prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — Nämnden anser att en åtskUlnad avforskning och forskamtbUdning från grandutbildning på motsvarande områden kanmedföra fördelar i de fall då grundläggande utbildning inte är institutionelltförenad med forskamtbildning och forskningsresurser. TCO anser det varalogiskt omöjligt att koppla samman yrkesutbildningsseklor och fakultetsområde,då ett betydande antal ämnen är kopplade till mer än en ulbUdningssektor. Attentydigt placera dem i en sektor blir en ensidig markering av ell bland fleraminst lika naluriiga samband mellan gmndutbUdning ochforskning/forskamtbildning. En betoning av vissa historiskt betingade sambandskulle enligt TCO också kunna få negativa effekter för de nyahögskoleutbUdningarnas forskningssamband. ,som ämnar behandla hithörande frågor i sitt kommande belänkande, antydermöjlighelerna dels att låta forskningsråden fuUgöra fakultelsberedningarnasnuvarande uppgift som referensorgan till styrelse, dels attskapa ett särskilt organ för samråd mellan rådsorganisationen och . U68:s överväganden och förslag rörande beredningarnas sammansättning lämnas ihuvudsak utan erinran. Prop.1975: 9 240 Beredningsorganisationenböi- enligt flertalet remissinslanser utöva ett avgörande inflylande på det nyaverkels kansliorganisation. Remissinstansernas ställningstaganden lUl U 68:sförslag om kansliorganisation är därför i allmänhet avhängiga derasställningstaganden till beredningsorganisationen. Förslaget att inrätta enhuvudenhet för ekonomi och adminislralion tillstyrks eller möler ingen erinran.För sekretariats-uppgifter för de ulbildnings- och forskningsplanerandeberedningarna förordas i regel en eller två huvudenheter om varje beredningskaU handha såväl forskning/forskamtbUdning som grundutbUdning, två enheterom den skall handha enbart forskning/forskarutbUdning eUer enbartgmndutbildning. Slalens medicinska forskningsråd och några universitetsorganframhåller emellertid att, även om förslagen om separata beredningar förgmndutbUdning skulle genomföras, kansUorganisationen bör sektoriseras så attsamma enhet kommer att svara för både gmndutbildning ochforskamtbildning/forskning inom en given sektor. Genomgående förordas all varjeberedningssekretariat bör utgöra en arbetsenhet. Kulturrådethyser farhågor för alt konstnärsutbildningens intressen inte kommer att blitillräckUgt beaktade inom en sektorsenhet för kullur- och informationsyrken. !Rådet ifrågasäller, som tidigare nämnts, om inte konstnärsutbildningarna börföras till en särskild yrkesutbildningsseklor och anser att om så sker ensärskild enhet för dessa utbildningar bör inrättas inom UHÄ. OMUS anser attmusikutbildningsfrågorna huvudsakligen måste behandlas inom en permanentorganiserad särskild projektenhel. Denna projeklenhet bör handha samtligafrågor rörande högre musikutbildning. SÖ finner att villkoren förläramtbUdningen synes bli goda med den föreslagna organisaiionen. Någraremissinstanser berör speciellt arbetsfördelningen mellan och arbetsuppgifternaför de föreslagna enheterna för dels forsknings- och utvecklingsarbete, delsantagning m.m. SÖ anser atl tUl den förstnämnda enheten har förts ett antaluppgifter mellan vilka sambandet inle förefaller så givet. Framför allt anserSÖ atl studie- och yrkesorienteringen hör så nära samman med uppgifterna inomantagningsenheten att den bör föras till den enheten i stället för tillFoU-enheten. RRV anser att någon FoU-enhet inte bör inrättas utan dessauppgifter bör integreras med den övriga verksamheten i arbetsenheterna förresp. RRV anser vidare att man inte kan ta slällning lill frågan ominrättandet av en enhet för central antagning innan KK:s förslag föreligger. KKframhåller att de på en arbetsenhet där antagningsfrågor utgör huvuduppgiftenfinns risker för en över året ojämn arbetsbelastning. För att få en jämnarefördelning av arbetsuppgifter förordar kommittén att fördelningenav uppgifter 1975: 9 241 mellanFoU-enheten och antagningsenheten blir föremål för ytterligare