prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Konsumentprisökningama accelereradesamtidigt som ulrikeshandelsbalansen försämrades så kraftigt atthandelsbalansunderskottet för väl översteg motsvarandeunderskott för hela 1973. Denna utvecklingföranledde ekonomisk-politiska åtgärder av både finans- och kreditpolitiskt slag. Denitalienska regeringen beslöt att höja mervärdeskatten samt vissataxor med en kalkylerad sammanlagd restriktiv effekt på bmttonationalproduktenom räknat på årsbasis. Den omedelbara effekten torde dock ha blivitsnabba prisstegringar . Diskontot höjdes från 6,5 tdl9 % och utiåningsräntoma steg därefter kraftigt. Bankerna ålades att begränsaökningen av krediterna till mars 1974mars 1975. belastas importenmed depositionsavgifter på av importens värde. Dessa avgifter som frysesför en period om 6 Bil.1 Preliminär nationalbudget 49 månaderdrabbar i runt tal 1/3 av importen. Avgifterna drabbar främst varaktigakonsumtionsvaror. Ursprungligen täckte avgiflsskyldigheten ett vidarevaruområde, men efter framställning från övriga EG-medlem-mar reducerades eUer borttogs avgiftema på kött-resp. övriga jordbruksprodukter. Delvis som en följd av dessa åtgärdersynes en nedgång i aktiviteten ha inträtt fr. o. m. halvårsskiftet 1974.Industriproduktionen har stagnerat och arbetslösheten ökat. Med hänsyn till bl. a. osäkerheten istatistiken, särskilt rörande den reala utvecklingen med exceptionellaprisstegringar, är det svårt att mera exakt ange tillväxttakten förbmttonationalprodukten och dess viktigastekomponenter . Emellertid tycks den privata konsumtionen ha ökat med34 % i volym mot 1973. De fasta investeringarnas tUlväxt tycks hahållits uppe anmärkningsvärt väl och överskridit . Exporten av varoroch tjänster ökade med inemot , medan importen minskade iförhållande till 1973. Med beaktande av den kraftiga försämringen ibytesförhållandet kom emellertidunderskottet i bytesbalansen att uppgå tUl över 8 mUjarder dollar, merän 3 gånger så mycket som 1973. Utgångspunkten för bedömningen av denekonomiska utvecklingen är att en fortsatt restriktivitet i denekonomiska politiken kommer att råda. Dels som en följd härav och dels tillföljd av svårigheter för löntagarna att snabbt kompensera sig förprisstegringarna torde den privata konsumtionen komma att stagnera på 1974 årsnivå. Detta fömtsätter dock i sig enneddragning av sparkvoten. Den offentliga konsumtionen kan antas ökanågot, den uttalade restriktiviteten i fråga om budgetunderskottet 1975 tyder på att någon snabb expansion av den offentligakonsumtionen inte är att vänta. Bruttoinvesteringarna kommer enligt tillgängliga bedömningar att minskakraftigt , detta mot bakgmnd av den dämpade inhemska och utländskaefterfrågan och den kraftigakapacitetsutbyggnad som ägde rum och 1974. Stor osäkerhetvidlåder bedömningen av utrikeshandeln. Importvolymen minskade redan första halvåret 1974och med hänsyn till den förväntade nedgången i den mhemska slutiigaefterfrågan samt en fortsatt lageraweckling synes en stagnerandeimportvoiym sannolik. Av avgörande betydelse för tillväxttakten i denitalienska ekonomin är därmed exportmöjligheterna. För att en exportillväxt avden här antagna storleken, , skall kunna realiseras 1975 är en markeradåterhämtning i nödvändig,särskUt i Förbimdsrepubliken som mottar ca 1/5 av Italiensexport. Inberäknat en viss återhämt-nmgunder 1975 av den mycket negativa utvecklingen av terms-of-trade 1974 skullebytesbalansunderskottet kunna reduceras tUl ca 1975.Detta skulle innebära att bytesbalansunderskottet exkl. 4Riksdagen 1975.1 saml.Nr 1. Bil, 1. