prop · FY0388 · 1975-12-31 00:00:00 — Dessafyra projekt engagerar 600 milj. kr. Vår omsättning nära fördubblades och blevöver 1 650 milj. kr., varav Pappersbruk svarade för 215. Gynnsamutveckling inom aUa produktgrupper utom board. Våra anläggningar gick somurverk. Vi anställda låg hårt på. Överskottet i koncernen före dispositioneroch skatter fyrfaldigades till 443 milj. kr., varav Pappersbruk bidrog med över 45. Vinsten är större än LKABs! Men den uppsluppna resultalgläd-jenblir kortvarig. Under1975 kommer resultatet att kraftigt försämras. Efterfrågan på byggmaterial föll kraftigt.Bostadsbyggandet i och gick ner till en nivå som var lägre än1973. Problem med betalningsbalans och aUmän konjunkturförsvagning medförde iindustriländerna minskad efierfrågan också på pappersprodukter. Men ännu ärmarknaden för den blekta cellulosan stark och lagren i v'ärlden små om ockstigande. Redani december började vi i dra ner produktionen av trävaror, träfiberskivoroch också kraftliner. Det blir minskade leveransvolymer 1975. Ökade lager avfärdiga varor. Nedåtriktat pristryck på produkterna. Förbrukningen avskogsindustrins produkter kan bara i begränsad omfattning stimuleras genom priseftergLfter.Vår och andra producenters filosofi är att anpassa utbudet tiU efterfrågan.Gör man det Skr 1975: 88 15 kanlågkonjunkturens ekonomiska skadeverkningar på branschen begränsas liU glädjeför olika intressenter, också kunderna. Men också oförändrade priser innebär enfortlöpande sänkning av marginalerna till följd av automatiska fördyrningar förolika produktionsfaktorer. Kostnadsstegringen på virkesråvaran 1975 är 40 %.Vi har också ökade kostnader för löner, kemikalier, energi och kapital.Resultatet 1975 kan komma att pressas tiUbaka till nivån 1973 eUer lägre.Upplåning främst utomlands säkrar likviditeten skjuter problemlösandet tillett senare år med förhoppningsvis en bättre konjunktur som bakgrund. Idet längre perspektivet är vi och andra bedömare optimistiska. Efterfrågan påskogsindustrins produkter beräknas öka snabbare än produktionen.Otillfredsställande lönsamhet tidigare och tilltagande råvarubrist begränsarkapacitetstUlskott och produktion. Stigande kostnader för nyaindustrianläggningar överallt och uppbyggnaden av infrastrukturen i områdendär det finns råvarureserver ger höga kapitalkostnader för fömyad och tiUkommandekapacitet. Lönsamheten i svensk skogsindustri har förutsättningar att utvecklasgynnsamt. Förbättringarna blir starkast i skogsägarledet och följaktiigen förföretag med hög andel egen skogsråvara. äger inga skogar. , vårstörste virkesleveranlör, är alt gratulera. Viarbetar med en omorganisation av företaget ökad delegering och decenlralisermg.Gruppering i divisioner och därmed resultatsamling kring produktgrupper. Vivill att alla anställda skall arbeta bättre tillsammans och ha större glädje iarbetet. Vårt samverkanssystem är bra men företagsdemokratin kunde ändå varabättre. Framträdandei den långsiktiga planeringen är utvecklingen i med stora reinvesteringsbehovoch i Frövifors, där vi lockas av möjligheten att bygga ut. Råvaraförsörjningenär ett centralt problem. Vi satsar på alt la vara på råvara som tidigarelämnats kvar i skogen och är tillsammans med domänverket v'äl framme på detfältet. Vad som kan göras är också här en ekonomisk fråga. Högre produktpriserger större handlingsutrymme. Vi beklagar ibland ironiskt nog att vi inle, somandra, har omoderna industrier från vUka vi kan frigöra råvara. Vi kommer attunderkasta oss den begränsning av virkesförbrukningen som kan bli resultalel avnu aktuella skogsutredningar. Vi höjer materialutbytet vid industrierna. ASSIkommer att driva förädlingen av sina produkter vidare. Kommandeföretagsförvärv torde bidra tiU den ulveck- Skr 1975: 88 16 lingen.Vi kommer att vara aktiva vid den fortsatta omvandUngen av strukturen i svenskskogsindustri. Menförst skall vi anstränga oss ytterUgare en period att samla ekonomisk styrkamed hjälp av främst de resurser vi nu har. Sedan kommer vi att se