prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Delprogrammet Attackförband inriktas mot att i krigomfatta en attackeskader bestående av en stab, fem attackdivisioner och enattackenhet med flygplan AJ 37 samt fem attackdivisioner SK 60. Inom delprogrammet Spaningsförband minskas antalet divisionermed två . Ombeväpning sker från flygplantyperna S och S35 Draken till S 37 . Två S 35 Draken-divisioner behålls. Personalläget ispaningsflygdivisionerna fortsätter att förbättras genom att långtidsanställdafältflygare tillkommer. I takt härmed minskas antalet värnpliktiga ochreservpersonal i krigsdivisionerna vilket innebär att förbandens effekt ökar.Denna personalförbättring kommer främst S 37-divisionerna tillgodo. Delprogrammet Flygtransportförband inriktas på att sättaupp sambandsflygdivisioner, sambandsflyggrupper och transport-flyggrupperenligt den nya organisation som har börjat tillämpas för dessa förband fr. o.m. Antalet förband ökar och innehållet i förbanden ändras.Utnyttjandet av civila flygplan ökas avsevärt. 60 A tillförshuvuddelen av sambandsfiyggrupperna. De två flygplan av typ Tp83 som ännu står kvar i den nya krigsorganisationen utrangeras ibörjan av perioden. Flygplan av typ Tp 79 3 behålls i drift. Pågrund av flygplanens höga ålder kan dock avgängar betingade av hållfasthets-eller underhållsproblem befaras under periodens senare del. Flygplan av typ Tp84 och Tp 85 Caravelle står kvar i organisationen . Entredje Tp 84 tUlförs under /76. Det stora antal civila flygplansom tillförs krigsorganisationen, bl. a. som ersättning för flygplanen av typTp 83 , utgörs till av tvåmotoriga affärsflygplan. Som en följd avomorganisationen av transportflyggrupperna och sambandsflygförbanden ökarbehovet av värnpliktiga förare och mekaniker i krigsorganisationen. Chefen förflygvapnet anför att detta behov till stor del måste tillgodoses genomöverföring från andra försvarsgrenar. Helikopterförbandenspersonaltillgång planeras bli bättre genom att långtidsanställda fältflygaretillförs och omskolas. Inom delprogrammet Basförband anpassas antalet krigsbasertill den reducerade krigsorganisationen. En balansering av bassystemeteftersträvas. Detta innebär emellertid en fortlöpande förändring tills helasystem 37-Viggen har levererats. 1 servicehänseende anpassas baserna till 37-systemet. Prop.1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet beträffande skyddet vid baserna beräknasföreligga . Resultatet av studien kommer att påverkainvesteringarna i materiel och anläggningar under programplaneperiodens senaredel. Om beslut fattas enligtingivet förslag kommer förbanden 1 och F 12 inom delprogrammet Gemensamma produktionsresurseratt dras in under budgetåren 1978/79 och 1979/80. Investeringar i byggnader ochanläggningar prioriteras till förband som tillförs flygplan 37. Investeringarvid förband som planeras bh nedlagda hålls tillbaka i största möjligautsträckning. Viss militär och civilverksamhet vid kontrollcentralen i samordnas under /76. Antalet anställda minskasi enlighet med utfärdade direktiv och anvisningar. Chefen för flygvapnetsträvar efter att eliminera vakanserna . Flygvapnet har i dagpersonalbrist inom flera sektorer i förhållande till förelagda uppgifter. Dettagäller främst militär personal. Den ogynnsamma åldersfördelningen förcivilmilitär personal i teknisk tjänst medför stora pensionsavgångar efterperioden. Detta måste mötas med begränsad överrekrytering underprogramplaneperioden. Fördelningen avkostnaderna på delprogram framgår av följande tabell (prisläge ;milj. lör flera delprogram gemensamma Justering på grund av överpla- nering m. m. Betalningsmedlens fördelning på anslag framgår av följande tabell (prisläge ; milj. Summa 1974/75' 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1975/80 D 1. l'lygvapenförband: Ledning och förbandsverk samhet 1012 1214 1206 1211 1216 1213 6 060 1975:1 BUaga 6 Försvarsdepartementet 27 Summa Anslag 1974/75' 1975/76 1976/77 .1977/78 1978/79 1979/80 1975/80 Matérielanskaffning 985 1151 1162 1193 