prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — För detta ändamål avser jag att föreslå regeringenatt viss försöksverksamhet genomförs i samband med utbyggnaden av nya bostadsområden i . Härvid kan den nyaskyddsrumsplaneringen prövas ocholika skyddsrumslösningar praktiskt tillämpas. Jag bedömer att erfarenheterna av försöket får betydande värde fördet fortsatta arbetet. Jag räknar med atl kostnaderna för försöksverksamhetenunder /77 tas inom dengivna planeringsramen för civilförsvarets verksamhet. I civilför.svarets planering ingår att enliglgällande organisationsplaner inrättaoch utrusta ledningscentraler och andra skyddade uppehållsplatser för del allmänna civilförsvaret och att anläggabranddammar för att förse brandförsvaretmed vatten under krigsförhållanden. Anordningarna utförs av kommunerna som fårstatsbidrag med två tredjedelar av kostnaden. Kommunernas medverkan och skyldighet att byggacivilförsvarsanläggningar av dessaslag har sin grund i att civilförsvaret alltsedan tillkomsten på 1940-talei har en förankring. Det bör alltjämt varaen uppgift alt svara föratt anordningarna uppförs och förvaltas. Med hänsyn till den betydelsesom anordningarna har för totalförsvaret bör emellertid kostnaderna för atl uppföra anläggningarna i förstahand ses som en försvarsutgift. Underperioden /77-1980/81 är kostnaderna för att uppföra ledningscentraler, skyddsrum för framskjutna enheter,observationsplatser och branddammarför civilförsvaret ca 165 milj. kr.,varav kommunerna enligt nuvaranderegler betalar ca 55 milj. kr. Jag avser atl i annat sammanhang föreslå sådanändring i civilförsvarslagen att statsbidrag till kommunerna ulgår för helakostnaden. För /77 torde utgifterna till följd härav bli mellan 3 och 5 milj. kr. Beiräffande förbättringar av förmånerna till civilförsvarspliktiga vill jag erinra om beslut vid 1975årsriksmöle(prop. 1975:37,FöU1975:18,rskr 1975:195) om ell nyttförmånssystem för värnplikliga m. fl. Jag återkommer i det följande till de medel som har satts av föratt förverkligadenna reform. 1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Planeringen förcivilförsvarets utveckling underperioden /77-1980/81 bör ske enligt en planeringsram som utgårhorisontellt från basbeloppet i denutgiftsram som jag förordar i del följande (s. 76) Basbeloppet uppgår lill 167,4 milj. kr. Det innebär en totalplaneringsram under perioden1976/77-1980/81 om 852 milj. kr. 1 planeringen bör förutsättas alt kompensation förpris- och löneförändringar kommeratl ske enligl netioprisindex. Ramen avser endast sådan verksamhet som finansieras från fjärde huvudtiteln enliglnuvarande regler för fördelningen av civilförsvarels kosinader mellan stal,kommuner och enskilda. Härvid skall dock beaktas alt ändrade stalsbidragsreglerenligl vad jag har anfört i detföregående kommer alt föreslås alt gälla från den . Den fortsalla planeringen bör skemed dessa förulsällningar. Planeringsramens procentuella fördelning påavvägningsområden framgår av följande tabell (prisläge ;milj. Vidmakthållande på kort sikt av Omsättning av äldre och till- försel av nya försvarsresurser Utöver planeringsramen kommer kosinader underprogramplaneperioden för regional administration hos civilbefälhavareoch länsstyrelser (150 milj. ),underhåll och drift av civilförsvarsanläggningar som kommunerna svarar för (ca 14 milj. och verkskydd (ca 50 milj. Härtill kommer kostnaderna för skyddsrum som ställs i ordningför befolkningen i anläggningar och byggnader av olika slag, bl. a. ifierfamiljshus. tillkom 280 000 skyddsrumsplatser, 225 000 platseroch 125 000 platser.Genomsnittskostnaden per plats har tidigare beräknats till . Det betyder atl kostnaderna för exempelvis 200 000 skyddsrumsplatser äruppskattningsvis ca 100 milj. kr. Skycdsrumsbyggandel kan förutses få minskadomfattning under de närmaste årenberoende på atl bostadsproduktionen avlar. Fr. o. m. när del nya skyddsrumssystemet börjartillämpas förutses dock produktionenav skyddsrum öka till följd av attskyddsrumsplaneringen då ocksåomfattarskyddfördem som bor i låghus och i bristområden. Dessa frågor kommeratl behandlas av försvarsutredning. 