prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Härigenom kan de slå väl rustade inför enperiod med ökande efterfrågan. Detla nya drag i utvecklingen på arbetsmarknadenhar ytterligare understötts av de åtgärder som statsmakterna vidtagit undersenare tid för atl hävda sysselsättningen. Detla har skett längs två linjer. Den ena huvudlinjen är att uppkommandesysselsättningsproblem skall mötas redan inne på arbetsplatserna. Syftet är attförhindra permitteringar och uppsägningar, som kan leda till arbetslöshet. Av grundläggande betydelse i delta sammanhang ärlagstiftningen om anställningstrygghet, som lägger ett större socialt ansvar påarbetsgivaren för de anställdas inkomst och sysselsättning. Lagstiftningen harockså kompletterats med olika åtgärder för alt stimulera bl. a. produktion ochutbildning. Den andra huvudlinjen är atl möta problemen för dem somtrots allt blir arbetslösa samt för de nytillträdande, som har svårt att finnaarbete. En särskild beredskapsplan utarbetades. Under våren1975 togs det första steget inom ramen för denna planering för att möta enavmattning i efterfrågan på arbetskraft i vissa sektorer. Regeringen beslöt dålämna företagen medgivande att utnyttja såväl de allmänna som de särskildainvesteringsfonderna samt arbetsmiljöfonderna. medgavs överföring avmedel från investeringsfond till lagerut-jUmningsfond. Etl särskUt statsbidragtill lagerökning beslutades. Det andra steget togs vid öppnande i oktober1975 i och med att regeringen lade fram ett 25-punklsprogram med förslag tillsysselsättningsskapande åtgärder inom en kostnadsram av ca 2 miljarder kr.Programmet syftade i försia hand till att hävda sysselsättningen 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 21 undervintern och /76 främst inom industrin och byggbranschen samt att gearbete och yrkeskunskaper åt ungdomar och andra nytillträdande påarbetsmarknaden. Som ett uttryck för den försia linjen i regeringenssysselsättningsstimulerande politik, att problemen skall mötas redan inne påarbetsplatserna, föreslogs bl. a. möjlighet för företag som beviljatsstatsbidrag till lageruppbyggnad att få förskott på bidraget och statsgarantiför lagerstödslån. Perioden för lagerslöd lill sågverk utsträcktes. Bidragettill arbetsmarknadsutbildning i förelagen höjdes med verkan fr. o. m. den 1januari 1976. Vidare gavs möjligheter för företag inom de särskiltenergikrävande och konjunkturkänsliga branscherna atl få dispens frånenergiskalten. föreslogs medel för energibesparande åtgärder inomnäringslivet saml elt extra avdrag för näringslivets maskininvesteringar med10%. Som ullryck för den andra linjen i regeringspolitiken,all lösa problemen för de arbetslösa, anslogs ytterligare medel förberedskapsarbeten. Ramen för projekteringsbidrag höjdes. Statliga byggen ochindustribeställningar tidigarelades som skolbyggnadsramen höjdes.Ett höjt anordningsbidrag för daghem och fritidshem infördes. Ytterligaremedel avsattes för upprustning av samlingslokaler och energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet. Elt nytt slöd infördes till arbelsmiljöinsalserinom statiiga affärsdrivande verk. Den särskUt utsatta situationen för ungdomarna harredan berörts. Mot den bakgmnden inriktades en betydande del av ålgärderna påalt lösa problemen för dessa. a. vidgades verksamheien med personalutbildningi kombination med ersättare inom vård- och barnsluge-sektorn till all gällahela den kommunala sektorn. Utbildningsbidragen i arbetsmarknadsutbildningenhöjdes och åtgärder vidtogs för att bereda fler ungdomar utbildning vidAMU-centra. Statsbidragen lill kommunala beredskapsarbeten för ungdomarhöjdes. För all hjälpa ungdom som slår utanför arbetsliv och utbildningintensifierade arbetsmarknadsverket samarbetet med skolan ochandra kommunala organ. fick AMS möjlighet att sätta in 75 erfarnaförmedlare i arbetet med ungdomar. För att förbättra den ekonomiska situationenför nytillträdande som är arbetslösa höjdes det kontanta arbetsmarknadsstödet.Efter förslag från regeringen har numera även beslutat om