prop · FZ03129 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:129 Regeringens proposition omforskningsrådsorganisationen inom verksamhetsområde; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen läggs på grandval av forskningsrådsutrednmgens betänkande (SOU1975: 26) Forskningsråd fram förslag rörande forskningsrådsorganisationen inomutbildningsdepartemenlels verksamhels-område. Nuvarandefem forskningsråd inom utbUdningsdepartemenlets område föreslås ersättas avtre: elt humanistisk-samhällsvetenskapligt forskningsråd, som ersätter statenshumanistiska forskningsråd och statens råd för samhällsforskning, ettmedicinskt forskningsråd samt ell naturvetenskapligt forskningsråd, somersätter statens naturvetenskapliga forskningsråd och statens råd föratomforskning. Forskningsråden skall ge stöd lill och initiera forskning inomsina resp. områden samt informera om sådan forskning. Vidsidan av de tre nya forskningsråden skall inrättas en forskningsrådsnämnd meduppgift bl. a. all finansiera forskning med stort samhäUeligt intresse, attsvara för allmän, övergripande information om forskning saml att vara ettsamarbetsorgan för forskningsråden inom utbildningsdepartemenlels område,statens råd för skogs- och jordbruksforskning saml styrelsen för tekniskutveckling. Avledamöterna i forskningsråden skall majoriteten utses av elektorsförsamlingarvalda av aktiva forskare vid universitet och högskolor. Elt mindre antalledamöter, som skall företräda myndigheter eller andra organ inom olikasamhällssektorer, utses av regeringen. 1 1975176.1 saml. 1975/76:129 2 Merpartenav ledamöterna i forskningsrådsnämnden skall utgöras av representanter för allmänmtressen,däribland riksdagsledamöter, företrädare för löntagarorganisationerna samtkommuner och landstmg. De tre nya forskningsråden inom utbildningsdepartemenlelsområde, statens råd för skogs- och jordbraksforskning samt styrelsen förteknisk utveckling skall vardera utse en ledamot i nämnden. Den nya rådsorganisationenskall avse forskningsverksamhet fr. o. m. /78. Rådets arbeteinför detla budgetår bör dock kunna mledas . Ledamötema i de nya forsknmgsrådenoch i forsk-nmgsrådsnämnden bör därför utses . De nyaorganen skall därefter inrättas . Närvarande:statsministern , ordförande, statsråden , , , ,, , , , , , , , , Ärende:Proposition om forskningsrådsorganisationen inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde Medstöd av Kungl. Maj:Is bemyndigande tillkallade dåvarande statsrådet den30 sakkunniga med uppdrag att utreda frågor rörande forskningsrådeninom UtbUdningsdepartementet'! De sakkunniga har antagitbenämningen forskningsrådsutredningen (FRU). FRUhar och i aprU 1975 fått tUläggsdu-ektiv att bl. a. utredaformerna för slöd tiU långsiktsmotiverad forskning och undersöka och bedömaförutsättningarna för en långsiktig forskningsplanering. Arbetet inom FRUfortgår med framför allt de frågor som anges i tUl-läggsdirektiven. FRUöveriämnade betänkandet (SOU 1975: 26) Forskningsråd. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av brottsförebyggande rådet,försvarets forskiungsanstall (FOA), , Iransportforskningsdelegationen,statskontoret, , (),(), , och statenshistoriska museer, universitetskanslers-ämbetet (UKÄ) som överlämnatyttranden från universiteten, karo-Imska institutet, de tekniska högskolorna,högskolan i och bibUo-tekshögskolan , högskolor (UUH), (), 1Professorn , bitr. professorn , byråchefen, numeraprofessorn , dåvarande riksdagsledamoten, docentenGunnar , f. d. imiversitetskanslem (ordförande),professorn samt riksdagsledamoten . Prop.1975/76:129 4 (), Svenska Unescorådel, , , arbelarskyddsstyrelsen,styrelsen för arbetarskyddsfonden, statens råd för byggnadsforskning (BFR),geologiska undersökning, styrelsen för teknisk utveckling (STU),statens utvecklingsfond, statens råd för vetenskaplig information ochdokumentation (SINFDOK), statens delegation för rymdverksamhet. jubileumsfond.Handelshögskolan i , statens medicinska forskningsråd (MFR), statensnaturvetenskapliga