prop · FZ03131 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är kvällspressen som har svarat för denhuvudsakliga ökningen av dagstidnings-konsumtionen . Dagspressens samlade upplaga har ökat från 2,8 miljonerexemplar tiU över 4,6 miljoner exemplar . Det motsvarar enökning på . Förändringama för dagspressen totalt och för olika tidningsgrupperillustreras grafiskt i figur 2. Deförändringar som har inträffat i dagspressens struktur , uttryckti antal tidningar, motsvaras inte av förändringar i partiemas andel av dentotala upplagan. Förhållandena har varit tämligen stabila underefterkrigsperioden. Dagspressens politiska spridning vid olika tidpunkterframgår av tabell 3. ' som utges med 27 nr/vecka. Upplaga {mili. Storstadspressen (morgon) -...-.---»"'"stii*"- ,(«'"" ,....... ' Kvällspressen Dagspressens upplageutveckling åren 1945 1974. Dagspressens medelnettoupplaga åren 1945-tendens. ' 1974fördelad efter politisk '0,4 1 Orsaken till att vpk:s andel av den samlade dagspressensmedelnettoupplaga förefaller ha ökat sammanhänger med att Ny Dagsupplaga ingårU redovisningen . Ny Dags upplaga finns inte medräknadår 1965 då tidningen var endagstidning resp. är 1970 då tidningen ej ingick iTS-statisliken. Någon faktisk ökning av vpk:s marknadsandel har säledes inleägt rum. Anm.: Tabellen omfattar tidningar som utkommer 27 dagarper vecka. Det bör observeras att medelnettoupplagan uttrycker dengenomsnittiiga upplagan per dag. I sammanställningen ges således samma vikt åten upplagesiffra som avser utgivning som åt en som avser 7dagar . Om i stället det totala antalet spridda exemplar lades tillgrund för beräkningen skuUe följande procentandelar erhåUas för : (m)16,5, (ol) 7,0, (c) 3,6, (fp) 48,7, (s) 21,0, (vpk) 0,2, (övr.) 3,0. 4.1.3Pressens strukturutveckling och utgivningsfrekvens Antalettidningar var störst omkring . Då utkom ungefär 230 tidningar med enulgivnuigsfrekvens . Ar 1975 hade antalet tidningar meddenna utgivningsfrekvens reducerats tiU 119. Ilabell 4 redovisas antalet dagstidningar . Minskningeni antalet tidningar varierar beroende på vUken tidningsdefinition somtillämpas. Om man med tidning avser samtliga dagstidningar som utkommer 17dagar har 90 tidningar försvunnit. Väljer man i stället grappen somutges är reduktionen 80 tidningar. per resp. år. Blandflerdagarstidningarna är del i försia hand sexdagarslidningarna som har minskati antal. Inemot hälften av de sexdagarstidningar som utkom har numeraupphört med sin utgivning. Femdagarstidningarnahar i stället ökat i antal. Är 1960 fanns ännu ingen femdagarstidning. År 1975utkom åtta stycken. Ävenendagslidningama har ökat i antal, från 1940 till 1975. Ökningensammanhänger tiU en del med att en övervägande del av alla nyetableringar harskett i denna grupp. En rad tidningar, som tidigare ulkomnut pervecka, har också valt minskning av ulgivningsfrekvensen till ett nummer iveckan framför nedläggning. Annarsär ökningar i periodicileten vanligare än minskningar. Av 105periodiciletsförändringar var 76 ökningar och 29minskningar. Den senasie minskningen i periodicitel inträffade år, 1965.Därefter har enbart ökningar förekommit. Prop.1975/76:131 16 Koncentrationsprocesseninom den svenska pressen inleddes på allvar . Den tog siguttryck dels i durekta nedläggningar av huvudtidningar, dels i fusioner, dvs.huvudlidningar gick upp i andra tidningsföretag, antuigen som avläggare ellerför att upphöra även tiU namnet. kan nedläggningarnasägas ha upphört. Den enda slörre nedläggningen är GöteborgsHandels- och Sjöfarts-Tidning, som upphörde med utgivningen i september år1973. Fr. o. m. januari utkommer tidningen på nytt, men somen-dagstidning. Underperioden 19401975 nedlades 78 tidningar medan 59 uppgick i annattidningsföretag. Av dessa 137 tidningar var 66 fådagarstidningar och 71flerdagarstidningar. 