prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Vid tillskott i annan egendomän pengar kunde man dessutom kräva ett särskUt uttalande angåendeapportegendomens värdering. Därigenom skiUle man enligt hovrättens uppfattningfå viss säkerhet för att bolagsbildningen bar gått riktigt till. Ävenkammarrätten menar att revisorema bör medverka vid bolagsbildningen ochgranska apportegendomens värdering. Bankinspektionen anser att bestämmelsen omuppgifter i stiftelseurkun- denangående apportegendom m. m. saknar reell betydelse, om stiftarna tecknar samtligaaktier. För dessa fall bör därför enligt inspektionens mening undantag görasfrån dessa bestämmelser. Föreningenauktoriserade revisorer påpekar att det enligt förslaget är möjligt att bildaett aktiebolag med ett minimikapital på . som iemissionsvillkoren föreskrivs en så hög emissionskurs, alt bolaget får ettmycket betydande bundet kapital. Registrering kan dock vinnas genom att endast20 . Detta kan missbrukas på så sätt att ett nybildataktiebolag skenbart ges en soliditet som saknar underlag i verkligheten. Underganska skulle ett bolag kunna vara verksamt, skenbart med ett mycketstort bundet kapital, utan att kapitalet existerar och utan att de som harförbindelse med bolaget har möjlighet att konstatera detla. Föreningenifrågasätter om kravet på mi-nimiinbetalning vid registrering bör avse viss delav det tecknade beloppet inkl. överkurs snarare än en viss del avaktiekapitalet. Föreningen förordar att det för registrering skall krävas attminst halva det tecknade kapitalet inkl. överkurs är inbetalat. EnUgtadvokatsamfundet bildas många bolag ulan alt avsikten är att det från börjanskall driva verksamhet. Bolagsbildning kan vara en beredskapsåtgärd. Ofta skerregistrering för att få skydd för en firma. Det finns i dessa fall inte behovav ett rörelsekapital . anser därför att även iaktiebolag med elt aktiekapital av . inbetalning av halva kapitaletborde räcka för alt registrering skall kunna ske. Underremissbehandlingen har utredningens förslag om registrering av kapitalökningvid nyemission i huvudsak lämnats utan erinran. Svenska sparbanksföreningenmenar emellertid att det är tveksamt om aktiekapitalet vid nyemission skallanses ökat redan när registrering sker efter det att så mycket inbetalals attdet erlagda beloppet uppgår till minst hälften av kapitalökningen. Att helaökningsbeloppet skall kunna registreras när bara hälften av det blivit inbetaltkan vara i viss mån missvisande. Föreningen ifrågasätter därför om man inle börbehålla nuvarande system som innebär att aktiekapitalet successivt ökas genomregistrering av aktier som blivit till fullo betalda. 6 Skyddetför det bundna kapitalet 6.1 Nuvarande ordning Medbolagets bundna kapital avses dess aktiekapital, reservfond ochskuldregleringsfond. Aktiekapitalet är lika med summan av aktiernas nominellabelopp. Detfria egna kapitalet består av s. k. fria fonder, balanserad vinst ochnettovinst för räkenskapsåret. Det fria kapitalet kan till skillnad mol detbundna delas ut tiU aktieägama. Summan av det bundna egna kapitalel och detfria egna kapitalet brukar kaUas bolagets egna kapital. 1 saml Nr 103 Storlekenav det bundna egna kapitalet resp. del fria egna kapitalet framgår av denbalansräkning som upprättas vid slutet av varje räkenskapsår och som skallgodkännas av bolagsstämman. Balansräkningen skall också granskas avrevisorerna. TUlreservfonden skall föras vad som betalas in ulöver det nominella beloppet vidaktieteckning till överkurs och dessutom vad som redan har inbetalats på aktiesom enligt särskilda regler förklarats förverkad. Vidare lägges tUlreservfonden belopp som enligl bolagsordningen skall avsättas till reservfond.SlutUgen innehåller gällande lag bestämmelser om obligatorisk avsättning lUlreservfond. Bestämmelserna härom innebär följande. Avårsvinsten skall avsättas till reservfonden. Vid beräkningen av detbelopp som minst skall avsättas får inle från årsvinsten avdras den andel därursom kan ha tillerkänts