prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — lämpadklinisk forskning rörande tumörsjukdomarnas diagnostik och behandling (prop.1971:1 bU. 10 s. 355, UbU 1971: 3, rskr 1971: 84). Som villkor förstatsbidraget gäller bl, a. att och statens medicinska forskningsråd skall utsevardera en ledamot i mot cancer forskningsnämnd samt attföreningens beslut om bevU-jande av anslag som överstiger . skallunderställas regeringens prövning. har i särskUd skrivelse inovember 1974 hemställt att defta anslag för /76 och ifortsättningen skall utgöra 1/8 av reservationsanslaget Medicinsk forskning. Riksföreningensskrivelse angående bidragets storlek bereds f. n, inom . Jag räknar medatt förslag med anledning av skrivelsen skall kunna föreläggas ibudgetpropositionen för /77. Jag förordar att anslaget för nästabudgetår förs upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att tUl Bidrag till motcancer för /76 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 10 371 f) inredning och utrustning Inredning ocb utmstning av lokaler viduniversiteten m. m. I riksstaten för innevarande budgetårfinns uppfört ett reservationsanslag av 75milj. till inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m.m. För nästa budgetår föreUgger anslagsframställningar frånbyggnadsstyrelsen och högskolor om sammanlagt 82,9 milj. kr.Beredningen av hithörande frågor är ännu inte avslutad. Jag avser att senareföreslå regeringen att för vid1975 års lägga fram en särskild proposition i ämnet. I sfatsbudgetförslagetbör tas upp ett preliminärt belopp av 81 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår rUcsdagen att, i avvaktan påsärskUd proposition i ämnet, till Inredning och utrustning av lokaler vid universheten m. m. för budgetåret1975/76 beräkna ett reservationsanslag av . Prop.1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 373 () har med skrivelse redovisat förslag omdimensionering och organisation av klass- och ämneslärarutbildning vidlärarhögskolorna för /76. SÖ framhåller att den föreslagnaintagningskapaciteten i stort sett beräknas gälla fram tUl 1985/86, dockeventueUt med någon sänkning av intagningskapaciteten på ämneslärarlinjen. När SÖ tagit ställning tilllärarutbildnmgens dimensionering /76 har som underlag använts bl, a. detal över utbildningsbehovet av olika slagslärare som räknades fram ur SÖ:s och prognosmaterialfrån 1972, under hänsynstagande tUl redan befintlig dimensionering,lokaUsering och organisation av läramtbUdningen.En utgångspunkt prognos var att det genomsnittliga utbildningsbehovetper år för varje lärarkategori beräknades under förutsättning att balans mellan behov och tillgång skulle uppnås 1985enligt maximialternativet. SÖ:s förslag omantalet intagningsplatser i olika lärarutbildningar för /76jämfört med det genomsnittiiga utbUdningsbehovet enligt prognosoch jämfört med antalet beslutade intagningsplatser fr. o, m, budgetåret1973/74 framgår av följande tabell. Antal intagningsplatser i vissa lärarutbildningar1973/741975/76 fr 0 m 1973/74 Gymnastik- och idr. ' Varav 200 utbildningsplatser för vidareutbildning avmellanstadielärare och ' Justerat med hänsyn fill anslagsframtällning frånstyrelsen för gymnastik- och Prop.1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 374 1973/74 1974/75 from 1973/74 Slöjdlärare (trä- och metall- Lärare i indusfri och hantverk Lärare i jordbruk, skogs- Lärare i handel och kontor SÖ tar även uppfrågan om lokalisering och organisation av klass- och ämneslärarutbildningen. Konsekvensernainom lärarhögskoleorganisationen av den /76 föreslagna nedskärningenav intagningskapaciteten slår helt igenom först /79. Från dennautgångspunkt diskuterar SÖ lokaliseringen av läramtbUdningen. SÖ framhålleratt om frågan betraktas med utgångspunkt endast i läramtbUdningen får det bedömassom pedagogiskt och ekonomiskt mest rationellt att bedriva klass-ochämneslärarutbildning vid elt väsentligt mindre antal lärarhögskolor än de 15befintiiga. Det finns emellertid vägande skäl avallmän ufbildningspolitisk