bidragfr.o.m. till förelag som låter fast anställdpersonal genomgå vidareutbildning och som anställer arbetslösa somersättare, i försia hand ungdom. Regeringens bedömning av ulsiklema för arbetsmarknadenoch förslag tUl åtgärder för alt hävda sysselätlningen fick ett brett stöd närriksdagen behandlade den ekonomiska politiken. En förnyad genomgångav prognoserna bekräftar i allt väsentligt den 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 22 bedömning, som regeringen dågjorde. De vamproducerande näringama väntas redovisa en fortsalt dämpadefterfrågan på arbetskraft. Även inom byggnadssektorn kan efterfrågan komma attutvecklas svagt på vissa orter. förutses den offentliga sektornfortsätta att öka sin arbetskraftseflerfrågan. Del är i första hand kommunemasom behöver nyrekrytera för alt lillgodose medborgarnas krav på samhällsservice.Utbudet av arbetskraft väntas fortsätta att öka, om än i långsammare takt änunder 1974 och 1975. De åtgärder somhar vidtagits kommer att få fulll genomslag underförsta och därmed bidra till att hävda sysselsättningen, Detlasker när återverkningarna från den internationellalågkonjunkturen kan bli som mest märkbara på den svenska arbetsmarknaden. Delsysselsättningspolitiska åtgärdsprogrammet bör nu föras vidare i ett tredjesteg för alt möta den försvagning av arbetskraftsefterfrågan som kan förutses på vissa områden. Delta skerdels genom förslag som presenteras i budgetpropositionen, dels genomförberedelser för att vid behov omgående utvidga vissa löpandearbelsmarknadspolitiska åtgärder, dels genom särskilda regeringsbeslut . Ibudgetpropositionen föreslås att arbetsmarknadsverket får möjligheter attbygga ut och effektivisera arbetsförmedlingen. Således tillförs AMS medel för250 tjänster och för en utbyggnad av ADB-verksam-heten i förmedlingsarbetel. Vidare föreslås den uppsökande studie- och yrkesorienterandeverksamheten få ökade resurser. Gymnasieskolans yrkesinriktade linjer byggs ut. Redan inom ramenför befintliga resurser finns möjligheter att göra betydande insatser. Såledeskan man vid behov omgående öka intagningen lill arbetsmarknadsutbildningen. F.n. finns möjlighet att med kort varsel utökaverksamheten med upp tiU 20 000 elever. I gymnasieskolan finns dels vissa ledigautbildningsplatser, dels möjligheter att utvidga kapaciteten närarbetsmarknadsläget kräver det. I detta sammanhang kan också noteras deomfattande sysselsättningsskapande åtgärder som kan åstadkommas i form avberedskapsarbeten. Kommunema har enstrategisk roll i fråga om att lokalt hålla god sysselsättning. Det är därförav slor vikt atl kommunerna utnyttjar de slödmöjligheler statsmakterna ställttill förfogande i form av medel för beredskapsarbeten och för projektering avsysselsättningsobjekt. Jag vill särskilt erinra om att förhöjt statsbidragutgår för beredskapsarbeten för ungdomar. Del bör vidare noteras, att inomramen för den av givnafinansfullmakten /76 kan, då särskilda motiv föreligger,statsbidrag utgå av kostnaderna för kommunalaberedskapsarbeten. I syfte attytterligare stärka utvecklingen på arbetsmarknaden, främst inom industrin ochinom byggnadssektorn, har regeringen beslutat 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 23 atlinföra en ny period för lagerstöd, alt förlänga rätlen att använda investeringsfondernaunder hela 1976 samt atl tidigarelägga statliga byggnadsinvesteringar för ca300 milj. kr. har regeringen anvisat ytterligare 300 milj. kr. förberedskapsarbeten och höjt skolbyggnadsramen med 100 milj. kr. Lagerslödel har kommit till god användning.Fram hade ansökningar om lagerstöd kommit in från550 förelag med tillsammans 127 000 anställda. Det beräknade värdet på denbidragsberättigade lagerökningen angavs till ca . Tiden för ansökningar om statsbidrag till lagerökningutgår . Som jag tidigare framhållil finns del anledning atlutgå ifrån all dämpningen av efterfrågan på arbetskraft kan komma att kvarståinom de vamproducerande näringarna. Speciellt gäller detta inomverkstadsindustrin, vilket är betingat av en fortsatt förhållandevis