prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — 1Enligt beslut fastställd investeringsram. Ulöver vad som framgår av verksamhetsplanen i den allmännasjöfartsöversikten anför verket följande beiräffande sin långtidsbedömning avinvesteringsbehoven inom de olika objektgruppema. räknar med att del årliga medelsbehovetunder objekt-gruppen Sjösäkerhet /771980/81 kommer all gåned från knappt 47 milj. kr. till ca 23 milj. kr. Det är framför allt deföreslagna nya arbetsfartygen som leder till det stora medelsbehovet underperiodens två första år. Medelsbehovet under objeklgruppen Sjösäkerhet redovisasav under följande poster, Prop.1975/76:100 Bilaga 8 310 Investeringarna under posten Fyrar, nybyggenberäknas för /77 tiU 8 milj. kr. och omfattar huvudsakligeninrättande av farledsutmärkningar som motiveras av ändrade trafikförhållanden.Anlalet planerade objekl har skurits ned i jämförelse med förra åretslångtidsplan. Ett belopp av . har under denna posttagits upp för åtgärder i syfle att rationalisera fyrarnas drift genom att bl.a. installera större gasmagasin så atl antalet gasningsresor kan minskas, ersättagasfyrar med batterier på sådana ställen, där gasning ställer sig särskilttidsödande oeh säkerhetsmässigt besvärlig och ersätta äldre fyrkurar med meraunderhållsbesparande sådana. Sådana investeringar är en av föratsättningarnaför att minska antalet arbetsfartyg. Enligt sjöfartsverkels reviderade plan skallfyrautomatiseringsprogram-met avslutas under /81. Automatiseringen av fyrar visar god lönsamhet. Med andra verk har träffats överenskommelseom fortsatt bemanning av vissa fyrar för alt tillgodose dessa verks intressen.Sjöfartsverket bidrar med belopp som svarar mot verkets behov av insatser förfyrunderhållel. Koslnaderna för fyrautomatisering beräknas för budgelårel1976/77 till . Fjärrkontroll av obemannade fyrar har skettfrån lolsplals i närheten av fyren. Utvecklingen pekar emellertid numera motatt man vid åtskUliga lotsplatser kommer att begränsa passningen.- En bemanningdygnet runt enbart för fyrövervakning blir för dyrbar. Härtill kommer att på endel lotsplatser personalen måste lämna uppassningen under förhållandevis långatider för att betjäna lotssökande fartyg. Verket planerar därför alt allfyrövervakning skall ske från . Samma fjärrövervakningscentral avsesatt användas också för decca-stationerna. Med en central fyrövervakning kan enpersonalförstärkning undvikas som viss deccapersonal kan frigörasför fyrservice. Systemet bör enligt verkel kunna ge en personalbesparingi storleksordningen 20 tjänster. Den cenlrala fjärrövervakningsanläggningen(centralmonitor) avses bestå av en centraldator med fjärr-avläsning ochfjärrkonlroUutruslning. I programmet för automatisering av fyrar ochmodernisering av deccaslationerna ingår anknytning till den cenlralaövervakningen. Posten Fyr- och telematerielär beräknad lill 6,3 milj. kr. för /77 och är till avsedd för återanskaffning.Systemet med automatiserade fyrar, telekommunikationsmedel ochnavigeringshjälpmedel förutsätter hög driftsäkerhet eftersom avbrott innebär ensäkerhetsrisk. De nyinvesteringar planen förutsätter avser anskaffning av racon vilken kan beskrivas som en aktiv radarrefleklor som ger elt förstärkt ochsärskiljbart eko på ett fartygs radarskärm och därjämte anläggningar förtrafikövervakning och trafikinformation. I planen ingår medel för tioraconanläggningar till en sammanlagd kostnad av . 