forskningsråd (NFR), statens humanistiska forskningsråd (HFR),statens råd-för samhällsforskning (SFR), statens råd för alomforskning (AFR),styrelsen för jordbrukets högskolor och statens veterinärmedicinska , statens råd för skogs- ochjordbruksforskning (), , Vilterhels-, historie- och antikvitetsakademien,, mot cancer, . och gemensamt (SAF/SI),(), Centralorganisationen /SR,i (LO), beredningen för u-landsforsknmg,delegationen för folkrörelseforskning, , samarbetskommitténför långsiktsmotiverad forskning, delegationen för social forskning, forskarulbildningsutredningen(FUN), expertgrappen för regional utredningsverksamhet (ERU), expertgruppenför forskning om fysisk planering och bebyggelse, forskningsavgiftskommittén, ,delegationen för energiforskning, AB Atomenergi, (). Dessutom har yttranden inkommit från samfundet, och . Föröverblickens och sammanhangels skull behandlar jag i det följande åtskilligafrågor i vilka del ankommer på regeringen eller berörda myndigheter allbesluta. 2 Nuvarande forskningsrådsorganisation inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde Forskningsrådsorganisationenbyggdes upp i huvudsak . Inomutbildningsdepartementets ansvarsområde finns fem forskningsråd, statensmedicinska forskningsråd (MFR), statens humanistiska forskningsråd (HFR),statens råd för samhällsforskning (SFR), () och statens råd för atomforskning (AFR). Forskningsrådenhar enligt sin instruktion tUl uppgift att "medelst 1975/76:129 5 anslagoch annorledes, inom sitt område främja forskning och därmed sammanhängandeverksamhet ävensom befordra samverkan mellan forskning inom rådets område ochforskningen inom angränsande discipliner". MFRoch SFR är uppdelade i sektioner: det förra i en aUmänmedi-cinsk och en försvarsmedicinsksektion och det senare i en socialvetenskaplig och en rättsvetenskapligsektion samt en sektion för psykologi och pedagogik. Forskningsrådenssammansättning, antalet ledamöter och det sätt på vilket dessa utses varierarmellan de olika råden. I samtliga forskningsråd utses ordföranden och vissaandra ledamöter av regeringen, ledamöterna i flertalet fall efler förslag frånmyndigheler, organisationer etc. I MFR:s försvarsmedicinska sektion utsessamtliga ledamöter av regeringen. I övriga forskningsråd väljs etl varierandeantal ledamöter av berörda fakulteter vid universitet och högskolor och andra sairi-manslutningarav forskare eller beiräffande SFR av för ändamålet bildade valgrupper avforskare m. fl. Chefen för och generalläkaren är självskrivnaledamöter i resp. MFR:s allmänmedicinska och försvarsmedicinska sektion. I AFRutses vissa ledamöter av försvarefs forskningsanstalt och AB Atomenergi. Vart och etl avforskningsråden disponerar elt reservationsanslag lill forskning inom rådetsverksamhetsområde. För de seklionsindelade forskningsråden görs iregleringsbrev en uppdelning av de berörda anslagen på anslagsposter tillforskning inom varje sektions verksamhels-område. Under anslaget lillnaturvetenskaplig forskning finns uppförd en anslagspost till rymdverksamhet.Denna anslagspost disponeras av statens delegation för rymdverksamhet. Anslagentill forskningsråden uppgår innevarande budgetår tUl sammanlagt 206,3 milj. kr.I 1976 års budgetproposition föreslås för /77 en ökning medsammanlagt ca 28 milj. kr. 1975/76: 100 bil. 10, s. 415 ff.). Vid forskningsråden finns utöver sådana tjänster som råden själva beslutar om inrättade vissa högretjänster. /76 fmns således vid råden sammanlagt 29 tjänster somprofessor/biträdande professor och 92 tjänster som forskare. Huvuddelen avforskningsrådens verksamhet utgörs av att efler bedömning av ansökningar omforskningsstöd bevilja medel lill forskningsprojekt m. m. /75beviljade råden sammanlagt ca 2 200 forskningsanslag. Råden kan också självainitiera forskning. Råden bedriver vidare viss informationsverksamhet inomforskningsområdet. Viaforskningsråden finansieras också svenskt dellagande i visst inlernalionelllforskningssamarbete, t. ex. samarbetet inom del molekylärbiologiska