prop · FZ0365 · 1975-12-31 00:00:00 — Även om en omsvängning i igångsättningen av bostäderförutses, antas dock volymen i bostadsbyggandet fortsätta att sjunka. Produktionsutvecklingen kommer attkraftigt påverkas av den exceptionellt starka omsvängningen i lagercykeln somnu förutses. Den mycket kraftiga lageruppbyggnaden har möjliggjortatt produktionen kunnat hållas uppe dessa år. När nu bl. a. exporten förväntasöka får man räkna med att en del av exportefterfrågan tillgodoses frånbefintliga lager. Detta har uppskattats leda till en dämpning avlagerinvesteringarna som motsvarar en minskning av BNP med inemot . BNP 1976förutses trots detta öka med 1 å . Enligt föreliggande kalkyler skulleprisstegringstakten dämpas från något till 7 a . Beträffandebytesbalansen förutses en förbättring av handelsbalansen. Denna förbättringneutraliseras emellertid i stor utsträckning av ökade transfereringar tillutlandet, främst växande räntebetalningar på vår utlandsskuld. Totalt settskulle förbättringen i bytesbalansen därför bli obetydlig och underskottet 1976komma att uppgå till . De av statsmakterna vid skilda tillfällen, senast isamband med behandlingen av reviderade finansplan, fastlagda målenför den ekonomiska politiken bör ligga fast. Vid inriktningen av den ekonomiskapolitiken kommer regeringen att fästa särskilt avseende vidsysselsättningspolitiken, prispolitiken och bytesbalansmålet. När det gäller sysselsättningen för den närmastefiden framöver har regeringen i deklarafionen vid öppnande redovisatde åtgärder som f. n. bedöms erforderliga. Beredskapen för att sätta inytterligare åtgärder, om utvecklingen skulle motivera det, är god. Regeringenkommer att finansplan redovisa de eventuella förslag som erfordrasför att även fortsättningsvis hävda sysselsättningen. 1975/76: 65 13 Beträffande prisutvecklingen vill jag först erinraom att haft en prisstegringstakt som varit lägre , eller, för 1975, är i nivå med övrigaOECD-länders. Med vår öppna ekonomi är det svårt att avskärma sig från den internationella inflationen. Det är emellertid angeläget, såväl för de svenska konsumenterna som för vår exportindustris konkurrensförmåga, att vi med alla medel utan att sätta sysselsättningen i fara söker begränsa den alltför snabba pris utvecklingen som präglat . Den ekonomiska poli tiken utformas med detta mål i sikte. Närdet gäller bytesbalansmålet kan man nu beräkna att vi under treårsperioden 19741976kommer att få ett kumulerat underskott på ca . Detta får ihuvudsak finansieras genom ökad utlandsupplåning. Enbart räntorna på en sådanufiandsskuld innebär en ytterligare merbelastning på bytesbalansen på ca 2miljarder kr. Härtill kommer de erforderliga amorteringarna. Detta utgångslägeunderstryker viklen av att den ekonomiska politiken utformas så att en jämvikti vår utrikesbalans uppnås. De långsikliga krav detta ställer kommeratt belysas långtidsutredning. Jag avser återkomma till dessaproblem i samband med att utredningens resultat redovisas för våren1976. Arbetetmed att utforma budgetförslaget för /77 pågår f. n. En meraingående bedömning av konjunkturutsikterna för 1976, där resultatet avbudgetarbetet och andra ekonomisk-politiska förslag beaktas, kommer att redovisas i den preliminära nationalbudge ten budgetproposifion. Regeringens förslag om den fortsatta inriktningen av den ekonomiska politiken kommer att redovisas finansplan. I avvaktan härpå bör de riktlinjer för denekonomiska politiken som angivits i det föregående föreläggas . Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att godkänna den inriktning av den ekonomiskapolitiken som jag har förordat i det föregående. Regeringen ansluter sig fill föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antagadet förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1975/76: 65 15 1975/76: 65 17 1 Sammanfattande översikt ............................ .. 20 2 Den internationella ekonominsutveckling ............ 25 3 Utrikeshandeln ............................................... .. 