prop · FZ03147 · 1975-12-31 00:00:00 — medelskaitekraft anlalel skattekronoroch skalleören per invånare i riket, beräknai som kvoten mellan å ena sidan skatteunderiagetenligt taxeringsnämnds beslut rörande beräkningsårels taxering till kommunalinkomstskatt med tillägg av bidragsunderlag enligt bestämmelserna om skatteborifallsbidragoch med Justering av skatteunderlag enligl 2 S lagen (1965:269) med särskilda bestämmelserom kommuns och annan menighets utdebitering av skatt och å andra sidan antaleti riket kyrkobokförda invånare vid beräkningsårets ingång. Skatteunderiaget förlandstingskommun och kommun utgöres av anlalel skattekronor och skatleören enligttaxeringsnämnds beslul rörande beräkningsårels taxering till kommunalinkomstskatt med tillägg av bidragsunderiag enligt bestämmel- Skalteunderiaget förlandstingskommun och kommun utgöres av antalet skallekronor och skatteören enligltaxeringsnämnds beslul rörande beräkningsårets taxering till kommunalinkomstskatt med tillägg av bidragsunderiag enligt bestämmel- nan menighets utdebitering av skatt. Vid beräkning av kommuns skatteunderiag medräknas ej vad som kan anses belöpa på garantibelopp för fritidsfastigheter. sernaom skatteborifallsbidrag och med a vdrag för ska Iteunderlag avseende sådanaIntäkter som avses / 2 ij lagen (1965:269) med särskilda beslämmelser omkommuns och an- serna omskattebortfallsbidrag och med justering av skatteunderlag enligl 2 S lagen(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt. Dennalag träder i kraft efler den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i och tillämpas första gångenavseende , Prop.1975/76:147 14 Sträng, ordförande, och statsråden , , ,, , , Noriing, Carisson, , , , ,, Proposition om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m. Enomläggning av inkomstbeskattningen beslöts av vårriksdag (prop,1974:132, SkU 1974:54, rskr 1974:329), De nya bestämmdserna trädde i kraft den1 och tillämpas första gången vid taxering. Reformensyftar till en lindring av marginaleffekterna för inkomsttagare i mellaninkomsllägenaoch en skattesänkning för låginkomsttagarna. Den innebär bl, a. alt ävtrappningenav grundavdragen upphör och att avdraget för löntagarnassjukförsäkringsavgifter slopas som en följd av alt avgifterna förs över påarbetsgivarna. Vid taxering är avdragsrätten såvitt gäller anslällningsinkomstövergångsvis begränsad lill högst . Vidare får foi k pensionärer varsinkomst inte överstiger . ett extra avdrag på . Genomde ändrade avdragen vid taxeringen påverkar omläggningen den beskattningsbarainkomsten och därigenom del kommunala skatteunderlaget. Effekten förkommunerna blir ett skattebortfall, I prop, 1974:132 uttalade jag (s, 77) attavsikten var att kommunerna skulle få kompensation för skattebortfall på grundav ändrade avdragsregler. Jag sade vidare att del blir naturiigt att ta upp detekniska frågorna rörande kompensation för skattebortfall i samband med anmälanav anslagsbehovet för /77, 1 enlighet härmed har regeringen i prop,1975/76:100 (bil, 9 s, 125) föreslagit alt, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, lill Kompensation lill kommuner m, fl, i anledning av 1974års skattereform för /77 beräkna ett förslagsanslag av 750 milj.kr. Jag anhåller nu att få ta upp frågan om kompensation till kommunerna. Prop.1975/76:147 15 Reglernaom den kommunala inkomstbeskaiiningen finns främsl i kommunalskaltelagen(1928:370), KL. För varje skatlskyldig bestäms en skatteunderiag förkommunalbeskattningen. För stalsbeskattningen bestäms ett särskilt skatteunderiag.Härvid gäller emellertid i huvudsak likartade regler. Summanav inkomsterna från olika förvärvskällor, minskad med avdrag för kostnader sombehövts för att förvärva och bibehålla intäkterna, utgör den skattskyldigessammanräknade inkomst. Härifrån avgår s. k. allmänna avdrag (46 § KL). Avdrag (ärunder vissa förutsättningar göras också för föriust som hänför sig tilltidigare år (förordningen 1960:63 om rätt lill förlustutjämning vid taxeringför