prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Detta arbete har underomläggningsskedet till stor del utförts av extraanställd personal. Iavvaktan på att omfattningen och inriktningen av arbetsuppgiftema skulle kunnaslutligt bestämmas har medel endast anvisats för tUlfälligpersonal. En del av denna personal avvecklas nu successivt varvid vissa nyatjänster måste inrättas för arbetsuppgifter som konstaterats vara av permanentnatur. För kontroll och av-stämningav inkommande avstämplingskort för kUometerskatt samt för redovisning,felutredningar, avstämning och telefonservice bl. a. beträffande avräkning avvägtrafikskatt för utlandskörning erfordras tre byråsekreterare. Vidare behövsen kansliskrivare till gruppen för telefonservice och allmänna kontorsgöromål(+225 115 kr. Inmatning av datatill registersystemet sköts till största delen av länsstyrelserna. Emellertidfinns ett antal rutiner som sköts centralt beroende på att maskinell utrustningtUl viss del används, t. ex. optisk läsning. Härvid måste dock vissregistrering ske manuellt vUket till stor del har skötts avutomstående serviceföretag. För att minska kostnaderna för denna verksamhetsamt för att få ett snabbare och säkrare resultat är det angeläget att utökaden nuvarande registreringsenheten med sex kansliskrivare. Vidare har mikrofUmarbetetökat tiU följd av de ökade registreringsvolymerna samt genom ett ökat behov avkopior av arkiverade handlingar, varför ytterligare ett kvalificerat biträdeerfordras som biträdande arbetsledare (+340 988 kr. Inomsystemutvecklingsenheten erfordras med anledning av de utökadearbetsuppgifterna ytterligare en systemman för underhåUspro-grammering. Vidarekrävs en byrådirektör för utformning av arbetsmetodik och blanketter samt förallmän AR-verksamhet, För dokumentation av systemet enligt de nya krav somstäUs från olika myndigheter krävs en byrådirektör ( + . Inom datadriftenhetenerfordras två driftassistenter för magnet-iandsvård resp, för arbete pådriftexpeditionen. Vidare krävs två opera- Prop.1975:1 Bilaga 8 92 törertill efterbehandlingsgmppen till följd av de ökade volymerna och för att kunnaklara uppställda tidskrav. Eftersom arbetsvolymema kan antas fortsätta att ökasom komraer även den optiska läsaren att behöva användas i kontinuerligdrift vilket kräver ytterligare två operatörer (+350 484 kr. 9, Medelsbehovet för konsultinsatserberäknas minska med . Under /76 kan bl. a. viss reformverksamhet fömtses då t, ex, kilometerskattesystemet skall utökastiU att även gälla tyngre släpvagnar, varvid en helt ny typ av räknare med andra avstämplings kort kommer att införas, DärtUI kommer erfarenhetsmässigt verksam heten att åläggas nya arbetsuppgifter samt uppdrag och undersökningar, vilka ofta kräver experthjälp, 10, För arbetet medrutinerna för kilometerbeskattning, rullande skatteuppbörd,kontrollmärkessystem och körkort kan medelsbehovet för tUlfällig personal beräknas minska med , 11, Förbegärd personalökning beräknas för sjukvård ett medelsbehov av . Anvisatbelopp under anslagsposten Reseersätmingar medger inte attlänsstyrelserna besöks i den omfattning som ansvaret för samordningen ochövervakningen av de länsvisa körkorts- och bilregister-enheterna kräver. För bl, a, dessa resorerfordras ytterligare , 12, Under anslagspostenExpenser erfordras främst med hänsyn till nytillkommandepersonal en engångsanvisnmg för inventarier om . För utbildningav datadrift- och systempersonal erfordras ytterligare . Framställning av körkort m. m. Pris- ochlöneomräkning m.m. +577 000 kr,, varav . I detta belopp ingår, förutom bl. a. löneomräkning,prisomräkning av anslagsposten Ersättning till med 300 000 kr.Enligt löpande avtal med däri gjorda tillägg beräknas ersättningen uppgå till igenomsnitt 10: . per körkort under /76. Kostnaderna för bl,a, emballage för körkort samt transportkostnadernahar ökat väsentligt, varför en ökning av anslagsposten Expenser erfordrasmed . Ersättning tillpostverket