prop · FY036 · 1975-12-31 00:00:00 — Utan hinder därav attkommissionärens uppdrag återkallats eller av annan anledning upphört och atthan förty icke är berättigad att förfoga över gods, som av honom innehaves förkommittentens räkning, skall, där han ändock säljer eller annoriedes förfogaröver sådant gods, förfogandet gälla till förmån för tredje man, som vid sittförvärv varken ägde eller bort äga kännedom om att uppdraget upphört och att iföljd därav förfogandet var oberättigat. Om kommissionärensuppdrag förfallit till följd av kommittentens konkurs, skall dock rättshandlingsom kommissionären företager icke på grund av bestämmelsen i första stycket hastörre verkan mot konkursboet än den skulle haft, om kommittenten självföretagit den. Har uppdraget förfallit därför att kommissionären försatts ikonkurs, äger tredje man ej åberopa bristande kännedom om konkursen i vidare mån än han kunnat göra, om godsettillhört kommissionären. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal Härigenom förordnasatt 117 § lagen (1927:77) om försäkringsavtal skall ha nedan angiven lydelse. Försättes försäkringstagaren i konkurs efter ansökan, som gjorts förflutit från försäkringsavtalets ingående, och har han under de tresenaste åren före konkursansökningen eller senare till betalning av premieför försäkring, som enligt 116 § ej kan göras till föremål för utmätning,använt belopp, som vid den tid, då betalningen skedde, ej stod i skäligt förhållandetill hans villkor, äge konkursboet hos försäkringsgivaren utkräva vad sålundaför mycket er-lagts, i den mån tillgodohavandet hos denne därtill förslår. Harej försäkringstagaren lämnat konkursboet samtycke till beloppets utkrävande,åligger det konkursboet att för prövning av dess rätt frånförsta borgenärssammanträdet instämma försäkringstagaren. Har konkurs föregåtts av förordnande av god man enligt ackordslagen(1970:847)) och har konkursansökningen gjorts från det attverkan av god-mansförordnandet förföll eller, när förhandling om offentligtackord Försättesförsäkringstagaren i konkurs efter ansökan, som gjorts innan förflutitfrån försäkringsavtalets ingående, och har han förekonkursansökningen eller senare till betalning av premie för försäkring, somenligt 116 § ej kan göras till föremål för utmätning, använt belopp, som vidden tid, då betalningen skedde, ej stod i skäligt förhållande till hansvillkor, äge konkursboet hos försäkringsgivaren utkräva vad sålunda för mycketeriagts, i den mån tillgodohavandet hos denne därtill förslår. Har ej försäkringstagarenlämnat konkursboet samtycke till beloppets utkrävande, åligger det konkursboetatt för prövning av dess rätt väcka talan mot försäkringstagaren. Beträffandesådan talan äga bestämmelserna i 40 b § konkurslagen (1921:225) motsvarandetillämpning. Har konkursföregåtts av förordnande av god man enligt ackordslagen (1970:847) ellerförordnande av boutredningsman, skall vad som enligt första stycket gäller omtiden för konkursansökningen avse den i 29 § konkurslagen förså- följt,ackordsfrågan avgjordes, skall dant fall angivna fristdagen, vad som i första stycket sägs om konkursansökningen i stället gälla ansökningenom förordnande av god man. Bestämmelsernai första och andra styckena om konkurs äga motsvarande tillämpning om istället offentligt ackord fastställts. 1 fråga om talan med anledning av ackordsförhandlingäga 17 och 18 §§ ackordslagen (1970:847) motsvarande tillämpning.. Ejmå krav, varom nu är sagt, göras gällande till förfång förf örmånstaga-re varsinsättande jämlikt 102 § ej må återkallas. Dennalag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller fortfarande om konkurs beslutats eller offentligt ackordfastställts före lagens ikraftträdande. I fråga om premiebetalning som ägt rumföre denna tidpunkt får äldre bestämmelser åberopas om det medför attbetalningen ej får utkrävas. Lagom ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev Härigenomförordnas att 14 och 19 §§ lagen (1936:81) om skuldebrev skall ha nedan angivnalydelse. 