prop · FZ03155 · 1975-12-31 00:00:00 — granskar ingående de olika moment somenligt förslaget skulle ingå i den kvalificerade förarutredningen.Lämplighetsbedömningen bör enligt styrelsens mening såsom i nuvarandekörkortssystem ske på ett så tidigt stadium som möjligt. Styrelsen slår fastatt förslaget grandar sig på uppfattningar som redan har avvisats av experternär det gäUer bl. a. begåvningstester och bedömningar vid körkortsprov av ensökandes personlighet och karaktärsegenskaper. 1 medicinskakörkortsföreskrifter finns bestämmelsema om intelligenskvot och inteUigensålderinte längre kvar. är inne på liknandetankegångar som . Kommitténföreslår att ett särskilt sakkunnigorgan för körkortsfrågor trafikkonsulenter inrättas. Flertalet konsulenter skaU placeras vid trafiksäkerhetsverketslokala och regionala kontor. De skaU medverka i det system för ökad förarkontrollsom kommittén förordar och utföra bl. a. sakkunnigutredningar om förarlämpligheten.Vidare skall de delta i olika rehabiliteringsåtgärder. Flertaletav de remissinstanser som yttrat sig i denna del tiUstyrker förslaget. Ettbetydande antal tvekar emeUertid inför förslaget och även bland deremissinstanser som tiUstyrker framkommer tveksamhet om bl. a. deorganisatoriska frågoma. 1975/76:155 147 Kriminalvårdsstyrelsenuttalar att ett system med trafikkonsulenter "synes böra accepteras".Det kan emellertid diskuteras hur pass omfattande konsulenternas åliggandenskall vara. Styrelsen ifrågasätter särskilt den uppsökande verksamheten medindividuella samtal. uttalar att denföreslagna livligare kontakten mellan körkortsmyndigheterna och körkortshavaren där trafikkonsulentema kan komma att spela en viktig roll torde vara ägnadatt höja trafiksäkerheten. hälsar medtillfredsställelse kommitténs förslag till förstärkning avtrafiksäkerhetsverkets resurser när det gäller förarprövningen. bör knytas i första hand personer med lång praktiskerfarenhet av förarprov. Behovet av allmänpsykologisk utbildning bör kunna tUlgodosesefter hand. tillstyrker i princip atttrafikkonsulentorganisationen bUdas. Förslaget måste emeUertid utvecklas meraprecist, t. ex. när det gäller olika organisatoriska förhållanden.Länsstyrelsen i tillstyrker förslaget men framhåller att dettainte innebär att polisens lämplighetsutredning bör tas bort. Samordning mellantrafikkonsulent, social nämnd och polis är nödvändig. i Göteborgsoch län menar att trafikkonsulenterna torde kunna spela en betydelsefullroll i den av kommittén föreslagna rehabUiteringsverksamheten. iÖrebro län uttalar att en trafikkonsulentorganisation som kansamarbeta med bör byggas upp. Medicinsk expertis bör knytas tillorganisationen. i framhåUei det positiva ikommitténs förslag om trafikkonsulenter. Dessa bör placeras hos länsstyrelse.LO framhåUer att trafikkonsulenterna utgör ett väsentligt led i det system församhällsingripanden som kommittén har tänkt sig men ifrågasätter om detföreslagna antalet (39) konsulenter är tiUräckligt. MHF uttalar att det ärsvårt att ta ställning till den föreslagna trafikkonsulentorganisationenisolerat, eftersom denna har nära samband med andra förslag, t. ex.pricksystemet. Förbundet är emellertid positivt till att körkortsorganen fårförstärkta personalresurser. De organisatoriska frågorna måste dock prövasnärmare. biträder i princip förslaget om trafikkonsulentermen anser att konsulenterna bör knytas till länsstyrelseorganisationen.Sveriges trafikbilägares riksorganisation tiUstyrker också i principförslaget, men organisationen är tveksam beträffande effekterna för yrkesföramasdel. Entveksam hållning tiU förslaget intas av en del remissinstanser. Sveahovrätt uttalar att man ingenting vet om hur trafikkonsulentorganisationen kanutfalla. Mycket av konsulenternas verksamhet kan uppfattas som trakasseri avallmänheten. anser att den föreslagna organisationen skullekunna ge upphov tiU kompetens- 1975/76:155 148 konflikteri förhåUande till de kriminalvårdande och sociala organ som har