1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 56 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen atl godkänna de riktlinjer för civilförsvaretsfortsatta inriktning som jag har angett i del föregående. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 57 Verksamlieteninom det militära försvaret ocii civilförsvaret under /75 Myndigheterna har enligt utfärdade anvisningarlämnat in årsredovisningar /75. Årsredovisningarna utgör en återredovisning av de i regleringsbrevet angivna uppdragen m. m. Detas därför upp och presenteras underresp. Jag finner det emellertid angelägel att också lämna en sammanfallande redogörelse för huruppgiftema har genomförts och tilldelade resurser använts samt orsakerna till eventuella störningar i den planeradeverksamheten. Verksamheten inom huvudproduktionsområdel Ledningoch förbandsverksamhel har i huvudsak genomförts enligt fastställda planer. Beslutade omorganisationer i liigre regional ochlokal instans inom armén och marinenhar i huvudsak sluiföns. Även tidigare beslutade förbandsindrag-ningarinom flygvapnet har i allt väsentligt genomförts. Organisaiionsiindringama i nnebärbl. a. för armén ökad samordning inom försvarsområdena, för marinenfortsalt omorganisation av örlogsbaser och kusiartilleriförsvar saml för flygvapnet av veckling av tre fiollilj-ochkåradminist rat ioner. klen mån målen inle helt har kunnat nås beror detta främst på all föruisali utbyggnad av skollokaler, förråd m. m. inle har kunnat slutföras. Vidare har omorganisation av rortifikalionsför-valtningen och försvarets forskningsanstaltförberetts. Försvarets datacentral inrättades . Antalet anställda inom försvarsmakten har minskali huvudsak planenligt. Överbefälhavarenanför att rekryteringen av regemenlsofficerare har varit tillfredsställandemedan kompaniofflcers-. och plutonsofflcersrekryteringen inom flerasektorer inte har motsvarat målen. Samma förhållanden gäller i stort för den civilmilitära personalen. Ellspeciellt och besvärande problem utgöravgången av flygförare från flygvapnet till den civila luftfarten. De kvalitativa målen för utbildningen av och till fast anställd personal har i huvudsak nåtts. Inom armén föreligger vissabrister beträffande irupp-föring ochtrupputbildning främst på grund av bristande lillgång på öy-ningstrupp. Inom fiygvapnet har utbildningsmåletför fiygande personal inle heltnåtts på grund av brister i fiygtidsproduktionen. Liksom /74 vardel kvantitativa resultatet vid reservofficerskurs I och 2 vid arménotillfredsställande. Grundutbildningen av värnplikliga avsågs omfaila drygt14.7 milj. tjänsl-göringsdagar. Delverkliga utfallet blev något mer än 14,1 milj. Avgångarna har ökal i förhållande lill /74. Orsakerna härtill har intehelt kunnat klarläggas och överbefälhavaren anmäler att ökningen kan vara av tillfällignatur. Överbefälhavaren anför att hans Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 58 målom högsl avgångar ännu inte har nåtts och all åtgärder måste vidtasför att reducera avgångarna. Beträffande del kvalitativa resultatet redovisarförsvarsgrenscheferna godtagbarautbildningsresultat för förbandens huvuduppgifter. Utbildning i an-drahandsbefatiningar, reservmetoder m. m. ryms inle inom utbildningstiden. Vidare redovisasbrister avseende fält- och sjövana. Repetiiionsutbildning har genomförts i stort sellsom planerat, dvs. med ca IIOOOOvärnpliktiga. Av dessa har drygt 100 000 genomfört krigsför-bandsövningar medan övriga har deltagit isärskild övning eller mobiliseringsövning. För vissa förband har tillämpatsell differentierat och avkortat utbildningssystem. Överbefälhavaren bedömer allförband som har haft kort utbildningstideller som endast har övat vissa funktioner behöver kompletterande utbildning för sina uppgifter utöverhuvuduppgiften. En avkortadoch/eller differentierad repetitionsutbildning medför dock all elt större antal förband kan övas i sina