan eventueUt leda tUl en allmän ovilja bland företagen mot att vidtaåtgärder utan att speciella stödåtgärder erbjuds. (SOU 1972: 56) lade fram sitt första betänkande 1972, där framför aUt de institutioneUaoch organisatoriska formerna för arbetarskyddet behandlas. På grundval avbetänkandet beslöts viktiga ändringar i arbetarskyddslagstiftningen m.m. ,i vUken bl. a. arbetsmarknadspartema är representerade, anför följande argumentmot tanken på ekonomiskt stöd för arbetsmiljöförbättringar: kostnaderna för en god arbetsmUjö är cn del av produktionskostna-demaoch bör betalas av produktionen det är ytterst svårt att skUja kostnadema förarbetsmiljöinsatser från kostnader för produktionen i övrigt ett stödsystem igångsatt vid ett tiUfäUe kaninnebära en diskriminering av dem som åtgärdat sina arbetsmiljöproblem innansystemet satts igång möjligheten att få stöd kan leda tUl att företagenrent allmänt eftersätter arbetsmUjön i avvaktan på att statligt stöd skall ugå en förskjutning av ansvaret för arbetsmiljön frånföretagen tiU det aUmänna står i strid med de principerarbetarskyddslagstiftningen vUar på Prop.1975: 66 49 genom bidrag kan man stimulera tUl olika slag av skyddsinstallationer, medanden effektivaste metoden är att ändra själva produktionsprocessen. I prop.1973: 130 anförde departementschefen på grundval härav: "Deförbättringar i arbetsmiljön som utredningens förslag syftar till kan i en delfall fordra ekonomiska insatser av betydande omfattning för de berördaföretagen. När det gäUer denna fråga är utredningen enig om att kostnadema för arbetsmUjöförbättrandeåtgärder skall vara en del av företagens produktionskostnader. Det är enligtmin mening av grundläggande betydelse att denna princip om att kostnaderna förarbetsmiljön skall bäras av produktionen så entydigt kan slås fast i dettasammanhang på grundval av en enig uppfattning hos både arbetstagarnas ocharbetsgivarnas organisationer." Socialutskottetsmajoritet anslöt sig liksom tiU samma princip vid behandlingen av prop.1973:130 (SoU 1973:25). intog samma ståndpunkt i utlåtandeöver motioner tiU riksdag med förslag om statligt ekonomiskt stöd tillförbättring av arbetsmUjön (SoU 1974:4). RUadagen biföU emellertid efter lottningden åsikt som företräddes av motionärerna, och begärde av regeringen ettförslag tiU statliga stödåtgärder för förbättring av arbetsmUjön, Fråganom statligt stöd tUl förbättring av arbetsmiljön har även aktualiserats avnågra branschutredningar. föreslog i sitt betänkande Svensk Gjuteriindustri() sid. 187, statligt ekonomiskt stöd tUl mUjövårdsåtgärderinom gjuterierna. 1973: 57 avvisades tanken på sådant stöd ochdepartementschefen anförde: "DetFoU-arbete (forsknings- och utvecklingsarbete) som delvis med statliga medelbedrivs på arbetsmUjöområdet liksom en utveckling mot större enheter med meravancerad produktionsteknik innebär att fömtsättningar skapas för attbetydande delar av branschens problem i detta avseende skall kunna lösas. Avdessa skäl bör statliga åtgärder för gju-teriindustrin enligt min mening huvudsakligeninriktas på att skapa konkurrenskraftiga enheter, som själva kan bärakostnaderna för angelägna miljöförbättringar." Fråganom stöd till arbetsmiljöförbättringar inom gjuterierna berördes varken av näringsutskotlet(NU 1973: 37) eller i riksdagsdebatten. Prop.1975: 66 50 5 Hur kan arbetsmiljön förbättras? Föratt arbetsmUjön skall kunna förbättras krävs först och främst att problemenuppmärksammas och att krav pä förbättringar förs fram, Gmnden för en förbättradarbetsmiljö är således bl. a. att det finns en lokal arbetarskyddsorganisationmed skyddsombud, huvudskyddsombud och anknutna experter såsom skyddsingenjör,företagsläkare etc. Denna organisation har redan tidigare spelat en stor roUoch dess betydelse har genom ändringar i arbetarskyddslagenytterligare framhävts. Sedan problemen har uppmärksammats och krav påförändringar förts fram krävs kunskaper om hur problemen skall lösas. Här ärforsknings- och utvecklingsarbete liksom utbUdnings- och informationsverksamhetenav stor betydelse. Exempel på viktiga insatser inom det senare området är detarbete som utförs i . Detfinns några undersökningar i vUka man sökt belysa de skUda faktorer sompåverkar arbetsmUjön. I en av delundersökningarna i LO:s utredning Insyn iarbetsmiljön tUlfrågades 253 skyddsombud som genomgått LO:s tvåveckors-kurs förskyddsombud om vad de ansåg vara orsakerna tiU att mUjöproblem inte åtgärdades.Svaren framgår av nedanstående tabeU. Orsaken till att miljöproblem inte åtgärdas (mer än ett svarsalternativ fårifyllas). Orsaker % av svaren Ointresse från skyddstjänstemannens sida 10 Ointresse från företagsledningens sida 70 Inga tekniska möjligheter tUl åtsärd 80 Hälsoriskerna anses ej överhängande 77 Källa: Insyn i arbetsmiljön Utbildning effekt. Prisma LO, 1972, sid. 