prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Det framstår som detallvarligaste problemet i våra strävanden att bibehålla full sysselsättning,stabUiserade priser, ökad standard och fortsatt tillväxt. Vi har att möta 1975 från dettautgångsläge och anpassa vår politik för att möta påfrestningarna med minstamöjliga olägenhet för medborgarna. Här anmäler sig då i första hand frågan omproduktionsutveck-ligen, vår konkurrenskraft på världsmarknaden och våramöjligheter alt uppehålla sysselsättningen och naturligtvis en rimligstabilitet i prisutvecklingen. De i näringslivet och vår handel engagerade harett viktigt ansvar för att de möjligheter som står tUl buds verkligen blir utnyttjade. Vår utrikeshandelbalanserade på ca 72 mUjarder kr., motsvarande nära en tredjedel av den samladebruttonationalprodukten. Exporten har varit ett av demest progressiva inslagen i vår ekonomi. Den ger ett avgörande bidrag till vårsysselsättning. Den ger oss valutor för att betala vår stora import,finansierar vår kraftigt ökade u-hjälp och underskottet på turismen ochtjänstesidan. Utifrån dessa avgörande fakta kommer exportindustrin och denimport-konkurrerande hemmamarknadsindustrin att stå i förgranden för vårtintresse . Relativt ensamma i har vi under degångna åren ständigt ökatvåra industriella investeringar. Medvetna politiska ingripanden har härspelat en avgörande roll. Extra investeringsavdrag har medgivits. Skattemässiga räntesubventioner har införts förexportprojekt med långa kredittider. Investeringsfonderna har ståtttill förfogande för en expansion av industrins utbyggnad. En aktivetablerings-verksamhet har pågått, stimulerad bl. a. av den statligalokaliseringspolitiken. förmånliga vinstresultat har genom statiigaåtgärder i stor utsträckning reserverats för investeringar på miljösidan ochför alt utbygga produktionskapaciteten. I dessa senare fall är det värt attunderstryka att de anställda givits inflytande i ochmedbestämmanderätt över företagens investeringar och utbyggnader, en utvecklingsom framstår som riktig och konsekvent då det här rör sig om de anställdastrygghet för framtiden och deras arbetsförhållanden i den dagliga tillvaron. Prognoserna ger vid handen att industrinsinvesteringsvilja bör blitillfredsställande hög. Här aktualiseras också finansieringsfrågan.Självfinansieringsgraden får betraktas som relativt god 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 42 ochanvändningen av de fondreservationer som avsatts förmiljöförbättringar och produktionsinvesteringar bör utgöra en positiv faktorför att hålla investeringsverksamheten på en hög nivå. En oförändrad tillgångtill svensk kapitalmarknad i förhåUande till och en kompletterandeutlandsupplåning bör ge garantier för uppfyllandet av investeringsprognoserna. För finansiering av det stora statligabudgetunderskottet torde det bli erforderligt att även staten tillfälligtanlitar den utländska lånemarknaden. Vår valutareserv motsvarar endasten månads import. Jag vill emellertid starkt understryka att enutlandsupplåning för vår del endast får bli en övergående företeelse betingadav den tid till anpassning som krävs för att möta oljeprisstegringensverkningar. Vår politiska uppgift måste vara att möjligt återställajämvikt i bytesbalansen, dvs. att med egna krafter åstadkomma de resurser somvi anser oss behöva förbmka. Den internationella situationen präglasstarkt av kontroversen mellan önskvärdheten att upprätthålla god sysselsättningoch behovet av att