överväganden. Mångaremissinstanser, bl.a. UKÄ, SÖ och TCO, delar U 68:s bedömning att det förnärvarande inte går att bedöma personalbehovet för det nya verket, men TCOhåller det för troligt alt några övertalighetsproblem inte skall behöva uppstå.SÖ bedömer det dock möjligt att på väsentligt minskapersonalbehovet inom enheten för undervisningsyrken. UKÄ aktualiserar somalternativ till naturlig avgång och omfördelning av personalresurser mellanolika arbetsenheter när det gäller att möta erforderliga förändringar iperso-nalorganislaionen atl personal på central nivå bör kunna få företrädetiU befattningar i den lokala/regionala organisaiionen. Från personalsynpunkthar detta alternativ fördelen att möjliggöra personalomflyttningar redan vidreformstarten. RRV anser att nämnda alternativ bör användas i försia hand. Fleraremissinstanser anser att personalbehovet inom UHÄ bör bli betydligt mindre ändet som antyds i U 68:s förslag, detta på grund av dels de rationaliseringsvinstersammanläggningen av cenirala myndigheter bör ge, dels decentraliseringen somär ett av ledmotiven i U 68:s förslag. Decentraliseringsmålet borde enligl RRVleda liU elt minskat personalbehov, särskilt inom huvudenheten för ekonomi ochadministration. RRV avstyrker vidare den föreslagna förstärkningen avchefsnivån inom UHÄ. Även flertalet remissinslanser inom UKÄ-området anser attpersonalorganisationen vid UHÄ blir för stor såsom den illustreras av U 68.Statens naturvetenskapliga forskningsråd och statens råd för alomforskning samlmånga universitetsorgan anser alt det föreligger en markant disproportion i depersoneUa resursernas fördelning inom UHÄ mellan å ena sidanforskning/forskamtbildning och å den andra grundläggande utbildning. Relativtfå remissinslanser behandlar U 68:s förslag om anslags-syslem. UKÄaccepterar det förordade systemet med ändamålsinriktade anslag underfömtsättning att läroanstalterna får en jämförelsevis fri dispositionsrätt överanslagen med möjlighet att föra över resurser mellan de skilda programmen. OcksåSACO accepterar en anslagsmässig åtskiUnad mellan grundutbildning ochforskning/forskamlbUdning men vill i motsats till U 68 behålla anslag för olikaslag av kostnader, t.ex. lärarlöner och driftkostnader. finner detväsentligt att varje institution tillförsäkras vissa basresurser som fårbibehållas även vid en tillfällig nedgång i studerandeantal. 16 1975.1 saml Nr 9 1975: 9 242 RRVtillstyrker den föreslagna anslagsmässiga åtskillnaden liksom förslaget attalla resurser för en verksamhei skall anvisas under elt anslag. RRV anseremellertid att planeringsskäl lalar för att medel för lokala och individuellalinjer samt kurser och studiekurser anvisas under de olika sektorsanslagen isläUet för under särskilda anslag. Vissa problem kan vidare enligt RRV uppslå ibudgeleringen på grund av de förhållanden som kommer att råda mellan planerandeoch verkställande organ utbildnings/linjenämnder resp. insiitutioner dåmedel till en institution kan kanaliseras via flera olika nämnder. RRV anseratt U 68:s modell måste prövas innan den eventuellt införs inom helahögskoleväsendet. Statskontoretbiträder i princip förslaget om ändamålsinriktade anslag men stryker undervikten av att förändringar av nuvarande anslagssystem i denna riklninggenomförs först efter noggranna förberedelser. Forskningsrådsutredningenframhåller att den förordade anslagstekniska reformen kan bidra till attidentifiera de olika behov som föreligger men att den inle får orsakaoacceptabla förskjutningar i den faktiska resurstUlgången för olikaaktiviteter. finner det svårt att överblickakonsekvenserna av den föreslagna anslagsomläggningen och befarar att forskamtbildningenoch forskningen kan komma att få minskade resurser. Avdet tjugotal remissinslanser inom UKÄ-området, som yttrar sig i frågan, uttalarsig ungefär hälften för det föreslagna anslagssyslemel, medan de övrigaavstyrker eller redovisar tveksamhet. Konsistoriet vid tillstyrker förslaget men framhåller mot bakgmnd av de egnaerfarenhetema av försöksverksamhet