inkomst). Återstoden, ökad med s, k, garantibelopp för fastighet, utgör denskattskyldiges taxerade inkomst. Denlaxerade inkomsten minskas med grundavdrag och extra avdrag för nedsattskatteförmåga. Återstoden utgör beskattningsbar inkomst (48 och 50 iJS KL),Denna inkomst ligger lill grund för skatteberäkningen. Denkommunala inkomstskallen är proportionell och las ut med en i viss ordningbestämd andel av den till inkomstskatt beskattningsbara inkomsten.Den genomsnittliga kommunala utdebiteringen är för 25:23 och för år1976 , per , beskattningsbar inkomst. Deändringar som innefattades i skatteomläggningen berörde, såvitt nu är av intresse,det allmänna avdraget för sjukförsäkringsavgift, grundavdraget ochfolkpensionärernas extra avdrag för nedsatt skatteförmåga, 1 detta hänseendeinnebär bestämmelserna för iiden,/ö>eow%gw>7ge« bl, a, följande. Allmäntavdrag medges för sådan sjukförsäkringsavgift enligt 19 kap, 2 § lagen(1962:381) om allmän försäkring som påförts den skattskyldige företaxeringsåret (46 S 2 mom, KL), Grundavdragpå , medges den som varil bosall här i landet under större delen av beskattningsåretunder förutsättning att den statligt taxerade inkomsten uppgår lill högsl . Är inkomsten större reduceras grundavdraget av överskjutandebelopp. Vid en statligt laxerad inkomst på , eller högre medgessålunda inle något grundavdrag. Har inkomsttagaren varit bosatt i landet underhögst hälften av beskattningsåret jämkas grundavdraget med hänsyn härtill (48 §KL). Utövergrundavdrag har inkomsttagare i vissa fall rält till s, k, extra avdrag (50 !j2 mom, KL), nämligen dels när skatteförmågan är väsentligen nedsatt lill följdav långvarig sjukdom m. m,, dels när hans inkomst efter skatt på grund avnedsatt arbetsförmåga m, m, understiger existensminimum. Det maximalaavdragsbeloppet är i dessa fall ,, vid extra avdrag på grund avexistensminimum dock med tillägg av , för varje barn, 1 fråga om giftainkomsttagare beräknas de extra avdragen med hänsyn till båda makarnas inkomst-och förmögenhetsförhållanden. Prop.1975/76:147 16 Förfolkpensionär gäller särskilda regler i fråga om det extra avdraget (50 !j 2mom, tjärde stycket KL), Om hans inkomst lill icke obetydlig del utgjorts avfolkpension, skall han - om särskilda omständigheter inte föranleder annat -anses ha rätt till extra avdrag på grund av nedsatt skatteförmåga. Om han vidsidan av folkpensionen även haft annan inkomst är han berättigad lill ett medhänsyn lill omständigheterna jämkat avdrag. För makar och i taxeringshänseende likställdaskattskyldiga bestäms extra avdrag med hänsyn lill båda makarnas inkomst- ochförmögenhetsförhållanden, Riksskatteverketfastställer anvisningar för beräkning av extra avdrag för folkpensionärer, , som utformats med ledning av departementschefens av riksdagengodkända uttalanden i prop, 1970:70, är avdragets storiek beroende av den till statliginkomstskatt taxerade inkomstens storiek. Principen är att en till statliginkomstskatt taxerad inkomst, söm motsvarar vanlig folkpension jämtepensionstillskott samt en sidoin-komsl på , för ensamslåendefolkpensionär resp, , för makar, inte skall medföra beskattningsbarinkomst. När den taxerade inkomsten överstiger dessa beloppsgränser avtrappasdet extra avdraget med en tredjedel av överskjutande belopp, Förmö.genhetsinnehavbeaklas på så sätt att förmögenhet mellan , och , föranlederreduktion av avdraget. Överstiger förmögenheten , upphör rätten tillextra avdrag. Deangivna riktlinjerna innebäi att inkomstgränserna för skattefrihet och för avtrappningav del extra avdraget är direkt beroende av folkpensionens storlek och därmedav ändringar i basbeloppet. taxering fastställer därför riksskatteverketnya inkomstgränser. Efteromläggningen gäller ändrade regler i följande hänseenden. Anställdainkomsttagare påförs fr, o, m, inkomst inte längre obligatorisksjukförsäkringsavgift för sin anslällningsinkomst. Med hänsyn härtill slopasrätten till avdrag för sådan avgift. Vid taxering behålles emellertidövergångsvis en