prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — När det organ vars beslut harupphävts skall föranstalta om rättelse av verkställigheten, börden nya lagensvanliga regler om beslutanderätt, beredning och verkställighet gälla. Med denlösning som jag förordar blir det inte nödvändigt att vidga styrelsenskompelens i förhållande till fullmäktige och andra nämnder. Däremot kan ochbör kommunstyrelsen och förvaltningsutskottet naturiigtvis iåtergångssituationer hålla uppsikt över andra nämnder och vidta sådana åtgärdersom är möjliga med stöd av 36 S i den nya lagen. Några problem med bevakningenav beslut som har upphävts torde inte behöva uppstå, Länsslyrelsen och regeringsrättenundertältar regelmässigt det kommunala organ vars beslut har upphävis om sillavgörande. Därigenom väcks frågan om återgångsåigärder i detta organ. Det lordevara lämpligt att kommunstyrelsen och förvaltningsutskottet underrättas omlänsstyrelsens beslul. Hur detta skall ske får avgöras inom kommunen ellerlandstingskommunen. Enligtparagrafen skall verkställigheten av det upphävda beslutet bringas att återgå iden mån det är möjligt. Vid bedömningen av hur långt denna 36 1975/76. Prop.1975/76:187 562 skyldighetsträcker sig kan de uttalanden av kommunalrättskommittén som jag har återgett idet föregående tjäna till ledning. Paragrafenär tillämplig i både kommuner och landstingskommuner. Den avser endast beslulsom överklagas genom kommunalbesvär. Delta framgår av paragrafens placering ikapitlet om kommunalbesvär och har därför inte angetts särskilt. Skyldighetenatt vidta rättelseåtgärder gäller även beslut som har fattats med stöd avdelegation enligt 47 S. Ansvaret för att verkställigheten om möjligt återställsvilar i dessa fall i sisla hand på den delegerande styrelsen eller nämndensamfällt. För fullständighetens skull har i paragrafen nämnts också beslut avrevisorerna. Därvid avses självfallet endast sådana beslut som anges i 77 S,dvs, beslut som rör den förvaltning som har samband med revisionsuppdraget, 14.2Förslaget till lag om införande av kommunallagen 1de nuvarande kommunallagarna finns, som jag har redovisat i det föregående, beslämmelsersom inte bör föras över till den nya kommunallagen, eftersom de berör bara ettfåtal kommuner och landstingskommuner och avser förhållanden som i fiertaletfall kommer att gradvis föriora sin aktualitet. Dessa bestämmelser kan inteupphävas ulan måste behållas i någon form. 1 samband med att den nyakommunallagen träder i kraft uppkommer även andra frågor som måste lösas genomsärskilda bestämmelser om förhållandena vid ikraftträdandet. Jag har bedömtdel lämpligast att ta in bestämmelser av detta slag i en särskild lag ominförande av den nya kommunallagen. Dennya kommunallagen bör träda i kraft den . härom hartagils in i I S, Den nya kommunallagen avses ersätta KL, KLS, LL och LLS,Bestämmelserna i lagen (1953:754) om införande av kommunallagen och lagen(1954:320) om införande av landstingslagen är med någol enda undantagföråldrade och behöver inte ha någon motsvarighet i lagen om införande av dennya kommunallagen. Det gäller bestämmelser om bl, a. avveckling av fonder aväldre typ, s, k, personliga tjänstbarheter i förutvarande stad och territorielldifferentiering av landstingsskatt. Enligt 2 S upphävs KL, KLS, LL och LLS samtlagarna om införande av KL och LL genom den nya kommunallagen. Detsnabbare valgenomslaget som införs genom den nya kommunallagen innebär altkommunfullmäktiges och landstingels mandatperioder börjar den . Denna ordning är inte förenlig med regeln i 12 S lagen (1919:293) omändring i och ecklesiastik indelning (omtryckt 1969:770) om attindelningsändring träder i kraft vid början av kalenderår. Problem uppstår isynnerhet vid större indelningsändringar som skall träda i kraft vid början avåret då val i hela riket av kommunfullmäktige har ägt rum. De bliraktuella vid varje sådan indel- Prop.1975/76:187 563 ningsändringi samband med valår. De bör därför lösas genom generella regler som inte harsin plats i lagen