prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — I syfte att motverka oljeprishöjningarnas negativa effekt påbytesbalansen stramades den ekonomiska politiken ål ytterligare i fleraländer. Den samlade effekten av åtstramningen av den ekonomiska politiken, denunderliggande konjunkturavmattningen och oljeprishöjningarna blev mycket starkoch ledde till en minskning i 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 2 bruttonationalproduktenför OECD-området med ca 1 1/. ochsommaren 1974 redovisades bedömningar, bl. a. från , alt enlångsam men successiv återhämtning i efterfrågan skulle inträda . Samtidigtfortsatte emellertid regeringarna i de större att föra enrestriktiv ekonomisk politik för attbekämpa prisstegringarna och minska bytesbalansunderskottet. Huvudviktenlades därvid på penningpolitiken. Diskontotdrevs upp till historiskt sett mycket höga nivåer och penningmängdens tillväxthölls avsevärt under den nominella tillväxten i bruttonationalprodukten.Omedelbar effekt fick den förda politiken på bosladsinvesteringarna, som snabbtsjönk i nästan samtliga länder. Fram mot började effekternapå företagens likviditet också att bli märkbara. Den förda politiken torde iväsentlig utsträckning ha bidragit till att den väntade återhämtningen blevobetydlig . Den ekonomiska aktiviteten i OECD-områdetsom helhet befinner sig i ett tillstånd av stagnationmed få tecken till en spontan återhämtning av efterfrågan. I ett sådant läge ärdet av särskild vikt att söka bedöma vilken inriktning regeringarna i de olikaländerna kommer att ge den ekonomiska politiken. kan de större OECD-ländernasregeringar sägas ha prioriterat bekämpningen av inflationen och den externabalansen, delvis på bekostnad av sysselsättningsmålet. Under de sistamånaderna 1974, när slagnationstendenserna blev alltmer tydliga och arbetslöshetenbörjade stiga snabbt i flera , kunde allt klarare tecken skönjas påen omorientering av den ekonomiska politiken i riktning mot en expansivarefinans- och penningpolitik. Diskontosänkningar genomfördes bl. a. i Förentastaterna. I , och Nederländernagavs finanspolitiken en konsumtions- och investerings-stimulerandeinriktning och i förändrades penningpolitiken ochsärskilt finanspolitiken i klart expansiv riktning. Flera omständigheter talarnu för att den omsvängning som kunnat noteras kommer attföljas av kraftfullare konjunk-turstimulerande åtgärder i flertaletOECD-länder. Den här redovisade omläggningen av politiken i expansiv riktningbeslutades i huvudsak efter det att den av publiceraderapporten om de ekonomiska utsikterna för medlemsländerna hade utformats. Det föreligger sålunda numera skäl att se något meroptimistiskt på den internationella utvecklingen än man gjort iOECD-rapporten. Tillgängliga prognoser tyder på attråvarupriserna kommer alt stabiliseras eller tUI och med falla något under år1975. Därvid förutses en fortsatt uppgång ilivsmedelspriserna och ett fall" i priserna på industriråvaror.Utvecklingen för oljepriserna är svår att bedöma rried hänsyn 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 3 tilloförutsebara politiska faktorer, men tyder inget på att någon merabetydande oljeprishöjning skuUe vara Sannolik . Med en utvecklingpå råvaru- och oljepriserna av här anlaget slag kan en viss externinflationsstimulans via livsmedelspriserna vara att vänta, men denna blir av en helt annan och lägre storleksordning äninflationsimpulserna från råvarusidan . Den huvudsakligadrivkällan bakom inflationsutvecklingen torde utgöras av den inhemska pris- och löneutvecklingen som följer avde höjda olje- och råvarupriserna. Någon markant sänkning avinflationstakten lorde därför inte vara alt vänta trots stabUiseringen avråvarupriserna utan man fär räkna med all inflationstakten kommer att uppgåtill ca 10 ä . Insikten om svårigheterna att bekämpa en kostnadsinflationmed generella efterfrågedämpande medel torde öka i takt med den ökandearbetslösheten. Detta kan i sin tur antas göra regeringarna mer benägna attstimulera den ekonomiska aktiviteten med