prop · FZ0318 · 1975-12-31 00:00:00 — En invandringspolitik efterde rikllinjer som nordiska kommittén har föreslagit förs redan i Sverige.Riktlinjerna för utlänningspoliflken i vårt land har lagts fast genomriksdagens beslut med anledning av prop. 1968: 142. Jag viU i sammanhangetockså erinra om alt regeringen på grundval av invandrarulredningensslutbetänkande (SOU 1974: 69) Invandrarna och minoriteterna i prop. 1975: 26har lagt fram bl. a. förslag till vissa övergripande mål och riktlinjer för denframtida invandrar- och minoritetspolitiken. Jag har därför ingen anledningall i detta sammanhang närmare gå in på nordiska kommitténs förslag rörande uflänningspolitiken. Deförslag till ändringar i de olika ländemas utlänningslagstiftning, somkommittén lägger fram i syfte att få lill stånd en enhetlighet på detta område,innebär i slor utsträckning en anpassning lill gällande Prop.1975/76:18 139 Anledning saknas därför att närmare beröra dessa förslag. 1 det följandeämnar jag däremot ta upp vissa förslag som för sitt genomförande förutsätter ändringi vår utlänningslagstiftning. Denförsta av kommitténs rekommendationer som aktualiserar sådan ändring gällerfrågan om meddelande och återkallelse av tillstånd för utlänning att vistas ocharbeta här i landet. F. n. gäller att utlänning inte får vistas här längre lidän ulan att ha uppehållstillstånd. Tillståndet är tidsbegränsat.Någon minimi- eller maximitid för giltigheten av etl sådant tillstånd finnsinte föreskriven, men tiden får inte överskrida gUtighetstiden för utlänningenspass. Uppehållstillstånd kan återkallas endasi om utlänningen i lillslåndsärendetmot bätlre velande lämnat oriktig uppgift som har föranletl alt tiUslåndet beviljats(50 § UtlL). För atl få la anställning måste utlänning vidare ha arbetstillstånd.Också detta tillstånd är tidsbegränsat men inga bestämmelser om minimi- ellermaximitid finns. Regelmässigt bestäms giltighetstiden så att den överensstämmermed tiden för uppehållstillståndet. Arbetstillstånd kan återkallas omsärskilda skäl föreligger (16 § UtlL). Utlänning som är fast bosatt i landet,vilket numera innebär att han skall ha bolt här , kan i ställetför uppehålls-och arbetstillstånd efter ansökan beviljas bosättningstillstånd.Detta lillslånd ger vederbörande rätt att utan tidsbegränsning resa in,uppehålla sig och arbeta i landet. Bosätlningstillständ kan återkallas på sammagrunder som uppehållstillstånd, dvs. om utlänningen mot bättre vetande lämnatoriktig uppgift som har föranlett alt tillståndet beviljades. Det kan dessutomåterkallas om tillståndsinnehavarens bosättning i landet upphör (50 § resp. 10§ andra slyckel UtlL). har föreslagit att uppehållstillstånd skall första gången beviljasför etl år om inte särskUda skäl talar däremot. Beviljas förlängning avtillståndet skall giltighetstiden bestämmas till minst elt år. Delsammaföreslås av kommittén gälla vid beviljande av arbelsflUstånd. Efler två årsvistelse bör utlänningen få tidsobegränsat bosättningstUlstånd, som tar överuppehålls- och arbetstUlslånd. Samtliga lillslånd skall kunna återkallas omutlänningen genom oriktiga uppgifter eller svikligt förligande har föranlettatt tillståndet beviljats. Återkallelse av uppehålls- och arbetstillståndföreslås dessutom kunna ske i de fall då uflänningen inte iakttar medtillståndet förenade villkor. Iförhållande till den ordning som gäller i värt land vid meddelande ochförlängning av tillstånd innebär kommittéförslaget inte någon mer betydandeavvikelse. Under remissbehandlingen har emellertid väckt förslag om attersätta den nuvarande ordningen med bosältningstillstånd med elt permanentuppehållstillstånd, som skulle kunna meddelas utlänning redan efter ett årslegal vistelse i landet. Detta förslag har sedan ånyo framfört i sambandmed vissa andra förslag om ändring i UtlL. Jag återkommer i det följande tilldenna Prop.1975/76:18 140 fråga(8.7). Redan nu vill jag emellertid för sammanhangets skull nämna, att jagansluter mig tUl förslaget att