11. Allasvarande har pekat på de ekonomiska motiven. Svaret på frågan säger dock ingetom vUken tyngd de olika motiven har då mer än ett alternativ kunnat nämnas ochnågon rangordning inte gjorts. Rättssociologiskainstitutionen vid genomförde 1972 på uppdrag av Delegationenför de små och medelstora företagen en studie av arbetarskyddet inom den träbearbetandeindustrin. Undersök-nmgen omfattade ett stickprov om 100 företag med mellan 10till 200 anställda. I en av frågoma ombads företagsledama ange vUka faktorer deansåg bidra tUl en god arbetsmUjö. Svaren framgår av nedanstående tabeU. Prop.1975: 66 51 VUka faktorer anser företagsledarna bidra till en god arbetsmiljö (mer änett svar bör ifyUas). Elt aktivt intresse för att förbättra svårigheter att behålla van. Prestigetänkandet; det offentiiga med hot om åtgärder Eu gott samarbete mellan ledning och anställda vad gäller arbets- , , m. : Arbetarskyddet inom den tiftbearbetande industrin.Delegationen för de mindre och medelstora företagen (stencil. Såvälsamarbetet mellan ledning och anställda som företagsledningens intresse för arbetsmiljöfrägoroch företagets ekoriomi spelar enligt undersökningen en stor roll. tillmäts en betydande vikt. Deåtgärder som skaU vidtagas för att förijättra arbetsmiljön kan självfaUet skapafinansieringsproblem. Några mer omfattande undersökningar av vUken roU kostnademaspelar för arbéUmiljöförhållandena synes dock inte finnas. I allmänhet tUlskriveskostnadema en stor och i regel avgörande roll för vilka åtgärder som bin- vidtagna.De anställdas och yrkesinspektionens framstötar om förbättringar besvaras iden mån de inte leder tUl åtgärder, av företagsledningar ofta med att man intehar råd att genomföra åtgärden som kostar lite eller ingenting alls ändåförblir ogjorda. Det är uppenbarligen inte ekonomin som är den enda avgörandefaktorn som bestämmer vilka åtgärder som blir vidtagna. Kunskaper och intresseliksom förekomsten av initiativ och påtryckningar spelar en betydande roll.Samtidigt torde de ekonomiska motiven ofta vara de avgörande. med dålig lönsamhet och dålig likviditet torde det i många faUförhålla sig så att man med hänsyn tUl den ekonomiska situationen endastgenomför en del av de erforderiiga åtgärdema. Imånga fall kan väsentiiga förbättringar av arbetsmiljön endast åstadkommasgenom nybyggnad av lokaler, nyinköp av maskiner, föränd- 1975: 66 52 ringari produktionsprocessen eUer lUmande genomgripande förändringar. I sådana fallkan man inte särskilja vad som specifikt är en arbetsmUjöförbättring. I självaverket är det så att de mest omfattande och betydelsefullaåtgärderna för att förbättra den fysiska arbetsmUjön är de fortiöpandeinvesteringar som görs i företagen av ekonomiska och/eller tekniska skäl. Äldreoch slitna maskiner innebär större olycksfaUsrisker, avger mer buUer, medförsämre arbetsstäU-ningar etc. När en ny maskin inköps innebär det i allmänhetökad produktivitet och man får en arbetsmUjöförbättring på köpet. Denna förbättringkan oftast inte definieras som en särskild kostnad. Isammanhanget skaU framhållas att det inte råder något entydigt samband mellannyinvesteringar och arbetsmUjöförbättringar. I vissa fall kan ocksåarbetsmiljön försämras vid nyinvesteringar och införande av ny teknik.Modernare maskiner har ofta högre hastighet vilket kan medföra ökat buller.Vanligare är emellertid att modern produktionsteknik är fysiskt mindrepåfrestande, men att den däremot medför en försämrad psykisk mUjö i form avökad monotoni, ökad bundenhet i jobbet, mer kortcykliska arbeten och lägre kravpå operatörens yrkeskunnande. Införandet av nya kemiska substanser iarbetslivet är en annan faktor som medverkat tiU nya arbetsmUjöproblem. Insatsemaför att förbättra arbetsmiljön kan vara av skilda slag. I samband med frågan omekonomiskt stöd kan det vara lämpligt att skilja på följande tre former. Tilläggsåtgärder som enbart har effekt påarbetsmiljön. Hit hör exempel-sås bättre ljudisolering genom ljuddämpandematerial i tak och på väggar, bättre ventilation, halkfria golv, inmontering avbättre ljus. Dessa åtgärder påverkar inte produktionsprocessen utan har endasteffekter på arbetsmUjön. TUläggsåtgärder som har effekter på arbetsmiljönmen som tekniskt eller organisatoriskt påverkar produktionen ochproduktiviteten. Effekten på produktiviteten kan vara positiv eUer negativ.Som exempel kan anföras flera eller förlängda arbetspauser, pausutrymmen förpersonalen, buUerdämpande kåpor på maskiner som tar bort buller men somsamtidigt försvårar operatörens arbete och underhållsarbetet. Andra exempel ärrobotar som eliminerar ett riskfyllt arbetsmoment men som kaninnebära en billigare produktion. Kostnadema för dessa förändringar kannormalt inte fördelas med någon större precision mellan arbetsmUjöåtgärder ochproduktionstekniskt motiverade åtgärder.