1208 1238 5 952 Iståndsättning av befäst ningar och kaserner 25 26 23 31 32 24 136 Forskning och utveckling 399 457 491 441 435 411 2 235 Anskaffning av anlägg ningar 67 78 78 82 81 85 404 2 488 2 926 2 960 2958 2 972 2 971 14 787 Överbefälhavaren har ienlighet med Kungl. Maj:ts direktiv sänt in programplan för det militäraförsvaret. Planeringsramen framgår av följande tabeU (prisläge ; milj.kr). Som tillägg redovisas medel förökade kostnader för bränsle, drivmedel, vissa investeringar m. m. vilka enhgtöverbefälhavaren bör tUlföras utanför den anvisade planeringsramen. Summa1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1975/80 Planeringsram 8 141 8 141 8 141 8 14] 8 141 40 705 Tillägg 101 98 89 96 93 477 8 242 8 239 8 230 8237 8234 41182 Överbefälhavaren anförinledningsvis att stadgan i planeringen nu har befästs ytterligare. Fortfarandefinns dock betydande osäkerhet ,som enligt överbefälhavarens mening framförallt beror på gällande prisregleringssystem. Osäkerheterna begränsarprogramplanernas funktion som faktiska handlingsprogram för verksamheten underprogramplaneperioden. Beträffande de ekonomiskautgångspunkterna anser överbefälhavaren att urholkningen av ramarna på grund avbristande pris- och lönekompensation har varit och alltjämt är så stor attambitionsnivån enligt försvarsbeslut inte kan uppnås. Under nu aktuellplaneringsperiod har mer än 1 000 milj. kr. planerats in för att täckaskillnaden mellan faktisk prisökning på materiel och underhåll och den kompensationsom utgår enligt nettoprisindex (priskil). Någon motsvarande reserv förlöneökningar har inte satts av. De kraftigt ökade priserna på bränsle ochdrivmedel har medfört kostnadsökningar för försvarsmakten om ca 230 milj. kr.per år. Genom olika åtgärder har ca 145 milj. kr. kunnat inrymmas inom anvisad ram. Enligt överbefälhavaren bör återstoden Prop.1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 28 skjutas till genom en ramhöjning om inteambitionsivån försvarsbeslut skall frångås ytterligare. Överbefälhavaren anföratt följande utgångspunkter har gällt som allmän inriktning av planeringen. - Avvägningenmellan huvudprogrammen behålls. - Åtgärderför att skapa effekt och handlingsfrihet i krigsorganisationenprioriteras. - Materielanskaffningeninriktas så att handlingsfrihet bevaras att i krigsorganisationenbehålla väsentliga system och funktioner. - Inomsamtliga produktionsområden skall strävan vara att hålla nere kostnaderna. Beträffandeförsvarsmaktens förmåga anger överbefälhavaren atteffekten har minskat sedan föregående år \ förhållande till den hårdnandestridsmiljön och en angripares ökande operativa handlingsfrihet. I fråga omöverbefälhavarens värdering och syn i övrigt på försvarsmaktens nuvarandeförmåga och de operativa konsekvenserna av nu genomförd planering hänvisas tillprogramplanen för det militära försvaret som har överlämnats till riksdagensförsvarsutskott i särskild ordning. Överbefälhavarenkonstaterar beträffande planeringenatt förberedande utredningar har genomförts inom vissa särskilt betydelsefullaområden och att kunskapsläget således förbättrats sedan föregående år. Med deförutsättningar för planeringen som gäller finner överbefälhavaren eftergranskning av programplanerna ingen anledning till förskjutning av resursermellan huvudprogrammen. Överbefälhavarenframhåller att myndigheterna i sina programplaner på olika sätt har belystresp. programs allvarligaste brister. Chefen för marinen har därvid valt attsom tillägg till planeringsramen redovisa behov av resurser för angelägnaåtgärder som inte har kunnat planeras in. Överbefälhavaren anser att samtligabrister och behov oavsett presentationsform måste övervägas i en förförsvarsmakten samlad form. I programplanen lämnar överbefälhavaren exempel påviktiga funktioner inom försvarsmakten där del behövs ökade resurser underprogramplaneperioden men där behoven inte kan rymmas inom anvisadplaneringsram. Beträffande huvudprogrammen 4 och 5 avstyrker överbefälhavarende förslag som överstiger anvisade planeringsramar