prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Dessutom skall rådets kanslikostnader ochprogramverksamhet bestridas med dessa medel. Rådet redovisar sin verksamhet programvisoch uppläggningen följer i huvudsak anvisningarna tiU anslagsframställningavsedda för myndighet med programbudget. Rådets verksamhet är uppdelad på treprogram. Uppdelningen ansluter tUl målen för rådets verksainhet, som dedefinieras i instruktionen för rådet. En redogörelse för programmen och målenför verksamheten återfinns i prop. 1974: 1, bil. Program1: Planering, behovsutredning och uppföljning Program3: Stöd tUl FoU (forskning och utveckling/rationalisering) Inkomster förverksamheten erhålls främst genom byggnadsforskningsavgiften. Deima beräknas för /74 hauppgått tUl 41,1 milj. kr. Till detta kommer statsanslaget som för varderabudgetåren 1973/74 och 1974/75 uppgått tUl 9 mUj. Övriga mkomster bl. a.ränteintäkter utgjorde förra budgetåret ca 2,6 mUj. För detta budgetårfanns ca 52,7 mUj. disponibla för rådets verksamhet. Rådet avstår i sin anslagsframstälhiingfrån att pruicipiellt diskutera finansieringssystemet.Med hänsyn tUl vad som anförts statsverksproposition om principernaför avvägning mellan avgift och statsanslag fmner rådet inte en höjduttagsprocent vara påkallad . Den vägledandeprincipen vid beräkning av det statliga bidraget skall enligt rådet vara att detta minstmotsvarar vad staten skulle ha betalt i forskningsavgift om det statligabyggandet i egen regi hade grundat avgiftsskyldighet.Mot bakgmnd av riksdagsbeslut att höja byggnadsforskningsavgiftenfr. o. m. från till av avgiftsunderlaget anserrådet det vara motiverat med en uppräkning av statsanslaget. Prop.1975:1 Bilaga 14 33 För en ökning av statsanslaget talarockså bl. a. den ökade satsningen på byggandets internationaUsering. Stöd tillexport av byggvaror och byggverksamhet av svenska företag i utiandet skulle iannat fall direkt bekostas av avgifter som den inhemska byggnadsverksamheten betalar och som ytterst belastar brukarnaav byggnader och anläggningar i . Den reduktion av avgiftsunderlaget somblir följden av överföringen avfolkpensionsavgiften från arbetstagarna till arbetsgivarna bör vidare kompenserasgenom ett höjt statsbidrag. Automatik för uppräkning av statsanslageti takt med prisstegringarna saknas, varför rådet anser att en uppräkning börske motsvarande prislägesförändringarna för att hålla anslaget i den avseddarelationen till avgiftsinkomsterna. De senare undergår genom höjning av lönerna i branschen delvis en automatiskanpassning tUl prisutvecklingen. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslårrådet att statsanslaget räknas upp med 7 mUj. tUl 16 milj. kr. Med hänsyn tillstatsmakternas ingående behandling i samband med förra årets statsverksproposition av byggforskningsrådetsverksamhet och principerna för finansiermg finner jag i likhet med rådet inteskäl att nu gå in på dessa frågor. I anslutning tillbudgefbehandlingen av byggforskningsrådefs anslagsäskande har också behandlatsvissa kostnadsfrågor i anslutning tUl omlokaliseringenav till . Dessa frågor har tidigare denna dag anmälts av chefen för i anslutning tUl anslag under sjundehuvudtiteln. Därvid föreslås aft medel anvisas för vissa särskildaengångsanskaffningar av utrustning i sambandmed omlokaliseringen. Beträffande vissa andra utrustningsfrågor i samband medomlokaliseringen har Kungl. Maj:t gett institutet uppdrag att göra vissaytterligare utredningar. Med hänsyntill att frågor som berör byggnadsforskningen kan fömtses bli aktualiserade i samband med ställningstagande tillförslag från den av chefen för industridepartementet tillkaUadeenergiprogramkommittén (I 1973: 06) är jaginte nu beredd att förorda någon höjning av det statiiga bidraget tillbyggnadsforskning. dels ger riksdagentill känna vad jag har anfört angående forskningssamordning m. m., att till Byggnadsforskning för budgetåret1975/76 anvisa ett anslag av . 