svagexportvaruefterfrågan. ParaUelll med den nya lagerstödsperioden införs därförnu en ny period för lagerslöd lill företag, som inte ansökt om statsbidrag föreutgången av 1975. Den nya slödperioden torde främst komma alt avse förelag iverkstadsindustrin. Bidraget bör ulgå för lagerökning mellan den 1januari och . Ansökan om bidrag bör inlämnas före den 1september 1976. Bidrag bör ulgå enligl tidigare tillämpade regler och inbegripamöjlighet till förskott på beviljat stöd. Garantier för lån för finansieringav lagerökningen bör kunna ges i överensstämmelse med vad som gäUer för denuvarande lageruppbyggnadslånen. Tidsramarna i garantisystemel bör emellertidjusteras med hänsyn lill den nya tidsperioden för lagerstöd. Den omständigheten att elt förelag för någon del av år1976 beviljas utbildningsbidrag för personal, som eljest skulle ha permitteratseller sagts upp, bör inle utgöra hinder för beviljande av lagerstöd för angivenperiod. Mol denna bakgrund har anslaget för /77 för dessaändamål, vilket finns uppfört under huvudtitel,beräknats till 300 milj. kr. Till frågan om att förlänga stödperioden efter den 30juni 1976 för förelag, vars slödperiod utgår , återkommer jagi den reviderade finansplanen då stödbehovet bätlre kan bedömas. När det gäller byggnadsverksamheten har regeringenbeslutat att tidigarelägga statliga byggnadsinvesteringar i hus, vägar ochbroar för ca 300 milj. kr. för alt möta tendenser till en avmattning iefterfrågan på vissa orter . Vidare har skolbyggnadsramenhöjts med ytterligare 100 milj; kr. lill totalt drygt 650 milj. kr. I detta sammanhang kan också nämnas att chefen förbostadsdepartementet kommer att anmäla elt förslag lilländring av villkoren för statliga bostadslån till ombyggnad av bostäder. Dessaändrade villkor, som är avsedda att få 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 24 vissretroaktiv verkan, kommer atl innebära en ytterligare stimulans avombyggnadsverksamheten. Genom regeringens 25-punktsprogram och dessaytterligare åtgärder bör en god grund ha lagts för att upprätthållasysselsättning och nyrekrytering . Inte minst betydelsefullt är detatt ungdomar och kvinnor som är nya på arbetsmarknaden härigenom får ökademöjligheter till arbete och utbildning. Regeringen kommer att följa 'utvecklingen för ungdomen på arbetsmarknaden med särskild vaksamhet. Det ärsärskilt angeläget alt aUa parter nu i samverkan arbetar för att ge arbete,praktik och vidareutbildning för ungdom. Insikten om all arbetslöshet kan varasärskilt tung atl bära för unga är grunden för regeringens vilja alt ävenframdeles medverka till resoluta samhällsinsatser. För att värna rätten lill arbete krävs en fortsall högplanberedskap. har inom regeringens kansli en ny uppföljning avsysselsättningsplaneringen avslutats, och de nu beslutade eller föreslagnaåtgärderna är elt resultat därav. Planeringen kommer all drivas vidare i nyaetapper . Som elt led i denna planering ingår att skapa definansiella förutsättningarna för de åtgärder, som kan behövas. Underinnevarande budgetår disponerar regeringen en finansfullmakl om 1 000 milj. kr.Den fullmakten kan f. n. inle användas för bidrag till näringslivet ochbostadssektorn. För att värdefull tid inte skall gå förlorad i lägen där snabbaåtgärder erfordras, bör fullmakten utvidgas till att gälla även åtgärder inomnäringslivet och bostadssektorn. Finansfullmakten bör dessutom höjas till I 500milj. Med en rullande aktualisering av insatsplanerna och enhöjd finansiell beredskap skapas en god grund för att möta de krav som utvecklingenunder kan komma att ställa. De internationella prisstegringarna har under senare årvarit mycket kraftiga. Under loppet av 1974 steg konsumentpriserna med inom OECD-området. Enligl de bedömningar som kan göras kommer dessa priserall ha stigit med . Delta att jämföra med en genomsnittligprisstegring under 1960-lalet på . Denna kraftiga inflation drevs i allt väsenlligl framav de kraftiga höjningarna av råvampriserna och försia delen av 1974Oljeprishöjningarna spelade härvid självfallet