prop · FY0314 · 1975-12-31 00:00:00 — Elt rikt förgrenatföreningsliv som representerar en mängd olika värderingar i livs- ochsamhällsfrågor garanterar mångfald och skapar respekt för de olika värderingarsom präglar den svenska demokratin. Del är ungdomarna själva som genom alt taansvar för verksamheten skall ge ungdomsarbetet och därmed ungdomspolilikendess form och innehåll. Ungdomarnas egna önskemål, såsom de kommer lill uttrycki demokratiskt fattade beslut i självständiga organisationer, bör varavägledande för de samhälleliga insatserna på det ungdomspolitiska området. Arbetsgruppenföreslår att det övergripande målet för samhällets ungdomspolitik formuleraspå följande säll: Ungdomspoliliken skall medverka till atl utveckla demokratin,stimulera lill samhällsengagemang, skapa en bättre samhällsmiljö och bidratill jämlikhet mellan individer och mellan grupper i samhällel. Detövergripande målel bör konkretiseras för begränsade delområden. För variesådant delområde bör anges handlingslinjer och metoder för att successivtförverkliga delar av del uppställda målel. Arbetsgruppen föreslår en uppdelningpå följande delområden: demokrati och rättvisa, gemenskap och aktivitet,åsiktsfrihet och opinionsbildning samt tradition och förnyelse. I ett särskilt yttrande anför ledamoten attutformandet av förslag till övergripande mål för samhällets ungdomspolitikfaller utanför ramen för arbetsgruppens kompetens. 3.1.2 Kostnader och intäkter för ungdomsorganisationernas centrala verksamhet Arbetsgruppen har gjort en kartläggning avungdomsorganisationernas centrala verksamhet och koslnaderna för denna.Undersökningen omfattar . Uppgifterna för avser den budgetsom upprättats av organisaiionerna själva. Av de 44 ungdomsorganisationer (exkl.samarbelsorganen) som /72 erhöll slatligl slöd lill sin centralaverksamhet har 40 organisationer lämnat uppgifter. Avundersökningen framgår att den årliga kostnadsökningen förungdomsorganisationerna har varil ca 20/?.För att täcka denna har organisationernas egna insatser i form av bl. a.medlemsavgifter, insamlingar etc. ökat med . De redovisade årligaunderskotten har ocksä ökat. (Tabell 3.1) Tabell 3.1 Totala kostnader och intäkter för ungdomsorganisalionernascentrala verksamhet (milj. Kostnaderna för administration tar i anspråk en störreandel av de lillgängliga resurserna för de politiska ungdomsförbunden ochgruppen övriga ungdomsorganisationer än för nykterhels- och de kristna organisationerna.Dessa i sin tur redovisar högre kosinader för den nationella ochinternationella verksamheten. Olikheterna tycks ha samband med denverksamhetsinriktning som de olika organisaiionerna har. Ungdomsorganisationerna finansierar i slor utsträckningden centrala verksamhelen med egna medel. beräknar ungdomsorganisalionernaatt medlemsavgifter och insamlingar har ökat med 5 milj. kr. (Tabell 3.2) Tabell 3.2 Bidrag, avgifter etc. tillungdomsorganisationernas cenirala verksamhet (milj. Intäkter 1970 1971 1973 Kostnaderna för administrationen har ökal kraftigast.Dessa är oftast av den arten atl organisaiionerna själva saknar möjligheter attpåverka dem. Löner, sociala avgifter, hyror samt rese- porto- och telekostnaderingår i beräkningsunderlaget. (Tabell 3.3) Tabell 3.3 Ungdomsorganisalionernas kosinader för administration (milj. Kostnadslag 1970 1971 1973 Ar 1970 hade ungdomsorganisalionerna 293 personeranställda centralt. Fram hade antalel ökat med 20 personer till313. Genomsnittslönen, inkl. sociala avgifter, ökade med från . Av ungdomsorganisationernas kostnader för den centralaverksamheten ulgör efter de administrativa kostnaderna, utgifter som hardirekt anknytning lill verksamhelen den slörsta posten. Hit kan hänföras t. ex.kostnaderna för ledarutbildning samt koslnaderna för övrig nationell ochinternationell verksamhei. (Tabell 3.4) Tabell 3.4 Ungdomsorganisationernas intäkter och kosinaderför ledarutbildning saml övrig nationell och internationell verksamhei (milj.kr.) De slalliga bidragen har ökat väsentligt under perioden.