oss om efternya projekt. Men vi är inte oss själva "nok" vi samarbetar gärnamed andra. utvecklar, producerar och marknadsför kemiska industriprodukter främsttiUverkade ur petrokemiska råvaror. Omsättningen nådde 476 milj. kr. och enstark resultatförbättring inträdde för alla delar av verksamheten. Engenomgående hög efterfrågan, starka prisstegringar och i början av åretkrisartad brist på flertalet råvaror bidrog lill att göra 1974 till ett iflera avseenden exceptionellt år. Förändringarnasår för petrokemin och Berol Kemi Petrokemiskindustri tUlverkar plaster och andra råvaror för stora delar av den modernaindustrin med oljeprodukter och naturgas som råvara. är starkt "petrokemi-beroende",då vår per capita-förbrukning av petrokemiskt baserade produkter är bland dehögsta i världen. är vår energiförsörjning till baserad påolja. Oljeembargot 73/74 underströk det starka oljeberoendetoch gav en blixtbelysning av strukturen hos raffinaderi- och petroke-miindustrin. Landetspetrokemiska industri "är samlad i och fäcker i värde ca 20 %av det totala behovet av petrokemiska produkter. Dess råvaruförsörjning baserashelt på import av nafta från utländska raffinaderier. del av vår levnadsstandard och industriella aktivitet är alltså beroendeav en störningsfri import av både råolja, raffinerade oljeprodukter ochpetrokemiska produkter. Fram t. o. m. 1972 våUade detta inga större problem.Tillgången var god och prisema låga. Läget har snabbt förändrats. Producentländemahar övertagit ägandekonttoUen över merparten av världens kända råoljetillgångaroch etablerat en helt ny prisnivå. Underåren 19701972 var nettoimportvärde för råolja, raffineradeoljeprodukter och petrokemiskt baserade råvaror och halvfabrikat 44,5miljarder kr. steg värdet tiU 5,5 miljarder och tiUnära 13 miljarder. Skr 1975: 88 17 märksbåde i landets betalningsbalans och hushållskassan för envar. På kort sikt måslevi spara. Vi har fått hjälp av ytterligare en mild vinter. På längre siktåterstår en anpassning till de nya förhållandena på oljemarknaden, därosäkerheten om den fortsatta utvecklingen är slor. Påindustridepartementets uppdrag har Statsföretag med deltagande av Berol Kemigenomfört en förstudie över ålgärder för att nå en säkrare försörjning medråolja, raffinerade produkter och petrokemiska produkter. Den petrokemiskaindustrins råvaruförsörjning är starkt beroende av kapacitet och struktur inomraffineringsinduslrin. Den internationella ulvecklingen inom oljeområdet ochde inhemska besluten kring energipolitiken blir därför avgörande även för denpetrokemiska industrins utvecklingsmöjligheter. BerolKemi verksamt inom kemisk industri och petrokemi BerolKemi har under sitt andra verksamhetsår i Statsföretag mött slora förändringar.I årets början uppstod en krisartad brist på råvaror, och läget normaliseradesförst efter oljeembargots avveckling. Omsättnmgen har i stortsett fördubblats och resultatet kraftigt överträffat tidigare prognoser. inom branschen står Berol Kemi nu inför tvånget av en mer varaktiganpassning tiU elt nytt högre prisläge för alla basråvaror och för energi iolika former samt drastiskt ökade kostnader särskilt för anläggnlngslnvesteringar. InomBerol Kemi har förberedda utvecklings- och investeringsprogramefter överlåtelsen till Statsföretag resulterat i beslut om investeringar förmer än 200 milj. kr. Förberedelser pågår därtill för flera större projekt.Arets händelser har påskyndat förberedelserna för att förslärka råvarubasen förden fortsatta verksamheten. och har Berol Kemi bll-dat (),som förbereder en ny krackningsanläggning av intemationellt konkurrenskraftigstorlek. har försäkrat sig om möjlighet att ingå sompart vid projektels genomförande. KemaNord, Berol Kemi och KF har även bUdat AromatkemiAB för att etablera förutsättningar för en ny, betydande tillverkning av bl. a.den viktiga plaslråvaran styren. Dessainitiativ och utredningar har givit Berol Kemi en viktig roU i arbetet på enutvidgad och mer integrerad inhemsk verksamhet inom det