och lokaliseringspolitisk natur som, enligt SÖ,talar för att de 15 lärarhögskolorna behålls. Ett av dessa skäl är 1968 årsutbildningsutrednings förslag angående högskoleutbildningens utbyggnad på 19orter, ett förslag som SÖ i sitt remissyttrande tillstyrkt. På vissa av dessaorter kommer, om förslaget antas, klasslärarutbildningen att åtminstone tUl enbörjan vara den enda statliga högskoleutbUdningen. Personalskäl talar också förbibehållande av befintliga lärarhögskolor. Vidare framhåller SÖ att erfarenheternafrån uppbyggnaden av en läramtbildningsorganisation visar att även enavveckling eller en avsevärd krympning av denna organisation kan beräknas taavsevärd tid och medföra betydande praktiska svårigheter. För att tUlgodosede pedagogiska kraven på utbUdningen med en nedskuren lärarutbildning förlagd till 15 orter framför SÖförslag om en basorganisation vid varje lärarhögskola. Med den nuvarande organisationen av 15lärarhögskolor och med den föreslagna intagningskapaciteten kan intagning tUlklasslärarutbUdningen ske endast en gång . På lågstadielärarlinjenfördelas intagningsplatserna på sju resp. åtta lärarhögskolor. Prop.1975:1 BUaga 10 375 stadielärarUnjenkan intagningen däremot ske . För att sprida intagningen för lågstadielärarufbUdning till nu befintligalärarhögskolor föreslår SÖ aftgruppstorleken på lågstadielärarlinjen sätts tUl 20 studerande. Påämneslärarlinjen föreslås intagningen liksom ske både höst- ochvårtermin, SÖ föreslår att ämneslärarutbildning sker endast vid de sex större lärarhögskolorna, dvs, attämneslärarutbildning inte anordnas på filialorterna. Den av SÖ föreslagna nedskärningen avintagningskapaciteten till klass- och ämneslärarutbildningen medförsysselsättningsproblem för bl, a,lärarhögskolomas ordinarie och extra ordinarie lärare, SÖ redovisar följandeförslag till åtgärder för att bereda övertaliga lärare full sysselsättning. Ökad skolfjänstgöring för lektorer ilåg- och meUansfadiefs metodik börkomma ifråga. För övriga lärarufbUdare bör ökade möjligheter tillinräknande i tjänsteunderlag av lärarutbildningskurser vid lärarhögskola och annan utbildning förlagd tilllärarhögskola samt fyllnadstjänstgöring vid annan utbildning vara lämpligaåtgärder. Därutöver bör över-talighetsproblemenlösas genom medverkan i fortbUdning, läromedelsutveckling m, m. Som exempel på utbildningar, vilka enligtSÖ:s mening med fördel kan förläggas filllärarhögskola, kan nämnas särskild fortbildning i specialpedagogik,förskollärarutbildning, barnskötar- och fritidspedagogutbildning samtpedagogisk utbildning av andra grupper än blivande lärare, t, ex,museipersonal, personer som sysslar med informationsfrågor etc. Över SÖ:s förslag omdimensionering och organisation av klass- och ämneslärarutbildningen harstatskontoret och () den 4 november1974 inkommit med yttranden. Vidare har lärarhögskolornas rektorskonvent,lärarhögskolorna i , och samt Universitetslärarförbundetinkommit med skrivelser. Statskontoret instämmer i allt väsentUgti de regionalpolitiska motiv som SÖ anför till stöd för ett bibehållande av denreguljära lärarutbildningen på samtliganuvarande utbUdningsorter, Statskontoret tiUstyrker även i princip deföreslagna riktlinjerna för en basorganisation, men förutsätter att uppkommandemöjligheter till ett mer effektivt resursutnyttjande uppmärksammas. RRV haringen erinran mot SÖ:s dimensioneringsförslag men fömtsätter fortlöpanderevidering av prognoserna över behovet av lärare. RRV biträder vidare SÖ:sförslag att ämneslärarutbildningen upphör på filialorterna. En ytterligaresammanläggning bör övervägas i fråga om ämneslärarutbildningen genom att vissaämnen koncentreras till ett färre antal lärarhögskolor. RRV framhåller attytterligare alternativ bör övervägas rörande den framtida organisationen av klass- och ämneslärarutbildningen vidlärarhögskolorna. Rektorskonventet framhåller att den av SÖ föreslagnanedskärningen av Prop.1975:1 Bilaga 10 376 lärarutbildningenbör ges ett mindre drastiskt förlopp och bör få formen av en mer successiv