en väsentlig roll. Men man kundenotera betydande prishöjningar även på en rad andra råvaror, sammanhängandemed den starka och samtidiga högkonjunkturen i industriländerna. Under senaredelen av 1974 och 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 25 harråvaruprisnivån uppvisat en alltmera vikande tendens. Men detta har ännu inlefått några större utslag i den inhemska prisutvecklingen inom OECD-området. TUlen del kan detta sammanhänga med att prisgenomslagen sker med en i vissa fallbetydande fördröjning och alt de tidigare importprisstegringarna fortfarande under1975 drivit upp konsumentprisema. Men av ännu större betydelse har sannoliktvarit alt olika inhemska inflationsfaktorer successivt övertagit den prisuppdrivanderoUen. Strävan hos företagen och arbetslagarna alt återställa realvärdet hosinkomster och vinster har medfört en fortgående pris-och kostnadsstegring. Genom vår omfatlande utrikeshandel kan vi inle utanmycket omfattande ekonomisk-politiska ingrepp avskärma oss från prisutvecklingeni vår omvärld. Prispolitiken får därför inriktas på alt bl. a. begränsagenomslaget och verkningarna av de internationella prisstegringarna. Genom detsociala trygghetssystemets utformning hålls de svagaste grupperna tämligen välskyddade för effekterna av inflationen. Samma syfte har även den.subventionering som utgår via statsbudgeten lill de viktigaste basUvsmedlen.Kostnaderna för delta prisstöd beräknas under innevarande budgetår uppgå tillinemot . De genomförda reformerna på bostadspolitikensområde innebär även att för den stora del av beståndet som består av nybyggdalägenheter hyreshöjningarna blivit markant lägre än vad de eljesi skulleblivit. För en nybyggd lägenhet i flerfamiljshus subventionerar staten mer änhalva kapitalkostnaden. Genom dessa särskilda insatser på livsmedels- ochhyresområdet jämte den fortgående kompensationen till i första handpensionärer och låginkomsttagare har de sociala problemen som prisstegringarnamedfört i betydande omfattning kunnat begränsas. Den effektiva prisövervakningen med partiella prisstopp och skyldighet för företag all anmäla planeradeprishöjningar har även verksamt bidragit lill att hålla tillbakaprisuppgångarna. Den samlade effekten av alla dessa inflationsbekämpandeåtgärder har varit att prisstegringarna i under såväl 1974 som 1975legal lägre än genomsnittet för . Del framstår nu som allt klarare alt deninternationella inflationen håller på att bromsas upp. Utvecklingen påråvaruområdel och det allmänt svaga efterfrågeläget pekar entydigt i denna riktning.I en del fall har även statsledningarna tillgripit långtgående inkomstpolitiskaåtgärder. Av ännu slörre betydelse är alt regeringarna i de stora industriländernafört en ekonomisk poUlik som lett lill en kraftigt ökad arbetslöshet somofrånkomligen måste komma alt sätta sina spår i arbetskraftskostnadernas ochdärigenom den allmänna prisnivåns utveckling. Bakom denna politik kan man, somjag tidigare nämnl, skönja en om-prioritering mellan de ekonomisk-politiskamålen: från den fulla sysselsättningens politik till en allt slörre betoningav prisstabiliseringen. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 26 För Sverigesvidkommande kan delta komma att innebära växande svårigheter. Eftersom vi inteär beredda att ge upp sysselsätlningsmålet för att uppnå fördelar påprisstabiliseringens område krävs ökade ansträngningar för att vår pris- ochkostnadsutveckling skall hålla jämna steg med omvärldens. Genom denekonomisk-politiska uppgörelse som träffades den s. k. lades grunden för ett tvåårigt avtal på arbetsmarknaden. I entid som kännetecknas av en stor osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen liggerdet ett betydande värde i atl på detta sätt ha säkrat arbetsfreden på densvenska arbetsmarknaden under dessa bådaår. Kostnadsutvecklingen i våra viktigare konkurrentländer kommeremellertid alt alltmera dämpas, vilket nödvändiggör om vi inte skall förlorai konkurrenskraft att vi i allt väsentligt håller oss inom den ram somavtalats. Aktioner som