prop · FZ0377 · 1975-12-31 00:00:00 — som dock anseratt de skattskyldiga skall kunna lä frångå en sådan fördelningsprincip, LRFanser också att begränsningsregeln endast skall vara tillämplig imedhjälparfall och inte vid gemensam verksamhet eller i bolagsfall. SAF ochSIF anser av rättviseskäl att endast rent praktiska begränsningsregler börinföras, såsom i. ex. att medhjälpande makes insats beaktas endast om denuppgått till minst . , och anser ett krav på marknadsmässig ersäitning vara nog. Sverigesadvokatsamfund motsätter sig ock.så 1/3-spärren och anser att den marknadsmässigabedömningen bör vara vägledande. Samma åsikt framför bl, a, länssivrelsen iSödermanlands län. närmast med hänsyn till viklen av att medhjälpande makessocialförsäkringsskydd får en tillfredsställande utformning. Likartad meninguttalar SHIO.Fredrika-Brcmer-fÖrbundet anser att även makar med egen rörelsebör ha rätt till ersättning för utfört arbete oavsett vilken tid det omfattaroch oavsett var del utförs. Kritik mot begränsningarnas utformning har ocksåframförts av rescrvanicrna i i län samt iLandsiingsförbundei och Svenska kommunlörbundel. Förslaget atl makes arbete för attbeaktas, inte i annat än speciella fall får ha utförts i makarnas bostad, harfått ett blandat mottagande. ochVäsierboitens län anser kravet motiverat. Fin minoriiei inom i.Ålvsborgs län godtar likaså förslaget och påpekar att det bör anges att iarbetsinsatsen inte fär inräknas arbete med utspisning. representation,lelefonpassning, körning av privatbil etc. En annan minoritet inoin sammalänsstyrelse anserdock att även arbete i bostaden bör kunna godtas.Länsstyrelsen i finner förslaget ägnat att vållatillämpnings,svårigheier och ifrågasätter om sådant arbete över huvud taget börbeaktas. Samma mening framför . i och Bolins länifrågasätter om regeln är sakligt motiverad. Kammarrätten i Slockholm finnerförslaget alltför rigoröst med tanke på att en medhjälpande make med exempelvisbokföringsutbildning mycket väl bör kunna handha Prop.1975/76:77 58 räkenskaperoch bokföring i bostaden. Denna arbetsinsats bör inte bedömas annorlunda änarbete som utförts i en ladugård eller en verkstadslokal. Har vissaarbetsuppgifter ostridigt utförts skall de enligt LRF grunda rätt tillindividuell beskattning även om de utförts i hemmet. För småföretagare är detuteslutet att kräva särskilda arbetslokaler utom hemmet. Bostadsregelnkritiseras också av bl.a. , Svenska företagares föreningoch SHIO. Om äktenskap ingås eller upplöses underbeskattningsåret skall enligt förslaget olika regler gälla; reglerna för ogiftaskall gälla för lid före och reglerna för gifta för tiden efter giftermålet ochvice versa vid äktenskapels upplösning. Förslaget godtas av länsstyrelserna iJönköpings och samt LRF, men avstyrks av kammarrätten iStockholm. Utredningen har inte utsträckt det skatterältsligaäktenskapsbegreppet utöver vad som f n. anges i 65 S KL utan ansett att fråganom eventuell utvidgning bör prövas i ett annat sammanhang. Denna uppfattningdelas av länsstyrelserna i , och län.Länsstyrelsen I anser dock att rätten till inkomstuppdelningbör begränsas även för andra samlevnadsfall. Om inkomstuppdelning skall få ske föreslåsmedhjälpande make bli beskattad enligt elt s. k. delägaralternativ. Deltaförslag har genomgående godtagits av remissinstanserna. iÖstergötlands län berör här frågan hur oriktiga uppgifter i deklaration skallbedömas i skattetilläggs- och skattebrottshänseende i de fall endast den enaav makarna är i förelagsledande ställning. Den make som stär för verksamhetenbör i första hand vara ansvarig. ifrågasätter om inte vissaändringar bör ske i 116 a och 116 c SS TL. i och avstyrker förslaget lill ändring i skogskontolagen. En minoritet inomlänsstyrelsen i avstyrker förslaget och menar att man eljestocksä bör bortse från skogs-kontoultag innan inkomstuppdelning sker. När det gäller kontrollen framhåller RSV atttaxeringsnämnderna har mycket små möjligheter alt bedöma om arbete utförtsminst och att därför de