huvuduppgifter.Försöken härmed bör därför fortsätta tills tillräckliga erfarenheler harvunnits. Överbefälhavaren har i särskild skrivelse lämnatförslag om åtgärder för atl avhjälpade enligt honom största bristerna på personal- och utbildningsområdet. Skrivelsen är f n. under beredning inomförsvarsdepartementet. Verksamheien inom huvudproduktionsområdel Materielanskaffning har i huvudsak följt uppgjorda planer.Materielleveranserna har varit betydande.Till armén har planenligt levererats tidigare beställda infanterikanonvagnar. stort antal standard- ochterrängfordon har tillförts organisationen. Av övrig levererad materiel kannämnas bl.a. automalkarbiner, stridsvagnsminor, övningsammunition ochbeklädnadsutruslning. Centralinslrumenteringför luftvärnet av lyp 760 har renoverats planenligt. Till marinen har levererats tre av tidigare beställdatolv torpedbåtar av typ (Spica), ett torped-och robotbärgningsfarlygsamt etianial trans-porlbåtar och minarbetsbåtar för kustartilleriet.Tunga kustartilleribaiterier av lypERSTA håller på au monteras. Vidare kan nämnas all minmaterielen planenligt har moderniserats. För flygvapnets vidkommandehar anskaff-ningsprogrammel för deolika versionerna av fiygplansystem 37 i stort kunnat följas. På flygplan 35 Draken har vidtagits vissamodifieringsåtgärder i syfte attförbättra flygsäkerheten. Stridsledningssyslemet har förbättrats genomåtgärder på spanings- och sambandsområdena. Beställningsverksamhelen har inriktats på atlfullfölja och komplettera tidigare beställda viktigare vapensystem. Endasi eltfåtal slörre nya maierielobjeki harbeställts under budgetåret. Sålunda har seriebeslällning skett av luftvärnsrobotsystem 70, 16 pairullbåtar avtyp Jägaren och de 30 första flygplanenav typ JA 37 . Övrig beställd materiel utgörs bl.a. av vapenmaierielsom handeldvapen, specialammuniiion, minmateriel, sambands- och stridsledningsmateriel m. m.,fordonsmateriel samt beklädnads-utrustningar. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 59 Verksamheten inom huvudproduktionsområdet Anskaffning av anläggningar m.m. har i allt väsentligt kunnat genomföras på det sättsom var planerat. Totalt har i runt tal 2 600 ha mark anskaffats.Markanskaffningen för armén har ihuvudsak kunnat genomföras i planerad omfattning. Resurserna har emellertid fördelats om mellan aktuellaförvärvsobjekt främst till följd av svårigheter att i vissa fall träffa frivilligaavtal. För övriga huvudprogram har behövlig markanskaffning i stort settkunnat genomföras. Beiräffande anskaffning av befästningar m. m. harsamtliga planerade 15 större objektbörjat byggas. I fråga om anskaffning av kaserner m. m. har 22 slörre objekl påbörjats av de 26 som varplanerade. De objekt som av olika skälinte har kunnat påbörjas är två fredsförråd vid KA I i , etl fredsförråd vid KA 3 i och en brandövningsplats vid F 14 i . Verksamheien avseendeiståndsättning av belastningar och kaserner m.m. har bl. a. resulterat i all elva kaserner blivit färdigrenoverade under /75 och atl renovering av nio kaserner har påbörjats under samma tid.Även övrig verksamhet inom detta område har i huvudsak genomförts ienlighet med planerna. Verksamheten inom huvudproduktionsområdel Forskningoch utveckling häri fråga om tillämpad objeklbundenforskningsamlutveckling och försöksverksamhet istort genomförts enligt uppgjorda planer. 1 likhet med föregåendeår har huvuddelen av resursemaanvänts föratt utveckla JA 37 Viggenmed tillhörande utrustning. Flygulprovning av styrsystem och andra delsystem lilljaklversionen av hargenomförts. Beträffande flygplans-utrustningenkan nämnas alt tidigare beställt lyparbeie och lypulveckling av radar för JA 37 och räddningssyslem lill flygplan 37 har bedrivits planenligt. För arméns vidkommande harverksamheien huvudsakligen omfaltat vapenmaieriel och fordon. Truppförsök med arméns nya fältarlilleripjäs,haubits 77, har genomförts. På fordonssidan har bedrivits studier av och försökmed en ny bandvagns-generation. För marinens vidkommande har viss projekteringoch