prop · FY0326 · 1975-12-31 00:00:00 — ILO-kommitténförordar att en förutsättningslös utredning görs beträffande möjligheterna attbättre anpassa svensk lagstiftning till föreliggande för attdärigenom undanröja ratifikationshinder för del. iMalmöhus län noterar att IU:s förslag innebär att frångår det krav påreciprocitet som annars är vanligt i pensionssammanhang. Socialutredningenansluter sig i princip tUl förslaget, men anser att en samlad bedömning avbrister i de socialpolitiska bidragssystemen bör göras när den socialpolitiskabidragsutredningen har slutfört sitt arbete. Flerainstanser beklagar att IU inte har tagit upp frågan om invandrarnasmöjligheter att behåUa svensk folkpension vid ett eventuellt återvändande tillursprungslandet. anser att det är angeläget att denna fråga utreds medtanke på de många invandrare som arbetar i och som vidpensionsålderns inträde återvänder till hemlandet. En kvalifikationstid påexempelvis skulle kunna övervägas, LO föreslår att frågan om export avsvensk folkpension på grundval av ett system med delpensioner utreds.Möjligheterna att exportera delar av folkpensionen skulle stå öppna för såvälsvenska som utiändska medborgare. Även TCO anser att frågan om export avfolkpension bör utredas men anför att eftersora lika rättigheter meUanutländska och svenska medborgare bör gälla även på detta område bör de samhällsekonomiskakonsekvenserna av en generell rätt till e: Deflesta remissinstanserna har inga invändningar mot IU:s synpunkter påinvandrarnas situation vad gäUer den koraraunala socialvården. Många instanserunderstryker vikten av att ytterligare ansträngningar görs för att rekryteratvåspråkig personal, frarahåller sålunda att vid inträdesansökningar tUlt,ex, socialhögskola och den spärrade socionorautbildningen bör tvåspråkighetoch kunskaper om invandrargruppernas bakgrund tiUmätas särskild vikt. RIB villgå längre och menar att det måste ske en medveten kvotering av elevplatsernainom hela utbildningsväsendet för att tiUgången på tvåspråkig personal inomvårdsektorn skall förbättras. Även berör frågan omrekrytering av tvåspråkig personal inora socialvården och framhåller attbehovet av sådan personal måste bedömas med ut- 1975: 26 44 gångspunkti de lokala förhållandena. Det måste betraktas som en fördel om en i övrigtför en befattning kompetent person också behärskar ett eller flerainvandrarspråk. anser att en ytterligare satsning börske på utbyte av socialarbetare mellan och . IU:söverväganden om insatser inom hälso- och sjukvården har fått ett positivtbemötande av remissinstansema. , , socialutredningen och LOansluter sig till IU:s synpunkt att frågan om tvåspråkig personal inomsjukvården bör ägnas ökad uppmärksamhet och understryker att behovet avtvåspråkig personal är särskUt stort inom den psykiatriska vården.Riksförbundet frarahåller att det särskilt inom psykiatrinråder en mycket stor brist på tvåspråkig service som i en del fall kan leda tUlupprörande olyckor. På det psykiatriska området kan samarbete mellan Sverigeoch invandrarnas ursprungsländer övervägas. Liknande synpunkter framförs ävenav och LO. IU:söverväganden i fråga om hälsokontroll för Invandrare biträds eller lämnas utanerinran av flertalet remissinstanser, bl. a. , , LO, SAF,TCO, landstingen i och och länsstyrelserna i Älvsborgsoch . delar IU:s uppfattning att såvälhälsokontroll som hälso-befrämjande åtgärder för invandrare skall bedrivas inomramen för genereUa satsningar på förbättrad företagshälsovård, mödravård ochbarnavård. Särskild målgrappsanpassad information tUl invandrare om värdet aven kontinuerlig hälsokontroll blir därmed av största betydelse. framhålleratt en viss uppsökande verksamhet torde vara nödvändig för att få till ståndett allmänt deltagande i en frivillig hälsoundersökning från allainvandrargrupper. RSV och i förordar atterbjudandet om allmän hälsoundersökning bör komma från allmännaförsäkringskassan, medan i anser att socialacentralnämnden bör svara för informationen i saraband med