prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Exporten till deicke-oljeproducerande sjönk däremot kraftigt. Dessa ländersbytesbalanser, som visade synnerligen stora underskott tiU följd avoljeprishöjningarna och en starkt växande import, försvagades ytterligare 1975 nu mest ett resultat av ett försämrat bytesförhållande mot industrUänderna. Exportenav råvaror har en avsättningsmarknad som är betydligt mer begränsad änfärdigvaruexporten: endast av råvamexporten hamnar utanförVästeuropa. Lagerneddragningar i köparländerna medförde synnerligen starkavolymminskningar för exporten 1975; som tidigare nämnts påverkades råvamhanddnbetydligt starkare av lagerminskningarna än färdigvaruhandeln. De treviktigaste exportråvarorna järnmalm, trävaror och massa noterades alla förvolymminskningar på . Däremot kom två tämligen "otraditionella"svenska exportvaror, nämligen jordbruksprodukter och petroleumprodukter, attsvara för mycket kraftigt stigande exportvolymer. De bidrog därmed verksamttill att bromsa fallet i den totala råvaruexporten. Botteni exportkonjunkturen för råvarorna synes tämligen entydigt ha inträffat videller strax efter mitten av 1975. Mellan tredje och fjärde kvartalet ägde enmarkant uppgång rum, vilket troligen återspeglar att lagerawecklingama iköparländerna generellt sett upphörde. Ävenråvaruexporten förlorade delvis marknadsandelar 1975. Detta kan främst beläggasför massa och järnmalm. Massaexportens andelar minskade mycket kraftigt iVästeuropa till förmån för de nordamerikanska massaproducentema, vilkaprismässigt gynnades till följd av dollarkursens fall i början av året.Marknadsandelarna för järnmalms- 1 Reviderad nationalbudget 1976 59 exporten minskade av flera skäl, bl. a. att de under åretlåga sjöfrakterna gjorde malm från utomeuropeiska gruvor mer konkurrenskraftig.För trävaruexporten synes däremot andelama i den västeuropeiska importen havarit ungefär oförändrade 1975 efter ett mer betydande fall 1974.Leveranspriserna för råvaruexporten uppvisade en stagnerande eller svagtfallande tendens under loppet av 1975. Till följd av att stegringen under loppetav 1974 var mycket kraftig blev emellertid ändå prisnivån väsentligthögre än genomsnittet . Det kan dock noteras att för utförseln avträvaror en ganska kraftig prissänkning ägde rum. Den förbättring av den internationeUa konjunkturen somägde rum väntas fortsätta och utmynna I en relativt god ekonomisktUlväxt 1976. Detta har bedömts kunna utgöra förutsättning för en exportökning19751976 på . För den samlade färdigvamexporten till harkalkylerats med en marknadstillväxt (se tabell 3: 1) som innebär enimport-elasticilet med avseende på BNP av en storlek som inte fullt motsvararden långsiktiga historiska trenden. Lagerinvesteringarnas väntade starkabidrag till tillväxten i området kunde i och för sig motivera en högreelasticitet. Försiktigheten i bedömningen har närmast motiverats av det iutgångsläget mycket låga kapacitetsutnyttiandet, vilket väntas verka dämpandepå importens expansion. För ett par länder med stor vikt i exportkalkylerna,och , kan nämnas att lagerinvesteringama väntas utgöranegativa komponenter i tillväxten. Marknadsandelarna för den svenska färdigvaruexporten tillOECD-länderna beräknas sjunka ytterligare något, sett mellan genomsnitten för1975 och 1976. Under loppet av 1976 innebär emellertid den gjorda prognosen attmarknadsandelarna ökar. Denna bedömning grundas på att efterfrågetrycket ivärldsekonomin successivt väntas stiga i förhållande till det svenska ochmedföra en viss normalisering av marknadsföringsintensiteten för iförhållande till konkurrentländerna. Däremot förutses inte någon sänkning idet svenska relativa exportpriset för färdigvaror (se tabell 3: 3). 1 Motsvarande enligt nationalräkenskapsdefinitionen(se tabell 3: 4 och försörjningsbalansen i sammanfattningskapitlet). -'Tillväxteni OECD-områdets import av papper beräknas bli betydligt snabbare än tillväxteni den totala färdigvaruimporten. Härigenom erhåUs en rätt stor positiv"vamsammansättningseffekt" av det slag som nämnts i fotnot 1 på sid.57. Storleken av denna kan skattas till nägon procentenhet och innefattas iandelsprognosen. 