utveckling samt försök beträffande fartygs- och kustarlilleriobjektgenomförts. På va-penområdel har modiflering pågått av det norskasjörobolsystemet Pingvin. Härutöver har löpande försök inomvapenmaterielområdel genomförts. Tillämpad, ej objektbunden forskning samtkunskapsuppbyggande forskning harfrämst bedrivits av försvarels forskningsanstalt och I huvudsak kunnatgenomföras planenligt. Sammanfattningsvis anserjag att det redovisaderesultatet av verksamheten inom det militära försvaret under budgetåret1974/75 svarar mot de krav som börställas mot bakgrund av lämnade uppdrag och tilldelade resurser. Jag går därefter över till del ekonomiska utfallet för /75. Utgiftsramen fördel militära försvaret uppgick till 7 221 milj.kr. 1975/76:100 Bilaga 6Försvarsdepartementet 60 iprisläge (prop. 61, FöU 1974:19, rskr 1974:190). På grund av prisstegringar skall ramenräknas upp enligt netioprisindex . I medelprisläge för budgetåret1974/75, dvs. efter kompensation för prisökningarna, gick alltså ramen upptill (1,2262 -7 221) avrundat 8 854,4 milj. kr. Detta belopp bör dock minskasmed 15,7 milj. kr. Överutnyttjandeav utgiftsramen /74 6 s. 53) 14.4 Investeringar för flygtrafikledarskolan i 5,5 Reglering av återbetalning från statens järnvägar (prop. 6 s. 77) 0,4 21,8 Höjd hyra vid -3,8 Återbetalning från -2,3 -6,1 Tillposterna i sammanställningen vill jaglämna följande kommentarer. Överskridandel av utgiftsramen för /74skall enligt gällande regler dras av på ramen för /75. Dettahar skett genom all prisregleringsmedlen har minskals i moisvarande mån. Investeringarna för flygtrafikledarskolan i från anslag som inle ingår i den militära utgiftsramen. Med hänsyntill alt av skolans kapacilet utnyttjas för flygvapnet, skallemellertid hälften av investeringskostnaderna belasta försvaret. Avdraget isammanställningen motsvarar försvarets slutligaandel av koslnaderna. Avdraget för vissa avskrivningar avser bl. a.avskrivningav vissa baracker inom försvarets fastighetsfond (jfl" prop-1975:1 bil. 21, s. 2). 1 beloppet ingår också avskrivning av viss mark inomÄlvdalens skjutfäll som har förts över till domänverket. Vidare ingårprojekteringskostnader för två värmecen-iralersom inte kommeratt byggas.Projekleringskostnaderna har förskotlerals från fonden förförlaglillstatsverket och bör därför läckas genom avdrag på utgiftsramen. Utgiftsramen för /74 tillfördes ett . för högt belopp som återbetalning från av rnedel sominte hade utnyttjats för värnpliktigas resor. Detta bör regleras genom avdragpå ramen för /75. Liksom de närmast föregående budgetåren börutgiftsramen kompenseras för den hyreshöjning som /73genomfördes för enligt normerna för hyressättninginom statens allmänna fastighetsfond. Fr. o. m. innevarande budgetår harhyresökningen räknats in i utgiftsramen (jfr prop. 6 s. 62). Återbetalningenfrån avser medel som har förskolterats Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet meninte utnyttjats för värnpliktigas resor. Beloppet har fördelals på ochutnyttjats under försvarsgrenarnas anslag till ledning och förbandsverksamhet. Enligt den redogörelse jag har lämnat i del föregåendeblir den tillgängliga utgiftsramen fördel militära försvaret (8 854,4 - 15,7)8838,7 milj. kr. Enligt budgelredovisning uppgickutgifterna under de rambundna anslagen inkl. ianspråktagna prisregleringsmedeltill avrundat 8 921,7 milj. kr. Utgifterna var alliså (8 921,7 - 8 838,7) 83milj. högre än utgiftsramen. Med stöd av bemyndigande (prop.1975:1 bil. 6 s. 70, FöU 1975:13, rskr 1975:122) kommer överskridandel allbeaktas när utgifterna för det militära försvaret för innevarande budgetårprisregleras. I följande sammanställning redovisas enjämförelse /75 mellan å ena sidan budgeterade utgifter och å andra sidan avregeringen medgiven medelsförbrukning efter prisreglering m. m. resp. verkligtutfall. De redovisade budgeterade värdena har i förhållande till riksslalenjusterats med hänsyn till planerad förbrukning av outnyttjade anslagsmedelunder kapitalbudgeten och medgivna