hälsoundersökningarför invandrare. i anser att hälsoundersökning förinvandrare bör bli aktuell i och med att en invandrare blir medlem i allmännaförsäkringskassan. Nämnden anser att ett system med hälsoundersökningar förinvandrare måste ges en mera bindande utformning än vad IU föreslår.Arbetarskyddsstyrelsen, i . Landstingsförbundetoch anser sig inte definitivt kunna ta ställningtill förslaget eftersom det inte är tUlräckligt konkret utformat. IU:ssynpunkter om insatser för utiänningar inom kriminalvården kommenteras avflera remissinstanser. Ingen instans har några invändningar av principiell artmot IU:s överväganden, men några instanser tar upp frågan om i vilkenutsträckning utlänningar som tUlhör Prop.1975: 26 45 sararaaspråkgrupp bör placeras på sarama anstalt. och att skäl talar både för och emot en ökad kategorise-ring. framhålleratt avgörandet om var en utiänning inom anstalt skall placeras endast kan skeefter bedöraning i varje enskilt fall. , ,och Svenska Röda korset frarahåller vikten avatt ytterligare samarbete etableras raellan krirainalvården ochinvandrarorganisationerna. uppger vidare att ensärskild utbildning av finsktalande övervakare har påbörjats och att enspeciell rekrytering av i första hand finsktalande övervakare pågår. Merpartenav remissinstanserna tillstyrker i princip IU:s förslag om utökade insatser förinvandrarbarn inom förskolan, gmndskolan och gymnasieskolan. IU:s förslag att måletäven för förskolan bör vara att bibringa invandrarbarn aktiv tvåspråkighettiUstyrks eller läranas utan erinran av remissinstansema. och anser att utredningen har behandlatinvandrarbarnens situation i förskolan på ett alltför knapphändigt sätt.Socialstyrelsen anför bl.a. att IU:s överväganden inte innebär något egentligtställningstagande i fråga om vare sig resursbehov ellermetodisk Inriktning för förskola med invandrarbarn. Förslagenom insatser för invandrarbarn i har tUlstyrkts i princip ellerlämnats utan erinran av flertalet remissinstanser. Några instanser har betonatvikten av att IU:s förslag i denna del prioriteras i den fortsattabehandlingen. IU:s uppfattning att hemspråksundervisningen kraftigt bör utökasinom tillstyrks sålunda eller lämnas utan erinran. är i princip positivt till tanken på att antaletlektionstimmar för heraspråksundervis-ning utvidgas, raen tveksamt till attförlägga hemspråksundervisningen tUl annan tid än schemabunden tid. Fråganrymmer raånga tekniska problem, som är dåligt utredda. Utredningens förslagförutsätter att staten tar på sig ett betydligt större ekonomiskt ansvar förutbUdningen av invandrarbarn än f.n. Frågan om invandrarbarnensutbildningssituation bör därför utredas ytterligare. IU:sförslag att kommunema bör vara skyldiga att anordna hemspråksundervisningtUlstyrks av ett stort antal reraissinstanser, bl.a. SÖ, , LO, TCO,och skola och saratliga koramuner som yttrat sig överutredningens förslag i denna del. Svenska Unescorådel framhåUer att motbakgrund av Unescokonventlonen om förbud mot diskriminering inom undervisningenär utredningens förslag rörande heraspråksundervisning för invandrarbarnväsentiiga. Vissa instanser bl. och vill gålängre än IU och anser Prop.1975: 26 46 atthemspråksundervisningen även bör vara obligatorisk för den enskildeinvandrareleven. i och TCO anser att frågan omobligatorium för eleven bör ägnas ytterligare uppraärksarahet. Ärkebiskopen,biskopsämbetet. Estniska evangelisk-lutherska kyrkan.Finlandssvenskarnas riksförbund och Svenska Röda korset anser att utredningenborde ha utrett rainoritetsskolornas situation. Svenska Röda korset anslutersig därvid till ledamoten reservation i denna fråga. IU:sförslag att kommunerna bör få statsbidrag för information till lärare,skolpersonal och föräldrar om hemspråkets betydelse tUlstyrks av flertaletremissinstanser. Förslaget att bidraget bör utgå i proportion till antaletundervisningstimmar avstyrks av , LO, TCO m.fl. som anser att statsbidrageti stäUet bör utgå i förhållande till antalet invandrarelever i