3 Denna bedömning bygger i sin tur pä ett antagande omoförändrade växelkurser . 1975/76:150 60 Exportentill torde inte komma att visa någon volymökning 1976, tiU följd avländernas brist på västvaluta. Prognosen innebär ändå en något mer gynnsamutveckling än vad som väntas för det övriga OECD-områdets totala export tUlområdet. OPEC-ländernasimportefterfrågan väntas stiga mycket starkt även 1976, dock inte i sanuna högatakt som . Dels har ökningstakten i deras oljeinkomster minskat isamband med den intemationeUa recessionen, dels synes också vissa svårigheterha börjat uppstå att fysiskt hantera den starka strömmen av importvaror. Utvecklingenav de övriga import bedöms bli fortsatt svag under åtminstoneförsta hälften av 1976. kan dock en återhämtning av importeninträda som resultat av de inkomstförstärkningar via deras export som detemotsedda uppsvinget i industriländerna medför. Dentotala färdigvaruexporten skulle enligt de redovisade bedömningarna stiga medca 3,19751976 (se tabeU 3:2). Av den vam-gruppsvisa redovisningen i tabell3: 4 framgår dock ätt verkstadsprodukterna inte beräknas komma att uppvisanågon ökning. Detta beror dels på att tillväxten i investeringsvaruefterfråganinte väntas bU speciellt stark, dels på att det förväntade lageromslaget sannolikthar mindre betydelse for denna typ av produkter. Pappersexporten väntasdärertiot stiga avsevärt under intryck av ett starkt lageromslag iavnämarlän-derna. Stålexporten beräknas likaledes växa kraftigt under loppet av1976, men beroende på det betydande faUet mellan halvåren 1975 bUr förändringenmeUan hdårsgenomsnitten 1975 och 1976 måttligt stor. Exportenav råvaror 1976 har beräknats bli betydligt mer expansiv än exporten avfärdigvaror. Volymökningar på och däröver förutses sålunda för järnmalm,trävaror och massa. Vad beträffar järnmalm är det mera en förväntad kraftigproduktionsuppgång i den västeuropeiska stålindustrin än ett omslag imalmlagren som motiverar den höga exporttillväxten. Prognosen innebär därutöveren viss ökning av de svenska marknadsandelarna. Trävaruexporten beräknas stigamycket starkt till följd av ett betydande omslag i lagercykeln jämte en ökningav byggandet i . En osäkerhetsfaktor är dock utvecklingen avmarknadsanddama 1976. Det kan sålunda tänkas att en betydande ökning avträvaruutbudet till från kan äga. ram även vid en avsevärdefterfrågeökning på den nordamerikanska marknaden. Utsikternaför fartygsexporten slutligen ter sig på inte särskilt ljusa tillföljd av att ett överskott på tankfartygstonnage väntas prägla återstoden av.i970-talet. beräknas emeUertid exporten av fartyg öka kraftigt,beroende på att leveransutvecklingen för varvsindustrin speglar orderingångensutveckUng med lång eftersläpning. 1 Reviderad nationalbudget 1976 61 Tabell 3: 4 Exportutvecklingen för olika varugrupper 1974 1976 Exportvärde, mil. i. kr. Pris (enhetsvärdt 1974 1975 -13,2 -24,1 -11,5 -29,5 -5,5 -32,0 -12,1 -7,7 -13,2 -21,1 -28,3 -11,7 -3,8 -29,1 -27,4 -6,1 -0,1 järn och stål - -19,6 -2,5 -1,3 -9,8 -14,7 -2,4 -12,5 -12,4 -4,3 -11,8 Färdigvaror exkl. fartyg' -9,4 -7,6 -21,1 -8,6 ' Papper och papp, järn och stål, verkstadsprodukter samtövriga industriprodukter, utom elektrisk ström. = Export exkl. fartyg minus de i not 1 nämndavarugrupperna. = Se kapitlets inledande avsnitt. Anm. 1974 och exportvärden enligtutrikeshandelsstatistiken. Samtliga uppgifter avser prognoser. I prognoserär värdeuppgifterna avrundade till närmaste 5- resp. 10-tal milj. kr. och deprocentuella förändringarna till närmaste hela resp. halva tal. Källor: och . Diagram 3: 2 Exportutvecklingen, totalt och för vissavarugrupper 19691976 Milj. kr.,1968 ärs priser. 9 000 8 000 Verkstads produkter, exkl. fartyg 1800 1700 1600 1500 1400 1300 1200 1100 1000 1600 1500 1400 1300 1200 1100 -4-- i* 1500 1400 1300 1200 1100 1000 ./S /] 1969 70 71 72 73 74 75 76 1969 70 71 72 73 74 75 76 Källor: och . Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 63 Förimporten registrerades en volymmässig tillbakagång på meUan 1974 och 1975.Denna utveckling kom till stånd trots att efterfrågan och produktion ökade.Tillbakagången följde emeUertid med mycket stark tUlväxt i importen 19731974. Konjunkturförloppets normala förskjutningar iefterfrågans sammansättning samt olika stora importbenägenheter vad gäller deolika an-vändingsgrupperna har här givetvis spelat en roll. har ocksåstrukturella förändringar ägt mm inom landet vilket fått en hämmande effekt påimporten. En av de faktorer som iförsta hand bidrog tiU att hålla tillbaka importen var dennedåtriktade utvecklingen av industriproduktionen något som medförde enminskad förbrukning av insatsvaror. Sannolikt har även ett lågtkapacitetsutnyttiande inom den svenska industrin medverkat till att inhemskproduktion trängt ut import från vissa användningsområden. Likaså medfördeutvecklingen av handelns lager en starkt kontraktiv effekt. Främst gäUer dettapartihandeln som uppvisade ett mycket starkt negativt lageromslag. Ävenutvecklingen av detalj- och bilhandelns lager verkade i denna riktning.Utvecklingen av industrins lager av insatsvaror och halvfabrikat torde däremotha utövat en viss positiv effekt på importen då uppbyggnaden av sådanavarulager alltjämt fortgick 1975. I samma riktning verkade likaså den privatakonsumtionen som uppvisade en god tUlväxt även 1975. Inom skilda varu- ochanvändningsgrupper har införseln haft en mycket olikartad utveckling 19741975.Användningsgruppen med den kraftigaste tillbakagången var importen avinsatsvaror. Två betydande undantag kan emellertid noteras råoljeinförselnoch importen av sådana insatsvaror som utgör verkstadsprodukter.Råoljeinförseln ökade kraftigt . Detta förklaras avutbyggnaden av den svenska raffinaderikapaciteten vilken medförde enomfördelning från import av konsumtionsfärdiga petroleumprodukter till importav råolja . Den mycket kraftiga nedgången i importen av petroleumproduktersom ägde rum har delvis även sin förklaring i en minskad förbrukning av sådanavaror. Här kan nämnas bl. a. en kraftig reducering av den oljebaseradekraftproduktionen som en följd av den snabbt ökande kärnkraftproduktionen.Vidare har också tUlkommit en ökad sparsamhet med energi som en effekt av dekraftigt höjda priserna. Detandra undantaget avsåg importen av insatsvaror av verkstadstyp, där införseln1975 hölls uppe på en jämfört med oförändrad nivå. Denna grupp av varorfinner huvudsakligen sin avsättning inom verkstadsindustrin varsproduktionsutveckling också var betydligt gynnsammare än för industrin iövrigt. För övriga insatsvaror föll im- 1975/76:150 64 porten en kraftig minskning registrerades för gruppen övriga industriprodukter. Importenav investeringsvaror blev i volym räknat högre 1975 än 1974. Detta ståri kontrast mot den stagnation i maskininvesteringarna som ägde rum.Importandelen ökade sålunda ytterligare . Införselnav konsumtionsvaror ökade också väsentiigt 1975 främst som en följd av en stark ökning i införseln av personbilar. Vad gäller övrigavaraktiga konsumtionsvaror stagnerade importen meUan 1974 och 1975 trots attden privata konsumtionen för dessa varor uppvisade en fortsatt ökning. Dettatyder på att en del av den mycket kraftiga uppgången 1974 av dessa varor kan hahamnat i lager och därmed utövat en kontraktiv effekt på importen 1975. Vadgäller övriga konsumtionsvaror ökade importen av dessa med varierande styrka.Noteras kan emellertid en mycket kraftig importökning av kläder. För 1976beräknas flertalet av de komponenter i den inhemska efterfrågan som harnämnvärd betydelse för importen utvecklas relativt svagt. Främst bidragandehärtill är ett fömtsätt kraftigt negativt lageromslag inom industrin samtfallande maskininvesteringar. väntas industriproduktionen bU i stortsett oförändrad jämfört med . Däremot beräknas konsumtionen uppvisa enfortsatt god tillväxt. Beräkningar