skattskyldigas uppgifter torde få godtas ipraktiken. Likaså torde det bli svårt att avgöra vad som ärmarknadsmässig lön. Visserligen skulle förteckningar kunna tillhandahållas meduppgifter härom, men kvar stär svårigheten att närmare identifiera denmedhjälpande makens arbetsuppgifter. De fall där arbete i bostaden skall fågodtas blir också enligt RSV mycket svårkontrollerade. Partiella revisioner ärinte heller lämpliga för kontroll av hithörande frågor. Enligt RSV börutredningens förslag till inkomstuppdelning inte föranleda lagstiftning. RSVframför i stället en regel enligt vilken inkomstuppdelning under vissaförutsättningar schablonmässigt skulle medges med viss procent avnettointäkten. De farhågor som uttalats i RSV:s yttrande återfinnsäven i fiera länsslyrelseyltranden, där man också nämner den ökade belastningenför taxeringsarbetet, /?ri'hänvisar till verkets erfarenheter av svårigheternaatt Prop.1975/76:77 59 kontrolleralidsredovisning i arbetsgivaruppgifter. i bedömer600-timmarsregeln som mycket svårkontrollerad och ifrågasätter om den inte avbl.a. denna anledning bör utgå. i pekar påbehovet av all någon form av löpande fört underlag för tidsålgången finns.Länsstyrelsen i anser del nödvändigt atl en schablonregelinförs för jordbrukens vidkommande och att RSV utfärdar anvisningar förberäkning av normallön i dessa fall. i önskarmotsvarande anvisningar om marknadsmässigt vederiag för olika slag av arbeten, 5.2.2Delägarfall och gemensam verksamhet De föreslagna begränsningsreglerna kan blitillämpliga även för den make som äger förvärvskällan, nämligen om andra makenkan sägas slå för verksamheten. Vad ägaremaken uppbär kan vid beskattningenvara antingen arbetsinkomst eller kapitalinkomst. I vissa fall kan det ocksåtänkas alt vad som uppbärs utgörs av både arbets- och kapitalinkomst, 1 sådantfall får en uppdelning ske på A- och B-inkomst, Flera remissinstanser delar utredningensuppfattning alt regler av detta slag kan vara påkallade för att hindramissbruk, men pekar på praktiska svårigheter. i , somanser alt regeln är nödvändig som elt korrektiv mot olika arrangemang genomegendomsöverlåtelser, efteriyser dock klarare regler för behandlingen av avdragför värdeminskning, för minskning av skogs ingångsvärde och försubstansminskning genom uttag av naturtillgång. i Västerbottenslän anser atl del bör finnas en möjlighet att särskilt beskatta make föruppburen kapitalavkastning. LRF anser alt förslaget i denna del komplicerarlagstiftningen. Delägare i ett enkelt bolag bör inte behandlas som medhjälpareutan i stället beskattas för sin inkomsl enligt gällande regler. Uppdelningenpå A- och B-inkomst avstyrks; hela avkastningen bör beskattas antingen som detena eller andra. Kammarrätten i , länsstyrelserna i samtGöteborgs och län kritiserar också den föreslagna uppdelningen. Enligt utredningsförslaget skall i de fall ingen avmakarna intar Töre-tagsledande ställning var och en beskattas för sin andel avintäkten av förvärvskällan. Myndigheterna avses dock kunna prövainkomstuppdelningens skälighet med hänsyn till arbets- och kapitalinsatser osv.För dessa fall skall således inte begränsningsreglerna gälla. Förslaget i dennadel har i regel godtagits eller lämnats utan erinran. i anser attde regler som föreslagits för makar med gemensam verksamhet bör kunna byggas utoch göras lill-lämpliga på samtliga fall. Härigenom skulle särskilda regler förmedhjälparfällen kunna undvaras. i anser attbetydande problem uppkommer när det gäller atl dra gränsen mellan gemensamverksamhet och medhjälparfall. Prop.1975/76:77 60 böravse samtliga fall oavsett företagsform och oavsett om makarna framträder mereller mindre klart som gemensamma företagare eller som egentlig företagarecontra medhjälpande. Om makarna är gemensamma företagare skall de ha rätt attvälja vem av dem som skall behandlas som den egentliga företagaren. Även enminoritet inom i anser alt en uppdelning mellanmedhjälparfall och gemensam verksamhet komplicerar txeringsarbetet. Utredningen har föreslagit