prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — kommun anser dock att frågan om mandatperiodernas längdför presidieposierna bör utredas vidare. Prop.1975/76:187 129 Stockholmsläns landstingskommun konstaterar att utredningens förslag ligger i linje medde önskemål som man tidigare framfört lill statsmakterna i samband medövergången till den nuvarande styrelseordningen med majoritetsinslag. anser att det kan vara rimligt med ettåriga mandatperioder förpresidieposterna vid en majoritelsväxling. Men påpekar förbundet i många kommuner torde finna att förslaget är obefogat. Framför allt gällerdetta i kommuner som tillämpar en mer renodlad form av samlingsstyre. bör det därför övervägas om inle kommunerna bör lämnasfrihet att själva besluta om presidieposterna skall väljas på ett eller . Länsstyrelseni och har en liknande uppfattning. Nästanalla remissinstanser som yttrar sig på denna punkt anser att demokratiutredningensförslag att de heltidsengagerade förtroendemännen ;ikall skrivas in ikommunallagen är följdriktigt. Något mer än hälften av landstingskommunerna harbehandlat frågan. Alla instämmer i förslaget. Av det fyrtiotal kommuner somyttrat sig är endast en direkt avvisande. kommun anser alt någon ändringav de heltidsengagerade förtroendemännens ställning inle bör ske. Någradirekla motiv för detta slällningstagande lämnas inte i yttrandet. Svenskakommunjörbundei och I ställer sig emellertidtveksamma till förslagel och anser att kommunalrådens ställning ytterligare böranalyseras innan man tar slällning till utredningens förslag. anser att utredningens förslag inte löser den föga analyseradefrågan om kommunalrådens rättsliga ställning. Förbundet framhåller attkommunallagsulredningen i sitt huvudbetänkande förutsatte altdemokratiutredningen skulle föreslå en enhetlig lagreglering av kommunalråden,landstingsråden och borgarråden. Det framlagda lagförslaget innebär anserförbundet nu att man för borgarråden i får en detaljreglering avderas uppgifter och funktioner medan man för kommunalråden i stort lämnas iovisshet om vad som gäller. Möjligheten att reg-lementsvägen reglerakommunalrådens ställning är inle heller obegränsad. Enligt förbundets mening ärdet önskvärt alt för alla lyper av kommunalråd (heltidsengageradeförtroendemän) införs vissa gemensamma basregler som skull gälla generellt.Sådana basregler kan avse t. ex, närvarorätt, yttranderätt, interpellation ochavgång. Med stöd av dessa basregler kan man sedan, anser förbundet, lokallklara kommunalrådens ställning beroende på den organisationsmodell man anserlämplig för den egna kommunen. Med ett lämpligt urval basregler kan enligtförbundets uppfattning också i princip bevara sinorganisation orubbad liksom andra kommuner 9Riksdagen 1975/76. 1975/76:187 130 Förbundetpåpekar alt detta inle innebär att regelrätta instruktioner skall utarbetas förkommunalråden. Förbundet anser att kommunalrådens ställning somheltidsengagerade politiker gör all de inte kan och inle bör bindas avinstruktioner som i detalj reglerar arbetsuppgifterna. Förbundet finner ocksäalt en ramreglering av kommunalrådsfunklionen skulle undanröja åtskilligaoklarheter i de heltidsengagerades rättsliga slällning, och föreslår att heladetta frågekomplex blir föremål för ytterligare analys innan man tar ställning lillutredningens förslag. Länsstyrelseni framför i stort sett liknande synpunkter. Även iJämtlands län anser att kommunalrådens ställning är oklar och attproblematiken ytteriigare bör övervägas, Stockholmsläns landstingskommun instämmer i att de heltidsengagerade bör omnämnas ilagstiftningen och all deras ställning inte bör närmare regleras. Enligtlandstingskommunens mening ligger detta i linje med ulredningens allmännagrundsyn alt i största möjliga utsträckning överlåta frågor rörande denkommunala organisationen till kommunernas och landstingskommunernas egenbedömning. Demokratiutredningensförslag om vidgad närvarorätt för kommunal- och landstingsråden haruppmärksammats av ett litet antal