prop · FZ03124 · 1975-12-31 00:00:00 — Detta är speciellt allvarligt i fråga om lågsvavlig tjock eldningsoljaoch råvaror för petrokemiska processer. Jagredogjorde i prop. 1975: 30 (bil. 1 s. 387) för resultatet av vissa jämförelsermellan Statsförelags raffinaderiprojekt vid , Statsraff, och övriga aklueUaraffinaderiprojekl i vårt land. Delta ledde lill slutsatsen att projekteringenav Statsraff borde drivas vidare. För ändamålet anvisades elt anslag av 36milj. tiU Statsförelag i form av lån. Statsraff-projektelhar nu redovisats. Vid ett investeringsbeslut skulle raffinaderietkunna tas 1980 med en kapacitet av 7 milj. ton råolja. Vidprojekteringen av raffinaderiet har hänsyn tagits till krav på delsflexibilitet i fråga om valet av råolja, dels etl produktutbyte som äravpassat lill den svenska marknadens behov. Prop.1975/76:124 44 produktionenav nafta avpassats så alt huvuddelen av råvarubehovet för den planerade nya krackningsanläggningenvid skulle kunna läckas. Enligl redovisningen skulle det kunna geväsentliga samhällsekonomiska fördelar om Slalsraff-projektel genomfördes. Detframhålls som särskilt betydelsefullt alt den petrokemiska industrins råvaruförsörjningdärigenom skulle kunna få en långsiktig lösning. Projektet fordraremellertid myckel slor kapitalinsats. Vid ell investeringsbeslut och byggstartår beräknas behovet inkl. rörelsekapital till 3 800 milj. kr. Statsföretag framhåller atl bolagel saknar ekonomiska och finansiellaresurser för alt genomföra projektet. Statsföretag pekar vidare på deföretagsekonomiska risker som är förbundna med projektet, främst dåliglönsamhet under de försia drifts-åren. Statsföretag anser all ytterligare någotår behövs för utredningar och åtgärder på marknadssidan. Enliglmin mening talar del stora kapitalbehovet och de förelagsekonomiska riskernaför alt ställningstagandet lill Statsraff-projektel bör anslå något.Marknadsbedömningen är myckel osäker. ytterligare skäl för senareläggningär atl intressenterna i den planerade krackningsanläggningen i har fatlat beslut om uppskov med idrifltagningen tillbörjan av . Jag vUl i sammanhanget också erinra om vad jag har anförlom överläggningar med och rörande samarbete på olje-och pelrokemiområdena. Fleraskäl talar emellertid för att utbyggnad av den svenska raffinaderikapacitetenär den från försörjningssynpunkt bästa lösningen. Förberedelserna för Slalsraff-projektelbör därför drivas vidare med sikte på ett beslut , då förutsättningarnaför projektet bör vara klarlagda. Jag kommer i det följande atl ta upp fråganom medel till Statsföretag för den fortsatta projekteringen. bildades med som enda aktieägare. Det egnakapitalet uppgår f. n. till ca 2,4 milj. kr. varav 2 milj. kr. 1975: 30 (bil. 1 s.387) redogjorde jag för de överväganden inom som låg lillgrand för bolagels bildande. a. fanns del inom den statliga företagssektornmöjligheter till samordningsvinster vid upphandling, transporter och lagringav oljeprodukter. Jag framhöll vidare atl bolaget allmänt borde tjäna som organför såväl den affärsmässiga bedömningen som genomförandet av sådana statiiga åtgärdersom vidtas i syfte alt trygga oljeförsörjningen. Verksamheten inom SvenskaPetroleum, som skall bedrivas enligt affärsmässiga principer, har inletts.Bolagels planer innebär alt rörel- 1975/76:124 45 sen byggs upp successivt. kommer i förstahand tjock eldningsolja all säljas. En slor del av försäljningen avses ske ikommission. Behov av lager- och transportkapacitet kommer all läckas genomförhyrning. Vidare har bolaget fört förhandlingar om engagemang ioljeutvinning i och om oljeköp från vissa producentländer. Avsikten äratl, då marknadsförhållandena gör det möjligt, legoraffinera råolja till produktersom kan säljas i . Bolagel kommer då all behöva en slörremarknadsförings-, transport- och lagringsapparat än vad som krävs för bulkförsäljningav Ijockoljor. På den svenska marknaden inriktas bolagets arbete framförallt på köpare inom den offentliga sektorn. Dessa svarar för en betydande delav den totala förbrakningen särskilt av eldningsoljor. En viklig uppgift förbolaget är upphandling av olja för beredskapsändamål i samarbete medöverstyrelsen för ekonomiskt försvar. Vidare pågår överföring till bolagel avförsvarets materielverks upphandling av bränsle och drivmedel för civilamyndigheters och vissa kommuners behov. Överläggningar pågår mellan bolagetoch andra företag inom samt med ,som är den största förbrukaren av eldningsoljor inom den statiiga sektorn. Somjag har nämnl har kontakter tagits även med vissa kommunalainköpsorgan i syfte alt få lill stånd ett samarbete. Som jag anmälde i prop. 1975: 30 (bil. 1 s. 388) fördesredan innan bildades överläggningar mellan och statensvattenfallsverk om ett engagemang för verket som hälftendelägare i detplanerade bolaget. träffades med förbehåll för regeringensgodkännande elt konsortialavlal om