prop · FY0387 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition om riktlinjer för ändrad skatteadministration och taxering iförsta instans, m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagils i bifogade uldragur regeringsprolokoll. Ipropositionen föreslås en ändrad organisalion av laxeringen i första instans.Alla deklarationer skaU enligt förslaget granskas och föredras införtaxeringsnämnderna av tjänstemän vid länsstyrelse eller lokal skaltemyndighet.Taxeringsnämndens beslutsrätt behålls vid all årlig taxering och nämndernasbeslutsområde utvidgas att avse även skattetillägg, förseningsavgift,ackumulerad inkomst och s. k. dödsbobefrielse. Taxeringsperioden förlängs frånden till . Skatteadministrationenföreslås bli effektiviserad bl. a. genom införande av elt väl utbyggt ADB-stödsom underlag för granskningen och laxeringen. Skattekontrollen ökas särskiltvid rörelsetaxeringen och vid granskningen av andra komplicerade deklarationer.40 000 s. k. partiella revisioner föreslås bli utförda i samband medgranskningen av deklarationerna. Länsstyrelsernas skalleavdelningar omorganiserasmed en särskild taxeringsenhet för ledning och verkställande av den årligalaxeringen. Detnya systemet föreslås 1 huvudsak bli genomfört lill taxering. Underliden fram till övergången föreslås ätt fortsatt utrednings- ochutvecklingsarbete skall bedrivas. En successiv utbyggnad föreslås ske av dennya granskningsorganisallonen. Utbyggnaden påbörjas genom rekrytering avca 150 tj'änstemän som gransknings-assistenter med placering hos länsstyrelseroch lokala skattemyndigheter. Förslagom den närmare utformningen av skatteadministrationen och förfaltningsförslagavses senare skola föreläggas . Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , , , , Proposition om riktlinjer för ändrad skatteadministrationoch taxering i första instans, m. m. () och statskontoret fick den 12januari 1973 i uppdrag av Kungl. Maj:t atl gemensamt göra en översyn av skatteadministrationeni första instans m. m. Utredningsarbetet har bedrivits av en arbetsgrupp sombildats inom de båda verken och som antagit namnet har upprättat en rapport med förslag till rationalisering avskatteadministrationen (i del följande oe-tecknad utredningsrapporten). I enlighet med direktiven utgör utredningsarbetet enfördjupad analys av tidigare framlagda förslag om förenklad löntagarbeskattningoch ny taxeringsorganisalion i första instans. förslag innebäromfattande administrativa för'åndringar såväl betr'äffande uppbörd ochdebitering som årlig taxering och medför sammantaget en viss utökning avskatteadministrationen. Utökningen kan i sin helhet hänföras till skärptskattekontroU och förstärkt organisation vid taxeringen i första instans. Dettasker fr'ämst genom en utvidgad medverkan i den årliga taxeringen från de lokalaskallemyndigheternas och länsstyrelsernas sida med bl. a. granskningsassislansål taxeringsnämnderna. Förslagen är i vissa delar principiellt utformade ochytterligare utredningsarbete och överväganden fordras före beslut om reformensslutliga utformning. 1 Generaldirektören , överdirektören , skatle-direktören , skattedireklören Carl-GustafPettersson, skalle-direktören , överdirektören ochavdelningschefen har varit ledningsgrupp för . 1975: 87 3 Efterremiss har yttranden avgivits över utredningsrapporten av riksåklagaren,kammarrätterna i Slockholm och , (),poststyrelsen, (), bankinspektionen,(), allmänna ombudet hos meUankommunala skatterätten,siatens personalpensionsverk, länsstyrelsernas organisationsnämnd (),, länsstyrelserna i , , ,, , , , , ,, , , och , , ,, , , , , ,, och , utredningen om företagensuppgiftsphkt (UFU), företagsskatteberedningen, skalteutredning.Föreningen auktoriserade revisorer, . (), iSverige (LO), , . Svenska revisorsamfundet, , Sverigesakademikers centralorganisation (), hantverks- ochindustriorganisation (SHIO), , . () ochTjänstemännens centralorganisation (TCO). Ettflertal länsstyrelser har bifogat yttranden från lokala skattemyndigheter.Lantbrukarnas riksförbund hänvisar i sitt yttrande till ett inom Lantbrukarnasskattedelegation upprättat utlåtande. , och åberoparett inom Näringslivets skattedelegation upprättat utlåtande. Yttrande harvidare inkommit från ombudsmän (), Föreningen . ansluter sig till det utlåtande somupprättats inom Näringslivets skattedelegation. Remissinstansernahar i allmänhet en positiv inställning till förslagen i utredningsrapporten.