remissinstanser. En knapp majoritet av dessalillslyrker förslagel. Mölndalskommun finner i sitt yttrande att kommunalrådens närvarorätt vidnämndsammanträden bör utredas närmare, ,och kommuner saml och och länslandstingskommuner anser alt kommuner och landstingskommuner bör ges slörrefrihet att själva bestämma på denna punkt. Man menar att när kommunerna självahar rätt alt beslula att förtroendeuppdrag skall vara heltidssyssla, bör deäven ha räll att fatta beslut om att sådana förtroendemän skall ha närvaro- ochyttranderätt i nämnder där de inte är ledamöter, anser alten sådan generell närvarorätt kan, med stöd av kommunallagen, ges i ett avkommunfullmäktige antaget reglemente. Det bör ankomma på fullmäktige alt i reglementeange vilka förtroendemän som skall ha denna närvarorätt. ochSvalövs kommuner saml I anser att deheltidsengagerade förtroendemännen i lag skall garanteras närvarorätt oavsettom de har uppdrag i resp, nämnd eller ej. Svenskakommunförbundei anger som exempel på basregler som bör införas en regel sominnebär att fullmäktige får bestämma i vilken ulslräckning kommunalråd skallmedges närvaro- och yttranderätt i olika nämnder där han inte är ledamot. Ensådan regel kan enligt förbundels inening då ges olika ulsträckning lokalt,beroende på hur man ser på kommunalrådens roll i organisationen. Denna basregelskulle anser förbundet tillgodose olika organisationsmodeller och legaliseradem. Huddingekommun anser all heltidsengagerad förtroendeman bör garan- Prop.1975/76:187 131 lerasnärvarorätt genom minsl suppleantskap. Delta börenligt kommunens mening gällanämnder som har anknyining till hans huvudsakliga verksamhetsområde, Stockholmsläns landstingskommun framhåller all landstingskommunen är medveten om de mångavariationer som finns beträffande de heltidsengagerades ställning i olikakommuner och om alt della försvårar en legal precisering. Frågan kompliceras avatt kommuner och landstingskommuner engagerat"oppositionsråd". En bestämmelse bör införas om att kommunfullmäktigeresp. landsting själva äger falla bindande beslut om de heltidsengageradesnärvaro-, yttrande- och förslagsrätt i olika kommunala organ samt om till veminterpellalioner och enkla frågor får riktas. Endastett fyrtiotal remissinstanser hargett sin syn på utredningens förslag om vidgadinterpellationsräti. En fjärdedel av dessa remissinstanser avstyrker förslageteller ger uttryck för tveksamhet inför det. och i menar att också en basregelom interpellation bör kunna utformas, och länslandstingskommun anser att kommuner och landstingskommuner själva bör utformaföreskrifter om till vem interpellalioner och enkla frågor får riktas. ,, , , och kommuner samtGöteborgs och läns landsUngskommun avstyrker utredningens förslag. Demenar att man mer bör betona ordförandens huvudansvar för nämndens område. Jönköpingsoch kommuner samt läns landstingskommun föreslår bestämmelseri lag som gör det möjligt att ställa interpellation direkt tillheltidsengagerade förtroendevalda som inte har ordförandeuppdrag. Ävenlänsstyrelsen i anser att reglema bör vidareutvecklas så attlandstingsråd som har "ansvarsområde" bör kunna interpelleras även omhan inte är ordförande i någon nämnd. Stockholmskommun konstaterar att den föreslagna regeln kommer att innebära att även annanän borgarråd, dvs. nämndordföranden som inte är borgarråd och eventuellt annanledamot i kommunstyrelsen som har särskilda förutsättningar att besvarainterpellationen, kommer att kunna interpelleras. Kommunen menar att denvidgade interpdlationsrätten kan svara mot ett visst behov. Det kan dockfinnas risk för att oklarhet uppstår i fråga om det politiska ansvaretbeträffande det område som behandlas i interpellationen, eftersom det alltidfinns ett "rotdansvarigt" borgarråd. anseremellertid inte att detta kan anföras som tillräckliga skäl för att avstyrkaden utvidgade interpellationsrätlen för kommunens del. Manfår antaga, menar kommun, all interpellanten väljer adressat förinterpellationen med viss avsikt. Vidare