prop · FZ03130 · 1975-12-31 00:00:00 — Kostnaderna för denna personal finansieras med ersättningar som tas tUluppbörd under förslagsanslaget Kostnader för fiskeutrediungar i vattenmål m. m. Bestämmelserom ersättning för uppdrag som fiskerUntendent utför med anledning av företagenligt vattenlagen finns i kungörelsen (1962: 454) om ersättning för uppdragsom utförs av fiskeriintendent (fiskeri-intendentstaxa) (ändrad 1969:585).Taxeinkomsterna för /76 beräknas av till ca . Styrelsen fastställer grunder för den ersättning som uppbärs förfiskeutredningar i enskilda vattenmål. Lantbruksnämnd.Förutom uppgifter inom lanlbrakets område skall lantbruksnämnd även handläggafrågor inom fiskets område som enligt särskilda bestämmelser ankommer pånämnden. Vad gäller fiske åligger det särskilt nämnden att verka för bildandeav fiskevårdsområden. Prop.1975/76:130 13 NämndenskaU biträda bl. a. fiskeriintendenten om det kan ske utan att nämndens egnaarbetsuppgifter eftersatts. Arbetetinom lantbruksnämn,d leds av lantbruksdirektören. Frågor inom fiskels områdebehandlas i lantbruksnämndens produklionsdelega-tion. Ledamöter av produktionsdelegalionär lantbruksdireklören och högst fyra andra ledamöter som lantbraksnämndenutser särskilt bland nämndens ledamöter. TUl varje lantbraksnämnd är dessutomknuten en fiskerinämnd med beredande och rådgivande funktioner. har vanligen delegerats uppgiften all bereda ärenden om lånegarantitUl fiskeföretag samt om fiskerilån. Beslut i låne- och stödärenden fallas av fiskeristyrelsen.Fiskerinämnd skall bestå av de ledamöter som lantbruksnämnden utser, däriblandrepresentanter för inom länet verksamma yrkesfiskare, för fritidsfiskarorganisation,för hushållningssällskap samt i de tre nordligaste länen även för domänverket. Lantbruksnämndhandlägger i regel endast fiskefrågor inom länet. Fyra lantbraksnämnder harålagts ansvaret för fiskefrågor över länsgränserna. i för fisket i , lantbruksnämnden iJönköpings län för fisket i , lantbruksnämnden i förfisket i och lantbruksnämnden i län för fisket i . Vidberedning av ärenden i fiskerinämnderna som rör fisket i nämnda sjöar ingårrepresentanter för fiskerinämnderna i övriga berörda län. Vidlantbraksstyrelsen finns inte särskild personal anställd för handläggning avfrågor som gäller fisket. Vid lantbruksnämnderna finns för ändamålet sammanlagt41 fiskerikonsulenter. Fyra sysslar enbart med frågor på fritidsfiskets områdeoch deras verksamhetsområden sträcker sig över flera län. Sådanfritidsfiskekonsulent hör till lantbruksnämnden i det län där han ärstationerad. Övriga lantbruksnämnder inom konsulentens verksamhetsområde fårbegära erforderligt biträde hos vederbörande lantbruksnämnd. finns minst en fiskerikonsulent. Lantbruksnämnderna iStockholms, och har dessutom var sin fiskerikonsulentför fisket i resp. och , och . Avfritidsfiskekonsulenterna är en stationerad vid lantbraksnämnden i Kronobergslän med nio län i som verksamhetsområde. En är stationerad vidlantbruksnämnden i län med nio län i somverksamhetsområde. En är stationerad vid lantbruksnämnden i Västemorrlands länmed tre län i meUersta som verksamhetsområde. Den fjärde fiskerikonsulentenär stationerad vid lantbraksnämnden i och svarar för de två nordUgastelänen. Lantbraksnämndsfiskerikonsulent har i stort sett samma uppgifier i fräga om fiskets tUlståndoch utveckUng, fiskevården, rådgivning lill allmänheten m. m. som åvilar fiskeriintendent.Konsulent skall med- 