med undantag för vissaoundvikliga kostnadsökningar och uppgiftsförändringar. Ifråga om krigsorganisationen, som redovisas i avvägningsprogram, godtaröverbefälhavaren inledningsvis den föreslagna planeringen i stort. Beträffandeavvägningsprogrammen Rörliga markstridsförband och Lokalt bundna mark-stridsförbandfäster överbefälhavaren stor vikt vid att minst hälften av nuvarande antalinfanteribrigader kan moderniseras och behållas . I avvaktan påresultaten av pågående studier rörande uthållighet, underhållssystem m. m. tarhan inte ställning till underhållstjänstens framtida organisation ochresursbehov. 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 29 att beslut om fortsatt beställning av tungakustartilleribatteriej bör fattas först när det av produktionstekniska skäl ärnödvändigt och när underlag finns för att avgöra frågan om anskaffning avtungt, rörligt kustartilleri. I fråga omavvägningsprogrammet Övervattensstrids-förband godtar överbefälhavaren attanskaffning av ett minfartyg planeras in men anmäler att haninte ser någon möjlighet att inom försvarsmaktens ram planera om medel för atttäcka en sådan tidigare läggning. Beträffande avvägningsprogrammet Fjärrstridsförband anser överbefälhavaren att handlingsfrihet för utveckling av ett nytt attack-och skolflygplansystem bör behållas inom landet intill år 1977.Överbefälhavaren godtar den av chefen för flygvapnet föreslagna planeringsinriktningen. Inomavvägningsprogrammet Luftförsvarsförband anser överbefälhavaren attminst åtta divisioner av flygplan JA 37 bör anskaffas. AwägningsprogrammenAllmän försvarsforskning och Gemensamma myndigheter och funktionerkan inte enligt överbefälhavaren få tillåtas öka sin andel av försvarsmaktenstotala kostnader. Denna inriktning skall tillgodoses främst genom fortsattrationalisering. Härutöver anser överbefälhavaren att ambitionsnivån inom fleraområden bör prövas om. Överbefälhavaren anmäleratt han under hästen 1975 avser lägga fram sin helhetssyn på fredsorganisationens utveckling . I avvaktan härpå godtarhan den inriktning av fredsorganisationen som försvarsgrenscheferna redovisarför huvudprogrammen 1-3. I avvaktan på resultatetav den påbörjade översynen av den centrala och högre regionalaledningsorganisationen i fred tar överbefälhavaren inte nu ställning tillfredsorganisationsutvecklingen inom huvudprogram 4. Inom huvudprogram 5 har iflera fall organisationsöversyner beslutats eller aviserats. Överbefälhavarenanmäler att han efter hand avser att komma in med yttranden över dessaorganisationsförändringar. Överbefälhavaren har isina direktiv för programplaneringen ställt krav på personalminskningar /76-1979/80 med 2 775anställda (netto). Den planerade personalminskningen som den avspeglas imyndigheternas programplaner understiger det uppställda målet med ca 750anställda. Hänsyn har då tagits till att vissa minskningar kunnat genomförassnabbare än beräknat före /76. Överbefälhavaren anser attkonsekvenserna av att behålla minskningsmålen ytterligare behöver undersökas. Iavvaktan härpå och mot bakgrund av de ekonomiska förutsättningarna vidhålleröverbefälhavaren i stort de mål som han i sina direktiv har satt upp förpersonalminskningarna. Vidare anförs att en avsevärd del av de personalminskningarsom nu redovisas kan hänföras till förändringar i freds- ochkrigsorganisationen och innebär ambitionssänkningar. 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 30 minskningar har av olika skäl inte gett deekonomiska besparingar som ursprungligen förväntades. Detta visar enligtöverbefälhavaren att metoden med antalsmässiga personalminskningsmål inte ären lämplig styrmetod för kostnadsbesparingar. Metoden bör därför prövas om ochöverbefälhavaren anmäler att han i särskild ordning kommer in med förslag idenna fråea. För att besparingsmålenskall kunna nås är det viktigt, framhåller överbefälhavaren, att beslut iorganisationsfrågor fattas utan dröjsmål. De planeradeorganisationförändringarna och därav följande personalminskningar förutsätterockså investeringar i