innebär överiämnandet av interpellationfrån styrelsens ordförandes sida en press på vederbörande ledamot alt svara.En bättre lösning kan måhända anser kommun 1975/76:187 132 varaatt låta interpellation ställas till de ledamöter i kommunstyrelsen somsamtidigt är fullmäktigeledamöter Danderydsoch kommuner menar att uppgiftsfördelningen mellan heltidsengageradeförtroendemän och tjänstemän bör regleras i arbetsordningar och i instruktionerför tjänsterna. , och kommuner framhåller att gränsenmellan förtroendemäns och tjänstemäns roller i det kommunala arbetet måstegöras så klar som möjligt. Föreningen .förvaltningsjuristermenar att denna rollfördelning är så viktig för det kommunala arbetet att denbör övervägas ingående i varje kommun. Detta menar föreningen gäller inte bararollfördelningen mellan de heltidsengagerade och chefstjänstemännen utanrollfördelningen mellan förtroendemän och anställda. SACOISR anser attgränsdragningen bör ske i instruktioner för såväl heltidsengageradeförtroendemän som chefstjänstemän. En reglering av denna rollfördelning i formav instmktioner kan /SR inte anse innebära några nackdelar urkommunaldemokratisk synvinkel. Hullsfreds kommun anser att kommunalrådensbefogenheter måsle regleras i lokala författningar. Arvikakommun anser att det hade varit önskvärt om man i lag hade kunnat klara ut hurlångt det politiska ansvaret för kommunal- och landstingsråden sträcker sigoch hur långt tjänstemännens ansvar går. anser att kommunalrådens ställning som heltidsengageradepolitiker gör att de inte kan och inte bör bindas av instmktioner som i detaljreglerar deras arbetsuppgifter. Ungefärhälften av remissinstanserna behandlar frågan om de t snabbare valgenomslageti sina remissvar. En bred majoritet av dessa remissinstanser är i princippositiva till demokratiutredningens förslag och menar att det har stort värdefrån demokratisk synpunkt. påpekar många att förslaget rymmer en radpraktiska svårigheter som måste klarläggas. Något fier än hälften avde landstingskommuner och omkring två tredjedelar av de kommuner som behandlarfrågan om ett snabbare valgenomslag är i princip positiva till förslaget.Svenska kommunförbundei och tillstyrker liksom en bredmajoritet av länsstyrelserna förslaget i princip. Södermanlandsoch läns landstingskommuner påpekar att om valet lill fullmäktige ellerlandstinget överklagas så har tidsutrymmet för besvärens avgörande minskat såatt det lorde vara omöjligt all få besvären slutligt avgjorda före den nyamandatperiodens början. Landstingskommunerna anser därför att det inte ärklariagt i utredningens betänkande om den gamlafullmäktigeförsamlingen/landslinget tills vidare skall anses behörigt attfungera som beslutande organ. läns landstingskommun är i princip 1975/76:187 133 positivtinställd till ett snabbare valgenomslag men finner det tveksamt om de praktiskaförutsättningarna föreligger härför. läns landstingskommunanmärker att om förslaget skall genomföras krävs en övergångsbestämmelse, somavbryter mandatperioden för de ledamöter i de beslutande organen som har valtsvid det val som närmast föregården tidpunkt när de nya bestämmelserna träder ikraft. Malmöhusläns landsUngskommun tillstyrker den modell för snabbare valgenomslag somdemokratiulredningen föreslår men anför att en ordning som innebär att samtligakommunala organ tillträder vore att föredra. En sådanlösning är emellertid ogenomförbar med hänsyn till partiernasnomineringsarbete. landstingskommun anser att det skulle havarit att föredra om också förvallningsutskoltet och landstingsråden hadeomfattats av det snabbare valgenomslaget, men landstingskommunen påpekar attdet tidsmässiga utrymmet för detta är alltför kort. Landsiingsförbundetmenar att en ordning med snabbare valgenomslag för både det beslutande organetoch styrelsen skulle innebära fördelar jämfört med gällande förhållanden: Viden eventuell förändring av majorilelsin-nehavet skulle den nya majoriteten fåstörre möjligheler att påverka inte bara budgetarbetet