29 3.1 Exporten........................................................ .. 29 3.2 Importen ..................................................... .. 31 3.3 Handels- och bytesbalans .............................. .. 32 4 Produktionen ............................................. .. 33 5 Arbetsmarknaden ........................................ .. 36 5.1 Utvecklingen ................................... 36 5.2 Utvecklingen mot slutet av 1975och .. 38 6 De enskilda konsumenternasekonomi .................. .. 39 7 Investeringarna............................................... 42 7.1 Fasta investeringar ........................................ .. 42 7.2 Lagerinvesteringar ...................................... 44 8 Denoffentliga verksamheten ............................. 46 8.1 Staten ..................................................... 46 8.2 Kommunerna ............................................... 47 8.3 Socialförsäkringssektorn ................................ 49 9 Kreditmarknaden............................................. 51 2 1975176.1 saml Nr 65 1975/76: 65 1.1Försörjningsbalans 19751976 ........................ .. 23 2Bytesbalans 19741976 ................................. .. 24 2.1BNP-utvecklingen i vissa 19741976 .. 27 2Konsumentprisernas utveckling 19621975.......... .. 28 5.1Arbetslösheten enligt arbetskraftsundersökningarna januari september1974 och 1975 ............................... .. 37 2Varsel om personalinskränkningar .................. .. 37 6.1De enskilda konsumenternas ekonomi 19741976 39 7.1Bruttoinvesteringarnas utveckling 19741976 .. 42 8.1Statens inkomster och utgifter 19741975 ......... .. 46 2 Kommunernas inkomster ochutgifter 19741976... .. 48 3 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 19741976 49 1975/76: 65 19 I denna promemoria redovisas en analys avkonjunkturläget och av konjunkturutsikterna . Promemorianhar utarbetats inom ekonomiska avdelning. Hänsyn harhärvid tagits till de av regeringen offentliggjordaekonomisk-politiska åtgärderna. Den bygger därutöver på material somsammanställts av olika verk och myndigheter. Ansvaret för de i promemorian redovisadebedömningarna faller dock helt på ekonomiska avdelningen. 1975/76: 65 20 Den internationella lågkonjunkturen fördjupades successivt under 1974 ochnådde en omfattning och intensi tet som västvärlden inte upplevat . Man beräknar nu att produkfionen minskat med inom OECD-området , den öppna arbetslösheten omfattar ca 15 milj. människor som prisstegringarna i varje fall under årets första delar varit betydande. En rad olika faktorer har samverkat till att skapadenna djupa internationella lågkonjunktur. Under inledningsskedet svaradenedgången i investeringarna då särskilt bostadsbyggandet för en väsentligdel av förklaringen. Nedgången förstärktes sedan av en allt kraftigare lageravveckling,som står för den dominerande effekten. Den svagautvecklingen av den privata konsumtionen och av utrikeshandeln har emellertidäven bidragit till att hålla nere aktiviteten. Den ekonomiska politiken i de stora OECD-ländernahar inte kunnat motverka detta ekonomiska skeende. Till en börjanberodde detta på att politiken under större delen av 1974 fick bibehålla sinrestriktiva karaktär. Detta gällde i synnerhet kreditpolitiken. Men närsedermera den ekonomiska politiken lades om i en mera expansiv riktning fickden inte den avsedda effekten på sysselsättning och produktion. En anledninghärtill kan vara att åtgärderna i så stor utsträckning kom att koncentreras pågenerella inkomstförstärkningar åt företag och hushåll förbättringar somdessa sektorer i varje fall valt att i betydande omfattning användaför att förbättra sin likviditet och öka sitt sparande. De ytterligare ekonomisk-politiska åtgärder somunder vidtagits i , i i viss mån i är emellerfid av en annan karaktär. Inslaget avoffentliga investeringar och direkt sysselsättningsstödjande åtgärder äravsevärt större. Dessa bör tillsammans med de fördröjda effekterna avtidigare stimulansåtgärder bidra