ersätta bosättningstiUståndet med ett permanentuppehållstillstånd. Kommitténs förslag tillgrunder för återkallelse av tillstånd innebär däremot, i förhållande tillgällande rätt, att återkallelsemöjligheterna utvidgas. I fråga omuppehållstillstånd och bosättningstillstånd sker detta genom alt svikligtförtigande jämställs med oriktig uppgift och beträffande uppehållstillstånddessutom genom att återkallelse skall få ske, om utlänningen inte iakttar medtillståndet förbundet villkor. För arbetstillstånden innebär förslaget attsamma ålerkallelsegmnder införs som för uppehållstillstånd. Motden föreslagna ordningen har vid remissbehandlingen endast haft något atterinra. Verket anser att bärande skäl inte har angetts för återkallelse på dengmnden alt utlänningen inte iakttar de villkor som är förenade med tillståndet.SIV anser vidare att rekvisilet "särskilda skäl" för återkallelse avarbetstillstånd bör kvarstå beträffande utlänningar som ännu inte har rest in ilandet. Enligtmin mening framstår möjligheten all återkalla tillstånd som har erhållits genomsvikligt förligande som elt naturligt komplement till den nuvarande återkallelsegrundenoriktig uppgift. 1 den svenska civil- och strafflagsflftningen jämställs i åtskiUigafall svikligt förtigande av etl betydelsefullt förhållande med en uttryckligtlämnad oriktig uppgift. Man har i sådana fall ansett det lika klandervärt altmedvetet framkalla en felaktig föreställning hos någon genom att svikligenförtiga del rätta förhåUandet som genom alt lämna en vUsdedande uppgift. Jag ärdärför beredd alt ansluta mig till förslaget på denna punkt. Jag vUl emellertidbetona att endast sådant förtigande som innebär ett medvetet utnyttjande av tillståndsmyndighelensbristande kunskap om ett för flllståndels beviljande avgörande förhållande börfå leda till att tillståndet återkallas. Vad jag nu har sagt följer av altförtigandet skall ha skett svikligen. Jagföreslår alltså all rekvisilet svikligt förtigande införs som ylterligare grundför återkallelse av tiUstånd alt vistas här. Arbetstillstånd bör likaså kunnaåterkallas om det föranletts av oriklig uppgift eller svikligt förligande.Förslaget innebär ändring av 50 § UtlL. En motsvarande justering bör företas i64 § första stycket UtlL, som föreskriver straff för bl. a. den som iansökningsärende enligt UtlL lämnar medvetet oriktiga uppgifier. Någonanledning att ta bort den nuvarande möjligheten atl återkaUa bosältningstillståndeller enligl mitt förslag elt permanent uppehållstUlstånd för den varsbosättning här i landet har upphört, anser jag inte föreligga. Förslagetatt uppehållsflllstånd och arbelsflUstånd, skall kunna återkallas omutlänningen inte iakttar med tiUståndet förenade villkor finner 1975/76:18 141 jag mera tveksamt. Möjligheterna att förenauppehållstillstånd med särskilda föreskrifter eller villkor används numerapraktiskt taget aldrig. Skulle del emellertid hända att ett uppehållstillståndförenades med särskild föreskrift exempelvis av innebörd att utlänningen intefick vistas utanför ett visst område, kan överträdelse medföra fängelsestraffoch förvisning (27 och 65 §§ UtlL). Denna ordning får anses väl svara motbehovet att kunna ingripa i sådana situationer. Jag föreslår därför ingenändring i detta hänseende. Som jag har föreslagU bör arbetstillstånd på sammasätt som uppehålls- och bosättningstillslånd kunna återkallas, om tillståndethar beviljats på grund av medvetet oriktiga uppgifter eller svikligtförtigande. Jag viU emellerfld i delta sammanhang erinra om att arbelsflUståndenligt 16 § UflL kan återkallas när det föreligger "särskilda skäl".Bestämmelsen är uppenbarligen avsedd alt tillämpas endast i undantagsfall. Isitt remissyttrande beiräffande möjligheterna att återkalla arbetstillståndhar pekat på den situation, som uppstår när arbets-tillsånd har meddelatsför utlänning i samband med organiserad överföring av utländsk arbetskraft menutlänningen inte inställer sig hos arbetsgivaren och det inle ens framgår atthan