3 1975.1 samL Nr 1. Prop.1975:1 Bilaga 14 34 Anordningsbidrag m. m. tUl allmänna samlingslokaler 1973/74Utgift 714 900 Reservation 4 285 100 1974/75Anslag 5 000 000 1975/76Förslag 8 000 000 Från anslaget utbetalas dels anordnings-och inventariebidrag tUl all-miännasamlingslokaler enligt bestämmelserna i kungörelsen (1973: 400, ändrad1974: 954) om statiigt stöd tillallmänna samlingslokaler, dels ock bidrag till riksorganisationerna församlingslokaler. Bidraget uppgår under /75 tUl . Föranordnande av allmänna samlingslokaler utbetalas även lån från Lånefonden förallmänna samlingslokaler. Bestämmelserna om anordningsbidrag ochlån för anordnande av aUmänna samlingslokaler innebär i korthet aft bidrag ochlån beviljas kommun, akfiebolag, förening eUer stiftelse för nybyggnad,ombyggnad eller kÖp av byggnad i syfte afttillgodose behovet av allmänna samlingslokaler. Anordningsbidrag utgårmed högst eller, när särskilda skäl föreUgger, med högst 35 9c avlåneunderlaget. Lån utgår med högst det belopp som tUlsammans medanordningsbidraget motsvarar av låneunderiaget. Bestämmelserna om inventariebidraginnebär att sådant bidrag beviljas för anskaffande av inventarier tillallmänna samlingslokaler. Inventariebidrag utgår med högst avlåneimderlaget till den del detta inte överstiger . och avöverskjutande belopp. Bidrag får dock inte överstiga . För beslut om bidrag och lån fastställsav för varje budgetår en gemensam ram, av vilken en viss angiven delfår tas i anspråk för bidrag. För /75 har ramen för lån- ochbidragsgivningen fastställts till 25 milj. kr., varav högst 15 milj. kr. förbidrag (prop. 1974: 1, bil. 14, CU 1974: 14, rskr 1974: 87). Ärenden om bidrag och lån handläggs inombostadsstyrelsen av en samlingslokaldelegation. Samlingslokaldelegationen har avgivityttrande tUl över frågor om anslag och ramar avseende stödettill aUmänna samluigs-lokaler. Beträffande den gemensamma ramen förbeslut om bidrag och lån anför styrelsen följande. För /74 har efter avKungl. Maj:t medgiven utvidgning gällt en ram för lån- ochbidragsgivningen på 25 milj. kr., varav högst 16 milj. kr. Motramen har avräknats dels vissa lån enligt kungörelsen (1957: 367) om statslånför an- 1975:1 Bilaga 14 35 ordnande av allmänna samlingslokaler m. m. (upphävd1973: 400) uppgående tUl6,0 milj. kr., varav 4,3 mUj. avräknats mot ramens bidragsdel, dels lånoch bidrag enligt kungörelsen (1973: 400) om statiigt stöd till aUmänna samlingslokaler med 16,8 mUj. kr., varav 10,5 mUj.kr. Bostadsstyrelsenframhåller att det inte har varit möjligt för delegationen att närmare precisera de projekt somkan bU aktueUa för statiigt stöd under /76. Med hänsyn härtUloch med beaktande av kostnadsstegringen föreslår styrelsen att ramen /76 fastställs till 30 mUj.kr., varav för bidrag högst 18 milj. kr. Bidrag beviljadeunder ett budgetår kan tUl en tredjedel beräknas bli utbetalda under följande budgetår ochåterstoden budgetåret därefter. I enlighethärmed skulle under /75 utbetalas bidrag tUl eft belopp av ca(1/3X10,5 =) 3,5 milj. kr., vartUI kommer bidraget till riksorganisationerna på600 . eUer sammanlagt ca 4 milj. kr. För budgetåret1975/76 kan vid den föreslagna bidragsramen utbetalningarna av bidrag beräknas tiU (2/3X 10,5-M/3X15=) 11,9 milj. kr. Styrelsen föreslår, ienlighet med förslag från samlingslokaldelegafionen, att bidraget tillriksorganisationerna uppräknas till . Utbetalningarna skuUe därvid kunna beräknas tUI inemot 13 milj. kr. för budgetåret1975/76. Vid ingången av /75 fannsen behållning på anslaget på drygt 4 milj. kr. Med beaktande härav och avanslaget för detta budgetår på 5 mUj. samt de för innevarande ochnästkommande budgetår beräknade utgifternablir behovet av anslag för /76 (44-1345 =) 8 milj. kr. I enlighet med förslagförordar jag att den gemensamma ramen för bidrag och lån vidgas med 5 mUj. kr.för /76 och fastställs till 30 milj. kr., varav högst 18 milj.kr. Liksom tidigare bör regeringen utverka bemyndigandeatt vidga ramen om det behövs av sysselsättningsskäl. I sammanhanget vill jag ermra omstatsmakternas beslut (prop. 1974: 56, NU 1974: 31, rskr 1974: 223) att ändrareglema för stads-hypoteksföreningarnas belåningsmöjligheter så att föreningarnafår möjlighet att lämna lån för anordnande av allmänna samlingslokaler. I anslutning härtill har riksbanksfuUmäktige beslutatom en ändring av reglerna för prioritering av lån så att lån tillanordnande av samlingslokaler får lämnas inom den prioriterade sektom påkreditmarknaden. Genom dessa åtgärder har lånemöjlighetema för allmännasamlingslokaler avsevärt förbättrats. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknarjag tUl 8 mUj. Jag har därvid även beräknat medel för bidrag med ett sammanlagtbelopp Prop.1975:1 Bilaga 14 36 tUl riksorganisationerna församUngslokaler, vilket innebären höjning dels med . i enlighet med förslag, delsmed ytterligare . för sådant tekniskt/ekonomiskt utrednings- ochprojekteringsarbete, som avses i en av riksorganisatio-nema gjordframställning. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att beslut om anordnings- ochinventariebidrag samt lån för allmänna samlingslokaler under /76meddelas inom en ram av , varav högst . får tas ianspråk för bidrag, 2. medge att den under1 angivna ramen får överskridas om det behövsav sysselsättningsskäl, 3. tillAnordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler för /76 anvisa ettreservationsanslag av . Upprustningsbidrag m. m. tiU allmännasamlingslokaler 1973/74Utgift 811857 Reservation 4188143 1974/75Anslag 5 000 000 1975/76Förslag 4 000 000 Från anslagetutbetalas upprustningsbidrag enligt bestämmelserna i kungörelsen (1973:400, ändrad 1974: 954) om statiigt stöd tiU allmänna samlingslokaler. Bestämmelserna innebär ikorthet att bidrag kan utgå med högst av kostnaderna för uppmstning avallmän samlingslokal och betalning avskulder. Enligt kungörelsen kan vidare lån som har bevUjats enligt äldrebestämmelser under vissa fömtsättnmgar efterges, s. k. särskUd eftergift. För varje budgetår fastställer riksdagenen ram för beslut om bidrag och eftergifter. Denna ram har för budgetåret1974/75 fastställts tUl 5 mUj. (prop.1974: 1, bU. 14, CU 1974:14, rskr 1974: 87). Under /74 har beslutmeddelats i 19 ärenden angående uppmstningsbidrag med ett belopp av 3,5 milj.kr. samt i 12 ärenden avseende särskildeftergift med ett belopp av 0,8 milj. kr. Samlingslokaldelegationen förutser starktökade anspråk på bidrag och eftergift. Ramen bör med hänsyn härtill ökas tUl 10milj. för /76. För beräkningen av behovet av anslagantas att bidrag som beviljats under ett budgetår kommer att utbetalas tUl tvåtredjedelar under samma budgetår och till en tredjedel under närmast följandebudgetår. 1975:1 Bilaga 14 37 Med beaktande av besluten ochutbetalningarna under /74samt de angivna ramama för budgetåren 1974/75 och 1975/76 beräknas utgifternaunder de två sistnämnda budgetåren till 6,8 milj. kr. resp. 8,3 milj.kr. Vid utgången av /75 skuUeenligt denna beräkning finnas en behållningpå anslaget uppgående tiU 2,4 milj. kr. Med hänsyn härtUl behöveranslaget anvisas med 6 milj. kr. harföreslagit att ramen för bevUjande av upprustningsbidrag och särskilda eftergifter av äldre lån vidgasfrån 5 tUl 10 mUj. Jag kan inte biträda förslaget och förordar alltså attramen för nästa budgetår bestäms till oförändrat 5 milj. kr. Anslagsbehovet förnästa budgetår beräknar jag till 4 mUj. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att beslut om upprustningsbidragoch särskilda eftergifter av äldre lån meddelas inom en ram av 5 000 000 kr.under /76, 2. till Upprustningsbidrag m. m. tillaUmänna samUngslokaler för /76 anvisa ett reservationsanslag av4 . Prop.1975:1 Bilaga 14 38 1973/74 Utgift 13 505 964 1974/75 Anslag 14 270 000 1975/76Förslag 15 762 000 är centralför\'altningsmyndighet för ärenden om planläggning av bebyggelse och ombyggnadsväsendet. Det åligger verket att ianslutning till den aUmänna uppsikten över planläggningen och byggnadsväsendetge råd och vägledning för planläggningen samt meddela föreskrifter, råd ochanvisningar för byggnadsväsendet ävensom att verka för samordning mellanplanverkets och andra myndigheters