prop · FY0387 · 1975-12-31 00:00:00 — Sammansfällningenhänför sig lill effekterna av olUta reformförslag och innehåller i sammandragföljande. Beloppen anges i . Besparingaroch ökade intäkter Milj. kr, Ny kontrollmetod för avstämninginkomstskatt mervärdeskatt 70 Partiella revisioner .................................. 60 25 överskjutande arbetsdagarper granskningsassistenl för revisionsarbete 30 Bortfall av beredningen av deklarationsmaterialel inför dataregistreringen 9 Rationalisering avPGI-beräkning.................... .... 9 Minskat antal taxeringsnämnderoch taxeringsfunktionärer. (Genomsnittligt arvode lill nämndordförande beräknatlill Kronoombuden slopas ................... .. 21 Förenklatskatferedovisningsförfarande ........ .... 2 Minskatantal förtida återbetalningar............. .... 5 Minskade portokostnader o. d..................... 6 Prop.1975: 87 59 1. ökat antalgranskningsassislenler........................ 55 Tjänster vidlänsstyrelserna och de större fögderierna för ledning, planering och ulbildning 10 Kostnad förpersonal under utbUdning ............. 3 Rese- och traktamentskostnader vid partiella revisioner 4 Period iseradkostnad för nya arbetsplatser och inventarier 2 6. ökat antaljämkningar vid utvidgad källskatt........ ..... 3 Ökade kostnaderför omräkning av slutUg skatt vid nytt debiteringsförfarande 1 8. ökadfällkontroll för bl. a. utökat antal arbetsgivare .... 2 Sammanfattning av kalkylen: Besparingar och intäkter .......................................... 222 Utredningen anför all reformen kräver vissautvecklingskostnader. Vidare medför genomförandet vissa störningar i den befintligaorganisationen. Dessa två kostnader bör enligt ulredningen periodiseras överen längre tidsrymd. Utredningen har beaktat detta genom att runda av detkalkylerade överskottet till 140 milj. kr. Utredningen har med hänsyn till den varierande kvalitetenpå kalkylunderlaget presenterat en alternativ kalkyl i vilken de störrekostnadsbesparingarna reducerats och där personalkostnaderna fördeklarationsgranskningen lagts över de belopp som angivits i kalkylen.Därvid har de intäkter och besparingar som angetts vid punkterna 13 ovanräknats bort. Underskott i utgångsläget.......................................... 20 Minskade kostnadsbesparingar .............................. 10 ökade personalkostnader genom atl självadeklarationsgransk ningen kräver än beräknat (endast personal kostnad för liden marsjuni har medtagits)................ 5 Beloppet 35 milj. kr. motsvarar kostnaden för de utökaderevisionsresurserna, som ulredningen inräknat i kalkylen. Utredningen utgår i sina förslag från nu gällandemateriella beskattningsregler. Möjligheten att anpassa de föreslagna reformematill eventuella förändringar av det materiella regelsystemet har även diskuterats.Företagsskatteberedningen anser att den organisation som föreslås 1975: 87 60 förskatteförvaltningen torde ha en sådan elasticitet att den relativt väl gär attanpassa till ändrade materieUa regler, vare sig dessa kan komma att innebäramer betydande förenkUngar eller en förskjutning av tyngdpunkten från direktbeskattning till förmän för andra skatteformer. RRV understryker vikten av attpågående utredningar inom skatte- och avgiftsområdet i görligaste mån beaktarutredningens önskemål om förenkling och samordning av de materiella reglema påskatte- och avgiftsområdet. Därigenom skulle ytterUgare rationaliseringar aVskatteadministrationen möjliggöras. Skatte- och avgiftskontrollen kunde därvidförstärkas med tyngdpunkten förlagd till de områden där effektema kan förväntasbli de största. skatteutredning finner att förslaget på etttillfredsfällande s'ätt beaktar önskemålet att förenkla skatteadministrationenoch att det också lämnar möjligheterna öppna till en förenkling avde materiella reglema. Förslagetom tjänstemannagranskning av deklarationerna har vurmit allmän anslutningbland remissinstanserna. Positiva till förslaget är bl. a. kammarrätterna iStockholm och