området.Vissa kosinader för svenskt deltagande i det europeiska samarbetet på kärnforskningensområde, , bestrids från del anslag som disponeras av AFR. Isitt betänkande (SOU 1975: 26) gör forskningsrådsutredningen en analys av vissabegrepp inom forskningen (Avdelning I Forskningspolitiska utgångspunkter, s.1737) samt ger en utförlig beskrivning av bl. a. forskningsrådens tillkomstoch utveckling, rådens sammansättning och arbetsformer, forskningen viduniversitet och högskolor samt den sektoriella forskningsorganisationen ochvissa andra forskningsorgan (Avdelning II , s. 39213). Jagger i det följande en kort sammanfattning av de delar av betänkandet sominnehåller utredningens förslag (Avdelning III En ny rådsorganisation ochavdelning IV Särskilda frågor, s. 215368). 3.1Den framtida organisationens ramar Utredningendiskuterar och avvisar två alternativ till en forskningsrådsorganisation, delsalternativet all aUa rörliga forskningsmedel utanför universitetens fastaramar hänförs till sektorsorganen för att därifrån styras mol från samhäUetssynpunkt angelägna projekt, dels alternativet att de resurser som disponerasav rådsorganisationen går direkt till universiteten och högskolorna atldisponeras och fördelas av dessa själva. Vidarediskuterar utredningen olika alternativ för forskningsrådens organisatoiiskaform: ämbetsverk forskningsråd stiftelse. Utredningen finner varkenämbetsverks- eller stiftelsealternativet överlägset den organisationsform somprövats inom den nuvarande rådsorganisationen. Utredningenförordar således att de planerande, prioriterande och an-slagsfördelandeuppgifterna inom det område som berörs av utredningens uppdrag ävenfortsättningsvis skall handhas av en forskningsrådsorganisation. FRUanser att kraven på forskningsrådsorganisationen kan sammanfattas som krav påkompetens, öppenhet och integritet och att dessa krav innebär attrådsorganisationen måsle kunna främja och stödjaforskning av betydelse för samhället och den vetenskapliga utvecklingen kunna göra bedömningar i allavetenskapliga frågor och ha överblick över nationell och internationellforskning inom alla relevanta områden -kunna göra bedömningar av forskningsbehov i samhället och självständigt elleri samverkan med olika samhällsorgan initiera och främja angelägen forskning haberedskap och förmåga att la upp nya problem inom vetenskap och samhälle 1975/76:129 7 kunna samverka med universitets- och högskoleorganisationen i frågor som berör den långsiktigainriktningen av svensk forskning kunna verka för internationelltsamarbete i forskningsfrågor kunna öppet redovisa ochmotivera sina beslut och ställningstaganden kunna sprida information omforskning och forskningens resultat ha förmåga till successiv omprövningav verksamhetens inriktning och organisation. Utredningenfinner det naturligt att företrädare för allmänna intressen ges inflytande irådsorganisationen. Uiredningen diskuterar frågan om vilka grapper som i dettasammanhang företräder allmänna intressen och betonar att i en representativdemokrati de politiskt förtroendevalda och företrädare för de inom politisktbeslutade ramar arbetande samhällsorganen har de bästa förutsättningarnahärför. framhåller uiredningen dock atl rådsorganisationen måste hagoda kontakter med en rad olika grupper, folkrörelser, fackliga organisationeroch andra. Vid valet mellan olikaindelningsgrunder för rådsorganisalionen finner FRU att den nuvarande principenmed individuella och från varandra frislående råd inle helt tillgodoser kravenpå inbördes samarbete och stora kontaktytor gentemot hela den vittförgrenade sektoriellaforskningsorganisationen. Inte heller en centraliserad rådsorganisation med enrådsstyrelse placerad som sammanhållande organ ö\er en mer eller mindresammanhållen underliggande organisation bedöms vara tillfredsställande. Utredningen föreslår atlvid sidan av självständiga forskningsråd ställs ett organ som i samverkan medråden, andra liknande organ och sektoriella organ skall stimulera och stödja