nedtrappning till förmån för både personalen och demånga studerande som söker pedagogisk utbildning. Under budgetåren1973/74 och 1974/75 har omkring 100 verksamma handelslärare genomgått en särskildbehörighetsgivande pedagogisk kurs. GrundutbUdningav lärare för handel och kontor har inte anordnats /70.Enligt rapporter från föreligger brist på behörigahandelslärare. Den anordnade särskilda utbUdningenger inte något nytUlskott av handelslärare. SÖ föreslår därför att en40-veckorsutbUdning anordnas /76 för 48 studerande. Försöks- och demonstrationsverksamheten vid lärarhögskolorna1. I samband med denreformering av klass- och ämneslärarutbildningen som inleddes (prop. 1967: 4, SU1967: 51, rskr 1967:143) tUlkom organisationenmed skolenheter för försöks- och demonstrationsverksamhet (FoD-skolor).Verksamheten skulle främst ha till uppgift att medverka i pedagogisk försöksverksamhet och pedagogiskt utvecklingsarbete samt att genom demonstrationerkonkretisera undervisningen i pedagogik, metodik och ämnesfördjupning. SÖ tUlsatte en arbetsgmppför att utreda frågan om FoD-verksamhetenvid lärarhögskolorna. Utredningen skulle avse verksamhetens form ochinnehåll, organisation och dimensionering m. m. Efter hemstäUan frånLärarutbUdningskommittén () beslöt SÖ att utvidga gmppens arbete tUl att omfatta ävenföljande ämnen inom försöks- ochdemonstrationsverksamheten, nämligen gymnastik, musik, teckning, slöjd,hemkunskap och barnkunskap. Med anledning av att de yrkespedagogiskainstituten skulle inordnas i lärarhögskolorna beslöt SÖ attgmppens uppdrag skulle omfatta även lärarutbildning för lärare i yrkesinriktadeämnen. Arbetsgruppen överlämnat sin utredning. Arbetsgruppen konstaterar att FoD-verksamheten har präglatsav påtagliga initialsvårigheter. Dessabrister bestod huvudsakligen i att samarbetet mellan företrädare för olikakomponenter i lärarutbildningen inte fullföljdes och att enskilda insatser intekunde utnyttjas i önskvärd omfattning samt att osäkerheten var storbeträffande arbetsuppgiftemas art och vilka krav FoD-verksamheten ställer pådem som skall handha denna verksamhet. Med anledning härav föreslogarbetsgruppen en rad åtgärder. a. föreslogs att FoD-resursen skulle delasupp i en fast och en flexibel del. Denfasta delen skulle utgöra en basresurs med fasta lärartjänster medan denflexibla delen skulle kunna anpassas tiU de olika Prop.1975:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 377 Vidare föreslogs det att de lärarutbildningar som saknadeFoD-resurser till en början endast skulle förses med en flexibel resurs. Omrespektive läramtbildning bedrevs vid ett flertal lärarhögskolor, skulle denflexibla resursen under en utpröv-ningsperiodlämpligen koncentreras till ett mindre antal av dessa lärarhögskolor. Inomramen för SÖ:s fortbildningsanslag skulle en intensiv befattningsutbildningbedrivas i syfte att dels nå verksamhetens mål, dels utnyttja FoD-resursen effektivt. Arbetsgruppen föreslog också en minskningav handledaruppgifter för de lärare som tjänstgör inom FoD-verksamheten och attde fyra närmaste läsåren (1973/741976/77) skulle betraktas som enintensivperiod för allsidig prövning av behov av FoD-resurs och av olikaverksanUietsformer samt av organisafions-och dimensioneringsfrågor. Med anledning av arbetsgruppens förslaghar SÖ i skrivelse lagt fram förslag rörandeFoD-verksamheten. SÖ:s hemställan innebär i korthet följande. FoD-verksamheteninom område bör t. o. m. den 30juni 1977 bedrivas med oförändrad dimensionjämfört med / 74, Nämnda period bör betraktas som en intensivutprövningsperiod och av det totala antalet Fp-tjänster (756) skallhållas vakanta. Anslaget Lärarhögskolorna: Avlöningar tdl lärarpersonal m. m.bör ökas med 3,4 mUjoner kronor attfördelas av SÖ mellan lärarhögskolorna. Dessa medel skall inom varjelärarhögskola efter beslut av rektorsnämnd på förslagav planeringsnämnd utnyttjas för arvodering avseende medverkan iFoD-verksamheten av annan personal än innehavare av Fp-tjänster, varvidverksamheten kan avse vilken som