om införande av den nya kommunallagen. Indelningslagskommillén(Kn 1974:04) har i uppdrag att göra en fullständig översyn av lagen om ändringi och ecklesiastik indelning och det får anses ingå i uppdraget attöverväga även den fråga som jag nu har berört. Kommunfullmäktigefår enligl 5 a S KL och 5 S KLS själva bestämma om suppleanter för dem skallutses. Enligt 7 S den nya kommunallagen blir det däremot obligatoriskt att ulsesuppleanter för ledamöterna i kommunfullmäktige. Vidare måstekommunfullmäktige och landsting enligt 48 S i den nya kommunallagen, lillskillnad från vad som gäller f n,, ulse suppleanter för ledamöterna i kommunallagsregleradenämnder. Den nya kommunallagens ikraftträdande skall naturiigtvisinle medföra alt suppleanter för ledamöter i kommunfullmäktige och nämndermåste utses under löpande mandatperioder i de kommuneroch landstingskommunerdär suppleantsystem inte har införts, när lagen träder i kraft. För att dettaskall bli fullt klart föreskrivs i denna paragraf att de nya bestämmelserna omatt suppleanter skall utses för ledamöter i kommunfullmäktige och i kommunallagsregleradenämnder skall tillämpas första gången vid kommunfullmäktig- och landstingsvalenhösten 1979 och nämndvalen i anslutning därtill. Ledamöleroch suppleanter i kommunfullmäktige och landsting väljs enligt 8 S KLoch 9 LL räknat fr. o. m. . Deras mandattid löperalltså ut . Beslämmelserna om det snabbare valgenomslagel i11 S nya kommunallagen innebär att den treåriga mandatperioden skall räknas fr,o, m, det år då valet har skett. Denyvalda beslutande församlingarna skall således börja sin tjänstgöring den Inovember 1979. Mandatperioderna för de äldre beslutande församlingarna måsledet året förkortas . Detta sker genom en föreskrift om atttjänstgöringstiderna för ledamöter och suppleanter i kommunfullmäktige ochlandsting som har valts enligt gällande kommunallagar upphör vid utgången avoktober 1979, Undantag görs för , där fullmäktiges mandattidenligt såväl äldre som nya bestämmelser räknas fr, o, m, . Prop.1975/76:187 564 Enligt13 S nya kommunallagen väljer kommunfullmäktige och landsting vid försiasammanträdet varje tjänstgöringsår bland sina ledamöter en ordförande samt, omfullmäktige beslutar del, också en andre vice ordförande. Tjänstgöringsåretbörjar enligt 11 S utom i , där det liksom f n,börjar . Enligt 11 S KL och 25 S LL väljer den beslutandeförsamlingen bland sina ledamöter en ordförande och en vice ordförandeför nästa kalenderår. Kommunfullmäktige kan också välja en andre viceordförande, medan detta inte är möjligt i landstingskommunerna, I Stockholmskommun och i landstingskommun skall dock andre vice ordförandeutses (11 S KLS, 5S LLS), Föratt det inle skall råda någon tvekan om att bestämmelserna i den nyakommunallagen om val av presidium skall tillämpas har i förevarandeparagraf föreskrivits att första tjänstgöring.såret för ledamöter ochsuppleanter i kommunfullmäktige och landsting som har valts upphörvid utgången av och att tjänstgöringstiderna för presidiernaupphör . Undantag har därvid gjorts för . Enligt41 S nya kommunallagen kan kommunfullmäktige och landsting, utöver ordförandeoch vice ordförande, utse andre vice ordförande i kommunstyrelsen resp,förvaltningsutskottet. Den beslutande församlingen bestämmer hur lång tidvalet skall avse och när valet skall äga rum anges inte i paragrafen, 1Stockholms kommun skall valet dock förrättas vid del första sammanträdet varjetjänstgöringsår, Bestämmelsema i 41 S äger enligl 48 S niotsvarande tillämpningi fråga om kommunallagsreglerad nämnd i landstingskommun och i annan kommun änStockholm, Enligt de nuvarande kommunallagarna är del inle möjligt att utseandre vice ordförande i kommunstyrelsen eller förvallningsutskottet. För övrigakommunallagsreglerade nämnder saknas föreskrifter om utseende av presidium.Den beslutande församlingen kan alltså själv avgöra om andre vice ordförandeskall utses. Förtydlighetens skull har i denna paragraf angetts att 13 S nya kommunallageninte medför att nytt