prop · FZ03152 · 1975-12-31 00:00:00 — Meningarnaär något delade huruvida det bränsleregisler som en värmelaxering resulterar iskall anslutas till del av planeradecentrala faslighetsregistret eller om registret skall utgöra en integrerad delav länsdatakontorens fastighetsregister. Medan centralnämnden företräder denförra ståndpunkten anser länsstyrelserna i . ochNorrbottens län att bl. a. av beredskapsskäl ett decentraliserat syslem är attföredra. i påpekar vidare att det är oklart omoch när ett centralt fastighetsregister kan färdigställas. iMalmöhus län ser klara fördelar i att samma myndighet har ansvar för såvälbränsleregister som ransoneringssystem. Värmetaxeringssystemetbör enligt EBU baseras på den metod som utarbetats av påuppdrag av ÖEF. Den utvärdering som skett av denna metod gav enligtbyggnadsstyrelsen ett gott resultat. Den bearbetning som bör ske torde enligtstyrelsen behöva föranleda endast smär- 7 1975/76. 1975/76:152 98 KKS-e/cn/s/co/öz-enmgen anser däremot alt beräkningsmetoden tordekräva en väsentlig omarbetning och att upp till 2,torde erfordras föratt genomföra laxeringen. Fleraremissinsianser - bl. a. RRV och - framhåller att envärmetaxering kommer alt ge bonuseffekter i så måtto att incitamentet lill ökatenergisparande kommer alt öka. hävdar all del här finnsberöringspunkter som energisparkommillén bör ta fasta på i sin verksamhel. Svenskakommunförbundei anser all värmelaxeringens resultat bör göras tillgängligt torkommunerna. Pä så vis uppnås den knylning mellan beredskapsplanering ochkommunal energiplanering som förordas av EBU. Enrevidering av beredskapsbesiämmelserna för uppvärmning i supplement tillSvensk Byggnorm (SBN 75) pågår . Några remissinstanser harredovisat de yttranden som avgivils häröver till bostadsdepartementet.Bestämmelserna avser beredskapsålgärder mol minskad eller utebliven tillförselav importbränslen samt åtgärder för krislagring av inhemskt bränsle. Statensråd för byggnadsforskning hemställer i sitt ytirande över förslaget att EBU:sförslag avseende bl. a. värmetaxering av fastigheter, kriskoppling m. m. sålångt möjligt inarbetas i statens planverks förslag till beredskapsbestämmelserför att undvika alt en ny revidering erfordras . Desynpunkter EBU framför på hur en ransonering bör kontrolleras möter i huvudsakinga invändningar från remissinstanserna. anserdock att EBU inte tillräckligt har beaktat de möjligheter tillkontrollverksamhet som finns genom de större oljehan-delsföreiagens dalasystem.ÖEF och TN bör därför enligt pelroleuminstitulel ges i uppdrag att lillsammansmed institutet och dess medlemsföretag undersöka hur dessa datorsystem skullekunna utnyttjas i ransoneringsverk-samhelen på bränsle- och drivmedelsområdet. 3.5.6Särskilda problem rörande kvotransonering av energi Fleraremissinstanser framhäller i sina yttranden upprepade gånger nackdelarna meden kvolransonering av energi. Ingen instans ställer sig emellertid negativ tillatt en sädan sker i inledningen av en kris. anser det varaolyckligt frän ransoneringsmoralisk synpunkt att så många förbrukare härvid avpraktiska skäl måste undantas. Det är därför enligt styrelsen motiverat alldenna förbrukarkategori blir föremål för särskild uppmärksamhet vad gällerinformation, sparkampanjer och användningsrestriktioner. framför liknande synpunkter. Konsumentverketframhåller att om en kvolransonering genomförs i fräga om elkraft bör hänsyntas lill att hushåll med en normalt låg förbrukning har små möjligheter alt ytteriigareminska denna. Enlångvarig fjärrvärmeransonering motiverar enligt i Ös- 1975/76:152 99 tergötlandslän en ransonering avseende hushållens elförbrukning. Härigenom skulle riskenför en överströmning till elområdet kunna minskas. SLframhåller alt en kvotransonering är olämplig för dess del eftersom en minskadenergiförbrukning inte är möjlig vad gäller vissa verksamheter inom företagel. Viden kvolransonering bestäms tilldelning med utgångspunkt frän förbrukningenunder en viss given referens- eller