1975/76:100 Bilaga8 311 Planen för anskaffning av utrustning förtrafikinformation i vissa tätt trafikerade leder innefattar fem anläggningar,kostnadsberäknade till vardera . Härtill kommer ombyggnader avutkikslokaler. Dessa kostnader är inräknade i posten Hamnar och tjänstelokaler. Under denna post har tagits upp1,3 mUj. för /77. Kostnaderna avser utom nämndaombyggnader av ulkikslokaler huvudsakligen arbetsmUjöförbältrande åtgärder. Investeringamaunder posten Lotsbåtar och distrikts-fartygberäknas lill 27 milj. kr. under /77. Verkel har 100 lotsbåtar,32 transportbålar för prickningsarbeten och för personaltransporter tUl ochfrån lotspassningsställen belägna på öar, fyra sjöräddningsbåtar och sexhydrokoplrar. Lotsbåtarna är delvis gamla och omoderna. En modernisering avbålbeståndel syftar till dels att få säkrare och mera driftsekonomiska enheter,dels att förse lolsplalserna med snabbare bålar. Därmed intjänas arbetstid intebara vid utsättning och avlagning av lots utan även vid transporlresor ochprickkontroll. Verkets undersökningar visar alt kosinaden för en snabbat ärbara hälften av kosinaden för en tung loisbåt i de fall tidsbesparingen förpersonalen ombord helt går all tillgodogöra. Arbetstidsförkortningar och höjdalöner ökar värdet av snabba båtar. I planen ingår anskaffning av nya lotsbåtaroch förbättring av befintliga lotsbåtar med sammanlagt 8 milj. kr. per år.Detta ger uirymme för fem snabba lotsbåtar av olika storlek och en hydrokoptersamt två tunga, deplacerande bålar, vUka behövs vid mycket dåligt väder samtunder isförhållanden. Totalt bör det vara möjligt alt minska antalet lotsbåtarvid tillgång till ell bättre och säkrare båtbestånd. Koslnaderna för en modernisering av befintligadislriklsfarlyg och andra arbetsfartyg beräknas till sammanlagt 20 milj. kr Dislriktsfar-tygenMalmö och är de båda äldsta fartygen. De bör ersättas med nya fariyg.Investeringsmedel för ell nybygge har därför upptagits i planen med 13 milj.kr. fördelat mellan budgetåren 1976/77 och 1977/ 78. Tidpunkten för nyanskaffningav ytterligare ett ersättningsfartyg får övervägas ytterligare.Distriktsfarlygen och bör behållas och rustas upp. Ävenfortsättningsvis kommer två fariyg ätt behövas för gasning av fyrar.Gasningsfartyget är i tämligen gott skick men bör moderniseras. Sefyrär däremot så gammal och i så dåligt skick alt den så snarl som möjligt börersättas. I och med leveransen av det nya arbetsfartyget år 1976får byggnadsverksamheten ett erforderiigt tillskott. Övriga byggnadsfartyg , och är i och för sig i mindre gott skick. Verketanser att det bör gå alt använda fartygen ännu en lid, men räknar med alt enviss ytterUgare förnyelse av farlygsmaterielen för byggnadsverksamheten blirnödvändig . Sammanlagtinnebär della stora investeringar i fariyg, som dock får 1975/76:100 Bilaga8 312 sesmot bakgrund ay att någon egentlig förnyelse inle har skett . För posten Sjöräddningräknar verket med elt investeringsbehov av . De föreslagna anskaffningarna utgörs av uppblåsbara livflottar, ettanlal mindre räddningsbålar, VHF-pejI och hjälpradiosändare. För en begränsad anskaffning av bojar och lysprickar begär verket . för budgetårel1976/77. Det totala årliga investeringsbeloppet underobjektgruppen Sjökarl-läggning beräknar verket skall gå ned från 10,7 milj. kr.under /77 till 3,5 milj. kr. under /81. Detstora medelsbehovel under den försia delen av perioden beror på den i verksamhetsplanenredovisade planerade