prop · FY0346 · 1975-12-31 00:00:00 — a. naturvårdens, jordbrukets,skogsbrukets och rennäringens intressen bör ägnas särskild uppmärksamhet.Kommunerna bör i samband med det planeringsarbete som sker som ett led i denfysiska riksplaneringen i samråd medlänsstyrelserna översiktiigt studera avgränsningsfrågorua samt bedöma behovetav markreservationer m, m. för att möjliggöra en utveckling avrekreationslivet inom dessa områden. Det bör ankomma på den särskilda beredningför samordning av planeringen av rekreationsområden, vars inrättande jagkommer alt förorda i det följande, att lämna erforderliga rekommendationer fördet fortsatta arbetet. Somframhålls såväl av kommittén som av åtskilliga remissinstanser är det varkenmöjligt eller nödvändigt att samhällsinsatser görs i samma omfattning inomsamtliga primära rekreationsområden. I en del fall är det väsentligast attområdenas naturvärden bevaras och i andra fall kan en utbyggnad av olika slagav anläggningar ligga långt fram i tiden. Det är enligt min uppfattning intemöjligt alt nu ange några närmare riktlinjer eller att göra någraprioriteringar i dessa avseenden. Jag räknar emellertid med att deredovisningar av den planering som sker inom ramen för den fysiskariksplaneringen som /1977 skall lämnas av länsstyrelsernakommer att ge underlag för beredningen att bedöma bl. a. dessa frågor. I ettförsta skede är det viktigast att erforderliga markområden reserveras inom deprimära rekreationsområdena för att möjliggöra en utveckling avrekreationslivet inom dessa områden. Jag vill här också framhålla att statiigainsatser för rekreation och turism självfallet skall kunna ske även inom andraområden av betydelse från rekreationssynpunkt än de primära områdena. Idelta sammanhang vUl jag erinra om de beslut som fattats om investeringar förrekreation och turism inom Äreområdet. Området utvaldes av kommittén såsom ettlämpUgt utvecklingsområde för rekreationslivet. I ett särskilt betänkande (DsJo 1971: 5) Are Utvecklingsplan för ett svenskt rekreationsområde redovisadekommittén en principskiss för en utbyggnad av området. Sedan kommitténsförslag efter remissbehandling hade överarbetats av en särskild arbetsgruppanvisade riksdag 2 milj. kr. för bidrag till projekteringskostnaderför Äreprojeklet (prop. 1973: 85, KrU 1973:20, rskr 1973: 144). Projekteringsarbetethar därefter drivits vidare av ett för ändamålet särskilt bildatplaneringsbolag. fattade regeringen ett beslut om ett statligtlokaliseringsstöd av ca 23 milj. kr; för en utbyggnad av rekreations- ochturistanläggningar i Åre. Genom den utbyggnad som ,sker i Äreområdet börvärdefulla erfarenheter kunna erhållas; 4.4Samordning av de statliga insatsema för planering av områden för rekreation ochturism Kommitténkonstaterar att frågor med anknytning till rekreation och turism handläggs avett stort antal statliga, myndigheter och andra organ. Enligt kommitténsuppfattning är många av de åtgärder som sätts in för att främjarekreationslivet dåligt samordnade vilket kan 1975: 46 32 ledatill splittring och felaktigt utnyttjande av tillgängliga resurser. En bättresamverkan mellan de myndigheter som handlägger rekreations-och turistfrågorkrävs därför. Kommittén föreslår att en samarbetsdelegation bildas mellannaturvårdsverket, och det föreslagna nya turistrådet.När planfrågor behandlas bör enligt kommittén också planverket medverka idelegationens arbete. Delegationens huvudsakUga uppgift bör enligt kommitténvara att bedöma grunderna för den fortsatta statliga stödgivningen till områdenoch anläggningar för rekreation och turism. Delegationens kanslifunktion börenligt kommittén förläggas till . Förslagetatt inrätta en samarbetsdelegation tillstyrks av flertalet av deremissinstanser som uttalar sig i frågan. Många av dessa förordar att idelegationen skall ingå representanter också för andra myndigheter än demkommittén föreslagit. Andra remissinstanser förordar att delegationen knytstill . Jaghar tidigare