omdispositioner. Vid jämförelsen bör observerasalt budgeterade värden är angivna i prisläge , medan medgivenmedelsförbrukning och utfall redovisas i löpande priser. Som jag harnämnl steg prisnivån enligt nettoprisindex tillmedelprisläge 1974/75. budget {%) budget (96) Anskaffning av anläggningar m. m. Anskaffning av anläggningar m. m. -1-7,6 -1-10,5 -1-22,3 -1-24,6 -1-30,8 -1-30,8 -1-23,0 -1-23,0 -1-22,9 -1-24,5 -f-26,0 -0,1 -f24,I -1-27,4 1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet budget (',',',) -1-19,7 -1-22,3 m. m. -0,7 Central och högre regional m. m. -3,5 Gemensammamyndigheter och limktioner Ledningoch förbandsverk- Återbetalning från SJ, kompensa- tion för FOA:s hyra m. m. Av sammanställningen framgår alt de procentuellaavvikelserna mellan budgeteradevärden och medgiven resp. verklig medelsförbrukning liksom tidigare budgetårvarierar inom ganska vida gränser. Som jag anförde redan vid anmälan avmotsvarande avsnitt i prop. 1974:1 (bil. 6) beror detla främst på den princip som tillämpas vid prisreglering avförsvarsutgifterna, nämligen attprisregleringsmedlen inle fördelas jämnt över alla anslag utan sätts in där behoven är störst. /75 har detta liksom tidigare budgetår medfört en förskjutningmot materielanskaffning samt forskning Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 63 ochutveckling på bekostnad av övriga huvudproduktionsområden. 1 pro-gramiermer haren motsvarande förskjutning skett tillförmån för huvudprogrammenArméförband, Marinförband och Flygvapenförband. Av sammanställningen framgår vidare att dettidigare nämnda överskridandet heltfaller på huvudproduktionsområdet Ledning och förbandsverksamhet.Överskridandena av arméns och marinens anslag lill detta huvud-produktionsområde är ca 42 resp. 34 milj. kr. Cheferna för armén och marinen har i sina årsredovisningar kommenteratöverskridandena. a. anförs altdet stora antalet myndigheler gör det svårt atl prognostisera utfallet. Vidare framhålls bl. a. all anslagen har belastatsmed utgifter som egentligen skulleha betalats från andra anslag, alt löneutvecklingen har blivithögre än beräknat och att budgeterad överplanering inte har kunnatfullföljas. Jag kan i huvudsak godta deförklaringar cheferna för armén och marinen har lämnat. finner jag det dock angeläget atl verksamheten i fortsättningen kan följas upp och prognostiserasbättre än . För alt avvägningenmellan huvudprogrammen inte skalländras bör överskridandenakorrigeras vid kommande fördelningarav prisregleringsmedel. I följande tabell redovisas den verkligamedelsförbrukningens procentuella fördelningpå huvudproduktionsområden för budgetåren 1972/73-1974/75. Huvudproduktionsomräde 1972/73(96) l973/74(%) 1974/) Anskaffning av anläggningar m. m. Tabellen visar att huvudproduktionsområdel Ledningoch förbandsverksamhel tar ianspråk en allt slörre andel av detillgängliga resurserna. Det börockså påpekas att denna utveckling inte har hejdats eller ens blivit långsammare trots pågående rationaliseringar ochpersonalminskningar inom försvarsmakten.Detla understryker vad jag har anfört i samband med mina ställningstaganden till programplanen för det militära försvaret, nämligen att alla möjligheter måste tas tillvara att begränsa utgifterna för adminislrationoch för freds- och förvaltningsorganisationen. Jag vill samtidigtframhålla atl materielanskaffningen under /75 enligt överbefälhavaren har kunnat tillförasprisregleringsmedel i sådan omfattning atl uppgjorda planer i huvudsakhar kunnat fullföljas. Prop, 1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 64 Av årsredovisning framgåratt produktionsresultatet under /75 i huvudsak motsvarar denverksamhet som har varit planerad.Avvikelser har gjorts i fråga om investeringar i anläggningar för fredsorganisationen för civilförsvaretoch biståndsulbildningsnämnden samlanskaffning av skyddsrum m. m. för civilförsvarets krigsorganisation.För investeringar i fredsorganisationen har tagits i anspråk mindre och för anläggningar tillkrigsorganisationen mer än i budgeten