insatser på dessa områden. leds av en styrelse. Chef förplanverket är en generaldirektör. Inom verket finns fem byråer: administrativabyrån, byggnadsbyrån, planbyrån, regionbyrån och stadsbyrån. Beräknad ändring 1975/76 -1-1 278 000 -f 3 000 -f 3 000 -i- 56 000 ( 40 000) (4- 6 000) (-f 6 000) -f 128 000 -t- 703 000 -t-2 692 000 Inkomster vid planverket, som redovisaspå driftbudgetens inkomstsida under uppbörd i statens verksamhet, beräknas / 76 till , varav . från försäljning avpublikationer. Pris- och löneomräkning ,varav . avser höjt lönekostnadspålägg. Prop.1975:1 Bilaga 14 39 O-alternativetinnebär en reducering av nuvarande medelsram med totalt , varav huvuddelen(.) beräknas faUa på anslagsposten Lönekostnader. avser,i syfte att så långt möjligt undvikaentledigande av personal, i första hand all avräkna den normalapersonalavgången mot den personalminskning som framtvingas av en minskad anslagstilldelning. Enanslagstilldelning enligt detta alternativ skulle aUvarligt försämra verketsmöjligheter att fullgöra sina åligganden. Särskilt torde verketsutåtriktade verksamhet, som tar sig uttrycki publicering, skriftliga utlåtanden, personliga överläggningar och besvarande av telefonförfrågningar, komma att blilidande. För att kunnautnyttja experter i den omfattning som under en lång följd av år visat sigerforderligt för att rationellt kunna bedriva uppgiftenatt utge föreskrifter, råd och anvisningar till plan- och byggnadslagstiftningen erfordras att planverkets expertmedelökas (. Förinsamling av erfarenheter av tUlämpningen av Svensk Byggnorm, verketstypgodkännande verksamhet och tillverkningskont. ''o!l erfordras en tjänst som byrådirektör vidbyggnadsbyrån (. Förprojekt avseende planekonomiska redovisningar samt för att tillföra verkets anvisningsarbeterelevant ekonomisk fackkunskap erfordras en tjänst för avdelningsdirektör vidstadsbyrån (. Förallmänt administrativt arbete, bl. a. handläggning av allmänna remisser samtärenden rörande statsbidrag till översiktlig planering, erfordras en tjänst för förstebyråsekreterare vid administrativa byrån (. För kvalificeradekontorsgöromål erfordras en tjänst som kanslist vid regionbyrån (. Förmedverkan vid planering och utformning av olika utställningar samt för aftansvara för den löpande verksamheten i planverkets utställningslokal erfordras en assistenttjänst(-|-. Föratt möfa de växande funktionella och miljömässiga kraven på bostäders ocharbetslokalers utformning erfordras en tjänst som byrådirektör vid byggnadsbyrån (-f 90 812kr. Under anslagsposten Expenser beräknasökningar av kostnader för publikationstryck och för bidrag tUlstatens betong- och stålbygg- nadskommittéer. Vidare begärs medelför inköp av arkivskåp (4-405 kr. Med hänvisning tUlsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till för budgetåret1975/76 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 14 40 Bidrag till översiktlig planering m. m. 1973/74Utgift 419 288 Reservation 14 392 800 1974/75Anslag 3 228 000 1975/76Förslag 4 000 000 Från anslaget bestrids enligtföreskrifterna i kungörelsen (1958: 163) angående statsbidrag tUl vissaplankostnader och i prop. 1947: 245 angivna grunder dels övergångsviskostnader för upprättande av regionplan ienlighet med byggnadslagstiftningens föreskrifter, dels vissa väg-föreningskostnaderför genomförande av byggnadspian. För innevarande budgetår har Kungl. Maj:t föreskrivitatt högst 3 milj. kr. får disponeras fill från allmän synpunkt angelägnaplaneringsförefag i andra former än sådanasom byggnadslagen anvisar, huvudsakligen tUl sådan översiktiig planeringsom hänger samman med den fortsatta fysiska riksplaneringen. Regionplaneringenligt b5'ggnadslagen pågår f. n. i Göteborgs- och Kalmarregionerna. räknar med att det underinnevarande och nästkommande budgetår kan bli aktuellt att avlösa samtligautestående förskott. Medelsbehovet härför beräknas tUl . Anslagethar tillförts medel för dessa avlösningar, varför ytterligare medel för dettaändamål inte erfordras. Under anslaget skall beräknas