framhållit behovet av en samlad planering av de statliga insatsernaför att tillgodose den breda allmänhetens behov av rekreation. Naturvårdsverkethar redan nu viktiga uppgifter på detta område. Verket skall bl. a. ledaarbetet med planeringen av åtgärder för det rörliga friluftslivet. Verketsvarar också för fördelningen av anslaget Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m.m. från vilket bidrag beviljas till olika slag av anläggningar för motions-,rekreations- och fri-luftsändamål. Det är därför naturUgt att naturvårdsverketfår ett huvudansvar för samordningen av de statliga insatserna vad gällerområden och anläggningar för såväl när- som fjärrekreation. Därigenom underlättasden samlade bedömning av insatserna inom de primära rekreationsområdena ochområden för närrekreation som jag tidigare betonat nödvändigheten av. och remissinstanserna framhåller har emellertid också andra statligamyndigheter än att i sin verksamhet ta befattning med frågormed anknytning tUl rekreation och turism. handläggerfrågor rörande beredskapsarbeten och lokaliseringsstöd. är centralmyndighet i planfrågor. Även andra myndigheter berörs. turistrådkommer om de förslag genomförs som chefen för senare i daganmäler att ha viktiga uppgifter i sammanhanget. Detär enligt min uppfattning uppenbart att alla de frågor som rör planeringen avrekreationslivet inte kan handläggas av en och samma myndighet. stårdet också klart att en bättre samordning än f. n. behövs av olika statligaorgans verksamhet när det gäller dessa frågor. Jag anser därför att enberedning för samordning av de statliga insatserna för planering av områden ochanläggningar för rekreation och turism bör inrättas. Det ankommer på regeringenatt besluta i frågor som rör beredningens ställning och sammansättning. 1975: 46 33 lertidredan nu framhålla att jag anser det angeläget att beredningen inte blir förstor. Vad som är av betydelse är att de myndigheter som direkt sysslar medfrågor rörande områden och anläggningar för rekreation och turism kommer med iberedningen. För information vill jag nämna att jag avser attföreslå regeringen att i beredningen skall ingå företrädare bl. a. förnaturvårdsverket, , planverket och det nya turistrådet.Med hänsyn till de betydelsefulla uppgifter som kommunerna har såvälbeträffande planfrågor i allmänhet som när det gäller frågor rörandeutveckling och utbyggnad av områden och anläggningar för rekreation och turismanser jag det också värdefullt att kommunerna blir företrädda i beredningen.Beredningen måste i sitt arbete självfallet ha nära kontakt med övriga organsom kommer i beröring med frågor om rekreation och turism. Med hänsyn till attnaturvårdsverket, enligt vad jag här anfört, bör ha huvudansvaret församordning av de statliga insatserna när det gäller områden och anläggningarför rekreation och turism är det naturligt att kanslifunktionen för beredningenförläggs till . Beredningenbör vara ett rådgivande och samordnande organ med uppgift att följa planeringenav de primära rekreationsområdena och andra områden av större betydelse förrekreationslivet. Ärenden rörande statligt stöd till planering av områden ochuppförande av anläggningar för rekreation och turism bör behandlas iberedningen innan beslut tas av vederbörande myndighet. Det bör därvid åliggaberedningen att bevaka att här angivna riktlinjer för statligt stöd föruppförande av rekreationsanläggningar följs. Flera remissinstanser, bl. a. LOoch TCO, har uttalat att beredningen skulle kunna verka bättre om denplacerades på departementsnivå. Jag delar uppfattningen att det är angelägetatt beredningens ställning blir så stark att den avsedda samordningen verkligenkan åstadkommas. Jag vill emellertid erinra om att alla viktigare ärendenrörande stöd till rekreations- och turistanläggningar redan enligt nu gällandebestämmelser avgörs av regeringen. Beredningens yttrande kommer därvid attingå i underlaget för regeringens ställningstagande. För att