SundsvaU, RRV, företagsskatteberedningen, länsstyrelserna iStockholms, , , och , , Västmanlandsoch , de lokala skattemyndigheterna i , ochMalmö, Föreningen , , Lantbrukarnasskattedelegation, LO, Näringslivets skattedelegation. ,TCO och . i framhåUer att rekryteringen avlämpade personer, som är villiga att åta sig uppdrag som fritidsgranskare avdeklarationer, är svår och att omsättningen av funktionärer har varit av sådanomfattning, att fara uppkommit för kontinuitet och konsekvens igranskningsarbetet. Förslagetom en slörre samordning av oUka funktioner inom skatteförvaltningen ochnärliggande områden, t. ex. inkomsttaxering samt PGI- och avgiftsberäkningtillstyrks allmänt av remissinstanserna, bl. a. RRV, länsstyrelserna iGöteborgs och , samt . Man framhåller att tjänslemannagransknmg gerförutsättningar för en bättre sådan samordning. Förslagetom fördjupad lekmannamedverkan i taxeringsnämndema med bibehållenbeslutsfunktion för nämnderna vid all inkomst- och för-mögenhelslaxering hargenomgående mottagits positivt vid remissbehandlingen. Detta gäller bl. a.länsstyrelserna i och län saml Föreningen . finner de föreslagna ändringar- Prop.1975: 87 61 nai taxeringsnämndens arbetssätt och beslutsområde vara etl ullryck för ensträvan att förstärka lekmannainflytandet i taxeringsarbetet. Kammarrätten iSundsvall anför att taxeringsledamöternas uppgift vid,sidan av alt förmedlainsyn och medbestämmande fortfarande bör vara att tillhandagå med person- ochortskännedom. Den senare uppgiften var visserligen mera framträdande förr menhar likväl långt ifrån spelat ut sin roll. Den särskilda kunskapnämndledamöterna har om de skattskyldiga och om förhåUandena inom distriktettorde i inte ringa grad påverka taxeringsarbetet. Företagsskatteberedningenframhåller värdet a:v all lekmän deltar i arbetet i taxeringsnämnderna. BådeprincipieUa och praktiska synpunkter talar enligt beredningen för en sådanlekmannamedverkan vid de årliga taxeringarna. beslutsfattandefår inte reduceras tiU en formalitet. Garantier måste skapas för alttaxeringsniimnden och inte dess tjänstemän i verkligheten kommer att a\'görar.T.\eringarna. Liknande synpunkter framförs av kair.-marrätten i Stockliolin,som vidare anför bl. a. att den föreslagna omläggningen och efiektiviseringenav taxeringskontrollen och över huvud av arbetet i första instans är sålångtgående och till sin innebörd så omstrukturerande, att kammarrätten ställerfrågan om taxeringsnämndens nuvarande status som en formellt fristående ochbeslutande taxeringsinstans kan bibehållas. advokatsamfundfinner den föreslagna ytterligare fördjupningen av lekmannainflytandet ägnadatt inge betänkligheter. Samfundet anför att lekmannainslaget itaxeringsnämndema kan ha sitt värde genom den insyn i taxeringsarbetet somdärigenom bereds allmänheten. Detta fömtsätter dock att lekmännen orienteraspå skatte- och taxeringsområdet i betydligt större omfattning än vadutredningen förutsatt. Förslagetom "enmansmål" tillstyrks eUer lämnas utan erinran av flertaletremissinstanser som yttrat sig i frågan, bl. a. länsstyrelserna i ,, , och , och , en dellokala skattemyndigheter. i Blekingelän anför bl. a. att tvistiga och mera invecklade deklarationer alltjämt kommeratt avgöras av nämnden i plenum. Genom att arbetet i nämnderna koncentrerastill det mera invecklade deklarationsmaterialet kommer lekmännens inflytandeatt öka avsevärt. Lekmännens insatser kommer framför allt att inriktas päbeslut grundade på bedömningar vilkel måste leda tiU en fördjupadlekmannamedverkan. anför att förslaget i stort sett innebär en legitimeringav nuvarande förfarande i många taxeringsnämnder. Länsstyrelseni anser att förslagel bör justeras så att delegationen avbeslutanderätten blir villkorlig. Någraremissinstanser är negativa till förslaget om delegation av beslutanderätten.Bland dessa är i , skilfaktiga 1975: 87 62 ledamöternai i och samtLantbrukarnas skattedelegation. i anför bl. a. attden utökade tjänstemannaberedningen av deklarationema inte får förändrakaraktären av det