prop · FZ03133 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagdelar utredningens uppfattning att det är motiverat att införa en ersättningsrätti dessa fall. Jag föreslär att förvärvsarbetande förälder som behöver ta ledigtfrän arbetet för att följa sitt bam vid besök inom samhällets förebyggandebarnhälsovård skall fä rätt att uppbära föräldrapenning inom ramen för denutvidgade nya stödformen. Åldersgränsen bör här liksom i övriga fall närföräldrapenning utgår vara 10 är. 1975/76:133 46 5.2.4Föräldrars kontakt med förskoleverksamheten Familjestödsutredningenkonstaterar att de flesta föräldrars kontakt med förskolan inskränker sig tillatt lämna och hämta barnet där. Utredningen anser det angeläget att föräldrarnai viss omfattning deltar aktivt i förskolans verksamhet och skapar ökad kontaktmed denna verksamhet. Det senare gäller även i fråga om familjedaghemmen. Föratt föräldrarna i en ökad utsträckning skall kunna delta i förskolansverksamhet föreslår utredningen att föräldrapenning skall kunna utgå under enhel eller två halva dagar för kontakt med förskoleverksamheten isamhällets barnomsorg. Utredningen avser att senare åtsrkomma till de särskildafrågor som är förknippade med barnets introduktion i förskola och annanbarnomsorg. Förslagetom föräldrapenning vid kontakt med förskoleverksamheten har tagits emotpositivt av de flesta remissinstanserna. För egen del vill jag understrykabetydelsen av en nära samverkan mellan föräldrar och den personal som ärsysselsatt i barnomsorgen. Utredningens förslag ger enligt min mening godamöjligheter ati i ökad omfattning få till stånd en samverkan och att geföräldrarna tillfällen att uppleva barnets miljö i förskoleverksamheten. Jagföreslår därför at( det nya ersättningssystemet skall innehålla en rätt tillföräldrapenning när föräldern tar ledigt frän sitt förvärvsarbete för kontaktmed förskoleverksamheten inom samhällets barnomsorg, dvs. daghem,deltidsgrupper och kommunala familjedaghem. I enlighet med utredningensförslag bör ersättning därvid kunna utgå för en hel dag eller två halva dagarom året för varje förälder som har barn i förskoleverksamheten. Denersättningsberättigade tiden föresläs av familjestödsutredningen förlängd jämte per förälder som har barn iförskoleverksamheten. Under remissbehandlingen har olika meningar framförts omersättningstidens längd. Flera remissinstanser har förordat att antalet ersättningsberättigadedagar skall differentieras efter hur mänga barn som finns i familjen. Detär enligt min mening angeläget att genomföra en föriängning av ersättningstideni samband med att förmånen vidgas till att täcka flera behov. Som jag förut haranfört bör ersättningen regleras i ett nytt ersättningssystem och ges formen avföräldrapenning. Detta bör även omfatta den föreslagna rätten tillföräldrapenning vid föräldrars kontakt med förskoleverksamheten. Med hänsyn tillarten och omfatiningenav de utvidgningar i stödet som jag i del föregående harföreslagit anser jag - i likhet med flera remissinstanser - det motiverat att isamband med en föriängning av ersättningstiden differentiera dagantalet så attflerbarnsfamiljerna totalt färett större antal dagar till sitt förfogande. Jagföreslär att den nuvarande ersättningstiden föriängs sä att familjer Prop.1975/76:133 47 medett barn får rätt till ersättning ,familjer med två barn högst 15dagarochfamiljermedtreellerflerabarnhögst 18 dagarperår. Därav boren dag per förälderfä användas för föräldrakontakt med förskoleverksamheten. 1 övrigt börföräldrarna inom de angivna ramarna själva fä avgöra fördelningen på de angivnaändamålen och vem av föräldrarna som skall ta ut föräldrapenning. 