14 § Har skuldebrev som är ställt till Har skuldebrev som är ställt till innehavarenblivit av någon som innehavaren blivit av någon som hade det i händer överlåtet och hade det i händer överlåtet och kommiti förvärvarens besittning; kommit i förvärvarens besittning; finnessedan att överlåtaren ej var finnes sedan att överlåtaren var i rätteborgenären eller behörig att å konkurs eller att han ej var rätte dennesvägnar förfoga över skul- borgenären eller behörig att å den- debrevet,vare nye innehavaren än- nes vägnar förfoga över skuldebre- dockansedd för rätt borgenär, utan vet, vare nye innehavaren ändock såär att han visste att den andre ej ansedd för rätt borgenär, utan så är ägdeöverlåta handlingen, eller han att han visste att den andre ej ägde åsidosattden aktsamhet som, efter överlåta handlingen, eller han omständigheterna, skäligen bort åsidosatt den aktsamhet som, efter omständigheterna, skäligen bort 1fråga om skuldebrev till viss man eller order vare lag samma, där överlåtelsenvar verkställd av den som enligt 13 § skulle förmodas äga rätt att görafordringen gällande, eller av någon som skäligen kunde hållas för denne ellerantagas vara berättigad att handla å hans vägnar. Huruvida tidigare överlåtelseär äkta och i övrigt giltig, vare förvärvaren ej pliktig att pröva, med mindresärskild anledning därtill föreligger. Harskuldebrev som är ställt till innehavaren infriats hos den som hade det ibesittning, och visar sig sedan att han icke var rätte borgenären ellerbehörig att å dennes vägnar uppbära beloppet, vare betalningen ändock gill,utan så är att gäldenären visste att beloppet kom i orätta händer elleråsidosatt den aktsamhet som, efter omständigheterna, skäligen bort iakttagas. Harskuldebrev som är ställt till innehavaren infriats hos den som hade det ibesittning, och visar sig sedan att han var i konkurs eller att han icke varrätte borgenären eller behörig att å dennes vägnar uppbära beloppet, varebetalningen ändock gill, utan så är att gäldenären visste att beloppet kom iorätta händer eller åsidosatt den aktsamhet som, efter omständigheterna,skäligen bort iakttagas. Ifråga om skuldebrev till viss man eller order vare lag samma, där betalningenuppbars av den som enligt 13 § skulle förmodas äga rätt att göra fordringengällande, eller av någon som skäligen kunde hållas för denne eller antagas varaberättigad att handla å hans vägnar. Huruvida överlåtelse som åberopas avinnehavaren är äkta och i övrigt giltig, vare gäldenären ej pliktig att pröva,med mindre särskild anledning därtill föreligger. Dennalag träder i kraft . Denya reglerna tillämpas även beträffande skuldebrev som tillkommit föreikraftträdandet, om rättshandling som avses i 14 eller 19 § företagits efternämnda tidpunkt. Lagom ändring i lagen (1944:70S) om aktiebolag Härigenom förordnasatt 36 S 1 mom. lagen (1944:705) om aktiebolag skall ha nedan angivna lydelse. / mom. Har aktiebrev, somär ställt till innehavaren, blivit av någon, som hade det i händer, överlåtetoch kommit i förvärvarens besittning; finnes sedan, att överlåtaren ej varrätte aktieägaren eller behörig att å dennes vägnar förfoga Över aktiebrevet,äge nye innehavaren ändock företräde till aktien, utan så är att han visste,att den / mom. Har aktiebrev, somär ställt till innehavaren, blivit av någon, som hade det i händer, överlåtetoch kommit i förvärvarens besittning; finnes sedan, att överlåtaren var ikonkurs eller att han ej var rätte aktieägaren eller behörig att å dennesvägnar förfoga över aktiebrevet, äge nye innehavaren ändock företräde tillaktien, utan så är att andreej ägde överiåta handlingen, eller han åsidosatt den aktsamhet som, efteromständigheterna, skäligen bort iakttagas. hanvisste, att den andre ej ägde överlåta handlingen, eller han åsidosatt denaktsamhet som, efter omständigheterna, skäligen bort iakttagas. 