demokratiska inflytande pä taxeringsarbetet, som denuvarande taxeringsnämnderna ger utrymme för. De nuvarande formema förlekmannabehandlingen av deklarationerna bör därför bibehållas. Förslagetom en utvidgning av taxeringsnämndernas beslutsområde har mottagits positivtav flertalet remissinstanser. i anför att denutökade kompetensen medför att lekmannainflytandet över taxeringen får störrebetydelse. bedömer detla som mycket tillfredsställande. TCO anseratt förslaget innebär en smidigare handläggning av frågor om skattetillägg m.m. och att det stärker nämndens status. Negativatill förslaget är bl. a. i samt denlokala skattemyndigheten i . a. att nämndenshuvuduppgift att åsatta likformiga och rättvisa taxeringar redan ärtillräckligt krävande och omfattande. En fullt genomfördtjänstemannagranskning i föreiung med den förlängda taxeringsperioden kommeratt tUlföra taxeringsnämnden en betydande ökning av antalet undersökningsfallmed ett omfattande utredningsmaterial. Nämndens arbetsprogram kan därför äveninom huvuduppgiftens ram väntas bli pressat och bör därför inte i onödanbelastas ytterligare. Åtskilliga remissinstanser har uttalat sig särskilt omförslagen om skattetillägg och förseningsavgift. Av dessa tiUstyrkerflertalet förslaget att överföra ifrågavarande ärenden till taxeringsnämnden.Positiva till förslaget är bl, a, företagsskatteberedningen. länsstyrelserna i , , , , , , , , , ochGävleborgs län, de lokala skattemyndigheterna i , , ochTierp, , , , TCO och . i framhåller att om å ena sidanstarka skäl talar för att avgiftsärendena i rättssäkerhetens intresse läggs ihänderna på taxeringsnämnderna synes det å den andra sidan i Ukformighetensintresse nödvändigt att ärendena förbereds och föredras av endast ett fåtalsärskilt väl kvalificerade assistenter. Dessa bör då föredrataxeringsfrågorna. Det kan inte hjälpas att dessa assistenter måste delta i sammanträden hos relativt mänga taxeringsnämnder. Vissa processuella komplikationer, som i dagens system hänger samman med att lokalskattemyndighet ingår i instanskedjan, försvinner om taxeringsnämnd får ta överrollen som första instans. i anser att denföreslagna utvidgningen av tjänstemannamedverkan bör skapa förutsättningar fören likformig och rättvis till- 1975: 87 63 i anför bl. a. attreglema i avgiftshänseende inom det administrativa sanktionssystemet inrymmermycken problematik och föranleder en mångfald mycket svårbemästrade avgöranden.Ett genomförande av utredningens förslag är tUlfredsställande från flerautgångspunkter, inte minst därigenom att i så fall frågorna kommer att prövasockså i första instans under medverkan av lekmän. JOanser skälen för den föreslagna reformen väga något över de skäl som talar emotdensamma. I sin nuvarande organisation är taxeringsnämnderna enUgl JO:s meninginte lämpade att fatta beslut om skattetillägg och förseningsavgift. Även omnämndema skulle reformeras, kvarstår en del betänkligheter. TUl grund förprövningen ligger efter-taxeringsrekvisiten. Därvid måste en väl utvecklad mensvårbedömd praxis rörande eftertaxering beaktas. De lokala skattemyndigheternahar bedömt dessa frågor felaktigt. Det är här fråga om bedömningarsom fordrar kvalificerad personal och det är tveksamt om nämnderna i enreformerad organisation skall få de personalresurser som fordras för uppgiften.I allt fall skulle systemet med kontaktmän hos länsstyrelserna i frågor omskattetillägg behöva utformas betydUgt fastare än . Som skäl förreformen anför JO att prövningen av befrielsegrunderna lämpar sig väl förbeslutsorgan i vilka lekmän medverkar. Föreningen är Iveksamma tillförslaget och anser att frågan bör tas upp till fömyad prövning då den nyaorganisationen vunnit mera stadga. Länsstyrelserna i och länanser att de materiella reglerna om skattetillägg och förseningsavgift bör sesöver innan ärendena förs över till taxeringsnämndernas kompetensområde.Liknande synpunkter anförs av RRV, redovisningskonsulters förbund, KF,Föreningen auktoriserade revisorer och SHIO. a. kammarrätten