utan även nämndernasarbete. Förbundet menar resonemangsvis att när det preliminära valresultatetföreligger kan det nomineringsarbete som avser styrelsen äga rum relativtsnabbt. För nomineringsarbete till nämnderna krävs emellertid enligtförbundets mening det tidsutrymme som är tillgängligt. De lokalapartiorganisationernas inflytande bÖr inle få eftersättas. Danderydskommun anser alt del inle är tillräckligt alt den nyvalda fullmäktigeförsamlingenfattar det formella beslutet om budgeten för årel efter valåret. Den slutligaberedningen av budgetförslaget börenligt kommunens mening egenlligen göras aven nyvald kommunstyrelse men efiersom nomineringsarbetet ofta resulterar isamlade paketlösningar för samtliga nämnder och styrelser kan det vara svårtatt bryta ut kommunstyrelsen och välja den tidigare, kommuntillstyrker därför demokratiulredningens förslag, Boriänge kommun anser att medtanke på kommunstyrelsens centrala roll bör övervägas om inte styrelsen börtillträda med kommunfullmäktige. En sådan ordning skulle inlenämnvärt påverka partiernas nomineringsarbete. Kalmarläns landstingskommun anser att frän demokratisk synpunkt är det önskvärt medså snabbt valgenomslag som möjligt. Landstingskommunen ställer sig emellertidnågot tveksam till demokratiutredningens förslag mol den bakgrunden att riskföreligger att den tillträdande majoriteten i realiteten tvingas besluta om ochgenomföra åtgärder för vilka det reella ansvaret ligger hos den avgåendemajoriteten. Skaraborgsläns landstingskommun tillstyrker utredningens förslag men enligllandstingskommunens mening kan ett snabbare valgenomslag begränsat Prop.1975/76:187 134 tillfullmäktige och knappast medföra väsentliga förändringar.Landstingskommunen anser att även det begränsade valgenomslaget blirkomplicerat att genomföra i praktiken. Det föreslagna systemet förutsätter intebara att minoriteten har haft goda möjligheter att i detalj följa budgetarbetetutan också att den under beslutsgången har framfört altemativa förslag, om deni majoritetsställning senare skall kunna fastställa en egen och väsentligtändrad budget. Västernorrlandsoch landstingskommuner ställer sig något tveksamma tillutredningens förslag. Man menar bl, a, att förslaget kommer att bli kompliceratatt genomföra i praktiken även vid den föriängning av budgetfristen med enmånad som föreslås. Tvåtredjedelar av de kommuner som behandlar frågan om ett snabbare valgenomslag äri princip positiva till förslaget och anser att det har ett kommunaldemokratisktvärde. Men påpekar praktiskt taget samtliga att det finns en radpraktiska svårigheter. Man pekar bl. a. på lidsaspekten och på frågan om dennya majoriteten i realiteten kan ha någon möjlighet att påverka den nyabudgeten. Åtvidabergsoch kommuner tillstyrker i princip förslaget, men är mycket tveksammatill hur detta tidsmässigt skall vara möjligt att realisera. EskUstuna kommunanser att förslaget om ett snabbare valgenomslag bör genomföras, men man menarockså att värdet av att de nyvalda fullmäktige får fastställa den nya budgetentorde vara begränsat. anser att förslagel kan stimulera denkommunalpolitiska valdebatten. Ett större intresse från allmänheten förkommunalvalen skapas om alternativa budgetförslag presenteras i debatten. Alekommun delar i princip ulredningens uppfattning men anser att förslagel ivissa situationer kan leda till betydande svårigheter just med tanke påbudgetarbetet. Kommunen påpekar att de nya ledamöterna efter ett majoritetsskifteinte kan vara lika insatta i budgetförslaget som den tidigarefullmäktigekonsiellationen. kommun stöder utredningens förslag av denanledningen att det kan finnas lokala frågor av olika slag som ger kraftigavalgenomslag och där en markering av inriktningen bör ske. Däremottror kommunen att ändringen beträffande budgetarbetet m. m, inle får denpraktiska betydelse som uiredningen förutsätter. kommun anser att ettsnabbare valgenomslag rent tekniskt kan stöta på svårigheter bl. a. därför attde sittande nämnderna måste utföra