dämpa en efterfrågan som driver priserna för snabbt ihöjden. Här står de utvecklade industrinationema infor ett svårt val där ingapa-tentiösningar kan anvisas. Det finns dock hopp om att statsledningarna,medvetna om den ekonomiska tillbakagångens svåra konsekvenser för människorna,är beredda att föra den stimulanspolitik som vänder nedgången till en ny omockså behärskad uppgång. Den tolerans som präglademänniskorna inför statsledningarnas oförmåga då det gällde att lösasysselsättningens och tillväxtens problem är icke tillfinnandes . Även omman vågar dra dessa positiva slutsatser är jag medveten om att läget är osäkertoch att vårt land kräver högsta beredskap för den händelse det internationellakonjunkturläget skulle försämras. Vårt land har en väl utrustad organisationför att möta påfrestningar i fråga om sysselsättningen. I praktiskt taget alla länder harprisstegringen varit oroväckande hög . Den bör efter den snabbaökningen i priserna på olja och viktiga råvaror nu rimligtvis lugnas av. Förvår del har vi märkt detta på vissa sektorer av vår råvaruexport. Detta börunderstrykas då uppfattningen om ett ödesbestämt inflationsmönster kan ledatUl anspråk av kompensationskaraktär som i sig kan generera en ytterligareprisstegring. har som ett element i avtalsrörelsen ingått engenerell sänkning av statsskatten. Härmed uppnås fördelen av att den realastandardförbättringen kan emås med en lägre kostnadsnivå än omstandardhöjningen i traditionell mening tas ut genom kraftiga bruttolönehöjningarsom sedan i sin tur beskattas. Avsikten är att såväl 1975 som 1976 samordnalöne- och skattepolitik för att vinna samhällsekonomiska ochprisstabiliserande fördelar. Ettytterligare inslag för att stabilisera ekonomin är det nu tillämpa- Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen . desystemet med subventionering över budgeten för alt nedbringa priset på baslivsmedel. För delta ändamål kommerunder 1975 att anvisas uppskattningsvis ytterligare ca 400 milj. kr.utöver de . som nu utgår. Ilängden torde det inte vara rimligt all finansiera jordbrukarnasinkomstförstärkningar endast över statsbudgeten. I rådande läge har regeringen bedömt alt hälften av deninkomstförbätlring som jordbrukarna får räkna sig tillgodobör finansieras över statskassan. Härigenomundviker man också att aUtför kraftigt påverka prisrelationen mellansubventionerade och andra livsmedel. Trots en ansträngd statsfinansiellsituation och en hård och sparsam budgetprövning har en kraftig förstärkning avu-Iandshjälpen ägt rum. De 760 milj. kr. i ökning av anslaget som åretsbudgetproposition utvisar innebär att enprocentsmålet uppnås under budgetåret1975/76. Den kraftprestation som folkhushållet därmed tar på sig för att hjälpade eftersatta och behövande framstår som unik i det ekonomiska läge som industriländema i världen nu uppleveroch det ljumma engagemang för som den intemationeUa bUden iallmänhet visar . Regeringensbudgetförslag lämnas i ett läge då den ekonomiska utvecklingen i vår omvärldär svår att avläsa. För vår del kännetecknas utvecklingen ändå av ett fortsatt reformarbete och tro påframtiden. Budgetförslaget är också ett uttryck för förvissningen om nationensförmåga att hävda sig som en högtståendeindustrination med aktningsvärd produktionskraft. Det är ett uttryck föransvar för sysselsättningens uppehållande, bättre förhållanden för de äldre, dehandikappade och andra grupper för vilkadet sociala trygghetssystemet är av särskild betydelse. Som