selektiva medel. Den snabbt stigandearbetslösheten är en annan faktor som bidrartill en successiv kursändring.Behovet alt bygga bort inflations-skapande flaskhalsar i produktioneninför nästa konjunkturuppsving är en ytterligare omständighet som talar för enmera expansiv politik. Den här antagnakursändringen i politik i expansiv riktning förutses bl. a. få formen avfortsatta lättnader i penningpolitiken i syfte att bl. a. stimulera industrinsinvesteringar och byggandet. För att åstadkomma en snabb effekt på den samladeefterfrågan torde detta dock inte vara tillräckligt. Därför ter del sigsannolikt alt ytterligare stimulansåtgärder sätts in inom sektorerdär dessa har en snabb verkan, exempelvis den privata konsumtionen och denoffentliga sektorn. Även med den här antagna omsvängningen ide större ekonomiskapolitik torde den totala produktionen komma att utvecklas tämligen långsamtunder ; Därefter bör efterfrågan komma att expandera tillföljd av en uppgång i den privata konsumtionen. Under loppet av böräven övriga efterfrågekompo-nenter och då främst investeringarna och iviss mån exporten bidra till att höja tillväxttakten. Den förutseddaåterhämtningen torde dock komma till stånd vid något olika tidpunkter i destörre . I bör det i december 1974presenterade stimulanspaketet och denkonsumtionsfrämjande skatte- och bostadsbidragsreformen per den 1 januari 1975påverka efterfrågan ganska . I tordestimulansåtgärderna sannolikt sältas in först efter löneuppgörelsen undervåren, och i kan en mera expansiv politik få effekt först frånmitten av , bl. a. till följd av denkvardröjande efterfrågedämpande inverkan av krisen inom bilindustrin.Trots en relativt hög expansionstakt torde den lågatUlväxten bidra tUl att dra ned 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 4 Härigenom får man räkna med en totalt sett svag volymtillväxtunder 1975. Denna blir dock högre än 1974. Därvid har antagits att Förentastaterna inte kommer att uppvisa någon tillväxt förrän möjligen i slutet avåret och att en viss återhämtning inträffar i . För förutsesen produktionsökning av storleksordningen 2 a . utrikeshandel påverkadesunder starkt av oljekrisen, den stagnerande efterfrågan inom områdetoch den höga importefterfrågan i länder utanför området. importökade sålunda i volym räknat medan exporten steg med hela 9 %.Utrikeshandelns bidrag till den totala efterfrågeökningen har beräknats tillca av bruttonationalprodukten. Mot bakgrund av den förutseddaåterhämtningen av den ekonomiska aktiviteten i området förutsesatt områdets import kommer att öka med inemot 5 volymprocent och exporten någotsnabbare. Den mest dynamiska utvecklingen under1974 ägde rum i handeln mellan och de oljeproducerande staterna.Oljeprishöjningarna beräknas ha medfört en värdemässig ökning av med ca . Oljeexporlörerna beräknas i sin tur haökat sin import från med ca 12 mUjarder dollar, vilket skulle medföra en försämring av dessa senare länders handelsbalansmed ca . förutses en ytterligare ökning avOECD:s oljeimport med ca och en ökad export tUl deoljeproducerande länderna med ca , vilket skulle reduceraOECD:s handelsbalansundevskott gentemot de oljeproducerande länderna med ca 45miljarder doUar. Råvaruprishöjningama och1974 förbättrade även deicke-oljeproducerande bytesförhållande gentemot ,något som tiUsammans med utländsk upplåning gjorde det möjligt för dessa stateratt kraftigt öka sin import från OECD-området, vars handelsbalans med dessastater beräknas ha förbättrats med 5 mUjarder dollar för . De höjdaoljepriserna har försämrat de icke-oljeproducerande handelsbalansmed oljestaterna med ca . TiU viss del har detta ökade underskott kunnat finansieras genom låneller bidrag från de ökade medel som de oljeproducerande ländernaavsatt för u-hjälpsändamål. I sin handel med statshandelsländerna har OECD-ländernakunnat registrera ett visst överskott. Bytesbalansen för hela OECD-områdetberäknas uppvisa ett underskott på bortåt under såväl 1974som 1975. har detta underskott fördelats mycket ojämnt blandOECD-länderna. Bland de större har positiv bytesbalans som för övrigt förstärkts betydligt ochberäknas ha uppgått till ca . 