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 50 Sammantaget beräknas bruttonationalprodukten undergynnsamma omständigheter stiga med någon procent . En fortsatt hög inflationslakt kanförutses som arbetslösheten torde komma att nära nog fördubblas fråndess lägsta nivå 1974. Huruvida den ekonomiska politiken kan komma att läggasom är svårt att bedöma, en viss lättnad kan dock inte uteslutas. Den danska ekonomin karakteriserades 1974av att den synnerligen expansiva utvecklingen av den inhemska efterfrågan 1973dämpades högst påtagligt. Den totala inhemska efterfrågevolymen kan sålundaberäknas ha sjunkit något . Till följd av en stabil exporttUlväxt motverkades emeUertid den härigenomuppkomna kontraktiva effekten på den totala produktionen ochökningstakten för bruttonationalprodukten torde ha uppgått tiU ivolym. Den ekonomiska politiken hade 1973 lagtsom i efterfrågedämpande riktning. En väsentiig roll torde härvidlag denbegränsning av den offentliga sektorns investeringar som införts haspelat. Denna investeringsbegränsning komsedan att gälla fram tUl och påverkade därigenom märkbartden offentliga sektorns investeringar även detta år, varigenom dessa i volymkom att fortsätta att minska, med . Den offentliga konsumtionen hadedäremot en expansiv efterfrågeeffekt 1974och ökade volymmässigt med 4 å . beslutades ett programinnefattande tUlfälliga subsidier till företagen för att mildralönekostnadspressen sedan försök att eliminera de tröskelklausuler, vilka knyter löneutvecklingen tiU prisutvecklingen,misslyckats. Subsidierna kanberäknas till av lönesumman i den privata sektorn. I åtstramandesyfte aviserades anställningsstopp i den offentliga sektorn underperioden februariaugusti 1974 samt ett obligatoriskt hushållssparande påspeciella bankkonton för större inkomster. Den senare ålgärden träddeemellertid inte i kraft förrän under loppet av och beräknasdärigenom nå full effekt först . Starkt bidragande tUl den mycket mattainhemska efterfrågan 1974 var den privatakonsumtionens utveckling. Enligt mycket preliminära uppskattningar tordeden privata konsumtionen t. o. m. ha minskat med nägon enstaka procent i volymmeUan 1973 och 1974. En väsentlig roll för denna svaga utveckling speladehöjningen av de indirekta skatterna på en rad konsumtionsvaror som beslutades imaj 1974 samt den genomfördahöjningen av viktavgiften och temporärt registreringsavgiften förbilar. Den senare åtgärden torde vara främsta orsaken till att bilinköpenbringades ned till en mycket låg nivå . Näringslivets fasta investeringarbibehöll ännu något av den starka ökningstakt, vUken uppnåtts1973. Företagen synes, att döma av enkätdata , inte i sinainvesteringsplaner nämnvärt ha påverkats av oljeprishöjningarna. Icke destomindre synes den dämpade efterfrågeutvecklingen samt inte minst den alltmer käimbaia kreditåtstramningen ha medfört att investeringarna längre framunder året kom in i en mer avmattad utvecklingsfas. Näringslivets fastainvesteringar kan härigenom bedömas ha ökat endast måttligt 1974 eller med 1ä2%. Bostadsbyggandet kom 1974, efter detexceptionella uppsvinget 19721973, in i vad som närmast kan karakteriseras somen kris delvis till följd av de finansiella problem den höga räntenivån medförti avsaknad av ett system att omfördela räntekostnadema över tiden i en inflationsekonomi.Bostadsbyggandet kan härigenom beräknas ha minskat med i volym 1974,och antalet påbörjade lägenheter blev bara något över 1973.Importens utveckling svängde dramatiskt 1974, från en volymökning om 19 %19721973 tUl en nedgång på 5 å 19731974. Då exporten ökade parallellt,kom den reala BNP-tillväxten att utvecklas i linje med den totala inhemskaefterfrågan. TUl följd av den genom oljeprishöjningama kraftigt försämradeutvecklingen av bytesförhållandet med utiandet ökade emellertid det redan 1973stora underskottet i bytesbalansen ytterligare kraftigt. I samband med den allmänt lugnareefterfrågeutvecklingen avmattades det 1973 starka trycket på arbetsmarknadensuccessivt, vUket ledde tUl att arbetslösheten tilltog och under höstmånaderna1974 uppgick antalet arbetslösa tiU av den organiseradearbetskraften. som helhet torde arbetslösheten i genomsnitt ha uppgått tiU jämfört 1973.Härigenom kunde löneglidningen dämpas något 1974. TUl följd av de uppnåddaavtalsmässiga löneökningarna enligt tvåårsavtalet från 1973samt genom prisin-dexregleringen av lönerna, torde dock den totala lönesummanha ökat med 1974. Med hänsyn tagen