kommunen. IU:söverväganden om förbättringar vad gäller lärar- och läromedels-situationentillstyrks eller lämnas utan erinran av remissinstanserna. Sålunda anslutersig TCO och lärarutbildningskommitté tUl utredningens uppfattning attsärskUda insatser krävs för utbildningen av lärare i heraspråksundervisning ochstödundervisning. och FöreningenSveriges läromedelsproducenter tillstyrker IU:s förslag om ökade resurser förstödet till läromedelsproduktion för invandrarelever. IU:sförslag att ökade resurser för utbUdningen vid universiteten i språk som talasav minoriteter i samt att särskUda utbUdningsvägar tillskapas förolika minoritetsspråk har tillstyrkts eller lämnats utan erinran avremissinstanserna, UKA tillstyrker IU:s förslag i dessa avseenden ochframhåller att om den av IU föreslagna resursförstärkningen inte skulle kunnafås, skulle den enda lösningen av resursfrågan vara att koncentrera nu befintligaresurser för undervisning och forskning i minoritetsspråk. Fleraremissinstanser anser att IU åter borde ha behandlat frågan om de vuxnainvandrarnas utbildningssituation och anför synpunkter på den nuvarandesvenskundervisningen för invandrare. SÖ anför bl.a. att målet måste vara attge alla invandrare tUlfälle att delta i undervisning i svenska språket. Det ärdock väsentligt att studieförbunden får ökade resurser för att kunna erbjudaolika minoritetsgrupper denna undervisning. Vissa av dessa grupper är svåraatt nå. Detta gäller t.ex. hemarbetande invandrare. SÖ understryker därförvikten av att det förslag om till icke anställda invandrare, vilket IUpresenterade i sitt första delbetänkande, förverkligas. Åtskilligaremissinstanser bl.a. SÖ, och berör också fråganom alfabetiseringsundervisning. menar att det är synnerligen angeläget attlösa frågan ora undervisning för vuxna analfabeter och erinrar därvid om attdet förslag IU framförde i sitt första delbetänkande ännu inte har lett tillnågot resultat. 1975: 26 47 IU:sförslag om att ett särskilt bidragssystem skall inrättas för s t ö d tillinvandrar- ochrainoritetsorganisationer i tillstyrks eller lämnas utanerinran av så gott som alla remissinstanser. Endast ochsocialstyrelsen avstyrker förslaget och menar att bidrag till organisationerav detta slag bör utgå från redan existerande generella bidragssystem. Någrainstanser har uttalat sig i frågan om kommunerna bör svara för det ekonomiskastödet till lokala invandrarorganisationer. anför attnär det gäller kommunernas stöd till in-vandrarorganisationernas lokalaungdomsverksamhet bör detta bedömas enligt sarama grunder som gäller förkommunala bidrag till andra organisationer. Stöd tiU invandrarorganisationersom motiveras av andra skäl får bedömas utifrån lokala förhållanden.Jugoslaviska riksförbundet anser att kommunerna bör åläggas att ge stöd åtlokala invandrarorganisationer. TCO påpekar att landstingen bör stödjainvandrarorganisationer som verkar regionalt. Vad gällerbidragssystemets utformning redovisas ett stort antal synpunkter avremissinstanserna. IU:s bidragsmodell tillstyrks i princip av bl.a. ,och . Vissainstanser bl.a. i . Förenade invandrarorganisationeri , RIB samt flera kommuner, anser emellertid att bidrag bör utgå inteendast till organisationer av rikskaraktär utan även till lokalaorganisationer. IU:sförslag att antalet registrerade medlemmar skall vara bidragsgrundandeavstyrks av bl.a. Esternas representation som anser att grunden för bidraget istället bör vara antalet personer som omfattas av organisationens verksamhet. Merparten avremissinstanserna tillstyrker eller lämnar utan erinran IU:s förslag attorganisationer med mer än 3 000 registrerade raedleramar bör få bidrag enligtgenerella bidragsregler. Till de instanser som tillstyrker hör bl.a. ,och . Esternasrepresentation och Estniska kommUtén, FIOS, RIB samt , ochBorås kommuner avstyrker förslaget och anser att kravet på 3 000 medlemmar ärför högt. 5Ö, , sameutredningen och Immigrant-institutetställer sig tveksamraa till den angivna gränsen på 3 000. Några insanser bl. a.SIV, Svenska Unescorådel, i och betonar vikten av att s. k. tröskelorganisationer bedöms generöstså att även de kan få del av bidrag i sararaa omfattning som mera etableradeoch större organisationer. IU:sförslag att skaU svara för verksamheten med bidrag till invandrar- ochminoritetsorganisationer tiUstyrks eller lämnas utan erinran av merparten av remissinstansema. 