över importen 1976 ger med föreliggandeprognoser över efterfrågan en tillbakagång på 1/2 å . Denminskning som sålunda förutses kan i synnerhet återföras på importen avinvesteringsvaror. För denna förutses ett omslag till ett relativt kraftigtfall 19751976. Här har då räknats med att leveranskapaciteten inom densvenska verkstadsindustrin ökar påtagligt och att importandelen för dessa varorsom en följd härav faUer tillbaka. Kostnadstrycket i den svenska industrintorde dock bli starkare än i konkurrentländerna, vilket verkar i motsattriktning. Ävenmellan 1975 och 1976 beräknas importen av insatsvaror minska om än i klartlägre takt än året innan. i motsats tiU 1975 är det importen avinsatsvaror av verkstadstyp som väntas falla relativt kraftigt. Däremotförutses en viss uppgång i importen för flertalet övriga insatsvaror. Importenav konsumtionsvaror beräknas fortsätta att öka i nära nog samma takt 19751976som året innan. Inriktningen av den privata konsumtionen väntas emellertid blisådan att importökningen huvudsakligen faller på icke-varaktiga och delvisvaraktiga konsumtionsvaror exempelvis livsmedel, kläder etc. Påenergiförsörjningens område fortgår och förstärks den inleddaomfördelningen mellan råolja och petroleumprodukter. Således fömtses enfortsatt kraftig ökning av råoljeinförseln samt en be- 1 Reviderad nationalbudget 1976 Tabell 3:5 Importutvecklingen för olika varugrupper 1974 1976 Pris (enhetsvärde) -3,0 -1,1 -1,5 trävaror, massa samt papper -0,1 -23,0 -10,9 -12,5 -4,6 -9,3 -2,7 -13,6 9,8' -6,8 -1,8 -0,5 -39,6 -21,5 -5,4 -3,1 -0,5 Total import enligt national- -3,3 ' De volymmässiga förändringarna är baserade påkorrigerade importvärden . ' Se kapitlets inledande avsnitt. ' Okorrigerat importvärde. Importvärde enligt korrigeradeimportvärden för jämförbarhet med tidigare perioder. Se not 1 kapitel 3.2 denreviderade nationalbudgeten 1975. Anm. värden enligt utrikeshandelsstatistiken.Samtliga uppgifter avser prognoser I prognoserna är värdeuppgifternaavrundade till närmast hela 5- resp. 10-tal milj. kr. och de pro centuellaförändringarna till närmaste hela resp. halva tal. Källor: och . tydande tillbakagång i importen av petroleumprodukter. Efter en markerad uppbromsning i prisstegringstakten förden totala importen började priserna åter att stigai något snabbare takt . Därmed blev prisökningen 19741975 efter en uppgång på året innan. Den dämpning som inträdde var till stordel en följd av fallande priser på ett betydande antal råvaror. Kopparprisernabörjade falla medan importpriserna på övriga metaller, främst dåjärn och stål, vände nedåt en bit in på 1975. Även råolje- och bränsleprisernaföll tillbaka . Prisutvecklingen för dessa varor blevemellertid starkt uppåtriktad i anslutning till denöverenskonundse om höjda oljepriser som OPEC-länderna träffade . Utvecklingenför oljeprodukter bidrog starkt till den förstärkning av prisökningstakten somregistrerades för totalimporten . 5 1975176.1 saml. 1975/76:150 66 Förövriga råvaror var den internationella prisutveckUngen 1975 synnerligen lugn.Efter en vikande tendens bottnade priskurvan . Denna utveckling återspeglar huvudsakligen prisutvecklingenför livsmedelsråvaror. Den prisuppgång som noterades varen följd av rapporter om betydande frostskador i och skördebakslagfrämst i . En viss nedgång och stabUisering skedde senare då deprisuppdrivande effekterna av dessa faktorer tydligen överskattats på deinternationella marknaderna. och de tre första månadernaav 1976 har priserna för livsmedelsråvaror åter stigit. Pristendensen för olikavaror är emellertid varierande. Förindustriella basråvaror bibehöUs den fallande pristendensen praktiskt taget hela1975. För .färdigvarorna därtipades prisstegringen successivt över året. Förflertalet råvaror bedöms de svenska importpriserna komma ait öka under loppetav 1976. Man kan emellertid sannolikt räkna med att prisuppgängcn blir relativtlugn under åtrninstone första hälften av året. Den betydande lagerhållning imetallbranschen som