utgår f. n. med ca . Med hänsyn till antalettillverkade körkort erfordras ytterligare . Genom att gällande avtalupphör med utgången av kan en eventuell höjning av ersättningen tiUpostverket bli aktuell , Prop.1975:1 Bilaga 8 93 Det nuvarande anslaget Registrering avmotorfordon föreslås .slopat fr, o, m,/76. TiU följd av bilregisterreformen beräknas anslaget ifortsättningen komma att få en ringa omsättning varför trafiksäkerhetsverket bl. a, föreslår att verketsinkomster och utgifter för blanketter och utgifter för vissaregistreringsskyltar redovisas på det nuvarande anslaget Kostnader för nyttbilregister m, m. BUregisternämndeninrättades för att genomföra omläggningen och uppbyggnaden av denya bil- och körkortsregistersystemen.Sedan systemen nu införts är nämnden central myndighet för de nya bil- ochkörkortsregistren. Enligt statsmakternas beslut (prop. 1970: 165, SU 1970: 213, rskr 1970: 428) borde nämnden vara verksam tilldess registeromläggningen var genomförd ochden nya organisationen visat sigfungera tillfredsställande. Beträffande den definitiva organisationenhar statsmaktema (prop. 1969: 30, SU 1969: 42, rskr 1969: 136 resp. prop. 1971: 65, : 12, rskr 1971:209) beslutat att trafiksäkerhetsverket skall vara centralregistermyndighet. De nya bil- ochkörkortsregistersystemen är i drift och bUregisternämnden har isamråd med trafiksäkerhetsverket på Kungl. Maj:ts uppdrag utrett frågan omsättet för den organisatoriska inordningen av den centrala bil- ochkörkortsregistreringsverksamheten i trafiksäkerhetsverket. Med utgångspunkt iav nämnden redovisat förslag förordar jag att nämndens nuvarande verksamhet vidingången av / 76 inordnas itrafiksäkerhetsverket som en särskUd enhet. Vidare bör för en effektivsamordning och avvägning av verksamheten inrättas ett särskUt rådgivande organ, registerrådet, medrepresentanter för olika intressenter i registren. TUl den föreslagnaenheten för bil- och körkortsre-gistren börorganisatoriskt även hänföras verksamheten vid trafiksäker-lietsverkets kontrollenhet förkörkortstillverkning m. m. i , Under skedet föromläggningen av bil- och körkortsregisterverksamheten har man inte fullt ut kunnattillgodose efterfrågan på sådan information, som tidigare lämnades genom länsstyrelsernaskommissio-närsverksamhet. När nu registreringsverksamheten går in i ett stabilaredriftskede bör det finnas möjligheter att genom uppdragsverksamhet på kommersiella grunder tillgodose dennaefterfrågan. Jag finner det ändamålsenligt att medlenför de verksamheter, som f, n. bestrids från anslagen Registrering avmotorfordon, Kostnader för nytt bilregisterm, m. och Kostnader för framstäUning av körkort m, m., samlas under ett enda anslag. I statsbudgeten bördärför fr, o, m, /76 föras upp ett särskiltförslagsanslag, benämnt Statens tra- Prop.1975:1 Bilaga 8 94 fiksäkerhetsverk:BU- och körkortsregister ra. m. i stället för de tre nämnda anslagen. Inkomsteroch utgifter, raotsvarande dem som f, n. redovisas på dessa anslag, bör fr. o.m. /76 redovisas på det nya anslaget. Jag vill i detta sammanhang nämna attbUregisternämnden i skrivelse anmält behov av ytterligareraedel för /75. Nämnden anför att en höjning av anslaget med 3,4mUj. kr, behövs för att verksamheten skall kunna drivas med oförändradambitionsnivå under detta budgetår. Med hänsyn härtill kommer jag att senaredenna dag beträffande den del av behövligt belopp som inte avser täckning avmerkostnader för löner hemställa att regeringen föreslår att tUlKostnader för nytt bilregister m, m. anvisa ett reservationsanslag av . För /76 förordar jag enuppräkning inom det föreslagna anslaget : BU- ochkörkortsregister m, m, med ca 7,4 milj, kr. till ca 59,5 milj. kr. I och med att bil- ochkörkortsregistreringsverksamheten går över i ett StabUare driftskede har olikaarbetsuppgifter nu kunnat urskUjas. Jag har beräknat medelsutrymme för bl. a.handhavandet av körkorts-frågor, juridiska ärenden, uppgifter i anslutning tUluppbörden