styrelseledamot, verkställande direktör eller annansåsom arvode. När reservfonden vuxit till ett belopp som motsvarar avaktiekapitalet eller det högre belopp som kan vara föreskrivet ibolagsordningen behöver avsättning till fonden inle längre ske. Nedgår fondenunder det föreskrivna beloppet, skall avsättning till fonden ånyo vidtas. Medelsom avsatts till reservfond är så till vida bundna att de endast får tas ianspråk för att läcka förlust som enligt fastställd balansräkning har uppståttpå bolagets verksamhet och som inte kan ersättas av balanserad vinst ellerandra fria fonder. Överstiger bolagetsskulder summan av aktiekapitalet, reservfonden och den s. k.skuldregleringsfonden, måste avsättning ske även till sistnämnda fond.Huvudregeln är att bolag i sådant fall även i fortsättningen skall binda minst5 % av sin årsvinst genom avsättning till skuldregleringsfond. Sådana bolagmåste dessuiom binda ytterligare en del av sin årsvinst, om de vill dela ut merän av hela det egna kapitalet enligt balansräkningen. Överstigerutdelningen av det egna kapitalet, måste bolaget binda samma belopp som detvarmed utdelningen överstiger dessa genom avsättning tillskuldregleringsfond. När summan av aktiekapitalet, reservfonden ochskuldregleringsfonden överstiger bolagets skulder, får skuldregleringsfondensättas ned, dock med högst en femtedel av överskottet . Nedsättning avskuldregleringsfonden kan också ske genom överföring tUl reservfonden. Skuldregleringsfondenfår i sin helhet avföras ur balansräkningen när summan av aktiekapitalet ochreservfonden i följd har överstigit skulderna. Vidare fårskuldregleringsfonden tas i anspråk, om det behövs för att täcka förlust påbolagets verksamhet. Det nu sagda innebär alt medlen i skuldregleringsfondinte är lika hårt bundna som medel som avsatts lill reservfond. Aktiekapitaletliksom reservfonden och skuldregleringsfonden kan tas i anspråk av aktieägarnai samband med nedsättning av aktiekapitalet eller likvidation av bolaget. Detnu angivna regelsystemet om bolags bundna resp. fria kapital innebär alltsåatt bolaget inte får till aktieägama föra över tillgångar i större omfattningeller i annan ordning än som anges i bestämmelsema om vinstutdelning, omnedsättning av aktiekapitalet, reservfonden eller skuldregleringsfonden och omlikvidation. Förbudet gäller inle bara utbetalning i pengar utan ocksåöverföring av annan bolagets egendom. Numeraär det också i princip förbjudet för bolag att lämna penninglån tillstyrelsen, verkställande direktör eller aktieägare. Gällande aktiebolagslaginnehåller bestämmelser om nedsättning av aktiekapitalet. Det förekommer attaktiebolag emilterar aktier under förbehåll att aktierna skall kunna inlösas avbolaget. Sådan inlösning innebär givetvis en molsvarande nedsättning avaktiekapitalet. Nedsättning genom inlösen av aktier på grand av förbehåll ibolagsordningen får dock inte ske, om faststäUd balansräkning för föregåenderäkenskapsår visar att efter nedsättningen det belopp vartill aktiekapitaletnedsatts och motsvarande del av reservfonden inte skulle vara till fullotäckta. Nedsättning får inte heller ske, om efter nedsättningen summan avaktiekapitalet, reservfonden och skuldregleringsfond skulle undersliga sådanabolagets skulder som skall tas i beräkning när skuldregleringsfonden bestämts. Beslut om nedsättning avaktiekapitalet kan ske även när det inte är fråga om inlösen av aktier på gmndav förbehåll i bolagsordning. Beslut om nedsättning av aktiekapitalet fattas dåav bolagsstämman. Nedsättningen genomförs genom inlösen av aktier, genomindragning av aktier utan återbetalning eller genom minskning av aktiernasnominella belopp eller genom sammanläggning av aktier. I nedsättningsbeslutetskall anges det belopp varmed aktiekapitalet skall nedsättas och det sättvarpå nedsättningen skall genomföras. Beslutet skall också innehålla föreskriftalt nedsättningsbeloppet skall återbetalas till aktieägarna eller att det skallavsättas till reservfonden eller tUl särskild fond att användas enligt beslutav