till de subsidier företagenbevUjades i febmari 1974 samt den uppnådda produktivitetsutvecklingen kanarbetskostnadsökningen per producerad enhet beräknas tUl 1974, vilketunder antagande om oförändrade vinstmarginaler skulle ha medfört en direktpriseffekt på . Genom prisstoppet under de två första månaderna1974 samt priskontrollen härefter torde dock vinstmarginalerna ha minskatnågot. medförde emellertid de högre oljepriserna en effekt på 34procentenheter på konsumentpriserna och prisökningar på andra importerade varortorde ha bidragit med ytterligare . Konsumentpriserna komhärigenom 1974 i genomsnitt att ligga över nivån 1973. ställs den ekonomiskapolitiken i inför svårare awägningsproblem än i de flesta andra länder.Arbetslösheten har kom- 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 52 mitupp på en mycket hög nivå och krav kan ställas på en expansiv ekonomisk poUtUii syfte att minska antalet arbetslösa. står det klart attförhållandevis drastiska åtgärder är fortsatt nödvändiga fÖr att sanera ulrikesbalansen. En ekonomisk politik somhåller tUlbaka den inhemska efterfrågan förespråkas av dessa skäl. Den reala förbättringen av bytesbalansen1974 måste betraktas som klart otillräcklig även mot bakgrund av ett begränsatsyfte att eliminera den del av utrikesunderskottet som inte beror på höjdaoljepriser. Förutom oljeunderskottet har dessutom att brottas medväxande räntebetalningar tUl utlandet, vilka torde ha uppgått tillca . De ackumulerade bytesbalansunderskottenmot utlandet har skapat en utiändsk skuld som uppgick till ca . SärskUt var den intemationeUa upplåningenomfattande och verkstäUdes främst av företagen tUl följd av den även vidinternationell jämförelse höga räntenivån i . De för delhittills beslutade åtgärderna bedömdes av regeringen som urbetalningsbalanssynpunkt otillräckliga och ett mer genomgripandelösningsförslag av inkomstpolitisk natur framlades i början av december 1974.Detta förslag kunde ej vinna anslutning i och en regeringskrisutlöstes. hade det förslagtUl skattereform, vUket aviserats framlagts. Genom dennareform säidis de direkta skatterna 12 a 1975, vilket delvis inbesparas påhushållens sociala förmåner som de indirekta skatterna bibehållsoförändrade i motsats tUl vad som tidigare aviserats. För den genomsnittUgelöntagaren kan skattesänkningarna sägas motsvara en nominell löneökning på . I motsats till 1974 kan en expansiveffekt på samhällsekonomin förväntas från den offentiiga sektom 1975.Offentliga investeringar och offentlig konsumtion väntas sammantaget öka medca i volym 1975. Det privata näringslivets fasta investeringar kan 1975bedömas stagnera mot bakgmnd av förväntade kapacitetsbehov samträntabilitetsutsikter detta år och bostadsinvesteringama bedöms fortsätta den1974 inledda tillbakagången med en minskning på i volym 1975. Den privata konsumtionen kan bedömaskunna öka med så mycket som 1975. Den totala inhemska efterfrågevolymenskulle mot bakgrund av en sådan utveckling av de olika efterfrågekomponentemakunna öka med något 1975. Importvolymens ökningstakt torde härigenomkunna begränsas även om avskaffandet av den temporära registteringsavgiften påbUar fr. o. m. kan medföra att uppskjutnabilköp får en viss uppdragande effekt . Exporten kan 1975 gynnas avatt vissa tidigare kapacitetsbegränsningar bortfaller. Bytesbalansen kanhärigenom beräknas uppgå till samma volymmässiga underskott som 1974, varigenombmttonationalprodukten skuUe komma att utvecklas i linje med efterfrågan 1 Preliminär nationalbudget . eUermed en ökningstakt om . Genom en viss återhämtning av det 1974 starktförsämrade bytesförhållandet skulle bytesbalansen 1975 till löpande priser visaett mindre underskott än 1974 eller ca . jämfört med ca 7miljarder . Den expansivautvecklingen av total efterfrågan och produktion fortsatte 1974 ehuru ilångsammare takt än 1973, bl. a. till följd av bristande kapacitet inom industrin. Underhöstmånaderna 1974 kunde dock tendenser tiU en mattare efterfrågeutvecklingskönjas, härrörande framför allt