5.3Resekostnadsersättning vid besök hos barn på sjukhus Familjestödsutredningenhar betonat betydelsen av att ett barn som vårdas på sjukhus upprätthällerkontakten med sina föräldrar, särskilt vid längre sjukhusvistelser. Förälderhar nu inte möjlighet att fä ersättning för resekostnader som uppkommer närhan skall besöka barn som vårdas på sjukhus. Utredningen framhåller attresekostnaderna för att besöka barnet ofla kan bli mycket kännbara förföräldrarna, i synnerhet om resvägen är lång, t. ex. då föräldrarna bor iglesbygd eller då barnet fär specialistvård på ett sjukhus långt frän hemorten.Utredningen föreslår därför att ersättning skall kunna utgå för föräldersresekostnader som föranleds av besök hos ett barn som vistas på sjukhus.Ersättningen skall enligt förslaget utgå efter samma grunder som gäller för denförsäkrade själv. Förmånen skall avse besök hos barn som är ochkunna utgå för en resa fram och åter . Förslagetom en utvidgning av sjukförsäkringens regler om resekostnadsersättning tillatt avse även föräldrars besök hos barn som värdas pä sjukhus har vunnit allmänanslutning vid remissbehandlingen. Även jag finner det angeläget att föräldrarinte av ekonomiska skäl hindras från att besöka barn som ligger pä sjukhus. Sombåde familjestödsutredningen och barnmiljö-utredningen har framhållit är det avstor betydelse för barnets tillfrisknande och för relationerna inom familjenatt föräldrarna regelbundet besöker barnet pä sjukhuset. Jag föreslär därföratt en rätt till resekostnadsersättning i dessa fall införs. Jag ansluter migdärvid till utredningens förslag att ersättning skall kunna utgå för en resa iveckan och att förmånen skall avse barn . Resekostnadsersättningi dessa fall bör främst ta sikte pä de fall där resekostnaderna uppgår till sähöga belopp att de hindrar eller allvariigt försvårar för föräldrarna attbesöka sina sjuka barn. Med hänsyn härtill anser jag att ersättning frånförsäkringen bör utgå med den del av förälderns resekostnader som överstiger 30kr. för varje besök hos barnet. Med förälder bör därvid jämställas adoptiv-eller fosterförälder. 1 övrigt bör gälla samma regler som de som f. n. finnsför resekostnadsersättning vid besök i offentlig öppen värd för behandling avsjukt barn. Det ankommer på regeringen att fastställa grunderna förresekostnadsersättning. 1975/76:133 48 Adoptivföräldrarjämställs inom föräldraförsäkringen med biologiska föräldrar. Det innebär attföräldrapenning för vård av nyfött barn kan utgå från detbarnet kommit i den försäkrades vård. Ersättning kan dock, liksom för egnabarn, utgå längst till barnet är . Är barnet äldre än nio månadermen vid mottagandet finns en särskild rätt tillföräldrapenning . Fosterföräldrar som mottar barn iadoptionssyfte är jämställda med adoptivföräldrar. Familjestödsutredningenuttalar att det inte ärgenerdltmöjligtatt jämställa adoptivbarn i olika åldrarmed nyfödda barn. Utredningen anser det vara svårt att ange en enhetligtidsperiod som kan behövas för att ett adoptivbarn skall anpassa sig till sinnya miljö. Liknande behov av anpassning kan föreligga också i familjer med egnabarn. Vid en avvägning av hithörande frågor har utredningen stannat för att nuföreslå en föriängning av den nuvarande särskilda ersättningstiden föradoptivföräldrar pä till . Ersättningstidenföreslås uppdelad mellan adoptivföräldrarna så att var och en av demfär rätt till föräldrapenning under . Förslaget om uppdelning aversättningstiden har samband med andra förslag av utredningen med liknandeinnebörd och las därför inte upp till behandling i detta sammanhang. Allaremissinstanser som har yttrat sig om den särskilda föräldrapenningen vidadoption har ansett det angeläget att ersättningstiden föriängs. Utredningensförslag om en föriängning från 20 tillstyrks eller lämnas utanerinran av flera remissinstanser. Flera andra remissinstanser framhåller däremotatt förhållandena vid en adoption är likartade med dem som uppkommer vid etteget barns födelse och förordar därför att adoptivföräldrar skall fä rätt tillersättning som gäller vid eget barns födelse även i de fallbarnet är äldre än . Utgångspunkten för beräkning aversättningstiden föreslås dä vara den dag barnet tas emot i den nya familjen. Jagansluter mig till utredningens uppfattning att det inte går att generellt -oberoende av åldern - jämställa adoptivbarns behov av anpassning till den nyafamiljen