av skatter och avgifter, underhållsprogrammering och administrativrationalisering samt för olika arbetsuppgifter i samband med driften avdatamaskinanläggningen. Vidare har medel beräknats för att tillgodose behovetav tillfällig personal för olika uppgifter samt för bl. a. reseersättningaroch expenser. Mot trafiksäkerhetsverkets beräkning avkostnadema för framställningen av körkort har jag ingen erinran. Med hänvisninghärtiU och till sammanstäUningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Statens trafiksäkerhetsverk:Bil- och körkortsregister m. m. för /76 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar 1973/74Utgift 6 499 916 Reservation 18& 1974/75Anslag 7 000 000 1975/76Förslag 7 500 000 Från anslaget utgår statsbidrag tilljärnvägar för sådana säkerhetsanordningar, som huvudsakligen betingas avvägtrafikens säkerhetskrav. Statsbidrag utgår med högst av beräknad skäligengångskostiiad 1975:1 Bilaga 8 95 för kryssmärke och annan säkerhetsanordning somvidtagits på grund av bestämmelserna i kungörelsen (1959: 50) angåendesäkerhetsanordningar vid plankorsningar mellan järnväg och väg, annantrafiksäkerhetsfrämjande åtgärd tUl fördel för vägtrafiken såsomsiktförbättring eller vägomläggning vid plankorsning inklusive marklösen ochersättning för skada och intrång samt med högst av engångskostnad förautomatisering av befintlig säkerhetsanordning. Principerna för bidragsgivningenframgår av prop, 1964: 1 (bU, 8, p. Maj:ts beslut den 14 maj1970 har utfärdats bestämmelser för anslagets användning, vilka ersatttidigare, den 29 aprU 1964 meddelade bestämmelser. Vid början av budgetåret1973/74 förelåg godkända planer för åtgärder till en bidragsberättigad kostnadav sammanlagt ca 12 milj. kr. Under /74 hartrafiksäkerhetsverket godkänt liknande planer för vilka den bidragsberättigadekostnaden beräknats tUl ca 5,4 milj, kr. Härvid har med hänsyn tUl medelslägetgodkännande av vissa i och för sig nödvändiga säkerhetsåtgärder senarelagts.Under budgetåret har statsbidrag utbetalats med sammanlagt 6,5 railj, kr. Vidingången av /75 fanns obetalda räkningar för utförda åtgärdertill ett sammanlagt bidragsberättigat belopp av ca 2,8 milj, kr,, varjämtegodkända planer för ännu inte utförda åtgärder fanns tUl en bidragsberättigadkostnad av ca 8,1 mUj, kr. Under det senastebudgetåret har kostnadsfördyringar inträffat för här ifrågavarande slag avarbeten med . Med hänsyn till eftersläpningen i utförandet av redanbeslutade åtgärder och behovet av nya eller förbättrade säkerhetsanordningarvid ytterligare ett stort antal järnvägskorsningar föreslås att anslaget höjsmed 2,2 milj, kr. Utöver den uppräkning med500 . som gjorts för innevarande budgetår förordar jag för nästa budgetåren ytteriigare lika stor uppräkning av anslaget, som därmed kommer att uppgåtill 7,5 milj, kr. Härvid skapas förutsättningar att tillgodose behovet avsäkerhetsåtgärder vid ytterligare ett flertal järnvägskorsningar. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tilltrafiksäkerhelsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen. Prop.1975:1 Bilaga 8 96 1973/74Utgift 2 550 000 1974/75Anslag 2 750 000 1975/76Förslag 2 750 000 Nationalföreningenför trafiksäkerhetens främjande (NTF) För /75 har föreningenanvisats statsbidrag om . ochbidrag från trafikförsäkringsbolagen om . Härutöver beräknar NTF att genom medlemsavgifter,försäljningsverksamhet samt bidrag från företag och enskUda m, m.tUlföra verksamheten ca 3,8 milj, kr. Totalt skulle for innevarande budgetårdisponeras ca 10,7 milj, kr, Medeisbehovet /76 redovisas i det följande med utgångspunkt i den förinnevarande budgetår fastställda budgeten. De automatiska kostnadsökningarna för löner, sociala kostnader,distributions- och produktionskostnader har beräknats tUl sammanlagt 520 000kr. och ingår i de under de olika punkterna angivna kostnaderna. + 1 545 000 Utbildningsverksamhet för aUmänheten.För ändamålet används