från bostadsbyggandet och den privatakonsumtionen men även från exporten. Den offentliga sektoms resurskravutvecklades något långsammare än 1973. Den samlade volymen av utgifterför offentlig konsumtion torde sålunda ha ökat 1974 jämfört med5,1973. Den offentiiga sektom fick därtUI indirekt en förhållandevisexpansiv effekt på den inhemskaefterfrågeutvecklingen tUl följd av de skattesänkningsåtaganden somregeringen gjorde i samband med att ett centralt löneavtal fastställdes av arbetsmarknadsparlcmavåren 1974. Genom det nämnda skatteprogrammet sänktes de dkekta skatterna med 950 mUjoner finska mark 1974. Dessutomförbättrades de sociala förmånerna för hushåUssektom. somhushåUens nominella disponibla inkomster ökade synnerligen kraftigt tUl följd avlöneavtalet i kombination med de statligaåtagandena steg den reala köpkraften endast måttiigt, eUer med ca 21/,bl. a. i samband med att de höjda priserna på importerad olja i enlighet med den officiella politiken fick fidltgenomslag i konsumentledet. Totalt ökade konsumentprisindex under periodendecember med . Denna utveckling i förening med enviss återhämtning av hushållens sparkvot medförde att den privata konsumtionsvolymen ökade måttligt 1974, eller med drygt2 %. Även bostadsbyggandet utvecklades förhållandevis svagt 1974framför allt till följd av bristande kapacitet. Kraftigt stigandebostadskostnader torde även ha bidragit till en successivt minskad efterfråganinom denna sektor. De övriga privata fastainvesteringarna utvecklades emellertid expansivt; i synnerhetmaskininvesteringarna. Byggnadsinvesteringarna torde dock ha dragits ned av den 40-procentigainvesteringsavgiften på oprioriterat byggande,vilken utsträcktes att gäUa till slutet av 1974. Exportvolymensökningstakt låg som helhet på en jämförelsevis hög nivå. Härtill bidrog bl. a.förhållandet att höjda oljepriser betalasmed en ökad export tiU inom ramen för det bUaterala handelsavtalet meddetta land. begränsades dock den finska exportutvecklingen avkapacitetsbrist inom ett antal branscher, främst 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 54 papperoch massa där den intemationeUa efterfrågan låg på en synnerligen hög nivå.För sågat virke och andra träprodukter inträdde dock en klarefterfrågeavmattning i samband med den dämpade utvecklingen inombostadsbyggnadssektorn i en rad länder 1974. Till följd av den kraftiga prisstegringen på bl. a.skogsindustriprodukter kunde exportvärdet under periodenjanuarioktober öka med inemot jämfört med motsvarande period 1973.För hela 1974 kan exportens volymmässiga ökning beräknas ha stannat vid . Importvolymenutvecklades paraUellt med exportvolymen som den mycketgynnsamma exportprisutvecklingen begränsade effekten på bytesförhållandet av oljeprishöjningarna. Ilöpande priser beräknas bytesbalansens underskott ändå ha tredubblats 1974till ca 4 1/2 miljarder finska mark. Sammanfattnmgsvis ökadebmttonationalprodukten med 1974. Parallellt härmed tUltog trycket påarbetsmarknaden trots en nettoåterinvandring från . Antalet ledigaplatser växte sålunda successivt fram tUl , då deuppgick tUl 39 000 jämfört med 33 000 . Arbetslösheten minskadesamtidigt från tUl . Det av regeringen i september 1974framlagda budgetförslaget innefattade en restriktivstatsutgiftspolitik. framlades emeUertid ett omfattande investeringsprogramför de statliga företagen för åren . DärtUI nedjusteradesinkomstskatteskaloma 1975 tUl följd av deninkomstpolitiska helhetsuppgörelsen 1974. I anslutning tillbudgetförslaget framlades även ett förslag om en statlig investeringsfond som skaU kanaUserastatliga medel till kapital-bUdningeni näringslivet. a. till följd av de föreslagna statliga åtgärdernaväntas den totala offentliga sektoms utgiftsvolym öka med . De privata fasta investeringarna beräknas1975 få en förhållandevis expansiv efterfrågeeffekt, varvid framför alltmaskininvesteringarna väntas fortsätta att utvecklas expansivt, somen mer dämpad utveckling av byggnadsverksamheten väntas bli motverkad avatt investeringsavgiften