prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Budgetförslaget /76 innebär attdet statiiga upplåningsbehovet beräknas ligga kvar på samma höga nivå somunder innevarande budgetår. Totalbudgeten 1973/74-(Milj. -1975/76 1973/74 Utfall 1975/76 Budgetprop. De totala statsinkomsterna beräknas /76 stiga med eller med nära 8,3 mUjarder kr. Dettainnebär en väsentligt lägre ökningstakt än vad som beräknas mellan de närmasttidigare budgetåren, vUket är en följd bl.a. av den tidigare beslutade skatteomläggningen, vilken trädde i kraftden och vilken får full effekt /76. Beräkningarna av statsinkomsterna harutförts av riksrevisionsverkel. Verket har därvid förutsatt en ökning avlönesumman om 1975 och 1976. Jag har inte funnit skäl att frångå dessaschablonantaganden. De totala statsutgifterna beräknas enligtbudgetförslaget /76 stiga med . eller knappt 10 %jämfört med det beräknade utfallet fÖr innevarande budgetår. Det är enväsentligt lägre ökningstakt än den beräknade ökningen av utgifterna på mellan /74 och innevarande budgetår. Merparten avutgiftsökningarna till /76 är av automatisk karaktär.Utgiftsberäkningarna för /76 skiljer sig från tidigare årsåtUlvida att ett täckningsanslag på 1 200 mUj. har lagts in för att täckaschablonmässigt framräknade höjningar av statstjänarlönerna åren 1975 och 1976trots att löneavtal mellan parterna ännu inte ingåtts. Beräkningen har gjortsutifrån schablonmässiga antaganden. Erfarenhetsmässigt uppkonmier underlöpande budgetår behov av medel för oförutsedda och ofrånkomliga behov. För attuppnå en ökad realism Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 32 i delta budgetförslag har under huvudtitelnOförutsedda utgifter ett anslag på 1 000 milj. kr. Detta beloppmotsvarar de senaste budgetårens genomsnittiiga behov av medel på tilläggsstat,exkl. medel för sysselsättningsfrämjandc åtgärder. Tidigare års ulfall visaralt utgifterna även med dessa justeringar ofta väsentligt överstiger vad somangetts i budgetförslagen. I det nu föreliggandebudgetförslaget har utgiftsökningen begränsats till i förhållandetiU del utfall som beräknas för innevarande budgetår. I förhållande lillden fastställda riksstaten blir utgiftsökningen eller ca 11,6miljarder kr. Utgiftsökningar inom ramen för lidigare gjorda åtaganden svararför den helt övervägande delen härav. Således svarar anslagen tdl utvecklingsbiståndet,den bostadspolitiska reformen och förbättringen av folkpensionerna för en utgiftsökningpå tillsammans . Vidare tillkommer 400 milj. kr. för den ökadelivsmedelssubventioneringen. Till dessa belopp skall också läggas kostnader förflera betydande förbättringar i form av ökad resurstilldelning till pågåendeverksamhet. Jag vdl också erinra om att regeringen avser att senare i årförelägga förslag tiU omfattande reformer i fråga omarbetsmarknadsutbildning och vuxenutbUdning. Vidare har skatleutredningennyligen lagt fram förslag i anledning av de lämnadetilläggsdirektiven. Proposition i anledning härav beräknas föreläggas riksdagenunder året. Till följd av nu nämnda reformer, som avses bli finansierade medarbetsgivaravgifter, kan budgetförslagels såväl inkomst- som utgiftssida kommaatt beröras. Arets budgetförslaginnebär en fortsättning av den tidigare förda politiken för trygghet ochsolidaritet. Det innehåller bl. a. betydande anslagshöjningar tdl följd av denyligen beslutade folkpensionsreformerna, som avses kompletterade med ettförslag under innevarande år om ökade möjligheter till en rörligpensionsålder. So.m ett led i pohtiken för jämställdhet mellan män och kvinnorökar bl. a. bidragen till daghem och kapaciteten i förskollärarutbildningen.Utöver de betydande reformer beträffande arbetsmarknadsutbildning ochvuxenutbildning som nämnts är de områden som prioriteras Jag vill först erinra om att en rad viktiga reformer påarbetsmarknadens område har trätt i kraft . Lagama omanställningsskydd och om vissa anställningsfrämjande åtgärder har inneburitväsentliga förbättringar för den enskUdes 1975:1 Bilagal Finansplanen , 33 trygghet.Sålunda