anskaffningen av etl nytt sjömätningsfartyg. Medelsbehovet för isbrytarfartyg hänför sig till dellikviderför isbrytarna och I samt kompletteringsinvesteringar på befintliga isbrytare.För budgetårel 1976/77 uppgår medelsbehovet till 56,2 milj. kr. I vissa farleder finns eller upptäcks successivt smärregrund som utgör en säkerhetsrisk och är av sådan natur, alt det ärfördelaktigare alt avlägsna dem än all ulföra farledsutmärkningar. Verkel hardärför tagit upp elt årligt belopp av . för della ändamål. har avgivit del yttrande somredovisas under rubriken (s. 66). har beräknat medelsförbrukningen underanslaget Sjöfartsmateriel m. m. för /77 till 114 milj. kr. Somframgår av invesleringsplanen för kommunikationsvérken har jag tUlstyrkt eninvesteringsram av 80,3 milj. kr. vilket innebär en ökning med 13,5 milj. kr. iförhållande till del i prop. 1975: 1 beräknade beloppet för innevarandebudgetår. Investeringsramen för /76 har lill följd avanskaffningen av nytt isbrytarfartyg och nytt byggnadsfartyg höjts till 125,2milj. Prop.1975/76:100 Bilaga 8 313 1 sammanhanget kan nämnas att regeringen i beslut den23 oklober 1975 om tidigareläggning av statliga industribeställningar m. m.bemyndigat att i samråd med upphandlagasbehållare för fyrar inom en ram av 2 milj. kr. Vidare får etlgas-ningsfartyg upphandlas för högst 5 milj. kr. efler särskilt beslut av regeringen.Beställningsbemyndigande avses lämnas så snart resultatet av anbudsförfarandetredovisais. Vid leveransen kommer dessa investeringsobjekt alt invärderasdirekt på fond,ulan alt anslagsmedel under fonden las ianspråk. Av följande sammanställning framgår hur investeringarnai stort beräknas bli fördelade under /77. Sammanställningen visarockså utfallet för /75 samt beräknad medelsförbrukninginnevarande budgetår enligl prop. 1975: 1. 1975/76 1976/77 12 800 46 730 3 300 10 705 50 600 56 200 66 800 113 975 För objeklgruppen Sjösäkerhet beräknar jag enmedelsförbrukning av 21 milj. kr. Den beräknade medelsförbrukningen möjliggör fortsattaarbeten med farledsutmärkning i leder där trafikförhållandena ändras. Det är iförsta hand fråga om fortsatta åtgärder för all anpassa farleden lill Södertäljeoch i till den standard som betingas av ulbyggnad,vilken beräknas slutföras . Arbetena med denbottenfasla fyren i bör kunna slutförasunder budgetåret. För olika angelägna rationaliseringsobjekt när detgäller fyrdriflen utbyte lill slörre gasmagasin, automatisering ochfjärrövervakning beräknar jag 2 milj. kr. För investeringar i radionavigeringsstationer beräknarjag vidare 2,6 milj. kr., bl. a. för modernisering av deccakedjan i norraÖstersjön. nuvarande farlygsbeslånd uppvisar vissabrister i fråga om såväl effektivitet som arbetsmiljö. Genom dels det nyafariyg, i första hand avsett för byggnadsverksamheten, som levereras hösien1976, dels det lidigare nämnda fariyg, främst avsett för gasning av fyrar,vilket beräknas beställas , förbättras fartygs- Prop.1975/76:100 Bilaga 8 314 Det senare fartyget avses ersätta gasningsfartyget . Förslutbetalning av det förstnämnda fartyget, för vilket den totala kostnadenuppgår till 8,4 milj. kr., beräknar jag 3,8 milj. kr. I avvaktan på redovisning, avregeringens uppdrag angående den framtida organisatoriska och operativauppläggningen av verkets insatser när det gäller nybyggnad, reparation ochtillsyn m. m. av farleder och farledsanordningar är jag inte nu beredd attförorda anskaffning av ytterligare arbetsfartyg. Den