i och Lantbrukarnasskattedelegation anser att päföring av skattetillägg i första hand börbehandlas av länsskatterätt. Enligt kammartätten är ärenden om skalletillägg avden natur och svårighetsgrad att de bör avgöras av skattedomstol.Skattedelegationen anser att den nuvarande ordningen alt lokalaskattemyndigheten påför skattetillägg och förseningsavgift visat sig olämplig.Delegationen anser principiellt att förfarandet bör läggas på länsslyrelsen.Praktiskt sett torde det emellertid nu vara svårt att flytta handläggningentill denna nivå. I valet mellan lokala skattemyndigheten och taxeringsnämndenföredrar delegationen taxeringsnämnden, främst av det skälet att det i dennafinns ett lekmannainflytande. Någraremissinstanser anser att besluten om skattetillägg och förseningsavgift äveni fortsättningen bör fattas av lokal skattemyndighet. Prop.1975: 87 64 Bland dessa 'år lilnsstyrehen i och länsamt de lokala skattemyndigheterna i , , , , Vetlandaoch . Förslaget att överföra ärendena om s.k. dödsbobefrielsefrån länsskatlerätten till taxeringsnämnderna tillstyrks eller lämnas utan erinranav bl. a. kammarrätten i , förelagsskatteberedningen, länsstyrelsernai , , , , , ,och , de lokala skattemyndigheterna i , Köpingoch , KF, , Lantbrukarnas skattedelegation. , , TCO och . Den lokalaskattemyndigheten i anför att dödsbobefrielserna avser ärenden därlekmannasyn-punkter kan vraa värdefulla vid beslutsfattandet. iKalmar län framhåller all RSV bör utfärda anvisningar, så att ärenden av dennatyp får en likformig behandling i det nya systemet. ÅtskiUiga remissinstanser anser att ärendena om s. k.dödsbobefrielse även i fortsättningen bör avgöras av länsskatterätten. Blanddessa är R.RV. länsstyrelserna i , , öch , ,, och . i län anför bl. a. att befrielse frän kvarstående eller tiUkommande skallför dödsbo i realiteten innebär en form av avskrivning av skatt. Ärenden avdetta slag har föga gemensamt med taxeringsfrågor. De lämpar sig väl förspecialisering och bör därför inte spridas ut på taxeringsnämnderna. Förslaget att överföra ärendena om ackumulerad inkomstfrån länsskatterätten till taxeringsnämnden har föranlett delade meningar hosremissinstanserna. Bland de remissinstanser som tUlstyrker förslaget ellerlämnar det utan erinran är kammarrätten i , företagsskatteberedningen,länsstyrelserna i , , , ,, och , några lokala skattemyndigheter, KF,, , TCO och . iÖstergötiands län anför att som bestämmelserna och ansökningsförfarandetfungerar ar det knappast någon skatlskyldig som hinner fälänsskatterättens beslul inom sådan tid att den särskilda skatteberäkningen kaniakttas vid debiteringen av slutlig skatt /december taxeringsåret.Förslaget torde medföra att lokala skattemyndigheten på taxeringsnämndensförfrågan tar fram aktuella uppgifter om tidigare års taxeringar, medan nämndenfattar beslut i ärendet. Åtskilliga remissinstanser är negativa till förslaget attöverföra ärendena om ackumulerad inkomst till taxeringsnämnden. Bland dessa ärRRV, länsstyrelserna i , , , och ,, och , de lokala skattemyndigheterna iEslöv, och samt advokat- Prop.1975: 87 65 samfund.Advokatsamfundet anför att det endast är fräga om ca 3 000 ärenden per år.Dessa är ibland av komplicerad art och mer lämpade att handläggas avlänsskatterätten, som även tUl skillnad från taxeringsnämnden kanhandlägga dessa ärenden året om. De övriga nyssnämnda remissinstansernaframför Uknande synpunkter. Utredningensuppfattning att eftertaxeringarna även i fortsättningen bör avgöras avlänsskatterätten och inte överföras till taxeringsnämnderna delas av bl. a.kammarrätten i , i och den lokalaskattemyndigheten i . a. alt beslut omeftertaxering innebär alt en lagakraft-vunnen taxering rivs upp och innefattaren bedönming av humvida taxeringsnämnden vid taxeringen för vilketeftertaxering ifrågasätts blivit vUseledd av de uppgifter den skaltskyldigelämnat eller underlåtit att lämna. Det Ugger i öppen dag att taxeringsnämndensjälv inte är den lämpliga instansen att träffa sådana