med vårdbehovet hos nyfödda barn. Adoptivföräldrarnas ställning inomföräldraförsäkringen och frågor som sammanhänger härmed kommer att behandlas ytteriigareav utredningen i dess fortsatta arbete. Jag vill också erinra om att ävenadoptivföräldrarna omfattas av del tidigare berörda utredningsförslaget om endelföräldrapenning för barn . Omadoptivbarnet vid ankomiiten är gäller samma rätt föradoptivföräldrarna till föräldrapenning som vid eget barns födelse. Föradoptivbarn som är äldre än men finns skäl fören utvidgad rätt till föräldrapenning. Detta gäller särskilt för familjer därbåda föräldrarna förvärvsarbetar om någon av dem behöver stanna hem- 1975/76:133 49 mafrån arbetet, bl. a. för hälsokontroller och sjukvård av barn som kommer frånutlandet. För sädana ändamål kan adoptivföräldrarna också ta i anspråk denutvidgade rätten till föräldrapenning förbi. a. besök inom förebyggandebarnhälsovården som jag har föreslagit i det föregående. Det är också viktigtatt ge barnet möjlighet att anpassa sig till den nya miljön. Barnets inskolningi samhällets barnomsorg kan i dessa fall också kräva särskilda insatser från adoptivföräldrarna.Jag vill i anslutning härtill framhålla att bland adoptivbarnen kan finnas desom bör fä förtur i samhällets barnomsorg i likhet med vad som gäller för andrabarn med särskilda stödbehov. Ersättningstidenför adoptivförälders särskilda rätt till föräldrapenning bör enligt min meningi högre grad anpassas till de behov som föreligger Vid den avvägning som härmåste ske fär också kostnadsaspekterna beaktas. Den nuvarande särskilda rätten tillföräldrapenning i samband med all barn adopteras eller tas emoti en familj i adoplionssyfle bör vara en grundnivå för familjer där en avföräldrarna är hemarbetande. I familjer där båda föräldrarna ärförvärvsarbetande finns behov av en väsentligt förlängd ersättningstid. Dettagäller särskilt vid adoption av barn som inte har börjat i skolan eller i denallmänna förskolan. Jag föreslår därför att föräldrapenning skall utgå under entid av om adoptivbarnet är och bådaadoptivföräldrarna är förvärvsarbetande och försäkrade för en föräldrapenningsom överstiger garantinivån. Vid adoption av äldre barn bör ersättningstidenför den särskilda rätten till föräldrapenning ål adoptivföräldrar bestämmas till45 dagar om barnet har fyllt sex men inte och båda föräldrarna ärförvärvsarbetande. Kostnadsökningen för de ändrade ersättningsreglerna föradoptivbarn kan beräknas till 15 milj. kr. 5,5Rätt till föräldraledighet Itagen (1945:844) om förbud mot uppsägning eller avskedande av arbetstagare medanledning av äktenskap eller havandeskap m. m. finns bestämmelser omanställningsskydd vid ledighet i samband med havandeskap eller barns födelse.Genom ändring i samband med att föräldraförsäkringen infördes omfattar lagennumera även fäderna. Det betyder att inte heller en far kan sägas upp elleravskedas om han stannar hemma och uppbär föräldrapenning. Däremot omfattaranställningsskyddet inte ledighet föraU vårda sjukt barn eller faders ledighetför att vårda äldre barn i samband med ett nytt barns födelse. Det har inteansetts nödvändigt att lagfästa detta anställningsskydd. Inte heller omfattarlagen adoptivförälders ledighet vid mottagande av äldreadoptivbarn. Familjestödsutredningenframhåller att 1945 ärs lag framstår som ålderdomlig inte minst vidjämförelse med den lagstiftning till skydd för de anställda som har genomförtsunder . Utredningen har också kunnat konstatera att oklarhet ivissa hänseenden råder beträffande Prop,1975/76:133 50 lagenstillämpning sedan reglerna blivit gällande också för fäder som värdar nyföddabarn. Bestämmelsernas nuvarande utformning kan enligt utredningen ha bidragit tillde tillämpningssvärigheter som har uppstått. Utredningen föreslår mot denangivna bakgrunden att lag skall ersättas med en lag om rätt tiliföräldraledighet som täcker alla de fall dä den anställde är berättigad tillföräldrapenning. Förslaget om en ny lag omrätt till föräldraledighet har godtagits eller