115 av tidningarna hade en upplaga som understeg 10 000exemplar. För 96 av dem var upplagan lägre än 5 000 exemplar. Nedläggningarnahar drabbat både s. k. monopoltidningar (helt dominerande på den lokalamarknaden) och konkurrenslidningar. Av monopoltidningarna är det som regeltämligen små tidningar, på orter utan egentligt underlag för en dagstidning,som har lagts ner. Påorter med flera konkurrerande dagstidningar har tidningarna med låghushållstäckning drabbats. Det gäller andra, tredje och fjärde tidningen pådessa orter. Nedläggningarnakan till viss del ses som en rationaUsering inom tidningsbranschen. Bland denedlagda företagen finns många små tidningar. Men även större tidningar hardrabbats. lades ner hade den en upplaga på132 700 exemplar. Det är därmed den största enskUda tidningsnedläggningen iSverige. Demånga tidningsnedläggningarna har medfört atl antalet orter med lokaltidningskonkurrens minskat. Är 1945 fanns två eller flera dagstidningar på 51orter, hade siffran sjunkit lill 21. Utvecklingen efterår 1945 redovisas i labell 5. Utgivningsorter efter antalet tidningar. Antal orter med två Antal orter med en Anm.:Dagstidningar som utges . Uppgifter avseende åren 1945-1965hämtade från Dagspressens situation (SOU 1968: 48). Prop.1975/76:131 17 Avde 21 orterna med två eUer flera dagstidningar är 17 orter med bådeborgerliga och socialdemokratiska tidningar. Dessa orter är: Deövriga orterna är med och Norrskensflamman, Göteborgmed och GT, med ochNordvästra samt med och LänsAnnonsblad. Göieborgkan tjäna som exempel på hur tidningsnedläggningama har drabbat enflertidningsort. Är 1940 utkom i åtta flerdagarstidningar, vilkarepresenterade samtliga partier i utom dåvarande bondeförbundet. Ar1975 återstod endast en morgontidning och en kvällstidning som båda redovisarsamma politiska linje och har samma ägare. Tillstrakturatvecklingen hör även frågan om nyelablermgar på tidningsmarknaden. Ensammanställning har gjorts i tabell 6 som visar antalet nyetableringar sedanår 1940 med uppgift om hur många av dessa som fortfarande utkommer. Som nyetableringbetraktas också de fall då en tidigare avläggare eller edition börjar utges somsjälvständig huvudtidning. lagts ner fortfarande utges 20 37 2 10 Anm.:Avser förhållandena t. o. m. . Underperioden 19401975 har sammanlagt 47 nyetableringar ägt rum. Hälften av dessatidningar har upphört med sin utgivning och hälften utkommerfortfarande. Av åtta nystartade flerdagarstidningar har två överlevt ochetablerat sig på tidningsmarknaden. Det är Dagen och kvällstidningen startades resp. 2 1975/76. Prop.1975/76:131 18 HärtiU kommer som startade som fådagarstidning och utgavs med1 nr/vecka . Nyetableringarnaav och gjordes av redan etablerade morgontidningar sometl komplement tiU den tidigare utgivningen. Dagen skiljer sig från övrigasåsom en innehållsmässigt differentierad tidning med en speciell läsekrets. Möjlighetenatl överleva för en nystartad fådagarstidning tycks generellt sett varaväsentligt slörre än för en nyelablerad flerdagarstidning. 20 under periodennystartade fådagarstidningar utges fortfarande. Utvecklingenpå tidningsmarknaden efter visar på tydligasvårigheler all starta nya tidningar. Vartannat nystartat företag inomtidningsbranschen har lagts ner eller fusione-rats efler starten. Eflerår 1945 har inga lyckade nyetableringar ägt rum bland flerdagarstidningarna(med undanlag av som dock startade som fådagarstidning). För alten nyetablering inom tidningsbranschen skall lyckas bör den nystartadetidningen, alt döma av de senaste 30 årens utveckling, utkomma med mindre äntre nummer . Antalsmässigthar moderata samlingspartiet drabbats hårdast av tidningsdöden. Partiet harefler förlorat sammanlagt 50 tidningar. Därefter följer folkpartietvars totala "tidningsgrupp" har reducerats med 30 tidningar. Inemot70 % av de nedlagda eller fusionerade tidningarna var borgerliga tidningar. Flertaletav de borgerliga tidningar som har drabbats av tidningsdöden var upplagemässigtsmå tidningar. 