val av presidium i kommunfullmäktige eller landsting skalläga mm vid första sammanträdet , 1 paragrafen har också tagits inen föreskrift som klargör att vid detta sammanlräde kan väljas andre viceordförande i kommunfullmäktige och landsting. En särskild bestämmelse om valav andra vice ordförande i kommunstyrelsen i har ansettsnödvändig, I fråga om övriga kommuneroch landstingskommunerna innehåller dennya kommunallagen inga bestämmelser om när presidiet i styrelsen skall väljas.Någon särskild övergångsbestämmelse behövs därför inte för deras del. Prop.1975/76:187 565 Denya bestärnmelserna i 16S fjärde styckei kommunallagen om suppleantstjänstgöring i kommunfullmäktige är föranledda av del nya systemet för hursuppleanter för kommunfullmäktige skall utses enligl 14 kap. 19 S vallagen(1972:620). Reglerna härom, som jag avser alt återkomma lill i det följande,hänger samman med det snabbare valgenomslaget och skall tillämpas första gångenvid valet . Följaktligen kan 16 S fjärde slycket nya kommunallagentillämpas först i de kommunfullmäktige som väljs och börjar sintjänstgöring delta år. En bestämmelse härom har tagits in iförevarande paragraf Deallmänna valbarhelsvillkoren för kommunala förtroendeuppdrag gäller f n. inleför borgarråd i eller för revisorer och revisorssuppleanter.Det är således möjligt enligl de nuvarande kommunallagarna att till sådanauppdrag välja bl. a, personer som inte är kyrkobokförda i kommunen resp.landstingskommunen. På denna punkt innebär den nya kommunallagen en skärpning, Enligl9, 52 och 63 SS förfaller vidare borgarråds, revisors och revisorssuppleantsuppdrag , om han upphör att vara valbar, Enligl min mening framstårdel inte som lämpligt att borgarråd, revisorer och revisorssuppleanter ,somhar valts för mandatperioder efter skall blitvungna att lämna sina uppdrag, närden nya kommunallagen träder i kraft, Idenna paragraf har därför lagils in en som innebär alt de nya valbarhetsreglerna inlerubbar val av borgarråd, revisorer och revisorssuppleanter som har skett medstöd av de nuvarande kommunallagarna. En revisor som har valts förär 1977 fär således utan hinder av bestäinmelserna i 9 och 63 SS i den nyakommunallagen om valbarhet och verkan av att valbarheten upphör behålla sittuppdrag tills mandattiden har gått ut, Revisorernasoch revisorssuppleanternas mandatlid ärenligt 63 S KL, 67 S KLS och 67 S LL f n,. Genom 63 S i den nya kommunallagen införs en enhetlig treårigmandatperiod för revisorerna och suppleanterna i kommuner ochlandstingskommuner. väljs revisorer och suppleanter enligt äldrebestämmelser för att granska förvaltning. Deras mandattid är ett år.Nya revisorer och suppleanter måste därför väljas . Eftersomrevisorsvalet enligt 63 S nya lagen skall ske år då val i hela riket avfullmäktige har ägt rum, behövs särskilda bestämmelser om val av revisorer ochsuppleanter , De revisorer och suppleanter som väljs bör då utses för ivåår. Den treåriga mandatperioden kan börja gälla först fr.o.m, revisorsvalen år1979, Bestämmelser härom har lagils in i förevarande paragraf Prop.1975/76:187 566 I32 och 35 SS nya kommunallagen föreskrivs skyldighet för kommunfullmäktige ochlandsting att anta föreskrifter om arkivvården samt arbetsordning förkommunfullmäktige och landsting. Det kan inte begäras att detta skall ske,innan lagen iräder i kraft , Delta gäller såväl när kommuneneller landstingskommunen helt saknar arkivföreskrifter eller arbetsordning somnär sådana redan finns men måste ändras så att de motsvarar vad som krävs enliglden nya lagen, I förevarande paragraf anges därför att föreskrifter som avses i32 och 35 SS nya lagen inte behöver meddelas före utgången av . Hindermöter givetvis inle mol att provisoriska föreskrifier meddelas under delta år.Eftersom arbetsordning är obligatorisk enligt 38 S LL, föreskrivs vidare attäldre bestämmelser om arbetsordning för landsting gäller tills arbetsordningenligt 35 S nya lagen har antagits. Föratt förvaltningsulskottet skall ha rätt att företräda mellansammanträdena