1fråga om aktiebrev till viss man vare lag samma, där den som verkställdeöverlåtelsen kunde till stöd för sin rätt åberopa lydelsen av sammanhängande,till honom fortgående skriftliga överlåtelser till viss man eller in ,eller han skäligen kunde hållas för den, å vilken aktiebrevet var ställt ellersenast överlåtet, eller antagas vara berättigad att handla å dennes vägnar.Huruvida tidigare överlåtelse är äkta och i övrigt giltig, vare förvärvaren ejpliktig att pröva, med mindre särskild anledning därtill föreligger. Vadnu är sagt om överlåtelse av aktiebrev gälle ock i fråga om pantsättning avdylik handling. Dennalag träder i kraft . Denya reglerna tillämpas även beträffande tidigare utgivna aktiebrev och bevissom avses i 36 § 4 mom., om överlåtelse eller pantsättning skett efter nämndatidpunkt. Lagom ändring i lagen (1948:433) om försäkringsrörelse Härigenom förordnasatt 32 § 1 och 3 mom. lagen (1948:433) om försäkringsrörelse skall ha nedanangivna lydelse. / mom. Har aktiebrevblivit av någon, som hade det i händer, överlåtet och kommit i förvärvarens besittning;finnes sedan, att den som verkställde överlåtelsen ej var rätte aktieägareneller behörig att å dennes vägnar förfoga över aktiebrevet, äge nyeinnehavaren ändock företräde till aktien, där han var i god tro och överlåtarenkunde till stöd för sin rätt åberopa lydelsen av sammanhängande, till honomfortgående skriftliga överlåtelser till viss man eller in . / mom. Har aktiebrevblivit av någon, som hade det i händer, överlåtet och kommit i förvärvarens besittning:finnes sedan, att den som verkställde överlåtelsen var i konkurs eller att hanej var rätte aktieägaren eller behörig att å dennes vägnar förfoga överaktiebrevet, äge nye innehavaren ändock företräde till aktien, där han var igod tro och överlåtaren kunde till stöd för sin rätt åberopa lydelsen av sammanhängande,till honom fortgående skriftliga överlåtelser till viss man eller in . I saml Nr 6 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Förvärvaren skall anses hava varit i ond tro, ej allenastdär han visste, att den, som verkställde överlåtelsen, icke var den, å vilkenhandlingen var ställd eller senast överlåten, eller berättigad att handla ådennes vägnar, utan ock där han försummat att med skälig omsorg pröva, huruvidaså var fallet. Huruvida tidigare överlåtelse är äkta och i övrigt giltig, vareförvärvaren ej pliktig att pröva, med mindre särskild anledning därtillföreligger. Vad nu är sagt om överlåtelse av aktiebrev gälle ock ifråga om pantsättning av dylik handling. Vad i 1 och 2 mom. är stadgat om aktiebrev skalläga motsvarande tillämpning i fråga om interimsbevis, så ock beträffandeteckningsrättsbevis och delbevis, som avses i denna lag, där det är ställt tillviss man. Är teckningsrättsbevis eller del- Är teckningsrättsbevis eller del bevis ställt till innehavaren och har bevisställt till innehavaren och har det blivit av någon, som hade det i detblivit av någon, som hade det i händer, överlåtet och kommit i för- händer,överlåtet och kommit i för värvarens besittning; finnes sedan, värvarensbesittning; finnes sedan, att överlåtaren ej var rätte ägaren attöverlåtaren var//con/cMrse//eraff eller behörig att å dennes vägnar hanej var rätte ägaren eller behörig förfoga över beviset, äge nye inne- attå dennes vägnar förfoga över havaren ändock företräde till bevi- beviset,äge nye innehavaren än- set, utan så är att han visste, att den dockföreträde till beviset, utan så andre ej ägde överlåta handlingen, äratt han visste, att den andre ej eller han åsidosatt den aktsamhet ägdeöverlåta handlingen, eller han som, efter omständigheterna, skäli- åsidosattden aktsamhet som, efter gen bort iakttagas. Vad nu är sagt omständigheterna,skäligen bort om överlåtelse av teckningsrättsbe- iakttagas.Vad nu är sagt om överlå- vis och delbevis, som är ställt till telseav teckningsrättsbevis och del innehavaren, gälle ock beträffande bevis,som är ställt till innehavaren, pantsättning av dylikt bevis. av dylikt bevis. Denna lag träder i kraft den . De nya reglerna tillämpas även beträffande tidigareutgivna aktiebrev och bevis som avses i 32 § 3 mom., om överlåtelse ellerpantsättning skett