basperiod. Bostadsstyrdsen anser allreferensperioden bör avse minsl två eldningssäsonger för oljeeldadefasligheter, eftersom påfyllningarna kan täcka en stor del av årsbehovet.Vidare bör utförda bränslebesparande åtgärder kunna beaklas och elupp-värmdaoch oljeeldade hus kunna jämställas. För att uppnå större rättvisa vidtilldelningen erfordras någon form av norm eller regerensmalerial av typennormalt förbrukade antal energienheter per bostadsenhet. Småhussom är anslutna lill fjärrvärmeverk och hell saknar mätare förvärmeleveranserna eller som bara kan mäta vattenflöde bör enligt EBU undantasfrån kvotransonering. Bostadssiyrelsen påpekar dock att frän utgårstöd för installtion av anordningar för individuell mätning av varmvaitenmälningi befintliga hus. föreslår i en särskild rapport avseende erfarenhelerna avkrisen , som bifogats yttrandet, att kvotransonering baserad pä enhistorisk förbrukning samt värmelaxering ersätts med en metod där tilldelningges på basis av en medelsförbrukning som fastställs för byggnader hörande tillsamma område och med likartad isolering m. m. EBUföreslår att k o 11 e k t i v mätning av elförbrukningen inte längre skallgodtas. Slatens planverk bör därför ges i uppdrag att utarbeta beslämmelsersom dels förhindrar kollekliv mätning vid nybyggnad av fastigheter dels berör mätanordningarnasplacering. anser det vara en fördel frän energihushållningssynpunkl medindividuell mätning av elförbrukningen. Bestämmelser om detia och om mätarplaceringtorde med stöd av byggnadsstadgan kunna införas i anslutning lill SBN. avstyrker EBU:s förslag om beslämmelser som skall förhindrakollekliv mätning vid nybygge. Enligt nämnden är detta både obehövligt ochonödigt eftersom det i bestämmelserna för erhållande avbostadslän förutsätts att separat uppmätning av förbrukningen kan ske i varjelägenhet. Några enheter med kollekiivmälning kommer därför inte alt tillkomma.I fråga om EBU:s rekommendation om individuell mätning av fjärrvärmeleveranserföreslår nämnden en skärpning på så vis att del skall föreskrivas att sådanmätning skall införas successivt. Vidare är del enligl nämnden nödvändigt avrättviseskäl alt befintliga kollektivleveranser till eluppvärmda bostäder ransonerasom ransonering sker av kollektiva leveranser till fjärruppvärmda bostäder. 1båda fallen uppslår problem med övervältring av överförbrukningsavgifter. EBUhar överiämnat delta problem till RLU. Nämnden återkommer till detta iyttrandet över RLU:s betänkande. 1975/76:152 100 Ifråga om ansvarel för och genomförandel av en kvolransonering tillstyrker länsslyrelseni EBU:s förslag om delegering av vissa arbetsuppgifter lilllänsstyrelser och kristidsnämnder. finner del lämpligt att decentrala organen koncentrerar sig på principiella och övergripande frågormedan avgörandet av enskilda fall sker på regional och primärkommunal nivå. Länsslyrelsenframhåller all ytterligare resurser för dessa nivåer kommer att erfordras.Svenska kommunförbundei påpekar att enligl hittillsvarande planering kvoteringav eldningsolja skall ske genom oljebolagens försorg och att detta enligt EBUbör vara fallet även i fortsättningen varvid företagen bör svara för s. k.teknisk jämkning'. EBU föreslår vidare all annan jämkning saml extratilldelning bör beträffande mindre förbrukare ske i första instans hoskris-lidsnämnderna. Delta medför enligt kommunförbundei ökade arbetsuppgifterför dessa nämnder och bör ses som inledningen lill kommunernas engagemang i detlicenssystem som kräver viss värmeteknisk kunskap också på lokal nivå. Övrigaremissinstanser tillstyrker eller lämnar EBU:s förslag i denna fråga ulanerinran. Någraremissinstanser berör frågan om ersättning skall ske då organ utanför denstatliga sektorn medverkar i ransoneringssystem. Svenska institutetframhåller att oljeföretag och återförsäljare får finna sig i att bära vissa aven ransonering föranledda extra kostnader. Om dessa emellertid åläggs uppgiftersom egentligen hör till ransoneringsmyndigheternas verksamhetsområde uppstårenligt