ytterligareunderstryka vikten av den samordnande funktionen hos beredningen förordar jagdärutöver att ärenden rörande stöd till uppförande av anläggningar förrekreation och turism alltid skall underställas regeringen i sådana faU där denbeslutande myndigheten vill frångå beredningens yttrande. Somjag tidigare anfört satsar staten betydande belopp för bidrag tilluppförande av anläggningar för motions-, rekreations- och friluftsändamål.Huvuddelen av det anslag för stöd till idrottsanläggningar somnaturvårdsverket disponerar används sålunda för anläggningar av här avsettslag. För /74 kan ca 15 milj. kr. beräknas ha använts för bidragtill uppförande av sådana anläggningar. Av betydelse i detta sammanhang ärockså de anslag som förfogar över för säkerställande och vårdav värdefulla natur- Prop.1975: 46 34 områden.För /74 uppgick'dessa anslag tiU sammanlagt ca 22 milj. kr.Större delen av detta belopp har använts för säkerställande och vård avmarkområden av intresse från rekrealionssyn-punkt. Uppförandetav anläggnmgar för motion, rekreation och turism samt åtgärder för att hållalandskapet öppet och därmed göra det mera tiUgängligt för allmänheten frånrekreationssynpunkt genomförs i betydande omfattning också såsomberedskapsarbeten. Under /74 beräknas anläggningar ha uppförtsoch arbeten ha utförts till en total kostnad av inemot 100 milj. kr., varav ca50 milj. kr. Statligt stöd föruppförande av anläggningar för rekreation och turism kan också utgå i form avlokaliseringsstöd. På gmndval av tidigare framlagda förslag av kommittén förplanering av turistanläggningar och rekreationsområden beslutade öm vissa ändringar i reglerna för lokaliseringsstöd tUlturistanläggningar (prop. 1973:50, InU 1973: 7, rskr 1973: 248). Dessa äiidringarinnebar bl. a. att möjlighet öppnades att ge inte bara lån utan också bidragtill investeringar i turistanläggningar. Vidare beslutades att kommuner, somett undantag från vad som eljest gäller, skall kunna få lokaliseringsstöd vidinvesteringar i turistanläggningar om regionalpolitiska skäl för stöd föreligger.Möjligheterna att ge lokaliseringsbidrag tUl uppförande av anläggningar förrekreation och turism har under /74 utnyttjats i begränsadomfattning. Under detta budgetår bevUjades ca 2,3 mUj. i bidrag till sådanaanläggningar. Under innevarande budgetår har, som jag tidigare nämnt, dessastödformer använts för bidrag till uppförande av vissa rekreationsanläggningarinom Äreområdet. De former för stöd tiUuppförande av rekreations- och turistanläggningar m. m. som f. n. finns och vUkajag här redovisat bör användas också i fortsättningen. Det stöd som Utgår iform av beredskapsarbeten och lokaliseringsstödet är emellertid 1 första hand sysselsättiungspoli-tisktresp. Detta har, som jag tidigare redovisat, ivissa fall lett tiU insatser på det rekrcationspolitiska området som inte bortprioriteras. Genom de riktiinjer för planering och samordning av de statliga insatsemainom rekreationslivets område som jag här förordat bör de nu aktuellastödformerna kunna användas för att på ett bättre sätt tillgodose ocksårekreationspolitiska syften. Jag viU i detta sammanhang hänvisa till vad jagtidigare anfört om den föreslagna beredningens uppgifter. Vadjag här anfört innebär att rekreationspoUtiska synpunkter måste beaktas vidsidan av regionalpoUtiska och sysselsättningspoUtiska i större utsträckning änhittills när det gäller statUgt stöd tiU uppförande av anläggnmgar förrekreation och turism. Sysselsättningsfrämjande åtgär-' der av störreomfattning inom denna sektor bör därför genomföras inom ramen för utarbetadeplaner för uppförande av anläggningar och iord- Prop.1975: 46 35 ningställandeav områden för rekreation och turism. Jag räknar därvid med attarbetsmarknadsstyrelsen på samma sätt som inom ramen förarbetsmarknadspolitiken kan komma att lämna bidrag till berörda myndigheter förutarbetande av ifrågavarande planer. Som jag tidigare nämnt'börkommunerna i det fortsalla