1975: 26 48 Esternas representation i och avstyrkeremellertid förslaget och anser att bidragen bör administreras av statenskulturråd. , och i länframhåller vikten av att och bedriver ett nära samråd ialla frågor sora gäller invandrarnas och minoritetemas kultureUa situation. Samtligaremissinstanser tUlstyrker IU:s förslag att bör förfoga över särskildamedel för bidrag till avgränsade projekt tUl organisationer och institutionerav skilda slag. framhåller att verksamheten för invandrare är resurskrävandeför svenska organisationer och att det fordras att väsentliga resurser anslåsför att stimulera denna verksamhet. Svenska Röda korset fraraför liknandesynpunkter. RIBanser att projektbidrag i första hand bör utgå för lokal verksamhet. LOoch TCO föreslår i detta samraanhang att särskilda bidrag bör utgå till defackliga organisationerna för deras invandrarverksamhet. LO framhåller medstöd av uttalanden av , . Hotell- och reslauranganställdas förbund och att de fackliga organisationerna gör storaansträngningar för att skapa så goda relationer som möjligt mellan invandradeoch svenska medlemmar samt att aktivera Invandrarna i fackligt avseende ochhjälpa dem att tillvarata inte enbart fackliga utan även samhälleligarättigheter. Denna verksarahet är emellertid mycket kostnadskrävande ochstatligt stöd bör därför utgå för kostnader i samband med tolkning,översättningar, införande av flerspråkigt material i fackförbundspressen,konferensverksamhet m.m, TCO och föreslår att ettsådant statligt stöd utgår i förhållande till antalet eller andelen invandrademedlemmar inom resp. förbund. TCO framhåller vidare att dessa bidrag inte börinkräkta på utrymmet för bidrag till invandrarnas egna organisationer. lU:sförslag att trossamfund bör kunna få bidrag för avgränsade projekt även omsarafundet i fråga kan få bidrag från anslaget Bidrag tUl trossamfundtillstyrks av bl.a. , ärkebiskopen. församlings- ochpastoratsförbund, frikyrkoråd. Katolska biskopsämbetet, Riksförbundetför finskspråkigt församlingsarbete och De ortodoxa kyrkornas samarbetsråd.Ärkebiskopen framhåller att utredningens förslag om projektbidrag tilltrossamfund präglas av en önskvärd flexibilitet men att det under enövergångsperiod borde vara möjligt att tona ned projektbidragens karaktär avengångsbidrag. De ortodoxa kyrkornas samarbetsråd framför liknande synpunkter.SIV anser att syftet med projektbidrag tUl trossamfund ytterst bör vara attgöra det raöjligt för samfunden att kvalificera sig för stöd från anslaget . Ett överförande i etapper tUl denna bidragsform bör varamålet för alla trossamfund oavsett deras storlek. 1975: 26 49 tillförslaget och anser att trossamfundens huvudsakliga verksamhet bör finansierasmed medel från anslaget Bidrag till trossarafund. RSVoch delar IU:s uppfattning att offentlig registrering avsara-fundstUlhörighet inte bör införas. Information om befintliga samfund bör istället ges i samband raed kyrkobokföringen. SÖ, ärkebiskopen. Katolska biskopsämbetet och De ortodoxakyrkornas samarbetsråd föreslår att en frivillig offentiig registrering avsamfundstUlhörighet införs. Riksförbundetfinska föreningar och församlingsarbete tar uppfrågan om finskspråkiga service. De anser att det inte är en rimligproportion mellan kyrkans finskspråkiga service och den kyrkoskatt som definskspråkiga medlemmarna betalar. anser dessutom att utbildningen av tvåspråkiga funktionärerinom bör ökas. Remissinstansernainstämmer i IU:s uttalande att största möjliga likhet bör eftersträvas mellanbestämmelser som gäller för i bosatta utländska medborgare och svenskamedborgare. anför att verket har inlett