petroindustrlellaområdet. InomBerol Kemi sker förädling av petrokemiska mellanprodukter tUl mer specialiseradeprodukter för industrieU anv'ändning. Denna inriktning ställer stora krav påden långsiktiga insatsen för produktutveckling och kräver en successivutbyggnad av marknadsföringsresurser. Branschens och företagets utvecklingmotiverar en positiv bedömning av de 2 1975.1 saml Nr 88 Skr 1975: 88 18 långsiktigaförutsättningarna både för den nuvarande verksamheten och det förbereddainvesteringsprogrammet. måste man dock räkna med eninternationell konjunkturdämpning, som träffar flera av deviktigaste avsättningsområdena. Detta måste leda till en mer dämpad förs'äljningsulvecklingoch ett betydligt lägre resultat. Ettbrett svep över läkemedelsindustrins problematik just nu handlar inle omenergikris och depressioner, knappast ens om konjunkturbedömning. I varje fallinle på kort sikt. Däremot Ugger det nära lill hands att beröra den höga forskningsintensiletenoch dess krav, registrerings-problematiken samt branschens"internationalisering". Läkemedelsindustrinsforskning är vanligtvis utomordcntiigt kostnadskrävande. Siffror varierandemellan 10 och 60 milj. kr. per originalpreparat anföres i internationella fackmannakretsarsom genomsnittsvärden. Spridningen i uppskatlningama beror på olikheter iräknesätt, produktområde och ursprungsland. Förde enheter inom som är inriktade på att utveckla nya läkemedeltorde den genomsnittiiga kostnaden för ett nytt originalpreparat ligganågonslans i intervallet 1525 milj. kr. Sådana siffror måste emellertid försesmed hårt markerade reservationer, främsl därför att begreppet "nyttoriginalpreparat" är så diffust. Vårasammanlagda kostnader för forskning och produktutveckling uppgick under 1974till 33 milj. kr. Av dessa hänför sig till produktutveckling och"produktvård", dvs. framtagning av nya beredningsformer, styrkor ochförpackningar av kända substanser. För forskningsarbete på helt nya läkemedelsatsade vi alltså ca 13 mUj. Motbakgrand av dessa grova genomsnittsvärden leds man tiU slutsatsen att vi inom Kabigruppenbör lansera en ny produkt . Lyckas vi med det har vi anledning att vara nöjda. Det är alltså mycketpengar som investeras i forskning i ett läkemedelsföretag,forskningsinsatserna görs över långa tidscykler och osäkerhetsfaktorerna ärmånga. Under sådana betingelser är det särskUt angeläget attforskningsavdelningarna har instrument för en systematisk och kontinuerligutvärdering av utvecklingen av de enskilda projekten. Skr 1975: 88 19 InomKabi har vår centrala forskningsavdelning skaffat sig sådanainstrument. Kanske kan de med tiden vässas och göras både mer flexibla ochsmidiga. Viktigt är att vi på detta sätt fått ett säkrare grepp omforskningsinsatser och att forskarna med förståelse och intresse utnyttjar enadministrativ teknik. Registreringav läkemedel ett fält för harmonisering Underdet senasle decenniet har säkerhetskraven beträffande läkemedel skärpts isådan utsträckning alt en förenkling och intemationell harmonisering inomdetta område nu är en angelägen uppgift. Denhär frågan skall ses mot bakgrund av de höga forskningskostnaderna och delånga forskningscyklerna. De ca två åren hos registrerings-myndigheten adderarsig till de många åren det tagit alt utveckla substansen och alt ifarmakologiska och kliniska prov studera dess verkningar. Olikaländers registreringsmyndighefer stäUer olika krav på de undersökningar somskall utföras och därmed på den dokumentation som skall presenteras.Undersökningar som utförts i och som således fyller socialstyrelsenskrav är inte alltid tUlräckliga för registrering i t. ex. , , Canadaeller AustraUen. Kompletterande undersökningar måste utföras, för åtskiUigaländer inom landet ifråga, innan handlingarna kan iordningställas ochregistreringsansökan göras. Härfinns utrymme för en förenklad handläggning och en internationell harmonisering.Genom sådana insatser, som givetvis inte får reducera säkerhetskraven, skulleför sjukvården betydelsefulla resultat