64 av de 92 nedlagda eller fusionerade borgerliga tidningarnahade en upplaga under 5 000 exemplar. Socialdemokraterna däremot har förloratantalsmässigt få (14 st.) men upplagemässigl stora pressorgan. Ser man till denedlagda tidningarnas upplagor har socialdemokraterna gjort de störstaförlusterna. Förhållandet för flerdagarspressen framgår av tabell 7. Nedlagda ocli fusionerade flerdagarstidningar åren 1940 1975 Moderat/höger Centerpartislisk Liberal/folkpartistisk Socialdemokratisk Annan beteckning (inkl. opolitisk) 40 800 820 200 1975/76:131 19 4.1.4 Pressen Tidningar och upplagor utkom 146 dagstidningai: i Sverige.En majoritet av dessa, 89 tidningar, var flerdagarstidningar medan återstoden,57 tidningar, tUlhörde gruppen fådagarspress. Härtill kommer 35 tidningar somutgavs som avläggare till någon huvudtidning. Sammanlagt fanns det således 181tidningar som utkom under egen vinjett. Dessa förhållanden återges itabell 8. 7-dagars 6-dagars 5-dagars 4-dagars Tabell 9 innehåller uppgifter om antal dagstidningar efterpolitisk tillhörighet och utgivningsfrekvens. Klassifikationen har gjortsutifrån de efter periodicitetoch uppgiven politisk tillhörighet ' Betecknar sig själva som opolitiska. ' Uppdelning har gjorts av i GotlandsFolkblad och Gotlänningen samt Sydöstra i och . Prop.1975/76:131 20 uppgifiersom tidningarna själva lämnar och som återfinns i TS Annonstaxa 1975. Enuppdelning görs på de olika politiska partierna samt beteckningarna borgerligoch oberoende liberal. , ochJönköpings-Poslen som betecknar sig som oberoende eller oavhängiga, harförts till grappen annan signatur (grupp F). Gruppen opolitiska tidnmgaromfattar de tidnmgar som själva anger sig vara neutrala eller opolitiska. AvtabeUen framgår att inemot två tredjedelar av samtliga tidningar har borgerligsignatur, 22 tidningar är socialdemokratiska och 29 betecknar sig somopolitiska. Dagstidningarnastotala upplagor redovisas i tabell 10. Uppgifterna avser medelnettoupplaganunder . Dagstidningarnas totala upplagor efter utgivningsfrekvens ochtidningstyp (per 1 000 exemplar) 7-dagars 6-dagars 5-dagars 4-dagars Densammanlagda upplagan för dagspressen uppgick till 4 813 700 exemplar vilketmotsvarar 1,57 tidningsexemplar per hushåll. Om kvälls-tidningama exkluderasblir siffran i stället 1,16 exemplar per hushåll. Av denna svaradeflerdagarstidningarna för 1,02 exemplar/hushåll och fådagarslidningarna för0,14 exemplar/hushåll. Det innebär således att i genomsnitt varje hushåU iSverige har tillgång lill en flerdagarstidning och vart sjunde hushåll enfådagartidning. Itabell 11 har tidningarnas upplagor fördelals efter politisk tillhörighet ochtidningslyp. Enligl de aktueUa förhållandena har den borgerliga pressen76,av flerdagarstidningarnas tolalupplaga. Motsvarande siffra för desocialdemokratiska tidningarna är . Prop.1975/76:131 21 Dagspressens totala upplaga efter politisk tillhörighet och tidningstyp(per 1 000 exemplar) A B C D Moderat/höger Liberal/folkpartistisk Centerpartistisk Borgerlig Oberoende liberal Annan signatur 548,8 1 624,2 172,5 149,8 303,7 529,8 Socialdemokratisk Kommunistisk/vpk Annan signatur Uiredningenhar även beskrivit den politiska pressens spridning. Den politiska pressendefinieras i det sammanhanget som flerdagarstidningar med dels en i huvudsakabonnerad upplaga, dels någon form av politisk tillhörighet. Utredningen menaralt det finns flera skäl till att närmare analysera spridningen för just dennagrapp av tidnuigar. Ett skäl är att gruppen i genomsnitt täcker varje hushåll ilandet. En annan orsak är att det är denna grupp som fortlöpande förser läsarenmed en heltäckande information och kommentar. De riksspridda kvällstidningarnaär enligt utredningen i detta sammanhang av mindre intresse eftersom deknappast har möjlighet att behandla lokala och regionala frågor. Serman försl tUl de s. k. A-regionerna så täcker den borgerliga pressen av hushållen i den övervägande delen av dessa. Hushållsläckningenunderstiger aldrig i någon region. De svagaste punktema i den borgerligapressens spridning återfinns dels i övre , dels i vissa delar avBergslagen. Iendast en av A-regionema når den socialdemokratiska pressen ut till mer än 80 %av hushållen. I fyra regioner överstiger