prop · FZ0396 · 1975-12-31 00:00:00 — Efteralt ha konstaterat att befordringsmöjligheterna för de lokalanställdaofrånkomligen är begränsade, framhåller UDP att det är angeläget att man sökertillvarata de möjligheter som finns att ge lokalanslälld personal merkvalificerade arbetsuppgifter. UDPanser det nödvändigt antingen att anställningskontrakt upprättas med alllokalanslälld personal eller alt man på annat sätt informerar personalen omgällande anställningsvillkor. I första hand förordas att lokalaanställningsreglementen upprättas. Vidarehar UDP uppmärksammat att på orter där ambassaden innefattar ellbiståndskontor anställningskontrakten för lokalanställd personal iblandskiljer sig ganska markant mellan bislåndskonloret och själva ambassaden. Avallt att döma gäller detta också på orter där handds-sekreterarkontor harinrättats. Här måste enligt utredningen en samordning komma liU stånd då delenligt dess mening måsle betraktas som en självklarhet att all lokalanslälldpersonal i svenska statens tjänst i ett och samma land skall behandlas lika. UDP har kunnat konstateraatl beslutanderätten i alla frågor som rör den lokalanställda personalen inomutrikesförvaltningen är starkt centraliserad lill . UDPhar intrycket att budgetsystemet för lokalanställda hos styrelsen förinternationell utveckling (SIDA) fungerar bätlre än utrikesförvaltningens ochvill därför förorda att detta system tiUämpas på aUa lokalanställda.Riktlinjerna för behandlingen av lokalanställd personal skulle alltså dras uppcentralt. Inom ramen härför borde utlandsmyndigheterna medges rätt att beslutai frågor som rör anställningsvillkoren för lokalanstäUd personal. I konsekvensmed detta förslag borde anslagen för lokalanställd personal inle låsas utanbetecknas som "förslagsvis". UDP har också konstateratatt administrationen av lokalanställd personal aUvarligt kompliceras av denrådande osäkerheten om i vad mån svenska lagar och bestämmelser äger tUlämpningpå lokalanställda. Ett annat problem är frågor av skatteteknisk karaktär. Detbör också enligt utredningen klarläggas i vad mån gäUande lagar ochbestämmelser som berör trygghetsområdet äger tillämpning på lokalanställdpersonal. Hushållsanställdahos svenska utsända tjänstemän räknas inte som lokalanställda. För deras delär trygghelsfrågorna inle lösta om de inte är anslutna till lokaltsocialförsäkringssystem. har emellertid i betänkandetFörslag till ullandslönesystem för statsanställda (Ds UD 1973: 1) föreslagitökade möjligheter för fast anställd busbållshjälp att övergå frånprivalansläUning till slatsanstäUning. Prop.1975/76: 96 59 Omdetta förslag genomfördes, skuUe trygghelsfrågorna för denna per-sonalgmppautomatiskt lösas. UDP har inte närmare penetrerat denna fråga men förordar i samband med en översyn av nu gällande förmånsbestämmelser förlokalanställd personal överväger möjligheter att också ansluta de privalanställdatjänarna till delta trygghetssystem. Eventuellt skulle detta kunna ske så attarbetsgivaren/tjänstemannen betalar en avgift till en för ändamålet upprättadförsäkringskassa. Avslutningsvisanför UDP att frågor med anknytning lill de lokalanställdas förenings- ochförhandlingsrätt, deras stäUning i beskattningshänseende, den tekniskautformningen av trygghetssystemet liksom elt antal frågor som röradministrationen av de lokalanställda kräver mer ingående undersökning.Utredningen föreslår atl dessa frågor tas upp lill skyndsam prövning. UDP:savslutande resonemang ägnas åt organisatoriska frågor. Den kommer där in påfrågor som ligger nära UDO:s ämnesområde. På vissa av UDO:s förslag anför denpersonalpolitiska uiredningen särskilda synpunkter. Allmäntsell har UDP intet alt erinra mot det förslag till organisation av denpersonaladministrativa verksamheten som lagt fram. UDP anser det styrkt atten personalförstärkning är nödvändig på den personaladminislraliva sektorn.Den bedömer det angeläget att särskild sakkunskap i större utsträckning än nuknyts till de administrativa