att förvärvsavdraget ifråga om inkomst av jordbruksfastighet höjs från I , till . som tillkommer den, vars make utfört arbete iförvärvskällan, föreslås däremot inte ändrat. RSV och I Göteboigs och lånanser att förvärvsavdragen av bl. a. enkelhelsskäl överlag bör vara högst 2 000kr, LRF tillstyrker den föreslagna höjningen men anser att förvärvsavdrag börkunna medges makar med barn med högst , även ominkomstuppdelning inte skall ske. Om sådana barn saknas bör avdraget vara . enligt lagen om allmänarbetsgivaravgift föreslås anpassat lill utredningens förslag i övrigt. Attinkomstuppdelning skall ske föreslås inte medföra en höjning av beloppet. Isåväl medhjälparfall som vid gemensam verksamhet bör ett för makarna gemensamtbelopp på . tillstyrker förslaget.Kammarrätten i Slockholm anser däremot att detta samlaxeringsliknandeberäkningssätt vid gemensam verksamhet inte är motiverat. Kammarrättenföreslåratt makarna tillgodoräknas vardera . LRF godtar att beloppetberäknas gemensamt för makarna i medhjälparfall men inie eljest. RSV anser i likhet med utredningen att reglerna iAFL om beräkning av sjukpenninggrundande inkomst bör ses över så att bättreöverensstämmelse uppnås mellan förmåns- och avgiftssidan, LRF motsätter siginte en sädan utredning, men betonar vikten av att egen företagare ges fortsattmöjlighet att erhålla elt försäkringsskydd, som gör det möjligt att anställavikarie , LRF har även framhållit att egenföretagare bör fågöra avdrag för socialförsäkringsavgifter i förvärvskällan och inte som allmäntavdrag. Före utgången av hade skatlskyldigmöjlighet all enligt särskilda övergångsbestämmelser med verkan ibeskattningshänseende överiåta pensionsförsäkring till andra maken.Utredningen har ifrågasatt, utan att framlägga något förslag, om inie enmöjlighet borde öppnas alt i vissa fall återföra hithörande försäkringar. LRFanser att regler härom bör införas. För atl hindra missbruk har utredningen föreslagitalt den make som slår för verksamheten skall ansvara för den skatt som belöperpå medhjälpande makes andel av inkomsten. Detta förslag har godtagitsav Prop.1975/76:77 6) länssiyrelseni och LRF. 1 övrigt har förslaget kritiserats. RSV påpekar atl delvis likartade bestämmelserfunnits tidigare men avskaffats. Verket framhåller bl, a. följande. Den avutredningen föreslagna bestämmelsen förutsätter att taxering skett och ärsåledes inte tillämplig i fräga om preliminär B-skatt, vilket inte ärtillfredsställande. Den uträkningen av ansvarighetsbeloppet blirbesvärlig om andra poster än inkomstskall ingår i den totalt debiteradeskatten, om 80/85 96-reglerna blir tillämpliga eller om reglerna om ackumuleradinkomst skall tillämpas. Förslaget alt erlagd skatt i första hand skall avseannat än skatt på inkomsten i rörelsen eller jordbruket kolliderar medstadgandet i 2 S 3 mom. UBL atl betald skatt i första hand skall avselilläggspensionsavgift och i sista hand skattetillägg, förseningsavgift och annuitetpå avdikningslån. RSV påpekar vidare att en förutsättning förmakeansvaret är alt taxering skett enligt tredje stycket av anvisningarna till52 S KL (medhjälparfall), 1 samband med indrivningen är del mycket svårt förkronofogdemyndigheten att få reda pä detla,efiersom förhållandet inteframgårav inkomstlängden, RSV avstyrker förslaget eftersom personer medinkomst av rörelse eller jordbruksfastighei normalt är bosalla här i riket ochmöjlighet därför finns alt genom införsel, utmätning eller på annat sätt drivain skatten hos den sotn taxerats för inkomsten, RFV framför likartad kritik och pekar även påspeciella svårigheter i fråga om lilläggspensionsavgiften, bl, a, ATP. synes det också oklart om medhjälpande makes avgifter och skatter skallkunna indrivas hos andra maken, i de fall där äktenskapet är upplöst, om hurindrivning skall ske, när maken avlidit, och om den ena makens överskjutandeskall automatiskt skall kunna tas i avräkning mot medhjälpande makes restfördaskaller. Makeansvarel avstyrks även av iSödermanlands län samt SAF och