rehabUiteringsuppgifter.Det torde vidare bli svårt att skaffa tillräcklig och lämpUg personal förorganisationen. Ytterligare utredning krävs om organisationen skall tiUskapas.Kammarrätten i finner också förslaget tveksamt. iStockholms län anser att en försöksverksamhet fordras innan man inför en heltny organisation med diffusa uppgifter. Vissa av de uppgifter som skulletillföras trafikkonsulentema torde kunna lösas billigare och enklare genom atttrafiksäkerhetsverket inom ramen för nuvarande organisation får ökaderesurser. Även i menar att försöksverksamhet börprövas innan beslut fattas om att inrätta trafikkonsulenttjänsterna. ställer sig mycket tvekande till förslaget. Risk föreliggeratt det tUlskapas en stor administrativ apparat som inte får önskade praktiskaeffekter. NTF befarar att kommittén har sett alltför teoretiskt på frågan ochanser att det finns risk för att en aUtför byråkratisk organisation byggs upp.Det är betydligt viktigare att resurserna används för att skapa effektivtrafikövervakning. Kammarrätten i , som diskuterar förslaget i sambandmed förslagen om vUlkorlig återkallelse och pricksystem, anser atttrafikkonsulentorganisationen kan undvaras. 6 Grunderna för körkortsingripande Härunderbehandlas körkortsindragning, som syftar på ingripanden av annan anledning äntrafikbrott, och körkortsåterkallelse, som tar sikte på ingripanden i anledningav trafikbrott. Förslageni fråga om ingripande vid sjukdom, skada eUer liknande förhållandenöverensstämmer i sak med vad som gäUer f. n. Förslagenhar inte kommenterats i någon stöne utsträckning och några principiellasynpunkter har inte anförts. Kommitténhar i olika punkter behandlat frågor om körkortsingripande vid trafikbrott. Deolika punkterna behandlas i det följande var för sig. Därutöver kan anmärkasatt vissa remissinstanser, såsom högsta 1975/76:155 149 domstolen,och hovrätten för Nedre , har funnit att vissa av återkallelsepunkterna främst de under 2, 3 och 4 är oklart formulerade och också svåra attåtskilja. 1.Grov vårdslöshet i trafik och trafiknykterhetsbrott Körkortskall återkallas om körkortshavaren har gjort sig skyldig tUl brott mot 1 §andra stycket eller 4 § TBL. Vid brott mot 4 § TBL skaU återkallelse dock fåunderlåtas vid kort körning på gård, parkeringsplats etc. Principiellasynpunkter på förslagen har inte anförts. Körkortskall återkallas om körkortshavaren har gjort sig skyldig till brott mot 5 § TBL,om brottet från trafiksäkerhetssynpunkt är av allvarligare beskaffenhet.Förslaget innebär bl. a. att körkortsingripande efter smitning skall bliföremål för en mera nyanserad bedömning än i dagens läge och alt man vidbedömningen bör beakta enbart trafiksäkerhetssynpunkter. Förkörkortsingripande skall inte krävas att vederbörande har varit vållande tUlolyckan. Endastett fåtal instanser har berört förslaget. Götahovrätt menar att smitning är ett från trafiksäkerhetssynpunkt så allvarligtbrott att det som regel bör föranleda körkortsåterkallelse. Hovrätten för NedreNorrland menar att man för att undgå stötande resultat i rättstillämpningenbör ingripa endast mot den som har varit vållande till trafUfolycka och underförutsättning att brottet från trafiksäkerhetssynpunkt är av allvarligarebeskaffenhet. Kammarrätten i anser att körkortsåterkallelse börkunna ske även om smitningen inte har omedelbar anknytning tilltrafiksäkerheten. Vid smitning från bagateUskador i samband medparkeringsskador etc. kan dock återkallelse te sig som en aUtför strängåtgärd. har ingen erinran mot att de mera bagateUartadeformema av smitning inte leder tUl körkortsåterkallelse. Bedömningen"allvarligare" synes dock för snäv. 1975/76:155 150 Körkortskall återkallas (3) om körkortshavaren har gjort sig skyldig till brottvarigenom han vid förande av motordrivet fordon i ej ringa mån har åsidosatt enför trafiksäkerheten grundläggande regel resp. (4) om han har gjort sig skyldigtill brott varigenom han vid färd med motordrivet fordon eljest i väsentUg månhar äventyrat