beräknade belopp. I fråga om de olika produktionsområdena visarårsredovisningen bland annat följande. Inom primäruppdraget f ö r v a 11 n i n g harviktiga uppgifter utgjorts av förberedelsernaför att gå över till nykrigsorganisation (Org 80) och för atlinföra en ny utbildnings- och förrådsorganisation. Den operativa planeringenhar utvecklats inom bl. a. sambands- och alarmeringsområdena. Förstudier har bedrivits i fråga om samverkanmellan civilförsvar och kommunalverksamhet. Regionala beredskapskonferenser har hållits med företrädare förcivilbefälhavarkanslier och länsstyrelser. Den administrativa verksamheten har i övrigt varit inriktad påutbildning och övning, översyn avdet rekryleringsförfarande som tillämpas i civilförsvaret, materielförsörj-ning, underhålls- och förrådsverksamhet samtförsörjningen med anläggningar och skyddsrum. Utbildnings- och övningsproduktionen har istort motsvarat den planerade. Antalet utbildade under budgetåretuppgick till ca 15 000 personer och antaletövade till ca 40 000. Antalet elevdagar var sammanlagt185 000, dvs. något högre än året förut. Civilförsvarsutbildning av allmänheten har omfattat ca 180 000 personer,en ökning med ca 10 000 jämfört med föregående år. Underhåll och förrådsverksamhel hargenomförts planenligt. Rationaliseringav verksamheten har fortsatt. Ca 1 800 m ny förrådsyta har tillkommit. Ca 6 000 m i mindre lämpligalokaler har friställts. Omläggningenav materiel på grund av ändringar i krigsorganisationen har varit ringaunder det gångna året. Materielanskaffning har kunnat fullföljas i stort sett planenligt. Planerad anskaffning av materiel till bl.a.frivilliga flygkåren och till organisationen för sanitetsverksamhei har dock integenomförts. Skyddsmasker förbefolkningen har levererats i planerad omfattning. Utvecklingen av särskiltanpassat skydd för barn har gått vidare. Anskaffningen av anläggningar förcivilförsvarels krigsorganisation m.m. genom kommunernas försorg motsvarar uppgjorda produktionsplaner. Fyra nya ledningscentraler färdigställdesunder året. Projektering påbörjadeseller slutfördes för fem ledningscentraler. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 65 föratt modernisera befolkningsskyddsrum i , och . Produktionen av skyddsrum för framskjutnaenheter hargålt planenligt. har 17 nya branddammar förcivilförsvarets vattenförsörjning tillkommit. Investeringsplanen för anskaffning av anläggningarför fredsorganisationen har inle kunnat helt genomföras. Insatserna för forsk ni ng, försök och utvecklinghärunder verksamhetsåret ökatbetydligt inom skyddsområdet och rörande människans villkor under krigsförhållanden. De beslut som fattats iskyddsrumsfrågorna har varit vägledandeför verksamhetens inriktning. Exempel påprojekt som har tagils upp är brandproblem i småhusområden, utveckling av olika skyddsrumskomponenter, mänskligabeteenden under starkt yttre hot och under stridshandhngar. Vad har anförl iårsredovisningen om verksamheten under /75 ger mig inle,anledning till erinran. Beträffande det e k o n o m i s k a utfalletför /75 vill jag anföra följande. Basbeloppet för civilförsvarets utgiftsram var iprisläge 132 125 000kr., vilket efter omräkning till medelprisläge för budgetåret enligl netioprisindex motsvarar avrundat 162 milj. kr.Detta belopp skall dels minskas med1,7 milj. kr. på grund av atl utgiftsramen för /74 överskreds(prop. 6 s. 56), delsökas med . för investeringarför bistånds- och kataslrofutbildningen i . 1974:1 (bil. 6 s. 62) beräknades dessa lill 3,5 milj. kr. men på grund av förseningar i byggnadsverksamhet stannade de vid angivetbelopp. Det tillgängliga utrymmetinom civilförsvarsramen var alltså! 162 - 1,7 + 0,3) 160,6 milj. kr. Enligl budgelredovisninguppgick utgifterna inom civilförsvarsramen till avrundat 157,6 milj. kr. Utgifterna var alltså (160,6 -157,6) 3 milj. kr. lägre än den tillgängligaramen. Enligt de regler som (prop. 1972:75 s. 196, FöU 1972:17, rskr1972:231) har godkänt beträffandeunderutnyttjande av civilförsvarsramen bör 1 milj. kr.