SIF. Utredningen har förordat begränsade möjlighetertill avdrag för lön lill barn. Avdraget avses inte få överstiga marknadsmässigtvederlag. Avdrag skall inte medges för lön till barn över 16 är såvitt avserarbete under studietid. För avdrag för lön lill barn mellan skalldessutom fordras att barnets inkomst av arbete hos föräldrarna är tillräckligtstor för all leda till skatteplikt. Reglerna föreslås omfatta även ickehemmavarande barn. och godtarutredningens förslag. Yttrandena från i län ochLandstingsförbundet är inte enhälliga. Den föreslagna skärpningen i fråga om lön lill barnmellan 16 och avstyrks av kammarräiien i Slockholm. Kammarrätten godtarförslagen i övrigt men ifrågasätter om inte 105 S TL bör vidgas till att avseäven 6 1975/76. I sami Nr 77 1975/76:77 62 överföringarmellan föräldrar och barn, Länssiyrelserna i och Malmöhuslänkritiserar också förslagen i förevarande del. RSV, där en majoritet tillstyrktförslagen beträffande lön lill barn, anser att avdragsrätten bör anknytas tillatt barnet genom sitt arbete hos föräldrarna uppnår e.i behållen inkomst avminst . ; först då utgår nämligen skatt. Även anser att det i lagtext bör anges hur stort belopp somerfordras föratt skatteplikt skall inträda. I anserden föreslagna skärpningen befogad. Förslageni fråga om barn som studerar har kritiserats av fleraremissinstanser. i ställer sig tveksam härtilleftersom lagstiftningen kompliceras. Enligt har utredningenbortsett från den vanliga kombinationen av studier och arbete på deltid.Länsstyrelsen har däremot inget att invända mot att reglerna görs tillämpligaäven på icke hemmavarande barn. Även betonar de betydandekon-irollsvårighelerna i dessa fall. i .Södermanlands länframhåller att det i många fall - t. ex. vid företagarens sjukdom - skulle varaobilligi att inte beakta arbete som utförts av studerande barn. Avdragsrättenbör behållas i sådana fall, dock med den begränsningen all avdrag endast medgesför lön som kan anses motsvara marknadsmässigt vederlag. iGöteborgs och län tillstyrker anknytningen till marknadsmässigt vederiagmen avstyrker, under hänvisning lill vad reservanterna i utredningen anfört,förslagen i övrigt. Även länsstyrelserna i och länmotsätter sig begränsningarna i avdragsrätten för lön till studerande barn.Sistnämnda länsstyrelse anseratt förslaget diskriminerar skattskyldiga pä småorter utan differentierat näringsliv. Förslaget avstyrks även av en minoriieiInom i .Ålvsborgs län, som nämner att förbudet lätt kan kringgåsgenom att föräldrar med studerande barn "byter" barn, LRF avstyrkerde föreslagna skärpningarna beträffande lön till barn. När det gäller lantbrukär barnen väl förtrogna med förekommande arbetsuppgifter och kan göraväsentliga arbetsinsatser utan nämnvärd handledning. Enligt LRF saknas detvidare skäl att generellt utesluta avdragsrätt för lön till barn . Förslagen avstyrks även avFamiljejörciageiisförening, S.AFoch SIF, samtSHIO. RFV nämner att på socialförsäkringsområdet gäller f n., att barn som motersättning utför arbete för föräldrarnas räkning, i princip är att anse somarbetstagare oavsett ålder, men att hemmavarande barn i fråga omyrkesskadeförsäkringen är undantagna från försäkringen, om de inte har enårsinkomst av förvärvsarbete på minst I . Arbetsgivaravgifter för löntill hemmavarande barn skall inte erläggas om arbetsgivaren inte får göraavdrag för lönen, RFV utgår från att de skärpta avdragsbestämmelsernaskall slå igenom även på avgiftsområdet; i så fall måste ordet"hemmavarande" utgå i samtliga de lagbestämmelser, som reglerararbetsgivares skyldighet att erlägga arbetsgivaravgifter för i verksamhetensysselsatta barn. Utan att ingå på frågan Prop.1975/76:77 63 omdet berättigade i skärpningen av avdragsreglerna framhåller verket alt deförefaller vara väl komplicerade. Verket pekar på svårigheterna alt kontrollera,t.ex. att en till barnet utgiven lön verkligen endast avser arbete undersommarferierna. För föräldern/arbetsgivaren kan det också föravlämnandet av arbelsgivaruppgift - dvs. näst efter uigiftsåret- i vissa fall bli svårt att bedöma om ett yrkat avdrag för lön till barnkommer att godtas och om barnet i så fall skall tas med i arbelsgivaruppgiften. Genom skaltereform upphördesambeskattningen att vara grundläggande princip på familjebeskattningensområde. 