bolagsstämman. Omnedsättning av aktiekapitalet sker utan att nedsättningsbeloppet avsätts tillreservfond, fordras rättens tillstånd till åtgärden. När rättens tillståndbegärs, åligger det bolaget att lämna domstolen en förteckning över alla kändafordringsägare. Domstolen skall kalla bolags okända fordringsägare att inom sexmånader skriftUgen anmäla sina fordringar hos rätten. Rätten skaU dessutomkontroUera att bolagets bundna kapital efter nedsättningen inte kommer attunderstiga skulderna. För att nedsättning skall kunna ske, krävs att allafordringsägare samtycker till åtgärden eUer att fordringen betalts eller attav rätten godkänd säkerhet ställts för fordringen. När sexmånaderstiden harutgått avgör rätten om nedsättningen skaU tillåtas. När rättens tillstånd harmeddelats, skall detta registreras och därmed är aktiekapitalet nedsatt. Kravetpå rättens tillstånd och hörande av bolagels fordringsägare sammanhängermed att nedsättningen av aktiekapitalet innebär att nedsättningsbeloppet intelängre är bundet i bolaget och alltså kan användas för utdelning tUlaktieägarna. Eftersom det bundna kapitalets funktion är att utgöra en säkerhetför bolagets fordringsägare, har nedsättning av aktiekapitalet ansetts inteböra kunna genomföras utan hänsynstagande till fordringsägarnas intressen. Nedsättning avaktiekapitalet kan emellertid också ske genom att nedsättningsbeloppetöverförs till reservfonden. Sådan åtgärd vidtas när bolagets aktiekapitaldelvis gått förlorat till följd av bolagels verksamhet har gått med förlust.När aktiekapitalet överförts till reservfonden genom en nedsättningsåtgärdblir det möjligt att använda reservfonden för förlusttäckning. Reservfonden kannämUgen som tidigare nämnts tas i anspråk för att täcka förlust vilket inte ärfallet med aktiekapitalet. Nedsättning av aktiekapitalet i samband medöverföring till reservfonden får ske utan rätlens tUlstånd. När nedsättningenav aktiekapitalet och avsättningen till reservfond jämte täckning av balanseradförlust har gjorts, blir det möjligt för bolaget att ånyo utdela vinst. Härförgäller emellertid i denna speciella situation det särskilda vUlkoret atträtten tUlåter vinstutdelning. När ansökan om rättens tiUstånd tUl vinstutdelninginkommer, skall rätten utfärda kallelse på bolagets borgenärer med föreläggandeför den som vUl bestrida ansökningen att skriftUgen göra anmälan därom hosrätten. Bestrids inte ansökningen eller har de borgenärer som bestrittansökningen fått sina fordringar betalda eller har av rätten godkänd säkerhetstäUts för deras fordringar, skall rätten lämna tillstånd tillvinstutdelningen. Rättens tiUstånd till vinstutdelning behöver inte inhämtas,om bolaget genom nyemission åter ökar aktiekapitalet tUl minst det ursprungligabeloppet. Aktiebolagetfår inte mot vederlag förvärva egna aktier i annan ordning än som framgår avreglema om nedsättning av aktiekapital. Aktiebolag får inte heller motta egenaktie som pant. Förbudet mot förvärv av egna aktier har emellertid försetts medundantag för det fallet att aktien utmätts för bolagets fordran ochaktiebolaget inropat aktien på auktion. Aktiebolaget är då skyldigt att återavyttra aktien så snart det kan ske utan förlust för bolaget. Reglerna omförbud mot förvärv av egna aktier skall ses mot bakgrund av att ett sådantförvärv kan ha samma verkan som en återbetalning till aktieägarna i sambandmed nedsättning av aktiekapital. Omviss del av aktiekapitalet gått förlorat, är bolaget skyldigt att gå ilikvidation. När det finns anledning att anta att aktiekapitalet gått förlorattiU två tredjedelar åligger det styrelsen och verkstäUande direktör attupprätta en särskUd s. k. likvidationsbalansräkning för att undersöka bolagetsställning. I denna likvidationsbalansräkning skall alla tillgångar upptas tillsina försäljningsvärden med avdrag för försäljningskostnader.Anläggningstillgångar får dock upptas till ett belopp motsvarande kost- nådenför deras anskaffning eller tiUverkning minskat med erforderUga avskrivningar.Utvisar