har rest in i landet. I sådana fall är det enligt min mening rimligt atttillståndet skall kunna återkallas på begäran av den arbetsgivare som skulle geuflänningen anställning och atl nytt tillstånd beviljas för annan utlänning somarbetsgivaren önskar anställa i stället. En möjlighet att återkalla arbetstillståndeti ett sådant läge skulle dessutom kunna motverka att utlänningen endasi för allfå elt arbetstillstånd söker anställning vid ett välrenommerat förelag, fastänhan inle har för avsikt alt börja just den anställningen. En möjlighet att ålerkaUaarbetstillstånd i dessa och hknande siluationer bör således enligt min meningalltjämt finnas. Bestämmelsen bör tillämpas restriktivt. Vad jag nu har föreslagit innebär sammanfattningsvisföljande. Uppehålls- och arbetstillstånd skall kunna återkallas om utlänningengenom att lämna oriktiga uppgifter eller genom svikligt förtigande har föranlettatt tUlslånd har beviljats honom. Permanent uppehållstillstånd skall dessutompå sätt nu gäller beiräffande bosätlningstillständ återkallas om hansbosättning här i landet upphör. Arbetstillständ skall vidare undantagsviskunna återkallas pä grund av särskilda skäl. har vidare föreslagit att utlänning börtillförsäkras rält att klaga över bl. a. beslut om avslag på ansökan om uppehålls-eller arbetstillstånd. Enligt gällande rätt kan beslut om vägratuppehållstillstånd med vissa begränsningar överklagas i de särskilda fall dåavslagsbeslutet gmndas på s. k. vandelsskäl eller uppehållstUlståndet försettsmed s. k. utresebeslut (46 § UtlL). Jag har tidigare lagt fram förslag om fullbesvärsrätt i dessa fall. I övrigt fär talan inte föras mot beslut att vägrauppe- 1975/76:18 142 hållstillstånd.Inte heller föreligger besvärsrält mot beslut genom vilket arbetstillståndvägrats. Vägratuppehålls- eller arbetstUlslånd innebär inte atl uflänningen genast kan tvingaslämna landet. För detta fordras ett särskilt förpassningsbeslut, som, enligtvad har föreslagits, bör kunna överklagas i full utsträckning. I förpassningsärendetprövas regelmässigt huruvida uppehållstillstånd och, i förekommande fall,arbetstillstånd kan beviljas. Jag är mot denna bakgrundinte för egen del beredd alt föreslå någon ytterligare besvärsrält i fräga omuppehållstillstånden. I fråga omarbetstillstånden gäller att övervägandena enbart avser genereUa förhållandenpå arbetsmarknaden. Dessa förhållanden kan skifta kraftigt från en period annan. Att för de utlänningar, som före inresan söker och får avslag påansökan om arbetstillstånd, införa en besvärsordning för överprövning är enliglmin mening inle rimligt. För den som uppehåller sig inom landet får det ansestillräckligt att fuU besvärsrätt finns i förpassningsärendet. En sådanöverprövning kommer, som jag har nämnt, alt behandla skälen tUl atttillstånd saknas. Inte heller i fråga om arbetstUlslånden föreslår jag därföratt besvärsrätt införs. Vid sin genomgång av deolika ländernas avlägsnandeinstitut har kommittén konstaterat vissa materiellaskillnader som den emellertid bedömt som i praktiken obetydliga. Kommittén hardock lagt fram förslag för att om möjligt nä en ännu bättre överensstämmelsemellan lagstiftningen i de nordiska länderna. Förslagen berör såväl reglernasinnehåll som avlägsnandeinstitutens benämning. Vad gäller avvisningsinstitutethar kommittén bl. a. föreslagit en utvidgning av awisningsmöjlighelerna isvensk rätt vid misstanke om brott. Vidare har föreslagits en snävarebegränsning i tiden av awis-ningsmöjligheten. I sistnämnda hänseende innebärförslaget alt avvisning skaU kunna ske endast vid gränsen i direkt samband medankomslen till riket. Avlägsnande under denärmaste tre månaderna efter inresan föreslås ske genom "bortvisning"på samma grunder som gäller för avvisning men också av det skälet, attutlänningen rest in vid sidan av passkontrollen. För tiden efter tre månadersvistelse skall avlägsnande enligt förslaget kunna ske genom utvisning. Även ifråga om utvisning innebär förslaget en utvidgning av