1975/76:130 14 verkai sådana undersökningar och försök beträffande fisket som eUerfiskeriintendenten uppdrar åt honom. Till uppgifterna hör även att verka förbildande och vidmakthåUande av sammanslutningar bland fiskande av olikakategorier och fiskevattenägare. Iarbetsuppgiftema för fiskerikonsulent ingår vidare bl. a. att medverka iutbildningsverksamhet på fiskerinäringens område, handlägga frägor som rör restitueradebensinskattemedel, biträda lantbraksnämnden i fiskeriläneverksamheten ochbereda nämndens yttranden över ansökningar om fiskberedningslån,fiskredskapslån och statsbidrag till fiskehamnar samt att bereda nämndensyttranden och förslag om användning av avgiftsmedel enligt vattenlagen. Fritidsfiskekonsulentsarbetsuppgifter avser rådgivning, planering, förrättningar m. m. förfritidsfiskets behov. Till uppgiftema hör bl. a. att utreda fastighets-,skiftes- och fiskerättsliga frågor, verkställa förrättning enligt lagen om fiskevårdsområdenoch annan lagstiftning om samfäUda fisken, biträda vid planering avanläggningar för fritidsfisket samt biträda turistorganisationer och enskildamed planering och rådgivning för turistinriktat fritidsfiske. mån fiskerikonsulent utför uppdrag på beställning uttas avgift enligtlantbruksnämndstaxan (1967: 445, omtryckt 1975: 541). Lantbraksverketskostnader för fiskets rationalisering uppgick under /75 till ca6,2 milj. kr. Det motsvarade av verkets totala kostnader. De kostnadsmässigt tyngsta ärendegruppernavar fiskevård (), utredningar och remisser () och rådgivning (). Ifiskevård ingår provfisken, sjöundersökningar, fiskerättsutredningar, fisketiUsynm. m. Kostnadema för individueU rådgivning uppgick till drygt hälften av detotala rådgivningskostnaderna för fiskets rationalisering. Ärendegrap-perna fiskerilånoch lånegarantier, vattenärenden samt fiskeinventering och statistik upptogvardera . Därefter följde fiskeritekniska ärenden (), övriga ekonomiskastödåtgärder () och bensinskattemedel (). Länsstyrelse.Länsstyrelsen har det regionalpoUtiska ansvaret för utvecklingen i länet.Förutom planeringsfunktioner i den del de berör fisket har ävenvissa beslutsfunktioner på fiskets område. Bestämmelser om beslutanderätt förlänsstyrelsen finns bl. a. i lagen (1950: 596) om rätt tiU fiske, fiskeristadgan(1954: 607), lagen (1960:130) om fiskevårdsområden och vissa kungörelser. TiUlänsstyrelsens uppgifter hör bl. a. att meddela tillstånd att sätta ut fastfiskeredskap i allmänt vatten., utfärda länsfiskestadgor med särskildabestämmelser om fiskets vård och bedrivande samt meddela beslut om bildande avfiskevårdsområde och faststäUa stadgar för fiskevårdsområde. UtbUdningen av fiskeritjänstemän i den statliga fiskeadminislrationenvarierar. Prop.1975/76:130 15 handläggandepersonal vid intendentskontoren har i regel akademisk UtbUdning. Utbildning av fiskeritjänstemänpå konsulentnivå eller därunder skedde i form av verksutbildning hos fiskeristyrelsen.Enligt beslut av riksdag (prop. 1970: 1 bil. 11, JoU 1970: 10, rskr1970: 9) har den utbildningen inordnats i skolorganisationen som en specialkursi gymnasieskolan. Uiredningen framhåller att administrationen av fisket är sphttradpå flera olUia myndigheter. Enligt utredningen fungerar administrationenberoende på goda kontakter mellan tjänstemännen hos de olika myndigheterna. Uiredningenhar dock bedömt det som väsentligt all administrationen samordnas så långl detär möjligt. Utredningendiskuterar två