beräknade medelsförbrukningenmöjliggör en fortsatt upprustning av befintliga arbetsfartyg och lotsbåtar samtanskaffning av nya lotsbåtar. För det ordinarie anskaffningsprogrammet inomobjeklgruppen Sjö-karlläggning beräknar jag 3 milj. kr. Som närmare redovisatsi samband med vissa ställningstaganden lill verksamheten under delprogrammetSjökartläggning (s. 138) är jag inte beredd atl f. n. räkna medel för ell nyttsjömätningsfartyg. Under objektgruppen Isbrytarfartyg beräknar jag 56,2milj. för i första hand fortsatta delbetalningar av det under våren 1975beställda isbrytarfartyget I till en beräknad totalkostnad av 153 milj. kr. Med hänvisning till vad jag sålunda anfört förordar jagalt medel anvisas enligl följande anslagsberäkning. Beräknad medelsförbrukning /77 80,3 Avgår beräknad ingående behållning 0,1 Erforderligt anslag /77 88,2 Med hänsyn tUl omfattningen och karaktären avsjöfartsverkets investeringsverksamhet förordar jag alt verket på motsvarandesätt som' ges ett beställningsbemyndigande om 5 milj. kr. gällandeleveranser av sjöfartsmateriel under budgetåret ,1978/79. Jaghemställer alt regeringen föreslår att 1. medge att lämnas detbeställningsbemyndigande gällande leveranser av sjöfartsmateriel som jagförordat i det föregående; 2. till Sjöfartsmateriel m. m. /77 anvisa elt invesleringsanslag av . 1975/76:100 Bilaga8 315 FONDEN FÖR SÖDERTÄLJEKANAL VERK I skrivelse har sjöfartsverkethemställt om bl. a. investeringsanslag för /77 under Fonden förSödertälje kanalverk. "3 000 000 1974/75 6 500 000 1975/76 5 600 000 1976/77 verket ' Varav 8 OOOOOO kr. pä tilläggsbudget I. » Preliminärt belopp. I skrivelse (rskr 1972: 44) harriksdagen bl. a. godkänt förslag om utbyggnad av , som kostnadsberäknatstill 23,5 milj. kr. 1975/76: 25 med anmälan lilltilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 beräknadeskostnadema tUl totalt 38,7 milj. kr. Den höjda totalkostnaden beror dels påprisökningarna , dels på kostnader för tillkommandearbeten, bl. a. invallning av muddermassor enligt vattendom och vissasäkerhetsanordningar. I skrivelse (/76: 8, rskr1975/76: 56) har utöver lidigare anvisat investeringsanslag om 8milj. beviljat elt ytterligare medelstillskott av 8 milj. kr. Medelsförbrukningen beräknas efler ianspråktagande ävenav ingående reservaiion om 5,6 milj. kr. till 21,6 milj. kr. /77 beräknar jag anslaget till 3 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställer jag atlregeringen föreslår att lill Fonden för kanalverk för budgetåret1976/77 anvisa elt invesleringsanslag av . 1975/76:100 Bilaga 8 31( A. m. m. 31 10 185 000 32 Kommittéer ffl. m., därav hälftenatt avräknas mot automobilskattemedlen 6 100 000 32 Extra utgifter 430 000 33 Allmän översikt över utvecklingen 72 : Ämbetsverksuppgifter, att avräknas motautomobilskattemedlen 7 465 000 73 Drift av statliga vägar, attavräknas mot automobilskattemedlen 000 000 74 Byggande av statliga vägar, attavräknas mot automobilskattemedlen 765 000 000 75 Särskilda byggnads- ochförbättringsåtgärder avseende slatligavägar, att avräknas mot automobilskattemedlen 200 000 000 76 Bidrag till driftav kommunala vägar och gator, attavräknas mot automobilskattemedlen 235 700 000 77 Bidrag tillbyggande av kommunala vägar och gator, attavräknas mot automobilskattemedlen 350 000 000 78 Bidrag till drift av enskilda vägarm. m., att avräknas mot automobilskattemedlen 108 000 000 79 Bidrag till byggande av enskildavägar, att