avgöranden. Taxeringsnämndernashandläggningsformer och organisation har tagits upp i några remissyttranden. Valetav ordförande i taxeringsnämnd bör enligt bl. a. kammarrätten i ochLantbrukarnas skattedelegation ägnas särskUd uppmärksamhet. Man anser attkravet på opartiskhet medför att tjänstemän inom taxeringsorganisationen ellermed nära anknytning till denna inte bör ifrågakomma för uppdrag som taxeringsnämndsordförande. Någraremissinstanser, bl.a. länsstyrelserna i och , anseratt förhållandena i samband med en önskad rekrj'lering av kunniga personer iden nya organisationen med nära nog åretrunt-arbete gör att frågoma omutbUdning av och ersättning ät ordförandena måsle ägnas stor uppmärksamhetföre organisationens genomförande. Föreningen och att det bl. a. med hänsyn till den föreslagna taxeringsperiodens längdfinns behov av en ersättare för ordföranden. Därigenom skapas, anser man, enrekryteringsbas för ordförandekåren. Dethelt övervägande antalet remissinstanser anser liksom utredningen att dentjänsteman som granskat en deklaration ocksä skall vara föredragande införnämnden. Företagsskatteberedningen anser emellertid att det för att ytterligareöka nämndens inflytande är till fördel om ordföranden själv i viss utsträckningsvarar för föredragningen. Förslagetatt kronoombud inte skaU ingå i den nya organisationen lämnas utan erinran avremissinstansema. Förslagetatt utöka antalet förtroendevalda ledamöter i taxeringsnämnden frän minst tretUl minst fem tiUstyrks av bl. a. och . Därigenom torde enligt större garantiskapas för att det 5 1975.1 saml. 1975: 87 66 inomnämnderna kommer att finnas kännedom om olika grupper skattskyldiga och olikadelar av laxeringsdistrikten. Denlokala skattemyndigheten i anser att det inte föreligger skäl atthöja minimiantalet ledamöter i taxeringsnämnden från tre tiU fem. Förett högre antal nämndledamöler än åtta uttalar sig länsstyrelserna i Blekingeoch . i anser att antalet ledamöter inämnderna bör ökas tUl förslagsvis högst tolv. Nämndledamöterna bör enligtlänsstyrelsen även geografiskt företräda hela distrikten. De bör inkallasgruppvis till tjänstgöring efter samma modell som nämndledamöterna i t. ex.länsskatlerätten. Förslagetatt granskningstjänstemannen skall äga rätt att i protokollet antecknaavvikande mening godtas i stort sett över lag. Kammarrätten i Stockholmifrågasätter emellertid förslaget dä granskarens StäUning närmast synes böralikställas med motpart till den skaltskyldige. Den lokala skattemyndigheten iGöteborg anser att även annan tjänsteman hos taxeringsmyndighet änföredraganden bör få närvara vid nämndens sammanträden. Denhelt övervägande delen av remissinstansema lämnar utan erinran förslaget attsuppleant i taxeringsnämnd skall ha rätt att närvara vid nämndens aUasammanträden. anser att nämndens fortsatta arbete därigenom torde komma attunderlättas i vissa a,vseenden. Åtskilligaremissinstanser föreslår att ledamötema i taxeringsnämnd får en längremandatperiod än den nuvarande. Länsstyrelserna i , ,, , , och anser att tre årär en lämplig mandattid för ledamöterna i taxeringsnämnderna. iSödermanlands län anför bl. a. att bör gälla för attledamöterna skall ha möjlighet att dra nytta av sina förvärvade kunskaper ochsin erfarenhet. föreslår vidare att valet samordnas med dentidpunkt dä ledamöter i övriga kommunala nämnder utses. Genom treårsval uppnårman bättre kontinuitet och stadga i taxeringsnämndema. Förslagetom utbildning av ledamötema i taxeringsnämndema har mottagits positivt avremissinstanserna. i län anför bl. a. att det bör ankommapä att i större omfattning än tidigare kontinuerligt informeranämndema om ny lagstiftning, ny praxis inom nänmdens verksamhetsområde samtavgörande i högre instans av mål som tidigare avgjorts av taxeringsnämnden.Sammanfattningsvis innebär detta att uppdraget som ledamot i taxeringsnämnd iframtiden kommer att bli intressantare och mera meningsfyllt . Deninverkan som den föreslagna minskningen av antalet taxeringsnämnder kan ha pålekmannainflytandet