försätts enligt 4 S tredje stycket nya kommunallagen attlandstinget fattar beslul om i vilka situationer förvaltningsutskottet skall fåutnyttja ställföreträdarskapet. Del kan väntas bli svårt för landstingen att hinnabesluta i denna fråga, innan den nya lagen träder i kraft. För att rättsligtstöd för förvaltningsutskottets ställföreirädarskap inte skall behöva saknasunder en övergångsperiod har i denna paragraf tagils in en regd om attbestämmelserna i 41 SS LL om förvaltningsulskottets ställföreirädarskap fårtillämpas intill utgången av , Dennaparagraf motsvarar delvis övergångsbestämmelserna lill lagen (1971:189) omändring i kommunallagen (1953:753), lagen (1971:190) om ändring i kommunallagen(1957:50) för Siockholm och lagen (1971:191) om ändring i landstingslagen(1954:319). Närkommunalbesvär anförs över beslut av landsting, förvaltningsutskott, annanlandstingskommunal nämnd eller revisorer hos landstingskommunen, skall enligl76 och 77 SS nya kommunallagen besvärshandlingen ges in till regeringsrättenoch inte som enligt 78 S LL till . Om besvärshandling vid talanmot beslut som har fattats före den nya lagens ikraftträdande har kommit in lilllänsstyrelsen före besvärstidens utgång men efter , börregeringsrätten ta upp besvären till prövning, även om besvärshandlingen harkommit in för sent dit, 1 denna paragraf har tagits in en bestämmelse härom. Prop.1975/76:187 567 Enligt8 S Igen (1953:754) om införande av kommunallagen får vad lagen omkommunalstyrelse på landet innehåller om behandling av ärende som endast angåri mantal satt jord tillämpas t. o. m. eller den senare dagsom regeringen bestämmer. Sådana ärenden handläggs på s, k. jordbmkssiämma.Regeringen har genom förordningen (1975:1018) förordnat om fortsatt giltighetav bestämmelserna om jordbruksstämma . 1promemorian (Ds Kn 1976:3) Avveckling av inslilutet jordbmkssiämma som harutarbetats inom kommundepartemeniei föreslås att institutet jordbmkssiämmaskall avvecklas. Promemorian har remissbehandlats. Jag avser att inom kortföreslå regeringen att i proposition lill föreslå att institutetavvecklas. Till dess alt så har skett bör beslämmelserna i 8 S lagen ominförande av kommuallagen gälla. härom har tagits in i dennaparagraf Enligthuvudregeln i 1 S andra stycket nya kommunallagen utgör varje län enlandstingskommun, läns landstingskommun upplöstes , ochGöteborgs kommuner tillhör inte heller landstingskommun. Den nya lagen avses inlemedföra någon ändring i dessa förhållanden. Bestämmelsen i förevarande paragrafutgör gmnd för att behålla de nuvarande avvikelserna från huvudregeln om alt varielän bildar en landstingskommun. börsom jag har framhållit i den allmänna motiveringen (avsnitl12.10) inte tas in i den nya kommunallagen ulan i lagen om införande avkommunallagen. Genom denna paragraf blir del möjligt för , somnumera är ensam om att ha drätselnämnd, att behålla nämnden. Det blir däremotinte möjligt för annan kommun att inrätta drätselnämnd av det slagsom avses i paragrafen. Drätselnämndeni blir inte längre obligatorisk. Del är dock inte meningenatt organisationen i kommunen skall behöva mbbas. kan handha dencentraliserade medelsförvaltningen, ansvara för räkenskapsföringen och iövrigt ha samma uppgifter och ställning som lidigare. I fråga omdrätselnämndens organisation och verksamhetsformer skall bestämmelserna i dennya kommunallagen om nämnd som avses i 48 S andra slycket tillämpas. Det behövsdock en särregel om alt borgarrådsberedningens ordförande är självskriven somordförande i drätselnämnden. Prop.1975/76:187 568 1specialmotiveringen till 47 S nya kommunallagen har jag förordat att möjlighelenall ha förvaltningsutskottel uppdelat på självständiga avdelningar skall fåbehållas endasl för den landstingskommun som ännu har en sådan uppdelning kvar.En beslämmelse härom har lagils in i denna paragraf som blir tillämplig endastpå landstingskommun. 1 paragrafen regleras också avdelningarnasverksamhetsformer. Hänvisningen till 47 S nya kommunallagen innebär attavdelning liksom nu kan få rält att delegera sin beslutanderätt i vissa grupperav ärenden. 