pelroleuminstitulel ett annat läge. Vid en kvotransonering bär såledesoljeföretagen kostnader som vid en licensiering åvilar myndigheterna. bör därför staten stå för kostnaderna även innan ett licensransoneringssysiemhunnit införas. Iett kvotransoneringssystem måste i princip finnas möjlighet att påföra någonform av sanktion för förbrukare som överskrider den tilldelade kvoten. EBUföreslär all särskilda överförbrukningsavgifter skall kunna tas ul i sådanafall. Av remissinstanserna motsätter sig endast i ländelta förslag. framhåller att ett system med överförbrukningsavgifterendast kommer alt verka avskräckande för dem som inte har råd att räkna inavgiften som "driftkostnader". Avgiften kan dessutom fa avsedd effektendasl om den tas ut i nära anslutning till över-förbrukningstillfället, vilketinte är möjligt med nuvarande avläsnings- och debiteringssystem. LänsstyrelsenI framhåller att enskilda förbrukare kan ha svårt attövervaka den egna förbrukningsutvecklingen och att del därför finns en risk attäven lojala konsumenter kan drabbas hårt av höga avgifter. Enligt länsstyrelsenbör dock sädana höga avgifter 'Motiveras av att underlag saknas för tieräkning av nytillkomna fastigheters baskvantitet 2 Motiverasav ändrade förutsättningar t. ex, om- eller tillbyggnad. 3 Motiverasav omständigheter utanför jämkningsschemat. 1975/76:152 101 kunnases mol bakgrund av den värmelaxering och andra åtgärder som föresläs och somsyftar lill att en beräkning av normalförbrukning skall bli möjlig. Öffanser att avgift bör kunna tas ut i sådana fall där överförbrukning kan påvisasgenom mätaravläsning. Stora svårigheter föreligger däremoi då del gällerförbrukning av eldningsolja för uppvärmningsändamål. EnligtSPK:s mening är del svårt alt i förväg sätta avgifterna sä att överförbrukningmotverkas som icke önskvärd överströmning mellan olika energislagförhindras. Eftersom delta skulle förutsätla kännedom om priselaslicileterna,och delta är svårt att ernå, bör de centrala ransoneringsorganen och ÖEFfortlöpande följa energiförbrukningen och snabbi göra de avgiflsjusleringar somerfordras. ÄvenCDL-företagens beredskapsnämndbehandlar överförbrukningsavgif-ternas storiek.Enligt nämnden bör avgifterna relativt sett vara lika slora. Icke önskvärdöverströmning får förhindras med differentierade ransoneringsgrader. hävdar att även om EBU inte delar föreningens uppfattningatt överförbmkningsavgift borde utformas så att icke önskvärd överströmningmellan olika energislag hindras, bör stor uppmärksamhet riktas mot problemet.Föreningen ifrågasätter om inte en avgift som är fem gånger det normala priset- vilkel EBU kan länka sig - är för hög. Frågan om fördelning av avgift mellanfastighetsägaren och hyresgäst bör tas upp till diskussion mellan parterna pähyresmarknaden. 3.5.7Användningsrestriktioner m. m. för elkraft EBUredogör i belänkandet även för andra former av reglering av elförbrukningen änkvotransonering. Hit hör olika slag av användningsrestriktioner,spänningssänkning och periodisk bortkoppling. Elkraftensbetydelse för effektiva och arbetsbesparande metoder i hushållen samt förtrevnad och rekreation i hemmen betonas av . Hushållenselförsörjning bör därför ges hög prioritet jämfört med i kristid umbäriig energislukandeproduktion. Tilltänkbara former av användningsreslriklioner hör neddragning av belysningen pågator och vägar. redogör i korthet för en undersökningsom utförts av stalsbyggnadskontoret i om trafikolyckornas utvecklingi under krisen . anseratt man tordekunna konstatera att minskningen av väg- och trafikbelysningen hade en negativinverkan på trafiksäkerheten. Verket framhåller därför att sådana åtgärder iframtiden bör vidtas först i ett mera kritiskt läge och därvid liksom tidigareförst efter samråd med myndigheter som närmast har att svara förtrafiksäkerheten. hamh&ller att det är nödvändigt alt stödja sparkampanjermed restriktioner och detta innan sparviljan börjar svikta. Nämndenunderstryker vidare att ett ökat sparande i ostörda