alternativ i fråga om den lokala fiskeadminislrationen,nämligen dels inordning i , dels inrättande av fristående organ. Somfördelar med inordning i pekar utredningen på att kust- och insjöfiskefrågorskulle kunna bättre än nu bevakas i länsplaneringen och att vattenmål,miljöskyddsärenden samt fritidsfiskefrågor har en naturlig anknytning tilllänsstyrelsen som handlägger vissa fiskeärenden. är den främsta nackdelen med en sådan lösning att havsfisket även ifortsättningen skulle ligga utanför länsstyrelsernas regionala planering.Vidare skulle bevakningen av naturUgt sammanhängande vattenområden och storasjöar, t. ex. , Vättem, , , och Sömmen,försvåras. Dessutom framhåller utredningen att länsstyrelserna skulle förloraen fristående remissinstans som bl. a. från regionalpoUtisk synpunkt bör varaav stor betydelse. Somskäl för att inrätta fristående regionala organ för.fisket anför utredningenatt befälslinjerna blir raka och att organen kan arbeta i områden av fiskeribiologiskbetydelse. Utredningen framhåller att större verksamhetsområden dessutom gerbättre möjUgheter att samordna verksamheten över hela landet och mer utrymmeför att anpassa den tiU behoven och för service. Nackdelarna med friståendeorgan är främst att möjligheterna till administrativ och annan service frånlänsstyrelse, lantbruksnämnd m. fl. organ inle kan fuUt tas till vara.Samförläggning med annan myndighet bör dock eftersträvas på orter där det ärmöjligt. mening kan effektiva statliga insalser för såväl yrkesfisket somfritidsfisket göras bäst av en särskUd regional administration under fiskeristyrelsensom tar över bl. a. lantbruksnämndernas be fattning med fiskeärenden. Huvudorganisation.Utredningens förslag innebär att fiskeadministra. tionen under fiskeristyrelsenorganiseras i nio regioner med nederbörds- 1975/76:130 16 områdensom indelningsgrund utan specialisering på söt- och saltvattensfiske. För förvaltnmgeninrättas för varje region en fiskenämnd organiserad som lekmannastyrelse medpersonal för vilken fiskeriintendent är chef. Personalen i fiskeriintendentorganisationenoch i organisationen för utredningar i enskUda vattenmål samt fiskerikonsulenternavid lantbraksnämnderna förs enligt förslaget över till fiskenämnderna. bör enligt utredningen vara att inom verksamhetsområdet följafiskets tiUstånd och utveckUng, motverka vattenföroreningar och andra förfisket skadliga ingrepp i fiskevattnen samt verka för god fiskevård och vidta eUerhos föreslå åtgärder som är påkallade eller i övrigt lämpUga.Utredningen anser att en effektiv samordning av insatser för yrkesfisket ochfritidsfisket bör kunna åstadkommas utan att någondera intresset eftersatts. Utredningenföreslår att ärenden rörande tillstånd att sätta ut fast fiskeredskap i allmäntvatten och tillstånd för utlänning all fiska inom Sveriges sjöterritorium ochden svenska fiskezonen förs över från länsstyrelserna till fiskenämnderna. Iövrigt föreslår utredningen inte någon omfördelning av fiskeärenden meUanregionala myndigheter. Utredningen understryker emellertid behovet av samrådmed fiskenämndema vad gäller bl. a. ärenden angående lokala fiskestadgor,anläggningar för fritidsfiske och skötseln av statens fiskevatten. förslag skall fiskeriintendenten i regionen vara ordförande ifiskenämnds styrelse. I styrelsen föreslås vidare ingå ytterligare högst åttasärskilt utsedda ledamöter. Hälften bör utses av regeringen och hälften avlandstingen. Styrelsenföreslås