fill att få igång den ekonomiskaaktiviteten. Av väsentligt större betydelse bör emellertid detförväntade lager-omslaget vara. Den kraftiga lageravvecklingen under förstadelen av 1975 står, som ovanframhölls, för en stor del av förklaringen till pro duktionsminskningarna. Det råder emellertid en betydande enighet om att denna avveckling nu i det närmaste nått sitt slut och enbart det för hållandet att den upphör kommer att utgöra en stimulans åt den eko nomiska aktiviteten. Skulle dessutom lagerinvesteringarna komma att öka förstärks självfallet denna tendens. Ännuså länge föreligger klara tecken på en vändning uppåt endast i 1975/76: 65 21 Förentastaterna, och . I har visserligen nedgången upphört mennågon klar återhämtning har ännu inte kunnat observeras. Detta innebär att denstatistiska bilden över den ekonomiska utvecklingen för tämligenallmänt kommer att kännetecknas av en i förhållande till 1974 minskande BNP.Men bakom denna helårsutveckling ligger ett förlopp som i de flesta fallinnebär att botten på konjunkturkurvan inträffat under den första delen av 1975och att den ekonomiska aktiviteten därefter varit uppåtriktad eller i varjefall stabiliserad. Det fortsatta förloppet framstår som osedvanligtsvårbedömt. Man kan visserligen peka på flera omständigheter som talar för attuppgången skulle kunna komma snabbt och nå en betydande styrka under 1976.Såsom redan tidigare framhölls har lagerneddragningen varit häftig. Redan enåtergång till en mera normal lageruppbyggnad skulle innebära en kraftigstimulans åt produktionen. Likaledes skulle en återgång till ett i förhållandetill tidigare mera normalt hushållssparande medföra en avsevärd ökning av denprivata konsumtionen. Även det nuvarande bostadsbyggandet framstår i jämförelsemed en mera långsiktig utvecklingstakt som starkt tillbakahållet. Men den djupa balansrubbning som OECD-ländernavarit utsatta för kan naturligtvis ha medfört att tidigareobserverade mönster inte längre gäller och att återhämtningen skulle bli merautdragen än vad de ovan nämnda omständigheterna indikerar. Hänsynen härtillmotiverar i varje fall för del en viss försiktighet i prognosernaöver utvecklingen . Såsom närmare redovisas i det följande avsnittet2 förutses för en uppgång i områdets samlade BNP på 2 å . FörFörenta staterna, och förutses emellertid klart högretillväxttakter. Till följd av den här antagna utvecklingenförväntas världshandeln vända uppåt igen och öka med i volym under 1976.För vidkommande bör detta innebära att exporten ånyo kan förväntasskjuta fart efter den nedgång på 7 å som kan beräknas för Medhänsyn till det relativt stora inslaget av stapelvaror i den svenska exporten varor som påverkas relativt tidigt vid en konjunk turuppgång finns det anledning räkna med att exportökningen kom mer att uppgå till en 6 å i volym . Ävenden inhemska efterfrågan förutses vara klart expansiv under Underbåde 1974 och 1975, då exportefterfrågan successivt för svagats, har de inhemska efterfrågefaktorerna hållit uppe den ekono miska aktiviteten. Det är i synnerhet konsumtionen både den of fentliga och den privata som har stått för de expansiva inslagen. Denna utveckling kan i stor utsträckning föras tillbaka på den expan siva finanspolitik som förts under dessa år och som medfört att den svenska ekonomin så markant avvikit i positiv riktning från så många 1975/76: 65 22 Enligt vad som kan bedömas kommer dessaefterfrågefaktorer även fortsättningsvis att vara expansiva. Hushållens realadisponibla inkomster förutses till följd av det redan träffade avtalet för 1976och den redan beslutade skattesänkningen per komma att ökaså mycket att en uppgång av den privata konsumtionen om förefallersannolik. Den offentliga konsumtionens ökningstakt förefalleratt bli något långsammare än . Enligt tillgängligt enkät- och prognosmaterialberäknas dock ökningen till . Hår bör påpekas att uppskattningarna av denstatliga konsumtionen för inte kunnat baseras på någonfastställd budget utan är en beräkning utförd på