enheterna. Därvid bör åtminstone någon ellernågra av chefema på den administrativa sidan rekryteras extemt. Likaså börutomstående expertis på sådana frågor som löner, budgetering ochkostnadskontroll, organisation och utbildning knytas till departementetsadministrativa avdelning som komplement till den personal som rekryterasinternt. Liksom betonar UDP alt den personaladminislraliva enheten måstemedverka i behandlingen av sådana avtalsfrågor som är av betydelse för bedrivandetav en effektiv personalpolitik inom utrikesförvaltningen. UDP understrykerockså vikten av att utbildningsverksamheten samordnas fastare medpersonalplaneringen så att utbUdningen kan sättas i relation till andrapersonalutvecklingsåtgärder och kommer att ligga i linje med den långsiktigaplaneringen för de enskilda tjänstemännen. Ansvaret för själva genomförandet avutbUdningsprogrammet bör dock kunna åvila en särskild enhet lämpligen underledning av studierektor eller motsvarande. UDP anser det styrkt attutrikesförvaltningens speciella förhål- 1975/76: 96 60 landenställer krav på en väl utbyggd personalservice och personalsoclal verksamhet.SlutUgen understryker man vikten av att den personaladministrativaverksamheten bedrivs i nära samverkan med personalen. Eflersominspektörsfunktionen skulle belysas av UDP berörde inte de organisatoriskafrågorna på denna punkt. UDP anför alt tyngdpunkten i inspektörens arbete börförskjutas mot frågor som rör personalens arbetsförhållanden och alt hansnuvarande uppgifter avseende rent administrativa ärenden bör övertas av administrativaavdelningen. Vidare förordas att ytterligare ert inspektör knyts tillutrikesförvaltningen. UDP vill inte utesluta atl erfarenheten kan komma altvisa att det därutöver behövs en tredje inspektör. Man föreslår också att entjänsteman knyts till varje inspektör för atl biträda honom. En sådanförstärkning kan väntas leda till ökat utbyte av inspektionerna och förbättrademöjligheter att följa upp de rekommendationer och förslag vartillinspektionerna givit anledning. Dessutom föreslår UDP att inspektörensverksamhetsfält skall omfatta även de olönade konsulaten med utsänd lönadtjänsteman så länge dessa myndigheter finns kvar. UDPredovisar i sitt belänkande organisationen av och iimehållet i denförvallningsdemokratiska verksamhet som f. n. bedrivs inom utrikesförvaltningendels i form av företagsnämndsverksamhet och skyddsverksamhet, dels också genomden försöksverksamhet med förvaltnings-demokrati som regeringen bemyndigatutrikesdepartementet att bedriva. UDP haransett det riktigt alt avvakta resultatet av den av regeringen beslutadeförsöksverksamheten. Delsamma gäller andra önskemål som kan anses falla inomramen för försöksverksamheten med förvaltnings-demokrati, nämligen frågan omutvidgade befogenheter för departementsnämnden liksom förslag ompersonalmajoritet i någon av beslutsgrupperna inom ramen förförsöksverksamheten. UDPanser att de önskemål som har framförts från personalorganisationerna om ensamrådsgrupp för sådana personalfrågor som departementschefen äger avgöra ärberättigade. Av samma skäl föreslår man att tiUsättning av inspektör förutrikesförvallnbgen skall omfattas av samrådsförfarande. Ett förslag frånpersonalorganisationernas sida om att företrädare för personalen skall ingå iden s. k. personalberedning som förbereder tillsättningen av alla högretjänster inom utrikesförvaltningen anser sig UDP inte kunna ta stäUning till.Förslaget anses ha stark personalpolitisk anknytning och reser vikligaprincipfrågor som är gemensamma för hela statsförvaltningen och som börbedömas i ett sammanhang. 