med programbudgetering att man under enövergångstid kommer att få budgettekniska problem. Konsistoriet anser delväsentligt att kraven på särredovisning av utgifter för forskning resp.utbUdning inte drivs för hårt. Konsistoriet vid tekniska högskolan i att, om ändamålsinriktade anslag införs, medel för bl.a. förvaltningarbör anvisas under separata anslag då kostnaderna för förvaltningen i mycketliten utsträckning kan påverkas av lokala instanser. SCBoch UKÄ diskuterar i sina yttranden vilka förändringar i del pågåendeutvecklingsarbetet med informationssystem för den gmndläggande UlbUdningen somen reform byggd på U 68:s förslag kan komma alt kräva. SCB framhåller attinformationsfrågorna i samband med de rent studieadminislrativa funktionerna ärgmndläggande och nödvändiga för högskolans informationssystem men altuppbyggnaden av elt informationssystem måste ha en vidare syftning än attenbart tillgodose studieadministraliva behov. I den framtida högskolan kankraven på underiag för planering och resultatuppföljning förväntas varaavsevärt större och mera differentierade än i nuvarande system. Prop.1975: 9 243 Idet framtida informationssystemet måste fömtom uppgifier om de studerande ochderas studieresultat även ingå uppgifter om lärare, övrig personal, lokaleroch ekonomi samt om arbetsmarknaden för olika utbildningsgrupper och om destuderandes efterfrågan på olika utbildningar. UKÄ antar att den övervägandedelen av det framtida informationssystemet blir lokala delsystem som äravpassade efter de lokala högskolemyndigheternas behov. Arbetet med att lösatekniska och organisatoriska problem i fråga om informationssystemet bör startasså snart klarhet om den nya högskolans stmktur vunnits. Både SCB och UKÄ finneren utökning av resurserna för utvecklingsarbete och drift av systemetoundgängUg. Samtligaremissinstanser som yttrar sig i frågan stryker under vikten av åtgärder föratt säkra forskningskontaklen för innehavare av olika slag av lärartjänsteräven vid högskolor utan egen forskningsorganisation. De av U 68 föreslagnaanordningarna, tjänslgöringsbyten mellan större och mindre högskolor på frivUUgbasis och möjlighet för lärare att koncentrera sina undervisningsinsalser underelt antal terminer för att därigenom frigöra en termin för forskning, ansesnästan genomgående som otiUräckliga och svårgenomförbara. Mot utredningens förslagbeträffande koncentration av undervis-, ningsskyldigheten reser mångauniversitetsorgan invändningar. Exempelvis framhållermatematisk-naturvetenskapliga fakulteten i Slockholm de svårigheter som kanuppkomma vid planeringen av undervisningen vid mindre högskolor där det oftafinns endast en lärare inom varje ämnesområde. Vidare anser fakulteten alt detför flertalet lärare blir en svår belastning att regelbundet binda sig förövertidsarbete under en lång rad terminer och att della hindrar läraren frånalt ens ytligt följa forskningens utveckling, vUket innebär att han inte kangöra en nämnvärd forskningsinsats . Bl.a. lärarhögskolani tar avstånd från den förordade ordningen då den innebär forskning påfritid. Här berörda remissinstanser föreslår att lärarna isläUet ges rält tillpartiell tjänstebefrielse eUer tjänstledighet med B-avdrag med vissperiodicitet. SACOförordar att alla högskolelärare i ämnen med forskning skall beredas tiUfälleatt både undervisa och forska inom ramen för sin tjänstgöringsskyldighet.Utöver undervisningsfria terminer för forskning och fortbildning viU geuniversitetslektorerna tillfälle att kontinuerligt bedriva forskning, förvilket utrymme kan beredas genom nedsättning av undervisningsskyldigheten medminst en fjärdedel. i kan U 68:s diskussioner och Prop.1975: 9 244 förslagi princip accepteras. Deltagande i forskning är enligt fakulteten i och för siginle nödvändigt för utveckling av vetenskaplig profil väsentlig för lärare ihögre utbUdning men det underlättar onekligen. UKÄtillstyrker U 68:s förslag och fömtsätter att såväl undervisnings- somforskningsuppgifter skall kunna ingå i samtliga