Även statskontoret och RSV biträder de principförslag som lagts fram. Enliglde båda verken bör resurserna för skattekontrollen utökas successivt. Vidarebör en successiv anpassning ske av personalstrukturen hos de lokalaskattemyndigheterna och länsstyrelserna. Pågående försök med utvidgadmedverkan från lokala skattemyndigheternas sida i den årliga taxeringen börfortsättas och utvidgas. I skrivelse den 11 febmari 1975 tillfinansdepartementet har RSV lämnat förslag tUl en första etapp av utbyggnad avorganisationen för utökad granskningsassistans åt taxeringsnämnderna. Jagavser att närmare beröra denna skrivelse i det följande. 1975: 87 4 Deföreslagna ändringarna avser skatteadministrationens samtUga huvudfunktioner.Även om man f. n. inte kan ta slutlig slällning till samtliga förslag ellerange den slutiiga utformningen av organisationen m. m. bör man nu fattaprincipbeslut om skatteadministrationen och taxeringen i första instans. Detslår enligt min mening klart alt man bör öka skattekontrollen vid den årligataxeringen och taxeringsnämndernas möjlighet alt åstadkomma en kvalitetsmässigtförbättrad taxering. Dessa reformer bör genomföras oavsett hur ett kommandeståndpunktstagande blir till övriga förslag som framlagts av , ifortsättningen betecknad ulredningen. För att underlätta utredningsarbetet ochden fortsatta planeringen och möjliggöra en successiv uppbyggnad av organisalionen bör principförslag nu föreläggas angående utformningen avskattekontrollen och lekmannamedverkan i taxeringsarbetet i första instans samlom granskningsa.ssislans åt taxeringsnämnderna. Huvudlinjerna bör även beslutasbeträffande sådana områden som är styrande för den närmare utformningen avorganisationen. Därmed avses i första hand utökat slöd av automatiskdatabehandling (ADB) vid taxeringen, förlängning av taxeringsperioden och ettsnabbare avräkningsförfarande. Jagkommer sålunda i det följande att framlägga förslag om principbeslut i dessafrågor och vidare förslag om den första utbyggnadsetappen avgranskningsorganisationen. Jag vill här förutskicka att jag inte nu avser attta upp frågan om utvidgad skyldighet att betala preliminär skatt eUer ominskränkning för vissa pensionärer att lämna deklaration. Medsamhällsutvecklingen har följt en ökande betydelse för den enskilde och detallmänna av taxeringsbesluten och taxeringsutfallet. Detta har fört med sigfortgående förändringar av taxeringsverksamheten och krav på en successivutveckling av taxeringsorganisationen. Är 1971 omorganiserades förvaltningsrätlsskipningenhos regeringsrätten och kammarrätt. Antalet kammarrätter har från nämndatidpunkt ökat från en till tre. genomfördes en omorganisation avskatteförvaltningen i länen och centralt. I länen ersattes prövningsnämnden avläns-skatterätten, som fick slällning av förvaltningsdomstol. En skatteavdelninginom övertog i huvudsak landskontorets tidigare uppgifler. Dencentrala skatteförvaltningen koncentrerades till en myndighet, RSV. Genomförvaltningsprocesslagen (1971: 291) och lagen (1971: 52) om skatterätt ochTänsrätt tiUgodosågs behovet av förbättrade handläggningsformer. Taxeringsverksamhetenoch laxeringsorganisationen i första instans har inte varitföremål för reformer i sådan omfattning som överinstanserna. Vid tiden förtillkomsten av skatte- och taxeringsförfaitningar fick stat och kommuntillräckligt skatteunderlag för sina uttaxeringsbehov utan omfattandetaxeringskontroU. Gransk-ningsarbetel utfördes regelmässigt helt somfritidssyssla av taxeringsnämndernas ordförande. Prövningsnämnderna