gäller nu att uppsägning skall vara sakligt gmndad. Vidare har uppsägningstiderna förlängts.Arbetsmarknadsmyndigheterna har fått ökade möjligheter att påverkaföretagens anställningspolitik i syfte att ge arbete åt äldre och andrasvårplacerade personer. Skyddsombudens ställnmg på arbetsplatserna har stärktsoch de fackliga förtroendemännens möjligheter att på betald arbetstid fullgörasina fackliga arbetsuppgifter har förbättrats. Från gällerockså regler om rätt till ledighet för utbildning. Ibudgetpropositionen föreslås en fortsatt kraftig utbyggnad av arbetsförmedlingens kapacitet. Hittillsunder har arbetsförmedlingarna förstärkts med sammanlagt 760tjänster. I årets budgetförslag föreslås enförstärkning av arbetsmarknadsverket med ytterligare 350 anställda. Föratt öka effektiviteten hos förmedlingarna kommer satsningen på ADB attkraftigt förstärkas. Arbetsmarknadsutbildningen omfattar underinnevarande budgetår ca 135 000 personer.Kommittén för översyn av arbetsmarknadsutbildningen (KAMU) överiämnadeunder sitt betänkande i vHket föreslåsbl. a. ett helt nytt bidragssystem vid sådan utbildning. Remissbehandlingenav förslagen har avslutats och regeringen kommer i särskildproposition att anmäla sina förslag för . De nya reglernaavses träda i kraft . Som tidigare nämnts fömtses reformen blifinansierad via höjda arbetsgivaravgifter. 1 avvaktan härpå föreslås nu attgmndbidragen vid arbetsmarknadsutbildning höjs med . från den 1juli 1975 utöver den höjning med . som genomförts från den 1 januari1975. Arbetsmiljön utgör en väsentiig del avdet omfattande reformarbete som pågår fören social förnyelse av arbetslivet. En ny arbetarskyddsorganisationgenomfördes varvid antalet yrkesinspektionsdistriktökades från 11 till 19. Den kraftiga personalförstärkning som skett undersenare år fortsätter även under /76. Sålunda tillförsyrkesinspektionen och arbetarskyddsstyrelsen ytterligare 78 tjänster. Det bör också påpekas, att ett viktigtled i strävandena att förbättra arbetsmiljönär de beslut som fattats om avsättning av företagens vinstmedel till s. k.arbetsmUjöfonder. De anstäUda har tillförsäkrats ett avgörandeinflytande på användningen av dessa medel, som kommer att möjliggöra betydandeförbättringar i arbetsmUjön. Genom beslut av 1974års riksdag har väsentliga reformer genomförts inom det bostadspolitiskaområdet. Reformerna avser främstbostadsfinansieringen, markpolitiken, konkurrensen inom bostadsbyggandet,åtgärder för förbättrad boendemiljö, bostadstilläggen ochhyreslagsliflningen. Ifråga om bostadsfinansieringen innebär reformerna direkta sub- 3Riksdagen 1975.1 saml. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 34 ventionervilka undanröjer problemen med skuldökning inom länesystemet. Genom den nya finansieringsreformen uppnåsvidare en bättre likställdhet i fråga om boendekostnader för olikabesittningsformer och bättre förutsättningar för en i förhållande till deboendes betalningsförmåga rimlig hyresnivå i senare årgångar av hus.Nyproduktionen av hyres- och bostadsrättslägenheter får genom det nyafinansieringssystemet en garanterad ränta på . För hus som bebos avlåntagaren blir motsvarande ränta 6 %.Räntesubventionerna avvecklas successivt. Reformerna inomfinansieringssystemet innebär vidare bl. a. en höjning av statslånets storlekoch den övre lånegränsen för hus som bebos av låntagaren samt förbostadsrättslägenheter. Statens kostnader för de nya räntebidragen beräknas /76 komma att uppgå till 2 150 milj. kr. Medel beräknas också för särskildastatliga bidrag som syftar till att möjliggöraen successiv förbättring av miljön i tidigare byggda bostadsområden ochdärigenom öka deras användbarhet och attraktivitet. Med vissa undantagoch övergångsbestämmelser skall enligt beslut statliga bostadslån endast utgå ide fall kommunen upplåtit marken (s. k. markvillkor). a. för attunderlätta genomförandet av markvillkoret tillförs lånefonden för kommunalamarkförvärv ytterligare 150 milj. kr., vilket är 25 milj. kr. mer äninnevarande budgetår. Inberäknat inflytande amorteringar