1975/76: 96 61 Vadbeträffar frågor som rör den fackliga verksamheten inom utrikesförvaltningenanser UDP att det med hänsyn lill utrikesförvaltningens speciella stmktur kanvara motiverat alt t. ex. låta facklig representant om särskUda skälföreligger på statsverkets bekostnad besöka utlandsmyndighet eller att påannat sätt underlätta fackliga överläggningar med ullandsstationerad personal. () har som ett led i förvaltningsrevisionen av utrikesdepartementetsverksfunktioner genomfört en analys av ambassadernas verksamhet. Analysen ärbaserad på studier av åtta olika beskickningar i och vilka medavseende på storlek, arbetsuppgifter, yttre miljöförhållanden ocharbetsbetingelser bedöms ge en representativ bUd av ambassadfunktionen i stort. RRV:s revisionsrapportöverlämnades till ulrikesdepartementet (RRV Dnr 1974: 323).Rapporten uppehåller sig främst vid frågan om departementets övergripandeledning och styrning av ambassadernas verksamhet. RRV säger sig ha konstateratvissa svagheter i detta avseende. Ambassaderna bedöms åtnjuta ett urstyrningssynpunkt alltför stort mått av frihet vad gäller val och inriktning avverksamheten. RRV finner departementets nuvarande medel och metoder för styrningenav ambassadernas verksamhet otillräckliga. Specifika mål bör formuleras förvarje enskild ambassad och verksamheten planeras i mer systematiska former.Målen bör fastställas i samråd mellan departementet och vederbörandeutiandsmyndighet, varvid hänsyn skall tas även tUl intressenter utanförutrikesdepartementet. RRV lägger stor vikt vid frågan om verksamhetsplaneringsom ett instrument för ökad målstyrning av verksamheien. I sammanhangetbetonas nödvändigheten att följa upp och utvärdera utförda prestationer ochuppnådda effekter i en verksamhetsberättelse. En sådan bör enligt RRV kunnavisa på eventuella behov av ändrade målformuleringar, omprioriteringar,resursförstärkningar etc. En verksamhetsberältdse kan därigenom också tjänasom underlag för fortsall planering och för anslagsframstäUningar. RRV framhåller betydelsenav att de rutiner som etableras för planering och uppföljning av verksamhetenär flexibla och inte medför administrativt merarbete annat än möjUgtvis ielt initialskede för de redan hårt belastade utiandsmyndigheterna. RRV:s rapport berör iövrigt frågan om samordning av ambassadernas verksamhet. En diskussion förs ommöjligheterna att omstrukturera den nuvarande ambassadorganisationen tUl ettsystem med större regionambassader och underlydande, mindre lokalambassader.RRV anser att elt sådant system skulle kunna medföra vissa resursbesparingaroch Prop, 1975/76: 96 62 geökad flexibilitet i fråga om resursfördelning samt avlasta utrikesdepartementetvisst ansvar för styming av lokalambassaderna. RRV säger sig dock inle bastuderat frågan tUlräckligt för atl ha en grundad uppfattning om denlämpligaste lösningen. avsnitt om den kommersiella verksamheten vid utlandsmyndigheternaframhålls alt denna inte förefaller fungera tillfredsslällande på alla orter.Arbetsfördelningen mdlan ambassader och han-ddssekreterarkontor sägs oftastvara oklar. RRV efterlyser en bättre samordning mellan de olika fällorgan sombedriver exportfrämjande verksamhet. 5 Personalbehov 5.1 Nya tjänster UDOföreslår att en ny chefstjänstemannabefattning som biträdandekabinettssekreterare inrättas. Den nuvarande tjänsten som chef för rätts-avdelningenföreslås utbytt mot en befattning som rättschef/expeditionschef. Båda dessatjänstemän föreslås ingå i ledningsgmppen. En tjänsteman på kanslirådsnivåstäUs enligt UDO:s förslag tiU ledningsgmppens förfogande med uppgift att somsekreterare följa upp av gruppen fattade beslut, särskilt beträffandeutrednings- och planeringsverksamhet. Kabinettssekreteraren bör, liksom f. n.,ha tillgång tiU en tjänsteman på departemenlssekreteramivå. Till varjechefstjänstemans förfogande bör därjämte finnas en assistent. UDOföreslår att 15 tjänster ställs till utrikesminislems förfogande. Av niotjänster på handläggarplanet bör tre chefstjänster reserveras förförbandlingsuppgifter. Genom upplösningen av förhandlings- och utredningsgruppeninnebär förslaget att endast en ny tjänst behövs. Det föreslagna budget- ochorganisationssekretariatet föreslås få sex handläggarljänster, av vilka femfirms inom den nuvarande organisationen. Syftet med denna förstärkning angesvara att det därigenom skuUe bli möjligt för