avgöra frågor om riktlinjer för nämndens verksamhet och andra frågorav slörre principiell natur. m. Fiskenämndemas sammanlagda personalbehov beräknas till 97 tjänster, varav9 fiskeriintendenter, 13 byrådirektörer, 40 fiskerikonsulenter, 31 biträden och4 expeditionsvakter. Behovetav biträdes- och expeditionspersonal har beräknats med ledning av uppgifter bl.a. från lantbruksverket enligt viUta det behövs i genomsnitt ett biträde förtvå fiskeritjänstemän. Jämförtmed nuvarande förhåUanden innebär förslaget enligt utredningens bedömning påsikt ett i huvudsak oförändrat personalantal i den regionalafiskeadministrationen. Medelför fiskenämndernas verksamhet bör enligt förslaget anvisas på driftbudgetenunder ett nytt förslagsanslag, benämnt Fiskenämnderna m. m. I denna delberäknas organisationsförslaget medföra kostnadsökningar pä ca 1,5 milj. kr. Taxefrågor.Uiredningen föreslår att fiskeriinlendentstaxan och de bestämmelser för fiskerikonsulentersom finns i lantbraksnämndstaxan skall slopas och ersättas av en taxa förfiskenämnderna. Taxan bör avse aU ersättningsgrundande verksamhet hos nämndema.Med anledning av 1975/76:130 17 attkritik frainförts från företrädare för såväl yrkesfisket som fritidsfisket motatt fiskerikonsulenternas rådgivning är belagd med avgift förordar utredningenatt ges generell möjlighet att meddela dispenser t. ex. närdet gäller rationalisering av yrkesfisket eUer insatser för fritidsfisket somär av allmän betydelse. De närmare förutsättningama bör utredas av . Utredningensförslag till huvudorganisation har föranlett delade meningar. Förslaget attinrätta nio fiskenämnder tillstyrks bl. a. av vattenöverdomslolen, kammarkoUegiet,, , ,, fem länsstyrelser. , ,och . Majoritetenav remissinstanserna uttalar sig för att administrationen decentraliseras tilllänen och helt eller delvis inordnas i lantbraksnämnderna eller länsstyrelsema.Hit hör bl. a. lantbruksstyrelsen, , ,domänverket, nitton länsstyrelser. , ,och . Statskontoretanser att den föreslagna organisationen sedd ur fiskeribiologisk synpunkt börvara funktionsduglig. Statskontoret ifrågasätter emellertid om det är lämpligtatt bryta ut fiskerisektom från den samhällsplanering som omhänderhas av kommunemaoch på regional nivå samordnas av länsstyrelsema. Samordnande åtgärder på detregionalpolitiska planet skulle sannolikt kunna beröra även fisket på ett sättsom är värdefuUt för sysselsättning och utkomst. Vidare pekar statskontoret påfritidsfiskets nära samband med länsstyrelsemas planering för naturvård ochfriluftsliv. Statskontoret anser dock att erfarenhetema från bl. 1973 årsfiskevattensutredning bör avvaktas. För uppskov uttalar sig även länsstyrelseni och . Utredningensförslag att regiongränserna skall anpassas efter nederbördsområden avstyrks avflertalet remissinstanser som i stället förordar att regiongränsema följerlänsgränserna. Hit hör bl. a. samtliga fiskeriin tenden ter. Ifråga om huvuduppgifterna för fiskenämnd tillstyrker kammarkollegiet attärenden rörande tillstånd att sätta ut fast fiskeredskap i aUmänt vatten försöver från tUl fiskenämnden. Kollegiet anser att nämnden även börfå hand om ärenden rörande upplåtelser av rätt tUl fiske med fast redskap vidhavsstränder, skär och som omfattas av förordningen 1950: 597.Lantbruksstyrelsen föreslår att även utfärdandet av lokala fiskestadgor försöver. i framhåller dock att det föreligger visstsamband mellan nämnda Prop.1975/76:130 18 grupperav