avdragsratt för påförd avgift avseende inkomst.Avdragsrätten är maximerad till , 1fråga om grundavdragen slopas ävtrappningen vid statligt taxerad inkomst somöverstiger . Grundavdraget är alltså nu , oavsett inkomstensstorlek om inkomsttagaren varit bosatt i landet hela beskattningsåret. Vidbosättning i landet under en del av beskattningsåret utgör grundavdraget entolftedel av , för eller del därav som bosättningen varat. Detextra avdraget för folkpensionärer medges efter omläggningen med ,vid statligt taxerad inkomst . Vid högre inkomst minskasavdraget av överskjutande belopp. När den statligt laxerade inkomstenuppgår till , bortfaller delta avdrag helt. Minimibeloppet av extraavdrag utgår individuellt för makar och ulan hänsyn till förmögenhet. Prop.1975/76:147 17 Skatteomläggningenseffekt på det kommunala skatteunderlaget Genomde ändrade avdragsreglerna påverkar omläggningen del kommunala skatteunderiaget.De nya bestämmelserna innefattar till en del en ökning av skatteunderiaget mentill det väsentliga en minskning. Störstabetydelsen har slopandet av grundavdragets avtrappning vid statligt taxeradinkomst som överstiger . Stora inkomstlagargrupper ligger nu i deinkomstlägen där grundavdraget före omläggningen medgavs med reducerat beloppeller inte alls. Genom att grundavdraget nu medges med , även i dessainkomstlägen blir det kommunala skatteunderiaget betydligt lägre än eljest. Slopandetav avdraget för löntagarnas obligatoriska sjukförsäkringsavgift verkar emellertidi motsatt riktning. Genom att sådant avdrag inte längre medges blir'delkommunala skatteunderlaget högre än eljest. Vid taxering medges somnämnts avdrag med högst . Borttagandet av avdraget får alltså full effektförst vid taxering. Regelnom minimibelopp för folkpensionärernas extra avdrag innebär all högre avdrag änannars medges för ensamstående skatlskyldig i inkomstlaget 33 300-38 500 kr.statligt laxerad inkomst och för gift skattskyldig med inkomst under 38 500 kr.då makarnas sammanlagda inkomst överstiger ca . Inkomstgränserna avser1976 års taxering. Minsta beloppet , medges också i de fall extra avdragannars inte skulle medges på grund av förmögenhetsinnehav. Skattereformenbeiräffande inkomst har lindrat marginalskatten i mellaninkomsllägenaoch medfört lägre skatt för låginkomstlagarna. Förkommunerna innebär reformen en minskning av skatteunderiaget och av dekommunala skatteinkomsterna. Minskningen uppkommer emellertid först år 1977med de avräkningsmetoder för kommunalskallen som tillämpas. Frågan har berörtsi prop. 1974:132 i vilken förslaget lill skattereform lades fram. Jag har där (s.77) uttalat att kommijner och landsting bör kompenseras för skattebortfall pågrund av ändrade avdragsregler. Jag har också i årets budgetproposition (prop.1975/76:100, bil. 9 s. 125) föreslagit att i avvaktan på särskildproposition i ämnet för /77 beräkna ett förslagsanslag av 750milj. till Kompensation till kommuner m. fl. i anledning av 1974 årsskaltereform. Kompensationen avses utgå till, förutom kommuner ochlandstingskommuner, även församlingar, pastorat och andra kyrkliga samfälligheter.Den avses tillgodoföras i samband med den löpande avräkningen förkommunalskattemedel. Prop.1975/76:147 18 Verkningarnapå skatteunderlaget av de nya avdragsbestämmelserna är som framgår av dentidigare redogörelsen olika beroende på bl, a. inkomst-och sysselsätlningsstruktureninom de olika kommunerna. Del är emellertid i princip möjligt att för varjekommun, landstingskommun m. fl. beräkna skattebortfallet med stor noggrannhet.Med automatisk databehandling (ADB) kan man beräkna det skatteunderiag somskulle ha förelegat om sjukpenning m. m, inte beskattats, om såväl avdragsrältenför löntagarnas sjukförsäkringsavgift som grundavdragets avtrappning hade behållitsoch om del extra avdraget för folkpensionärer hade varil oförändrat. Detunderlag som därvid erhålls jämförs sedan med det faktiska skatteunderlag somhar bestämts vid taxeringen, i förekommande fall justerat med hänsyn