byggnader med ganska stora belopp. Överbefälhavaren anseratt dessa medel bör tillföras utanför den mUitära utgiftsramen, t. ex. i formav långsiktiga krediter. Överbefälhavarenframhåller att befälsläget är besvärande inom samtligaförsvarsgrenar. Vakanssituationen anses mycketallvarlig, främst för armén och marinen. Huvudanledningen härtill anges varaden otillräckliga rekryteringen av kompani- ochplutonsofficerare. Även personalutveck-hngen efter programplaneperioden ingeroro, främst beträffande rege-rnentsofficerare. Anledningen härtill är enligtöverbefälhavaren att antalet pensionsavgångar åter blir normalt efterden genomförda pensionsåldersreformen. Överbefälhavaren anser att det totalabefälsbehovet inte kommer att minska eller på längresikt. Han bedömer vidare att kvalitetskraven kommer att öka på alltkvalificerat befäl, främst stambefälet. Såväl de kvalitativa som antalsmässigabehoven på lång sikt innebär enligt överbefälhavarens mening att denrekrytering av kvalificerad militär personal som försvarsgrenscheferna föreslårbör godtas. Överbefälhavaren anför vidare att det är nödvändigt med en godrekrytering för att kunna möta de problem som annars uppstår pålängre sikt. Försök med avkortad grundutbildning fortsätter under perioden.Utvärdering av försöken pågår vilket innebär att förslag till förändringar avförsöksverksamheten fortlöpande kan komma att aktua-Useras. Hur de värnpliktiga skallfördelas och användas har angetts i den nyhgen reviderade och avöverbefälhavaren fastställda Värnpliktsplan för krigsmakten. Av denna framgåratt antalet värnpliktiga som kan kallas in till grundutbildning minskarunder perioden. Försvarsgrenschefernas planering av grundutbildningensomfattning baseras på värnpliktsplanen och överbefälhavaren godtar denredovisade planeringen. Beträffande repetitionsutbildningen framhåller överbefälhavarenatt han av ekonomiska skäl starkt måste begränsa repetitionsutbildningen iförhållande till målsättningen i 1966års riksdagsbeslut trots de operativa risker detta medför. Endast de högstprioriterade förbanden kan ges en repetitionsutbildning som möjliggör att dekan vara allsidigt användbara efter mobilisering. Överbefälhavarenanser dock att den inplanerade repetitionsutbUdningen har en 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 31 sådan omfattning att planeringen kan gälla ännunågon tid innan ställning måste tas till utbildningens fortsatta omfattning ochinriktning. Överbefälhavarenredovisar i programplanen de bindningarsom med angivna förutsättningar kommer att finnas efter /80, omde verksamheter som har planerats in i myndigheternas programplaner beslutasoch genomförs. Överbefälhavaren framhåller att redovisningen är mycket osäkermen att den trots detta ger en god bild av storleksordningen av bindningarnaefter programplaneperioden. I överbefälhavarensbedömning av det militära försvarets utveckling föreslås bl. a. att vissa medel och bemyndigandenreserveras utanför den militära ramen för att skapa förutsättningar att behållahandlingsfrihet avseende robotutveckling inom landet till mitten av . Grundläggande riktlinjerför det militära försvarets inriktning har fastställts av riksdag(prop. 1972:75, FöU 1972:17, rskr 1972:231). RiktUnjerna har i allt väsentligtbekräftats av 1973 och riksdagar (prop. 1973:1 bil 6, FöU 1973:16,rskr 1973:195 resp. prop. 6, FöU 1974:19, rskr 1974:190).Principerna i dessa beslut är enligt min mening alltjämt giltiga. Mot bakgrundav den redogörelse jag har lämnat för den säkerhetspolitiskautvecklingen och med hänsyn tUl det stats finansiella läget anser jag att detinte finns anledning att ändra planeringsinriktningen eller planeringsramen fördet militära försvaret. Planeringen bör alltså ske enligt en horisontellplaneringsram, som med vissa budgettekniska justeringar stämmer överens med deni försvarsbeslutet faststäUda ramen för perioden /73-1976/77. Medutgångspunkt i basbeloppet i den utgiftsram för /76, som jagkommer att förorda i det följande (s. 62) bör således planeringsramen förfemårsperioden