Även ungdomsorganisalionerna själva har genom betydligt ökade ekonomiska lillskottmedverkat till att motverka effekterna av kostnadsutvecklingen. (Tabell 3.5) Tabell 3.5 Finansieringen av ungdomsorganisationernas centrala verksamhet fördelad på statsbidrag och egeninsals (milj. Totalkostnad milj. kr. Arbetsgruppen anför att den på grund av de ökande årligaunderskotlen hyser oro för kostnadsutvecklingens konsekvenser förorganisationerna i ett längre tidsperspektiv. Det finns inte några tecken somtyder på alt den redovisade trenden i kostnadsutvecklingen kommer att kunnabrytas. För ungdomsorganisationerna finns, enligt arbetsgruppen, i huvudsak treolika utvägar, nämligen att ytterligare pressa de centrala koslnaderna, vilket mästeanses som orealistiskt eftersom den centrala verksamheten redan nu är kraftigt underdimensionerad,att söka sig nya finansiärer, vilket inte är önskvärt eftersom det lätt kanleda till att ungdomsorganisationerna hamnar i beroendeställning till andra organisalionereller företag, eller all samhällets slöd till föreningslivet ökas och att ungdomsorganisationernas fortsatta ulveckling,självständighet och oberoende härigenom garanteras. L3 Arbetsgruppens förslag till bidragskonstruktion Del reguljära statliga stödet tillungdomsorganisationernas cenirala verksamhei bör utgå som elt bidrag. Denuvarande bidragen lill ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhei och ungdomsledarulbildningbör därför föras samman lill elt bidrag. Bidragel bör avse ungdomsförbundens kosinaderför administrativ verksamhet, ledarutbildning, informations- ochutvecklingsarbete, insatser för regional utjämning samt internationellverksamhet. Reglerna för del nya bidragel bör omfatla allaungdomsorganisationer och bör vara så utformade att lillgängliga medel fördelaspä ell rättvist sätt mellan organisaiionerna. Bidragsgivningen skall inte verkastyrande på verksamheten. Det bör vara möjligt alt kontrollera attorganisationerna uppfyller de uppställda villkoren för bidrag. Slutligen börbidragsreglerna vara enkla att justera och komplettera. Elt enkelt bidragssystem gör del möjligt för ungdomsorganisalionernaatt själva beräkna bidragets slorlek vilket underlättar deras långsiktigaplanering. Enkla bidragsregler minskar ocksä det administrativa arbetet hossåväl organisationer som tillsynsmyndighet. Samhällets stöd lill ungdomsorganisalionerna bör baseraspå ell förtroende för organisationernas möjligheler alt själva avgöra hur lillgängligaresurser bäst kan gagna organisationens mål och tillgodose medlemmarnas inlressen.Endast för all garantera all tillgängliga medel fördelas mellanungdomsorganisationerna i enlighel med fastställda bestämmelser bör etlkontrollsystem upprätthällas. En förutsättning för alt statligt bidrag skall ulgä är att den genom sin verksamhet främjar en demokratisksamhällsutveckling. Med skall enligl arbetsgruppenförstås en organisation som bedriver verksamhet bland ungdom i åldrarna 725 årsaml har mer än hälften av sina medlemmar i åldersgrupperna under . Som bidragsgrundande medlem bör vid fördelningen av detstatliga slödet endast räknas de medlemmar som är i åldrarna . Enligtnuvarande bidragsbeslämmelscr avses med medlem dels den som finns registrerad iorganisationens medlemsmalrikel, dels den som deltagit i minst tiosammankomster anordnade av organisaiionen. Denna definition ger möjlighet lillvida tolkningar. För att undvika detta föreslås att med bidragsgrundande medlemi skall förstås den som är ansluten lill en lokalavdelningoch har eriagt avgifi lill organisationen för närmast föregående verksamhetsår.För alt bli berättigad till statsbidrag skall en organisation ha minst 3 000medlemmar i åldrarna . Nuvarande bestämmelser vad gäller kraven på geografiskspridning har mist sin betydelse pä grund av de genomfördakommunreformerna. stället för kommuner bör i fortsättningenlandstingsområden användas som beräkningsgrund. För att en ungdomsorganisationskall kunna erhålla statligt bidrag lill sin cenirala