det nya sekreleriatet alt genom enfortlöpande budgetdialog med utlandsmyndigheterna åstadkomma en systematiskprövning och översyn av ulrikesrepresentationens organisation och därmed medverkatill ett ökat koslnadsmedvelande och en förbättrad kostnadskontroll inomutrikesförvaltningen. Den folkrättssakkunnigehar alltmer kommit atl engageras i förhandlingsarbete som hansuppgifier som rådgivare blivit alltmer omfattande. Det föreliggerenligt ett klart behov av en tjänst som biträdande folkrättssakkunnig. Det är framför allt inomden politiska sektom som kan förväntas besitta speciellsakkunskap. Till följd äv ökade krav från regering och riksdag på en aktivutrikespolitik och växande anspråk på aktiv information i om densvenska utrikespolili- 1975/76: 96 63 kensmålsättning måste, enligt , departementets politiska sektor få en sådanbemanning att den kan gmndligt och effektivt handlägga uppkommande frågor.Handläggningen måste också gmndas på ett bedömningsunderlag, som har tagitsfram genom så noggranna analyser och prognoser som möjligt. anser att dennuvarande bemanningen med ca 25 handläggare är klart otUIräcklig. Det föresläsatt den politiska sektom tiUförs 25 nya tjänster. Av dessa skulle fem kommafrån det tidigare rapportsekretariatet. Tre av tjänstema är chefstjänster, 12departements/kanslisekreterar-tjänster och 11 assistenttjänster. Genom deföreslagna nya assistent-tjänstema beräknas behovet av sekreterarpersonalmmska. Antalet sek-reterartjänster föreslås minska med en. föreslår att varoch en av de fem enheterna inom den politiska sektorn förestås av en huvudman.Dessutom bör vid enhetema 1, 2 och 4 under huvudmannen finnas ett kansliråd.Kanslirådsbefattningen vid den första enheten motiveras av angelägenheten avatt ärenden rörande stalshanddsländer inte får en undanträngd StäUning vid ensammanföring av alla länder i och i en enhet. Förslaget omkanslirådsbefallningar vid de politiska enhetema gmndas annars främst på denomständigheten alt en omfattande reseverksamhet för enhetscheferna skapar behovav en förstärkning av enhetsledningen. Denna utformning av enhetema har befunnitsändamålsenUg inom utrikeshandelsenhetema. För rättsenhetemasvidkommande innebär UDO:s förslag alt två tjänster som traktatöversättare, entjänst, avseende handläggningen av frågor som rör överenskommelser medfrämmande makter samt en assistenttjänst överförs från arkivet tiU den tredjerättsenbeten. I övrigt innebär förslaget inle någon ökning av antalet tjänster.UDO påpekar alt vissa Ijänsteåtgärder som utfärdande av äktenskapscertifikal,hindersintyg, prövnmg av anmälan enligt namnlagen m. m. för närvarandeankommer på chefen för rättsavdelningen. Dessa tjänsteåligganden bör i den nyaorganisationen skötas av chefen för den enhet, där ärendegruppen enligt den nyafördelningen bör hemma. Personalstyrkanvid protokollet föreslås minskad med en tjänsteman. De administrativaenhetema, dvs. den personaladminislraliva enheten och ekonomienheten föreslåsav få en personalförstärkning med sammanlagt 13 1/2 tjänster, varavhuvuddelen faller på den personaladminislraliva enheten. fömtser enansvällning av arbetet på denna enhet. är förslaget tillpersonalökning i denna del försett med starka reservationer i avvaktan påresultatet av den personalpolitiska utredningen. Av ökningen faller tvåtjänster på den nya ekonomienheten. Den ena avser tjänst som biträdande chefför den utvidgade enheten, medan den andra avser ledningen för en nyinrättadsektion för inlendenlurfrågor. Beträffandeden sammanslagna press- och informationsenheten förut- 1975/76: 96 64 serUDO ingen ökning av personalstyrkan, trots att nya arbetsuppgifter förutsättskomma att tillföras enheten. håller det inte för osannolikt atl enpersonalförstärkning kan komma att visa sig erforderlig men anser att klarhethärom kan vinnas först sedan omorganisationen har genomförts. UDOframhåller alt personalbehovet på dokumentations- och kom-munikationsenheiernai hög grad bestäms av arbetsvolymen på