grundval av en revidering av1975 års långtidsbudget. Man har erfarenhetsmässigt att räkna med vissaytterligare påslag när det nu pågående budgetarbetet är avslutat. Enligt vad som f. n. kan bedömas kommer den samladeinvesteringsverksamheten även fortsättningsvis att vara relativt svag. Det äri första hand bostadsbyggandet som till följd av den låga igångsättningenunder kommer att fortsätta att minska. En uppgång i den statliga ochkommunala investeringsverksamheten delvis orsakad av regeringensekonomisk-politiska åtgärder tillsammans med en fortsatt väl hävdadinvesteringsaktivitet inom industrin motväger dock nedgången inombostadsbyggandet. Sammantagettyder denna efterfrågebild på att den slutliga efterfrågan kommer att öka med3 å . Hur den i sin tur kommer att påverka produktionoch sysselsättning beror på utvecklingen av lagerinvesteringarna och avimporten. Lageruppbyggnaden har i motsats fill utvecklingen i vår omvärld varit kraftig under såväl 1974 som 1975. Särskilt exportindustrins lagerstockarhar nu nått en betydande storlek och det finns väl grundad anledning tro att enexportuppgång särskilt i fråga om stapelvarorna initialt kommer att ledatill minskade lagerinvesteringar. Storleken i lageromsvängningen ärerfarenhetsmässigt mycket svår att bedöma men den torde komma att uppgå till 1å av BNP. Detta reducerar i motsvarande mån BNP:s ökningstakt. Den här presenterade efterfrågebilden pekar på kan räkna med en relativt begränsad ökning av importen . Sammantagetskulle detta leda till att BNP ökar med 1 a mellan 1975 och 1976.Resultaten av prognoserna finns sammanfattade i tabell 1.1. Betydande svårigheter föreligger att bedöma hurdenna efterfråge-och produktionsbild kommer att inverka på arbetsmarknad ochsysselsättning. Redan utvecklingen har givit vid handen att företagenreagerat annorlunda än tidigare och i större utsträckning behållit sinarbetskraft trots en i vissa fall vikande produktion. Produktiviteten har då imotsvarande mån blivit lägre. 1975/76: 65 23 Tabell 1.1 Försörjningsbalans 1975-1976 -1 OäO,5 1 ä2 1 ä2 1 ä2 Statliga myndigheter och affärsverk Bostäder Lagerförändring Privat konsumtion Offentlig konsumtion -2,5 0,5 7,5 1,5 700* 4 4 4,5 -6 -3 000ä -4 000* -7ä -8 * Milj. kr. av den internationella konjunkturen och den fortsattexpansiva inhemska efterfrågan gör tillsammans med de av regeringen vidtagnaåtgärderna att man kan räkna med en fortsatt hävdad sysselsättningssituation. Inom ramen för denna totalbild fårman dock räkna med att en viss försvagning av arbetskraftsefterfrågan frånindustri- och byggnadssektorerna kommer att inträffa. Denna försvagning tordei första hand innebära att företagen håller igen på nyrekryteringen avarbetskraft, vilket främst skulle öka svårigheterna för de nytillträdande påarbetsmarknaden. Dessa tendenser bör emellertid motverkas av ökningar iefterfrågan från de offentliga sektorerna och från den privata tjänstesektorn.De särskilda insatser som regeringen offenfiiggjort bördessutom verksamt bidraga till att understödja efterfrågan inom utsattasektorer och underlätta placeringen på arbetsmarknaden av ungdomar och övrigaarbetssökande. Prisstegringarna under de hittillspasserade delarna av 1975 har legat kvar på en relativt hög nivå. Man har dockanledning räkna med att takten i 12-månaderstalet successivt kommer att avtabl. a. till följd av att indexberäkningarna inte längre kommer att påverkas avden temporära nedsättningen av mervärdeskatten . Man kan nu beräknaatt prisstegringarna under loppet av 1975 kommer att stanna . För1976 förutses till följd av den lägre internafionella prisstegringen och enlägre takt i kostnadsstegringarna en prisstegring om . Enligt vad som kan bedömas kommer bytesbalansen attuppvisa 1975/76: 65 24 ettväsenligt större underskott än vad som förutsågs i den revideradenationalbudgeten . Den snabbare försämringen av handelsbalansen och ensvag utveckling av sjöfartsnettot innebär att underskottet kan komma att uppgåtill ca 8 å . De föreliggande prognoserna