helst av lärarutbildningarna inomlärarhögskolan. Som en följd av detta bör åtgärder vidtas för att regleraersättningen dels tUl lärare som medverkar i här avsedd verksamhet, dels tillkommun, när personal med kommunalt reglerade tjänster medverkar iFoD-verksamheten i sådan omfattning att övertidsarbete eller ökning avpersonalen föranleds. Över arbetsgmppensförslag samt SÖ:s skrivelse i anledning av gruppens förslag har yttrandenavgetts av statskontoret, riksrevisionsverkel, (RRV), samtliga lärarhögskolor.Svenska kommunförbundet. (), akademikers centralorganisation () ochStatstjänstemännens riksförbund (SR). Övervägandeflertalet remissinstanser tillstyrker en fortsatt FoD-verk-samhet underytterligare . Några remissinstanser, bl. a. några lärarhögskolor och TCO, vUl dessutom attFoD-verksamheten skall bedrivas Prop.1975:1 Bilaga 10 378 underen än den föreslagna. RRV föreslår dock att förordnanden påFp-tjänster endast bör ske i undantagsfall. Bättre underlag behövsför att säkrare kunna beräkna behovet för respektive lärarhögskola och RRVmenar att den föreslagna ökade vakantsätt-ningen är ett uttryck för minskatbehov. Som alternativ till treårsför-ordnanden bör även förordnanden på ett årske. i kan heller inte biträda förslaget attFoD-verksamheten skall bedrivas med oförändrad dimensionering underförsöksperioden. Man föreslår i stället en ökad vakantsättning av Fp-tjänster. Statskontoret, de mindre lärarhögskolornasamt ansluter sig helt till förslaget att vakantsättaFp-tjänster som inte kan besättas eller utnyttjas på ett effektivt sätt.Lärarhögskolan i vill att utprövningsperioden för dess del utformasmed en liten fast resurs och en stor flexibel resurs. De fasta resurserna börendast behållas vid två skolor medan övriga FoD-lärartjänster vakantsätts ochomvandlas till en flexibel resurs. vid lärarhögskolorna i Umeåoch delar utredningens uppfattning att en del av de fasta tjänsternaskall hållas vakanta, men menar att vakanserna inte skall låsas till procenttalet 20 utan variationer mellan O och 20 skalltill-låtas. i anser att en större del avFoD-verksamheten än angivna skall överföras till den flexibla resursenför att möjliggöra en resursfördelning som är anpassad till intagningssituationen vid respekfive lärarhögskola, anserden flexibla resursens omfattning vara för stor. Man förordar i ställetatt omfattningen skall motsvara det antal vakantsätta FoD-lärartjänster somfanns den 1 aprU 1974, Från statskontorets sida vill man inte pågrundval av det framlagda utredningsmaterialet uttala sig om storleken avmedelsbehovet till de s, k, flexibla resursema. Vidare motsätter man sigförslaget att de friställda resurserna skall fördelas på ett schablonmässigtsätt. I stället bör man, beträffande såväl det totala resursbehovet somfördelningen av FoD-resursen, närmare klargöra vad varje lärarhögskola ipraktiken kan utnyttja på ett meningsfuUt sätt. De flesta lärarhögskolortUlstyrker dock aft den flexibla resursenpå 3,4 mUjoner kronor fördelas av SÖ mellan lärarhögskolorna i relationtUl antalet icke tillsatta tjänster. Dessutom påpekar iLinköping ett större behov av särskUda Fp-tjänster för folkhögskoUärargrenensverksamhet. Prop.1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 379 Beslutsorgan och intern resursdisponering De flestalärarhögskolor som yttrat sig angående förslaget att rektorsnämnden skallbesluta om vilken personal som skall medverka vid FoD-verksamheten delar utredningensuppfattning. Dessutom påpekar i att även syo-utbildningenbör ha tillgång till denna resurs. TCO ochSACO vill att övrig medverkande personal endast skall avse lärarpersonal. SACOanser dessutom att utbUdningsnämnden är eft lämpligare beslutsorgan än rektorsnämnden aft fördela den flexibla resurseninom respektive lärarhögskola. Inledningsvis vUl jag erinra om vad jaganfört vid min anmälan av vissa gemensamma frågor rörande skolväsendet. Frågan om lärarutbildningensdimensionering bör ses mot bakgrund av den brist på behöriga lärare som förelågunder en stor del av 1950-och 