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 5 Överskott beräknas tiU 1,5 miljarder dollar.Storbritannien, och Frankrikeuppvisade däremot stora underskott på vardera.För EG-lähdérna totalt beräknas itnderskottet till omkring 16 miljarder dollar.Förenta staterna och räknar med bytesbalansunderskott på drygt 3 resp.knappt 5 miljarder dollar. Som följd av denbeskrivna bytesbalansutvecklingen beräknas de olje-exporierande länderna inom OPEC(Organisation of ) ha fått ett överskottpå . förutses ett nytt överskott av sammastorlek. Under vissa antaganden, bl. a. rörande OPEC-ländernasoljeexportinkomster och deras växande import kommer det löpande överskottet attsuccessivt minska . Vad gäller utvecklingen av överskottetgentemot OECD-området beräknas detta upphöra dock medett kvarstående ackumulerat överskott av betydande omfattning. Den största delen av de oljeexporterandeländernas finansiella överskott har placerats på eurovalutamarknadenoch kreditmarknad. För de tre första kvartalen 1974 beräknas dessaplaceringar ha uppgått tUl omkring 20miljarder dollar, varav 13 miljarder på eurovalutamarknaden. OfficiellbUateral långivning har skett till , och Japanpå sammanlagt . OPEC-ländemas officiellautvecklingsbistånd ökade från ett årligt genomsnitt 19701973 på ca 0,5miljarder dollar till nära 10 miljarder under de tre första kvartalen 1974. OPEC-områdets placeringar avinkomstöverskotten har inneburit att bytesbalansunderskotten i OECD-området ochde icke-oljeexporterande till övervägande del kynnat finansierasgenom privat eller offentlig upplåning i olika former. En grundläggande förutsättning för denekonomiska utvecklingen inom OECD-området är attoljekonsumenternas importöverskott kan återföras till dessa i form av en ökadexportefterfrågan eller i form av krediter. I det senare fallet är det av storbetydelse att krediterna kan ges en ökad långfristighet och en fördelning somsvarar mot de olika ländemas varier-ande behov av extern finansiering av delöpande bytesbalansunderskotten. Eftersom de oljeexporterande ländernasplaceringar på de internationella kreditmarknadema till övervägande del varit kortfristiga, kan svårigheteruppstå för det internationella banksystemet att förvandla kortfristiginlåning till medel- och långfristig utiåning. Olika förslag har presenterats för att inrättaoch bygga ut existerande arrangemang på mellanstatlig basis förkapitalåterföringen; Multilateral återföring i Internationella valutafondens(IMF) regi är ett huvudalternativ. Redan i mitten av inrättade IMF entillfäUig s. k. oljefond på inemot för medelfristiglånefinan- 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 6 siering av bylesbalansunderskott som orsakats avoljeprishöjningarna. Storbritanniensfinansminister föreslog på alt oljefondens resurserskall ökas väsentiigt . Underhandlingar härom har inletts inomIMF. Överläggningar pågår också om en allmän höjning av medlemsländernaskapitalinsatser i IMF. Insatserna i IMF utgör en form av ömsesidiga officiellakreditarrangemang som kan utnyttjas av länder som hamnat ibetalningsbalanssvårigheter. liksom de övriga nordiska ländernasinställning lill en höjning av IMF:s resurser i nuvarande läge är positiv.Översynen beräknas bli färdig i början avår 1975, varefter proposition om deltagande kommer att läggasfram för . generalsekreterare presenterade inovember ett förslag att länderna inom organisationen skulle upprätta ettgemensamt system för finansiering av bytesbalansunderskotten. Finansieringenskulle ske genom upplåning på i första hand de internationellakreditmarknaderna mot säkerhet i form av kollektiva kreditgarantier fråndeltagarländerna. Även utrikesminister har föreslagit ettliknande arrangemang, dock baserat på direkta bidrag, i anslutning tillenergisamarbetet inom . Dessa båda förslag utreds f. n. inom den s. k. tiogruppen,i vilken ingår. Som följd av den nya situationen somuppkommit på del internationella