14.3Förslaget till lag om ändring i lagen om kommunalförbund Frågorom kommunalt samarbete berörs inte i KL, KLS eller LL, Det anses emellertid attdessa lagar medger kommuner och landstingskommuner att lösa särskilda uppgifteri samarbete med annan kommun resp, landstingskommun, om inte särskildabestämmelser hindrar sådant samarbete. Ilagen (1957:281) om kommunalförbund (KFL) tillhandahålls en speciell form församarbete mellan kommuner, mdlan landstingskommuner saml mellanlandstingskommun och kommun som inle tillhör landstingskommun. Kommunalförbundkan bildas för vilken angelägenhet som helst under förutsättning alldet medför allmänt gagn. De kommuner eller landstingskommuner som avser altsamverka enas om en förbundsordning. 1 denna skall anges bl. a. vilken ellervilka uppgifter som förbundet skall handha. Förbundsordningen underställslänsstyrelsen för fastställelse. Reglerna om kommunalförbund är lill mycketstor del desamma som för kommuner och landstingskommuner. Reglerna i KFL bestårdärför i stor ulsträckning av hänvisningar till lagrum i KL, Särbestämmelsernai KFL är främst betingade av all ett kommunalförbund inte är någon kommun ellerlandstingskommun utan ett offentligrättsligt samarbetsorgan för kommuner ellerlandstingskommuner. beslutande organ är förbundsfullmäklige,som väljs av medlemmarnas beslutande församlingar till det antal som har bestämlsi förbundsordningen. För förvaltning och verkställighet skall finnas enförbundsstyrelse. Förbundet har egen budget och egna räkenskaper. Kommuners ochlandstingskommuners beskattningsrätt motsvaras hos kommunalförbund av en rättför förbundsfullmäktige all enligt de grunder för medlems skyldighet atttillhandahålla medel för förbundsverksamheten som harblivit bestämda iförbundsordningen besluta vilket bidrag som varje medlem skall utge tillförbundet. har i likhet med kommun och landstingskommun en frioch en under-ställningsbunden lånerätt. Påverksamhetsområde som har överförts till förbundet ersätter förbundet dedeltagande kommunerna resp. landstingskommunerna i alla avseenden utom i frågaom det ekonomiska ansvaret för verksamheten. Prop.1975/76:187 569 handharangelägenhet som det enligl särskild författning åligger kommun ellerlandstingskommun att vårda, skall författningens bestämmelser om kommun resp,landstingskommun gälla förbundet, 1lagen (1947:523) om kommunala åigärder till bostadsförsörjningens främjande,skollagen (1962:319)och byggnadslagen (1947:385, omtryckt 1972:775) finnsregler enligt vilka regeringen eller annan statlig myndighet får förordna attvissa kommunala angelägenheter skall handhas i kommunalförbund. Dennya kommunallagen föranleder fiera sakliga och redaktionella ändringar i beslämmelsernaom kommunalförbund. Kommunallagsulredningen har föreslagit alt bestämmelsema omkommunalförbund tas in i ett särskilt kapitel i den nya lagen. 1 den allmännamotiveringen (avsnitt 12,10) har jag emellertid förordat att KFL skall behållassom en särskild lag. Ändringari denna paragraf, vilken behandlar uppgiftsfördelningen mellan förbundsfullmäktigeoch nämnderna, föranleds av bestämmelserna i 4 S nya kommunallagen om beredningav ärenden som skall avgöras av kommunfullmäktige resp. . 1denna paragraf finns bestämmelser om innehåller i förbundsordning. 1paragrafen har gjorts den ändringen att det i ett nytt stycke föreskrivs attdet i förbundsordningen får bestämmas alt suppleanler skall ulses förförbundsfullmäktige. Om så sker. skall suppleanternas antal och del antalsuppleanter som varje förbundsmedlem skall utse anges i förbundsordningen. Demokratiutredningenföreslår all det föreskrivs att suppleanter skall ulses förförbundsfullmäktige, kommun upplyser att de minsta konimu-nerna iSydvästra utser bara en fullmäktig vardera och anför altdet i vissa situationer kan bli svårt att få ett rättvisande val av suppleanteri kommunalförbund. Kommunen anser därför att suppleanler i förbundsfullmäktigeskall ulses endast