samhällsrelevantforskning med hög inomvelenskaplig betydelse och samarbetet mellan råden överhuvud. Detla organ bör benämnas forskningsrådsnämnden. Genom den markeradesidoställningen kan vissa av den centraliserade lösningens fördelar kombinerasmed kraven på bevarad självständighet för det enskilda rådet. Egna resurser ochmöjligheter till egna initativ är dock nödvändiga för att nämnden skall fåslagkraft och spela en aktiv roll. att i samverkan med andra forskningsstödjandeorgan främja forskning av betydelse för samhället och vetenskapens utvecklingoch verka för att sprida information om forskningens resultat. Deenskilda rådens uppgifter är attfrämja inomvetenskaphgt betydelsefull forskning och utvecklingen av på sådanforskning grundade kunskaper och därvid beakta behovet av forskning inom frånsamhällets synpunkt viktiga områden attsjälvständigt eller i samverkan med andra forskningsstödjande organ finansierasådan forskning och därmed sammanhängande verksamhet 1975/76:129 g attgenom planering främja en ändamålsenlig utformning avstödet tiU sådan forskning attinitiera forskning och bidra till alt skapa vetenskaplig kompetens som ärangelägen från inomvetenskapUg eller samhällelig synpunkt attutföra en kompetent, öppet redovisad och brett förankrad vetenskapliggranskning, bedömning och värdering av den forskning som kan komma i fråga föreller har rådens stöd attredovisa sina bedömningar av forskningens samhällsrelevans och utrönaforskningsbehov inom olika samhällsområden och i samverkan med andra forskningsstödjandeorgan identifiera forskningsområden av gemensamt intresse attta vetenskapligt och finansiellt ansvar för investeringar eller andra åtagandenav betydelse för den långsiktiga inriktningen av svensk forskning altverka för internationellt forskningssamarbete och tvär/mångve-tenskapligtsamarbete över råds-, fakultets-, disciplin- och sektorsgränser. Detråden sidoordnade organels forskningsrådsnämndens särskilda uppgifter börenligt utredningens uppfattning bli atti samverkan med de enskilda råden och andra forskningsstödjande organ initieraoch stödja forskning främst inom områden som är angelägna från samhällets synpunkl atti samverkan med råden och andra anslagsgivande organ genom planering på kortoch lång sikt främja en ändamålsenlig utformning av stödet till forskning attverka för samarbete mellan rådsorganisationen och de ansvariga samhäUsorganenvid vetenskaplig bedömning, initiering och finansiering av forskning altverka för att särskilt dyrbar vetenskaplig utrustning efter avvägning inområden och andra berörda organ kan finansieras inom ramen förrådsorganisationens resurser eller genom samfinansiering mellan denna ochberörda organ attbidra lill samordning av rådens verksamhet inom områden av gemensamt intresse,såsom information och dokumentation, forskning om forskning, internationellafrågor som inle hanleras av de enskilda råden, gemensamma arbetsgivarfrågoretc. samt alt verka för möjHgast enhetliga handläggnings- ochgranskningsrutiner inom rådsorganisationen atti samarbete med forskningsråden verka för en successiv omprövning ochförnyelse av rådsorganisalionen, dess verksamhet och ansvarsområde. () skaU dels initiera och stödja forskning inom angelägna områden, delsvara ett forskningsrådens samar- 1975/76:129 9 betsorgan.FRN skall liksom råden ges ställning som självständig myndighet direkt underregeringen. FRN föreslås disponera egna kansliresurser och medel för särskildautredningar, projeklplaneringsinsalser och pilotstudier liksom för de för rådsorganisalionengemensamma funktioner som kan komma att läggas inom nämndens ansvarsområde. FRNskall disponera ett särskilt anslag för forskning. Deekonomiska insatserna för genomförande av de forskningsprojekt skall stödjabör normalt ske genom samfinansiering mellan FRN och berörda intressenter, dvs.forskningsråd och sektoriella organ. Elt sådant system får som konsekvens alt FRNinte behöver utrustas med en egen apparat för den vetenskapliga värderingen avforskningsprojekt. För