betalningsområdet har arbetet på en genomgripandereform av valutasystemet getts en ny inriktning. Den s. k. 20-kommittén, somledde detta arbete, föreslog i sin slutrapport till vissaomedelbara åtgärder i syfte att ta itu med rubbningarna av ländernasbetalningsbalanser och förhindra att länderna inför restriktioner i detinternationella handels- och betalningsutbytet eller på andra sätt övervältrarbetalningsbalansproblemen på varandra. De på antagnaresolutionerna uttryckte en samstämmig uppfattning att ländernas växelkurs- ochövriga anpassningspolitik i syfte att återställa extern jämvikt var eninternationell angelägenhet. I samband härmed antogs riktlinjer förväxelkurspolitiken som bl. a. skall minska risken för systematiskvalutanedskrivning som ett medel i exportkonkurrensen. Vidare skall metoder förinternationell övervakning av ländernas anpassningspolitik tUlämpas på försök.Förslag föreligger alt ledningen av reformarbetet skall anförtros åt ettpermanent ministerråd inom IMF. Det europeiskavalutakurssamarbetet, den s. k. valutaormen, som omfattar valutorna i , ,, , och har utvecklatsväl . Detta samarbete innebär ett åtagande mellan de deltagandenationerna att solidariskt samverka till en stabilisering på valutaområdet. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 7 Konjunktur och ekonomisk politik 1974 I stora drag utvecklades den svenskaekonomin i enlighet med debedömningar som gjordes i den reviderade finansplanen. Redan tidigtunder året uppnåddes elt högt kapacitetsutnyttjande och arbetsmarknadenpräglades av en mycket stark efterfrågan, särskilt på yrkesulbildad arbetskraft.Arbetslösheten hade sjunkit snabbt och den ytterligareförbättring som uppnåddes låg kvar för restenav året trots att ny-tillströmningen till arbetsmarknaden var ovanligtkraftig. De expansionsfrämjande faktorerna förekonomin skiftade klart lill 1974.Under 1973 steg den inhemska efterfrågan förhållandevis svagt, medan denutländska efterfrågan på våra produkter var ovanligt stark, till följd främstav den mycket uttalade högkonjunktur som då allmänt rådde i västvärldensindustriländer. Vår varuexport ökade såledesmed i volym 1973. blev förhållandet annorlunda.Efterfrågan utomlands för våra produkter mattades något och exportökningarnareducerades också till följd av att kapaciteten i vissa delar avexportindustrin, särskilt massainduslrin, var maximalt utnyttjad. Några väsentliga uttag från lager förexport såsom kunde heller inte ske eftersom lagren i många fallvar små redan vid ingången av året. I stället blev det den inhemskaefterfrågans utveckling som stimulerade till stora produktions- ochsysselsättningsökningar . För summan av konsumtion och investeringar,dvs. den slutliga inhemska efterfråg£ui,blev ökningstakten ungefär fördubblad, från 1973 lill 2.9 9o 1974.Upptrappningen förklaras nästan helt av den privata konsumtionens snabbaretUlväxt. Inkluderas lager blir förändringen i den samlade inhemska efterfråganän mer markerad, från en tUlväxt på 1 9c 1973 lUl 1974. För den totala produktionen i samhället,bruttonationalprodukten, föreligger numera väsentligt reviderade uppgifter förår 1973. Enligt de nya kalkylerna från beräknastillväxten i bruttonationalprodukten lill , räknad från användningssidan,mot tidigare preliminärt angivna 1,7 %.Beräkningen av BNP från användningssidan överensstämmer därmed i huvudsak medkalkylen från produktionssidan. Revideringarna avser i första handlagerposten och har sin grund framför allt i omräkningar av olika index förprisutvecklingen. Det bör framhållas att graden av osäkerhet inationalräkenskaperna över huvud taget har ökat fr. o. m. 1973 dåprisrörelserna började få andra dimensioner . beräknasbruttonationalprodukten ha ökat med drygt 3 1/mätt från användningssidanoch något över 4 1/räknat från produktionssidan. En viss skUlnad i Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen resultatfrån de båda kalkylerna brukar föreligga, men den brukar inte vara så stor . förefaller det rimligt, främst med hänsyn till altsysselsättningen ökade