1960-talen. Orsakerna tiU denna brist var delsskolväsendets utbyggnad, dels de högafödelsetalen. Därefter har situafionen förändrats. Under 1960-talefs slut och1970-talets början har visserligen skolväsendet fortsatt att expanderamen i långsammare takt . Skolväsendet har genom att kapaciteteninom lärarutbildningen byggts ut fått ett kraftigt tillskott av nya lärare.Födelsetalen sjönk och har stagnerat på en lägre nivå.Lärarsituationen har tiU följd av detta förbättrats och den lärarbrist somkvarstår ifråga om ämnes- och klasslärare är av lokal karaktär. Det har därförunder senare år varit möjligt att minskaintagningskapaciteten för dessa utbildningslinjer, SÖ har på grundav förnyade beräkningar av lärar-behov ochlärartillgång föreslagit en ytterligare minskning av lärarutbildningenskapacitet, SärskUt stora förändringar föreslås beträffande utbildningskapacitetenför låg- och mellanstadielärare. SÖ har med utgångspunkt i de beräkningarsom angavs i prop, 1973: 1 (bil, 10 s,439), under hänsynstagande till nuvarande dimensionering, lokalisering ochorganisation av lärarutbildning, föreslagit en anpassning avutbildningskapaciteten för klass- och ämneslärarutbildningarna. SÖ har därvid självfallet tagit hänsyntiU elevutvecklingen . Antalet barn i lågstadieåldern, dvs.79 år, sjunker under de tre närmaste årenför att sedan stabilisera sig. Antalet elever i mellanstadieåldern 1012 årminskar fr, o, m, 1977 för att ungefär 1980 stabilisera sig. På högstadiet fårde låga födelsetalen effekt , SÖ har även försöktberäkna lärarbenägenheten hos utbUdadelärare. Beräkningarna är osäkra och behovet av lärarutbildning därförsvårt att bedöma. () redovisning ger en spUttrad bUd av sysselsättningsläget pålärararbefsmarknaden. Sålunda balanseras Överskottstendenser inom vissaregioner av underskott på lärare i andra regioner. Prop.1975:1 Bilaga 10 380 Trots osäkerheten i bedömningarna anserjag att Sö:s förslag för nästa budgetår bör i huvudsak kunna godtas. Detankommer på SÖ att i samråd med SCB noga följa utvecklingen de närmaste årenför att ut-, bildningskapaciteten snabbt skall kunna anpassas tUl förändringari behovet. Frågan om lärarutbUdningens mål, strukturoch iimehåll utreds f. n. av lärarutbUdningsutredning. Vissa av deförslag som lärarutbildningskommittén framlagt i betänkandet (SOU 1972: 92)Fortsatt reformering av lärarutbildningen avser jag att föreslå regeringen attbehandla 1 en särskild proposition till vid ? Med hänsyn bl. a. till beslutom den allmänna förskolan och den kraftigt utbyggda kommunalabarnomsorgen bör en fortsatt utbyggnad av förskollärarutbilc!ringen komma tiUstånd. SÖ har på grundval av en av barnstugeutredningoch delegationen för jämställdhet mellan män och kvinnor gjord framställningfått Kungl. Maj:ts uppdrag att utföra prognoser avseende personal- ochutbildningsbehov inom barnavårdens område fram tUl omkring . Intagningskapaciteten under nästabudgetår till olika lärarutbildningar bör ha den fördelning som följande tablåutvisar. Ämneslärare '1 150 Speciallärare i grundskola m. m. Gymnastik- och idrottslärare 225 Lärare i barnavård 36 Lärare i hemkunskap 108 Lärare i textilslöjd '96 Lärare i trä- och metallslöjd 60 Lärare för industri och hantverk 240 Lärare för handel och kontor 48 Lärare i vårdyrken *368 Lärare i musik »125 Lärare i teckning '72 Studie- och yrkesvägledare 180 > I detla antal ingår även deltagare i den särskildametodikkursen för mellanstadielärare som avser alt vidareutbilda sig tillämneslärare. ' 1 defta antal ingår även deltagare i fortbildningskurser om entermin. Idetta antal ingår även deltagare i särskild utbildning av yrkeslärare i klädsömnad. Treterminskurseroch 19-veckorskiu:ser vid SIHUS. ' Utbildning av dessa lärare bekostas inte från anslagetunder litt. Av redovisningar från AMS framgår att detövervägande antalet ledigförklarade icke-ordinarie speciallärartjänstertUlsätts med personer utan speciallärarutbUdning, trots en under senare årkraftigt utbyggd utbildningskapacitet av sådana lärare. Det låga