ett uttryckför den fortsatta reformaktiviteten kommer förslag att framläggas om en utbyggnad av arbetsmarknadsutbildning och vuxenundervisningoch den sociala bostadspolitiken fortsätter att få sin mera fasta form. Budgetförslagetsambitiösa målsättning skaU genomföras med bibehållen ekonomisk slabUitet och ensuccessivt återvunnen balans i våra förbindelsermed omvärlden. Skall det lyckas kommer det att krävas ett stort mått avansvarsmedvetande och sammanhållning. Den stora och avgörande fråga vi har attlösa är att med bevarad känsla för våra internationella förpliktelser garanteradet svenska folkhushållets välfärd. Tolalbudgetens utgifter, exkl.förändringar i anslagsbehållningar och disposition av rörliga krediter, är iriksstaten för /75 Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 44 upptagnamed 80 319 milj. kr., varav 71 570 milj. kr. på driftbudgeten och 8 750 mUj. Riksdagenhar därefter på till-läggsstat I anvisat sammanlagt 544 mUj. kr., varav202 milj. kr. på driftbudgeten och 342 milj. kr. De störstaanslagen på driftbudgeten går till vissa energibesparande åtgärder på bostadsområdet,120 milj. kr., FN-styrkors verksamhet utomlands, 30 milj. kr., samt särskildainsatser för en barnvänlig boendemiljö m. m., 15 milj. kr. På kapilalbudgetengår de största anslagen till investeringar i kraftstationer m m., 169 milj.kr., lån tUl jämverk AB, 50 milj. kr., samt lagring förberedskapsändamål, 50 milj. kr. Vidare föreslås på tilläggssiat denna daganslag om sammanlagt ca 485 milj. kr., varav 20 milj. kr. på driftbudgeten och465 milj. kr. De största anslagen på driftbudgeten föreslåsgå till kostnader för nytt bilregister m. m. samt ökade bidrag avseendelöneomräkning för Operan, Dramatiska teatern samt Svenska . Påkapilalbudgeten föreslås bl. a. anslag på 232 milj. kr. tUl förvärv av aktieri AB Bryggerier, ytterligare 200milj. till regionalpolitiskt stöd i form av lokaliseringslån samt 30milj. för lagring av jordbmksprodukter för beredskapsändamål. Inkl. de nämnda av beslutademedelsanvisningarna och de som föreslås på tilläggsstat denna dag uppgårsålunda tolalbudgetens utgiftsanslag för /75 till 81 349 mUj.kr., varav 71 792 milj. kr. på driftbudgeten och 9 557 milj. kr. För /76 uppgår totalbudgetens utgiftsanslagtill 92 124 milj. kr., varav 84 445 milj. kr. på driftbudgeten och 7 679 milj.kr. har med skrivelse den13 lämnat beräkningar av totalbudgetens inkomster underbudgetåren 1974/75 och 1975/76. För en närmare redogörelse härför hänvisar jagtill verkets skrivelse (bilaga 2). Vid beräkning av statsinkomsternas utvecklingär de antaganden som görs ominkomstutvecklingen i samhället av avgörande betydelse. På grundval av konjunkturinstitutetsprognoser om ökningar av lönesumman 1974 och 1975 harriksrevisionsverket i sina beräkningar utgått från att inkomsten av tjänst förfysiska personer ökat och beräknas öka år 1975.Häri ingår en av antagen ökning av pensionerna med 24 %resp. har verket schablonmässigt skrivit fram inkomsternamed . Jag har icke funnit skäl att frångå dessaantaganden. För /75 beräknar jag därför i likhet medriksrevisionsverket inkomsterna under titeln skatt på inkomst och förmögenhetsamt socialförsäk- 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen , 45 m. till 29 200 milj. kr. /76 bör inkomsternapå samma titel tas upp med 32 230 milj. kr. vilket är 70 milj. kr. lägre än vadriksrevisionsverket angett. Denna justering är en följd av beslutunder att kompensera kommunerna för ändrade