denna prövning kan normall forskningsråden och den gransk-ningsorganisalionde förfogar över liksom sektorsmyndigheternas motsvarande organ utnyttjas. FRNskall normalt inle på samma sätt som forskningsråden ta emot ansökningar frånoch ge anslag för forskningsprojekt lill enskilda forskare. FRN:suppgift blir bl. a. atl aktivt söka skapa övergripande samarbelsprojekt mellanråd och seklorsorgan. FRUbetonar att samarbetet skall ske mellan självständiga parter. I de projekt där FRNmedverkar skall de olika organen på grundval av utarbetade forskningsplanerfalla separata beslut om medelstilldelning m. m. TillFRN bör också knytas ansvar för frågor som ulan att vara direkta forskningsfrågorhar ett för hela rådsorganisalionen gemensamt intresse. Som exempel på sådanafrågor lar FRU upp samordning av de rutiner råden tillämpar vid sinanslagsbehandling, informations- och dokumenlalionsfrågor, finansiering avdyrbar vetenskaplig utrustning samt internationellt vetenskapligt samarbete.Den verksamhet som bedrivs inom kommittén för forskningsorganisation ochforskningsekonomi bör vidare knytas lill FRN. Härutöver bör, enligt FRU, isärskild ordning prövas i vad mån FRN och det därtill knutna kansliet skallutföra mer renodlat administrativa serviceuppgifter för de berörda råden. FRN böri samarbete med råden verka för en successiv omprövning och förnyelse avrådens verksamhet. FRUbetonar att den uppgift som åläggs rådsorganisationen genom FRN måsle ses somen utvidgning av dess ansvarsområde. De medel som krävs för att dessa nya ochvidgade forskningsinsatser skall komma till slånd måste tillföras rådsorganisalionenutan all grunden för dess nuvarande åtaganden rubbas. En faktor av särskildbetydelse vid bedömning av FRN:s behov av medel är samfinansieringsprincipen. FRN:smedel måste slå i rimlig relation till de finansiella resurserna hos de organmed vilka den skall samarbeta. FRN:sstöd tUl projekt bör koncentreras till dessas inledningsperiod. FRN fårdärigenom möjlighet att fortiöpande la nya initiativ. 1975/76:129 10 FRN:sinsatser kommer att kräva en betydande planering bedriven i samarbete mellan FRN,råd och sektorsorgan. a. därför bör uppbyggnaden av FRN:s resurser skesuccessivt men efter en från början fastställd plan. FRU föreslår alt FRN:sanslag byggs upp så alt FRN /80 skalldisponera 30 milj. kr. för forskning och forskningsinitierande verksamhet. Fördet första /78 bör beräknas 8 milj. kr. och för budgetåret1978/79 16 milj. kr. 3.3Indelningen av forskningsråden under UtbUdningsdepartementet FRUframhåller alt en principieUt och logiskt helt oantasthg indelning avforskningsråden inte är möjhg. Vare sig systematiska eller praktiska synpunkterläggs lill grund för indelningen uppkommer målkonflikter ochgränsdragningsproblem. FRUdiskuterar två alternativ för rådsindelning, dels ett alternativ med indelningav forskningsområdena i sådana som syftar lill praktiskt nyttiga resultat ochsådana som avser en utveckling av (den naturve-tenskaphga) världsbilden, delsett alternativ där de discipliner som brukar benämnas livsvetenskaper bildarunderlag för en rådsindelning. FRU:sförslag förändrar inte de nuvarande principerna för rådsindelningen men syftartill en mindre splittrad organisation. FRUföreslår en sammanslagning av tUl ett forskningsråd benämnt humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet. Rådet bör organiseras som ett enhetligt, icke sektionsindelatråd. Enligt FRU är en förstärkt beredningsapparat och sekretariatsfunktion nödvändiginom den humanistisk-samhällsvelenskapliga delen av rådsorganisalionen. Ensammanslagning bidrar till att skapa en tillräcklig ekonomisk bas för en sådanutvidgning. En ökad ekonomisk omslutning inom samma rådsorgan skapar ocksåstörre rörelsefrihet. UnderSFR:s anslag anvisas f. n. en anslagspost till folkrörelseforskning. FRUföreslår att anslag till folkrörelseforskning kanaliseras genom FRN. Eltmedicinskt forskningsråd bör även i fortsättningen finnas som självstäncUgtrådsorgan under benämningen