uppnås. Varjeläkemedelsföretag tvingas till en koncentration av sina forskningsresursertill de områden där man genom systematiska ansträngningar och strikt selektivitetbyggt upp kunnande och erfarenhet. Inom Kabigmppen ägnar vi våra resurserfrämst åt områdena blodprodukter, intravenös näring, medel mot blodpropp ochblödningar, anlivirala medel, peptidföreningar, hypofysära hormoner samtutveckling av nya kliniska reagens. Dennakoncentration av forskningsresurser har två betydelsefulla konsekvenser förläkemedelsindustrins straktur och intemationella orientering. I syfte attkomplettera den egna forskningen etableras samarbete med andraläkemedelsföretag för att genom kombinerade forskningsinsatser eller genomlicensavtal bredda det egna produktprogrammet. Sålunda har vi inom Kabigruppenetablerat samarbete med ett stort antal betydande läkemedelsindustrier. Dettaär ett uttryck för läkemedelsindustrins internationella karaktär. Skr 1975: 88 20 Dehöga forskningskostnaderna har en annan effekt, avgörande för branschens sttuktur.Den svenska marknadens potential är för flertalet preparat för liten för altmed rimliga priser förränta gjorda investeringar. Det är därför nödvändigt attmed minsta möjliga tidsutdräkt gå ut på bredast möjliga front i internationellmarknadsföring av egna originalpreparat. InomKabigruppen räknar vi med en omfattande utbyggnad av våra internationeUa enagagemangunder de n'årmaste åren. Av vår förs'äljning 1974 på 304 milj. kr. Vi räknar med att exportandelen kommer attöverstiga . Enfortsatt intensiv debatt i tobaksfrågan och snabbt stigande priser på råvaroroch förpackningsmaterial, men också de första stegen mot en diversifiering avförelaget präglade Tobaksbolagets verksamhet . Omsättningen ökade,bl. a. beroende på fortsatta exportframgångar och en växande verksamhetutomlands. Fjolåretblev ett framgångsrikt år för Tobaksbolaget. blev det något av ettförändringens år: 1974 togs de första konkreta stegen mot en diversifiering avföretaget inom konsumentvamseklorn. förvärvades (f. d. HusqvarnaBorstfabrik) och Grumme-bolagen. Till Gmmmebolagen knöts imder året tUlverknings-och försäljningsrätten för produkter i . På grand avdessa förvärv steg koncernens omsättning till 629 milj. kr. (472). Påårets näst sista dag förvärvade Tobaksbolaget aktiemajoriteten i . Tyngdpunktenför koncemens verksamhet låg inom tobaksseklorn, som med 553 milj. kr. svaradeför huvuddelen av den totala oms'ätt-ningen. Tobaksfrågornastod även i centmm för den offentliga debatten. Tobaksutredningenframlade som bekant sonunaren 1973 ett omfattande förslag tiU ålgärder för attnedbringa konsumtionen av tobaksvaror. Förslaget innefattade bl. a. enrekommendation om att förbjuda aU tobaksreklam. Utredningen redovisades forsocialstyrelsen, som överlämnade den tiU ,varifrån den utsändes på remiss tiU bl. a. Tobaksbolaget. Bolagetredovisade i sitt remissvar erfarenheterna av ett liknande för- Skr 1975: 88 21 budsom infördes i IlaUen. Det ledde tiU en nedgång av del ha-lienskamonopolets marknadsandelar och en motsvarande uppgång för de utiändskaföretagens, men påverkade icke den lolala ulvecklingen av cigareltkonsumtionen.Tobaksbolaget framhöll att elt förbud för tobaksreklam i skulle kunnafå samma verkan. Ulredningens mål att nedbringa cigareltkonsumtionen till 1920års nivå bedömdes av bolaget som föga realistisk. Tobaksbolaget föreslogdärför 1 sitt remissvar att en fortsatt satsning skuUe ske på alt utvecklamindre hälsovådliga cigaretter och att reklamen skulle inriktas på attinformera särskilt om dessa produkter. Bolagels produktutveckling och reklamsalsningarhar också varit inriktade åt det hållet. TUlsammans med övrigaföretag inom branschen har bolaget också tagit initiativ tUl överläggningarmed KO i syfte alt sanera och begränsa tobaksreklamen. Cigareltkonsumtionenstidigare stadiga tiUväxt stagnerade och ökade därefter de bådaföljande åren. 1974 var med goda konjunkturer och ökade realinkomsler,vilket också avspeglade sig i en ökad cigarettförsäljning. Även