så starkt, att räkna med den högre ökningstakten, dvs.drygt 4 1/, för den totala produktionen. I tabell 1 framgårproduktionsutvecklingen 19731974 enligt båda beräkningsmetoderna. I tabell 2 redovisas en försörjningsbalansför där utvecklingen för olika användningsområden kan studeras. Somjag framhållit torde emellertid beräkningarna från användningssidan för1974 innehålla vissa underskattningar och de angivna siffrorna bör därföranvändas med en viss försiktighet. Mot bakgrund främst av den oförutsettsvaga ökningstakt som den privata konsumtionen visade under loppet av vidtog regeringen en rad åtgärder i syfte attstimulera och -0,4 statliga myndigheter och affärsverk -0,2 -9,7 -1,6 -10,9 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 9 höjaden ekonomiska aktiviteten. Utgifterna för programmet beräknades till sammanlagtca . Huvuddelen av de expansiva effekterna kom att verka förstefter . Oljekrisen medfördeunder den tid den pågick vissa störningar för produktionen i landet, främst i form av brist på vissa varoroch restriktioner i användningen avenergi. Sysselsättningen påverkades emellertid i mycket litenomfattning. Besparingsåtgärderna hade också inriktats på att bibehållaproduktion och sysselsättning på en hög nivå. börjadeförsörjningsläget återgå till det normala. Kvar stod emellertid de kraftigaprisstegringarna på olja och oljeprodukter, som dock begränsades genominförandet av högstpriser. I syfte att motverka detefterfrågebortfall som kunde förutses som effektav de höjda oljepriserna föreslog regeringen vissa expansiva ekonomisk-politiska åtgärder. Dessa förslag godkändesav vartill även beslöt om en tidsbegränsad sänkningav mervärdeskatten. Prisstödet på baslivsmedel utvidgades med ca 1 miljard kr.Såväl extra barnbidrag med . per barn som extra pensionstillägg på ca250 kr. utbetalades i aprU. Vidare ingick i stimulanspaketet temporär kompensation enligt särskilda regler förmervärdeskatten på bostadsbyggandet varjämte dessutom mervärdeskattensänktes generellt 1 april15 september. Dentotala utgiften för alla åtgärderna kan beräknas tUl ca . Effekten av stimulanspolitiken blevtydlig för den privata konsumtionen. har beräknats en ökningav den privata konsumtionen med 4,. 1973 var ökningstakten . Destadiga stimulansåtgärderna ledde bl. a. till att de reala disponiblainkomsterna för hushållen ökade med så mycket som från den redan hÖga nivåsom uppnåddes 1973. Trots att den privata konsumtionen ökade så starkt blev det således utrymme över för ett ökat hushållssparande. Den totala offentliga konsumtionen ökademed . Den kommunala konsumtionen ökade därvid något snabbare än denstatliga. De totala fasta bruttoinvesteringarnaminskade något . Igångsättningen av nya bostäder fortsatteatt sjunka och volymen för bostadsinvesteringarna blev lägre än för1973. Nedgången blev därigenom inte fulltså stor som man räknade med i den reviderade finansplanen. De kommunalainvesteringarna har också fortsatt att minska bl. a. beroende på det närasambandet mellan omfattningen av bostadsbyggandetoch de kommunala byggnads- och anläggningsinvesteringarna. För övrigainvesteringar har en förhållandevis expansiv utveckling noterats. De statliga myndigheternas och affärsverkens investeringarberäknas ha ökat med och industrins investeringar steg . Förindustrins del bör framhållas ätt byggnadsinvesteringarna visade ensynnerligen snabb tillväxt, , medan maskin- 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 10 investeringarnapå grundval av en enkät till industrin skulle ha stigit medmera blygsamma . finns det emellertid skäl atttro att maskininvesteringarna har underskattats något i de nu föreliggandeberäkningarna . I huvudsak skulle detta bero på svårigheter att tolkavolymutvecklingen rätt när priserna på investeringsvaror rör sig så snabbt somde gjorde . Vid den definitiva rapporteringen från företagen iår kan det därför komma att visa sig att uppjusteringar i efterhand för volymutvecklingenför maskininvesteringarna 1974 behöver göras. Den kraftiga förändringen till1974 