övriga enheter.Den personalförstärkning som föreslås av utredningen omfattar sammanlagt 14tjänster, till helt övervägande del på assistenlnivå. En av de nya tjänsternaär befattningen som chef för kommunikationsenbeten. innebär, att totalt 51 1/2 nya fasta tjänster skall inrättas idepartemenetet. Av dessa ligger inom den politiska sektom 5 på cbefsplanel och8 på departementssekrelerarnivå. Förslaget omfattar ytterligare 11 tjänster påden rättsliga sektom och de administrativa enheterna i kategorindepartemenlssekreterare/kanslisekreterare/assistent. Det stora flertalet nyatjänster i utredningens förslag avser assistenter. Ökningen i den gruppen är38 mot vilket skall ställas förslag till minskning med 10 1/2 tjänster inomgruppen sekreterare/expedilionsvakt. UDOunderstryker betydelsen av alt man vid bemanningen av enheterna sökeromfördela arbetet i syfle att åstadkomma både ökad arbetstillfredsställelseocb höjd produktivitet. Möjlighetema att i ökad omfattning överföra uppgifiertill assistenter och biträden bör särskUt prövas. Denna grundinställningspeglas i det förhållandet att över hälften av de nya tjänsterna avses ligga påassistentnivå. framhåller att förslaget i denna del reflekterar en medvetensträvan alt öka antalet befordrings-tjänster för biträdespersonalen. UDOhar uppskattat merkostnaderna för de nya tjänsterna till totalt 4,4 milj. kr. Idet särskUda yttrandet tUl framhålls beträffande dimensioneringen avutrikesdepartementet att det inle är motiverat eller tUlrådligt alt med en gånggenomföra en så kraftig ökning som utredningen har föreslagit. I den mån enexpansion skall komma tUl slånd bör den ske successivt. De två experter som haravgivit det särskUda yttrandet anser alt en viss höjnmg av ambitionsnivån kanvara motiverad när det gäller de politiska enhetema samt att ökade insatsererfordras på det personaladminislraliva området. UDOupplyser att det från flera håll har framförts önskemål om en enklare och merenhetlig titulatur inom utrikesförvaltningen. anser i likhet med vad somföreslås av den personalpolitiska utredningen alt i princip endast följandetjänstetitlar skaU förekomma i utrikesdepar- 1975/76: 96 65 temenletet:expeditionsvakt, sekreterare, assistent, kansUsekrelerare, departementssekreterare,kansliråd, departementsråd, biträdande kabinettssekreterare ochkabinettssekreterare. För vissa specialistbefatlningar föreslås dock särskUdatitlar. 5.3Bemyndigande att inrätta tjänst i högst F 25 UDOframhåller alt Kungl. Maj:t vid deparlementsreform erhöll riksdagensbemyndigande att inrätta tjänster i högsl lönegrad C 2 ulan hörandeför alt åstadkomma största möjliga smidighet i organisatoriskt hänseende (prop.1965:65, SU 1965: 105, rskr 1965: 295). Moisvarande bemyndigande har utverkatsi avseende på departementets avdelning för intemationeUl utvecklingssamarbete(prop. 1970: 44, SU 1970: 85, rskr 1970: 192). UDOföreslår av samma skäl alt motsvarande bemyndigande bör utverkas förutrikesdepartementet i övrigt såvitt avser tjänster i högst lönegrad F 25 medplacering i departementet. UDOhar sett som en väsentlig del av sitt uppdrag atl undersöka behovet av tekniskrationalisering. Synpunkter på denna fråga har inhämtats underutredningsarbetet och dessa synpunkter har visat all det finns uppdämdarationaliseringsbehov främst på dokumentations- och kommunikationssidan. Ivissa fall har önskemål om tekniska förbättringar redan kunnat tillgodoses. UDOunderstryker betydelsen av all de kon- , torstekniska rationaliseringsfrågornafortlöpande bevakas av den administrativa ledningen. hävdar alt om detföreslagna budget- och organisalionssekretariatet inrättas, till vUket ansvaretför kontorsleknisk rationalisering skulle föras, så skulle goda förutsättningarskapas för atl denna funktion inte bhr förbisedd i den nya organisationen. UDOanser alt många av de problem som vidlåder organisationåtminstone tUl viss del är hänföriiga tUl dåliga lokalförhållanden. barpåtalat dessa förhållanden för mig i en skrivelse . Särskilt harUDO pekat på olägenheten av alt departementets olika enheter ärutplacerade på sex ställen, och att flertalet av de nuvarande lokalema ärtrånga och otidsenliga. betonar viklen av alt lokalfrågorna ges enframskjuten plats i samband med planeringen och genomförandet avutrikesdepartementets nya organisation. 