kommer härigenom 170milj. att vara disponibla för nyutlåning. De nuvarande lånemöjligheterna för atttäcka hyresförluster föreslås bli utsträckta till att gälla även förlusterunder . För eftergifter av sådana lån har i budgetförslagetavsatts 75 milj. kr. I enlighet med tidigare gjorda utfästelser föreslås att anslagen tUlutvecklingsbistånd ökas så att de kommer att uppgå till avbruttonationalprodukten. Detta innebär cn uppgång med nära 760 mUj. Av ökningen avser 300 milj. kr.det multUaterala biståndet och 440 mUj. det bilaterala samarbetet.Av de sammanlagda biståndsanslagen på 2 860 milj. kr. beräknas 500 milj. kr. för varuleveranser frånSverige, s. k. bundet bistånd. Vidare avsätts inom ramen för det totalabiståndet drygt 200 milj. kr. Som jag tidigare utvecklat ingårindustrins utbyggnad som ett väsentligtled i den ekonomiska politiken. Satsningen på industripolitiken fortsätter.Ett väsentligt led i denna politik är att främja teknisk forskning ochutveckling. Anslagen för detta ändamål föreslås därför bli avsevärt uppräknadenästa år. Av stor betydelse är också de insatser staten gör för att främja demindre och medelstora företagens utveckling. Uppbyggnaden av resurserna fördenna verksamhet fortsätter. Den omfattande investeringsverksamheten inomStatsföretag med syfte att bl. a. öka förädlingsgraden inom vårabasindustrier fullföljs. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 35 med att uppföra det nya stålverket i ,80, inleds . Jag övergår nu till attkommentera vissa förändringar i övrigt i årets budgetförslag. 1 tabell 8 angesulgiftsförändringarna mellan innevarande budgetårs riksstat och förslaget tillstatsbudget för /76. Det störstautgiftsområdet avser allmän försäkring som svarar för avutgiftsökningen och ulgör samma andel av de totala utgifterna. I förhållande tillinnevarande års riksstat ökar anslaget till folkpensioneringen med 2 840 milj.kr. och uppgår därmed till . Av anslagsökningen ulgör 1 885milj. kostnader för värdesäkringen av pensionerna medan 695 milj. kr.anslås till förbättrade pensionsförmåner. Sålunda höjdes fr. o. m. 1 januari1975 grundpensionen för ensamstående från tUl av basbeloppet och förmakar från tdl av basbeloppet. Folkpensionens årsbelopp inkl.pensionstillskott men exkl. kommunala bostadstUlägg uppgår f. n. till 10 170kr. för ensamstående och tiU . tillkommerytterligare ett pensionstillskott om . räknat på nuvarandebasbelopp för dem som saknar ATP eller har läg ATP. De totalasjukförsäkringsförmånerna inkl. föräldraförsäkringen beräknas kommaatt uppgå tiU ca 11,9 mUjarder kr. Enligt de nya finansicringsregler som gällerfr. o. m. täcks (avrundade belopp) Förändring från förslag riksstat 1974/75 1975/76 Milj. kr. Allmän försäkring 18 190 Utbildningoch forskning 12890 Totalförsvar 10280 Kommunikationeroch energi försörjning 7670 Stöd tillbarnfamiljer 5600 Arbetsmarknads-och loka liseringspolitik 5 130 Räntor påstatsskulden 4500 Bostadspolitik 4330 Skatteutjämningsbidragm. 4020 Hälso-,sjuk- och socialvård 3770 Rätts- ochpolisväsende 3490 Internationelltutvecklings samarbete 2860 Prisstöd för livsmedel m. m. Totalt 93 220 +11600 +14 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 36 av dessa kostnader genom statsbidrag medan återstoden finansieras avsocialförsäkringsavgifter från arbetsgivarna. Anslagsutvecklingeninom gmppen utbildning och forskning präglas liksom senaste budgetår av attungdomsskolan nu i huvudsak är utbyggd ochatt tillströmningen till högre utbildning stabiliserats efter en tidigareminskning. Detta medför att den snabba utgiftsökningen som allt sedan1960-talets början karakteriserat detta område nu har dämpats. Bidragen tilldriften av grundskolor och gymnasieskolor ökar med ca 680 milj. kr. men dennaökning är i huvudsak av automatisk karaktär. För särskilda åtgärder igmndskolan satsas liksom innevarande budgetår 30 milj. kr. Medlen avses främstanvändas i storstadskommuner och i kommuner med ett stort inslag av invandrare.För /76 föreslås ett oförändrat antal intagningsplatser