trafiksäkerheten. Med punkt 3 vill kommittén kodifiera och skärpadagens praxis vid vissa typiska, allvarliga fall av trafikförseelser, såsomgrövre hastighetsöverträdelser, körning mot rött ljus etc. Med punkt 4 villkommittén komplettera punkt 3 och täcka de från trafiksäkerhetssynpunkt allvarligaöverträdelser som inte kan hänföras till de typiskt aUvarliga situationernaunder punkt 3. Såsomnämnts har kritik riktats mot formuleringarna såsom alltför oklara. I övrigthar den i förslaget uttryckta principen med något undantag tiUstyrkts ellerlämnats utan erinran. Kammarrätteni uttalar att en påtagligt trafiksäkerhetshö-jande effekt säkerligenkan förväntas om klara trafikförseelser, som är av den arten att de normaltinnebär en överhängande trafikfara, i regel leder tiU körkortsåterkallelse. Föratt få denna effekt bör återkaUelsen, som ofta kan göras tämligen kortvarig,komma så nära inpå trafikbrottet som möjUgt. Detta torde kunna ske genomvidgade möjUgheter att besluta om omhändertagande och interimistisk återkallelseav körkortet. anser också den föreslagna principentillfredsställande. Högstadomstolen menar att kommittén inte övertygande har motiverat förslagen tillskärpning. Körkortskall återkallas om körkortshavaren genom upprepade brott mot de bestämmelsersom i trafiksäkerhetens intresse har meddelats för den motordrivnafordonstrafiken har visat bristande vilja eller förmåga att rätta sig efterdessa bestämmelser. Förslaget innebär bl. a. att enbart bestämmelser som harmeddelats "i trafiksäkerhetens intresse" och inte såsom i dagens läge"i trafikens intresse" skall beaktas och att återkallelse skallkunna ske också på grund av trafikförseelser som inte har begåtts vid färd,utan som en följd av t. ex. ägaransvar. Prop.1975/76:155 151 Förslagethar inte mött några invändningar utom i fråga om förseelser på grund av ägaransvar. Sveahovrätt anser det inte motiverat att låta överträdelser med s. k. ägaransvar habetydelse i körkortshänseende. Formuleringen "för den motordrivnafordonstrafiken" bör därför ersättas med gällande rätts uttryck "förförare av motordrivet fordon". Även trafikbilägaresriksorganisation hävdar att ägaransvaret inte får ges inverkan på körkortsfrågan. 7.1 Körkortsspärri samband med återkallelsebeslut Enbestämd spärrtid och inte såsom i dagens läge blott en minimitid skallbeslutas i samband med återkallelse av körkort på grund av trafikbrott. Flertaletremissinstanser som yttrar sig häröver tUlstyrker förslaget. Hit hörregeringsrätten, , kammarrätten i , kammarrätten iGöteborg, i , i och , i län. Föreningen , , , och . Hovrättenför Nedre menar att det är omöjligt att i samband med återkaUelsenbestämma spärrtidens längd. Frågan bör därför hållas öppen till dess att fråganom nytt körkort prövas, då körkortsmyndigheten bör göra en allsidig och samladbedömning. delar inte heller uppfattningenatt aterkallelsetiden bör fixeras i återkallelsebeslutet. 7.2 Körkortsspärrför den som inte har körkort Kommitténföreslår att körkortsspärr skall kunna beslutas också i fråga om den som saknarkörkort men som har begått trafikbrott av det slag att det utgör hinder mot förvärvav körkort. Förslagethar i allmänhet inte kommenterats uttryckligen. Kammarrätten i menaratt körkortsspärr skall kunna beslutas även vid avslag på ansökan om körkort. 1975/76:155 152 KörkortsspärrenskaU bestämmas tUl av lägst en månad och högst . En nyansering av återkallelsepraxisbör ske. De långa spärrtidema bör användas med stor försiktighet. Den normalatiden för körkortsspärr vid svårare trafikbrott bör i det stora flertalet fallkunna minskas till hälften av de tider som tillämpas . Kommittén har intenågon invändning mot nuvarande praxis i fråga om spärrtidens längd vid sådana aUvarligaretrafikförseelser som t. ex. åsidosättande av stoppplikt och grovahastighetsöverträdelser. Hänsyn skall inte tas till att en olycka leder tillsvåra konsekvenser, såsom dödlig utgång, allvarliga personskador etc. (s. k.objektiva överskott). Förslagenhar i stort