filmer, diabildserier, bildband, ljudband, foldrar,vägmärkeskort, affischer m. m. både förden riksomfattande och den regionala och lokala utbildningsverksamheten förallmänheten. Nyproduktion och omarbetningar av materialet måste skefortlöpande. NTF genomför egna omfattandeårstidsbundna insatser. DärtUI kommer att det ankommer på föreningen attgenomföra en betydande del av de olika aktiviteter som ingår i de tUlsammansmed trafiksäkerhetsverket uppgjorda planerna. Dessaaktiviteter genomförs i samarbete med länsförbunden och lokalatrafiksäkerhetskommittéer, motororganisationer, , företag m. fl. Till deima post hänförs även den kursverksamhetsom bedrivs dels för mopedister, dels för bilister och dels för Prop.1975:1 Bilaga 8 97 Totalt erfordras förutbildningsverksamheten för allmänheten . Den avNTF uppbyggda fältorganisationen består av trafiksäkerhetsförbund i varje län samt trafiksäkerhetsföreningar i , och . Genom denna organisation, vilken samverkar med de lokala trafiksäkerhetskommittéerna i kommunerna, är det möjligt att nå ut tUl de enskilda trafikanterna med centralt igång satta aktiviteter av olika slag och med regionalt och lokalt initierade ak tiviteter. Utöver att länsförbunden gör omfattande insatser när det gäl ler NTF:s aktiviteter har stora krav ställts på deras medverkan i de av trafiksäkerhetsverket anordnade kampanjema. NTF:s nuvarande bidrag till länsförbunden bör höjas. Verksamheten med har tilldragit sig stort intresse och en fortsatt utökning av verksamheten beräknas tUl följd av de regionala yrkesförarrådens arbete. Verksamheten med det av NTF bildade centrala ungdomsrådet har igångsatts. har rekommenderats att bilda regionala ung domsråd och sådana har också redan bildats i en del län. Sammanlagt erfordras för fältverksamheten . Praktiskutbildningsverksamhet för handledare och instruktörer. Sedan ett flertal årtiUbaka har NTF utbUdat handledare för demonstrationer och körövningar förallmänheten i mörker- och landsvägskörning samt körning på halt väglag. Ikurserna har deltagit företrädare för det frivilliga trafiksäkerhetsarbetet,försvaret, motororganisationerna m. fl. Sammanlagt erfordras för den praktiskautbUdningsverksamheten . Skolverksamhet.NTF samarbetar raed bl. a. genom att NTF medverkar i TRUSK,arbetsgrupp för trafikundervisningen i skolan. I samarbetemed arrangerar och finansierar NTF även kurser för lärare.NTF genomför också i samarbete med , ,, Cykel- och Mopedfrämjandet och trafiksäkerhetsverkettrafikkunskaps-tävlingar för eleverna i skolornas mellan- och högstadier.Anslutningen från skolorna har varit nästan hundraprocentig,vilket innebär att omkring 550 000 elever deltagit varje läsår. För tävlingarnaproducerar NTF tävlingshandlingar och anvisningar för lärarna samt anordnar isamarbete med länsförbund och länsskolnämnder läns- och riksfinaler. Enomfattande del av NTF:s stöd åt trafikundervisningen i skolan utgörs av de läromedelför undervisningen, som NTF, delvis mot ersättning, tillhandahåller skolorna.Totalt erfordras för skolverksamheten . Efterfrågan på de kurser för förskolomas lärare och förledare av barntrafikskolor som NTF bedriver fortsätter att öka, varför enökning av antalet kurser planeras. Detta ansluter till trafiksäkerhetsverketsönskan om att NTF ytterligare skall öka sina 7 1975.1 saml. 1975:1 Bilaga 8 98 insatseravseende barn före skolåldern. För hem- och förskolverksamheten erfordrastotalt . Syftet med , som f. n. har ca 170 000 medlemmar, är att ge föräldrarna råd,anvisningar och material för en för förskolebarnen lämpligt utformadtrafikundervisning. Det material barnen får är så upplagt att de behöver hjälpoch ledning av någon vuxen och man kan därför räkna med att ett mycket stort antalmänniskor berörs av klubbverksamheten. Det är angeläget att NTF kan fortsättamed den f. n. intensifierade ackvisitionen för medlemskap i , så att så många bam som möjligt på detta sätt kan få engrundläggande trafikutbildning. Kostnaderna för verksamheten