lill de särskildareglerna beiräffande beskattad sjukpenning m. m. Skillnadsbeloppet läggs tillgrund för kompen;5ation. kan kompensationsbeloppet beräknas tillca 1 500 milj. kr. Härav bör hälften eller 750 milj. kr. tillgodoföraskommunerna och resten av beloppet . Del förfarande jag här angett innebär att skatteunderlaget förvarje inkomsttagare justeras individuellt. Förfarandet överensstämmer på detsättet med det som tillämpas vid beräkning av det skatteunderiag som hänförsig till beskattad sjukpenning. Ändringarnai fråga om skatteunderlaget har också betydelse för beräkningen av de bidragsom utgår enligt lagen (1973:433) om skatteutjämningsbidrag och förordningen(1972:140) om skatteborifallsbidrag. Den nu angivna metoden med justeratskatteunderlag innebär alt skalleutiämnings-bidragen ochskattebortfallsbidragen ej påverkas av de nya skattereglerna. Beträffandeberäkningen av kompensationen föreligger som jag nämnt i princip inga svårighetersåvitt gäller . De avdragsfaktorer man då skall beakta ärnämligen kända. Jag syftar främst på den obligatoriska sjukförsäkringsavgiftsom påförts lönlagarna på grundval av taxering (inkomst) ochsom enligt de äldre bestämmelserna skulle ha varit avdragsgill i sin helhet.Denna avgift kan vid beräkningen jämföras med det avdrag som vid taxeringenfaktiskt medgetts vid taxering (i regel ,). Skillnadsbeloppetskall vid justeringen minska skatteunderlaget. Det möter inte heller någrasvårigheter att fastställa i vilken mån grundavdrag eller extra avdrag skulleha medgetts, om de äldre reglerna hade tillämpats, och jämföra resultatet medden faktiskt bestämda taxeringen. Beträffande de exira avdragen kan enförenklingsvinst göras om man inte beaktar de fall där avdraget vid 1975 årstaxering reducerats på grund av förmögenhet. Effekten härav, som tenderar attgöra skalleunderlaget lägre än det rätteligen borde ha varil, är dockförsumbar. Prop.1975/76:147 19 Problemuppkommer emellertid för. Någon sjukförsäkringsavgift föranställda påförs inte på grundval av 1976 och senare års laxeringar. Man kan dåinle ulan vidare fastställa med vilket belopp avdrag skulle ha medgetts omäldre beslämmelser alUjämt tillämpats. Den ökning av kommunernas skatteunderiagsom följer av avdragsrättens borttagande kan alltså inte heller fastställas.Det bör anmärkas att sjukförsäkringsavgifterna stigit successivt under senareår och att denna utveckling sannolikt kommeratt fortsätta. Tillskottet till detkommunala skatteunderiaget genom avdragsrättens bortfall torde alltså blistörre år . Vidare har reglerna för folkpensionärernas extra avdraglagts om fr, o, m, taxering (prop, 1975:92, SkU 1975:25, rskr1975:126, SFS 1975:312), Den jämfördse mdlan bestämmelserna före och efteromläggningen som avses ligga till grund för kompensationen blir alltså intelängre rättvisande. Jagföreslår därför av praktiska skäl alt jämförelsen, såvitt gäller avdrag försjukförsäkringsavgift enligl äldre bestämmelser, avser de beloppsom har påförts på grundval av taxering. Detta innebär en betydandeförmån för kommunerna m. fl. Beträffande pensionärernas extra avdrag föreslårjag följande. I fråga om 1976 års taxering räknar man vid beräkning avskatteunderlaget enligt de äldre bestämmelserna upp de extra avdragen medhänsyn lill ökade folkpensioner m. m, med tillämpning av de regler som gälldevid taxering. Vid tillämpning av de äldre bestämmelserna beaklas inteden reduktion av de extra avdragen som har skett på grund av förmögenhet. Innanjag redogör närmare för hur kompensationen bör beräknas vill jag i korthetberöra förfarandet vid avräkningen av kommunalskatt och vissa frågor som hängersamman därmed. Förkommunalskatten gäller enligt 72 ij kommunallagen (1953:753), Kom, L, följande.Det slutliga beloppet av kommunalskattemedel utgörs av delskattebelopp som erhålls på grundval av årets utdebitering och laxeringenpåföljande år. Förskottsvis utgär emellertid ett belopp som bestäms enligtsamma utdebitering men på grundval av närmast föregående års