bedömts positivt av flertalet remissinstanser. Erinringar har dockanförts i en del fall. Ifråga om de föreslagna minimi- resp. maximitiderna föreligger sålundaerinringar från några instanser. Sålundaframhåller regeringsrätten att en så kort återkallelsetid som en eUer tvåmånader allvarligt kan undergräva respekten för körkortsingripanden och leda tUlatt återkallelsetidema sjunker överlag till en så låg nivå att helareaktionssystemet mister mycket av sin betydelse för trafiksäkerhetsarbetet.Kammarrätten i är tveksam tiU om en så kort återkallelsetid som enmånad är meningsfylld och ifrågasätter också om det kan anses nödvändigt medmöjlighet tUl så lång spärrtid som . MöjUghet bör också finnas attunderlåta att bestämma körkortsspärr i vissa fall när vederbörande inte harkörkort och inte kan få sådant. Även hovrätten för Nedre tvekar ifråga om en så kort återkaUelsetid som en månad. förordar en minimitid och uttalar också att enmaximitid för återkallelse i regel bör vara fullt tiUräcklig. Beträffandenyansering av ingripandena och förkortning av de långa återkallelsetidema harföljande anförts. Följanderemissinstanser är p o s i t i v a till förslagen i denna del. Sveahovrätt tUlstyrker men understryker vikten av att skyddssynpunkten inte kommeri bakgranden vid bestämmande av spärrtidemas längd. Kammarrätten i Stockholminstämmer i kommitténs bedömning att de nuvarande återkaUelsetidema i storutsträckning är för långa. Syftet med återkaUelserna torde i allmänhet kunnauppnås med inte oväsentligt kortare tider än som tillämpas . Kammarrätten iGöteborg godtar kommitténs synpunkter. Hovrätten för Nedre delarkommitténs uppfattning att återkallelsetidema i nuvarande praxis ofta 1975/76:155 153 Tider bör förbehållas aUvarliga fall av grov vårdslösheti trafik och återfaU i trafikbrott. finner förslaget omstarkt nyanserade återkallelsetider tUlfredsställande. iJönköpings län framhåller betydelsen av ett nyanserat körkortsingripande och avatt ingripandet inte skaU ha längre varaktighet än som krävs fråntrafiksäkerhetssynpunkt. finner det vara välbetänkt med sänkta ochnyanserade tider för återkallelse. anser attkommitténs förslag om en körkortsspärr med kort varaktighet bör övervägas somkomplement tiU nuvarande återkallelse. uttalar attkommitténs förslag om nyansering av återkallelsetidema väl överensstämmer medförbundets syn på denna fråga. ansluter sig tUlkommitténs förslag om snabbare och mera nyanserade körkortsingripanden.Förbundet viU emellertid förorda ytterligare möjligheter att nyanserakörkortsingripandena. Följandeinstanser är avvaktande till förslaget. Länsstyrelseni instämmer i princip i kommitténs grundtanke att en person intebör hindras från att uppträda i trafiken än han är trafikfarlig.Däremot är tveksam till förslaget om att återkallelsetidema vidsvårare trafikbrott skall sättas ned tUl hälften. Långa återkaUelsetider vidfrämst rattfylleri och rattonykterhet har en starkt preventiv funktion.Länsstyrelsen i län uttalar att återkallelsetidema nog ofta bör varakortare än nu men att det är tveksamt om de bör halveras. FöreningenSveriges statsåklagare anför att grundförutsättningen för att systemet medkorta återkallelsetider skall fungera är en tillfredsställande ochintensifierad trafikövervakning för upptäckt av olovUga körningar. MHF uttalaratt återkallelsetidema vid rattfylleri och rattonykterhet bör vara tiUräckligtlånga för att verka avskräckande och att förkortningar i enlighet med förslagetmedför ogynnsamma konsekvenser från trafiksäkerhetssynpunkt. Följanderemissinstanser avstyrker förslaget. Rikspolisstyrelsenansluter sig till ett av polisstyrelsen i avgivetyttrande i vilket anförs, att kommitténs förslag tiU sänknmg av återkallelsetidemavid svårare trafikbrott är svårförståeUgt och dåUgt underbyggt. iGöteborgs och län befarar att den föreslagna halveringen av nuvarande återkallelsetiderskulle leda tUl avsevärt ökat antal trafikolyckor och medföra en försämring avtrafiksäkerheten. 