var dåinte överinstans utan skulle överpröva alla taxeringar. Taxeringsnämndernafungerade som elt beredningsorgan till prövningsnämnderna. Som det allmännas ombud iprövningsnämnden fungerade chefen för dåvarande landskontoret, landskamreraren.För granskningsarbetet fanns inte andra tjänstemän anslällda. Landskontoretsövriga tjänstemän ansågs emellertid på fritid skola mot ersättning medverka itaxeringsarbetet. Taxeringsnämndemas arbete skulle vara avslutat den 15 majunder taxeringsåret och prövningsnämndernas huvudsakliga arbete i början avoktober . Taxeringsarbetet var inriktat på teknisk granskning, taxeringefter normer exempelvis för värdet av förmån av bostad samt taxering efterskön. Utredningarna i skattemålen var genomgående enkla och bristfälliga.Taxeringen av rörelseidkare präglades av slor osäkerhet. Normer av angivetslag kunde i allmänhet inte tillämpas vid rörelsetaxeringen och åsatta skönstaxeringarblev mycket osäkra. Imitten av fick varje landskontor tUlgång till ett helårs-anställtbokföringskunnigt biträde, sedermera taxeringsrevisor. Underlaget förrörelsedeklarationerna blev föremål för mer ingående granskning. Såsomförberedelse inför kommande omorganisation tilldelades länsstyrelserna år 1942för taxeringsarbete viss ytterligare arbetskraft, på en medelstor länsstyrelseen extra ordinarie länsbokhållare och en extra ordinarie taxeringsrevisor. Pågrund av det ökande arbetet med utredningar i skaltemål omorganiseradesskatteförvaltningen 1944. Då tillskapades en särskUdtaxeringsavdelning inom landskontoret. Landskamreraren blev ordförande iprövningsnämnden, medan det allmännas talan fördes av chefen förtaxeringsavdelningen, laxeringsintendenten, med hjälp av taxeringsinspektörer,taxeringsrevisorer samt landskanslist- och biträdespersonal. Redantidigare hade önskemål framkommit om atl även taxeringsnämnderna bordetUlhandahållas taxeringskunnig personal som kunde biträda med förgranskning avdeklarationerna. Av kostnadssk'ål och med hänsyn till de kortataxeringsperioderna ansåg man sig inle kunna hellidsanställa personal för detta'ändamål. I sfället öppnades möjligheten att förordna taxeringskonsulenter attpå fritid granska rörelsedeklarationer åt taxeringsnämnderna. .-\r1956 infördes den nuvarande taxeringslagen (1956: 623), TL. I samband därmedimättades bl. a. taxeringsassistentorganisationen, fr. o. m. den 1 januari 1975taxeringsinspeklörsorganisationen. 1975: 87 6 Underåren 1969 och 1970 genomförde statskontoret i samarbele med dåvaranderiksskattenämnden och centrala folkbokförings- och uppbördsnämnden en utredningom taxeringsorganisalionen i första instans. Statskontoret avlämnade i juni1970 en rapport med principförslag till omorganisationen av taxeringen iförsta instans. Enligt rapporten skulle granskningen av självdeklarationernaulföras av de lokala skattemyndigheterna. Taxeringsnämndema skulle alltjämtvara beslutsorgan. Vidare föreslogs en kraftig förlängning avtaxeringsperioden, utökad användning av ADB i granskningsarbetet samt ökadsatsning på kontroll av komplicerade deklarationer, främst rörelser ochjuridiska personer. Rapporten fick ett positivt mottagande vidremissbehandlingen. AtskUliga remissinstanser ansåg emellertid att den dåpågående utredningen om definitiv källskatt borde avvaktas, innan man togställning till rapporten. Utredningenom definitiv källskatt avgav ett betänkande (SOU 1972: 11) Förenkladlöntagarbeskattning , vilket remissbehandlades. 