taxering.Förskottet avräknas sedan vid utbetalningen av kommunal-skaltemedel två årsenare. Dåutdebiteringen bestäms tas hänsyn inte bara till beskattningsunderiag, somfastställs vid taxeringen. Enligt lagen (1965:269) med särskilda bestämmelserom kommuns och annan menighels utdebilering av skatt beaklas också det skatteunderiagsom staten skall tillskjuta enligt lagen (1973:433) om skatteutjämningsbidragoch bidragsunderlaget enligt förordningen (1972:140) om skattebortfallsbidrag.Vidare räKnas bort del skatteunderlag som hänför sigtill beskattad sjukpenningro, ni- Dessa justeringar beaktas vid avräkningen av kommunalskattemedel. 1975/76:147 20 Avräkningsförfarandetkan illustreras på följande sätt. Beloppet av kom-munalskatlemedel besiämspå grundval av utdebiteringen för och skatteunderlaget vid 1976 årstaxering (inkomster). Från detta belopp avräknas förskott som uppburitsunder , Tillägg sker av förskott för vilkel beräknas på grundvalav utdebiteringen för och skatteunderiaget vid taxering, Avräkningenhandhas av som också betalar ul kommu-nalskaltemedlen. samt för landstingskommuner och församlingar tillämpas elllikartat avräkningsförfarande med stöd av resp, 76 ij kommunallagen (1957:50)för , 76 S landslingslagen (1954:319) och 84 S lagen (1961:436) om församling.sslyrelse. Förberäkningen av den här aktuella kompensationen till kommuner m. fl. föreslårjag följande förfarande. Dådet kommunala beskattningsunderlaget beräknas vid länsstyrelsernas dalaanläggningartas först fram del underiag som grundas på de påförda taxeringarna, minskat medbeskattad sjukpenning m. m. Härefter beräknas individuellt för varjeinkomsttagare del skatteunderiag som för kommunerna skulle ha fastställts vidtaxering enligl bestämmelserna före omläggningen. Skillnaden mellan del underiagsom grundas på faktisk taxering exklusive sjukpenning m, m, och det som harberäknats enligt äldre regler tillgodoförs kommunerna utöver det förstberäknade undedagel. Tillägg sker också av skatteunderiag enligl t»eslämmel.3ernaom skatteutjämningsbidrag och skatteborifallsbidrag. Det sammanla.gda underiagelredovisas lill kommunerna och läggs lill grund för deras beslut om uldebUeringliksom för avräkningen av kommunalskatlemedd. Även förskottsutbelalningarna av kommunal-skaltemedelbersknas på detta underiag. Vidberäkningen av det justerade skatteunderlaget kan man vinna betydandepraktiska fördelar om vissa mindre schabloniseringar görs. Som jag har förordati det föregående bör man vid beräkning av extra avdrag enligl reglerna vid 1975års taxering inte beakta förmögenhet. Vidare är del från förenklingssynpunktfördelaktigt om man vid beräkningarna kan utgå från taxeringsnämndens beslut påsamma sätt som görs inom ramen för systemet för skaiieutjämning och skattebortfallsbidrag.De ändringar som sker i högre instans och av lokal skattemyndighet enligt 72 a§ taxeringslagen (1956:623) avser både höjningar och sänkningar av underiageloch torde sammantaget inle påverkade nu aktuella beräkningarna nämnvärt, 1 praktikeninnebär del all man utgår ifrån de s, k. rättade summabanden ochtaxeringsbanden som framställs på länsstyrelsernas dataenheter omkring den 25augusti taxeringsåret. Teknisktsett innebär förfarandet att man med hjälp av ADB registrerar tre taxeringar,den ordinarie, den ordinarie minskad med sjukpenning m, m, och den ordinariejusterad med såväl sjukpenning m, m, som de nya reglerna beträffande 1975 årsinkomst, H.