7.4Körkortsspärrens inverkan på straffet Beslutaskörkortsspän skaU det men som föraren lider därigenom beaktas när påföljdbestäms för brottet. 1975/76:155 154 Förslagethar inte uttryckligen kommenterats utöver de synpunkter som kommit tiU uttryckbeträffande nyansering m. m. av dagens praxis. har i anslutning till kommitténs förslag om nyansering av körkortspraxistagit upp frågan om partiell återkallelse. Föraren skulle enligt förslaget bliberättigad att föra motorfordon för vissa särskiltangivna syften, t. ex. körning i yrket eller tUl och från arbetsplatsen. Hur ensådan återkallelse skulle ordnas tekniskt är enligt förbundets mening ensekundär fråga. 8 Förarprov efter återkallelse och indragning Kommittén: Efterindragning resp. återkallelse av körkort skall körkortet återlämnas tiUföraren utan nytt förarprov om indragnings- resp. spärrtiden har varat . Efter återkallelse skall dock alltid kunna förordnas om teoretisktförarprov. Förslagenhar kommenterats endast i ett par remissyttranden. Beträffandeförarprov efter återkallelse (p. g. a. trafikbrott) menar regeringsrätten attden föreslagna regeln har fått en alltför kategorisk utformning.Bestämmelserna bör vara utformade så att man kan vägra återlänma körkort utan förarprovnär nya omständigheter har inträffat. Kammarrätten i anser att detföreslagna teoriprovet kan undvaras. föreslåratt tidsgränsen efter körkortsåterkallelse bestäms tiU . I fråga omsexmånadersregeln vid körkortsindragning (p. g. a. sjukdom e. uttalar M attnågon tidsgräns efter vilken ansökan om nytt körkort med följd att nytt förarprovmåste avläggas skall ske inte torde vara påkallad. 9 Villkorlig återkaUelse varning Kommittén: Återkallelseskall kunna göras vUlkorUg men med möjlighet att kombinera åtgärden med förbudatt föra körkortspliktigt fordon under minst en och högst . RehabUiteringskall ingå som ett friviUigt eller tvångsmässigt led i en viUkorlig återkallelse.Den nuvarande varningen skall enligt förslaget slopas. 1975/76:155 155 ligåterkaUelse inte meddelas den som haft en alkoholhalt i blodet överstigande1,. Meningarnadelar sig beträffande kommUténs förslag. En del instanser anser att institutetvillkorlig återkallelse är ett viktigt bidrag tiU ett mera nyanserat system förkörkortsingripande. Andra instanser menar däremot att systemet blir alltförinvecklat, särskilt om viUkorlig återkallelse skall kunna förenas med visstids körförbud. Invändningar görs också mot förslaget att villkorlig körkortsåterkallelsei vissa faU skall kunna förekomma vid trafiknykterhetsbrott. Följanderemissinstanser tillstyrker i princip förslaget om villkorlig återkallelse avkörkort. finnerdet tillfredsställande att körkortsåterkallelse kan göras villkorlig menanmärker att möjUgheten att meddela körkortshavaren förbud att föra körkortspliktigt fordon är diskutabel. Ej önskvärda socialaverkningar av återkallelsen kan då inträda på i princip samma sätt som vidovillkorlig återkallelse. Riksåklagaren menar att vUlkorlig återkallelse tordevara mera verkningsfull än den nuvarande varningen och påpekar att institutetstår i överensstämmelse med Europarådsresolutionen av angåendekörkortsingripanden. anser att institutetvUlkorlig återkallelse i förening med det föreslagna pricksystemet torde innebäraen effektivisering av samhällsreaktionerna mot de flesta trafikbrotten.Länsstyrelsen i tillstyrker också vUlkorlig körkortsåterkallelse,dock med viss tveksamhet beträffande effekten av de kortvariga körförbud som återkaUelsernaskall kunna förenas med enligt förslaget. i läntillstyrker förslaget om villkorlig körkortsåterkallelse somlänsstyrelsen framhåller att varningsinstitutet kan behållas vid sidan av detföreslagna institutet. i tillstyrker förslaget.Föreningen uttalar att villkorlig körkortsåterkallelse iimebären allvarlig varning. Institutet måste finnas för att ge möjlighet till ennyanserad körkortspåföljd. uttalar attkommitténs förslag beträffande villkorlig körkortsåterkallelse och körförbud ihuvudsak synes böra