täckningen . De socialdemokratiskatidningarna har sin bästa täckning i de stora glest befolkade områdena i övreoch inre . Hushållstäckningen i storstadsregionerna är, med undantag avMalmöområdet, inindre än . I saknas helt tillgång tUl ensocialdemokratisk morgontidning. Enredogörelse för pressens spridning efter A-regioner ger inte en fullständigbild av spridningsförhållandena. De olika A-regionema beslår av kommunervilkas tidningsstraklur kan variera starkt inom regio- nen.En redovisning av den borgerliga och den socialdemokratiska pressens spridningefter täckningsgrad i landets 273 kommuner har därför gjorts i tabeUerna 12 och13. Den borgerliga flerdagarspressens spridning fördelad efter täckningsgradoch kommunstorlek (antal kommuner) Kommunstorlek (inv.) Anm,:1 tabellen ingår flerdagarstidningar med i huvudsak abonnerad upplaga. Den socialdemokratiska flerdagarspressens spridning fördelad eftertäckningsgrad och kommunstorlek (antal kommuner) Anm.:I tabellen ingår flerdagarstidningar med i huvudsak abonnerad upplaga Tabellernavisar att i över hälften av landets kommuner når den borgerliga pressen uttill av hushållen. I av kommunerna ligger täckningsgraden förden borgerliga pressen : I av landels kommuner täcker desocialdemokratiska tidningarna av hushållen. Endast i avkommunema (18 kommuner) når de socialdemokratiska tidningarna upp tiU entäckningsgrad som överstiger . Serman tiU kommunernas invånarantal kan konstateras alt i de större' kommunerna(> 50 000 invånare) har den borgerliga pressen en mycket 1975/76:131 23 god täckning i 30 av 38 kommuner medan densocialdemokratiska pressen inte når hushållstäckning i någon avdessa kommuner. 4.1.5 Ägarstrukturen inom dagspressen Tidningskoncentrationen har inle bara inneburit enminskning av antalet tidningar. Den har lett lill en ökadägarkoncenlralion inom dagspressen. Ägarkoncenlralion kan uppkomma dels genomalt konkurrerande tidningar läggs ner, dels genom att överlag eller förvärvsker av ett kvarvarande tidningsföretag. Del finns en lång rad olika former av ägarskap inomdagspressen. Det finns enpersonsföretag och familjeförelag. Det finns tidningarsom ägs av stiftelser, organisationer, ekonomiska föreningar, osv. Majoriteten av dagstidningsföretagen har aktiebolag somföretagsform. Vid tiden för pressutredningens undersökning utgav sammanlagt105 olika aktiebolag 125 dagstidningar. HärtUl kom 21 tidningar där enekonomisk förening, ett handelsbolag eller en enskild firma svarade förutgivningen. Vid en beskrivning av pressens ägarförhållanden kantidningsägandet klassificeras i olika kategorier. har gjort enuppdelning i privatägda, sliflelseägda och organisationsägda tidningar. Med privatägda tidningar avses bolag juridiskapersoner där aktiemajoriteten innehas av enskilda personer eller företag. Ivissa fall kan aktierna vara fördelade inom en familj (s. k. familjeföretag). Med sliflelseägda tidningar avses tidningsföretag där aktiemajoritetenägs av en stiftelse. Tidningsverksamheten sker i aktiebolagsform och aktiernaägs av den juridiska person som stiftelsen utgör. Även de organisationsägda tidningarna utges oftast avaktiebolag. Där innehas aktierna vanligtvis av lokala och/eller centralafackliga och politiska organisationer. TUl denna grupp har även hänförtstidningar som utges av ideella organisationer. I finns f. n. 89 flerdagarstidningar, dvs.tidningar med en ul-givningsfrekvens på . Derepresenterar tillsammans av dagspressens totala upplaga . Denna lidningsgrapps ägarförhåUanden framgår av tabell 14. Prop.1975/76:131 24 Inemot hälften av landels flerdagarstidningar ärprivatägda och något mer än en tredjedel ägs av olika organisationer. Ca 15 %av tidningarna är sliflelseägda. De upplagemässigt största tidningarna ålerfinnsi gruppen privatägda. Denna grupp svarar för av flerdagarstidningarnastolalupplaga. Motsvarande siffra för de organisationsägda dagstidningarna är26,och för de stiflelseägda . Inomstorsladspressen dominerar tre privatägda tidningskoncemer, var och en starktknuten till