beräknas /76 till . För information om för detfrivilliga trafiksäkerhets-arbetet aktuella frågor m. m. samt för olikaPR-åtgärder beräknas ytterligare medel. NTF beräknar kostnadema för dennaverksamhet till . Gemensamma administrativa kostnader,skatter m. m. Posten bör med hänsyn till vissa kostnadsstegringar ökas till . NTF beräknar de sammanlagda kostnadernaför verksamheten under /76tiU . Genom föriagsverksamhet och genom bidrag ochavgifter beräknar NTF att få in ett belopp av . Härefter skulleåterstå ett medelsbehov av . Under förutsättning att NTF fråntrafikförsäkringsbolagen kan påräkna samma bidrag som för /75,dvs. , erfordras således ett statsbidrag med sammanlagt 4 295 000kr., vilket innebär en ökning med . jämfört med innevarandebudgetår. Detstatliga stödet till NTF har höjts under vartdera av de två senaste budgetåren.För nästa budgetår föreslår jag ett oförändrat bidrag till NTF om 2 750 000 kr.Jag förutsätter att verksamheten planeras och bedrivs i nära samverkan medstatens trafiksäkerhetsverk. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till Nationalföreningenför trafiksäkerhetens främjande för /76 anvisa ett anslag av ,, att avräknas mot automobUskattemedlen, Prop.1975:1 Bilaga 8 Kommunikationsdiartenientet 99 är central förvaltningsmyndighetför ärenden som rör sjöfarten i den mån handläggningen inte ankommer på annanmyndighet. Verksamheten skall drivas medhuvudsaklig inriktning på handelssjöfarten. I verkets uppgifter ingårbl, a, att ha tUlsyn över sjösäkerheten, handha statlig lots- ochfarledsverksamhet och sjökarteverksamhe-ten, leda statens isbrytning, samordnaarbetet för sjöräddning samt att pröva ekonomiska frågor som har betydelse försjöfartsnäringen och bl. a. frågor om sjöfartsavgifter. leds av en styrelse. rinns femavdelningar, driftavdelningen, sjökarteavdelningen, sjöfartsinspektionen,ekonomiavdelningen och administrativa a.vdelningen. Vidare finns enrevisionssektion. För den regionala verksamheten finns femlotsdistrikt, sju sjöfartsinspektionsdistrikt samt ettsjöfartsinspektionskontor i , Den30 fanns vid 1 428 anställda. har fåttanslag i programtermer. För verksamheten gäller följande programindelning, ProgrammetFarledsverksamhet är uppdelat i två anslag; Farledsverksamhet, exkl. isbrytning samt Isbrytning.De övriga programmen motsvaras av tvåanslag med samma namn som programmen. har iskrivelse lagt fram förslag till anslag för /76. I skrivelse den 16oktober 1974 har verket avgett verksamhetsberättelse för /74.Slutligen har i skrivelse hemställt omersättning för vissa radiotjänster åt sjöfarten. Allmän översikt över utvecklingen Världshandelsflottan mätt i bruttodräktighet kom upp i 311 milj. ton, en ökning om 21 milj. toneUer . Av orderstocken vid budgetårets ingång, totalt 105 milj. ton, bestod 75 milj. ton av tankfartyg och 20milj. ton av bulkfartyg, inberäknat kombmerade tank- ochtorrlastfartyg. Prop.1975:1 Bilaga 8 lOO 74 tillfördes handelsflottan i nybyggen 31 milj. ton,varav tankfartyg 17 ochbulkfartyg 9 milj. ton. Den uppgång av frakterna som började senaredelen av och vann istyrka kulminerade strax före oktoberkriget mellanarabstaterna och med den radikala förändring i oljeförsörjningen som skedde i samband härmed. rådde brist på drivmedel vilket skapade storasvårigheter för sjöfarten. De kraftigt höjda bunkerprisema fortsatte, ävensedan skeppningsrestriktionerna släppt, att driva upp fartygens driftkostnader.Inom oljetransportsektorn kom efterfrågan på fartyg att understiga utbudet.Frakterna sjönk starkt och kom ned till en nivå som förde med siguppläggningar. De låga tankfrakterna innebar att de kombinerade fartygen meroch mer kom att transportera varor somjärnmalm, kol och spannmål. Härigenom påverkades också torr-lastfrakternaoch då främst i de relationer där de stora fartygen kom till användning. Detmedelstora och mindre tonnaget hävdade sig bättre. Inom nord- ochöstersjöområdena kunde frakterna hållas väl uppe. Den