låter inteantyda att någon mera betydande förbättring skulle inträffa under detta år.Beroende på vilket antagande man gör om export- och importutvecklingen skulleunderskottet komma att ligga . Prognoserna överbytesbalansen finns redovisade i tabell 1.2. Tabell 1.2 Bytesbalans 1974- Export, varor Import, varor 70 700 75 000 77 500 78 200 80 500 79 800 -3 000 -1 600 Övriga tjänster, netto -8 600 -7 200 1975/76: 65 25 2 Den internationella ekonomins utveckling Den internationella ekonomin präglades av en starkare recession än vad som bl. a. bedömningartidigare givit vid handen. Mot en antagen minskning av totala produktionenmed i årstakt mellan och stårett utfall på . En viktig förklaring till denna utveckling är attlagerneddragningen blivit kraftigare än förutsett i de större . Enannan bidragande faktor har varit hushållens stigande sparbenägenhet vilken motverkatde konsumtionsstimu-lerande åtgärder som satts in i ett flertal länder. Undervåren och sommaren har dock konjunkturen i och stabiliseratsoch klara tecken föreligger på att den börjat vända uppåt för Förentastaternas del i snabbare takt än i . Även i nedgången nu upphört men några entydiga tecken på en uppgång föreliggerdäremot ännu inte i detta land. I och är utvecklingenfortsatt svag. Den nu föreliggande konjunktursituationen iVästeuropa tyder på att återhämtningsprocessen kommer att fortgå i en iförhållande till tidigare konjunkturcykler långsammare takt. tecken på enmera allmän vändning uppåt kommer sannolikt att uppträda först under loppet av 1976.Den uppåtriktade tendensen i och redan fullt tydlig synes däremot komma att få en betydande kraft och därmed utgöra enav de faktorer som kommer att inverka positivt på utvecklingen även iVästeuropa. justeringarna, som orsakade en så stor del avnedgången särskilt i och ,kan antas i motsvarande mån stimulera efterfrågan när väl lageravvecklingenupphör och vänds i lageruppbyggnad. Det kan t. o. m. föreligga en viss risk föratt styrkan i lagercykeln på samma sätt som skedde under avvecklingenunderskattas i uppgångsfasen. Den pågående successiva inbromsningen iinflationstakten kommer att motverka fallet i hushållens realintäkter ochdärigenom verka stabiliserande på såväl konsumenternas som företagensförtroende. Härigenom skulle löntagarnas f. n. mycket höga sparbenägenhetstabiliseras eller t. o. m. kunna falla. De ekonomisk-politiska stimulansåtgärderna i en radländer har i augustiseptember 1975 kompletterats med ytterligarekonjunkturstödjande program. I vissa länder torde verkan av dessa varabegränsad. För som helhet bör dock effekten bli tillräckligt starkför att stoppa ett fortsatt fall i efterfrågan. Slutligen kan en viss stimulansantas komma från bostadsbyggandet. Detta har nått ett absolut bottenläge ochvisar i vissa länder tecken på uppgång. Vissaomständigheter verkar dock hämmande pä återhämtningspro- Prop,1975/76: 65 26 cessen.I första hand gäller detta den alltjämt rekordhögaarbetslösheten och det låga kapacitetsutnyttjandet. Så länge arbetslöshetenligger kvar på den nuvarande nivån bidrar den till att dämpa konsumtionsbenägenheten.De offentliga investeringarna i flera länder väntas öka relativt sett långsamtpå grund av regeringarnas strävan att begränsa budgetunderskotten. Det lågakapacitetsutnyttjandet och den försämrade egenfinansieringen lägger en hämskopå de privata investeringarna. Den ekonomiska politiken slutligen prioriteraralltjämt inflationsbekämpningen och en förbättring av bytesbalanserna. Manmåste därför beakta riskerna för att finans- och penningpolitiken kan komma attläggas om i restriktiv riktning om utvecklingen visar tecken på en återgångtill högre inflationstakt och kraftigt försämrade utrikesbalanser. FörFörenta staternas del hai- det diskuterats huruvida inteåterhämtningen skulle komma av sig till följd av Federal Reserves restriktivapenningpolitik och de tecken till förnyad inflation som kunnat noteras undersommarmånaderna. Det förefaller emellertid som om accelerationen ikonsumentpriserna