en familj. Störst är , vars båda tidningar. DagensNyheter och , tiUsammans har en upplaga på över 1 miljon exemplar.Detta motsvarade av storstadspressens totala upplaga ellermer än en femtedel av den svenska dagspressens samlade upplaga. FamUjen Bonnierkontrollerade vid Dagens Nyheters AB:s ordinarie bolagsstämma ca 55 %av antalet röster. I Göteborgger av familjen ägda tidningsföretag ut (upplaga 308500 exemplar) och eftermiddagstidningen (80 300 exemplar). i med helägda dotterföretaget AB svarar förutgivningen av (117 500 exemplar) resp. (119400 exemplar). Så gott som samtiiga av moderbolagets aktieägare är släktingartill tidigare chefredaktören . ägs av ett handelsbolag, därandelsägarna huvudsakligen utgörs av börsnoterade industri- ochhandelsföretag. Organisationsägdastorstadstidningar är , Arbetet, Dagen och . Dessahade en samlad upplaga av ca 639 000 exemplar. Av flerdagarstidningarna är 78 landsortstidningar.Landsortspressens ägarförhållanden vid tiden för utredningens undersökningframgår av tabeU 15. Ägarform Antal % Upplaga % Privatägda 36 46,1 1 047 300 54,5 Stiftelser 13 16,7 358 200 18,7 Organisationer 29 37,2 514 200 26,8 Summa 78 100,0 1 919 700 100,0 De 36 privatägda landsortstidningarna var spridda på mångaolika händer. 14 av dem ingick dock i någon av de fyra större familjeägdatidningskedjorna inom landsortspressen Änder-, Bengtsson- och Ljungpressen imellansverige och den av familjen ägda tidnings- 1975/76:131 25 Dessa fyra familjeföretag svarade för ungefär en tredjedel av deprivatägda landsortstidningarnas samlade upplaga. Inom förelagen utges ävenflera fådagarstidningar. Bland de sliflelseägdalandsortstidningarna återfinns exempelvis Barometern, , GefleDagblad, , , ochVästernorrlands Allehanda. Pressutredningenframhåller att sliflelseägda tidningars ägarförhållanden inte alltid kanutredas. Det beror på alt vad som är stiftelsens ändamål och vilka som är dessintressenter i många fall inle kan klarläggas. Grundaren kan, genom en särskildföreskrift vid stiftelsens bUdande, undanta denna från lagen om tillsyn överstiftelser (lag ). I dylika fall föreligger varkenanmälningsplikt eller redovisningsskyldighet lill . Flera av desliflelseägda tidningsföretagen har denna konstruktion. 19 av de 29organisationsägda landsortstidningarna är socialdemokratiskasexdagarstidningar med en samlad upplaga på 345 300 exemplar. Dessa utges av 18olika tidningsföretag. Med ett undantag innehas aktiemajoriteten i dessa förelagav , etl bolag vars aktier lill ägs av det socialdemokratiskaarbetarepartiet (SAP) och till av LO och olika fackförbund. Övriga aktieri tidningsföretagen ägs av lokala fackliga och politiska organisationer. Ävenom de enskilda tidningama sålunda har elt formellt koncernförhållande lillA-pressen AB föreligger genom den lokala förankringen en hög grad av självständighet. Bland övrigaorganisationsägda flerdagarstidningar kan nämnas de av år 1973förvärvade (upplaga 19 400 exemplar), SödermanlandsNyheter (upplaga 20 000 exemplar) och (upplaga 17 500exemplar). Dessa tillhörde tidigare den s. k. "Morbypressen". Tillgruppen organisationsägda räknas även (upplaga 42 100exemplar) ägd av AB Folk och Samhälle som i sin tur ägs av samt denav genom år 1975inköpta (upplaga 4 400 exemplar). Fådagarstidningarnasrelativa fördelning på olika ägargrupper är likartad den som gäller förflerdagarstidningar. Bland de organisationsägda fådagarslidningama är dockflertalet centertidningar som utges och som ägs av lokalaandels- och intresseföreningar. Densvenska dagspressens totala upplaga (dvs. både fler- och fådagarslidningarnatillsammans) fördelat på olika ägargrupper framgår av tabell 16. 