lämnats utan erinran av samtligaremissinstanser. Det är även enligt min mening angeläget att vi får en lagstiftningsom klarare och mera fullständigt än 1945 ärs lag slår fast föräldrarnas rätt tillledighet från anställningen de med ersättning fränföräldraförsäkringen stannar hemma frän arbetet för att vårda sina barn. Jagförordar därför, efter samråd med chefen för , attreglerna om rätt till föräldraledighet i enlighet med familjestödsutredningensförslag tas in i en helt ny lag. I fråga om den närmare utformningen av det tillföräldraförsäkringen anknutna förslaget till lag om rätt till föräldraledighethänvisar jag till specialmotiveringen. har tidigareunder innevarande uttalat sig för att i lagstiftningen införa reglerom rätt till ledighet från anställning för föräldrar med barn under tre ärsålder. I riksdagsbeslutet anges att ett utredningsarbete måste tillför att närmare belysa de frågor som dä uppkommer (InU 1975/76:9, rskr1975/76:26). Efter samråd med chefen för vill jagi denna fråga anföra följande. För offentligt anställda pä det statligaavtalsområdet finns redan nu till anställningsavtalen knutna tjänstledighetsreglerförvärdav barn. Enligt dessa reglerbeviljas tjänstledighet i allmänhet för vård avbarn upp till . Vidare kan partiell tjänstledighetmedges för tillsyn av barn under 12 ärs ålder. Det finns således möjlighet förarbetsmarknadens; parter att träffa avtal om längre tids ledighet för värd avbarn. Om bestämmelserom sådan ledighet utan anknytning till ersättningsreglernai föräldraförsäkringen skall kunna ges i lagstiftningen, behöver de frågor somär förknippade med denna typ av tjänstledighet närmare undersökas i samråd medarbetsmarknadsparterna. a. är det uppenbart att längre lagstadgad ledigheti mindre och medelstora företag kan innebära problem som är av delvis annanart än de som uppkommer i statlig tjänst. Det bör vidare uppmärksammas attsådan lagstadgad ledighet måsteanpassas till de be-stämmdsersom finns i lagenom anställningsskydd.exempelvis i fräga om turordningen vid uppkommandearbetsbrist. De frågor om ledighet som det här gäller har också samband med denfortsatta behandling av utredningsförslaget om en utbyggnad avföräldraförsäkringens ersättningsregler för småbarnsföräldrar som r n. pågår ien särskild arbetsgrupp med representanter för arl)ets-marknadsparterna. Medbeaktande av de synpunkter som har framförts kommer regeringen att tillsättaen utredning rörande föräldrars rätt till ledighet frän anställning. 1975/76:133 51 5,6Fosterföräldrars m, fl. rätt till sjukpenning och föräldrapenning Ersättningför vård av fosterbarn betalas av kommunen. Ersättningen är i allmänhet uppdeladi en arvodesdel som beskattas och grundar rätt till sjukpenning och ATP och enskattefri del som avser att täcka de kostnader som värden av barnet för med sigför fosterföräldrarna. Motsvarande gäller i huvudsak även vid andra former avvård av barn i enskilt hem, t. ex. av psykiskt utvecklingsstörda barn som avlandstinget har placerats i ett enskilt hem eller ungdomsvårdsskoleelever somvärdas utom skolan. Enförutsättning för att sjukpenning eller föräldrapenning skall kunna utgå är attden försäkrade avstår från förvärvsarbete. har i ensärskild promemoria som har remissbehandlats redogjort för de konsekvenserbeträffande fosterföräldrarnas rätt till sjukpenning och föräldrapenning som denuvarande bestämmelserna ger upphov till. Har fosterföräldern inte någon annaninkomst än fosteriönen kan varken sjukpenning eller föräldrapenning utgå.Samma gäller om fosteriönen är större än inkomsten av annat arbete. Överstigerinkomsten av annat arbete fosteriönen utgår endast halv sjukpenning ellerföräldrapenning. Fosterföräldrarna går således miste om sjukpenning ellerföräldrapenning som de skulle ha fatt om det hade varit ett eget barn som dehade vårdat under sjuk-eller föräldraledigheten. Föratt undanröja dessa olägenheter har utredningen föreslagit vissa kompletteranderegler i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) när del