regler förinkomstprövningen av kommunalt bostadstillägg för folkpensionärer. Kommunernakompenseras genom ett särskilt avräkningsförfarande avseende utbetalning avkommunalskattemedel varför inkomstskattetitelns netto minskar i motsvarandemån. Jag övergår nu till att behandla de falli övrigt där jag funnit skäl att frångå beräkning avstatsbudgetens inkomster. Jag vill då först anmäla att AB Tipstjänst iskrivelse föreslagit att radpriset från den 1 april 1975höjs . Vinster från tippning är belagda medlotterivinstskatt. Efter samråd med chefenför vUl jag anföra följande. Om inte harnågra invändningar mot den föreslagna höjningen av radpriset bör en uppräkningske av inkomsterna under titeln lotterivinstskatt med 2,3 milj. kr. /75 och 18 milj. kr. för /76. Inkomsterna undertiteln skulle därmed komma att uppgå tUl 162,3 milj. kr. resp. 188 mUj. kr.budgetåren 1974/75 resp. 1975/76. Höjning av radpriset av angivet slag tordeframdeles inte böra kräva medverkan. Jag vill vidare ta upp frågan omberäkning av det lönekostnadspålägg som fr. o. m. /70 tas uppunder anslag varifrån löner bestrids. Detta pålägg skall motsvara statensindirekta personalkostnader av olika slagoch uppgår f. n. till av lönebeloppen. Det krediterasinkomsttiteln pensionsmedel m.m. Fr.o.m. höjdes socialförsäkringsavgiftema tiUsjukförsäkringen samt folkpensioneringen med 3,2 resp. 0,9procentenheter. Vidare höjdes avgiften till denallmänna tilläggspensioneringen rried . Lönekostnadspåläggetbör höjas i motsvarande utsträckning och bör för /76 utgå med33 % av de aktuella lönebeloppen. Denna höjning som totalt motsvarar drygt 450mUj, kr. har beaktats vid beräkning avbudgetförslagets utgiftsanslag samt i beräkning avinkomsttiteln pensionsmedel m. m. Beträffande inkomstposter under rubrikenuppbörd i statens verksamhet förordar jag, efter samråd med berördadepartementschefer, följan de justeringar av beräkningar. Inkomster vid den statligaläkemedelskontrollen beräknar jag tUl . /75 och . /76 vilketinnebär en uppjustering med 1 768 ÖOO kr. resp. ; jämfört medriksrevisionsverkets kalkyl. Till följd av höjda taxor förutomlänssjukvård bör inkomster vid sjukhuset föras upp med 230milj. /75 och 232 mUj. /76.Riksrevisionsverket har beräknat in- 5~Riksdagen 1975.1 saml. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 46 komsternaför vartdera budgetåret till 228,1 milj. kr. Med anledning av att taxoma för förarprovändrats förordar jag att titelninkomster vid förs upp med 26 milj. kr. budgetåret1974/75 och 28,5 milj. kr. /76, vilket är 2,2 milj. kr. resp. 4,5 mUj. mer än vadriksrevisionsverket angett. Inkomsterna av fyravgifter, vilkariksrevisionsverket tagit upp med 89,5milj. /75 och 92,5 milj. kr. /76, beräknarjag nu till 96,2 milj. kr. kr., som en följd av att avgiftemahöjts . Till följd av ökad kapacitet vidmyntverket beräknas inkomst av myntning bli 9 milj. kr. högre än de 56 milj.kr. som tagits upp av för /76. Enligt beslut av under hösten1974 skall bankinspektionens kontrollverksamhet även innefatta de s. k.fondbolagen. Beslutet innebär ökade inkomster under titeln bidrag tillbankinspektionen. Jag beräknar inkomsterna under deima titel till 6 423 000 /75 och 6,9 milj. kr. /76 vUket innebär en uppjusteringmed . jämfört med riksrevisionsverketsinkomstberäkning. Till följd av ändrad anslagskonstruktionbortfaller titeln inkomster vid statenslantbrukskemiska laboratorium /76. Riksrevisionsverkethar beräknat inkomsterna under titeln tUl 2,4 milj. kr. Inkomster