ärigenom kan för varje kommun, lands- Prop.1975/76:147 21 lingskommunoch församling beräknas hur slor skatt som belöper på den justering avskatteunderlaget som föranleds av skattereform, 1fråga om rättelse av länsstyrelses beslul rörande skatteunderlag i del nuaktuella hänseendet och om besvärsräti gäller bestämmelserna i 4 och 5 §§ lagen(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan meninghetsutdebitering av skatt. kan alltså rätta beslul som på grund avförbiseende blivit uppenbart oriktiga. Talan mot beslut förs hosregeringen genom besvär, Idelta sammanhang vill jag också föreslå en justering i 72 i; Kom.L beträffandes, k, dödsbobefrielse. Enligt 75 ij 1 mom, KL kan i vissa fall skatt-skyldigsdödsbodelägare, som vid den skattskyldiges död varit beroende av honom lor sinförsörjning, efter framställning helt eller delvis befrias från skyldighet attbetala kvarstående eller tillkommande skatt som förfaller lill betalning under uppbördsierminsom äger rum eller avslutas efter dödsfallet. En förutsättning för befrielseär all ömmande omsländigheler föreligger. Befrielse får avse skall som harpåförts den avlidne eller, såvitt angår det beskattningsår varunder dödsfalletinträffade, oskiftal dödsbo efter honom. Befrielse får dock inte avse skatt sompåförts på grund av eftertaxering och som rätteligen skulle ha erlagts under uppbördsiermin,vilken ägt rum före dödsfallet. Beslut om befrielse meddelas av den skatterätt somhar att pröva besvär rörande boets taxering till statlig inkomstskatt.Framställning om befrielse skall göras senast under andra kalenderåret efter dödsåret. Hardödsbo med stöd av 75 ij KL befriats från att eriägga kommunalskatt skall detbelopp, som kommunen eljest ägde uppbära av statsverket i kommunalskatt enligt72 i; Kom,L nedsättas i motsvarande mån. Detta iakttages av vidden löpande avräkning av kommunalskatt som jag redogjort för. Liknandebestämmelser finns i 76 S kommunallagen (1957:50) för , 76 slandstingslagen (1954:319) och 84 ;j lagen (1961:436) om församlingsstyrelse. Skyldighetenatt beakta dödsbobefrielserna komplicerar avräkningsförfarandei hög grad och drar förhållandevis höga kostnader. Det totala beloppet avallmän kommunalskatt för vilket befrielse medges enligt 75 ij KL och som skallavräknas från den kommunalskatt kommunen eljest ägde uppbära av statsverkettorde åriigen uppgä till ca I milj. kr. Detta belopp framstår mot bakgrund avden omfattning stålens och kommunens ekonomiska mellanhavanden i andrasammanhang har som obetydligt. Jag föreslår därför av förenklingsskäl altföreskriften att dödsbobefrielse skall beaktas vid avräkningen mellan stat ochkommun utgår. 1975/76:147 22 Inomfinansdepartementet har upprättats förslag lill de författningsändringar somföranleds av vad jag här förordat. Ändringen i lagen (1965:269) med särskilda beslämmelserom kommuns och annan menighets utdebitering av skatt innebär alt man vidberäkning av skatteunderiaget för kommun m, fi. menigheter skall tillämpa deregler som gällde vid taxering i fråga om avdrag för sjukförsäkringsavgiftenligt 46 ij 2 mom, 3), grundavdrag enligt 48 § och folkpensionärers extraavdrag enligt 50 § 2 mom, fjärde stycket KL, En redaktionell ändring ianslutning härtill sker i lagen (1973:433) om skatteutjämningsbidrag.Följdändringar görs också i kommunallagen (1953:753), kommunallagen (1957:50)för , landstingslagen (1954:319) och lagen (1961:436) omförsamlingsstyrelse, 1 de sistnämnda fyra författningarna utgår vidarebestämmelsen om att dödsbobefrielse skall beaklas vid skalteavräkningen.Beträffande ändringarna i dessa författningar har jag samrått med chefen för kommundepartemeniei. Kompensationenför skatteomläggningen skall utbetalas fr, o, m. år 1977.Under detta år - liksom - kommer dock att övergångsvis utbetalas dubbelkompensation. Enligt det gällande systemet för utbetalning avkommunalskattemedel, som jag har redogjort för i del föregående, skall nämligenunder utbetalas dels slutlig kompensation avseende ,dels kompensation inom ramen för förskottsulbetalningen av kommunalskattemedelavseende . Något tidigare förskoll all avräkna finns inleförrän , Uibeialningarna av kommunalskatlemedd regleras överdriftbudgetens inkomsttitel Skatt på inkomst och förmögenhet samtsocialförsäkringsavgifter m, m. För alt den slutliga regleringen avkompensationen skall komma till uttryck i statsbudgeten bör ett särskiltförslagsanslag föras upp på driftbudgetens utgiftssida. Delta redovisningsförfarandeöverensstämmer med vad som tillämpas beiräffande skatlebortfallsbidragen ianledning av skattereform.