1972: 145anförde departementschefen att utredningsarbetet borde fortsätta med enfördjupad analys av framlagda principförslag och alt frågor inom angränsandedelar av beskattningsorganisationen också skulle tas upp. Härefter erhöllstatskontoret och RSV det nu aktuella uppdraget att utreda vissa frågorangående taxeringsorganisalionen i första instans m. m. 2.2Sammanfattning av utredningsrapporten m. m. RSVoch siaiskontoret skulle enligt utredningsuppdraget i första hand behandla eltantal angivna utredningsområden. Man skulle försöka att finna meloder för ökadinbetalning av preliminär skatt på extrainkomster. Möjligheten att slopadeklarationsplikten för flera inkomsttagare än f. n. och att förlängataxeringsperioden skulle vidare undersökas liksom ansvars- ocharbetsfördelning mellan länsstyrelse, lokal skattemyndighet och taxeringsnämndinom taxerings- och beskattnings-områdena. Formerna för debitering av slutiig skatt,avräkning av preliminär skatt och uppbörd av kvarstående skatt vid olikautformning av taxeringsförfarandet skulle utredas liksom möjligheterna attanvända ADB som hjälpmedel i granskningsarbetet. Iuppdraget framhölls att utredningsarbetet borde samordnas med då pågåendeundersökningar om del framtida ADB-systemet inom folkbokföring och beskattning,översynen av lokal skattemyndighets organisalion och försöksverksamheten medutökad medverkan från lokal skattemyndighet vid beredningen av taxeringsnämndsbeslutsunderiag. Iutredningsrapporten behandlas hela det skatteadministrativa förloppet, dvs.såväl preliminärskalle- och taxeringssystemen som debiteringssystemet. I detföregående har framhållits alt de nu aktuella för- Prop.1975: 87 7 slagen till bör avse främst vissaorganisatoriska frågor. Som en bakgrund till dessa förslag anges här i korthetdet huvudsakliga innehållet i utredningsrapporten. I de därefter följandeavsnitten lämnas en närmare redogörelse för de delar av utredningsrapporten somman enligl min mening bör ta ställning lill . Ulredningen föreslår en utvidgad preliminär beskattning iform av bl. a. källskatt på extra inkomster (E-skatt) oavsett omskatlskyldig har A- eller B-skatt. Preliminär arbetsgivaravgift debiteras enligt utredningenefter en för varje arbetsgivare beräknad procentsats på utbetald bruttolön.Summarisk skalteredovisning införs för samtiiga arbetsgivare. Kontrolluppgiftensom förtrycks skall registreras och lämnas enligt fastställt formulär.Kontrolluppgiften skall tjäna som underlag för taxering och kreditering avinnehållen skatt och för debitering av arbetsgivaravgifter. ArbetsgivaruppgiftI och 2 slopas. Deklarationsplikten slopas enligt utredningen vid taxeringi annan kommun än hemortskommun (s. k. utbor) och för ytterligare omkring 250000 pensionslagare. Skattskyldigs samtiiga taxeringar bestäms av en endataxeringsnämnd och på grundval av en enda självdeklaration. Ökad granskningsassislans åt taxeringsnämnderna lämnasenligt utredningen i fråga om slora företag av länsslyrelsen och för övrigaskattskyldiga av lokal skallemyndighet. ADB-stöd föreslås för deklaralionsgranskningen medmaskinella kontroller av bl. a. deklarerade uppgifter mot kontrolluppgifter.Resultatet av testerna redovisas maskineUt på taxeringsregistreringsavi (TRA),som utgör underlag för beslutsregistreringen. Pensionsgrundande inkomst (PGI)beräknas med taxeringen. Ambitionsnivån i deklaralionsgranskningen inriktas enligtutredningen på att upptäcka fall av väsentiigt skatteundandragande och alt undvikabagatelländringar. Granskningen av löntagardeklaralioner prioriteras så alt sågott som aUa sådana deklarationer är färdiggranskade omkring dåäven av det övriga materialet skall vara granskat. Rörelsedeklarationernaföreslås bli granskade branschvis. De-klaralionsgranskarna företar fördjupadekontroller av näringsidkares deklarationer med omkring 40 000 s. k. partiellarevisioner . Behandlingen av deklarationerna för fåmansbolag och derasaktieägare föreslås bli samordnad. Vidare införs enligt ulredningen uppgiftsskyldighetför fåmansbolag beträffande aktieägarna och de penningtransaktioner som ägtrum mellan dem och bolaget. Taxeringsperioden föreslås bli förlängd till utgången avnovember. 