verksamhet föreslårarbetsgruppen all ungdomsorganisationen skall ha verksamma lokalavdelningar iminst hälften av landels landstingsområden. Arbetsgruppen föreslår all en somuppfyller de uppställda vUlkoren skall erhålla dels etl grundbidrag som börvara av samma storlek för aUa organisationer, dels ett rörligt bidrag somfördelas med hänsyn tiU organisationens medlemsantal. F. n. utgår elt grundbidrag om . En med något över 3 000 medlemmarerhöll /73 . lill sin cenirala verksamhet ochledarutbildning. Del nya grundbidraget föreslås få en nivå som ungefär molsvarardetta belopp. Beträffande det rörliga bidraget föreslås delta beräknas med ellfast belopp per medlem, räknat på del redovisade antalet medlemmar som översliger3 000. Det slalliga bidraget bör maximeras tUl av en kosinaderför central administration och verksamhet. Allaungdomsorganisationer som uppfyller kvalifikationskraven föreslås bliberättigade tiU statligt stöd. För nya ungdomsorganisationer, bl. a. denuvarande Iröskelorganisationerna, föreslås en in-Irappningsperiod i del nyasystemet på tvä år. Under del försia året bör ell halvt grundbidrag ulgå ochunder del andra årel etl hell grundbidrag. Fr. o. m. det Iredje året bör fulltbidrag ulgå. På samma säll som sker bör regeringen även i fortsättningenavgöra när en organisation skall förklaras berättigad till slalligt bidrag. Organisalioner som varil godkända för slalligt stöd kan pågrund av omorganisation eller av andra orsaker komma att hamna under kvalifikationsgränserna.För atl inte dessa med en gång helt skall förlora sitt statliga stöd föreslåssärskilda avtrappningsregler. En organisation som inle längre uppfyllerkvalifikationskraven för slalligt bidrag bör under del första årel erhålla eltgrundbidrag. Därefter bör utgå ett halvt grundbidrag varefter bidragelupphör under påföljande år såvida inle organisaiionen åter lyckats kvaUficerasig för bidrag. Vissa organisationer som erhåller statligt slöd tillsin ungdomsverksamhet men som inle uppfyller de föreslagnakvalifikationsgränserna har av arbetsgruppen bedömts i särskild ordning. Tillsådana organisalioner som inte uppfyller kvalifikationerna för all erhållabidrag enligt de generella reglerna men som bedriver en verksamhet som ursamhällets synpunkl är av stort värde bör slalligt stöd utgå. I vissa handikapporganisationer är inle flertalet av medlemmamaunder . Ungdomsverksamhel och vuxenverksamhet är vanligen iniegrerad. Någrahandikapporganisationer har svårigheter atl uppfyUa minimikravet om 3 000medlemmar i åldrarna . För vissa invandrarorganisationer och etniska minoritelsorganisalioner är det svårt att t. ex. uppfylla 1 saml Nr 14 minimikravet på geografisk spridning. Någrainvandrargrupper är t. ex. koncentrerade till vissa orter i landet och en organisaiionsom kan av naluriiga skäl endasi redovisaverksamhet inom de fyra nordligaste länen. Arbetsgruppen föreslär alt tillsynsmyndigheten får iuppgift alt göra en total bedömning av nämnda organisationsgruppers verksamheioch föreslå regeringen hur dessa skall inpassas i bidragssystemet. och hemgårdar kan inlebetraktas som etl ungdomsförbund av samma slag som övrigaungdomsorganisationer. Förbundets verksamhei bör dock även fortsättningsviserhålla statligt stöd. De föreslagna beräkningsgrunderna för grundbidrag och rörliglbidrag är emellertid inle tillämpliga, varför arbetsgruppen föreslår allnuvarande bidrag lill förbundel höjs med belopp molsvarande den genomsnittligaökningen för övriga ungdomsorganisationer med den föreslagna bidragskonslruktionen. är atl betrakta som enriksorganisation för del kyrkliga ungdomsarbetet i många av svenska kyrkansförsamlingar. EnUgt 2 § I mom. församlingsslyrelselagen åligger del varje församUngall främja krislen verksamhei bland ungdom. På många håll utgör förbundetslokala verksamhei församlingens ungdomsverksamhet. Förbundet uppger all delnumera finns en formell överenskommelse med om attförbundet skall kunna bedriva den kyrkliga ungdomsverksamheten på uppdrag avförsamling. En