igymnasieskolan. Inom deima ram beräknas en ökning av antalet elevplatser på detvååriga yrkesinriktade linjerna. och högskolor, som i huvudsak sammanhänger med tidigare fattade beslut,uppgår till ca 220 mUj. medan anslagen tUl studiesociala ändamål stigermed ca 40 mUj. Intagningen till förskollärarutbildning föreslås öka medanintagningen till vissa andralärarutbildningar minskar. Anslagen till forskningsråden räknas upp medca . åt vuxna (SVUX) och kommittén förförsöksverksamhet med vuxenutbildning (FÖVUX) har redovisat förslag om bl. a.ett kraftigt förbättrat studiestöd åt vuxenstuderande på heltid och deltid. Förslagen har remissbehandlats.Regeringen avser att förelägga proposition ifrågan. Anslagen tilltotalförsvaret domineras av anslagen till det militära försvaret. Planeringsramen för de kommandefem budgetåren bygger helt försvarsbeslut. Den fömtseddautgiftsramen /76 innebär en oförändrad medelstilldelning i fastapriser. Prisregleringen kräver enanslagsuppräkning med ca 1 400 mUj. Inom ramen härför föreslåsbetydande förbättringar av värapliktsförmånema. Sålunda höjsutryckningsbidraget från . Dagpenningen ökas med . Inom utgiftsgruppen kommunikationer ochenergiförsörjning föreslås stora anslagsökningar till vägväsendet, statensjärnvägar och till byggande av flygplatser.Vägväsendet får ytterligare ca 260 milj. kr. med tyngdpunkten lagd påvägunderhållet. Förnyelsen av statens järnvägars fasta anläggningar och mllandemateriel fortsätter i syfte att stärka järnvägens konkurrenskraft och möta dekrav som ställs. Ramen för SJ:s investeringar föreslås öka till 480 milj. kr.Samtidigt som rationaliseringar och investeringar förbättrat affärsbanenätetskonkurrenskraft gentemot andra transportalternativ visar det trafiksvaga näteten fortsatt trafikminskning och kostnadsökning. Som en följd härav ökarersättningen till SJ för det olönsamma nätet med 110 mUj. tUl 545 milj. kr.Luftfarts- Prop.1975:1 Bilagal Finansplanen .- 37 verketsinvesteringar ökar kraftigt, framför allt på grund av att arbetena på den nyaflygplatsen för /Boråsregionen nu går in i ett intensivt skede. Inomsjöfartsområdet anslås medel för anskaffning av ytterligare en isbrytare ochför en kraftigt ökad långivning till den mindre skeppsfarten. Frågor som gällerenergiförsörjningen kommer regeringen alt behandla längre fram i en särskild proposition. I avvaktan härpålas anslagen på detta område upp med oförändrade belopp. Beslut om vissa ändringar i fråga om bostadstilläggen fattadesav riksdag. Beslutet irmebär bl. a. höjda in-komslgränser för samt ändraderegler för avtrappningen av bidragen. Ibudgetpropositionen föreslås hämtöver en höjning av inkomstgränserna även förår 1976. Totalt beräknas statens utgifter för bostads-lUläggen komma att öka med 250 milj. kr. till 1345 milj. kr. för /76. Statsbidragen til!åtgärder för barnomsorg ökar med ca 230 milj. kr. Bidragen till drift av daghem ochfritidshem höjs sålunda fr. o. m. med . till 7 500 kr.per plats och år för daghem och med . per plats och år förfritidshem. Vidare höjs bidraget tillanordnande av daghem och fritidshem räknat fr. o. m. med . Av betydelse i detta sammanhang är också att intagningen tillförskollärarutbildning liksom lill barnskötarutbildning föreslås öka. I anslagsgmppen ingår också statens kostnaderför bidragsförskott. Sådana förskott utgår endast till bam som är svenskmedborgare. För barn från de nordiska länderna gäller i princip samma reglersom för svenska bam. F. o. m. den 1 januari1976 föreslås att bidragsförskott skall kunna utgå även till barn som inte ärsvensk medborgare om barnet eller vårdnadshavaren sedan minst sex månadervistats i riket. Kostnadsökningen beräknas till ca 8 milj. kr. Utöver de redan tidigare redovisade insatsernaför trygghet på arbetsmarknaden och förbättrad arbetsmiljö kan nämnas alt dearbetsmarknadspolitiska insatserna för de handikappade ökar med 140 milj. kr.tUl 815 milj. kr. för / 76. Av anslagsökningen går 60 milj. kr.till halvskyddad sysselsättning, 50 milj. kr. till arkivarbeten och 10 milj.kr. till utbildning av svårplacerade. För att underlätta för handikappade attskaffa motorfordon höjs bidraget med . För detregionalpolitiska stödet har riksdag fastställt en fem-årsram förperioden /741977/78 om totalt 2 500 milj. kr. Arets budgetförslag är anpassat härtill. har lagt framförslag om ett samlat ålgärdsprogram för den framtida inriktningen avsamhällets åtgärder till förmån för invandrarnas sociala och kulturellasituation. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 38 kommer att föreläggas . Av tabeU 9 framgår att statsskulden ökat kraftigt och därmed ocksåutgifterna för räntebetalningar. För /76 begärs ett anslag på 4500 milj. kr., vilket innebär en ökningmed 1 025 milj. kr. från innevarande budgetår. Anslagshöjningensammanhänger med den ökade upplåning som följer av det /75 beräknadebudgetunderskottet. Statsskuld och utgående räntor vissa är19601975, milj. kr. 1960 1965 1970 1971 1972 1973 1974* 1975* slutet av året 22 770 21512 36 155 38 786 45 136 51287 62 000 74 500 852 907 1954 2 105 2 209 2 594 3150 4 000 Reformverksamheten i fråga ombostadspolitik har jag tidigare redovisat. Totalt ökar utgifterna för dettaändamål med ca 800 milj. kr. Inom anslagsgruppenskatteutjämningsbidrag m. m. ökar anslagsbehovet för skatleutjämningsbidragenmed 150 milj. kr. till nästa budgetår ochuppgår därmed till 2 800 milj. kr. De största bidragen utgår tUl Gotlandoch kommunerna i de fyra nordligaste länen och de lägsta bidragen till storstadslänen. För landet som helhet utgår underår 1975 i skatteutjämningsbidrag . per invånare motsvarande enutdebitering av 2: . Skattebortfallsbidragen, som utgår föratt kompensera kommunerna för det inkomstbortfall som uppstod till följd av1970 års skattereform, uppgår för nästa budgetår till 1 100 milj. kr. Dessabidrag minskar efter hand som den förloradeskattekraften återvinns. Minskningen till nästa budgetår uppgår till 85milj. Till anslagsgruppenhälso-, sjuk- och socialvård hör bl. a. anslagen till psykiatrisk sjukvård, nykterhetsvård,ungdomsvård, åldringsvård samt hjälp åthandikappade. Utgiftsökningen med ca 450 milj. kr. för dessa ändamål ärväsentiigen av automatisk karaktär. Ett nytt statsbidrag för kommunalfärdtjänst för handikappade samt ändrade statsbidragsregler för social hemhjälpmedför en anslagsökning med 30 milj. kr. Inom anslagsgruppenrätts- och polisväsende stiger kostnaderna för polisväsendet med ca 220 milj.kr. Polisväsendet tUlförs i enlighet med brottskommissionens förslag drygt 500tjänster, varav 400 för polismän. Dentekniska utrustningen förnyas och kompletteras. Bland annat kommer 660 bilaroch 100 motorcyklar att bytas ut för en kostnad av ca 23 milj. kr. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 39 Domstolarna tillförs ca 60 nya tjänster.En central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet, ,inrättas i den inrättas en för hela landelgemensam bostadsdom- stol, som skall vara fullföljds- ochslutinstans i de ärenden som avgörs av hyresnämnderna. Genomförandet av den av statsmakterna år1973 beslutade kriminalvårdsreformen fortsätter. Frivården tillförs 64 nyatjänster. Antalet platser vidkriminalvårdsanstalterna uppgick till 5 095. Beläggningenvid anstalterna har successivt sjunkit. Beslut har därförfattats att antalet platser skall ha reducerats med 300. Med hänsyn tUl behovet avplatser inom kommer en ny lokalanstalt med 40platser att uppföras. Anslagen förinternationellt utvecklingssamarbete ökar som tidigare nämnts med nära 760 milj. kr. Tillprisstöd för livsmedel m. m. har tagits upp ett beräknat belopp av kr., vilket i huvudsak utgör kostnaderför subventionering av priserna. Den subventionsnivå som uppnåtts vid utgången av bibehåUs och ökas genom att de medel somunder enligt över enskommelse skall tillförasjordbmket finansieras till hälften över stats budgeten. Under mbriken övrigt redovisasutgifter för flera olika ändamål, bl. a. kultur, idrott, miljövård, näringarsfrämjande samt vissa allmänna förvaltningsmyndigheter. För reformer på kulturområdet harberäknats sammanlagt