föreligger gör att den industriella efterfrågan måste ökaväsentligt innan prisökningen för metaller kan väntas bli av mer betydandeomfattning. För textilråvaror synes pristendenserna bli relativt fast. Ocksåför färdigvaror beräknas prisutvecklingen bli relativt lugn . Detlåga ka-pacitetsutnyttjandet i industrivärlden som rådde tyder påatt det finns betydande produktivitetsreserver som åtminstone till en del börkunna tas ut . Dessutom kan man för färdigvarorna räkna med vissafördröjda effekter av råvaruprisernas svaga utveckling under 1975.Sammanfattningsvis beräknas importpriserna öka med 6 å 19751976. Handelsbalansenuppvisade 1975 ett underskott på . och förbättradesdärigenom något . En gynnsam utveckling av bytesförhållandet 19741975 lade grunden härför. Ändå försvagades bytesbalansen med i runttal . på grund av fortsatt försämring i tjänste- ochtransfereringsbalansen. Bytesbalansens underskott 1975 kom därmed att uppgå tUl6,. FrämsttiU följd av den omfattande upplåning som ägde rum förstärkteskapUalbalansen högst avsevärt. De kända kapitaltransaktionerna, netto,resulterade i en kapitalimport på ca 7,5 mUjarder kr. och därmed en förbättringav kapitalbalansen 19741975 med ca 7 mUjarder kr. Det är mot denna bakgrundman skall se valutareservens tillväxt med dr>'gt 5 mUjarder kr. underloppet av 1975. Denna ökning översteg emellertid i betydande grad värdet av destatistiskt re- Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 67 gistreradetransaktionerna, vilket kom tUl uttryck i en positiv restpost på ca 4 miljarderkr. är ett utslag av de svagheter som vidlåder den statistiskaregistreringen av transaktionerna med utlandet. a. är den kortfristigaupplåningen i form av handdskredUer ytterst bristfälligt belyst. Förändringar idessa torde emeUertid ibland uppgå tiil ansenliga belopp. Enligtde prognoser och antaganden som gjorts kommer bytesbalansen attundergå en väsentiig förbättring gentemot 1975, eller med 3,6 miljarder kr.Grundläggande härför är handelsbalansens väntade omslag i positiv riktning medca , vUket i sin helhet är hänförbart tUl en starkarevolymutveckling för exporten än importen. Detta motvägs emeUertid av enfortsatt stark försämring av tjänste- och transfereringsbalansen. Underskotteti handelsbalansen blev ca , vUkel är en försämring iförhåUande tiU 1974 på närmare 1/. En väsentlig förklaring tiUdetta var att exportpriserna steg betydligt snabbare än importpriserna. Dennaförbättring av det svenska bytesförhållandet åstadkoms delvis på råvamsidan,mycket beroende på olikheterna i varusammansättning mellan råvaruexporten och-importen, men också i ovanligt hög grad på färdigvarusidan, t. ex. förverkstadsprodukterna. Räknat i volym däremot blev handelsbalansen kraftigt försvagaddå exportvolymen sjönk betydligt mer än importvolymen (se vidare avsnitt 3.1och 3.2). Somnärmare framgått av redovisningen tidigare i detta kapitel emotses enganska kraftig ökning av exportvolymen medan importvolymen utvecklas relativtsvagt. beräknas bytesförhållandet bli endast obetydligt försämrat19751976. Försämringen kan främst ses som ett uttryck för att importprisernaför vissa råvaror återigen torde komma att stiga 1976. De gjorda bedömningarnaav handelsbalansens pris- och volymsida resulterai" sammantagna i enpåtaglig förbättring av balansen: underskottet väntas bli förbytt iett överskott på . Denallmänna konjunkturnedgången med kraftig minskning av världshandeln 19741975fick som naturlig följd ett avtagande transportbehov. Fraktraterna sjönkdrastiskt och inom vissa sektorer så djupt att omfattande fartygsuppläggningarblev följden. Svårast drabbades oljetransportsektorn där uppläggningarna runtom i världen ökade successivt för att uppgå till mer än50 miljoner ton dw, av världens tankflotta. För svenskt vidkommandeblev uppläggningarna betydligt mera omfattande. låg drygt 4 mU- Prop.1975/76:150 68 joner ton dw, i huvudsak oljebärande tonnage, upplagt. Detmotsvarade av det totala handelstonnaget och av detoljebärande. För att