medel förstöd även till annan planering än den som bedrivs i regionplaneförbundensregi, huvudsakligen sådan planering som hänger samman med den fortsattafysiska riksplaneringen men också andra typer av planering av allmänt intresse.Chefen för dåvarande har redovisat de närmare motiven ochformerna för denna bidragsgivning vid sin föredragning i anslutning till prop.1972: 111. Stöd avses i första hand kunna komma ifråga till planering iregioner där kommunerna har begränsade planeringsresurser men där övervägandenfrån rikssynpunkt föranleder omfattande planeringsinsatser. Prövningen om och ivilken utsträckning bidrag skall lämnas åvilar Kungl. Maj;t och sker efterförslag av planverket med hänsyn till omständigheterna i varje särskUt fall.HittiUs vunna erfarenheter av arbetet med den fysiska riksplaneringen visar attplaneringsinsatser av den typ och omfattning som här avses behövs inom ettbetydande antal kommuner med otillräckliga planeringsresurser för ändamålet. Verkets granskning av de kommunalaprogrammen för hushållning med mark och vatten har givit vid handen attplaneringsarbete i syfte att tiUgodose riksintressen kommer att påbörjas i 270kommuner. På grundval av kommunernas program och länsstyrelsernas yttrandenöver Prop.1975:1 Bilaga 14 41 dessabedömer planverket det vara nödvändigt att ett omfattande planeringsarbetegenomförs före . Verket finner det angeläget att statiiga medel utgår för att dels genereUt bidra tiUerforderliga inventeringsarbeten m. m. rörande områden av riksintresse ikommuner med begränsade resurser, dels bidra till de från rikssynpunkt särskiltangelägna kommunala planeringsföretag som skall påbörjas i kust-ochskärgårdskommunerna samt i fjällregionen. I anslagsframställningen för /75 uppskattade verketbehovet av medel under budgetåren 1974/75 och 1975/76 tUl 8 milj. kr.Denna beräkning torde med ledning av vunna erfarenheter vara tilltagen iunderkant. begär aft 7 milj. kr. får tas i anspråk för dessaändamål under /76. Det stalsfinansiella stödet tillupprättande av regionplaner avvecklas ienlighet med statsmakternas beslut i och med utgången av /75. Jag förutser att förskott till kostnaderför regionplanering under innevarande årskall komma att beviljas läns regionplane-förbund med 150 000 kr.Därefter föreligger infe något behov av förskottsmedel för ändamålet.Anslaget Förskott till plankoslnader m. m. under Fonden för förlag tUlstatsverket på kapitalbudgeten behöver därför inte fas upp för budgetåret1975/76. Maj:t har under är 1974 fastställtregionplan för och därvid avlöst lämnade förskott påstatsbidrag till kostnader för planarbetet. Under innevarande och nästkommandebudgetår torde det enligt planverket bliaktuellt att genom bidrag avlösa samtliga återstående förskott. Anslagetbehöver inte tillföras några ytterligare medel för detta ändamål. Jag övergår nu till frågan om medel förstöd även till annan planering än den sombedrivs i regionplaneförbundens regi. I enlighet med beslul idecember 1972 (prop. 1972: 111, CU 1972: 35, rskr 1972: 348) pågår f. n. ettomfattande arbete i syfte att fullfölja och vidareutveckla den fysiska riksplaneringengenom åtgärder och planering på kommunaloch regional nivå. I den nämnda propositionen angavs att planeringen, i varjefall i de delar av landet där planeringsbehovetär stort, i huvudsak bör vara genomförd före . Maj:tuppdrog åt länsstyrelserna att föra överläggningar med kommunerna och redovisa vissa program för kommunalplanering och för åtgärder från länsstyrelsernas sida. Länsstyrelserna har ijuli 1974 redovisat resultatet av programarbetet till Kungl. Maj:t. Efteravslutad remissbehandling i berörda centrala verk bereds f. n. programmaferialet inombostadsdepartementet. Prop.1975: 1 Bilaga 14 42 tagit ställning till programmen kommer det samladeutfallet av programarbetetatt redovisas för . De kommunala programmen innefattarställningstaganden till avgränsning av dei underlagsmaterialet utpekade intresseområdena och redovisningar av vilka åtgärderi form av säkerställande, planering