vara avrundat 40 750 milj. kr. Iplaneringen bör förutsättas att kompensation för pris- och löneförändringar skallske enligt nettoprisindex. Programplaner för detmilitära försvaret för perioden /76-1979/80 har utarbetats i enplaneringsnivå som i huvudsak överensstämmer med den angivna. Överbefälhavarenhar emellertid i sin planering förutsatt att försvarsmakten tillförs medelutöver ramen för ökade bränsle- och drivmedelskostnader och vissa investeringarsamt att finansiering av vissa andra investeringar får ske genom långsiktigakrediter. Jag återkommer till dessa frågor. Jag anser i likhet medöverbefälhavaren att den stadga i planeringen som kunde konstateras redanföregående år nu ytterligare har befästs. Vidare är motiveringar etc. för denföreslagna planeringen mera utförliga än tidigare, främst beroende på attprogramplanernas analytiska avsnitt har förbättrats avsevärt. Planeringeninnehåller trots detta osäkerheter 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 32 betingade av svårigheter att bedöma den framtidautvecklingen. I likhet med föregåendeår har en reserv planerats in för att möta eventuella prisökningar på materieloch underhåll utöver den kompensation som nettoprisindex beräknas ge. Denna s.k. priskil har beräknats av resp. programmyndighet i samarbete med försvaretsmaterielverk och har godkänts av överbefälhavaren. För egen del anser jag attplaneringen i detta avseende bör kunna godtas. Någon reserv för att mötaeventuella lönestegringar som går utöver den genomsnittliga prisutvecklingenhar däremot inte planerats in. Vidare har i planeringen förutsatts, somtidigare anförts, att större ekonomiska resurser står till förfogande än vadjag anser mig kunna förorda. Dessa förhållanden medför krav på ompla-neringar.Sådana omplaneringar kommer vidare att bli nödvändiga för att skapa utrymme förökade ambitioner inom vissa områden, bl. a. för att förbättra de värnpliktigasförmåner, vilket jag återkommer till i det följande. Slutsatsen av de angivnaförhållandena blir enligt min mening att alla de anskaffningsprogram m. m. somredovisas i programplanerna svårligen kan genomföras inom angivenplaneringsram. Jag anser därför att stor återhållsamhet måste iakttas när detgäller beslut som leder till långsiktiga ekonomiska bindningar. Avmyndigheterna föreslagna ambitionsökningar i förhållande tUl föregående årsplaner bör i princip inte godtas. Varje möjlighet till besparing ochrationalisering måste tas tUl vara. Kraven härvidlag kan behöva skärpasytterligare. Innan jag går in påriktlinjerna för den fortsatta planeringen finner jag det angeläget att någotberöra utvecklingen i fråga om de förhållanden som gäller på försvaretsarbetsplatser m. m. Vi lever i ett samhällesom genomgår ständiga förändringar och förnyelser. Medborgarnas värderingarstyr denna samhällsutveckling. präglas den politiska och socialautvecklingen av strävandena att praktiskt förverkliga gemensamma demokratiskaideal. Vi kan se många exempel på dessa strävanden. Inom utbildningsväsendetförs fram nya idéer som berör organisationsformer, pedagogiska metoder,relationerna mellan lärare och elever. Inom arbetslivet växer kraven på ettökat medinflytande den enskilde måste ges möjlighet att delta i beslutsprocessersom påverkar hans nuvarande och framtida arbetsförhållanden ochlivsbetingelser. Exemplen kan göras flera. Trots de särpräglade förhållandensom i vissa avseenden gäller för verksamheten inom försvaret finner jag detsjälvklart att dessa strävanden också måste prägla de normer och förhållanden iövrigt inom försvaret som gäller för den fast anställda personalens och devärnpliktigas arbetsvillkor. Den beslutade översynen avTjänstereglemente för försvarsmakten ser jag som ett led häri. Moderniseringenav tjänsteföreskrifter etc. är en nödvändig förutsättning för att förverkligademokratiseringen av arbetsförhållandena inom försvaret men är i sig intetillräcklig. Det krävs även en aktiv och gemensam insats i det dagliga arbetetav all personal, anställda såväl som värnpliktiga. Jag räknar