majoritet inom arbetsgruppen anser inte all förbundetsuppbyggnad och verksamhet ger tillräckliga skäl för atl särbehandlaorganisationen i statsbidragshänseende. Därför föresläs att statsbidrag även fortsättningsvisskall utgå enligt samma regler som föreslagits för övriga ungdomsorganisationer. En minoritet inom arbetsgruppen hävdar all vissaparalleller kan dras mellan och hemgårdar ochRiksförbundet vad gäller organisationsuppbyggnaden. En slor delav del lokala ungdomsarbetet inom riksförbundet bekostas helt av kyrkokommunalaskattemedel varigenom förbundel har fler möjligheler till ekonomiskl stod viaskattemedel än övriga ungdomsorganisationer. Eftersom förbundet bedriver ellvärdefullt och omfattande ungdomsarbete föreslår reservanterna atlriksförbundet erhåller etl statsbidrag uppräknat med genomsnillsökningen förövriga ungdomsorganisationer inom det föreslagna bidragssystemet. Enligt arbetsgruppen bör även bidragsgivningen till samarbets-organisalionernabedömas i särskild ordning efiersom dessa organisalioner inle har direktanslulnamedlemmar som övriga ungdomsorganisationer utan har de olika ungdomsorganisalionernasom medlemmar. F. n. erhåller fyra samarbetsorganisationer bidrag lill sinverksamhet nämUgen ungdomsrepresentantskap, krislnaungdomsråd, ungdomsorganisationers landsråd och Svenska Den sisinämnda organisaiionen erhåller s. k. Iröskelbidrag. ungdomsrepresentantskap har f.n. 31medlemsorganisationer. Organisationen presenterar sig själv som tvärpoliliskoch har enligl sina siadgar till uppgift all sprida upplysning om blandungdomsorganisationerna samt stimulera dessa till ökal nordiskt samarbete. kristna ungdomsråd har f. n. Rådets uppgift är all vara ett organ för samråd och samarbelemellan ungdomsorganisationer som förklarat sig vilja verka för unga människorstro på såsom deras och Frälsare enligl . Sverigesungdomsorganisationers landsråd har f. n. 43 medlemsorganisationer samt fyra observalörsorganisalioner.Den enda begränsning som finns för medlemskap är att den ansökande organisaiionenskall vara demokratiskt uppbyggd och verka för demokratin. Landsrådels verksamhetär helt inriktad på atl informera om internationell verksamhet samt all ha ochförmedla internationella kontakter. är ell samarbelsorgan för fem självsländigtarbelande scoutförbund som enats om alt gemensaml främja den scout-verksamhetsom bedrivs i landet. Samarbetsorganisalionerna fungerar i huvudsak somserviceorgan ät medlemsorganisationerna. Arbetsgruppen anser atl samarbetsorganisalionernaprincipielll sell bör stödjas ekonomiskl av medlemsorganisationerna och inteerhålla statligt stöd. I annal fall finns risken all olikaungdomsorganisationer bildar nya samarbelsorgan för att på så säll fä ökaderesurser eller alt samarbelsorganen i kraft av sin självständighet gentemotmedlemsorganisationerna formar och styr deras arbeie. krislna ungdomsråd och börbetraktas som specifika intresseorganisationer för vissa klarl avgränsadegrupper av ungdomsorganisationer. ungdomsorganisationers landsråd ochFöreningen har däremot vid sidan av kravel pådemokratisk uppbyggnad inga stadgemässiga begränsningar i fråga om vUka som fårbli medlemsorganisationer. Arbetsgruppenföreslär atl landsrådet och ungdomsrepresentantskapet som bidrag till sin adminislralivaverksamhei vardera erhåller ell belopp molsvarande ett grundbidrag. De tvåövriga samarbetsorganisalionerna. och kristnaungdomsråd, föreslås inle få något statsbidrag. Bidragel lill ungdomsrådet bördock trappas ner . Under anslagen Bidrag till ungdomsorganisationernas ceniralaverksamhet och Bidrag till ungdomsledarulbildning disponerar SÖ medel förbidrag till försöksverksamhet och kvalificerad ledarutbildning inom ungdomsorganisationernasamt lill SÖ:s egen kurs- och konferensverksamhet. Det är angelägel altsamhället även fortsättningsvis stimulerar och understödjer försöksverksamhetoch utvecklingsarbete inom ungdomsorganisationerna. Arbetsgruppen föreslär atlett anslag om 1 milj. kr. avseende utvecklingsarbete, försöksverksamhet,kvalificerad ledarulbild- lung samt kurs och konferensverksamhet ställs tilltillsynsmyndighetens förfogande. 