lärarkategoriersarbetsuppgifter. I princip bör enligt UKÄ eftersträvas en sådan förändring avlärarrollen i den nya högskolan att en distinkt skillnad mellan forsknings- ochundervisningsskyldighet, räknat i timtal eller liknande normer, inte längre,up])rätthålls. UKÄ förordar i sitt yttrande över utredningen omprofessorstUlsättning att bestämmelserna om universitetslektorers åUggandenrevideras, bl.a. så att det åligger universitetslektor att följaforskningsutvecklingen och i övrigt anordna sin verksamhet så attforskningsanknytningen i utbildningen främjas. Medicinska fakulteten i Uppsalaoch lärarkollegiet vid veterinärhögsko-lan anser alt universitetslektorerna börha skyldighet att bedriva egen forskning. U68:s synpunkter på universitetslektorernas roll i forskarutbildningenvälkomnas av samtUga remissinstanser som berört frågan. Deflesta remissinstanser som behandlar U 68:s förslag om former för tillsättningav tjänster som, universitetslektor (motsv.) I regel förordassamma former för liUsättning av ordinarie universitetslektorat som förprofessorstUlsättning, dys. att fakultets/sektionsorgan skall vara beredandeorgan och att tjänstema skall tUlsättas av regeringen. a. UKÄ ochstatskontoret tillstyrker dock uiredningens förslag. Depersonaladministraliva asjiektema på en reform av den vidd, som U 68 föreslår,borde enligt några remissinstanser ha behandlats av utredningen, EiUigt SÖ:sbedömning bör t.ex. ställningstaganden till vilka tjänstetyper som skallförekomma för ledningsfunktioner av olika slag samt erforderliga föreskrifteroch förhandlingsuppdrag ges i så nära anslutning tiU principbesluten sommöjligt och inte anstå till en tidpunkt knappt etl halvt år före reformensikraftträdande. SPNanser att den nuvarande personaladministrationen inom UKÄ-området kankaraktäriseras som passiv. U 68 har inte tillräckligt utrett sitt förslagskonsekvenser och inle heUer beaktat nulägets svåra personaladministrativaproblem inom högskoleområdet. U 68:s förslag till ny förvaltningsorganisationkan, enligt SPN:s uppfattning, därför inte ligga tiU gmnd för stalsmaktemasställningstaganden utan kompletterande utredningar inom detla område. EnligtSPN:s mening är det väsentligt att varje högskola redan från starten garanterasen minimistandard för personaladministrationen. En helt ny syn bör aiUäggas påhögskolornas personalfrågor där frågor om tryggheten för alla kategorieranställda, deras användbairhet och rekrytering blir lösta i ell sammanhang. SPNanser att, oavsett vad U 68 :s förslag leder till, en 1975: 9 245 personaladministrativöversyn inom högskoleväsendet måste komma till stånd. UKÄbetonar att de personaladministrativa enheterna på olika nivåer inomhögskoleområdet inte är dimensionerade för att uppfyllaflertalet av de minimikrav som stäUs på den statliga personalpolitiken.UKÄ förutsätter ätt en kraftig personaladministrativ uppmstning kommer tillstånd i samband med elt genomförande av en högskolereform. Depersonaladministraliva funktionerna måste enligt 7'CO:s uppfattning utvecklasoch förstärkas. Detla behov blir än större mot bakgrund av dels altomorganisationen syftar tUl en integration av flera nu frislående enheter, delsatt beiydande samordningsproblem kan förutses av rent verksamhetsmässiga skäl.Det finns därför, bl.a. mot denna bakgmnd, enligt TCO:s uppfattning starka skälför att organisationskommittén för det nya verket ges i uppdrag att inleda samarbelemed delegationen för förvaltningsdemokrati (DEFF) och SPN. Deremissinslanser som går närmare in på kostnadsfrågorna är kritiska mot U 68:skostnadsberäkningar som de uppfattar som ofullständiga och oprecisa. Kritikenmynnar i regel ut i att de av U 68 beräknade koslnaderna är för låga. U68:s beräkningar bygger på genomsnittskostnader per studerande vid befintligaläroanstalter. En sådan beräkningsmodell kan, enligt bl. a. UKÄ, teologiskafakulteten i , matematisk-naturvetenskapliga fakulteten i och filialnämndeni , knappast användas vid beräkning av kostnaderna för en lokaliseringtill nya orter där