efter nämnda tidpunkt. Lagom ändring i lagen (1955:183)om bankrörelse Härigenom förordnas att 24 § lagen (1955:183) ombankrörelse skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 24 § Har aktiebrev blivit av någon. Haraktiebrev blivit av någon. somhade det i händer, överlåtet och som hade det i händer, överlåtet och kommit i förvärvarens besittning kommit i förvärvarens besittning och finnes sedan, att den, som verk- och finnes sedan, att den, som ställde överlåtelsen, ej var rätte ak- verkställde överlåtelsen, var i kon- tieägaren eller behörig att å dennes kurs eller att han ej var rätte aktie vägnar förfoga över aktiebrevet, ägaren eller behörig att å dennes äger nye innehavaren ändock före- vägnar förfoga över aktiebrevet, trade till aktien, där han var i god äger nye innehavaren ändock före- tro, och överlåtaren kunde till stöd trade till aktien, där han var i god för sin rätt åberopa lydelsen av sam- tro, och överlåtaren kunde till stöd manhängande, till honom fortgåen- för sin rätt åberopa lydelsen av sam- de skriftliga överlåtelser till viss manhängande, till honom fort- man eller in . gående skriftliga överlåtelser till vissman eller in . Förvärvarenskall anses hava varit i ond tro, ej allenast där han visste, att den, somverkställde överlåtelsen, icke var den, å vilken handlingen var ställd ellersenast överlåten, eller berättigad att handla å dennes vägnar, utan ock där hanförsummat att med skälig omsorg pröva, huruvida så var fallet. Huruvidatidigare överlåtelse är äkta och i övrigt giltig, är förvärvaren ej pliktig attpröva, med mindre särskild anledning därtill föreligger. Vadnu är sagt om överlåtelse av aktiebrev gäller ock i fråga om pantsättning avdylik handling. , som till grund för förvärv av aktiebrev åberopat annat fång änöverlåtelse, blivit införd i aktieboken, skall vid senare överlåtelse ellerpantsättning av aktiebrevet vad förut i denna paragraf är stadgat ägatillämpning jämväl med avseende å förstnämnda fång. Överlåtelseeller pantsättning av aktiebrev är ej gällande mot överlåtarens ellerpantsättarens borgenärer, med mindre den till vilken överlåtelse ellerpantsättning skett fått handlingen i besittning. Dennalag träder i kraft . Denya reglerna tillämpas även beträffande tidigare utgivet aktiebrev, omöverlåtelse eller pantsättning skett efter nämnda tidpunkt. Lagom ändring i lagen (1970:5%) om förenklad aktiehantering Härigenomförordnas att 23 § lagen (1970:596) om förenklad aktiehantering skall ha nedanangivna lydelse. 23 § Visar det sig att densom fått utdelning eller handling enligt 22 § saknade rätt därtill, skallaktiebolaget likväl anses ha fullgjort sin skyldighet. Vad i första stycket sägs gäller ej om aktiebolaget eller värdepapperscentralen hade kännedomom att utdelningen eller handlingen kom i orätta händer eller åsidosatt denaktsamhet som efter omständigheterna skäligen bort iakttagas, 2. mottagaren var i konkurs eller 2. mottagaren varomyndig, omyndig. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i ackordslagein (1970:847) Härigenomförordnas att 20 § ackordslagen (1970:847) skall ha nedan angivna lydelse. Borgenär som förvärvat sin fordran hos gäldenären innanförhandling om offentligt ackord beslutats får utan hinder av ackord användafordringen till kvittning mot skuld som han då hade lill gäldenären. Den som förvärvat fordran mot gäldenären genom avtal medtredje man innan ansökan om förordnande av god man gjordeseller senare har ej rätt till kvittning enligt första stycket, om han vid tidenföravtalet stod i skuld hos gäldenären och hade skälig anledning aniaga altgäldenären varpå obestånd. Rätt till kvittning har ej heller borgenär som,sedan han erhållit sin fordran, satt sig i skuld hosgäldenären och därvid hade skälig anledning antaga att gäldenären varpåobestånd. Den somhade fordran hos gäldenären när förhandling om offentligt ackord beslutadesfår, även om fordringen ej är förfallen till betalning, använda den tillkvittning mot fordran som gäldenären då hade mot honom. Detta