3 068 200 455 400 En sammanfattning av utredningens beskrivning avägarförhåUandena inom dagspressen finns i labell 17. De tio största ägargrupperna inom dagspressen Anm.: I tabellen ingår ägargrupper som omfattar mer än tvätidningar. Av tabellen framgår att de tio största ägargruppernasvarar för av pressens totala upplaga. svarar ensam för21,. Samtliga redovisade tidningsgrupper är med undantag av ,och Huvudstadspress' tidningar privatägda familjeföretag. Även om flera av ägargrupperna, särskilt inomlandsortspressen, har en procentuellt sett låg andel av pressens samladeupplaga är tidningsföretagen naturligtvis inle utan betydelse urkoncentralionssynpunkt. I själva verket har de en mycket slor betydelse i sinaresp. Inom A-regionerna 4055 elt geografiskt område som ungefär bestårav , , , och ägde familjerna och som tUlsammans har av dagspressenssammanlagda upplaga inom området (avser inom området utgivna tidningar). Härtill kommer att utvecklingen på dagstidningsmarknadenunder de Prop.1975/76:131 27 senasteåren, bl. a. beroende på de nedläggningar som har ägt rum, har gått mol en ökadkoncentration. Flera av de exempel som finns på förändrade ägarförhållandenbland dagstidningarna visar atl företagen har köpts upp av större koncernereUer större tidningsföretag. Tidnings-ägandet har koncentrerats till färreenheter. Sedan utredningenskartiäggning har vissa förändringar i de redovisade förhållandena skett. Såhar exempelvis ett kommanditbolag, med en liberal stiftelse och ett antalliberala förstatidningar bland delägarna, övertagit . Vidare har stiftelsen inköpt dels Sydöstra (med avläggare), dels . Bådadessa var tidigare privatägda. Barometemgrappen omfattar därmed tidningar somår 1974 hade en upplaga av tillsammans drygt 127 000 exemplar, motsvarande 2,av dagspressens samlade upplaga. Östersunds-Poslen har övergått i centerpartietsägo. Pressutredningenhar sett som en av sina viktigaste uppgifier att ge en bakgrund till och samlamaterial för en principdebatt kring presspolitiken. Utredningen har i dettasyfte gjort en rad analyser, följt debatter och genomfört ett antalundersökningar. Syftet har varit att så långt möjligl ge den precisering avsamhällets presspoUlik som direktiven efterlyser. Utredningenmenar atl olika slag av doktriner och normer har spelat en stor roll då del hargällt statsmakternas agerande gentemot press, radio och tv, liksom i denallmänna debatten kring medierna. Trots detta har analysen av medieideologiernavarit begränsade. Diskussionen har enligt utredningen inle sällan kännetecknatsav slagord och förenklingar. Man har saknat preciseringar av vad som slårbakom olika ideologiska uttalanden. Utredningen har därför sett det som enviktig men också svår uppgift alt söka fastställa hur de olika ideologiskasystemen har utvecklats och vad som anses känneteckna dem . Denpressideologi som har dominerat presspoliliken i de västerländska länderna ärenligt utredningen den frihetliga. De grundläggande principerna i denna åsiktskonkurrens, kontroll av myndigheter och fri etableringsrätt har varitfundament i lagstiftningen i en rad länder. Utvecklingenpå lidningsmarknaden har dock gjort att man på olika sätt försökt anpassaideologin till de förändrade förhållandena. Den fria etableringsrälten harblivit mer eller mindre illusorisk då det krävs elt mycket stort kapital föralt kunna starta en tidning. Tendensen mot ökad monopolisering har gjort attnya krav har ställts både på staten och tidningarna. Detmest ambitiösa försöket att vidareutveckla den frihetiiga ideolo- 1975/76:131 28 ginkan sägas ha gjorts i av den s. k. . Denna förklaradeatt statsmakterna hade elt ansvar både vad gäller mediernas innehåll ochexistens. Man gick ifrån den stränga boskUlnaden mellan stal och press ochmenade alt statiiga ingrepp kunde vara berättigade om de skedde med respektför mediernas självständighet. Imotsats till den frihetliga mediesynen innebär den auktoritära synen altmedierna skall vara maktmedel i de styrandes tjänst. I vilken grad manutnyttjar dessa maktmedel och vilka metoder man är beredd all använda sig avför alt säkerslälla kontrollen över medierna varierar från land tUl land ochfrån lid till tid. finns del knappast något land där man öppetargumenterar för en auktoritär ideologi på medieområdet. I praktiken använderman dock i många länder en rad olika medel för att få de medier man önskar.