på oprioriterat byggande avskaffades fr. o. m. årsskiftet1974/1975. Parallellt med att det löpande centralatvåårsavtalet medför fortsatta storaavtalsmässiga löneökningar 1975 väntas löneglidningen minska i sambandmed att efterfrågan på arbetsmarknaden övergår till ett beräknat lugnareutvecklingsförlopp. Genom att importprisstegringarna förväntas bli avsevärt dämpade 1975 skulle härigenomvissa förutsättningar kuima firmas för en fortsatt realinkomstförbättring. En sådan utveckling understöds av regeringens initiativ ioktober 1974, dels i form av åtgärder för att sänka bostadskostnaderna ochdels i form av borttagande av omsättningsskatten på vissa baslivsmedel underperioden 1 Preliminär nationalbudget 55 Den privata konsumtionen kan därför väntas öka något snabbare än1974 eller med i volym. Exporten väntas 1975 utgöra ett expansivtefterfrågeelement men ändå avmattas något i förhållande tiU 1974 och visa envolymökning på . TUl följd av en något snabbare volymmässig ökning avimporten i förbindelse med en vissåterhämtning av bytesförhållandet mot utlandet beräknas bytesbalansen tilllöpande pris 1975 ge ett underskott av ungefär samma storleksordning som1974. Den reala bruttonationalprodukten torde 1975 öka med , dvs. någotlångsanmiare än 1974. Den ökade aktivitet som gjorde sigmärkbar i den norska ekonomin fr. o. m. kom i hög grad attprägla utvecklingen även , med åtföljande hög efterfrågan, brist påproduktionskapacitet och stram arbetsmarknad. Tillväxten har fram till halvårsskiftet1974 främst stimulerats av industriinvesteringarna och exportefterfrågan.Ökningstakten i exporten av varor och tjänster avtog dock ochsommaren främst till följd av bristande produktionskapacitet och volymökningenför helåret beräknas till . Effekten av den starkt uppbrorasade ekonomiskaaktiviteten hos flertalet av handelspartners har mUdrats avsevärt av det starka inslaget av energiintensiva och trävaru-baseradevaror i den norska exporten. Investeringsökningen,som beräknas till , bidrog till den ökade aktiviteten. Merparten av dennaökning hänför sig till industrunveste-ringarnasanmärkningsvärda uppgång med i volym. I skarp kontrast mot utvecklingen i nästan samtiiga övriga OECD-stalerexpanderade även byggsektorn . Utvecklingen för de totala investeringarnahar dock motverkats av att sjöfartens investeringar gått ned kraftigt. Fram gav inteden privata konsumtionen någon nämnvärd stimulans åt produktionstillväxten.Under andra halvåret har dock resultatet av årets löneuppgörelse i kombinationmed regeringens konsumtionsstimulerande åtgärder skapat förutsättningarför en ökning av den privata konsumtionen med inemot . Den offentliga efterfrågan ökade med totalt. skedde dock enförskjutning så att den offentliga konsumtionen ökade långsammare ochinvesteringarna snabbare jämfört med föregående år. Konsumentprisstegringen på underloppet av 1974, som mot bakgmnd av deninternationella prisutvecklingen måste anses vara måttlig, drevs på iförsta hand av prishöjningarna på importerade och importberoende konsumtionsvaror. Försämringen i bytesförhållandet gentemotutlandet, i kombination med en ökning av den totala importen på i voly.munder året mot för den totala exporten, ledde 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 56 tillett ovanligt stort underskott ca . Av underskottet kan dockoljeutvinningsverksamheten beräknas svara för ca hälften. Den ekonomiska politiken har sedan hösten1973 utformats mot bakgrund av ett ur inflationssynpunkt riskabelt högteflerfrågetryck på investerings- ochexportsidan och en ogynnsam utveckling av löntagarnas realinkomsler tUl följdav prisstegringar och skatteautomatiken. Huvudmålen för politiken harvarit att dämpa inflationstakten, anpassa den totala efterfrågan tUl den liUgängliga produktionskapaciteten och vidga utrymmetför en real konsumtionsökning för den genomsnittlige löntagaren och förpensionärerna på bekostnad av en långsammare ökningstakt för industrinsinvesteringar och den offentliga sektorns efterfrågan. De ekonomisk-politiska