allt förarbete. Man menar att den nyafullmäkligeför-samlingen därför endast kan påverka utdebiterings- contraavgiftsändringar och genomföra en grov omfördelning av anslagsposter. Skall detsnabba valgenomslagel få effekt, menar kommun, måsle förslagel ändrasså att en rimlig tid står till förfogande mellan fullmäktiges tillträde ochbudgetens antagande. Även kommun stöder utredningens förslag menmenar att den nyvalda fullmäkligeförsamlingen endast skall ta slällning lillfrågor som gäller , menar med hänsyn tillatt det snabbare valgenomslagel förutsätter att minoriteten kan Prop.1975/76:187 135 läggafram verkligt underbyggda alternativ att den proportionella valmetoden börkunna tillämpas vid utseende av heltidsengagerade förtroendemän i kommuner därverksamheten bedöms motivera mer än en heltidsposi för de förtroendevalda, Göteborgskommun tillstyrker förslaget om snabbare valgenomslag men anser alttidsmarginalerna kan bli knappa saml att praktiska administrativa problem kanuppstå i samband med budgetarbetet. Ystads och Kristineliamnskommuner anser att man bör överväga en förskjutning av fullmäktiges förstasammanträde till för att kungörelseförfarandet skall medhinnas.Burlövs kommun ifrågasätter om inte revisorernas mandattid bör överensstämmamed fullmäktiges mandattid. För att alltför snäva tidsmarginaler skall kunnaundvikas bör enligt de nyvalda fullmäktiges förstasammanträde lå kungöras senare än i förväg. Tyresöoch kommuner stöder utredningens förslag under förutsättning att valetkan ha vunnit laga kraft vid mandattidens början. Avlänsstyrelserna berör 18 frågan om snabbare valgenomslag i sina yttranden.Endast fyra avstyrker förslaget. LänsstyrelsernaI , Göteboigs och Bolins och län framhåller alt del frånteknisk synpunkt inte finns några hinder för att genomföra reformen.Länsstyrelsen i konstaterar att valen var färdigräknadeden trots viss tidsfördröjning på grund av ett tillbud meddatoranläggningen. Länsstyrelseni erinrar om att omständigheter kan inträffa som gör del svårtatt hinna med röstsammanräkningen . i påpekaratt del är angeläget alt tillförsäkras resurser för att ettsnabbt och tillföriilligt sammanräkningsförfarande skall vara möjligt. Ävenlänsstyrelsen i anser att tidsfristerna är tilltagna iunderkant. Någotmindre än en tredjedel av de remissinstanser som tar upp demokratiutredningensförslag avstyrker. De pekar på den korta sammanräkningstiden för valet, denkorta tiden för kungörelse om de nyvaldas första sammanlräde, och risken föratt valet överklagas samt sätter i fråga om den nya majoriteten kan reelltpåverka budgeten. Värmlandsläns landstingskommun anser att även om ett snabbare valgenomslag skulle kunnaanses önskvärt från principiell synpunkt medför del så många praktiskasvårigheter och sådan tidspress att reformen inte kan anses motiverad, i vartfall inte så länge inte ett majorilelsstyre tillämpas. länslandstingskommun anser all den blandning av kommunala majoriteter somförslaget innebär inger tveksamhet. Även om landstingskommunen ansluter sigtill målsättningen som bör vara att man försöker åstadkomma ettsnabbare valgenomslag är detta dock förenat med fiera främst praktiskasvårigheler. Enligt landstingskommunens mening är frågan om ett snabbarevalgenomslag och dess konsekvenser inte tillräckligt belyst Prop.1975/76:187 136 ochbör därför ytterligare övervägas. Även läns landstingskommun ställersig synneriigen tveksam till förslaget. Det påpekas bl. a. att budgetarbetetär i stort sett färdigt i anslutning till semestertiden. Därtill kommer attbudgetdirektiven och därmed budgeten alltmer styrs av övergripandeverksamhetsplaner. Kristianstadsläns landstingskommun anser att det nyvalda bör fatta beslut om detkommande årets budget. Däremot anser landstingskommunen det ej nödvändigt attförändra mandattiderna utan anser att dessa som i alla fall bör börja den 1januari. Omkringen tredjedel av de kommuner som tar upp frågan släller sig tveksamma tilldemokratiutredningens förslag om ett snabbare