i lagerinvesteringama spelade en stor roll för den inhemska efterfråganssnabba tillväxt . Omslaget tycksha skett och lageruppbyggnaden hargällt såväl industrin som handeln. Läget på arbetsmarknaden förbättradeshögst avsevärt . Efterfrågan på arbetskraft började ökastarkt och denna utveckling fortsatte och förstärktesin på 1974. Utbudet av arbetskraft ökade mycket kraftigt genom attförvärvsfrekvensen hos kvinnorna steg kraftigare än tidigare iföreliggande serie av arbetskraftsundersökningar . Ökningen av förvärvsfrekvensen var särskUt kraftigbland kvinnor med minderåriga barn. Totalt sett torde arbetskraften haökat med ca 55 000 personer 1974. Trots denna stora ökning var efterfrågan påarbetskraft så stark att dessutom arbetslösheten kunde reduceras väsentligt,eller från i genomsnitt till för perioden januarinovember1974. Så sent som var arbetslösheten 1,. Uppgången i sysselsättningen blev sålundamycket påtaglig. januarinovember 1974 var i genomsnitt drygt 70000 fler sysselsatta än 1973. var ca 100000 fler sysselsatta än under samma månad året innan. Prisstegringarna blev stora 1974.Konjunkturinstitutet räknar med en uppgång på under loppet av 1974.Ökningstakten för priserna mätt med konsumentprisindex blev något större änenligt förhandsbedömningen i den reviderade finansplanen. Det bör framhållasatt den övervägande delen av prisstegringarna hade sin källa i destora prisuppgångarna på de internationeUa varumarknaderna. I detta sammanhang vill jag framhålla attkonsumentprisernas utveckling inte bara mäts av idess konsumentprisindex. görstatens pris- och kartellnämnd månatliga- undersökningar som syftartill att mäta konsumentprisernas utveckling. .Dessa prisundersökningar ingårsom ett kontinuerligt och väsentligt inslag i den prisövervakande funktion somnämnden upprätthåller. Metoderna för prismätningen är inte exakt desamma hospris- och kartellnämnden 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 11 Mättidpunkteina skiljersig också åt. Emellertidborde inte detta leda till någon mera väsentlig skillnad i resultat. Underloppet av 1974 har emellertid gapet mellan de ökningstal för konsumentprisernasom de båda myndigheterna räknat fram vidgatsväsentligt. 1974 ligger pris- och kartellnämndensökningstal ca 2 1/lägre än enligt konsumentprisindex.Flera faktorer samverkar tiil denna skillnad, bl. a. skilda metoder att mätaränteförändringars effekt och olika förfaranden vid prisinsamlingen.Undersökningar pågår för att mera exakt klarlägga på vilka punkterprismätningarna enligt de båda metoderna har gett olika resultat. Det ärsjälvfallet angeläget alt så långt det är möjligt med hänsyn till olikheterna i metoder m. m. komma till en samstämd uppfattningi denna fråga. Del bör påpekas alt en internationelljämförelse av prisökningstal placerar lågt, dvs. ganska fåländer har haft en långsammare stegring iprisnivån. Förklaringen till gynnsamnia position i detta avseendefinns bl. a. att söka i den utformning den inflationsbekämpande politikengivits. Däri kan främst läggas den skattepolitik som bedrivits för attskapa förutsättningar för lugna avtalsrörelser, liksom de kraftigasubventionerna på viktiga baslivsmedel och dettemporära borttagandet av mervärdeskatten på bostadsbyggandet. Prisstopppå olika varor och den prisövervakning som löpande pågår har också varit avstor vikt. Vad gäller utrikeshandeln kankonstateras att exporten i volym blev något mindre och importen betydligtstörre än enligt prognosen i den reviderade finansplanen. Trots atttjänstebalansen utvecklades mera positivtberäknas emellertid det vidgade gapet mellan export och import enligtkonjunkturinstitutet leda till att bytesbalansen visar ett underskott på drygt2,, nära 2 miljarder sämre änenligt förhandsbedömningen . Mot bakgrund av de preliminärasiffrorna för utrikeshandeln för november finns det emellertid anledning att förmoda att underskottetblir större. Den negativa omsvängningeni bytesbalansen 19731974 skulle därmed överstiga . Exporten av varor ökade i volym med ca5,, jämfört med 1973.