planeringsarbetet inom de aktuella oihrådena bl. a.beakta behovet av mark för rekreation och turism. Flera remissinstanser hardärvid pekat på svårigheterna för många kommuner att utan stöd klara dettaplaneringsarbete. Enligt planverket bör bidrag till den fysiska planeringeninom de primära rekreationsområdena kunna utgå från det anslag som står tillverkets förfogande för bidrag till översiktlig planering m. m. I åretsbudgetproposition har föreslagits att detta anslag skall föras upp med ettbelopp av 4 mUj. för nästa'budgetår (prop. 14 s. 40). Anslagetförutsätts användas för bidrag till i första hand från rikssynpunktintressanta planeringsföretag i sådana resurssvaga kommuner som berörs av de avriksdagen fastlagda geografiska riktiinjerna eller som annars i hög grad berörsav den fysiska riksplaneringen. De primära rekreationsområdena faller tillbetydande del inom regioner som uppfyller de förutsättningar som gäller förbidrag från nämnda anslag. Jag räknar därför med att planverket vid beredningav förslag om utnyttjande av de medel som finns tUlgängliga uiidér apslagetockså beaktar det särskilda stödbehov som föreligger inom dé primära rekreationsområdena.Genom att planverket föreslås bil representerat i den föreslagna beredningenbör goda möjUghete finnas att samordna detta slöd med övriga insatser förUtveckling av rekreatibnslivet inom nämnda områden. fårenligt vad -jag här anfört ökade arbetsuppgifter. Det är därför enligt minuppfattning nödvändigt att verkets personalresurser förstärks. Underförutsättning ätt .riksdagen godkänner det förslag jag här redovisat avser jagatt föreslå regeringen att ytterligare två tjänster inrättas vid siatensnaturvårdsverk. .. * i' Medhänvisning tUl vad jag här anfört hemställer jagjatt regeringen föreslår ,, 'V ,.. attgodkänna de riktlinjer jag förordat för planering och samordning av samhälletsinsatser för rekreation och turism. . . 'v Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden har lagtfram. ' I propositionen angivna primära rekreationsområden och norra läns skärgårdar Områdena 123 överensstämmer med vad kommUtén angivit. De grova linjerna avgränsar områden kring de tre storstädernasom i vissa avseenden kan betraktas som jämställda med de primära rekreationsområdena. Prop.1975: 46 37 Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... 1 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde ............................................................ 2 och friluftsområden 3 2.1 Utgångspunkter ....................................... .... 3 2.1.1 Fritidens och reselivetsutveckling ............. .... 3 2.1.2 Anläggningar för friluftslivoch rekreation..... .... 6 2.1.3 Samhällets stod till rekreationoch turism .... 6 2.1.4 Nuvarande organisation förfrämjande av rekreation och turism 7 2.2 Kommitténsöverväganden och förslag............... 8 2.2.1 Samhällets rekreations- ochturistpolitik...... .... 8 2.2.2 Samordning av de statliga insatsemaför planering av områden för rekreation och turism ........................................................... 10 2.2.3 Primära rekreationsområden ................. .. 11 3 Remissyttrandena.............................................. 15 3.1 Samhällets rekreations- ochturistpolitik............ .. 15 3.2 Samordning av de statiigainsatserna för planering av områden för rekreation och turism 16 3.3 Primära rekreationsområden............................ .. 17 4 Föredraganden ............................................. 24 4.1 Inledning ................................................. .. 24 4.2 SamhäUets rekreations- ochturistpolitik ........... .. 27 4.3 Primära rekreationsområden .......................... .. 27 4.4 Samordning av de statiigainsatserna för planering av områden för rekreation och turism 31 5 Hemställan .................................................... 35 6 Beslut ......................................................... .. 35 Karta över primärarekreaktionsområden ......... .. 36