om förbundsfullmäklige beslutar det. Liknande synpunkleranförs av Sydvästra . Som jag har anfört i den allmännamotiveringen (avsnitt 12.3.5) är suppleantsystemei i de beslutande kommunalaförsamlingarna ett viktigt medel i strävandena alt engagera fiera medborgare isamhällsarbetet. Detta talar föratt ett obligatoriskt suppleantsystem införsäven för förbundsfullmäktige, F, n, finns det emellertid endast ett 20-talkommunalförbund i landet. Nybildningen av kommunalförbund är ringa och kaninte väntas öka i nämnvärd grad. Om en ordning med obligatoriska suppleanterskall få någon betydelse, bör den alltså omfalla inte bara de förbund sombildas utan också de förbund som finns . Man kan emellertid inte ulgåfrån Prop.1975/76:187 570 attförbundsmedlemmarna i redan bildade kommunalförbund alltid kan enas om antaletsuppleanter och om hur många suppleanter som varje medlem skall utse. Ettobligatoriskt suppleantsyslem förutsätter därför att dessa frågor antingenregleras generellt i författning eller besiäms i del enskilda fallet av siatligmyndighet eller annan som står utanför förbundet. En sådan ordning kan enligtmin mening inte anses lämplig. Jag har därför stannat för ell frivilligt suppleantsyslemför förbundsfullmäkliges del. Suppleanter för förbundsfullmäktige kan därmedinföras i befintliga och nya kommunalförbund, om förbundsmedlemmarna enasdärom. Hänvisningamai denna paragraf till bestämmelserna om kommunfullmäktige har ändrats så attde kommer att avse reglerna i nya kommunallagen, Lik.soni har alltsåde fiesta av bestämmelserna om kommunfullmäktige ansetts kunna tillämpas påkommunalförbunds fullmäktige. Vissa särbestämmelser, som främst hänger sammanmed att förbundsfullmäktige väljs indirekt, finns i 6-11 SS KFL, Ändringarnai denna paragraf föranleds främst av förslaget att suppleanter skall kunnautses för förbundsfullmäklige, 1 motsats till vad kommunallagsutredningen harföreslagit har föreskrivits att också suppleant i medlemskommunens beslutandeförsamling kan väljas till ledamot eller suppleant i förbundsfullmäktige, Beslämmelsernaom proportionella val av ledamöler och suppleanter har justerats efterförebild av niotsvarande regler i 28 S nya kommunallagen. Enligt en nybestämmelse i paragrafen skall, när suppleanterna inte väljs proportionellt,ordningen mellan suppleanterna bestämmas vid valet. En niotsvarande föreskriftfinns i 37 S nya kommunallagen. Förslaget om ett snabbare valgenomslag förkommunfullmäktige och landsting har föranlett att kravet alt ledamot i förbundsfullmäkligeskall vara ledamot i medlemskommuns fullmäktige har jämkats. I8 S 1 mom. finns beslämmdser om förbundsfullmäktiges mandattid och om tiden förvalet av fullmäktige och suppleanter. Den nuvarande hänvisningen till 13 S fjärdestyckei KL innebär att tidsfristen för valet går ut försl , Kommunallagsulredningenföreslår inie någon ändring på denna punkt, kommun och Sydvästra konimunal-jörbundframhåller att medlemskommunernas val av förbundsfullmäktige bör vara klartföre november månads utgång för att förbundsfullmäktige Prop.1975/76:187 571 skallhinna med att utse styrelse och övriga nämnder i kommunalförbundet. Jag harfunnit påpekandet befogat. Enligt mitt förslag föreskrivs därför all valetskall äga rum vid det sammanträde som avses i 13 S försia slycket nyakommunallagen år då val i hela riket av kommunfullmäktige har ägt mm.Bestämmelsen innebär att valet skall förrättas av de nyvalda fullmäktige resp,det nyvalda , 1 3mom, finns bestämmelser om förfarandet när ledamot i förbundsfullmäklige haravgått. Med anledning av förslaget att suppleanter skall kunna utses har etttillägg gjorts till de nuvarande bestämmelserna, I huvudsak stämmer innehålleti momentet överens med bestämmelserna för kommunstyrelsen ochförvaltningsutskottet i 40 S tredje stycket nya kommunallagen. Bestämmelsersom rör val av förbundsfullmäkliges presidium finns f n, i flera paragrafer i ,I 5 S hänvisas till bl, a, 11 S första och tredje styckena KL, Av hänvisningentill första stycket följer bl.