vid harav beräknats till 2 milj. kr. /75 och 2,5mUj. Dessa belopp bör räknas ned med 0,5 milj. kr.resp. 1 mUj kr. Riksrevisionsverkethar tagit upp inkomst av justering och ädelme-tallkontroll till . för /75. Jagberäknar inkomsten tUl 7,9 milj. kr. Fr. o. m. /75 ingår ävenstatens geologiska undersökning bland de myndigheter som skall leverera inkostnader för avskrivning och förräntningpå utmstrung tUl titeln ersättning för vissa komplementkostnader vidvissa myndigheter m. m. Jag beräknar därför inkomsterna budgetåren 1974/75 och1975/76 till . mer än vad riks-revisionsverketangett. Under rubriken diverse inkomster viU jagi anslutning till vad anförts om höjning av radpriset på tips från 40 till50 öre justera inkomsterna under titeln tipsmedel. har förbudgetåren 1974/75 och 1975/76 beräknat inkomsterna tiH 304 milj. kr. Jagräknar nu med att inkomsterna stiger med 4,6 mUj. /75 ochmed 41,8 mUj. Jag övergår nu tiU att redovisa deändringar i beräkningar som jag förordar beträffandeinkomster av statens kapitalfonder. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 47 Justering avriksrevisionsverkets beräkning av totalbudgetens inkomster (1 000-tal kr.) 1974/75 1975/76 Riksre- Förändring Riksrevi- Föränd- visions- enligt sionsverket ring en- verket före- ligtföre- (ny be- draganden dragan- räkning) den A Skatter, avgifter m. m. Skatt på inkomst och förmögenhet samt social försäkringsavgifter m. m. 32 300 000 -70 000 Lotterivinstskatt 160 000 000 +18 000 II Uppbörd i statens verk samhet Inkomster vid den statliga läkemedelskontrollen 9 098 398 +3 237 sjukhuset 228 100 + 1 900 228 100 + 3 900 Inkomster vid Fyravgifter Inkomst av myntning Bidrag till bankinspek tionen 6 373 + 50 6 800 + 100 Inkomster vid statens lantbrukskemiska labo ratorium 2 400 2 400 Inkomster vid statens livsmedelsverk 2 000 - 500 2 500 - 1 000 Inkomst av justering och ädelmetaUkontroll 952 + 6 948 Ersättning för vissa komplementkostnader vid vissa myndigheter m. m. 44 676 + 121 41306 + 87 Tipsmedel 304 000 000 +4J 800 B Inkomster av statenskapitalfonder IV Försvarets fastighetsfond 135 054 -4 700 VII Fondenför statens aktier 101 460 - 5 000 VIII Fonden för beredskapslagring 93 254 - 5 655 X Diverse kapitalfonder Övriga diverse kapital fonder 78338 + 200 C Beräknad övrigfinansie ring 2 341 206 + 1 200 2 389 487 + 3 100 föredraganden +22 287 +13169 Efter samråd med chefenför försvarsdepartementet beräknar jag inkomsterna på försvaretsfastighetsfond till . för /76 vilket är 4 700 000kr. nundre än vad angett. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 48 harberäknat inkomsterna på fonden för statens aktier tiU . Efter samråd med chefen för industridepartementet förordarjag att inkomsterna justeras ned med 5 milj. kr. Inkomsterna på fonden förbercdskapslagring har tagit upp med . Med beaktande av de kapilalmedel som enligt förslag påtilläggsstat denna dag kommer att stå till förfogande under jordbruksnämndensdelfond vid ingången av /76 förordar jag efter samråd med chefenför att inkomsterna beräknas tUl . Vidare beräknar jaginkomster från övriga diverse kapitalfonder tUI . för budgetåret1975/76. Enligt skulle inkomsterna bli . lägre.Min justering avser statens datamaskinfond. Beträffande beräknadövrig finansiering förordar jag efter samråd med chefen förkommunikationsdepartementet alt avskrivningsmedlen inom fond tasupp med . mera än vad riksrevisionsverkel angett för budgetåret1975/76. Vidare bör avskrivningsmedlen inom