ärenden och förordar att båda grapperna behålls hos . avstyrker att förvaltningen av fiskefrågor som rör samernas fiskeoch vatten ovan odlingsgränsen och på renbetesf jäUen förs över tillfiskenämnd. Beträffandesammansättningen av fiskenämnds styrelse anser fiskares riksförbundatt majoriteten av ledamötema bör utses efter samråd med och förslag frånfiskels organisationer så att det finns garanti för att yrkesfisket blirtillräckligt representerat. För representation för fritidsfisket och fiskevattenägareintressetuttalar sig bl. a. , vattenägare förbund ochSveriges fritidsfiskares riksförbund. förutsätteratt samema får oförändrad representation i fråga om de nordligaste fiskenämndema. Utredningens förslag ifråga om taxa för fiskenämnderna som även omfattar fiskeutredningar i vatlenmåltillstyrks i princip. och fritidsfiskares riksförbundanser att avgift inte bör tas ut för rådgivning i fiskefrågor.Riksrevisionsverket föreslår att kostnader för fiskeutredningar finansierasöver ett förslagsanslag med möjlighet till differentierade driftbidrag. Avgifteni samband med undersökningar i anledning av vattenexploatering bör baseras påfull kostnadstäckning. Taxor bör fastställas av i samråd medriksrevisionsverket. och Svenska kraftverksföreningenförordar att omläggningen av finansieringen av fiskeutredningar i vattenmålgenomförs . 4.1Stödåtgärder på fiskets område 4.1.1 Reglering avpriserna på fisk m. m. Jagvill erinra om de åtgärder som har vidtagits under innevarande budgetår för attlösa de akuta svårighelema inom fiskerinäringen. Efler förslag från fiskelsförhandlingsdelegation beslöt slatsmaktema (prop. 1975: 44, JoU 1975: 8, rskr1975: 144) att ställa 7,5 milj. kr. av medel från prisregleringskassan för fisklill föreningen fisks förfogande för prisreglerande åtgärder /76. Regeringen beslöt att ställa ytterligare 2mUj. av prisregleringsmedel till Svensk fisks förfogande för särskildastödåtgärder. medgav regeringen att Svensk fisk fick använda 4 milj.kr. ur sin konjunkturutjämningsfond för förluster i samband med stödåtgärder.Vidare har efter förslag från fiskerikommittén (Jo 1975: 07) sammanlagt 15milj. av budgetmedel anvisats för akuta stödåtgärder inom fisket under i huvudsakförsia . Av.beloppet har 7, milj. kr. anslagils tUl regleringsföreningenSvensk fisk för ökat prisstöd. Dessa medel skall av Prop.1975/76:130 19 Svenskfisk användas så att i försia hand fiskargrupper med särskilt låga inkomsterfår inkomstförstärkning. Efteröverläggningar med fiskels förhandlingsdelegation har jordbruksnämnden lagtfram förslag om reglering av priserna på fisk för /77, m. m.Förslaget har lagts fram i samförstånd med nämndens konsumentdelegation ochinnebär bl. a. att föreningen fisk för den löpande verksamheten /77 skaU tillföras 17 mUj. från prisregleringskassan förfisk. Det föreslagna beloppet innefattar bl. 7 milj. kr. för att fullföljade särskilda stödåtgärderna med inriktning på fiskargrapper med särskilt lågainkomster, som genomförts efler förslag från fiskerikommittén. Debetydande insalser som under innevarande budgetår har gjorts för att förbättrafiskets situation, bl. a. genom elt ökat prisstöd, måste enligt min uppfattningfullföljas även under /77. Jag ansluter mig därför tiU jordbraksnämndensförslag att tillföra föreningen fisk 17 milj. kr. frånprisregleringskassan, varav 7 milj. kr. innebär ett fullföljande avstödåtgärderna tUl fiskargrapper med särskilt låga inkomster. Däratöver