saknar stöd i mera allmänt omfattade solidaritets- ochrältviseförestäUningar kan lätt rubba en känslig jämvikt på arbetsmarknadenoch initiera en mera allmän koslnadsstegring. En sådan vore olycklig med hänsyntill både vår inhemska prisutveckling och till vår internationellakonkurrenskraft. Regeringenavser att med skärpt vaksamhet följa prisutvecklingen . Skulle tendenser till omotiverade prishöjningar observeras kommerprisreglerande åtgärder att vidtagas på dessa områden. Generellt gäller all företageninlé bör räkna med alt kunna genomföra prishöjningar som motiveras medlönekoslnadsökningar utöver dem som följer av de redan nu avtaladelönekostnadsslegringarna . Under förutsättningav att inga nu oförutsedda faktorer tillkommer kan konsumentpriserna beräknasstiga med 7 ä . Detta skullei stort sett ligga i linje med den förutsatta prisuppgången i vår om-viirldoch innebära en klar dämpning i förhåUande till 1975. i elt längreperspektiv framstår emellertid delta som en alltför snabb prisstegring. Påsikt måste vi med förenade krafter få ner inflationen till en klart lägre nivå. En förstafömtsättning för detta är att den ekonomiska politiken utformas med sikte påen fortsatt bibehåUen samhällsekonomisk balans. Man måste vara beredd altsnabbt ingripa mot en alltför snabb tillväxt i efterfrågan och mot uppkomstenav kostnadsuppdrivande flaskhalsar i produktionen. Politikenmåste vidare inriktas på alt vidmakthålla en snabb produktivitetsstegring ivårt näringsliv. Det är härigenom som vi kan bära fortsatta löneökningar utanatt detta behöver försämra vår internationella konkurrenskraft.Kapacitetsutnyttjandet i vår omvärld är emellertid f. n. mycket lågt. Ensuccessiv återgång till mera normala nivåer kommer att leda till snabbaproduktivitetsökningar i dessa länder. För att vi skall hålla jämna steg med ensådan utveckling krävs fortsatta satsningar på investeringar ochrationaliseringar i produktionen. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 27 dande stöd som i olika former nuges till investeringsverksamheten bör underlätta en utveckling i dennariktning. En ytterligarefömtsättning är att avtalsrörelsen kan genomföras inom ramen fördet tillgängliga samhällsekonomiska utrymmet.Jag kommer alt till redovisa min syn på dessa frågor. Den statligafinanspolitiken har haft en klart expansiv effekt påsamhällsekonomin. I synnerhet gäller del då denna politik kraftfulltmotverkade de kontraktiva tendenser som i första hand de inlemationeUaoljeprishöjningarna medförde. Till följd av den mycket tUlfredsställandeutvecklingen på arbetsmarknaden har detinte förelegat ett Uka stort behov av en expansiv politik . Föratt möta en viss försvagning av den ekonomiska aktiviteten har dock politikengetts en mera expansiv riktning . Tillsammans med kvardröjandeeffekter av den tidigare stimulanspolitiken har därigenom den statiiga finanspolitiken bidragit till att vidmakthållaen tillfredsställande inhemsk efterfrågan även . De nu föreliggande perspektiven för utvecklingenunder motiverar alt politiken bibehåUer en försiktigt expansiv riktning.Det nu framlagda budgetförslaget innebär - tillsammans med övrigaåtgärder alt den statiiga sektom kommer att utöva en något slörrestimulerande effekt än . Man har däremotsannolikt att räkna med en omsvängning i den Kommunalasektorns inverkan på samhällsekonomin. hade denna sektor enklart expansiv inriktning. Den kommunala konsumtionen steg kraftigt utan enmotsvarande ökning av skatteinkomstema, vilketledde till en budgetförsvagning för sektorn i sin helhet på ca 2,5 miljarderkr. förutses nu en fortsatt ökning av konsumtionsutgifternatUlsammans med en klart expansiv utveckling för investeringarna. De kraftigakommunalskattehöjningama tillsammans med en för kommunerna gynnsam avräkning avkommunalskattemedel leder emellertid lill en kraftig förstärkning avkommunernas finansiella ställning. Kommunernas samlade skatteinkomster kommerall stiga med meUan 1975 och 1976 och statsbidragen i nästan sammatakt. Upplåningen skuUe därigenom enhgt det nu föreliggande