balansräkningen att aktiekapitalet gått förlorat till två tredjedelar,skaU styrelsen inhämta yttrande från revisorerna och därefter utlysabolagsstämma för att pröva balansräkningen. Stämman skall ta ställning tillfrågan om bolaget skall träda i likvidation. avlikvidationsbalansräkningen och revisorernas yttrande skall insändas tillpatentverket. Bolagsstämman har att antingen besluta om likvidation eller ocksåbesluta om nyemission eller nedsättning av aktiekapitalet så att hela bristentäcks. Har bristen inte fyllts från den bolagsstämma därlikvidationsbalansräkning framlades, kan styrelseledamot, verkställandedirektör eller aktieägare hos rätten göra ansökan att bolaget skall förklarasskyldigt att träda i likvidation. Rätten kan då också utse Ukvidatorer varsuppgift är att genomföra likvidationen av bolaget. Iutredningsförslaget behålls systemet med det bundna kapitalet. Till bundetkapital hänför utredningen aktiekapitalet, reservfond och s. k.uppskrivningsfond. TUl uppskrivningsfonder, som utgör en nyhet i lagen, skaUläggas medel som uppkommer genom att värdet på bolagets anläggningstillgångarskrivs upp. Skuldregleringsfonden har inte behåUits i utredningsförslaget. Denlagstadgade obligatoriska avsättningen tUl reservfond avskaffas. Tillreservfonden skall enUgt utredningsförslaget läggas vad som på grund avaktieteckning erhåUits för aktierna utöver det nominella beloppet, alltsåöverkursen, samt belopp som enligt bolagsordningen skall avsättas tUlreservfonden. Det fria egna kapitalet består enligt utredningsförslaget av friafonder, balanserad vinst och nettovinst för räkenskapsåret. Förslaget att avskaffaskuldregleringsfonden motiveras av utredningen på följande sätt. Bestämmelsemaom skuldregleringsfond bygger på tanken att skuldsättning, som är stor iförhållande till eget kapital, kan innebära sådana faror för bolagets soliditetoch utvecklingsmöjligheter att den bör motverkas genom lagregler rörandefondering och begränsning av utdelning. Tankegången är i och för sig riktig.Ulredningen anser emellertid att man inte generellt kan säga att det ärföretagsekonomiskt riktigast att arbeta med så liten skuldsättning som möjligti förhållande tUl det egna kapitalet. Skuldsättningen kan på elt enklare ochsmidigare sätt anpassas efter de skiftande behoven än vad som är möjligt ellerlämpligt beträffande det bundna egna kapitalet. Det är inte möjligt att för aUabolag faststäUa en företagsekonomiskt lämpUg relation mellan skuldsättning ocheget kapital. Det nuvarande regelsystemet anses oklart och i viss mångodtyckligt. Fonderingsreglerna blir enligt utredningen ofta helt ineffektivasärskilt i fåmansbolag där aktieägarna genom uttag av löner och arvoden undvi- keratt redovisa någon vinst. Utredningen påpekar slutligen att liknandebestämmelser saknas i alla andra länder med undantag av . I fråga om denobligatoriska avsättningen till reservfond påpekar utredningen att ett bolagskonsolidering beror av olika faktorer vid sidan av avsättningar tUl fonder, t.ex. det slag av egendom bolaget har och de värden till vilka egendomen upptas iårsredovisningen. Bolagets värderings- och avskrivningspolitik har enligtutredningen ofta mycket slörre betydelse än dess avsättningar tUl reservfonden.En grundläggande svaghet i reservfondsreglema är också enligt utredningen attden påbjudna avsättningen är beroende av aktiekapitalets storlek.Aktiekapitalets storlek bestäms av bolaget självt och genom att sällaaktiekapitalet lågt kan ett bolag slippa undan med mycket mindre avsättning tUlreservfonden än ett annat bolag som kanske i verkligheten är bättrekonsoliderat. Utredningen påpekar också att det har blivit vanligt att heltoch hållet undvika skyldigheten att göra avsättning av vinstmedel tillreservfonden genom att vid bolagsbUdning och vid nyemissioner ge ut aktier tillsådan överkurs att reservfonden därigenom uppgår till av aktiekapitalet.Ett sådant bolags konsolideringsbehov blir emellertid inte mindre än för ettbolag som i stäUet bestämmer aktiemas nominella belopp till det belopp sommotsvarar vad bolaget erhåUer för dem. Liksom när det gäller reglerna omavsättning till skuldregleringsfond blir reservfondsreglerna också helt sattaur spel i sådana bolag där överskottet tas ut i form av löner och arvoden,EnUgt utredningens mening representerar de gällande reglerna om avsättningtill reservfond av viss del av årsvinsten ett föråldrat och föga rationelltsystem. Utredningenanser det emellertid naturligt att överkursen bör betraktas som enkapitalinsätlning som inte bör kunna återbetalas i form av vinstutdelning.