verksamheten, i varje fall under U 68:s planeringsperiod,inte alls avses få en omfattning som på nuvarande universitetsorter. UKÄanser att merkostnaderna för U 68 :s lokaliseringsförslag med hänsyn tUl bl.a. kostnadsrelationen mellan imiversitetsfUialema och mo-demniversiteten kanberäknas till . i Göieborg påtalar att U 68 inle räknat med kostnader för denservice som den större högskolan inom en region föratsätts ge tUl de mindrehögskoloma när det gäller planering, forskningskontakt, distribution avutbildning m. m. a. konsistoriet vid i , tekniskafakulteten i och filialnämnden i anser att som kostnader förU 68:s lokaliseringsförslag borde ha medräknats kostnadema för befaratunderalnyttjande av befintliga resurser vid de äldre högskoloma. Prop.1975: 9 246 a. konsistoriet vid lekniska högskolan i ,humanistiska fakulleten i , teologiska fakulleten i och dessutbildningsnämnd, filialrådet i och tekniska fakulteten i hävdar alt den av U 68 föreslagna institutionella organisationen sannoliktkommer att medföra kraftigt ökade administrativa kostnader. Konsistorieti anser att U 68 underskattat de' administrativa följdkostnaderna för delsförvaltningarna vid de nya högskolorna, dels kansliorganisationerna för utbildningsnämnd/linj enämndsverksamheten vid samtliga högskolor. Enligtlänsslyrelsen i måste de många små högskoleenheterna tUlsammansbli ganska dyrbara, inte minst med tatike på att var och en skaU ha egenförvaltning. i menar atl ett genomförande av U 68 :s förslagförutsätter en betydande förslärkning av institutionernas administrativaresurser enbart för den kontinuerliga kraftigt ökade planeringsverksamhet, somfordras för att U 68:s nämndorga-nisalion skaU fungera. Statskontoreterinrar om de beiydande kostnader som är förenade med en sådan administrativomläggning som ett genomförande av U 68:s förslag skulle innebära. Enligttekniska fakultetens utbildningsnämnd i kan frågan omsammanträdesarvoden i längden inte förbli olöst. Sådana arvoden kan med U 68:shögskoleorganisiation väntas medföra stora kostnader. EnligtUKÄ kan emellertid de eventuella merkostnaderna tiU följd av bl. a. tUlkomslenav olika organ på skilda nivåer i den rikare förgrenade lokala organisationentotalt sett förutsättas bli av marginell betydelse. i Göieborg påpekar att många institutioner kommer att geulbildning inom flera utbildningsUnjer och i kontakt med flera linjenämnder.Della medför enligt konsistoriet ökade kostnader såväl för självaundervisningen, där samundervisning av olika gmpper mänga gånger inte blirmöjlig, som för det administrativa arbetet inom institutionen. Fleraremissinstanser matematisk-naturvetenskapliga fakulteten i Slockholm,konsistoriet vid i , samhällsvetenskapliga fakulteten iGöteborg m. fl. framhåller att yrkesinriktad utbildning oftast är dyrare änallmän, teoretisk utbUdning och att, eftersom U 68 inte beaktat delta,kostnaderna måste bli högre än de av U 68 beräknade. , iLinköping finner att U 68 försummat att ta upp kostnadsaspekterna på en ökadyrkesinriktning av utbildningen inom de nuvarande filosofiska fakulteterna. Fakulletenanser att en siörre medelstiUdelning är en oundgänglig fömtsättning för altutbildningen skall kunna bli yrkesinriktad, något som stöds av Prop.1975: 9 247 kostnadsjämförelsermellan utbUdningar med olika grad av yrkesinriktning. Medhänsyn till alt U 68 inte preciserat sig belräffande eventuellkostnadsfördelning meUan stat och landsiing och primärkommuner i de faU desenare ålar sig ett huvudmannaskap för delar av den nya högskolan fömtsätterLandstingsförbundet att slaten lar initiativet till överläggningar omkostnadsfördelning i de fall staten inte ikläder sig hela kostnadsansvaret.Landstingsförbundet är berett att medverka till att ylterligarekostnadsunderlag tas fram som kan ligga till grund för de förhandlingar somföratsätts komma till slånd. Flertaletlandsting anser likaså att finansieringsfrågorna måste klargöras innanställning kan las till frågan om huvudmannaskap för de ohkautbildningslinjerna. Lokal-och