medicinska forskningsrådet. Rådet bör organiserassom elt enhetligt råd ulan sektionsindelning. Ettsamlat ansvar för den renodlat försvarsmedicinska forskningen bör vila på deför försvaret ansvariga myndigheterna. Det anslag för försvarsmedicinskforskning som f. n. disponeras av MFR:s försvarsmedicinska sektion används tiUbetydande del för stöd lill medicinsk forskning av stort allmänt intresse. Detbör ankomma på MFR och FOA att la fram underlag för prövning av frågor om denfortsatta dispositionen av dessa medel. Riksföreningenmol cancer (RmC) fungerar inom cancerforskningens 1975/76:129 H områdesom elt forskningsråd med totalansvar för såväl finansiering som planering avforskningen. FRU anser all en väsentlig ökning bör ske av det statliga stödettill cancerforskning. En uppräkning av statens stöd bör dock ske inom ramen föranslagen till de statliga forskningsråden inom området främst det medicinska.Råden bör åläggas såväl planerings- som initieringsansvar för cancerforskningen.De erforderliga beloppens slorlek, tidsplanerna och metoderna för en gradvisöverföring av det projektansvar som svarar mot resursökningen hos de statligaråden bör göras till föremål för särskild utredning av berörda organ. FRUföreslår atl AFR och NFR förs samman lill elt forskningsråd benämnt naturvetenskaphgaforskningsrådet. Inle heller inom detta råd bör någon sektionsindelningförekomma. Denunder NFR:s anslag anvisade anslagsposten till rymdforskning bör läggas sammanmed NFR:s medel i övrigt. NFR bör få uppgiften att inom sina ramar avvägaanslag till och inriktning av även denna forskning och väga den mol sina övrigaansvarsområden. FRUföreslår att i forskningsråden bevaras en majoritet för aktiva forskare medanknytning till universitet och högskolor. I vart och ett av de tre föreslagnaråden bör vidare en grupp i klar men inte negli-gerbar minoritet utgöras avrepresentanter för sektoriella och motsvarande organ. Rådenbör vara relativt små beslutande organ, stödda av en beredningsapparat där denvetenskapliga och samhälleliga bedömningen kan göras med full bredd ochkompetens. Med hänsyn härtill föreslår FRU att i vart och ett av de föreslagnaråden skall ingå, utöver ordförande, tio ledamöter, varav sju bör representerauniversitetens och högskolornas forskning och tre sektoriella och motsvarandeorgan. För alla ledamöter utom ordföranden skall utses personliga suppleanter. Mandattidenför samtliga ledamöter bör vara . Möjlighet till förnyatmandat bör inte förehgga. En successiv förnyelse bör åstadkommas genom saxningav mandattiderna så att hälften av ledamöterna utses . Valetav ordförande bör ankomma på regeringen. Regeringen bör även ha avgörandet närdel gäller vilka företrädare för sektorieUa intressen som skall ingå i råden.De ledamöter i råden som skall representera universitetens och högskolornasforskare bör utses för varje råd för sig av särskilda elektorsförsamlingar.Ledamöterna i elektorsförsamlingarna bör utses av valkorporationer vid deberörda universiteten och högskolorna. Röstberättigadevid de lokala valen lill elektorsförsamling skall vara innehavare av tjänst(eller långtidsvikariat) som motsvarande personal avlönad med medel anslagna avforskningsråd, myndigheter och offentliga stiftelser. Utredningens förslag lill fördelning av mandat ielektorsförsamlingarna för vart och ett av de tre föreslagna forskningsrådenframgår av följande tabeller. a Inklusive forskare vid inom resp. region.b Inklusive forskare och forskare vid lärarhögskolorna iStockholm och . Frågan om särskild representation för fårprövas sedan ställning tagits till uppbyggnaden av forskningsorganisation inomden filosofiska fakulteten där. Medicin, medicinsk teknik 1-(-suppleant a Inklusive forskare vid gymnastik- och . Medicin, medicinsk teknik aInklusive forskare vid gymnastik- och . Ansvaretför genomförande av elektorsvalen bör åvUa de lokala universitetsorganen. Elektorernasval av rådsledamöter bör förberedas av en valberediung Valberedningen bör kunnatillsättas av resp. råd.