sammanhängt med tillfälliga faktorer. Den allra senastetidens prisinformafioner pekar på en klart lugnare takt i prisstegringen. IJapan styrs uppsvinget av myndigheternas medvetna strävan att föra över denjapanska ekonomin till en långsikfig tillväxttakt på jämfört med de1012 % som karakteriserat efterkrigstiden. IVästeuropa är utvecklingen i stort avhängig vad som sker i FörbundsrepublikenTyskland. F. n. finns där inga klara tecken tUl återhämtning. En visskonsolidering av företagarnas och konsumenternas förtroende har visserligennoterats. Sålunda förefaller exempelvis investeringsbenägenheten ha förstärktsunder loppet av sommaren. Exportefterfrågans nuvarande svaghet i kombinationmed de kontraktiva impulserna från det statsfinansiella sparprogrammet19761979 talar dock för att återhämtningen i blir långsamoch utdragen. För del kan man räkna med att de omfattande inhemskasfimulansåtgärderna kommer att ge effekt. Någon klar vändninguppåt kan man dock inte påräkna förrän . I ännu högre grad gällerdetta för och där prisutvecklingen och den externabalansen inte ger något större spelrum för stimulansåtgärder. I de för så betydelsefulla nordiskaekonomierna antas en viss stabilisering inträda i ; i bärskonjunkturen upp av oljesektorns direkta och indirekta inverkan och effekten avden internationella recessionen begränsas i motsvarande mån; i däremothar underskottet i den externa balansen nu antagit sådana proportioner attutrymmet för stimulansåtgärder blivit ytterst begränsat. Tillföljd av den här antagna utvecklingen väntas världshandeln, 1975/76: 65 27 Tabell 2.1 BNP-utvecklingen i vissa 19741976 -2,0 -3,5 -1,8 -0,5 -2,5 -0,9 0,5-1,0 -2,5 -0,2 * Förändring från föregående halvår, uppräknad tillårstakt. som beräknas ha fallit med merän , vända uppåt igen och öka med 1976. Efterfrågan frånOPEC-länderna väntas fortsätta att öka med i årstakt.Statshandels-länderna, som hitfills genom sin import i viss mån motverkatfallet i export, tvingas till ökad restriktivitet till följd avatt råvarupriserna dessa länder emellan har höjts och att årets skörd iSovjetunionen blir sämre än normalt. De icke-oljeproducerande måsteredan under andra halvåret 1975 drastiskt skära ned sin import till följd av desnabbt stigande bytesbalansunderskotten. bytesbalanser harpåverkats starkt av den låga ekonomiska aktiviteten . Det samladeunderskottet har sjunkit från 1974 till 1975 enligt den senaste prognosen. Därvid beräknar man emellertid att desex största kommer att notera ett överskott på hela 11,5miljarder dollar medan de mindre länderna, som överlag har fört en merakontracyklisk politik, drabbas av ett underskott av i stort sett samma storleksom 1974. Som en följd av den allmäntrestriktiva politiken och den fallande efterfrågan harinflationstakten bromsats in (se tabell 2.2). I förhållande till dehöga kostnaderna i form av förlorad produktion är dockanti-inflationspolitikens framgång mycket begränsad. Enligt juliprognosberäknas inflationstakten i de sju större länderna kommaatt gå ned från 12,1 till . skulle en ytterligare inbromsningtill ske. Prop.1975/76: 65 De internationella råvaruprisernavisade vissa tecken på att på nytt accelerera. har de emellertid på nytt återgått till sin tidigare nedåtgåendetendens. Den höjning av det internationella oljepriset som skedde i slutet avseptember har i varje fall inte satt några spår i andraråvaruprisnoteringar. F. n. föreligger därför ingen anledning att revidera denhär presenterade prisprognosen. Tabell 2.2 Konsumentprisernas utveckling 19621975 17,6* 7,4* 11,8' = Med hänsyn fill att mervärdeskatten under sommaren 1974fillfälligt var sänkt erhålls högre 12-månaderstal än vad som eljest hadevarit fallet. 1975/76: 65 29 3 Utrikeshandeln 3.1 Exporten Den svenska exporten 1975 måste bedömasväsentligen mera pessimistiskt än vad som var fallet i den revideradenafionalbudgeten. Då slutade bedömning på i ökningför exportvolymen. F. n. har man anledning räkna med en nedgång i totalexportenpå 7 ä i volym.