med att studier och överväganden rörande 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 33 arbetsförhållanden m. m. inom det militäraförsvaret och därmed också personalfrågor i vidaste bemärkelse koihmer atttUlmätas allt större vikt. Jag får anledning att återkomma tUl dessa frågor isamband med att jag kommer att föreslå regeringen proposition tUlriksdagen om de värnpliktigas förmåner m. m. Jag går därefter över tUlawägningsprogrammens inriktning. Förändringar av dessa riktlinjer kan kommaatt aktualiseras bl. a. med hänsyn till resultaten av pågående studier ochutredningar. De rörliga markstridsförbandenskaU kunna kraftsam-las i olika angreppsriktningar för avvärjande strid. Högakvalitetskrav Ställs både på personal och materiel. Den av arméchefenföreslagna och av överbefälhavaren godtagna inriktningen tillgodoser enhgt minmening dessa krav. Jag biträder därför i huvudsak planeringen förawägningspro-grammet men delar inte överbefälhavarens och arméchefens syn påvissa delfrågor. Jag återkommer till detta i det följande. Arméchefen har i åretsprogramplan fullföljt och ytterligare konkretiserat sin grundsyn att förbandmed strid som huvuduppgift bör prioriteras. Jag biträder denna prioritering.För att kunna behålla ett så stort antal stridande förband som möjligt bhr detnödvändigt att överväga begränsningar inom olika stödfunktioner. Det civilasamhällets resurser bör härvid utnyttjas i största möjliga utsträckning. Ettsådant utnyttjande måste dock samordnas inom hela samhället och främst inomområden där resurserna är knappa. Jag anser därför att underhållstjänstensframtida utformning bör studeras ytterligare. I avvaktan härpå är jag i Ukhetmed överbefälhavaren inte beredd att nu ta ställning tiU denna fråga. Planeringen innebär atttio infanteribrigader behålls . Brigaderna organiseras om och derasrörlighet och eldkraft förbättras. Sålunda byts terrängfordonen,fältartUleriet, luftvärnet och infanterikanonvagnarna ut varjämte bandvagnartiUförs. Genom dessa åtgärder bedöms infanteri-brigaderna bU väl anpassade tUlutvecklingen i omvärlden. Arméchefen har planerat in anskaffning av särskildaterrähgfordon för personaltransporter samt en ökad anskaffning avinfanterikanonvagnar. Denna anskaffning ansågs föregående år inte kunnainrymmas i planerna. Mot bakgrund av vad jag inledningsvis har anfört omöverinteckningar räknar jag inte med att den nu föreslagnaterrängfordonsanskaffningen kan rymmas inom planeringsramen. Antalet norrlandsbrigaderbehålls och deras organisation anpassas tiU infanteribrigadernas nyaorganisation. Motsvarande förbättringar som för infanteribrigaderna harplanerats in vUket innebär att även norrlandsbrigadernas eldkraft ochrörlighet ökar. De pansarbrigader somskall behållas tiUförs nya terrängfordon. Av de utgående brigadernaplanerar arméchefen att behålla stridsfordons-delarna samt vissa lednings- ochunderhållsresurser i annan organisationsform fram tUl mitten av 1980-talet.Arméchefen har föreslagit renovering och modifiering av ca halva antaletstridsvagnar typ 101/102 som därigenom skulle kunna behållas fram tUl mittenav . 3 Riicsdagen 1975. I saml.Nr 1. 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 34 pansarbrigad och de självständigastridsvagnsbataljoner i vilka dessa vagnar ingår skulle då stå kvar ikrigsorganisationen . Dessa frågor torde behöva övervägasytterligare och jag är därför inte beredd att nu ta ställning till denföreslagna renoveringen och modifieringen. Beträffande de rörligakustartUleriförbanden slutförs uppbyggnaden av spärrförbanden under perioden.Studier av ett nytt rörligt kustartillerisystem pågår, varvid såväl artilleri-som robotlösningar övervägs. Utveckling och anskaffning av rörligtkustartilleri har planerats in . Jag anser att planeringen idessa avseenden t. v. bör godtas. De lokalt bundna markstridsförbandenbör med hänsyn till vårt lands storlek omfatta förhållandevis många enheter.Den nuvarande planeringen tUlgodoser detta önskemål och jag biträder i huvudsakinriktningen av avvägningsprogrammet.