och utredning som bör vidtas under tidenfram tUl . Ambitionsnivån i de redovisade programmenär hög. Det föreligger behov av statliga insatser för att bidra tiU att de iprogrammen angivna utrednings- och invenferingsarbetena kommer tiU stånd. Jag räknar därför med att även vissaresursförstärkningar i form av ökade bidragsmöjligheter är nödvändiga omplaneringsåtgärderna skall motsvara av fattade beslut.Statiiga bidrag bör kunna utgå till i första hand frän rikssynpunktintressanta planeringsföretag i sådanaresurssvaga kommuner som berörs av de av fastlagda geografiskariktlinjerna eller som annars i särskilt hög grad berörs av den fysiskariksplaneringen. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört böranslaget räknas upp med 1 mUj. Jag har därvid beaktat att chefen för kommundepartementet ianslaget tUl länsstyrelserna under fjortonde huvudfiteln beräknar medel förinsatser i fråga om inventeringar och utredningar av betydelse för den fysiskariksplaneringen. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag lill översiktlig planering m. m. för /76 anvisaett reservationsanslag av . 1975: 1 Bilaga 14 43 D LANTMÄTERI- OCH KARTVÄSENDET Organisation, uppgifter, m. m. fördeslantmäteriet och rUcets alhnänna kartverk samman i en gemensam organisafion.Det stafiiga lantmäteri- och kartväsendet är organiserat på tre nivåer: ettcentralorgan (statens lantmäteriverk), i varje län en överlantmäfarmyndighetsamt lokalt faslighetsbild-n ingsmyndigheter. () är central förvaltningsmyndighet förfrågor om fasfighetsbUdning, fastighetsbestämning, fastighetsvärdering,fastighetssamverkan och fastighetsregistrering samt mätningsverksamhet ochallmän kartiäggning. I den sistnämnda uppgiften åligger det LMV särskilt aftvarje år upprätta förslag till plan för de aUmänna karfarbetena samt utföragrundläggande kartläggning och utge kartor i skalor, serier och versioneranpassade tiU samhällets grundläggande och kontinueriiga behov. LMV leds av en styrelsemed en generaldirektör som ordförande och högst sex andra ledamöter, som Kungl.Maj:t utser särskilt. Generaldirektören är chef för verket. Inom verket finnsfyra huvudavdelningar, administrativa avdelningen, fastighetsavdelningen,kartavdelningen och produktionsavdelningen. Dessutom finns eft revisionskonfor. För samråd i mierabetydelsefulla frågor om riktlinjer för de allmänna kartarbetena har till LMVknutits ett k a r t r å d, bestående av företrädare för vissa myndigheter ochSvenska kommunförbundet och med generaldirektören i verket som ordförande. överlantmätarmyndigheten har länet somverksamhetsområde. Chef för myndigheten är överlantmätaren, som dessutom ärtjänsteman hos . skall inom länet främstleda och utöva tillsyn över verksamheten vid de statiigafas-tighetsbUdningsmyndigheterna, utöva tillsyn över mätningsverksamheten samtverka för samordning av grundläggande mätnings- och kartiägg-ningsverksamhef. handhar lantmäferi-ochkartverksamheterna på den lokala nivån. För dessa verksamheter är landetindelat i 87 lantmäteridistrikt. Varje lantmäteridistrikt utgörverksamhetsområde för en fasfighetsbildningsmyndighet. För särskildafasfighetsbildningsuppgifter finns f. n. ytterligare 30 statliga fastighetsbildningsmyndigheter,s. Av dessa har 29 fastighetsbildningsuppgifter somsammanhänger med jordbrukets och skogsbrukets rationalisering samt enuppgifter som rör utvecklingen av tätbebyggelse. Chef förfastighetsbUdningsmyndighet med lantmäteridistrikt som Prop.1975:1 Bilaga 14 44 verksamhetsområdeär en distriktslantmätare och för annan statlig fastighetsbUdningsmyndighet enlänslantmätare. Det statiiga lantmäteri- och kartväsendetsysselsatte totalt ca 2 250 anställda, varav drygt 700 vidstatens lantmäteriverk. Utanför den nu beskrivna statiigaorganisafionen men underordnad denna itUlsynshänseende finns dels 42 kommunala fastighetsbUdnings-myndigheterför utveckling av tätbebyggelse, dels 24 statliga och 34 kommunala fasfighetsregistermyndigheter. är , där ärenden omfastighetsregistrering handläggs inom lantmäterieiUieten.