1975: 87 8 Möjligheterna tiU anstånd med att lämnasjälvdeklaration vidgas. Lekmannamedverkani laxeringen föreslås bli fördjupad. Taxerings-n"ämndernas beslutsområdeutvidgas att även omfatta bl. a. skattetillägg och förseningsavgift. Taxeringsnämndensbeslutsrätt bör enligt förslaget delegeras tiU nämndens ordförande dådeklaration godtas eller rättas endast tekniskt. Kronoombud skall inle längreingå i nämnden, där de förtroendevaldas antal ökas tUl minst fem och högståtta. Taxeringsnämndema blir av enhetiig typ. Denordinära besvärsliden för de skattskyldiga utsträcks enligt förslaget lill den28 febraari året efter taxeringsåret. Debiteringenav slutiig skatt tidigareläggs enligt förslaget så att de skattskyldiga fårslutskattesedel under taxeringsåret med omedelbaråterbetalning av överskjutande skatt. Kvarskatteupp-börd sker sammaår med skatteavdrag . 3 Skatteadministration och taxering i första instans 3.1 Nuvarande ordning Ivarje län skall finnas lokala och särskilda taxeringsdistrikt. Lokalltaxeringsdistrikt utgörs av kommun eller del därav. Två eller flera kommunerkan sammanföras lill elt lokalt taxeringsdislrikt, när särskilda skälföreligger. Taxering i lokalt taxeringsdislrikt verkställs av lokaltaxeringsnämnd i den mån detta inte ankommer på annan laxerings-nämnd ienlighet med vad särskilt anges (4 § TL). Ivarje fögderi skall finnas minst elt särskUt taxeringsdistrikt, inom vilketsärskild taxeringsnämnd verkställer taxering av fysiska personer, dödsbon ochfamiljestiftelser, vilkas inkomstförhållanden med hänsyn till förvärvsk'äUansart eller eljest är av mera invecklad beskaffenhet (s. k. rörelsenämnd) (4 §TL). Ivarje län skall vidare finnas ell eller flera särskUda taxerings-distrikt, därsärskild taxeringsnämnd verkställer taxering av andra skattskyldiga än fysiskapersoner, dödsbon och famUjestiftelser. Till sådan n'ämnd (s. k. bolagsnämnd)skall, där så kan ske, hänföras även fysisk person, dödsbo ellerfamiljestiftelse som ensam eller tUlsammans med etl fåtal andra skallskyldigaäger aktierna i aktiebolag eller andelarna i ekonomisk förening (4 § TL). förordnas av länsslyrelsen (6 § 1 mom. 1975: 87 9 TL).För särskild taxeringsnämnd förordnas en eller flerataxeringsinspektörer att biträda särskild taxeringsnämnd (6 § 2 mom.). I taxeringsnämndför vilken inspektör inte förordnats utser vidare entrekronoombud (6 § 1 mom.). Dettotala anlalel taxeringsnämnder är f. n. drygt 4 200. Taxeringsinspektörernaär placerade dels vid länsstyrelsernas revisionsenheter, dels vid vissa störrelokala skattemyndigheter, de s. k. taxeringsinspektörsgrupperna.Taxeringsinspektörerna liksom deras biträden är samtiiga tjänstemän vidlänsstyrelsen. skaU enligt 16 § 1 mom. TL bl.a. välja ut de deklarationer somskall behandlas av särskild taxeringsnämnd och, i den mån länsslyrelsenförordnar, vaka över att taxeringsinspektör och hans biträden fullgör sinaåligganden. Lokal skattemyndighet verkställer längdföring som inle ombesörjtsav och biträder i laxeringsarbelet i den ulslräckning, somregeringen eUer länsslyrelsen föreskriver. Skallefrågorhandläggs hos på skatteavdelningen som leds av skattechefen.Skatteavdelningen är normalt uppdelad på fem enheter, taxeringsenheten,revisionsenheten, mervärdeskatteenheten, uppbördsenheten och dataenheten.Skattechefen bevakar det aUmännas rätt i taxeringsfrågor och verkar för alttaxeringarna blir likformiga ocb rättvisa inom länet (17 § TL). Länsstyrelsenhar att vaka över alt laxeringsarbelet i första instans inom länet ordnas ochbedrivs ändamålsenligt (59 §). RSVskall genom råd och anvisningar främja en riktig och enhetlig tillämpning av deförfattningar enligt vilka taxering sker (18 § TL). Valetav lekmannaledamöter i taxeringsnämnd verkställs i huvudsak avkommunfullmäktige. Antalet ledamöter i lokal nämnd skall vara minst tre ochhögst åtta. I särskild taxeringsnämnd får högst tolv ledamöter väljas. Minsten ledamot skall väljas för varje kommun. Antalet bestäms i princip av dem påvilka valet ankommer. För varje ledamot skall utses en suppleant (6 § 3 mom.TL), Enligt13 § 1 mom. TL skall tUl ledamöter utses personer som kan anlas besitta nödiginsikt och erfarenhet. Vidare skall tillses att taxe-ringsnämndsledamöterna ilokal nämnd väljs så att det inom nämnden kommer att finnas kännedom om olikagrupper av skattskyldiga och olika delar av taxeringsdislriktel. Till ledamot isärskild taxeringsnämnd skall vidare utses personer med särskild insikt och erfarenheti de taxeringsfrågor som ankommer på nämnden. 