godtas. bedömer kommitténs förslag sompositivt ur trafiksäkerhetssynpunkt. tillstyrker i detväsentliga förslaget om villkorlig körkortsåterkallelse men anser att körkortsingripandenaöver huvud taget bör nyanseras i större utsträckning än vad kommittén harföreslagit. och har ingenprincipiell invändning mot kommitténs förslag angående villkorlig körkortsåterkallelsemen motsätter sig att sådan återkallelse skall 1975/76:155 156 kunnaske vid så hög alkoholhalt i förarens blod som . Gränsen bör istället enligt deras mening dras vid . MHF delar också dennauppfattning beträffande trafiknykterhetsbrott. I princip sammasynpunkter på vUlkorlig körkortsåterkallelse vid nämnda slag av brott haranförts av och . Länsstyrelseni finner förslaget om viUkorlig körkortsåterkallelseintressant och att det bör bearbetas vidare. Andra remissinstanser är meratveksamma tUl förslaget. ifrågasätter om inte nuvarande praxis medåterkaUelse, möjligen med något kortare återkaUelsetider, bör behållas bl. Det kortvariga körförbud som enligt förslaget skall kunnameddelas vid villkorlig återkallelse medför i princip samma socialakonsekvenser som ovillkorlig återkallelse. En skala med reaktions-formernavillkorlig återkallelse, vUlkorlig återkallelse med körförbud och ovUlkorlig återkallelsekan medföra oenhetlighet i rättspraxis. Hovrätten ifrågasätter därför omvillkorlig återkallelse är att föredra framför varning. Sådan bör kunnaförenas med föreskrifter om rehabUitering. NTF, som behandlar villkorlig återkallelsei samband med kommitténs förslag angående rehabiliteringsåtgärder över huvudtaget, anser att ytterligare överväganden och överarbetningar avfrågeställningarna behövs. Följanderemissinstanser avstyrker villkorlig återkallelse. Regeringsrätten ifrågasätterom det verkligen finns behov av att bygga ut reaktionssystemet med villkorUg återkallelse.Respekten för körkortsingripanden skulle på ett olyckUgt sätt kunna minska.Beträffande varning ifrågasätter regeringsrätten om den har någon egentliguppgift att fylla vid sidan av ett utbyggt pricksystem. diskuterarutförligt den villkorliga återkaUelsen och anser att förslaget går för långtfrån trafiksäkerhetssynpunkt beträffande särskUt möjligheterna att meddelavillkorlig återkallelse vid trafikonykterhet. En mer genereU tUlämpning av viUkorligåterkallelse torde vara ägnad att stimulera till ökat "pro-mUletänkande".Huvudregeln bör vara oviUkorlig återkallelse vid trafikonykterhet. Hovrättenär emellertid inte avvisande tiU att ovillkorlig återkallelse underlåts i någotstörre utsträckning än vad som hittiUs har varit faUet beträffande varning,alltså en undantagsbestämmelse som gäUer även om alkoholhalten har överstigit0,8 promUle. Detta bör ske inom ramen för ett pricksystem som är annorlundauppbyggt än vad kommittén har föreslagit. ViUkorUg återkaUelse bör inteinföras. Hovrätten för Nedre befarar att den uppmjukning avkörkortsingripandet som viUkorUg återkaUelse skulle innebära aUvarUgt kan äventyrasträvandena att låta ingripandet bU ett effektivt medel att bekämpatrafikbrotten. Kammarrätten i framhåUer bl. a. att den villkorliga körkortsåterkaUelsenföratsätter tillsyn och övervakning som det inte synes reaUstiskt att räknamed. 1975/76:155 157 utnyttjasbättre med en tUlämpning som inte är schematisk utan med anknytning tUl körkortshavarensindividuella förhållanden. bör över huvud taget göras mernyanserat än vad som är faUet. Kammarrätten i betvivlar att detinvecklade och resurskrävande systemet med viUkorlig återkallelse äreffektivare än varningsinstitutet, som bör behåUas. Kriminalvårdsstyrelsenmenar också att systemet med den viUkorliga återkallelsen torde vara merainvecklat och kostsamt än som är ändamålsenUgt från trafiksäkerhetssynpunkt.Praktiska skäl talar mot en långtgående individualisering av påföljderna förtrafiköverträdelser. Med hänsyn tiU den starka nyansering av återkallelsetidemasom kommittén har föreslagit synes behovet av villkorlig körkortsåterkallelseinte vara så stort.