gmnderna för åtgärden. De förslag som nordiskakommittén sålunda har lagt fram om förutsättningarna för avvisning ochavlägsnande av utlänning och avlägsnandeinstitutens benämning medför i vissadelar betydande ändringar i UtlL:s uppbyggnad och innehåll. Jag är inle bereddatt i detta sammanhang ta ställning till förslagen. I likhet med några avremissinstanserna, bl. a. hovrätten för och LO, anser Prop.1975/76:18 143 jaglämpligt alt frågoma görs till föremål för ytterligare utredning. Det kanlämpligen ske i sammanhang med den av mig fömt aviserade utredning som bl. a.skall överväga frågor rörande förvisning. 8.7Frågan om permanent uppehållstillstånd Icke-nordbosom är fast bosatt i kan efter särskild ansökan bevUjas bosältningsflllstånd.Sådant tiUstånd skall enligt 55 § UtlK meddelas om det är uppenbart attutlänningen inte kan förvägras fortsatt uppehållsflUstånd p. g. a. vandelsskäl.Bosältningstillstånd meddelas efler i allmänhet bosättning här. SIVföreslår som jag har nämnt alt bosättningstillstånden avskaffas. 1 ställetföreslår man en ordning som innebär att utlänningen först för av etl årbeviljas tidsbegränsat uppehållstillständ och därefter permanent uppehållsflllstånd. EnligtSIV är det mycket sällsynt alt verket efter fortsalt s. k. vanddsprövningavslår ansökan om förlängt uppehållstillständ. Den föreslagna ordningen skulledärför inte medföra några egentliga ölägenheter. Däremot skulle den enligtverket medföra en betydande lättnad av arbetsbördan både för verket ochpolismyndigheterna och en förenkling för utlänningen. menar också bl. a.all uflännings-kontrollen skulle förbättras genom atl polisensutredningsresurser koncentreras liU färre utredningsliUfällen. Förslagethar tUlstyrkts av praktiskt taget alla remissinstanserna. Varjeåtgärd som är ägnad alt underlätta beslulsomgången för myndigheterna och förutlänningarna är självfallet värdefull. Det förslag som har lagt fram harenligt min mening betydande fördelar i detta hänseende. Jag ansluter mig därförtill förslaget. LiksomSIV anser jag att permanent uppehållstUlstånd i allmänhet bör meddelas redan eflerett års bosättning i . När tveksamhet råder om utlänningensförsörjningsförmåga eUer vandel eller när vistelsen här avses bli begränsadtill eller annars särskilda förhållanden talar mot att permanentuppehållstillstånd meddelas, får liksom hitfllls tUlständstiden begränsas. Vissa rättsverkningaranknyts nu till innehav av bosältningstillstånd. Sålunda jämställs uflänningmed sådant tillstånd med svensk medborgare i fråga om rätten att idka näringenligt lagen (1968: 555) om rätt för utlänning och utländskt företag att idkanäring här i riket. Med den ordning jag nu har föreslagit bör derättsverkningar som följer av bosättningstiUstånd i allmänhet anknyta lill ettårs vistelse här i riket efter erhållande av permanent uppehållstillstånd. Enbestämmelse av den innebörden bör tas in i ikraftträdandebeslämmelserna tillden föreslagna lagen om ändring i UtlL. För att inte försämra situationen förde utlänningar som vid lagens ikraftträdande redan varit bosatta här att de hade kunnat fä bosättningstill- Prop.1975/76:18 144 ståndenligt nu gällande ordning, föreslås rätlsverkningama under en övergångstid bliknutna till viss tids vistelse här jämte innehav av permanentuppehållstillstånd. Enanknytning av bosältningstillståndets rättsverkningar till innehav avpermanent uppehållstillstånd bör inte ske i fråga om rätten att idka näringeller utöva annan förvärvsverksamhet. 1 dessa fall bör, i enlighet med våraåtaganden enligt den s. k. europeiska bosättnings-konventionen (jfr prop. 1971:26), rättsverkningarna knytas direkt till innehavet av permanent uppehållsflllstånd. Denuvarande bevisen om bosättningstillslånd är enhgt förenade med storanackdelar. I bevisen finns inga uppgifter som kan tjäna som identifikation avinnehavaren. Inte heller behöver innehavare av bosättningstiUstånd ha pass försin vistelse här (25 § andra stycket punkt 1 UflK). föreslår därför enannan ordning beträffande bevisen om permanent uppehållstillstånd. Verket föreslåratt beviset stämplas in i utlänningens passhandling. Vidare föreslås att självabeviset ges en giltighet av . Beviset får därefter förnyas efterpåminnelse av , som genom sitt ADB-system kan följa bevisens förfallotider. 