gällerfosterföräldrar och andra som uppbär ersättning för värd av annans barn i detegna hemmet. Utredningensförslag innebär i princip en uppdelning av fosterförälderns sjukpenninggrundandeinkomst i en del som avser fosteriön och en del som avser annanförvärvsinkomst. Vid sjukdom eller vård av eget barn skall fosterföräldern enliglförslaget fä sjukpenning eller föräldrapenning som svarar mot den uteblivnainkomsten av del andra förvärvsarbetet som han uppbär ersättningenför värden av fosterbarnet. När det gäller förälder vars inkomster inte ärhögre än att föräldrapenning skall utgå enligt garantinivån på , föreslärutredningen att föräldern skall vara berättigad till föräldrapenning sommotsvarar skillnaden mellan garantinivån och den sjukpenninginkomst som vårdenav fosterbarnet berättigar till. har framhållit skiljer sig vården av fosterbarn ihuvudsak inte från vården av eget barn. Det är dessutom i hög grad önskvärt attfosterbarnet slipper byta miljö under fosterförälderns sjukdom ellerföräldraledighet. Jag delar därför i likhet med . och att reglernai AFL bör kompletteras för att undvika nuvarande olägenheter. Jag föreslär attdetta sker genom att fosterförälderns sjukpenninggrundande inkomst delas upppå sätt utredningen har föreslagit. Fosterförälder som behåller värden avfosterbarnet under sin sjukdom eller Prop.1975/76:133 52 föräldraledighetbör fä sjukpenning eller föräldrapenning som beräknas med hänsyn till denuteblivna inkomsten frän det andra förvärvsarbetet. Jag ansluter mig också tillutredningens förslag om att föräldrapenning alltid skall utgå med minst ettbelopp som motsvarar garantinivån minskad med den sjukpenning som skulle belöpapä ersättningen för fosterbarnsvården. Dekompletterande bestämmelserna bör gälla vid värd i hemmet av annans Kostnadernaför de förslagna förbällringarna av föräldraförsäkringen kan beräknas till ca100 milj. kr. Av dessa faller med gällande finansieringsregler 15milj. på staten medan återstoden bekostas av gällandesocialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen inkl. föräldraförsäkringen. Medelför statens kostnader under /77 har beräknats i budgetpropositionen(prop. 1975/76:100, bilaga 7) under anslaget C 3 Bidrag till sjukförsäkringenför föräldraförsäkringen. Somjag har anfört bör de nya reglerna för föräldraförsäkringen träda ikraft . De kompletterande reglerna i fräga om fosterföräldrarsm. rätt till sjukpenning och föräldrapenning bör gälla från den 1 juli1976. 5.8.1Ändring i reglerna om förtidspension till psykiskt utvecklingsstörda m. fl. Förden som har förtidspension och vårdas vid inrättning som bekostas med statligamedel gäller att pensionen skall sättas ned om vistelsen vid inrättningenuppgår till hel månad. Endast om den pensionsberättigade vistasutanför inrättnimgen i minst kan pensionen utgå oavkortad. Förden som på kommuns eller landstingskommuns bekostnad under hel månad värdas utvecklingsstörda och har förtidspension gäller f. n. attanstalten äger uppbära pensionen som ersättning för vårdkostnaderna. Pensionenutgår oavkortad vid vistelse utanför anstalten, om vistelsen uppgår . Även sådana psykiskt utvecklingsstörda som vårdas ienskilt liem pä kommuns eller landstingskommuns bekostnad omfattasavbestämmelserna. Liknande regiergäller i frägaom barntillägg som utgär för densom vistas i anstalt som drivs i eller landstingskommunal regi. Riksförbundetför psykiskt utvecklingsstörda har hemställt om ändring i reglerna för rätt tillförtidspension vid vistelse utom anstalt i överensstämmelse med de ändringarsom vidtagits i regierna för vårdbidrag till förälder som vårdarhandikappat barn vid tillfällig vistelse i hemmet. Dessa regler innebär attvårdbidrag fär utgå för barnet vistas utom anstalten under förutsättningatt antalet dagar uppgår till minst tio per kvar- 1975/76:133 53 tal.Framställningen har vid remissbehandling tillstyrkts av riksförsäkringsverket.Landstingsförbundet och . Jagförordar att reglema beträffande förtidspension och barntiUägg i dessa avseendenändras så att