statens datamaskinfond förbudgetåren 1974/75 och 1975/76 las upp med 1,2 milj. kr. resp. 3 milj. kr. merän vad beräknat. Riksrevisionsverketsberäkningar i övrigt föranleder inte någon erinran från min sida. Totaltinnebär de av mig förordade avvikelserna uppräkningar av tolalbudgetensinkomster i förhållande till beräkning med ca 22 mUj. kr.för /75 och med ca 13 milj. kr. för /76 (tabell10). Jag beräknar således totalbudgetens inkomster för /75 till73 033 milj. kr. och för /76 tUl 81 317 mUj. Jag vdl nu ta upp fråganom investeringsplan och investeringsstater för /76. För varjekapitalfond fastställs en in-vesteringsstal. På statens ena sidaredovisas den sammanlagda bmtto-investeringen, investeringsanslagen, och påandra sidan upptas de medel som står lill förfogande för finansiering härav.Dessa medel utgörs dels av avskrivningsmedel inom fondema samt övriga inomfonderna tUlgängliga kapitalmedel, dels av avskrivningsmedel anvisade på driftbudgeten.De medel som hämtöver behövs betecknas investeringsbemyndigande. Investeringsbemyndigandenasammanställs tiU en investeringsplan, vars summa sedan avdrag skett förmedel som tillförs kapitalbudgeten över fonden för oregleradekapitalmedelsförluster samt för övrig kapitalåterbetalning avseende lån frånicke revolverande fonder utvisar det ytterligare medelstUlskott sombehövs" för investeringarnas genomförande. Investeringsplanen utgörkapitäibtldgötens utgiftssida. På motsatta sidan tas för kapitalbudgeténsfinansiering under beteckningen lånemedel upp en balanspost med samma beloppsom 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 49 Kapitalbudgetens utgifter och /76 Avskrivning Övriga kapi- Avskrivning Investerings- inomfon- talmedel frän drift- bemyndi- derna inom budgeten gande fonderna ] 343 395 000 1 875 469 000 306 577 000 141 620 000 - 5 000 000 40 000 000 64 227 000 AfFärsverksfonderna 3 306 601 000 II.Statensallmänna fastighetsfond 649 126 000 Försvarets fastighetsfond 297 801 000 Statens utlåningsfonder 2 385 807 000 V. Fonden för låneun derstöd 460607 000 VI.Fonden förstatens Fonden för förlag till Fonden för bered skapslagring 40000 000 IX.Diversekapitalfonder 287 402 000 7 678 964 000 9 i 3 600 000 19 002 000 30 604 000 66 331000 15 050 000 241038 000 27 746 000 18 000 000 192 701000 - - 510 338 000 - 97 910 000 56 120 000 - - 50 000000 - 65 000 000 144 523 000 1 550 000 77 102 000 2 152 200 000 216 512 000 1 157 903 000 4152 349 000 Övrig kapitalåtcrbetalning 23 875 000 Länemedel 4 127 474 000 Det böremellertid understrykas, att det på detta sätt framräknade lånemedelsbeloppetinte är delsamma som statens faktiska upplåningsbehov, eftersom här intemedräknats driftbudgetens över- eller underskott och hänsyn inte heller tagitstill förändringar i anslagsbehållningar och i disposition av rörliga krediter. För /76beräknas investeringsanslagen till totalt ca 7 679 mUj. För finansieringenav dessa investeringar skall i första hand anlitas dels de avskrivningsanslagsom i annat sammanhang denna dag begärs på driftbudgeten, dels kapitalbudgetensinkomster. Avskrivningsmedlen från driftbudgeten uppgår till 1 158 milj. kr.och inom kapitalfonderna tUlgängliga medel tUl 2 369 milj. kr. Medutgångspunkt häri kan investeringsbemyndigandena preliminärt beräknas till 4152 milj. kr. Kapitalbudgetens utgifter och finansiering /76framgår av sammanställning i tabell 11. Ett preliminärt förslagtill investeringsplan och investeringsstater för /76 medspecifikation av de i planen angivna investeringsbemyndigandena har upprättats(bUaga 4). Det slutiiga förslaget till investeringsplan bör anstå i avvaktan pådefinitiva förslag om investeringsanslag. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Sammanställning över behållningar päriksstatsanslag: Driftbudgeten.Milj, kr. Reservation Reservation Ökning (+) 30.6.73 30.6.74 minskning (-) och dess verk m. m. Tillkommer: indragna reservationer Avskrivning av nya kapitalinves- -148,1 Sammanställning över behållningar påriksstatsanslag: Ökning (+) minskning () under /74 Fonden för statens aktier Fonden för förlag till statsverket Tillkommer: indragna anslags- 1975:1 Bilagal Finansplanen 51 Beräkning av anslagsbehållningarnas utveckling 1974: 100beräknades anslagsbehållningarna komma att öka med 50 milj. kr. Det slutiiga utfaUet enligt riksrevisionsverketsbudgetredovisning blev sedan hänsyn tagits till effekten av indragnareservationer en ökning av anslagsbehållningen på tolalbudgeten med 904 milj.kr. Liksom under närmast föregående budgetår var en väsentlig förklaring tillden kraftiga uppbyggnaden av reservationer förskjutningar i utbetalningarna avde stora medelsanvisningar på tilläggssiat som gjordes ikonjunkturstimulerande syfte. En annan bidragande orsak till den stora ökningenav behållningarna var att förbmkningen av medel hänförliga tUlutvecklingsbiståndet blev mindre än väntat (tabellerna 12 och 13). De mera långsiktigaförändringama av anslagsbehållningarna framgår av sammanställningen i tabell14. steg anslagsbehållningarna kraftigt för att budgetåret1968/69 uppgå till inemot 5 mUjarder kr. Under /70 ägde enovanligt stor förbmkning av reserverade medel mm, vilket i huvudsak kanhänföras till lånefonden för bostadsbyggande. Därefter har behållningarna återökat för att under /74 nå den högst registreradenivån, eller nära . Behållningarna i procentav anvisade medel har som framgår av tabell 14 varit relativt konstanta framt. o. m. /69. Därefter har svängningarna i procentandelarnavarit relativt markanta. Nedgången av behållningamas relativa storlek /70 kan som tidigare framhållits i första hand hänföras tilllånefonden för bostadsbyggande. Även under budgetåren 1970/71 och 1971/72 sjönkbehållningarnas andel av anvisade medel. Vad gäller /72förklarades detta bl. a. av övergången tUl ett nytt budgetsystem inomförsvaret. Den kraftiga ökningen av medelsbehållningarna under bud-Tabell 14.Medelsbehållning vid utgången av budgetåren 1964/65-1973/74. 64/65 65/66 66/67 67/68 68/69 69/70 70/71 71/72 72/73 73/74 Reservationer pädriftbudgeten (exkl. avskrivningar av nya kapitalinvesteringar) 2,11 2,25 2,48 2,96 3,07 3,15 3,00 3,16 3,86 4,56 Outnyttjade belopppå investe ringsanslag 1,39 1,21 1,33 1,61 1,85 0,99 1,43 1,66 2,26 2,36 Summa 3,50 j 3,46 3,81 4,57 4,92 4,14 4,43 4,82 6,12 6,92 Ökning (+) resp. minskning ( ) under budgetåret +0,59 -0,04 +0,35 +0,76 +0,35 -0,78 +0,29 +0,39 +1,30 +0,81 Behållning i procent avunder budgetåret anvisade: reservationsanslag 38,1 39,8 40,9 43,4 45,2 43,1 38,7 30,1 47,2 50,8 investeringsanslag n'*' 44,8 32,6 30,1 33,2 36,6 17,2 18,1 21,0 26,9 28,3 reservations- och investerings anslag 40,5 36,9 36,3 39,2 40,5 31,7 28,3 26,2 37,0 39,9 Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 52 /73 var tUlräckligt stor för attånyo höja procenttalet avsevärt eller frän till . Detta är denavgjort största ökningen . Även tUl budgetåret1973/74 ökade behållningen i procent av anvisade medel om än i måttligaretakt.