dessa fartyg skall kunna återinsättas i trafik krävs en uppgångi fraktratema tillräckligt stor för att åtminstone täcka driftskostnaderna.iTankrederiemas förväntningar om en sådan förbättring 1976 är emellertid små. Enuppgång kan komma först , men troligen för sent för attnämnvärt påverka årets resultat. För torrlasttonnaget i trampfart var lägetunder 1975 bättre och en viss uppgång i fraktsatserna noterades under hösten.Varaktigheten blev emellertid kort och sjönkraterna åter till mycket låga nivåer. En viss återhämtning rapporteras dockunder . Den inom svensk sjönäring tungt vägande linjetrafikenrapporterades ha givit ett betydligt sämre resultat än 1974. Utnyttjandetav lastkapaciteten var relativt högt men minskadeavsevärt under andra. Vad som kan förbättra den pressade situationen är denväntade konjunkturappgången med åtföljande tillväxt i världshandeln.Internationella prognoser pekar mot en tillväxt i volym 19751976 ,vilket efter hand torde resultera i en aktivering av marknaderna med ökadtonnageefterfrågan och bättre fraktsatser. Rederiernas bruttointäkter sjönk19741975 . Då kostnadema ökade med kom nettoinflödetav utländsk valuta därigenom att minska med drygt 800 milj. kr. Sjöfartsnettotsom utöver dessa poster också inkluderar utländska fartygs utgifter i Sverigegick ned med ca 950 milj. kr. Mot bakgmnd av den växande världshandeln19751976 har antagits en svag förbättring av sjöfartsnettot. Därvid harförutsatts en större relativ ökning av kostnaderna än intäkterna.Sjöfartsnettot har sålunda beräknats till ca . Nettoutflödet av resevaluta ökade 1975 jämfört med 1974med 310 milj. kr. Utflödet och inflödet ökade i ungefär samma takt, ca 14 %.Inflödesökningen bestod till av finsk och norsk valuta medanutflödesökningen fördelade sig på ett flertal utländska valutor. Utflödet avresevaluta till blev obetydUgt större än 1974 och torde realt hainneburit en minskning. Det är uppenbart att händelseutvecklingen i Spanienunder hösten medverkade till en betydande reducering av antalet resenärer dit.Tillgängliga uppgifter om antalet charterresenärer till andra halvåret1975 visar att antalet sjönk med inemot . Detframgår också att landet visserligen behöll sin ledarställning som turistlandmen att dess marknadsandel med avseende på svensk utlandsturism och vid dennaperiodjämfördse minskade från till . torde den svenskaturismen i 1 Dagens rater ger i allmänhet täckning för endastbunkerkostnader och hamnumgälder samt en mindre del av övriga driftskostnader,men ger inget till täckning av kapUalkostnaderna. 1 Revideradnationalbudget 1976 69 Spanienknappast komma att nå upp tUl nivå. Totalt sett väntas inteturistresorna avta 1976, varför nedgången i de svenska spanienresornasannolikt får till effekt en ökad efterfrågan på andra resor. harantagits en obetydlig volymökning totalt sett av såväl utflödet som inflödet,vilket, räknat i löpande priser, skulle komma att medföra ett nettoulilöde avresevaluta på ca 2 800 milj. kr. Detnegativa saldot av övriga tjänstebetalningar uppgick till ca 2 miljarderkr. En trendmässig framskrivning av transaktionerna under denna post ger för1976 ett underskott på ca 2 450 milj. kr. TransfereringarnatiU och från utiandet resulterade 1975 i ett 900 milj. kr. I likhet svarade det växande gåvobiståndet tillu-länder för huvudparten av förändringen (600 milj. Återstoden, ca 300milj. kr., kunde nästan i sin helhet lokaliseras till undergruppen "räntoroch utdelningar", vilket skall sättas i samband med den omfattandesvenska upplåningen utomlands som ägde rum . förutses enfortsatt tillväxt av gåvobiståndet med ytterligare ca 600 mUj. kr., vUketdärmed beräknas uppgä till ca . Räntebetalningarna från Sverigeberäknas få ett kraftigare genomslag och öka med i runt tal 800 milj. kr.Totalt väntas transfereringarna öka med . Statistisktregistrerades 1975 kapitaltransaktioner mdlan och utlandet som nettogav upphov tUl en betydande kapitalimport, ca . Därigenomförstärktes kapitalbalansen 19741975 med ca 7 mUjarder kr.