lägen minskar 1975/76:152 102 marginalenför ytteriigare sparande i krislid. För de förbrukare som berörs av enkvotransonering bör vidare i princip endast sädana restriktioner fortsätta altgälla som frän allmän psykologisk synpunkt har en konsumtions-minskande effekt. EBUanser alt spänningssänkning bör kunna tillämpas inom de snäva gränser somdistributionsnätet medger. SERN anser i sin rapport över verksamheten underkrisen att en för svenska förhållanden rimlig spänningssänkning är . Deremissinstanser som behandlar denna fräga framhäller de risker en sådan åtgärdkan medföra för vissa funktioner. och framhällersåledes båda att en spänningssänkning inle får lillgripas för sjukvårdens deleftersom viss sjukvårdsapparalur är känslig för sådana störningar.Dalainspektionen betonar den menliga inverkan en spänningssänkning kan ha för ADB-systemensfunktion. Ifråga om bortkoppling av vissa abonnenter anser EBU att en sådanåtgärd bör reserveras som en sista utväg i ett absolut nödläge. Avremissinstanserna har endast LandsilngslÖrbundet uppfattningen att en bortkopplingär otänkbar. Förbundet framhåller alt alla risker för störningar i det direklasjukvårdsarbetet måste avvisas. Andra remissinstanser delar EBU:s uppfattningatt åtgärder endasl fär ses som en nödfallsutväg eller lämnar synpunkternaulan erinran. Enligt lantbrukssiyrelsen måste en bortkoppling föregås av enytterst noggrann prövning av behovet av åtgärden liksom av omsorgsfullinformation. uppvisar en relativt skeptisk inställning. Man framhäller alt EBUinle nämner hur långt en planläggning skall drivas rörande en periodisk bortkoppling.CDL anser det vara osannolikt att elförsörjningsläget skall bli såkatastrofall att denna typ av åtgärd skulle behöva lillgripas, särskilt somingen planläggning föreslås för motsvarande slag av åtgärder för andraenergisektorer. Nämnden betonat all en sädan planläggning skulle bli mycketkostsam och att kostnaderna inle gärna kan läggas på elleverantörerna. Kommunernasroll då det gäller planläggningen inför en eventuell bortkoppling av ellillförselnberörs av några remissinsianser. EBU föreslår på denna punkt att kommunerna isamråd med elleverantörerna skall göra upp planer för långvariga elavbrott såatt prioriteringar kan göras mellan olika konsumtionsbehov. understryker betydelsen av en sådan planering - som redanpåbörjats i länet - och föreslår alt regeringen överväger om denna planeringkan samordnas med den kommunala beredskapsplaneringen varvid statsbidrag skallulgå enligt gällande regler. JNbetonar att man i den nämnda planeringen uppmärksammar del stora elberoendethos mekaniserade företag inom jordbruk, vissa livsmedelsindustrier samtlivsmedelshandeln. Liknande synpunkter framförs av iÖstergötlands län. 1975/76:152 103 menar att den här avsedda planeringen mäste ske efterriktlinjer från den centrala planläggningsmyndighelen efter samråd medkommunernas centrala organisationer. måste vidare bestämmelsemai lagen om beredskap ses över då det gäller kommunernas skyldighet lillberedskapsplanläggning vad avser elförsörjning. Då detta enligt nämndenobserverats av RLU behandlas frågan i yttrandet över denna utredning. framhåller alt en grupp inom förbundet arbetar med frägan omberedskapsplanläggningen beträffande de sociala konsekvenserna av långvarigaelavbrott. Synpunkter kommer att framläggas för kommunerna. EBUföreslår att störningskänsliga abonnenter uppmanas installera reservkraftaggregat och att elleverantören bör inventera befintliga aggregat. Varje kommunbör vidare ha en prioriteringslista för fördelning av tillkommande reservkraflaggregat,t. ex. militära aggregat. Fort F framhålleratl länsstyrelserna harattprioritera användningen av sådana aggregat. Kommunernas prioritering bör därförske i samråd med . anser del vara angeläget attreservkraftaggregat anskaffas i största möjliga utsträckning. iÖstergötlands län föreslår att statsbidrag övervägs för kommunernas behov avaggregat. noterar att enhetliga riktlinjer saknas i fråga omreservkraftaggregat skall installeras eller ej. Närmare riktlinjer bör därförutfärdas. 