utrustningskostnader m. m. Forskningsbiblioteksrådelanser att universitetsfilialernas bibliotek inte skulle ha kunnat bedriva sinverksamhet utan beiydande tillskott från bl. a. kommuner och landsting och attdet statliga engångsanslag som anvisades för uppbyggnad av dessa bibliotek interimligtvis kan tjäna som utgångspunkt för beräkning av bokinköpsanslagen lillde föreslagna nya högskoloma. Även humanistiska fakulleten i , filialnämndeni m. fl. anser att U 68 underskattat kostnaderna för bl. a. bibliotek påde "nya" högskoleorterna. UUHredovisar egna beräkningar av utmstningskostnaderna utgående från dels enindelning av den grundläggande utbildningen i tre grupper efter de kravutbildningslinjerna ställer på lokalyta per studerande, dels en beräknadfördelning på dessa tre grupper av nytillkommande studerande, dels UUH:serfarenheter av utrustningsbehovet per studerande. Enligl UUH:s beräkningarskulle de totala utrustningskostnaderna för planeringsperioden /771983/84uppgå liU 57,75 milj. kr. och inle tUl 40 milj. kr. som U 68 räknat med. Byggnadsstyrelsenpåpekar att U 68 inte redovisar lokalbehovet för den föreslagna ulbyggnadenvare sig totalt eller per ort. Slyrelsen kan därför inte bedöma uiredningensförslag. är mycket tveksam till möjligheterna att i huvudsakanvända äldre gymnasieskolor i befintligt skick för den nyahögskoleutbildningen. ÄvenUKÄ anser alt del material rörande investeringskostnaderna som presenterats ibetänkandet är summariskt och inte utgör tillräckligt underlag för merpreciserade ställningstaganden. i anser i likhet med U 68 alt en decentraliseradhögskoleorganisation skulle bli mindre kostnadskrävande fråninvesteringssynpunkt än om motsvarande utbyggnad skulle företas på de nuvarandeuniversitets- och filialorlerna. 1.2.9Genomförande av U 68:;s förslag mån remissinstanser tar avstånd från U 68:s förslag, förordar helt ellerdelvis andra lösningar än utredningen eller begär ylterligare ulredning innebärdetta givetvis; också stäUningstaganden i frågan om genomförande av förslagen.5!ådana ställningstaganden framgår av redovisningen i det föregående av dels desammanfattande bedömningar som remissinstanserna gjort (1.2.1), dels derasbehandling av de ohka sakfrågorna (1.2.21.2.8). I detta sammanhang redovisassådana remissynpunkter på genomförandefrågorna som utgår från att förändringarskall genomföras pii grundval av U 68:s förslag. UKÄanser mot bakgmnd av den livliga debatt som utredningsförslagen väckt attett förverkligande av dem efter principbeslut av statsmakterna i slutledet börske i mycket nära samverkan mellan de berörda. Kraven på ett successivtreformarbete synes enligt UKÄ på förhand ha tillmötesgåtts av U 68 själv genomutredningens idé om att ett fortsatt arbete med organisatoriska frågor skallske i lokala kommittéer. Enligt UKÄ:s mening krävs emellertid därutöver ensamlad prövning av frågor rörande den institutionella organisationen i närasamverkan med dem som närmast berörs av en framtida omorganisation. UKÄframhåller alt organisalionskommitléema bör få större möjligheler för ortsvisvarierande lösningar än betänkandet förutsatt. Del borde enligt UKÄ finnasmöjUgheter att, utan att av statsmakterna fastlagda riktlinjer ochhandlingsramar åsidosätts eller grundläggande rätl-visemoment eller andrahömstenar skjuts åt sidan, bygga in en i god mening verkande konkurrensförmågahos högskolans enskUda beståndsdelar. Närdet gäller tidsplanen anser UKÄ att starka skäl talar för att uppbyggandet aven sammanhållen, enhetlig högskola och ett fastläggande av grundema iorganisationen i tiden samordnas med ett ikraftträdande av 1972 årsriksdagsbeslut om principer för behörighet och urval. UKÄ anser sigsammanfattningsvis böra förorda att statsmakterna fattar de beslut som fordrasför att en reform med anledning av U 68 :s förslag skall kunna inledas läsåret1976/77. I sammanhanget pekar UKÄ på vikten av att informationsfrågorna fårtUlräckligt utrymme såväl pla-neringsmässigt som i fråga om i-esurser i detkommande utvecklingsarbetet.