5 1975/76.1 saml. 1975/76: 96 66 Yttrandenöver UDP:s betänkande har efter remiss avgivits av ambassaderna i ,, , och , delegation hos de Europeiskagemenskapema i (Bryssdddegalio-nen), ständiga representationvid Förenta nationema i (FN-representationen), ständiga ombudhos i (ombudet hos ), generalkonsulatel iAntwerpen, konsulaten i , och ,utrikesdepartementels antagnings- och utbUdningsnämnd, styrelsen förintemationell utveckling (SIDA), Stiftelsen (),riksrevisionsverkel (RRV), statskontoret, statens personalnämnd (SPN), statenspersonalutbUdnings-nämnd (PUN), exportråd (),i (LO), Tjänstemännens centralorganisationsstatstjänstemannasektion (TCO-S), Centralorganisationen /SR (/SR) ochSvenska arbetsgivareföreningen (SAF). Vidarehar yttranden avgetls av ambassadrådet och (SAK). SPNkonstaterar att UDP inte redovisar någon plan för genomförandet av deföreslagna åtgärderna. SPN anser att sådana frågor måsle vägas in vidställningstagande lill förslagel, eflersom stora resurser krävs . Även SIDA framhåller alt många av de förändringar som föreslåskommer alt la tid atl genomföra. /SRvill framhålla att förverkligandet av UDP:s förslag i många hänseenden ärberoende av atl departementets lokalproblem får en tillfredsslällandelösning. RRVbestyrker behovel av samordning och planering av departementets verksamhet.Utrikesdepartementet måsle identifiera och fastställa sin roll i Sverigesständigt växande intemationella umgänge. Även utlandsmyndigheternas mål för ochroll i olika verksamheter måsle noggrant fastställas. Uppgifterna för dessamyndigheter är så allmänt formulerade alt de tiUåter elt alltför storttolkningsutrymme. Med utgångspunkt i de aUmänna mål som gäller för de svenskautlandsmyndigheterna och den svenska utrikespolitiken gentemot det särskUdalandet bör utlandsmyndigheterna i samarbete med ulrikesdepartementet fastställade mål som skall gälla för den enskilda myndigheten. Målet måste självfaUelockså relateras och anpassas tUl andra svenska organs möjlighet att ulföraefterfrågade tjänster i verksamhetslandet. Prop.1975/76: 96 67 SPNdelar utredningens uppfattning att personalplaneringen har starka samband medverksamhetsplaneringen. Utvecklingen inom de båda planeringsområdena behöverenligt SPN inle parallellställas. Det viktiga är att utveckling ochgenomförande åtminstone försöksvis överhuvudtaget sker, varefter denömsesidiga anpassningen bör genomföras så snart förutsättningar finns. SIDAframhåUer att införande av en verksamhetsplanering och en därmed samordnadpersonalplanering är en process som kräver stora informations- ochutbildningsinsatser. Då SIDA står i begrepp att praktiskt påbörja arbetet medatt genomföra ett systematiskt personalplanerings- ochpersonalutvecklingprogram är det av stor betydelse att ett utbyte averfarenheter kommer till stånd mellan och . Även andraformer av samarbete bör prövas, bl. a. för att åstadkomma slörreöverensstämmelse i fråga om arbets- och anställningsvillkor. är den operativa verksamhetens planering och genomförande eltområde av vital betydelse för de anställda. De förslag beträffande samordningmellan och som UDP föreslår ligger helt ilinje med de åtgärder som redan påbörjats på detla område. ärövertygat om alt en konkret verksamhetsplanering i första hand vad avser dekommersiella arbetsuppgifterna verksamt kommer att bidra tUl att arbetet blirintressantare och mer meningsfullt som den praktiska nyttan för desvenska förelagen ökar. RRVförulsälter att verksamhetsbeskrivningen skall vara resultatet av enplaneringsprocess och därmed motsvara vad som i statsförvaltningen i övrigtkallas verksamhetsplan och som är resultatet av verksamhetsplaneringsprocessen.