Överkursen bör därför enligt utredningen avsättas till reservfond. Detsammabör enligt utredningen gälla, om i bolagsordningen har intagils bestämmelser omalt avsättning tUl reservfond skall ske. Omreservfond finns, skall den enligt förslaget få tas i anspråk för täckande avförlust enligt fastställd balansräkning, om förlusten inte kan täckas av fritteget kapital. Utredningen föreslår vidare att reservfondsmedel skall kunnaanvändas för motsvarande ökning av aktiekapitalet genom fondemission. Vidareskall reservfond kunna få nedsättas och nedsättningsbeloppet användas tillutbetalning åt aktieägarna eller tUl annat ändamål enligt samma regler somföreskrivs för nedsättning av aktiekapitalet. Utredningen motiverar dessasenare förslag med att aktiekapitalet är starkare bundet i bolaget än beloppsom svarar mot reservfonden. Uppskrivningsfondenfår enligt förslaget tas i anspråk för erforderlig nedskrivning på värdet avandra anläggningstillgångar samt för fondemission. BolagetsmöjUgheter tUl vinstutdelning är enligt utredningsförslaget i Förutsättning för vinstutdelning är ealigt förslaget att en ivederbörlig ordning fastställd balansräkning för föregående räkenskapsårutvisar fritt eget kapital som överstiger eventuell redovisad förlust. Frånnämnda kapital skall dock först avdrag ske för vad som enligt bolagsordningenskall avsättas till reservfond eller eljest innehållas. Utredningen påpekar idetta sammanhang att den omständigheten att enligt förslaget reglerna omobligatorisk avsättning till reservfond och skuldregleringsfond bortfaUer intekan beräknas medföra att bolagen försummar konsolideringsbehovet. De av utredningenföreslagna reglema om nedsättning av aktiekapitalet bygger på samma principersom gällande lag. SkaU nedsättningsbeloppet användas för återbetalning åtaktieägarna, krävs liksom f. n. alt rätten efler kallelse av bolagetsborgenärer ger sitt tUlstånd. Rättens tillstånd fordras dock inle för inlösenav aktier enligt förbehåll i bolagsordningen. Om förbehåUet införts genomändring av bolagsordningen, får det enligt förslaget bara avse aktier som kantecknas eller utges efter det att ändringen registrerats. Skallnedsättningsbeloppet avsättas tUl reservfond eller användas för alt täckaförluster, fordras enligt förslaget rättens tillstånd till vinstutdelning sombeslutas innan förflutit från registreringen av nedsättningen. Haraktiekapitalet ökats med minst nedsättningsbeloppet, fordras dock inte tUlståndtill vinstutdelning. Utredningenbehåller gällande förbud för aktiebolag att mot vederlag förvärva eUer som pantta emot egen aktie. Från förvärvsförbudet gör utredningen liksom gäUande rättdet undantaget att bolaget kan på auktion inropa egen aktie som utmätts förbolagets fordran. Bolaget är dock i sådant fall skyldigt att åter avyttraaktien så snart det kan ske utan förlust. Utredningen föreslår vidare attförvärv av egen aktie skall kunna ske genom övertagande vid fusion. Utredningensyftar på den situationen alt det överlåtande bolaget har aktier i detövertagande bolaget. Det överlagande bolaget kan då genom fusionen få förvärvadessa aktier. Utredningen föreslår vidare att förvärv av egna aktier skallkunna få ske även i andra fall vid övertagande av affärsrörelse. Egna aktiersom förvärvats vid fusion eller vid annat övertagande av affärsrörelse skallavyttras så snart det kan ske utan förlust. Avyttring måste ha skett inom tvåår efter förvärvet. Utredningsförslagetinnehåller