avräknas mot automobilskattemedlen 26 800 000 80 Tjänster till utomstående, attavräknas mot automobilskattemedlen 14 207 000 80 Avsättning till statens automobilskattemedelsfond 1 000 3 217 173 000 82 Förvaltningskostnader, att avräknas motautomobil skattemedlen 22 336 000 85 Uppdragsverksamhet, att avräknas motautomobil skattemedlen 29 574 000 89 Bil- och körkortsregister m. m. 94 Bidrag tih Irafiksäkerhelsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar, att avräknas mot automobil skattemedlen 8 200 000 96 Bidrag till nationalföreningen för trafiksäkerhetens främjande,att avräknas mot automobilskattemedlen 3 250 000 1975/76:100 Bilaga8 317 100 Allmän översikt över utvecklingen 144 Farledsverksamhet, exkl. isbrytning 165 572 000 145 Isbrytning 81 519 000 146 Fartygsverksamhet 16 464 000 147 Övrig verksamhet 1994 000 Övriga sjöfartsändamål 148 Handelsflottans pensionsanstalt I 000 149 Bidrag tillvissa resor av sjöfolk 100 000 149 Avsättning till handelsflottanskultur- och fritidsfond 1 000 152 Understöd åtskärgårdsrederier m. m. 2 500 000 1000 153 , därav tre fjärdedelar att avräknas mot automobilskattemedlen : 162 Ulrusining m. m. 164 Väderlekstjänst för luftfarten 165 Bidrag till väderleksstationer i och på m. m. 167 Statens väg-och trafikinstitut 173 Bidrag till statens väg- ochtrafikinstilul, att avräknas mot automobilskattemedlen 174 Statens väg- och trafikinstitut:Utrustning, att avräknas mot aulomobilskatlemedlen : 174 Förvaltningskostnader 177 Uppdragsverksamhet 179 Transportstöd för m. m. 181 Transportforskningsdelegationen,att avräknas mot automobilskattemedlen 187 , att avräknas motautomobilskattemedlen 188 Statligt stöd till icke lönsambusstrafik, att avräknas mot aulomobilskatlemedlen 195 Ersättning till för drift avicke lön samma järnvägslinjer m. m. 207 Ersättning till postverket för befordran avtjänste försändelser, därav . att avräknas mot automobilskattemedlen 274 720 000 208 Bidrag till vissa internationella sammanslutningarm. 3 082 000 210 Beredskap förcivil luftfart 2200 000 210 Kostnader för visstvärderingsförfarande 40 000 211 Kostnader för riskgaranti tillScandinavian Airlines 211 Ersättning tillLinjeflyg AB för särskilda rabatter vid flygtrafikpå 7 800 000 Summaför driftbudgeten 4 819 178 000 Prop.1975/76:100 Bilaga 8 318 KAPITALBUDGETEN213 Investeringsplan för kommunikationsverken m. m. 218 Posthus m. m. 234 Teleanläggningar m. m. 255 Järnvägar m.m. 524 700000 282 Flygplatser m. m. 266 700 000 , 296 Statens lånefond för den mindre skeppsfarten 1 000 V. Fonden lör låneunderstöd 297 Garanti tiUAktiebolaget /76 30 000 000 298 förrådsfond: Vägmaskiner m. m. 82 600 000 305 Föredraganden 308 fond: Sjöfartsmateriel m. m. 315 Fonden för kanalverk 3 000 000 Summa för kapitalbudgeten 1 876 301 000 Totaltför 6 695 479 000 Bilaga 9till budgetpropositionen 1976 Prop.1975/76:100 verksamhet avser främst beredningav frågor om ekonomisk politik och skattepolitik saml samordning av frågor somrör statens budget. Vidare omfattar verksamheten frågor om arbetsochanställningsvillkor i allmän tjänst samt personaladministrativa ochpersonalpolitiska frågor för statligt anställda. Till hörett antal förvaltningsmyndigheter med uppgifier som omfattar bl. a.rationalisering och revision, statistikproduktion, skatteadministration samtlokalförsörjning. Till departementets verksamhetsområde hör även frågor omskatteutjämningsbidrag till kommunerna och andra kommunalekonomiska