valgenomslag. Flertalet menaratt tidsmarginalen är för kort för att ett av den föregående majoritetenutarbetat förslag till budget skall kunna hinna omarbetas av den nyamajoriteten till en ny budget. Några ifrågasätter också vem som skall svara förberedningen, när kommunstyrelsen och övriga nämnder tillhör den lidigaremajoriteten. Flera kommuner påpekar att redan nu föreligger möjligheter för denya fullmäktige att vidtaga relativt omfattande omdispositioner i den av denavgående majoriteten fastställda budgeten genom tilläggsanslag efter den 1januari. Många framhålleratl mycket av det som finns i budgetförslaget redan äruppbundet genom t. ex. det kommunala bostadsbyggnadsprogrammet och den kommunalekonomiskalångtidsplaneringen. Man menar också att om slora förändringar skall göras idet framlagda budgetförslaget vid en skiftning i majoriteten kan delta i sintur medföra stora praktiska problem och fördröjningar i ärendets handläggning.Det kan bli svårt att hinna färdigställa budgeten . Någraifrågasätter hur del går med det snabbare valgenomslaget om valet bliröverklagat och eventuellt ogUtigförklarat, ,, och kommuner menar att om ett snabbare valgenomslagskall kunna genomföras kräver det antingen en förändring av del kommunalabudgetåret så alt delta blir detsamma som del statliga budgetåret eller att deallmänna valen sker . del av de remissinstanser som är tveksamma till förslagel anför att fråganär ytterst komplicerad och att det nuvarande systemet inte bör ändras utan attfrågan utreds ytteriigare. Länsstyrelsernai , , , och länavstyrker förslaget. i anser att den nytillträddafullmäktigeförsamlingens möjligheler att påverka budgeten under den korta tidsom slår till buds är mycket liten, särskilt om valet medfört stora personellaförändringar. i anser alt ell snabbarevalgenomslag på ett olyckligt sätl skulle rubba den stabilitet och kontinuiteisom bör känneteckna arbetet . I länanser alt valiekniskt ger erfarenheterna års val anledning lill visstvekan. Uppenbarligen konstaterar är ett maskintekniskt systemmycket sårbart och för full driftssäkerhet 1975/76:187 137 krävsmaskindubbleringar m, m. anser också att den nya majoriteten harbegränsade möjligheter att snabbt genomföra förändringar i en fastlagd budget.Man hänvisar bl. a. till att budgetarbetet börjar samt till attbudgeten i allt högre grad styrs av den långsiktiga planeringen. Länsslyrelseni finner i likhet med demokratiutredningen det vara frånkommunaldemokratiska synpunkter angelägel med ett snabbare valgenomslag.Länsstyrelsen påpekar att man i olika sammanhang i yttranden i valfrågor haruttryckt farhågor för att förslag som syftar till ett snabbaresammanräkningsförfarande och ett tidigare valgenomslag förs fram utantillräckligt beaktande av möjlighetema att åstadkomma ett säkertsammanräkningsresultat. anför alt arbetet med sammanräkningen idelta län är speciellt tidsödande och motsvarar arbetet i ungefär fem vanligalän. Länsslyrelsen erinrar vidare om all tidigare tankar på att införa ettmaskinellt sammanräkningssysiem numera synes ha övergivits. Det omfattandevalseddsniaterialet ifrån de inemot 1 000 valdistrikten i måstealltjämt sammanräknas manuellt och datorer kan användas huvudsakligen för vissaavslutande räkneoperationer. Länsstyrelsenanför att det torde vara rikligt att sammanräkningsresullat normalt kanberäknas föreligga omkring . Detta gäller emellertid underförutsättning att inga komplikationer i form av erforderiiga omräkningar,tidsödande utredningar i kassationsfrågor o. d. Vid valvar sammanräkningen för den sist räknade kommunen i färdig den15 . Valdagen var detta år . Infaller valdagen såsent som , vilket är möjligt, kommer resultatet enligtlänsstyrelsen inte att föreligga förrän ungefär som den föreslagnamandatperioden börjar. Ävenom inte sammanräkningsförfarandet onormalt försenas av oförutseddaomständigheter tillkommer enligt problemet med besvär översammanräkningsförrättningen. Vid val avgjorde regeringsrätten detsista besvärsärendet frän detta län .