närmare 30 milj. kr. Ibudgetpropositionen redovisas förslag avseende bl. a. ökade bidrag tUl regionala och lokala teater-, dans-och musikinstitutioner samt ökat stöd till kulturprogram inom föreningslivet. Isärskild proposition kommer förslag att läggas fram om reformer rörandebl. a. litteratur, folkbibliotek och kulturminnesvård. Stödetlill idrotten föreslås öka med 10,5 milj. kr. till ca 100 milj. kr. Förslag om ett ökatstöd till ungdomsverksamheten kommer att redovisasi särskild proposition. På miljöområdet har den omfattandeutbyggnaden av kommunala reningsverkfortsatt även . t. o. m. 1974 beräknas totalt 2,5mUjarder kr. ha investerats i kommunala avloppsreningsverk. Till dessainvesteringar har utgått mer än . Utbyggnaden avreningsverkskapaciteten har lett till en kraftig minskning av utsläppen avföroreningar. Ar 1968 saknade av hushållen anslutning till reningsverk. är det endast en procent.För nästa budgetår föreslås en oförändrad bidragsram av 130 milj. kr. Också på industrisidan har utbyggnaden avreningsanordningar varit omfattande. Statsbidrag har underlättat för den äldreindustrin att uppfylla ökade krav på reningsåtgärder. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 40 lagt770 milj. kr. anslagits lill miljövårdande åtgärder inom industrin. Detta harmöjliggjort investeringar på ca . Bidragsgivningen föreslås upphöra med utgången avinnevarande budgetår. Ett anslag av 15 milj. kr. för bidrag lUlavfallsanläggningar m.m. föreslås för nästa budgetår. Föregående års satsningar på förbättradkontroU av deklarationer följs upp med motsvarande förbättring avmöjligheterna att sak-föra upptäckta felaktigheter. I detta syfte har 73 nyatjänster tillförts länsskatterälterna och länsstyrelsernas skatteavdelningar. Länsstyrelserna har under de senaste årentUlförts en rad nya uppgifter. Personalen har ökat tUl följd härav. För attförse länsstyrelserna med rationella arbetslokaler har en viss ökning ibyggnadsverksamheten för länsstyrelserna blivit nödvändig. I samband med budgetpropositionen läggsförslag fram om att en ny folk- och bostadsräkning genomförs under hösten 1975.Kostnaden härför beräknas totalt till 63 milj. kr., varav 26,5 milj. kr. fallerpå nästa budgetår. Till rubriken övrigt har även förts bl.a. utgifter som följer av dels beräknad förbrukning av äldre reservations- ochinvesleringsanslag, dels beräknad ökning av affärsverkens m. fl. disposition avrörliga krediter. Mot bakgrund av en relativttillfredsställande utveckling har vi att möta 1975, med storosäkerhet beträffande framtiden. Det riskfyllda lägetmed olje- och energikris över världen kunde dessbättre i huvudsak bemästras.Tillgången på olja och oljeprodukter samt folkhushållets försörjning med energihar på det hela taget uppehållits på etttillfredsställande sätt. Det har dock lett till en fyrdubbling av priset påråolja med konsekvenser i form av en allmän prisstegringsvåg hos oss ochmnt om i världen . Det har också medfört ett starkt behovav att hushålla med den knapp-helsvara som världens oljetillgångar tenderarutgöra och att se om våra egna möjligheter att viaersättningsproduktion av energi reducera vårt så starka oljeberoende.Regeringens ställningstagande i dessa för vär ekonomi helt avgörande frågorkommer att redovisas senare i vår. Vårt land har varit i den favoriseradesituationen att parallellt med oljeprisslegringen,den internationella efterfrågan på våra lunga exportprodukter varit högoch prismässigt fördelaktig. , järn och stål, sågat virke, massa och papperhar således haft gynnsamma avsättningsförhållanden både i fråga om kvantitetoch priser. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 41 ningarnapå vår bytesbalans har därför i viss mån reducerats. Trots detta har viemellertid fått vidkännas en försämring i bytesbalansen på ca 8 miljarder kr.mellan åren 1973 och 1974. Vårt välkomna överskott i varu- ochtjänsteutbytet med utlandet har förbytts i underskott och valutareservenavtappades med ca . Vårt underskott mot omvärldenkommer enligt gällande prognoser att öka .