gällerdock ej, omkvittning är utesluten på grimd av fordringarnas beskaffenhet eller undantagenenligt vad som sägs nedan. Omfordran mot gäldenären förvärvats genom överlåtelse från tredje man senare före ansökningen om förordnande av god man eller, såvitt angårdödsbo, före ansökan om boets avträdande till förvaltning av boutredningsmanoch i det senare fallet ansökningen om förordnande av god man följt inom tremånader från att boutredningsman förordnats, får den ej användas tillkvittning mot fordran som gäldenären hade när borgenären förvärvade sinfordran. Detsamma gäller, om fordran mot gäldenären förvar- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse vals tidigare genom sådant fång och borgenären då hade skäliganledning antaga att gäldenären var på obestånd. Borgenär,som satt sig i skuld till gäldenären under sådana omständigheter att det äratt jämställa med betalning med annat än sedvanliga betalningsmedel, får ejkvitta, i den mån sådan betalning hade kunnat bli föremål för återvinning. Fordranpå ersättning vilken lillkommer borgensman eller annan med anledning avförpliktelse som han infriat (regressfordran) anses vid tillämpning av vad somsägs ovan ha förvärvats när hans förpliktelse grundades. Överlåter gäldenären, sedan förhandling om offentligt ackord beslutats,fordran så att borgenär därigenom förlorar rätt till kvittning, skall hangottgöra borgenären därför. Dennalag träder i kraft . Harförhandling om offentligt ackord beslutats före lagens ikraftträdande,tillämpas äldre bestämmelser. Äldre bestämmelser får också åberopas, omborgenären ägt kvitta enligt dessa bestämmelser och fordringarna stod motvarandra vid lagens ikraftträdande. Lagom ändring i aktiefondslagen (1974:931) Härigenomförordnas att 33 § aktiefondslagen (1974:931) skall ha nedan angivna lydelse. Ifråga om fondandelsbevis gäller, om annat ej följer av denna lag, i tillämpligadelar vad i lagen (1936:81) om skuldbrev föreskrives om löpande skuldebrev. Omutdelningskuponger till fondandelsbevis finns bestämmelser i 24 och 25 §§ lagenom skuldebrev. Utfärdasfondandelsbevis utan utdelningskuponger och innehåller fondbestämmelsernaföreskrift att den som i fondbolagets register över innehav av fondandelar ärantecknad såsom ägare av fondandel är behörig att uppbära på andelen belöpandeutdelning, skall betalning av utdelning till denne anses giltig, ä-ven om hansaknade rätt till utdelningen. Vad nu sagts gäller dock ej, om fondbolagethade kännedom om att utdelningen kom i orätta händer eller åsidosatt denaktsamhet som efter omständigheterna skäligen bort iakttagas eller ommottagaren var ( konkurs eller omyndig. Utfärdas fondandelsbevisutan utdelningskuponger och innehåller fondbestämmelserna föreskrift att densom i fondbolagets register över innehav av fondandelar är antecknad såsomägare av fondandel är behörig att uppbära på andelen belöpande utdelning,skall betalning av utdelning till denne anses giltig, ä-ven om han saknade rätttill utdelningen. Vad nu sagts gäller dock ej, om fondbolaget hade kännedom omatt utdelningen kom i orätta händer eller åsidosatt den aktsamhet som efteromständigheterna skäligen bort iakttagas eller om mottagaren var omyndig. Dennalag träder i kraft . Utdrag av protokollet över justitieärenden hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: Statsråden , , ,, , , , , , , ,, , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omändring i konkurslagen (1921:225) m.m. och anför. I sitt arbete på en revision av utsöknings- och konkursrättenhar lagberedningen i ett delbetänkande (SOU 1970:75) Utsökningsrätt X' lagt fram förslag till revision avden materiella konkursrätten, dvs. främst frågor om förutsättningarna förkonkurs, gäldenärens förlust av rådigheten över sin egendom samt återvinningtill konkursbo, och av förfarandet i inledningsskedet av konkurs. De föreslagnaändringarna i konkurslagen (1921:225 KL) m.fl. författningar torde få fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 1. Beredningen har bedrivit