försäljningenav snus ökade, medan piptobak och tuggtobak gick ner och försäljningen av cigarilleroch cigarrer låg på en oförändrad nivå. Exporten av tobaksprodukter frånSverige ökade med knappat . Den största delen av denna export utgörs av försäljningav piptobaken Borkum tiU . Försäljningen av cigarrer och cigariUerfrån bolagets holländska dotterbolag ökade med . Sinjetuppnådde budgeterat resultat men företaget går alltjämt medförlust. Försäljningen av borstar liksom av plastprodukter för hushåll, kontoroch industri ökade kraftigt och väntas fortsätta , då nya produktermed ökad innovationsnivå och högre förädlingsgrad skall lanseras på densvenska marknaden och på exportmarknaderna. Gmmmebolagen,som är marknadsledare på en rad rengörings- och hygienprodukter, kunde noteraförsäljningsökning ifråga om sin ledande produkt på rengöringssidan, men fickpå huvuddelen av sina produkter nöja sig med mycket blygsammaförsäljningsökningar. Anledningen var att totalmarknaden för hygienprodukterstagnerade på grund av upprepade prishöjningar. ,ledande tUlverkare av efterrättssoppor, mjölmbcer etc ökade sin omsättning och förutser en ytterligare expansion, framför allt på storkökssidan. av den förväntade omsättningsökningen beräknas komma frånförsäljning av nya produkter. Utvecklingenunder 1975 kommer givetvis vara beroende av den allmännakonjunkturutvecklingen. Försäljningen av tobaksvaror i väntasligga kvar nivå. Effekten av skattehöjningen kan dockkomma att påverka försäljningen. Exporten tUl kan förväntas minska något. ElisabethBas' försäljning i och utanför kommer alt öka. Resultatet i såväl Sinjetsom Grummebolagen förväntas bli bättre . En fortsatt gynnsamutveckling förutses "även för . Denekonomiska bilden av är ljusare än den varit . En klarförbättring av SARAs resultat redovisades . Denna trend markerasytterligare bokslut, som redovisar vinst efler planenligaavskrivningar och finansiella poster. Omsättningensteg totalt , vilket innebär en volymökning på . Somett led i koncemens omstmktureringsplan avvecklades imder året nio rörelser,medan i och tre personalrestaurangenheter tiUkom.Genom årets investeringar, vilka berört ett 40-tal rörelser, rationaliseringaroch genom ökade försäljningsinsatser har effekten av årets kostnadsökningar ihög grad kunnat eUmineras. Förandra året i följd ökade omsättningen per anstäUd jämfört med tidigareårs genomsnittUga . Härigenom förbättrades resultatet med ca 20milj. Det koncernbidrag erhåUit från moderbolaget är enkonsolideringsåtgärd för att ytterligare stärka bolagets ställning. Enanledning tUl den positiva resultatutvecklingen är de gynnsamma konjunkturernaför branschen, en annan det pågående rationaliserings-ochutvecklingsprogrammet. har emeUertid också haft bättre möjligheter äntidigare att dra nytta av konjunkturen, bl. a. tack vare den under åretgenomförda omorganisationen. 1 princip innebär denna att den operativaverksamheten har decentraUserats, som de gemensamma resurserna harkoncentrerats till funktioner såsom marknadsföring, ekonomi, utbUdning,administration, inköpssamordning, personal- och produktutveckling. Förenheterna har detta betytt frihet för egna initiativ och för anpassning tUlden lokala marknaden. På samma gång har SARAs gemensamma know-hovsr kunnatutnyttjas effektivare. Formellthar den sista fasen av koncemens omorganisation genom- Skr1975: 88 23 förtsgenom att beslut fattats om fusion mellan moderbolag och de fem regionaladotterbolagen, som koncernens speciella anknytning till utskänkningslagstiftningenupphört. Restaurang-och hotellnäringen har länge varit mycket traditionsbunden. I har fåförelag lämnat hantverksstadiet. ISARA försöker vi nu ändra den bilden genom att anpassa vår produktion tillindustriella meloder utan att för den skull ge avkall på ambitionerna atterbjuda service och goda produkter i en trivsam miljö. Ettintensivt produktutvecklingsarbete inom företaget och i samarbete med våraleverantörer eliminerar många av de tunga och kostnadskrävandearbetsmomenten