1 dehänseenden som sist har nämnts tillkommer beslutanderätten regeringen eftersomvad som föreslagits har karaktären av verkställighetsföreskrifter. Jag villemellertid framhålla att jag delar SIV:s uppfattning alt bevisen börtidsbegränsas och las in i utlänningens pass eller moisvarandeidentitetshandling för att man skall kunna undvika missbruk av bevisen. Det ärgivet alt förnyelse av beviset inte får innefatta någon prövning av självatillståndet. SIVhar slutligen pekat pä det förhällandet att de rättsverkningar som är knutnatill bosättningstUlståndet, inte gäller nordbor. Dessa är exempelvis intejämställda med svenska medborgare i fråga om rätten att idka näring. Ändringföresläs i samband med införande av permanent uppehållstillstånd. Nordiskamedborgare är, som har framgått av vad jag har anfört, i slorutsträckning gynnade framför andra utlänningar. I vissa fall är emellertidinnehavare av bosättningstillstånd bättre ställd. Frågan i vilka hänseendenskillnad föreligger och i vad mån den är särskilt motiverad är f. n, uitetillräckligt utredd. Jag är därför inte beredd att i detta sammanhang föreslåatt nordbor generellt jämställs med innehavare av permanent uppehållstillstånd.Även denna fråga får övervägas i samband med den förut nämnda utredningen. Iett hänseende bör emeHertid en ändring genomföras . Jag föreslär, eftersamråd med chefen för , att medborgare i annat nordisktland som är bosatt här i riket jämställs med innehavare av permanent uppehållstillständi fråga om rält att här idka näring. Förslaget föranleder ändring i den förut nämnda Prop.1975/76:18 145 lagenom rält för utlänning och utländskt företag att idka näring här i riket. 8.8.1 Förpassningsbeslutvid vägrat uppehållstillstånd m. m. har, som jag tidigarenämnt, i sin skrivelse pekat på att det i betydandeutsträckning förekommer att utlänningar som fått avslag på ansökan om uppehållstUlståndstannar kvar i landet . I brist på arbetstillstånd ärutlänningarna i dessa fall hänvisade till försörjning genom socialhjälp ellerillegal arbetsanslällning. Mot denna bakgrund föreslår alt förpassningsbesluti regel meddelas med beslutet om avslag på ansökan om uppehåUsflllstånd.Förslaget fömtsätter ingen lagändring. Enligt SIV:s mening är det emellertid lämpUgtatt föredraganden i propositionen gör etl uttalande av den innebörd harföreslagit. Denav sålunda väckta frågan har jag tidigare behandlat i samband med frågorom besvärsordningen i utlänningsärenden (8.3). Jag får därför hänvisa till vadjag då anförde. 8.8.2 Påföljdvid anställning av utlänning utan arbetstillstånd Arbetsgivare som ansläUer utlänning som saknar arbetstillstånd kan enligt 63 § UtlL dömas tiUdagsböter. Påföljden för underlåten anmälan av arbetsgivare enligt 62 § UflKatt han har utlänning anställd utgörs däremot enligt 64 § UtlL av dagsbötereller, när omständigheterna är försvårande, fängelse . Enligtvad anför i skrivelsen är möjligheterna att undgåuppläckt för nu berörda brott stora. Det finns enligt anledning all troalt vissa arbetsgivare av den anledningen och med hänsyn till den begränsadepåföljden medvetet bryter mot bestämmelserna. SIVföreslår i skrivelsen alt en betydande straffskärpning införs för arbetsgivaresom anställer uflänning utan arbetstillstånd. I första hand förordar enstraffavgift, som varierar beroende på dels den tid som anställningen harvarat, dels på om uppsåt förelegat eller, alternativt, vilken grad av oaktsamhetsom funnits. föreslår vidare att fängelse införs i straffskalan. Förslagetatt införa en straffavgift tillstyrks endast av LO och RPS. Däremot instämmer flertaletremissinstanser i förslaget att införa fängelse i straffskalan i 63 § UflL. Detär, som också har framhållit i