3.1.4 Redovisning och rapportering Den redovisning och rapportering som kommer all krävas förall bidrag skall ulgä bör bygga på elt ömsesidigt förtroende mellan bidragsgivareoch bidragsmottagare. Ett sådani förtroende bör f. ö. enligl arbetsgruppenprägla aU samhällelig bidragsgivning till folkrörelser och ideellaorganisationer. Det bör därför vara tillräckligt atl ungdomsorganisalionernatillställer tillsynsmyndigheten sina verksamhetsberättelser med ekonomiskberättelse och revisionsberättelse. Verksamhetsberättelsen skall varaverifierad av organisationens revisorer varav en om möjUgt bör varaauktoriserad. I verksamhetsberättelsen bör ingå uppgifier om anlalelmedlemmar i bidragsberättigande åldrar, den geografiska spridningen samtverksamhetens omfattning. Av den ekonomiska berättelsen bör framgå vilkakostnader som organisaiionen har haft för sin administration och verksamhet. Arbetsgruppen behandlar utöver bidraget tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet även vissa andra frågor avseende ungdomsområdel. Statens ungdomsråds försöksverksamhet har enliglarbetsgruppen visat all stora ungdomsgrupper är ointresserade av poliliskafrågor. Inställningen till politiska organisationer och politisk verksamhet ärtill övervägande delen negativ. Arbetsgruppen upplever det som oroande alt sloraungdomsgrupper ger uttryck för en känsla av maktlöshet och likgiltighet införmöjligheterna att kunna påverka den politiska beslutsprocessen. En av orsakernalorde vara brislande kunskap och informaiion om hur politiska partier ochpolitiska ungdomsförbund verkar i samhäUet. Arbetsgruppen föreslår därför att möjlighelerna att ge ettspeciellt slöd till de politiska ungdomsförbundens informationsarbete ochuppsökande verksamhei prövas. 3.1.6 Samordning och samsyn på ungdomsområdet Principerna för samhällets slöd lUIungdomsorganisationernas verksamhet bör vara all de statliga bidragen i förstahand stödjer organisationerna på riksnivå. Landstingsslödel bör avse denregionala verksamhelen och det kommunala stödet den verksamhet som bedrivslokall. Arbetsgruppen anser att en översyn av den totala samhälleliga bidragsgivningenär moliverad för atl åstadkomma en ulveckling i antydd riklning. Ungdomsorganisationernas verksamhei omfaltar ungefär likamånga ungdomar som idrottsrörelsens. Det finns ulifrån ungdomspolitiska motiv anledning atl pröva om inle den slalliga bidragsgivningentill de båda grupperna kan föras samman under en huvudtitel. första sleg idenna riktning skulle kunna vara atl ge tillsynsmyndigheterna för resp. typerav bidrag en likvärdig uppbyggnad och kompetens. Oavsett möjligheterna alt inom en snar framlid lösa fråganom samordning av de ungdomspoliliska åtgärderna, ser arbetsgruppen det somytterst angeläget all frågan om vUkel organ som skall vara tillsynsmyndighetför bidragen lill ungdomsorganisationernas verksamhei prövas. Remissyttrandena 3.2.1 Allmänna synpunkter Flera remissinstanser redovisar allmänna synpunkter pä förslageltill ulformning av stödet lill ungdomsorganisalionernas centrala verksamhei. ifrågasätter om del är ändamålsenligt allgöra förändringar i stödet lill ungdomsorganisalionerna innan barnslugeutredningenoch utredningen om skolans inre arbete har presenterat sina förslag. SÖ finnerarbetsgruppens kartläggning av ungdomsorganisalionernas ekonomiska situationvärdefull och anser atl den diskussion som förs om målen för ungdomspolilikenger en grund för ulformningen av elt nyll centralt slöd. Evangeliska fosterlandsstiftelsens ungdom och noterar atl förslaget speglar ett förtroende för organisalionernasverksamhet och ledare och menar att della förtroende borde avspeglas i allakontakter mellan samhället och ungdomsorganisationerna. FPU framhäller värdet av den översyn som arbetsgruppen hargjort och anser att den föreslagna utformningen av stödet ulgör en väsentligförbättring jämfört med nuvarande