1 stället infördes individuell beskattning av makar såvitt gällerarbetsinkomst. En form av sambeskatlning behölls beträffande kapitalinkomstföratt hindra makaratt skaffa sig skatteförmåner genom transaktionersinsemellan. Ett inslag av sambeskattning kvarstod emellertidbeträffande vissa arbetsinkomster. I de fall en gift person biträder i makensjordbruk eller rörelse medges inget avdrag vid beskattningen för värdet avdetta biträde. Den make som driver verksamheten blir beskattad för helanettointäkten som alltså här är resultatet av båda makarnas arbetsinsats. Dettakallas för faktisk sambeskatlning. Motsvarande gäller i fråga om lön lillhemmavarande barn i vissa fall. Enligt sina direktiv har skalteutredning(Fi 1972:02) att behandla även den faktiska sambeskattningen. Arets riksdag harhemställt om förslag till avveckling av den faktiska sambeskattningen. Vidarehar företagsskat-teberedningen (Fi 1970:77) i ell delbetänkande (SOU 1975:54)Fåmansbolag lagt fram förslag rörande den skaltemässiga behandlingen av lönfrån fåmansbolag till make och andra närstående, har lagtfram ett delbetänkande angående de faktiskt sambeskattade (Ds Fi 1975:10). Skatteulredningens förslag innebär en avveckling iprincip av den faktiska sambeskattningen. Förslagen är samordnade med vadföreiagsskalteberedningen har förordat för fåmansbolagens vidkommande. Jagavser nu alt la upp frågan om den faktiska sambeskattningen. Motsvarande frågorrörande fämansbolagen kommer jag att anmäla senare, 6.2 Allmännaöverväganden om den faktiska sambeskattningens avveck ling Fören särbeskattning kan anföras fiera skäl. Ensådan beskattning ligger sålunda väl i linje med dagens värderingar. Ensambeskattning ger inte utrymme fören individuell utformning av den socialatryggheten. Den allmänna tilläggspensionen är baserad på de inkomster somförvärvas och 1975/76:77 64 beskattasunder inkomsttagarens aktiva ålder. Det får därför anses viktigt attskattereglerna - så långt det är möjligt - får en sädan utformning att de inteutgör hinder för någon alt få tilläggspension. En särbeskattning även av makarsom arbetar tillsammans i ett jordbruk eller en rörelse möjliggör därför ettbättre socialt skydd ur individuell synpunkt. För en särbeskattning även för gemensamt verkandemakar talar önskemålen om största möjliga neutralitet mellan olikaföretagsformer. F. n. är särbeskaltning möjlig om makarna driver verksamheten ibolagsform och lyfter lön från bolaget. Drivs däremot jordbruket eller rörelsenav makarna som enskilda näringsidkare sker sambeskattning. En sådan ordning ärgivelvis otillfredsställande av flera anledningar, inte minst därför att denuppmuntrar lill bolagsbildningar av enbart skatteskäl. Eftersom den särbeskattningav inkomster som infördes bör behållas, är det naturiigt att tillåta eninkomstuppdelning även för makar som driver verksamhet i direktägd form. Mot de skäl som talar för en särbeskattning måstevägas de som talar mot en sådan ordning. Vad som överhuvud taget motiverar eninkomstuppdelning och särbeskattning är att make genom eget arbete förvärvaren inkomst. En lagstiftning om avveckling av den faktiska sambeskattningenmåste därför innehålla särskilda spärrar för att hindra obehöriginkomstuppdelning. Myndigheterna måste ges möjlighet att fastställa att bådamakarna verkligen har utfört betydande arbetsinsatser i verksamheten. har i sin avvägning av skälen föroch emot en faktisk sambeskattning stannat för alt den faktiskasambeskatlningen bör avvecklas i princip. Denna bedömning delas av praktiskttaget alla remissinstanser. Även jag anser att tiden nu är mogen för att införaindividuell beskattning även i de fall där makar gemensamt driverförvärvsverksamhet. Den individuella beskattningen i