liksom gällande lag regler om tvångslikvidation när viss del avaktiekapitalet gått förlorat. Ulredningen påpekar alt gällande regler b)'ggerpå den riktiga tanken att eftersom reglerna om det bundna kapitalet skallersätta delägarnas personliga ansvarighet för bolagets skulder så bör ettaktiebolag inte utan ansvar för delägarna och bolagsorganen kunna fortsätta sinverksamhet, om aktiekapitalet helt eller tiU väsentiiga delar inte är täckt avtUlgångar. Ulredningen anser emellertid att gäUande regler kan leda till praktisktoljxkliga resultat. I synnerhet i nystartade företag kan det ofta händaatt stora utgifter måste göras för att organisera företagel, bygga upp dessproduktionsapparat och dess personalorganisation, knyta affärsförbindelser ochgöra initialreklam för produklema m. m. Även om sådana kostnader till en del kanaktiveras såsom tillgångsposter i balansräkningen, kan detta inte alltidlagligen ske i så stor utsträckning att täckningen för aktiekapitalet hållsöver den gräns där tvångslikvidation hotar. Även i äldre företag kanexempelvis då verksamheten måste mera väsentligt moderniseraseller läggas om inträffa balansmässigt kritiska situationer. En strängtillämpning av lagens regler om tvångslikvidation kan enligt utredningen isådana fall leda till alt även helt livsdugliga förelag drabbas avlikvidationsskyldighet. Utredningen påpekar vidare alt de flesta utländskaaktiebolagslagar inte innehåller några särbestämmelser för det fall attaktiekapitalet helt eller delvis gått förlorat. Borgenärsskyddet ligger därenbart i konkursreglerna. mening bör man behåUa principen att förlust av viss del avaktiekapitalet kan medföra tvångslikvidation men reglerna därom bör görasavsevärt mindre stränga och komplicerade än nu gällande lag. Självautgångspunkten för tvångslikvidationsreglerna, att aktiekapitalet till tvåtredjedelar gått förlorat, behålls i utredningsförslaget. När styrelsen finneratt så är fallet skall den möjligt lill bolagsstämman hänskjuta frågaom bolagets trädande i likvidation. Beslutar stämman inte om likvidation, fårbolaget anstånd till ordinarie bolagsstämma under näslföljande räkenskapsår.Fastställs inte vid den stämman balansräkning som visar att det egna kapitaletuppgår till halva aktiekapitalet eventuellt sedan kapitalet satts ner skall styrelsen ombesörja ansökan till rätlen om tvångslikvidation, såvidastämman inte fattar likvidationsbeslut. Utredningensförslag att slopa bestämmelserna om skuldregleiings-fond har inte mött någoninvändning under remissbehandlingen. Remissinstansema har också godtagitutredningens förslag att utmönstra bestämmelserna om obUgatorisk avsättning avviss del av årsvinsten till reservfond. Utredningensförslag om nedsättning av aktiekapitalet har i huvudsak lämnats utan erinranunder remissbehandlingen. Den föreslagna bestämmelsen mot förbud motvinstutdelnmg utan rättens tUlstånd av från registrering avnedsättningsbeslut godtas av och patentverket. Svenskarevisorsamfundet anser emellertid att rättens tUlstånd bör inhämtas ävensenare, eftersom verkan annars blir att man i sista hand avkräver revisorernaen bedömning av om utdelningsförslag är acceptabelt. Handelskammaren i Örebrooch Västmän- landslän anser å andra sidan att förslaget på denna punkt kan mjukas upp så alt manunder treårstiden medger utdelning ulan att rättens tillståndbehöver inhämtas för det. Enligt finns det starka skäl atl i begränsad omfattningtillåla innehav av egna aktier. Struktur- och branschrationaliseringarunderlättas, om visst innehav av egna aktier tillåts. Emissioner kan genomförassmidigt, om sådana förvärv möjliggörs och dessutom kan överlåtelse av aktiertUl anställda underlättas. Förbundet anser därför att förvärv och innehav avegna aktier bör tillåtas exempelvis av aktiekapitalet.Handelskammaren i och har samma inställning.Näringslivet anser i och för sig atl starka skäl talar mot en alltför långtgåenderätt att inneha egna aktier. Det förekommer dock ibland att bolag vUl överlåtaaktier till sina anställda.