sitt arbete i samråd medsärskilda kommittéer i , och som haft till uppgift attenvar inom sitt land lägga fram förslag till ny konkurslagstiftning. Underarbetet har beaktats ett inom de europeiska gemenskaperna (EG) utarbetatpreliminärt förslag till konkurskonvention för medlemsstaterna och ett ianslutning härtill 'Betänkandet är undertecknat av f.d. justitierådet GöstaWalin, ordförande, samt ledamöterna hovrättsrådet och numeralagmannen . Lagberedningen har vid utarbetandet av betänkandetsamrått med sin rådgivande nämnd, i vilken har ingått numera försäkringsdomarenBert , f.d. riksdagsledamöterna ,direktören i , förbundsjuristen iTjänstemännens , advokaten samtriksdagsledamöterna . Vidare har deltagitföljande särskilt tillkallade sakkunniga, nämligen rådmannen . och därefter chefsrådmannen , bankdirektören , hypoteksdirektören , advokaten ,justitierådet , direktören , advokaten samtbeträffande frågor med civilrättslig anknytning numera justitierådet HenrikHessler. framlagtutkast till uniform lag. Överberedningens förslag har yttranden avgivits av justitiekanslern (), Götahovrätt, hovrätten för , (),kommerskollegium, länsstyrelserna i , , ochvästerbottens län, bankinspektionen, försäkringsinspektionen,exekutionsväsendets organisationsnämnd (EON), Föreningen (domareföreningen). Föreningen , (). Föreningen mellan ombudsmännen hosSveriges landshypoteksinstitution, , , . Svenska bankföreningen.Svenska sparbanksföreningen, , (), i (LO), akademikerscentralorganisation (), () samtavdelningarna i , och av Köpmannaföreningarnas centralför ackords- och konkursärenden (ackordscentralen). Hovrätternahar bifogat yttranden av en del tingsrätter, kommerskollegium yttranden avhandelskamrarnas nämnd och handelskammare samt länsstyrelsernayti:randen av vissa kronofogdemyndigheter. ,SAF och jordbrukskasseförbundet har var för sig uttalat, att de ansluter sigtill vad bankföreningen anfört. har meddelat, att förbundetinstämmer i de synpunkter som framförts av ackordscentralen. Underberedningen av lagstiftningsärendet har nordiska överläggningar pådepartementsnivå ägt rum. 2.1Översikt över gällande bestämmelser KLkom och ersatte då en äldre konkurslag . KL innehållerregler om hur gäldenärs egendom tvångsvis kan tas i anspråk när hans tillgångarinte förslår till att förnöja alla borgenärer. Reglerom inledandet av konkurs finns i 1 kap. KL. Gäldenär som finner sig vara påobestånd äger enligt 1 § avträda sin egendom till konkurs. Med obestånd avsesatt han inte kan rätteligen betala sina skulder. Vidare skall enligt 2 §gäldenär på yrkande av borgenär försättas i konkurs, om han på grund av egeterkännande eller rymning för skuld eller hos honom verkställd utmätning ochvad som förekommit med avseende därpå eller på grund av andra inträffadeomständigheter måste antas vara på obestånd. Borgenärs rätt att utverka konkursförutsätter inte att hans fordran är Enligt 3 § gäller även vissa särskilda konkursgrunder, omgäldenären är ''. Enligt 193 § KL förstås med var och en som äreller någon del av före konkursansökningen varit skyldig attföra handelsböcker. Hit hör även juridiska personer som är bokföringspliktiga.Gäldenär, som är , skall på ansökan av borgenär försättas i konkurs, omhan inställt sina betalningar . Om borgenär genom notariuspublicus eller genom två ojäviga personer uppmanat att betala klar ochförfallen skuld men denne underlåtit att fullgöra sin betalningsskyldighetunder , skall gäldenären försättas i konkurs, om borgenären yrkar detinom från nämnda tids utgång och skulden är obetald. Ärköpman godkännare av dragen växel eller utställare av egen växel och har växelni hans närvaro blivit protesterad för bristande betalning, skall han anses hablivit uppmanad att betala växelskulden. Borgenärsom till säkerhet för sin fordran har panträtt i fast eller lös egendom harenligt 6 § inte rätt att få gäldenären försatt i konkurs, om gäldenärenförebringar sådan utredning att den pantsatta egendomen skäligen kan antasräcka till full betalning av fordringen.