en kartläggning av debestäraraelser som gäller för utlänningar. Även praxis komraer att granskas.Kartläggningen skall ligga till grand för Initiativ till att i raöjligaste månundanröja särbestämmelser. i kaneraellertid inte acceptera att alla utlänningar i ges saramarättigheter utan hänsyn tUl medborgarskapsland. anser det varabefogat att håller fast vid principen om bilaterala överenskommelserbl,a. för att kunna göra det möjligt att tillvarata motsvarande svenskaintressen u-tomlands. framhåller att utredningens uttalande omsamma rättigheter för utländska och svenska medborgare står i överensstämmelsemed principer som återfinns i internationella instrament som är underutarbetande inom . IU:ssynpunkter på insatser i syfte att vidga invandrarnas medinflytande i fackligoch politisk verksamhet lämnas utan erinran av remissinstansema. Ett flertalinstanser, bl.a, , , LO Och TCO, hänvisar idetta samraanhang med tillfredsställelse till utredningen rörande kommunalrösträtt och valbarhet för invandrare. betonardärvid vikten av att en omfattande informations- och studieverksamhet påinvandrarspråk kommer till stånd inom de politiska partierna. Det ärnödvändigt att samla aUa ansträngningar i sådan riktning att invandrarnaspolitiska vilja och aktivitet finner sin väg inom redan existerande politiskapartier. LO föreslår att även frågan om rätt för utländska medborgare att deltai riksdagsval bör utredas. Prop.1975: 26 50 IU:sförslag tUl riktlinjer för information till invandrare före och efterinvandringen tillstyrks eller lämnas utan erinran av remissinstanserna. Ettflertal instanser, bl.a. , , och LO har utvecklatsynpunkterna på frågan om information före utvandringen. AMS och LO hänvisartill arbetsförmedlingssamarbetet mellan och och föreslår attverksamheten med utbyte av förmedlingstjänstemän utvidgas till att omfattaäven och . AMS framhåller beträffande den utomnordiskainvandringen att erfarenheterna av verksamheten vid det svenskainformationskontoret i och de tidigare inrättade kontoren 1 ,och varit goda. Möjlighetema för AMS att vid behov inrättainformationskontor i utlandet bör därför bestå, LO ansluter sig till dennauppfattning och föreslår att informationskontor åter bör inrättas i ländervarifrån större utvandring har skett till . Som ett alternativ tUlsådana informationskontor bör man överväga att inrätta arbetsattachétjänster, NSI, SÖ, , stiftelsenInvandrartidningen, LO, TCO, och ra,fl, tillstyrker att verksamheten vid stiftelsenInvandrartidningen utvidgas med bl.a, ytterligare språk. framhåller att det är viktigt att tidningen ges vidgademöjligheter att göra omdisponeringar i verksamheten. På grund av bestämmelsernaför verksamheten kunde tidningen t.ex, inte ge information på engelska resp,spanska när invandringen av flyktingar från och inleddes,anser att verksamheten vid bör göras tillföremål för en total översyn. avstyrker förslaget om ökaderesurser till och ifrågasätter tidningens verksamhet i desshelhet. Förslagetatt styrelsen för stiftelsen bör få ett breddatparlamentariskt inslag och att företrädare för , NSI samt förinvandrarintressen och för personalen vid tidningen bör ingå i styrelsentillstyrks eller lämnas utan erinran av remissinstanserna. framhåller särskilt vikten av att NSI och är företräddai styrelsen. Även SÖ bör eventuellt vara representerad i styrelsen med hänsyntill att tidningen framställer material som används i svenskundervisningen förinvandrare, NSI ifrågasätter om nämnden bör vara representerad i styrelsen medhänsyn tUl nämndens funktion som rådgivningsorgan i mediafrågor. Riksförbundetfinska föreningar och understryker vikten av attberörda invandrarorganisationer är representerade i styrelsen. IU:sförslag till riktlinjer för informationsåtgärder och opinionsbildandeverksamhet med sikte på den inhemska befolkningen i syfte att skapa ökadförståelse för invandrama tiUstyrks eller lämnas utan erinran avremissinstanserna. Några remissinstanser, bl.a. kommun, 1975: 26 51 anseremellertid att IU