anserjag alt 10 milj. kr. av budgetmedel bör tUlföras prisregleringen på fisk som etlytterligare led i de särskilda stödåtgärder som påbörjats under innevarandebudgetår efler förslag av fiskerikommittén. Dessa medel bör användas för attförstärka Svensk fisks konjunkturaljämningsfond. Förden löpande verksamheten under /77 bör föreningen fisksåledes få använda 17 milj. kr. från prisregleringskassan samt dessutom deränteinkomster som uppkommer hos föreningen eller dess konjunkturaljämningsfond.Vid särskilda behov bör föreningen liksom för den löpande verksamheienfå disponera intill en fjärdedel av behållningen i den förstärkta konjunkturutjämningsfonden.Fondens behåUning bör dock inte utan regeringens särskUda medgivande gå under10 milj. kr. De medel som anslås för den löpande verksamheien bör föreningen för marknadsfrämjande åtgärder och upplysningsverksamhet. Vidutformningen av stödåtgärderna bör liksom under innevarande budgetår särskiltbeaktas att fiskargrupper med låga inkomster får inkomstförstärkning. Vidbifall tUl det förslag som jag nu har lagt fram har sammanlagt 17 milj. kr. avbudgetmedel anvisats för prisregleringen på fisk av elt och etthalvt år. Däratöver har kraftigt ökade medel släUls till förfogande från prisregleringskassanför fisk. Detta har möjliggjort en betydande salsnmg på inkomstförstärkning förfiskargrupper med särskilt låga inkomster. Efterförslag av förhandlingsdelegationen har jordbraksnämnden hemställt ombemyndigande att utvidga prisregleringen till att omfatta svenskfångad räka. Jordbraksnämndenföreslår vidare att prisregleringsavgift införs för svenskfångade ochimporterade räkor, hänförliga till Prop.1975/76:130 20 tulltaxenr03.03 och 16.05. Avgifien torde inle komma alt översliga av förstahandsvärdetresp. Även jag anser atl det svenska räkfisket vid behov börkunna få prisstöd. Jag har därför för avsikt alt senare föreslå regeringen altlämna jordbraksnämnden begärda bemyndiganden. Regleringenpå ostkusten är utformad på ett annat sätt än på väst-och sydkusten. Under desenaste åren har man försökt alt stegvis samordna regleringarna på de olika kuststräckoma.Som etl led i denna samordning kommer minimi- och garanliprisreglering redanunder innevarande budgetår att införas för strömming på ostkusten. Medundantag för de ändringar som jag nu har föreslagit bör prisregleringen påfiskels område liksom regleringen av importen och exporten av fisk /77 ske i huvudsak på samma sätt som under innevarande budgetår.Regeringen, eller efler dess bemyndigande jordbruksnämnden, bör således fåmedge att prisstöd utgår genom minimi- och garantipriser, pristillägg, prisutjämningsbidragoch regionalt fraktstöd. TUl prisregleringskassanför fisk bör liksom under innevarande budgetår föras över högsl 1 milj. kr. avde fettvaruavgifter som utgår vid härdning av sillolja av inhemsk råvara, medavdrag för vad som kan beräknas restilueras vid export. Föralt under /77 bestrida koslnaderna för kvalitetskontroll avandra fiskvaror än konserver bör jordbruksnämnden få använda medel frånprisregleringskassan för fisk. Medel i prisregleruigs-kassan för fisk bör ävenunder nästa budgetår få användas för andra ändamål än vad som förut angetts,om regeringen anser det påkallat vid akuta svårigheter inom fisket. I Ukhet med fisketsförhandlingsdelegation och jordbruksnämnden anser jag alt . av medelfrån prisregleringskassan för fisk bör ställas tUl fiskaresriksförbunds förfogande för förbundels verksamhet. 