och ger som resultat billigare och bättre utbud. Nya styrsystemoch effektivare planering ger ökade möjligheter till marknadsanpassning ochförbättrad lönsamhet. Detförsta steget mot en samordnad marknadsföring har redan haft god effekt, bl. a.i ökad försäljning i utlandet. Kåsan som samlande symbol och del gemensammanamnet har givit företaget en klarare kontur. SARAbetyder inte längre bara ett traditionellt utbud av hotell- och restaurangtjänsler.Nya verksamhetsformer prövas. Personal- och insti-tutionsrestauranger är redanen av SARAs mest expansiva grenar. "" rationella och bUligasnabbrestauranger håller på att etableras och nya typer av hotell planeras. En naturligvidareutveckling längs dessa linjer är satsningar på närliggande områden, därbolagets resurser av personal och kunnande kommer till sin rätt. Exempel på ensådan utveckling är sludentreslauranger, institutionella restauranger ochpersonalrestauranger, men här kan också turism och fritidsverksamhet komma in ibilden. Planerad"skräddarsydd" utbildning Det"skräddarsydda" utbildningsprogram, som har genomförtsmed koncernens 125 enhetschefer och personal I centrala stabsfunktioner, underiättarförverkligandet av SARAs målsättning att utveckla varje driftsenhet till etteffektivt och modernt företag, som kan utnyttja koncernens stordriftsfördelar. Under1974 inleddes arbetet med att integrera företagsnämndsverksamheten i SARAsordinarie arbetsorganisation. samtligaenheter samarbetsgrupper, som dels skall verka som traditioneUaföretagsnämnder men dels också aktivera så.många som möjUgt tUl deltagande iföretagets utveckling. Vi hoppas att detta ökade medinflytande skall läggagrunden till ett meningsfullt engagemang av alla medarbetare både på den egnaarbetsplatsen och i det gemensamma arbetet för SARAs utveckling och förnyelse. Insatsernainom hela företaget har givit resultat, men mycketåterstår alt göra innan vi kan tala om ett modernt hotell-, restaurang- ochserviceföretag. budget förutsätts elt i stort sett oförändratresultat jämfört med . Den väntade avmatlningen i konjunkturerna kommerdock att bli kännbar för företagel. Karlskronavarvetfortsätter att bredda basen mot en civU Inriktning. träffadesöverenskommelse med i som ärSveriges ledande tUlverkare av traverser och lyftutrustning om ettsamgående. Företagenhar tidigare samarbetat och förutsättningama för en positiv effekt avsamgående bedöms som mycket goda. Inriktningenpå en mer civil produktion markeras också genom en väsentlig ökning avtillverkningen av fartygssektioner åt de svenska storvarven. Under de närmasteåren kommer denna verksamhetsgren att ytterligare byggas ut. Inomnybyggnadsseklorn togs kapaciteten i övrigt till stor del i anspråk förbyggnationen av ett andra minfartyg och torpedbåtar av Spi-catyp. Under åretlevererades 3 Spicabålar till . Varvetfortsätter också sitt utvecklingsarbete på plastsidan och under åretlevererades en minsvepare i glasfiberarmerad plast. Minsveparen är tänkt som enprototyp till en kommande serie minjaklfartyg i plast. Påunderhållsseklorn har en anpassning av resurserna skett till 1972 årsförsvarsbeslut som innebar en nedskärning av det underhållet och arbetsvolymenber'äknas nu bli stabUiserad vid den nivå Skr 1975: 88 25 tecknades kontrakt på underhåll av isbrytarna ""och "" för perioden 19741976. Resultatutvecklingenär fortsatt gynnsam och resultatet före boksluts-dispositioner och skatteruppgick tiU 23,3 (17,4) milj. kr. Den fakturerade förs'äljningen för helaföretaget uppgick totalt tiU 136,2 (105,1) milj. kr. Investeringarnapräglades i hög grad av utbyggnaden av sektionstillverkningen men ettprincipbeslut fattades också om uppförande av en ny centralverkstad för underhållsseklorn. Underåret antogs också ett uppmärksammat företagsdemokratiskt program som inneb'äratt företagsdemokratin integreras i varvets linjeorganisation, vilket bör bilen tUlgång i det fortsatta omstrukturerings- och utvecklingsarbetet. SMTsutveckling efler skrällen 1971/72 har varit mycket positiv.