materialet kommaatt begränsas lill något . Den kommunala sektorns samladeinverkan på samhällsekonomin skulle därför komma att bli i stort sett neutralunder till skillnad från den expensiva effekt som denna sektor utövatunder en följd av . Jag vill idetta sammanhang peka på att kommuner och landsting nu i huvudsak utnyttjat demöjligheter till skattehöjningar som sammanlagt 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 28 förelågför enligt gällande överenskommelser med kommunförbunden.Enligt föreliggande uppgifier uppgår nämligen utdebiteringshöjningen lillca av överenskomna maximalt . Med hänsyn tUl den kraftigaökningen av kommunemas inkomster som skallehöjningen 1976 innebär och denstarka tillväxten av kommunernas skatteunderlag som sker ulgår jagifrån alt kommuner och landsting kommer all kunna hålla sin del av den träffadeuppgörelsen. Jag räknar med att dessa frågor kommer upp vid de överläggningarsom regeringen skall ha med företrädare för kommunförbunden i februari 1976och atl jag därefier får tillfälle atl redovisa en slutlig bedömning härvidlag. Underskottet på statsbudgeten beräknas för innevarandebudgetår till ca . För /77 redovisas nu elt underskottpå ca . Denna budgetförsvagning får trotsbytesba-lansunderskollet anses lolerabel med hänsyn lill behovet alt t. v.,med hänsyn lill den intemationella konjunkturutvecklingen, föra en försiktigtexpansiv finanspolitik och till alt i budgetförslaget inrymts betydandeinsalser för den industriella ulbyggnaden i vårt land. Med hänsyn till kraven att upprätthållasamhällsekonomisk balans utan ytterligare betydande påfrestningar påbytesbalansen har budgetarbetet präglats av en stark prioritering mellanangelägna ulgiflsan-språk. Den samlade utgiftsökningen på 14,7 miljarder kr.från innevarande års statsbudget återspeglar således i huvudsak automatiskakostnadsökningar och fullföljandet av redan fattade beslut. Som exempel kannämnas ca . för ökade löner åt de statsanställda, ca 3,3miljarder kr. för finansiering av den sänkta pensionsåldern samtfolkpensionäreraas index- och standardtillägg, ca . till skattebidragtill kommunerna samt ca . för priskompensation till delmilitära försvaret. Det tillgängliga utrymmet för nya reformer har i förstahand avsatts för näringslivets utbyggnad och familjepolitiken. Som jag tidigareberört föreslår regeringen elt program på . för alt trygga denindustriella ulbyggnaden inom privat och offentlig förelagssektor. Vidare harmedel beräknats för insatser på varvsindustrins område. Vad beträffarfamiljepoliliken redovisas, i särskild proposition och i enUghet med en underhösten träffad överenskommelse med kommunförbundet, en ulbyggnadsplan förbarnomsorgen. Den syftar lill att tillskapa 100 000 nyadaghemsplatser och 50 000 fritidshems-platser jämte en ökning avplatslillgången i kommunala familjedaghem. Reformen finansieras genom enhöjning av socialförsäkringsavgiften. En fortsatt förbättring avföräldraförsäkringen föreslås också. Även om årets budgetunderskott tills vidaie får ansesförsvarsbart, torde det i elt något längre tidsperspektiv emellertid varaofrånkomligt atl reducera delta. En sådan politik har nämligen direkl sambandmed Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 29 önskemåletom att återställa den yttre balansen. Denna förbättring kan endast åstadkommasgenom en moisvarande ökning av det samlade finansiella sparandet i vårtsamhälle. Med hänsyn till det kraftiga investeringsprogram som industrin måslegenomföra kan dess sparande knappast ökas. Inte heller kan man räkna med någonnämnvärd ytterligare ökning av hushållens nu rekordhöga sparkvot. Det bUrsåledes den offentliga sektorn och då i första hand staten som får öka sitt sparande.Detta innebär krav på en stram finanspolitik där utrymmet för nya utgifter blirstarkt begränsat. I tabell 5 sammanfattas produktionsutvecklingen19751976. Kalkylerna omfattar beräkningar från såväl produktions- somanvändningssidan. Jämfört med 1975 visar båda beräkningsmetoderna en uppgång ibruttonationalproduktens ökningstakt 1976.