borde ha kommit med mera konkreta förslag i detta avseende.NSI och ansluter sig till IU:s uppfattning att informationsåtgärder ochopinionsbildande verksamhet avseende den svenska befolkningen bör läggas upp pålång sikt och att bör svara för samordningen av sådan verksamhet.Riksförbundet framhåUer i detta sammanhang att ett ökatsamförstånd mellan invandrarna och majoriteten av befolkningen, spridandet avkunskap om invandrarnas förhållanden och bakgrund bland den ursprungliga befolkningenoch eliminerandet av negativa attityder är av avgörande betydelse för i vilkenomfattnuig och inom vUken tid IU:s mål för invandrar- och minoritetspolitikenskall kunna förverkligas. ÄvenIU:s förslag ora olika åtgärder i syfte att förbättra utgivningen av tidningaroch tidskrifter på minoritetsspråk har bemötts positivt av remissinstansema.Flertalet Instanser bl.a. , , Riksförbundet finskaföreningar, Esternas representation och tillstyrker sålundaIU:s förslag om att de generella reglerna för presstöd även bör varatillämpliga på tidningar och tidskrifter sora utkommer på annat språk änsvenska. frarahåller att man bör beakta resp.språkgrupps spridning i landet och gruppens speciella kultur- och nyhetsbehov.Esternas representation anser att det är ett oeftergivligt rättvisekrav att detidningar på andra språk än svenska som uppfyller de generella vilUcoren förproduktionsbidrag också får detta bidrag. NSI och pressutredningen avstyrkerIU:s förslag med raotiveringen att stödet till tidningar avsedda för invandrargrupperbör utformas efter andra kriterier än produktionsbidragen till tidningar påsvenska och anser att den bidragsförmedlande myndigheten bör vara en annan änpresstödsnämnden. NSI föreslår vidare att ges ansvar för presstöd tilltidningar på andra språk än svenska. framhåller, motbakgrund av IU:s uttalande om kravet på svenskt medborgarskap för att få varaansvarig utgivare för tidning, att bestämmelser sora jämställer utlänning medsvensk i detta avseende kan införas genom följdlagstiftning till den nyagrundlagen. Utredningen anför vidare att den avser att lägga fram förslag om ensådan lagändring. Statskontoret,, länsstyrelsema i och , SAF, LO,och tillstyrker ellerlämnar utan erinran förslaget att centrala direktiv skall utfärdas till statsmyndighetema,vari dessa erinras om sin skyldighet att i resp. verksamhet genomföra desärskUda åtgärder för invandrare som är nödvändiga samt att de bådakommunförbunden utfärdar motsvarande rekommendationer tUl kommunerna. Enligtstatskontorets mening vore det en olämplig lösning att sam- 1975: 26 52 manställaen katalog i vilken statsmaktema anger varje myndighets arbetsuppgifter ifråga om särskilda åtgärder för invandrare. Man kan inte vid utformningen av ensådan katalog förutse alla aktuella situationer och man markerar på ettonödigt sätt gränserna mellan olika myndigheters ansvarsområden, vUket kanhämma viljan att ta initiativ och att etablera kontakt myndigheter emellan. Motdenna bakgrand är förslaget ora centrala direktiv, genom vilka varje myndighetuppmanas att upprätta ett program för sina insatser för invandrare, enläbipligare lösning. framhåller att direktiv av detta slag är nödvändiga. Socialstyrelsenanser däremot att allmänna direktiv av det slag som IU har föreslagit intebehövs. Statsmakterna bör i stället fastställa vUka särskilda åtgärder förinvandrare som åvilar resp. statiig myndighet. Svenska kommunförbundetfrarahåller att det inte är förbundets uppgift att genom centrala direktivpåverka kommunemas verksamhet. Förbundet är däremot berett att ävenfortsättningsvis medverka i information om de speciella problem som gäUerinvandrarna och om hur invandrama skall kunna omfattas av service. RRVansluter sig till förslaget om att myndigheterna bör upprätta handlingsprograraför åtgärder för invandrare. Detta får dock inte leda till att särskilda anslagregelmässigt anvisas. Invandrar- och minoritetsfrågor bör ingå som enintegrerad del av myndigheternas ordinarie planerings- och budgetverksamhet.