försämradeallmänkonjunkturen förde med sig osäkerhet om utvecklingen . Förtankfartens del utbyttes den starka framtidstro, som förelåg för drygt ett årsedan och som lett tiU mycket storanybeställningar, allt mer mot bedömningar som gick ut på ett växandetonnageöverskott av framför aUt stora enheter och därmed en fortsatt starkpress på frakterna. Den samlade orderstocken vilken varit som högst började sjunkaraen låg dock vid 131 milj, ton brutto, varavtankfartygen svarade för 98 milj. ton eller . Den svenskahandelsflottan (enheter om brutto) minskadeunder femårsperioden 19691973 från 819 tUl 657 fartyg. steg detsammanlagda bmttotonnaget från 4,75 milj, ton till 5,79 milj. ton brutto. Underförsta gick antalet fartyg ned med ytterligare 25 enheter till632 medan tonnaget steg med tiU 6,14 milj. ton. Minskningen avantalet enheter gick till stor del ut över det mindre tonnaget, främst fartyg istorleksklassen brutto, s. k. paragrafbåtar. Kända beställningar vid mitten av år 1974omfattar 66 handelsfartyg om sammanlagt 5,9 milj. ton dödvikt eUer ca 3,1 milj.ton brutto. Av dessa förutsätts 48 enheter om sammanlagt 2,0 milj. ton bruttobli levererade före utgången av år 1975.För leverans år 1976 finns beställda 13 enheter om sammanlagt 0,6 milj,ton. Av kända kontrakt faller alltså enbart 5 på leveranser åren 1977 och 1978.Bmttotonnaget för dessa utgör 0,5 milj.ton. Av de totalt bestäUda 66 fartygen är 10 passagerarfärjor, varav 9byggs vid västtyska och ett vid franskt varv. 20 av de 56 1975:1 Bilaga 8 loi lastfartygen,huvudsakligen tanktonnage om sammanlagt 2,6 milj, ton, är beställda vid svenskavarv. Med den beläggningvarven har torde ytterligare beställningar i huvudsak få avseleverans åren 1977 och . Detta betyder att leveranserna av nybyggen kommer attligga betydligt lägre än närmast . Vid slutet av torde den svenskahandelsflottan omfatta 7,0 7,5 milj. ton brutto. Antalet enheter beräknasutgöra något under 600. är att förvänta en fortsatt minskning avantalet fartyg medan tonnaget sannolikt förblir oförändrat. En tid med mycket höga frakter har brutits och förtjänstmöjligheterna för fartyg på den öppna marknadenär på förhösten 1974 svaga. Enligt vissabedömningar är att emotse med överskott på tonnage,främst vad gäller stora tankfartyg. Skulle så bli fallet kan i det något längre perspektivet den svenskahandelsflottans sammansättning ändras. Detta kan få som följd ett än merdifferentierat tonnage med ytterligare satsning på specialiserade, per tonkapitalintensiva fartyg, bl, a, enheter inriktade på svensk kustfart och annannärtrafik. Verkets planering är inriktad på attantalet nybyggen skall i medeltal ligga vid 30 å 40. Andrahandsförvärvenberäknas bli färre än 10. De svenska rederiernas bruttointäkter iutrikes fart utgjorde 5 528 mUj. Kostnaderna i utiandet var 2 978milj. Den inseglade nettointäkten år1973 blev således 2 550 milj. kr. Motsvarande belopp var 1 893milj. kr., 2 055 milj. kr. och 2 103 milj. kr. Anspråken på tjänster bestäms i huvudsak av följande faktorer, Det sjötransporteradegodsets vikt och volym, varvid uppdelning börske mellan från transportsynpunkt farligt gods (mineraloljor, vissa kemikalierm, m,) och övrigt gods, Fartygens lastförmågaoch djupgående med uppdelning efter last enligt punkt 1. Fartygensnautiska utrustning, fartresurser, lämplighet för gång i is etc, Fördelning av trafiken på kuststräckoroch hamnar, Antalet hamnanlöp perfartygsresa. Andelenfartygsanlöp som faUer på fartyg i tät, regelbunden trafik, Densvenska handelsflottans sammansättning med avseende på åldersfördelning ochtyp av fartyg samt fartygens bemanning, verksamhet och fartområden. 1975:1 Bilaga 8 i02 Trafik-, mUjö- och regionalpolitiskaställningstaganden från statsmakternas sida. Bedömningarna får ske mot bakgrund av attsjöfart är en i hög grad internationell näring. Vad som kan befinnas optimaltfrån svensk synpunkt kan visa sig mindre eftersträvansvärt i ett vidareperspektiv.