de kommer att överensstämma med motsvarande regler förvärdbidraget. Dä det gäller handikappade vid institutioner som drivs pä statensbekostnad förutsätter detta ändringar i 10 kap. 2 § AFL. De institutioner somhär avses är specialskolor för syn-, hörsel- eller tal-skadade. Jag föresläratt den som är elev i sådan skola, liksom när del gäller vårdbidrag, får rätt tillhela pensionen för som han vistas utom skolan,om antalet dagar uppgårtill minst tio per kvartal. De föreslagna reglerna bör även gälla för elever ispecialskola som har barnpension. Närdel gäller handikappade som värdas i anstalt pä kommuns eller landstingskommunsbekostnad förutsätter del av mig förordade systemet ändringar i kungörelsen(1962:393) om rätt i vissa fall för kommun eller annan att uppbära folkpension.I enlighet med vad som vid remissbehandlingen har anförts avLandstingsförbundet och bör de ändrade reglerna gällademsom ärskolpliktiga enligt lagen(1967:940)angäende omsorgerom vissa psykisktutvecklingsstörda. Jag avseratt senare föreslå regeringen att vidta deändringar som behövs i kungörelsen. Ändringarnabör genomföras den . 5.8.2Reglerna för utseende av personalföreträdare i allmän försäkringskassas styrelse består av tvä ledamöter som utses av regeringen ochsom regel fyra ledamöter som utses av . Härutöver fär istyrelsearbetet delta tvä personalföreträdare. Dessa utses av regeringen på förslagav arbetstagarorganisation. Personalföreträdare har utsetts i alla försäkringskassor.Ordningen för att utse personalföreträdarna följer samma regler som f n. gällerpersonalrepresentationen i statlig myndighets styrelse. 1årets budgetproposition (1975/76:100, bilaga 2, p. 5, s. 7, och bilaga 2.1, s.15) har lagts fram förslag om en lag om rätt för arbetstagarorganisation attutse och entlediga företrädare för de anställda i styrelse eller annat organvid de statliga myndigheterna. Lagen skall enligt förslaget träda i krafl den Ijuli 1976. Föredragande statsrådet anför att sedan systemet medstyrelserepresentation för de anställda i statliga myndigheter nu varit itillämpning en fast rutin har etablerats inom berörda personalorganisationerför handläggningen av dessa ärenden. Vidare har organisationerna uttrycktönskemål om att nu fl överta uppgiften att slutligt utse personalföreträdarna. Jagfinner det naturiigt att samma ordning som har föreslagits för de statligamyndigheternas styrelser fär gälla för att utse och entlediga personalföreträdarei de allmänna försäkringskassornas styrelser. Jag föreslär att de behövligaändringarna vidtas i 18 kap. 7 § AFL med verkan fr. o. m. . 5 1976- 1 saml. Prop.1975/76:133 54 Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag tili 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 2. lag om rätt till föräldraledighet. Förslagetunder punkten 2 har upprättats efter samråd med chefen för . 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Denuvarande bestämmelserna om sjukpenning vid vård av sjukt bam ochföräldrapenning finns intagna bland övriga bestämmelser om sjukpenning i 3kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Med hänsyn till de ändringaroch tillägg i föräldraförsäkringen som föreslås anser jag i likhet med familjestödsutredningendet lämpligt att sammanföra bestämmelserna om föräldrapenning i ett kapitel, 4kap. Regelsystemet blirdärigenommeröverskädligi ochgördel lagteknisktenklare att genomföra framtida ändringar i reglerna om föräldraförsäkringen. Denuvarande bestämmelserna i 4 kap. -särskilda bestämmelserom sjukförsäkring -kan föras över till 2 och 3 kap. AFL. Denuvarande bestämmelsema i 4 kap. 1, 2 och 5 §§ har för sjukvärdser-sättningensdel förts över till tre nya paragrafer, 2 kap. 10, 11 och 13 SS-Försjukpenningens vidkommande har i 3 kap. 13 § tagits in en hänvisning itillämpliga delar till de nya lagrummen. Innehållet i nuvarande 4 kap. 3 § harförts över till en ny paragraf, 2 kap. 12 §. De nuvarande beslämmelserna i 4kap. 4§ har förts över till 2 kap. 12 § andra stycket och 3 kap. 13 § andrastycket.