dessa fall måsteemellertid utformas så att obehörig inkomstuppdelning så långt möjligtförhindras. Utredningen har föreslagit vissa spärrar i fråga om rätten tillindividuell beskattning. Vid remissbehandlingen har skilda meningar förts framom hur sådana spärrar lämpligen bör utformas. För min del delar jagutredningens uppfattning i detta hänseende. Jag anser också liksom utredningenoch de allra flesta remissinstanserna att rätten till uppdelning avkontrollskäl bör begränsas till inkomsislagen jordbruk och rörelse. Jag har nämnt behovet av neutralitet mellanolika företagsformer som ett skäl för en avveckling av den faktiskasambeskatlningen. Detta innebär också att en reform måste ges en tämligen vidomfattning. Behovet av särskilda regler är störst i de fall den ene makenbiträder i den andres förvärvsverksamhet. Den som driver verksamhetenframträder här som den huvudsaklige inkomsttagaren och den medhjälpande makensinsatser är av mer osjälvständig art. Härar riskerna för missbruk i form av inkomstöverföringarmest påtagliga. Om däremot makarna tillsammans driver en verksamhet utan attnågon kan sägas inta en företagsledande ställning är riskerna Prop.1975/76:77 65 1 sådana fall där båda makarna är självständiga yrkesutövarei samverkan är det knappast försvariigl att tillämpa elt system medbegränsningsregler. har också byggt upp sina förslag så attolika regler skall gälla för medhjälparfall och gemensam verksamhei. Jag avseratt i det följande gä närmare in på de olika förutsättningarna för rätten tillinkomstuppdelning. Enligt skatteutredningen skall inkomstuppdelningske först om medhjälpande make har arbetat minst underbeskattningsåret i den andre makens verksamhet. Vidare skall arbetetregelmässigt ha utförts utanför bostaden. Är dessa förutsättningar uppfylldaskall medhjälpande make beskattas för värdet av sin arbetsinsats. Maken fårdock inte tillgodoräknas mer än vad som kan sägas motsvara marknadsmässigtvederlag och inte heller mer än 1/3 av nettointäkten. Begränsningsreglernas närmare utformning harkritiserats av flera remissinstanser. Några anser att reglerna blir svåra attkontrollera. Andra anser att de går för långt och från särbeskattning uteslutersådana fall där make har gjort inte oväsentliga arbetsprestationer. För egen del vill jag framhålla följande. Givetviskan sådana begränsningsregler som utredningen har föreslagit medföra vissasvårigheter vid den praktiska tillämpningen. En del tvister mellaninkomsttagare och taxeringsmyndigheter lorde vara oundvikliga. Begränsningar iolika hänseenden är emellertid, som jag har framhållit, nödvändiga för althindra obehörig inkomstuppdelning. För alt kunna tillgodose önskemålet om enindividuell beskattning i dessa fall måste man acceptera relativt kompliceraderegler. Frågan hur medhjälpande makes insatser skall kunnakontrolleras har diskuterats av en del remissinstanser. Utredningen har härinte föreslagit några specialbestämmelser. Jag vill i det sammanhanget erinraom att det enligt vanliga regler är de skattskyldigas sak atl styrkaförutsättningarna för särbeskattning. Enligt min mening är del olämpligt attfästa avgörande vikt vid en eller annan formell omständighet. Enhelhetsbedömning måste ske vid taxeringen. Givelvis underlättas en sådanprövning och likaså kommer den skaltskyldige i ett bättre läge om löpandeanteckningar flnrjs över del arbeie som make har ulfört. Det bör ocksätillmätas vikt om inkomstanmälan till försäkringskassa har skett och om skatthar betalats på föreskrivet sätt. .Även andra omständigheter är av betydelse,såsom i vad mån make har annat arbeie, sjukdom osv. 1 många fall är situationensådan att det är troligt alt den medhjälpande maken har ulfört arbete iuppgiven omfattning. Även om en noggrann prövning skall ske, måste dennagivetvis i första hand inriktas på sådana fall där man har anledning misstänkaskattefusk eller liknande. Denföreslagna tidsgränsen överensstämmer med företags- Prop.1975/76:77 66 skatleberedningensmotsvarande förslag för bolagsfallen.