1975: 87 10 I1 § TL föreskrivs bl. a. att laxeringarna skall vara i överensslämmelse medskatleförfaitningarna och i möjligaste utsträckning likformiga och rättvisa. Taxeringsnämndensordförande sköter främst det egentliga taxeringsarbetet, dvs.deklaralionsgranskningen (7 § TL). I nämnder med taxeringsinspektör ombesörjerdenne en väsentiig del av granskningsarbetet och expeditionella göromål samtvissa kontakter med de skattskyldiga (10 §). Ordföranden ellertaxeringsinspektör föredrar inför nämnden förslag lill taxering. Beslut ominkomst- och förmögenhetstaxering fattas i princip av nämnden (66 §).Taxeringsinspektör deltar inte i nämndens beslut (61 § 2 mom.). Endast ettkronoombud får delta i omröstningen (63 §). Deklarationstidpunktär under taxeringsåret. Anstånd med självdeklarationsavlämnande tUl får åtnjutas av staten, landstingskommun, kommun ochannan sådan menighet samt bokföringsskyldig, vars räkenskapsår avslutas senareän året före taxeringsåret och delägare i handelsbolag,kommanditbolag eller rederi (34 § 1 mom. TL). Den som visar hinder på grund avsärskilda skäl att lämna deklaration inom föreskriven tid kan vidare få anståndmed avlämnandet till senare tidpunkt (34 § 2 mom.). Senaste dag förtaxeringsnämnds taxeringsbeslut är under taxeringsåret. Taxeringsnämndfår efter samråd med skattechefen tillkalla sakkunnig för utredning avtaxeringsfråga som kräver särskild sakkunskap (15 § TL). Närdel gäller taxeringsnämndens kontakter med de skattskyldiga anges i 61 § 4 mom.i TL att skattskyldig har rätt att inför nämnden lämna upplysningar tUl ledningför sin egen taxering och i 65 § att skattskyldig skall beredas lillfälle attyttra sig då det finns anledning atl åsatta taxering med avvikelse frånsjälvdeklaration. sammanträdda 48 gånger marsjuni. Underdessa sammanträden skall den lokala nämnden besluta om alla taxeringar inomsitt distrikt med undantag för dem som åvilar s'ärskUd nämnd. I genomsnitt rördet sig om 12 000 taxeringar per lokal nämnd. Kontrollmedlenvid taxeringen är främst taxeringsrevision enligt 56 § TL, som är förknippadmed tvångsmedel, och editionspUkt enligt 31 § 2 mom. i fråga om handlingar förkontroll av deklaration. Editionsplikten enligt 31 § 2 mom. är inte förenadmed tvångsmedel. Taxeringsrevisionfår äga rum hos envar för att kontrollera att deklarations- elleruppgiftsskyldighet enligt TL fullgjorts riktigt eller för alt eljestbereda beskatlningsmyndighet upplysning till ledning vid beslut om taxeringeller eftertaxering. Vid taxeringsrevision får granskning avse räkenskaper ochanteckningar med därtUl hörande verifikationer samt korrespondens, protokolloch andra handlingar rörande verksamheten. I fråga om bokföringsplikligskattskyldig får även göras kassainventering och lagerinventering samtgranskningar av maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier. Taxeringsrevisionfår också ske för kontroU av det löpande årets räkenskaper och handlingar (56 §1 mom. TL). Den som verkstäUer taxeringsrevision har rätt att genast få ta delav handlingar som skall granskas. Den hos vilken revision sker är skyldig altlämna de upplysningar som fordras för revisionens verkställande, att lämnatiUträde till de lokaler, som används i verksamheten, samt lämna nödigt biträdeför granskning av handlingar, varulager, maskiner och vissa inventarier (56 § 2mom. Taxeringsrevisionskall så långt möjligt ske så att den inte hindrar verksamheten för den somundergår revision. Skattechefen får, när det är påkaUat, bestämma tid och platsför revisionen. Denna får verkställas hos den vars verksamhet skall granskas.Böcker och andra handlingar som överlämnats för taxeringsrevision får intevara tillgängliga för annan än den som utför revisionen och biträden till honomsaml den som har alt övervaka revisionen (56 § 3 mom. TL).