antalettillsatta tjänster med behöriga innehavare motiverar enligt min mening en kart- 1975:1 Bilaga 10 381 läggning av vilka typer av tjänster personer medspeciallärarutbUdning upprätthåller.Det är angeläget för skolans undervisning att dé som erhållit speciallärarutbUdning också söker sig till den typ av tjänstersom inrättats för specialundervisningen. Jag ämnar senare återkomma tillregeringen i denna fråga. I avvaktan på resultatet av en sådan kartläggningoch på ställningstagande till förslag från utredningen om skolans inre arbete() räknar jag med en under nästa budgetår oförändrad utbildningskapacitet påspeciallärarutbildningen på gren 1, dvs. 624 platser.I likhet med SÖ räknar jag med en utökning av speciallärarutbildningenför utbildningsgren 2 och 3, dvs. ytterligare 24 respektive 12utbUdningsplatser. Det bör för anraälas att Kungl.Maj:t genom beslut meddeladebestämmelser om särskild utbUdning av speciallärare. Utbildningenpåbörjades under innevarande läsår vid lärarhögskolornai , och raed sammanlagt 72 intagningsplatser. Utbildningen avser att tillgodoseregionala behov av speciallärare. Statsmakterna godtog 1974 (prop. 1974: 1bil. 10 s. 361, UbU 1974: 17, rskr 1974: 172) att den av finsk-svenskautbildningsrådet föreslagna utbildningen av klasslärare med finska sommodersmål borde komma tUl stånd inom ramenför den årliga dimensioneringen av klasslärarutbildningen. Genom beslutden har Kungl. Maj:tmeddelat bestämraelser ora särskild utbUdning av klasslärare med finska sommodersmål. UtbUdnuigen skall omfatta 24 studerande på lågstadielärarlinjenvid i raed början samt 24studerande på mellanstadielärarlinjen med början . Jag viUvidare erinra om Kungl. Maj:ts uppdrag den19 tUl SÖ angående utbildning av tvåspråkiga förskollärare. /74 pågår enförsöksverksamhet med förkortad förskollärarutbildning för barnskötare.Intresset för sådan vidareutbildning är mycket stort. Enligt min mening bördenna verksamhet för nästa budgetår bedrivas i större omfattning för att beredafler barnskötare möjlighet till vidareutbUdning som förskollärare. Jag räknarmed att denna utbUdning skall omfatta 288 deltagare. SÖ har föreslagit attarbetslösa lågstadielärare skall beredas raöjlighet att vidareutbilda sig tillförskollärare. Jag anser att en sådan försöksverksarahet bör starta kommandebudgetår. SÖ har i sinskrivelse om dimensionering m. m. för nästa budgetår aktualiserat frågan omlokalisering av läramtbUdningen. SÖ har därvid föreslagit aft ämneslärarutbildning inte längre skallanordnas i , och . Jag kan inte biträda SÖ:s förslag idetta avseende. SÖ föreslår att nuvarande 15 lärarhögskolor behålls, trots enstarkt nedskuren utbUdningsorganisation. Jag delar SÖ:s bedömning att nu Prop.1975:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 382 befintligalärarhögskolor under nästa budgetår bör behållas. Jag räknar dock med att någonintagning tiU klasslärarutbildning vid i inte skall ske under /76. För att tUlgodose de pedagogiska kravenpå utbildningen med en nedskuren lärarutbildning föriagd till 15 orter framförSÖ förslag om en s. k. basorganisation vid varje lärarhögskola. En sådanbasorganisation medför en betydande överkapacitet vid lärarhögskolorna när denföreslagna nedskärningen av intagningskapaciteten slår igenom helt /79. I likhet medriksrevisionsverkel finner jag att lärarhögskolornas framtidaorganisation behöver utredas ytterligare. Jagkan därför inte f. n. biträda SÖ:s förslag om en basorganisation. Utbildningsorganisationenvid lärarhögskolorna bör under nästa budgetår anpassas till förändringarna iintagningskapaciteten. Jag ämnar senare föreslå regeringen att en arbetsgrupptillkallas som skall få till uppgift att göra en översyn avlärarhögskoleorganisationen. Därvid skall belysas olika konsekvenser påorganisationen som den av mig förordade kapacitetsminskningen får under1975/76. Vidare skall gruppen belysakonsekvenserna av nedläggning av lärarhögskolor. Arbetsgruppensresultat skall föreligga i så god tid att det kan beaktas i 1975 årsbudgetarbete.