3.5.8.1Användning av priset som förbrukningsregulator Deremissinsianser som tar upp frågan är övervägande skeptiska mol EBU:s förslagall en avgift skall kunna las ut på motorbensin föratttillfälligt nedbringa konsumtionen och motverka hamstring. Statskontoret anseremellertid att EBU borde ha ägnat större uppmärksamhet åt möjligheten allanvända tillfälliga energiavgifter som reglerings-instrument i en fredskris.Härigenom skulle man få ett lätihanteriigt system där ingående kännedom omkonsumenternas situation inte skulle erfordras. Nackdelarna frånfördelningssynpunkt kan enligl statskontoret motverkas om avgiften tas ul förprodukter med hög priselasticitet, dvs. relativt umbäriiga varor, och omavgifterna via staten omfördelas till grupper med låga inkomster. Siatskontoretframhåller att avgifter används inom energisektorn för att påverkaenergianvändningen pä läng sikt. I menar attanvändning av prismekanismen bör vara en användbar metod och framhåller attenergi har åsatts ett pris och att den därför inte kan jämföras med frianyttigheter som sjukvård och undervisning. Om överpris tas ut kan dettautformas som avgifter och 1975/76:152 104 tasomband av samhället och fördelas för att motverka frän jämlikhels-synpunktnegativa effekter. tillstyrker EBU:s förslag och menaratt ett avgiftssystem är att föredra framför andra former för begränsning avförbrukningen. Förbmkningsdämpandeavgifterbör tillämpas restriktivt anser VA', Sf/w och KF. SPK framhåller vidare att EBU:sunderlag bestyrker behovet av förbättrad kunskap om priselaslicileterna på energiområdet.Länsstyrelsen i ställer sig ytterst tveksam till EBU:sförslag eftersom del helt går emot den grundläggande principen att denekonomiska standarden inte skall bero av fördelningen av knappa resurser i enkristid. motsätter sig bestämt en dämpningsavgift ifråga om drivmedel. En princip införs då som utredningen i allmänhet inteförordat. avvisar också förslaget som institutetbetraktar som stötande frän rättvisesynpunkt. LO framhälleratt EBU:s övriga förslag bl. a. om att bilskattekvitton skall förses mednumrerade ransoneringskuponger medger snabba åtgärder för att förebygga hamstring.Tanken att avgiften skulle få dras av på skatten innebär att bilförare medlägre inkomster i huvudsak får bära bördan. LO avvisar därför EBU:s förslag. RSVanför vissa tekniska invändningar mot att knyta en hög avgifttill skatteuppbörden. Eftersom skattskyldighet normall inträder när denregistrerade skatlskyldige leverantören levererar bensinen till bensinstationenkan bensinstationsägaren göra betydande lagervinster på sitt befintliga lager.På motsvarande sätt kan lagerföriuster uppstå då avgiften upphör att gälla. Föratt undvika detta problem kunde föreskrivas att avgiften också gäller vad somfinns i lager. RSV framhåller att detta förutsätter en lagerinventering vilkelmedför behov av en mycket arbetskrävande kontroll. 3.5.8.2Överlåtelse av ra nso neri ngs be v i s EBUanser att ransoneringsbevis inte bör få överiåtas. 1 fråga om rätt lill inköpav drivmedel föreslår EBU att inköpskort eller särskild inköpskupong samt skattekvittoskall kunna visas upp vid inköp. Länsslyrelseni ifrågasätter hur EBU:s förslag skall fungera i praktiken.För leverantörerna är mottagande av ransoneringskuponger det väsentliga varförkontrollen kan bli eftersatt. Ett förbudssystem införs därför som myndigheternakan fä svårt att kontrollera. bör den som erhållit kvot själv få avgöra hurtilldelningen skall utnyttjas. Risk för slöseri mot ransoneringsperiodernasslut liksom svårkontrollerad upplagring kan annars bli följden.Handelskammaren i och handelskammare framför liknandesynpunkter. 