vid taxeringen behandlas i en del remissyttranden. Någraremissinstanser, bl. länsstyrelseni anför att 7 000 valda ledamöter och suppleanter årligenmedverkat i laxeringsarbelet i första instans i länet. Enligt förslaget skullede valda ledamöterna uppgå till ca 4 000, således en betydande minskning av deförtroendevalda lekmännens antal och därmed en reducering avlekmannainflytandet. anser inle alt allmänhetens reellainflytande i laxeringsarbelet bör reduceras på ett så påtagligt sätt. Ävenlänsstyrelserna i och , och är tveksamma till den kraftiga reduceringen avtaxeringsnämnderna med omkring två tredjedelar. framhåUeratt ett vidgat och fördjupat förtroendemannainflytande i vissa delar avtaxeringsarbetet inte fär motverkas av alt antalet förtroendemän som engagerasi detta arbete beskärs i alltför hög grad totalt sett. anföratt en ganska betydande reducering av antalet taxeringsnämnder bör varanaturlig i och med att gransknings-, kontroll- och undersökningsarbetetöverförs på heltidsanställda tjänstemän. Förbundet kan dock inte acceptera denmyckel kraftiga reduceringen av taxeringsnämnderna från 4 200 tUl endast 1 500. Denföreslagna förlängningen av taxeringsperioden tiUstyrks eller lämnas utanerinran av den helt övervägande delen av remissinstansema, bl.a. RRV,företagsskatteberedningen, UFU. länsstyrelserna i , ,, , , , och , delokala skattemyndigheterna i , , och , KF,, Lantbrukarnas skattedelegation. ,redovisningskonsulters förbund och . RRV anför att månaderna bör såsom föreslagits disponeras för utbUdning avgranskningspersonalen samt förberedelser för den kommande taxeringsperiodenoch för centrala och regionala kontrollaktioner av offensiv karaktär.Företagsskatteberedningen anser att förlängningen bör leda till att dentidspress under vilken i synnerhet de särskilda nämnderna f. n. arbetarväsentligt reduceras. Från materiell synpunkt angelägna utredningar mot iförsta hand företag i oUka former kan dä inledas och fullföljas.Landstingsförbundet anför att förlängningen av taxeringsperioden får betydelseför landstingens budgetarbete samt för avräkning av landstingsskatt samtfaststäUande av skattebortfaUs- och skatteutjämningsbidrag. Landstingen skallsenast ocb kommunerna faststäUa utdebiteringen förnästkommande år. Det är enligt förbundet önskvärt med en och samma tidpunktför såväl landsting som kommuner vilket kräver ändring av Prop.1975: 87 68 landstingslagen (1954: 319) och kommunallagen (1953: 753).Ett förslag med delta syfte behandlas f. n. av kommunallagsutredningen (C 1970:30). anser alt den föreslagna förlängningen bör ge tUlräckligttidsutrymme för att i rätt tid upprätta redovisningsräkning för kommunalskattmed hänsynstagande till det slutliga taxeringsutfallet. Några remissinstanser anser att taxeringsperioden bordeavslutas senare än . i och länanser att perioden borde utsträckas tUl förslagsvis påföljandeår. Föreningen anser att man bör utreda om inte enytterligare förlängning till förslagsvis eller kan ske. Helt övervägande delen av remissinstanserna tillstyrkereller lämnar utan erinran förslaget att behåUa nuvarande deklarationstidpunkt,, och regeln om anstånd tiU för vissabokföringsskyldiga m. fl. Bland dessa är RRV, länsstyrelserna i ,, , och , ett tiotal lokalaskattemyndigheter och KF. Föreningen auktoriserade revisorer anser dock att det ärytterst olyckligt atl behålla som deklarationstidpunkt medhänsyn tUl bl. a. den uppgiftsskyldighet som åligger företagen i januari månaddå många andra arbetsuppgifter får bli liggande på grund av bristandepersonella resurser. Förslaget att knyta rätten till anstånd tUl den 31 marsför skattskyldig vars räkenskapsår gär ut senare än året företaxeringsåret tiU om den skattskyldige alvslutat räkenskaperna med vinst- ochförluslr'åkning i stället för som till om han är bokföringsskyldig hargodtagits av flertalet remissinstanser som yttrat sig i frägan. Bland dessa ärlänsstyrelsen i län, vissa lokala skattemyndigheter och FöreningenSveriges fögderichefer. Man framhåller bl.