frågor samtfrågor om presstöd och samhällsinformation. De förslag till utgifter inom finansdepartementetsverksamhetsområde som läggs fram för /77 omfattar 7 489 milj.kr. Detla innebär en minskning med 616 milj. kr. i förhållande till innevarandebudgeiår. Minskningen orsakas främsl av elt minskal medelsbehov för täckningav merkostnader för löner och pensioner m. m. som följd av löneavtal. För näsla budgeiår utgör bidragen lill kommunernaliksom den största utgiftsposten. Utgiflerna för bidragenökar med 970 milj. kr. till sammanlagt 5 294 milj. kr. Ökningen sammanhängerfrämst med att kommunerna fr. o. m. nästa budgetår kompenseras för minskatskatteunderlag i anledning av de sänkningar av inkomstskatten som beslutadesvid riksdag. Vidare ges under /77 eti fullt årligtbidrag till kommunerna i enlighet med överenskommelsen ombegränsning av kommunalskattehöjningar . Dessa båda utgiflsändamålmedför en ökning av utgifterna under sjunde huvudtiteln med ca 1 050 milj. kr.Skatteutjämningsbidragen ökar med 70 milj. kr. till sammanlagt 2 870 milj. kr.Skattebortfallsbidragen uppgår för innevarande budgetår lill 1 100 milj. kr.Bidragen, som avlrappas successivt, minskar med 150 milj. kr. får ökade resurser för förberedande avden vid riksmöle beslutade omläggningen av skatteadministrationen ochtaxeringen i första instans och förberedelserna för etl nytt ADB- 1 1975/76. 1975/76:100 Bilaga9 2 systemför folkbokföring och beskattning. Verket får dessulom krafligt ökadeutbildningsresurser i anslutning härtill. Vidare får riksskatteverketväsentliga förstärkningar för anvisnings-, konlroll- och revisionsverksamhet. Förslag om förändringar i det slatliga stödet lilldagspressen kommer all föreläggas i särskild proposition. Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. trädde en ny lag omskatteutjämningsbidrag i kraft. Den nya lagstiftningen medförde en betydandeökning av bidragen från slalen lill kommunerna. Skatteutjämningsbidrag ulgår till kommuner,landstingskommuner och kyrkliga kommunenheter. Syftet med bidragen är attneutralisera skattekrafts- och kostnadsskillnader för olika kommuner öeh därmedutjämna skillnaderna i den kommunala skalteutdebiteringen i olika delar avlandet. Skatleutjämningssystemet är etl av de främsta medlen för all skapa en imöjligaste mån likvärdig service i olika delar av landet. Den störstabetydelsen har skatteutjämningsbidragen för , för norrlandskommunernaoch för glesbygdskommuner i andra delar av landet. Det skalleuljämningssyslem som har tillämpats var avsett alt vara ett provisorium i avvaktan på resultaten av den kommunalekonomiskaulredningens arbete. Det har emellertid ansetts angeläget att se över systemetredan dessförinnan. Mot den bakgrunden har särskilda sakkunniga tillkallats idecember 1975 för att göra en översyn av reglerna för skatteutjämningsbidragen. Det sammanlagda beloppet för skatteutjämningsbidragunder vart och etl av åren 19691976 framgår av följande sammanställning. Skatteutjämningsbidrag till kommunerna åren 1969 1976 (milj. 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1460 1608 1781 1938 2 Av bidragsbeloppet för faller 1 638 milj. kr.på kommuner, 108 milj. kr på församlingar och 916 milj. kr. Skatteutjämningsbidragen för åren 1975 och 1976fördelar sig på län enligl följande. Bidragen redovisas förutom i milj. kr.