åtgärder som presenterades tog i anspråken rad finanspolitiska medel, bl. a. skattelättnader som i tiden koordineratsmed arbetsmarknadsparternas löneuppgörelse, ökade subventioner för livsmedeloch höjda grundpensioner och barnbidrag. För att dämpa industrins efterfrågantidigarelades företagens skatteinbetalningar. Det ovanligt höga underskottetpå betalningsbalansen har inte uppfattats som något hinder för att stimulerakonsumtionen, då man kunnat förutse att nettoexpoiten av råolja skulle kommaigång i betydande omfattning . Även penningpolitiska medel har tagits ianspråk för att nå de uppställda målen. Trots en stram kreditpolitik överskredaffärsbankemas kreditgivning avsevärt dennivåvolym som förutsetts. Då kassa- och likviditetskvoterna inte visatsig påverka utlåningen på önskat sätt infördes tilläggsreservkravsom medgav en ökning på högst av bankernas individuella kreditvolym mellan31 juli och . Den officiellabedömningen av utvecklingen pekar på en avsevärd ökning i den totala produktionenmed , en siffra som inte bara avviker starkt från den förutseddautvecklingen inom OECD-området i desshelhet, utan även ligger över genomsnittet förutvecklingen i 19631973. TUl ca 1/4 förklaras tillväxten av den ökadeoljeutvinningsverksamheten i , vars bidrag till exporten under 1975förväntas öka från 540 milj. till . Även exporten avövriga varor förväntas öka, om än långsammare än oljeexporten. Den totalaexporten av varor och tjänster förväntas öka . Ökningen i den totala investeringarnaväntas gå ned tiU , men kommer att skifta för olika investeringsområden.Offentliga investeringar planeras öka något och industrins, kraftproducentemasoch sjöfartens investeringar förväntas öka kraftigt. Inomoljeutvinningssektorn planeras å andra sidan en kraftig minskning som påtagligtpåverkar utvecklingen för de totala investeringarna. 1 Preliminär nationalbudget ., 57 Den uppgång i denprivata konsumtionen som stimulerats av ekonomiska politik kommer med stor sannolikhet attaccelerera ytterligare under loppet av1975.1 likhet med den ekonomiska pohtiken , präglas budgetenför 1975 av strävan att stimulera den privata konsumtionengenom en ökning av den reala disponibla inkomsten. Höjning avgrundavdrag och justeringar av skatleprogressionen är åtgärder som tillsammansmed ökade sociala transfereringar skall garantera såväl löntagare i låg- och medelinkomstlägen som pensionärer en standardförbättring.Samtidigt söker man dämpa efterfrågan från investeringssidan med hjälp av en stram penningpolitik i syfte att bevara densamhällsekonomiska balansen. Mot denna bakgrund väntas den privata konsumtionenöka med . Denfortsatta inhemska expansionen och främst den pågående uppgången iprivat konsumtion kommer att leda tUl en ökning av importen även ,men då lagerinvesteringarna inte torde ligga på samma höga nivå som 1974 väntasimportökningen stanna vid . Den fortsatta försämringen avbytesbalansen som blir en följd härav mildras dock av intäkterna frånoljeutvinningen och det totala underskottet beräknas bli . Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 58 3 Utrikeshandeln 3.1 Exporten Varuexporten ökade mycket snabbt underloppet av 1972 och , varefter ett skede av mer dämpadtUlväxt följde, ungefär som styrkan i den internationeUaefterfrågeexpansionen började avta. För delar av exporten, i synnerhet påråvamsidan, sammanhängde dämpningen med enaUtmer accentuerad kapacitetsbrist. Medan exportvolymen 19721973 stegmed , beräknas preliminärt att uppgången 19731974 kom att stanna vid ca5,. Den sålunda försvagade tendensen för volymutvecklingen kontrasterarbjärt mot en accelererande ökningslakt förexportpriserna: en redan högst avsevärd pris-uppgång 19721973 på 10 %följdes av ett ökningstal för genomsnittspriserna 19731974 som uppskattas tUlinte , iime-fattande extrema prisstegringar främst förexportens råvamdel. emotses enexportvolym som innebär en ökning 19741975 på ; således en ytterligareförsvagad tUlväxt jämfört med 1974. Förutsättningar för denna beräkning utgörs bl.