sin skrivelse, ett starkt samhällsintresseatt bestämmelserna om den reglerade invandringen inte kringgås. Även för deutlänningar i vårt land som har fått tillstånd att vistas och arbeta här är detviktigt att förefintliga arbetstillfällen inte minskas till följd av iUegalaanställningar. Som jag har an- 10 1975/76.1 saml. Prop.1975/76:18 146 tyttmedför vidare anställning i strid mot UtiL alt arbetsgivaren kan påtvinga denanställde undermåliga arbetsvillkor. Arbetsgivaren torde i dessa fall också iallmänhet underlåta att i fråga om utlänningen fullgöra sina socialaskyldigheter. Jag är därför beredd altmedverka till att illegala anställningsförhållanden kraftigare motverkas. del kan ändring åstadkommas genom ökad information om gällande rätt i nuberörda hänseenden. Det är angeläget alt sådan information sprids. I åtskilliga fall torde man emeUerfld ha att göra med medvetnalagöverträdelser. För dessa fall bör övervägas skärpta påföljder. har i första handförordat införande av straffavgifter. Jag vill med anledning av det erinra omatt frågan om ekonomiska straffsanktioner är föremål för överväganden inom uiredningen(Ju 1973: 11) om eventuell reformering av det ekonomiska sanktionssystemet inomstraffrätten. Utredningen kommer att behandla även den fråga som har tagitupp. I avvaktan på utredningens betänkande anser jag mig inle nu böra förordaatt särskilda straffavgifter införs som påföljd i UtlL, Däremot förordar jag attfängelse införs i straffskalan i 63 §. Jag föreslår att arbetsgivaren, näromständigheterna är försvårande, skall kunna dömas till fängelse i högst etlår. Svensktresedokument som med stöd av kungörelsen (1955: 29) om resedokument för vissaflyktingar utfärdas enligt bestämmelserna i flyktingkonventionen gäller intesom pass under vistelse i . Utlänning som beviljas resedokument måstedärför, om han inte har bosätlningstillständ, dessutom ha främlingspass. SIVföreslär i skrivelsen alt resedokumentet ges giltighet sompass för vistelse här. Vidare framhåller altbestämmelser saknas om återkallelse av resedokument. föreslår altresedokument skall kunna återkallas under samma förutsättningar somfrämlingspass (7 § UtlK). Slutligen föreslås i skrivelsen att såvälfrämlingspass som resedokument skall kunna återkallas, om utlänningen intelängre har tillstånd att vistas här, t. ex. efler förpassning, utvisning ellerförvisning. Remissinsianserna harställt sig posiflva flll att resedokument jämställs med främlingspass vidvistelse här i riket. Även jag ansluter mig till förslaget. När det gäller återkallelseav resedokument ställer jag mig däremot mera tveksam till vad harföreslagit. Resedokument skall utfärdas för av ett eller och kanförlängas. Därvid tiUämpas konventionsbestämmelsema. I konventionen saknasbestämmelser om återkaUande av dokumentet. Med hänsyn härtill är jag, i hkhetmed vissa remissinstanser, inte beredd all förorda att vi för vår del inför 1975/76:18 147 särskilda bestämmelser i denna fråga. Behovet av att ivissa fall åstadkomma att dokumenten upphör att gäUa tillgodoses f. ö. delvisgenom att de är tidsbegränsade. Jag ansluter mig däremot till förslaget att utvidgamöjligheterna att återkalla främlingspass i de fall då utlänningen enligtsärskilt beslut inte längre får vistas här. De förslag som jag nu har lagt frami fråga om svenskt resedokuments giltighet som passhandling här i riket samtvidgade möjligheter till återkallelse av främlingspass föranleder ändringar i UtlK. 8.8.4 Undantag från skyldigheten alt ha uppehålls- ocharbetstillstånd för barn vars vårdnadshavare vistas här m. m. Undantag från skyldigheten att ha uppehålls- ocharbetstillstånd föreligger enligt 32 § andra stycket 3) och 42 § andra stycket4) UtlK för ogift utländskt barn , såvida barnets vårdnadshavareeller, om vårdnaden tillkommer flera, en av dem är svensk medborgare och bosatthär i landet eller har uppehållstillstånd eller bosättningstillslånd. pekar i skrivelsen på alt beslämmelsernaibland kan få orimliga konsekvenser.