även fördelade på invånare samt omräknade till samma mått som den kommunala utdebiteringen,dvs. kronor per skattekrona (kr./skr. De relativt sett största beloppen förskatteutjämningsbidrag, räknat både per invånare och i kronor per skattekrona,utgår som framgår av tabellen lill de fyra nordligaste länen och Gollands län.Skatteutjämningsbidragen räknat i kronor per invånare uppgår för hela landettill Prop.1975/76:100 Bilaga 9 Kr./inv. Kr./skr. Kr./inv. Kr./skr. 4: 15 . ;2: 20 För och uppgår bidragen till 1 715resp. Närmast följer och Västerbollens län,där bidragen uppgår till 1 421 resp. . För länen iövrigt varierar beloppen . När man mäter bidragen i samma mått somkommunalskatten, dvs. i kronor per skattekrona, redovisas för denhögsta siffran, 14: /skr., för och därefter följer Jämtlandslän med 13: /skr. Motsvarande tal för och länär 9: 37 resp. 8: /skr. Det kan vara av intresse alt notera att med hjälpav skatteutjämningsbidragen uppnår vissa norrlandskommuner en skattekraft somligger i nivå med några av de kommuner som har den högsta skattekraften ilandet. Således får för en skattekraft av 240 skr. per invånare.Endast fyra kommuner i landet, nämligen , , och Siockholm,har en högre skattekraft per invånare. Samlliga kommuner i ochytterligare 15 norrlandskommuner uppnår en skattekraft, som överstiger 200 skr.per invånare. Motsvarande .tal är för och 191 resp. 188 skr. Förlandet som helhet har bidragen räknat i kr. per skallekrona genomsnittligtminskat från 2: 32 till 2: 04 . Detla förklaras av attskatteunderlagstillväxten varit snabbare i de bi- 1975/76:100 Bilaga9 4 dragsmoltagandekommunerna än i riket som helhet. Medelutdebiteringen i riket uppgick år 1975till 25: . per skattekrona och beräknas för till 26: . som ett genomsnitt för landet svarar skatteutjämningsbidragenalltså för 9 resp. av kommunernas inkomster angivnasom medelutdebitering. Verksamheten inom området rationalisering och revisionberäknas fortsätta med samma ambitionsnivå som . Genom statskontoretsnya organisalion och ett ökat samarbele mellan stalskontoret ochriksrevisionsverket förutses en ökad satsning på myndighelsinrikta-de insatser. bedriver revision huvudsakligen iform av förvaltningsrevision. Tyngdpunkten häri skall ligga påmyndighetsinriklad, löpande revision med granskande och främjande syfle. Statisliska centralbyrån svarar för den offentligastatistiken och har en allmänt samordnande funktion inom statistikområdet.Efterfrågan på statistisk information bl. a. som beslutsunderlag och förprognosändamål har fortsatt att öka. Centralbyrån har ca 1 950 anställda, varav ungefär 850arbetar vid produktionsfilialen i . Anslagen till centralbyrån tas uppmed 185 milj.kr. (-|-32 milj. För nästa budgetår föreslås att den offentligastatistiken byggs ut ylterligare. En resursförstärkning på 1,5 milj. kr. avserutökad och förbättrad energistatistik. Även regionalstatistiken föreslås bliutbyggd som samverkan mellan ochsamhälls-planerande organ inom länen och kommunerna görs mer effektiv. Centralbyrånfår medel för att påbörja undersökningar av hushållens sparande. Vidareföreslås förbättringar av lagerstalistiken, en ny moder-niserLngsstalistik förflerfamiljshus, en omläggning och utökning av fastighetspris- ochlagfartsstatistiken och en utvidgning av arbetskraftsundersökningarna vadgäller utländska medborgare. Under nästa budgetår får centralbyrån dessutommedel för alt utföra en undersökning av närvaro och frånvaro vid förskola.Arbetet med folk- och bostadsräkning förutses fortgå planenligt. Skatte- och tullväscn m. m.