4.1.2Stöd till säkerhetsutrustning på fiskefartyg Frånreservationsanslaget Främjande i allmänhet av fiskerinäringen under nionde huvudtitelnutbetalas bidrag till radiolelefon och livrädd-ningsflotle på fiskefartyg. Fiskerikommitténhar föreslagit alt stödet till säkerhelsf rämjande utrustning på fiskefartygförbättras. Med hänsyn till de svårigheter som råder inom fisket finns detenligt kommittén risk för alt säkerheten eftersatts. Kommittén anser därför attsärskilda statliga insalser för att främja säkerheten för fiskets utövare ärmotiverade. Jag delar kommitténsuppfattning. Statligt bidrag bör som kommittén föreslår lämnas tUllivräddningsflotte, brandskyddsutrustning och ekolod av anskaffnings-och installationskostnaderna för sådan utrastning som svarar mot gällandeminimikrav för ifrågavarande fiske- Prop.1975/76:130 21 fartyg.Bidrag bör vidare få lämnas för radar och radiotelefon, för den del avgodkänd anskaffningskostnad som ligger , för den delav kostnaden som ligger mellan . och för dendel av kostnaden som ligger mellan . Bidrag bör inteutgå för den del av anskaffningskostnaden som överstiger 50 000 kr.Installationskostnader bör få räknas in i anskaffningskostnaden. Stödet till säkerhetsutrastningbör administreras av . Den närmare utformningen av stödet börfå beslutas av regeringen eller efter dess bemyndigande av . Isamband med internationella överenskommelser om fångstbegränsning lämnas särskUlslatligt stöd till de fiskare och fiskeföretag som berörs avfångstbegränsningarna. Vid arbetslöshet på grund av sådan fångstbegränsninglämnas ersättning enligt samma grunder som tiUämpas vid övrig arbetslöshet. Vidareutgår enligt beslut av (prop. 1975/76: 101, JoU 1975/76: 31, rskr1975/76: 144) från förslagsanslaget SärskiU omstäU-ningsstöd lill fiskare m. m.under nionde huvudtiteln ett särskUt bidrag med . per stilleståndsdaglill fiskeföretag som har haft fiskefartyg stillaUggande på grand av förSverige gällande internationell överenskommelse om fångstbegränsning. Bidragentill de fiskeförelag som har haft fartyg stillaliggande utbetalas f. n. avSveriges fiskares erkända arbetslöshetskassa av medel som fiskeristyrelsenställer till kassans förfogande. Ansökan om bidrag skall ställas tillarbetslöshetskassan och vara åtföljd av intyg om fartygets stUlaliggande enliglformulär som kassan tillhandahåller. Vid längre tids stillaliggande får bidragutbetalas endast om har medgett det. Denna ordning har visatsig praktisk och bör bibehållas. Detär förutsatt i regeringsformen att förvaltningsuppgift kan överlämnas tillbolag, förening, samfällighet eller stiftelse. Innefattar uppgiftenmyndighetsutövning skall överlämnandet ske i form av lag. Bland arbetslöshetskassansuppgifter i detta sammanhang ingår alt pröva om förutsättningarna för bidrag äruppfyllda. Detta är en form av myndighetsutövning som kräver ett bemyndigandei lag. För att kassan även i fortsättningen skaU kunna fungera som utbetalareav ifrågavarande statsbidrag föreslår jag alt ett sådant bemyndigande mhämtas.Det bör avse rätten att pröva fråga om statsbidrag till fiskeföretag som harhaft fartyg stillaliggande liU följd av beslut om fångstbegränsning. Underinnevarande budgetår kan sammanlagt högst 3 milj. kr. från prisregleringskassanför fisk lämnas ut som lån lill fiskeförelag som på grund av fångstbegränsningarhar fått likviditelssvårigheler. Ifrågavarande låneslöd bör kunna lämnas ävenunder /77.