7"Ahar ingen erinran mot att ransoneringsbevis inte skall få överlåtas. Nämndenframhåller dock att skattekvittot får annan status om det, som 1975/76:152 105 iannat sammanhang föreslagits, inte behöver medföras vid färd men ändå skallutnyttjas vid en ransonering. Den koppling som EBU föreslår mellanransoneringsbevis och annan handling kan dä inte ske. Att nägon form av sådankoppling behövs anser dock TN och förklarar sig beredd att i samråd med berördamyndigheter utreda denna fräga. Remissinstanserna har i övrigi ingen erinranmot EBU:s förslag. 3.5.8.3Kost nåder för kristidsnämndernas verksamhet EBUföreslår att staten ersätter kommunerna med minst 90 96 av redovisadenödvändiga kostnader för kristidsnämndernas verksamhet. Länsstyrelseni och anser att kommunerna bör ersättas tillfullo för kostnaden för kristidsnämndernas verksamhet i en krislid.Landstingsförbundet framhäller att reglerna för ersättning av planläggningskoslnadernaenligt lagen om beredskap bör bringas i överensstämmelse härmed.Svenska kommunförbundet anser alt med hänsyn till det ökade engagemang somföreslås för kommunernas verksamhet i kristid bör dessas kostnader heltersättas av staten. Länsstyrelserna i och framförliknande synpunkter. EBUföreslär att ansvarel för den övergripande informationen och informationssamordningeni kristid läggs på ÖEF. ÖEF föresläs även få del övergripande ansvaret i frågaom sparkampanjer. stora hela tillstyrker remissinstanserna EBU:s förslag eller lämnar delutan erinran. Vissa av näringslivets organisationer är dock negativa pä ett parpunkter. Således ifrågasätter både Näringslivets energidelegation och Svenska handelskammarförbundetom energisparkommillén och inte ÖEF bör få ansvaret för sparkampanjberedskapen. nämner energisparkommillén och betonar alt desserfarenheter mäste tas till vara. Energisparkommillén ser det som angeläget attfå medverka i utformningen av informations- och sparkampanjberedskapen inför eneventuell kris. EBU betonar att intresseorganisationer och intressegrupper börengageras i en kampanjverksamhet. Energisparkommillén framhäller att de av EBUnämnda organisationerna ingår i energisparkommillén. EBU:s lista för sparinsatseri frivilliga sparkampanjer motsvarar i stort kommitténs lista för ettnormalläge. Kommittén framhäller dock alt den arbetar mer med riktadekampanjer. Kommittén utgår från att man bygger på befintlig organisation viduppbyggnad av en krisorganisation. Behovetav samordning av information betonas av flera remissinstanser. är mer tveksam härtill. 1975/76:152 106 energikriskan vara svär att förutse för olika sektorer. Det finns en viss risk för att engemensam, fullständig information kan bli för kompakt och förlora slagkraft.Alltför långt driven strävan till samordning försenade enligt nämnden sparkampanjen1973-1974. Samordning mäsle avse alternativ allmän bakgrundsinformation ochplanering för tidsmässig samordning av de skilda energisektorernas egeninformation. 7'A'anserattavgränsningen mellan krisorganen mäste klariäggas vad gäller informaiionsberedskapen.Vidare bör detaljplaner för informationsavdelningarnas interna organisationinom respektive myndighet utarbetas. Nämndenför samhällsinformation anser all de informationsansvariga som avses ingå i krisförvallningenbör ges möjlighet att lägga informationsaspek-ler pä åtgärder redan iplaneringsskedet. Organisatoriskt bör dessa placeras under den förverksamheten ansvarige. Det är vidare angeläget au rollfördelningen mellanregering och myndigheterna i informationshänseende klariäggs. all vid en sparkampanj utvärdering bör ske sä att resursernaanvänds pä ett lämpligt sätt, Öff"framhåller alt extra resurser som erfordras för förberedande av diverse informationsmaterialinte medräknats i EBU:s koslnadssammanställning och att dessa resurser mäsletilldelas ÖEF då energiavdelningen organiseras. Beredskapsnämndenför psykologiskt försvar, JN och anser att de börvara företrädda i den informationsgrupp som föreslås bildas vid ÖEF. anser att CDL, , och borde kunna lämna värdefulla bidrag tillinformationsgruppen. framhåller att den informationsexpertsom föresläs knytas lill ÖEF, bör bli fast anställd. EnliglKF bör informationsverksamhet om sparkampanjer i förebyggande syfte bedrivasäven under normala förhållanden.