system. Liknande synpunkter redovisarRiksförbundet H, Svenska ungdomsringen för bygdekultur och . delar arbetsgruppens uppfattningall ungdomsorganisalionernas verksamhet är en del av hela kulturpolitiken. Detlasynsätt har i ökad utsträckning kommil all påverka kommunerna som samordnatstödet till kulturlivet och organisationernas insalser. Denna samordning harinte genomförts inom den slalliga sektorn varför förbundet konstaterar all förslagelendast omfattar en mindre del av samhällets stöd till fritids- ochkulturverksamheten. Ungdomsorganisalionernas ekonomiska situation motiverar atlförslagel genomförs även om del får ses som en provisorisk ålgärd i avvaktan päen mer långsiktig lösning av de nämnda samordningsfrågorna. SSU delar arbetsgruppens inställning lill ungdomsorganisalionernasroll och uppgifier i samhället och framhåller atl organisaiionerna måste sessom en del av samhällets loiala verksamhei. 3.2.2 SamhäUet och ungdomsorganisationerna Elt stort antal remissinstanser instämmer i arbetsgruppensförslag till formulering av det övergripande målet för ungdomspoliliken. Tilldessa hör bl. SÖ, LO, TCO, , Ansgarsförbundel inomsvenska kyrkan, CUF, FPU, SSU, Frikyrkliga gymnasiströrelsen/Kristnastudentrörelsen i , , Frälsningsarménsungdom. , kristna ungdomsråd.Svenska baptisternas ungdomsförbund. , Sverigesunglottor, ungdomsorganisationers landsråd. Svenska frisksporlförbundeloch Unga örnars riksförbund. Unga örnars riksförbund framhåller alt drivkraften i deungdomspolitiska insatserna måste vara organisaiionerna och deras möjligheler atltillvarata och utveckla sina medlemmars förutsättningar och anlag för alt skapafria och självständiga människor som är beredda att ta ansvar för del samhäUede lever i. För alt nå della mål krävs ell fritt, frivilligt och idéburet föreningslivmed en verksamhei som formas av organisationerna själva. Frm moderata studentförbundet och MUF är kritiska lUImålformuleringarna. Organisaiionerna anser att dessa inle har med del slalligaslödel till ungdomsorganisalionerna att göra och atl de således inle borde hafunnits med i arbetsgruppens förslag. Enligt MUF bör målsättningarna begränsas lillmotiven för slalligt stöd till ungdomsorganisationerna. De mål som föreslagitskan uppfattas som politiskt motiverade målsätlningar för organisationernasverksamhet. I flera av remissvaren diskuteras också de delområden ochha ndlingslinjer som arbetsgruppen har angivit för atl uppnå del uppsattamålet. I huvudsak är remissinslanserna även på dessa punkter positiva tillförslaget. SÖ, Frikyrkliga gymnasiströrelsenfKristna studentrörelseni , kristna ungdomsråd. Svenska alliansmissionens ungdom.Svenska missionsförbundets ungdom och fmnerdet angeläget atl behovel av samarbele mellan unga och vuxna betonas imålsättningen för ungdomspoliliken. RF anser att arbetsgruppens resonemang om alt föreningslivelskaU kunna erbjuda ideologiskt innehåU, social gemenskap, stimulans tillkulturellt skapande och kommunikation mellan människor kan lolkas på så sällalt arbetsgruppen vill göra åtskillnad mellan ungdomsverksamheten inomidrottsrörelsen och den ungdomsverksamhel som bedrivs av andra organisationer.RF anser atl sådana gränser inle får dras. Även idrott, rätt bedriven, erbjudersysselsättning, idéutbyte, social gemenskap och kommunikation människoremellan. Unga örnars riksförbund framhåller föreningslivets storabetydelse för ungdomens möjligheter atl utveckla demokratiska arbelsformer ochsamverkan för insalser i samhällsarbetet. Förbundet anser atl del måste vara riktigare att slödja en verksamhet som har en klartuttalad ideologisk mriktning än all samhället bedriver en förment neutral verksamheii egen regi. 3.2.3 Förslag till bidragsregler Arbetsgruppens förslag all endasi etl reguljärt slatsbidragskall utgå till ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhei samt förslaget lillprinciper för della bidrag har mottagits positivt av remissinslanserna. Förslagelom ett sammanhållet bidrag tillstyrks av bl. a. LO, , .