samverkan inom ramen för bolagel. Enligt avtalet var parterna ense om atl bolagetsaktiekapital i ett första steg skulle höjas lill högsl 3 milj. kr. och atlbetalning för dessa aktier skulle erläggas överkurs. Det noterades iavtalet alt ytterligare höjningar av aktiekapitalet skulle bli nödvändiga i ettsenare skede. I avtalet förutsågs vidare all bidrag tUl bolagets finansieringkunde komma alt lämnas även i form av delägarlån eller tecknande av borgen,varvid intressenterna skulle bidra i proportion tiU sina andelar avaktiekapitalet. Samma gällde för sådana eventuella tillskoll av driftmedel sombehövdes för bolagets verksamhet. En förutsättning för engagemang ibolaget var att avdragsrätt vid inkomstbeskattningen för sådana tillskottskulle komma att beviljas. Enligt min mening är det önskvärt atl statens valtenfallsverkinträder som delägare i tiUsammans med . De två företagenhar företrätt statens kommersiella intressen på oljeområdet, bl. a. ifråga om prospektering. Genom deltagandet i ökar vatlenfaUsverkelsmöjligheter atl föra en långsiktig inköpspolitik i fråga om eldningsolja,vilket med hänsyn lill den oljebaserade 5 1975/76. Prop.1975/76:124 46 kraft-och värmeproduktionens betydelse är ell allmänt energipolitiskt intresse. Jag förordar därför atlregeringen inhämtar bemyndigande att godkänna det mellan parterna viUkorligtträffade konsortialavlalet. Regeringen bör bemyndigas att medge vattenfallsverkelalt träffa överenskommelse om de smärre ändringar i avtalet som kan visa signödvändiga . kapitalbehovär nu väsentiigt slörre än vad som kunde förutses när konsortialavlalet mellan valtenfallsverketoch träffades . De förhandlingar som pågår om bl. a. råoljeköp gäUermycket stora ekonomiska åtaganden. bör ha ett tUlräckligtstort eget kapital för atl bolaget skall uppfattas som en solidförhandlingspart. Elt visst kapital krävs också som underlag för finansieringav handelsrörelsen. Förvärv av mindre distributionsförelag kan möjligen ocksåkomma i fråga. Därtill kommer alt bolaget måste bedriva ett omfattandeförhandlingsarbete och andra förberedelser för ett inträde på marknaden. Molbakgrund av marknadslägel får del också bedömas som sannolikt att rörelsen intekommer att kunna drivas med vinst under det inledande skedet. Medhänsyn tiU dessa omständigheter bör ges en betydande finansieUstyrka. Enligt min bedömning behövs elt eget kapital av 50 milj. kr. för allSvenska skaU kunna lösa de uppgifier som bolaget står inför. För atlstärka bolagets lånemöjligheler bör ägarna därjämte kunna ställa borgen med 50milj. kapital bör ske i två etapper så alt del egna kapitaletunder nästa budgetår kan höjas från ca 2,4 milj. kr. tiU 25 milj. kr. och /78 från 25 mUj. lill 50 milj. kr. Aktieteckningarna bör sketill överkurs så alt aktiekapitalet i bolaget blir 40 milj. kr. ochreservfonden 10 milj. kr. Statsföretag anmälde redani alt en expansion av verksamheleri i del då planerade oljehandelsförelagelmåste finansieras genom kapitallillskolt från staten. I enlighet därmed bör Statsföretaggmppensaktieteckningar finansieras genom särskUda lån. För /77 bör somlån till Statsföretag under fonden för låneunderstöd anvisas etl invesleringsanslagav . moisvarande lån kan sedan lämnas av Statsföretag tillLKAB för aktieteckning. Lånet till Statsföretagbör lämnas på villkor som är anpassade till alt normal förräntning inte kanförväntas under uppbyggnadsskede. Lånet bör således t. v.vara ränte- och amorteringsfrilt. Det ankommer på regeringen att föreskrivavillkoren för lånet. VatlenfaUsverkelsfinansiella åtaganden bör regleras på vanligt sätt. Verket bör således fåmedgivande all teckna borgen för lån som lar upp på denallmänna kapitalmarknaden. Vidare bör verket medges att ta i anspråk medel fråninvesteringsanslagel Kraftstationer Prop.1975/76:124 47 m.m. för teckning av aktier i och lån till . Vattenfallsverketsandel av aktieteckningen i bolaget under /77 uppgår enligt vadjag har anfört tUl 12,5 mUj. I den mån medel för aktieteckningen inteskulle rymmas inom den investeringsram som jag har förordat för nästa budgetåri prop. 1975/76: 100 (bU. 15 s. 287 296) avser jag återkomma härtill vid minanmälan lUl tilläggsbudget I till statsbudgeten för /77.Delsamma gäller frågan om utökning av ramen för verkels borgensåtaganden. Jagförutsätter att rörelse på något kommer atlkunna ge förräntning på det av staten insatta kapitalet. Det kan dock antas atlgraden av självfinansiering kommer alt förbli låg till följd av bolagels särskUdastruktur och den allmänna utvecklingen inom branschen. Det är därför avsärskild vikt alt uppbyggnaden av bolagets resurser sker successivt och atteffekterna av gjorda insatser kontinuerligt utvärderas. 8.7Statsgaranti fur oljeutvinning m. m. Eflerförslag i prop. 1975: 30 (bil. 1 s. 385) infördes en slalsgaranti av 2 000milj. för atl underlätta finansieringen av främst sådana investeringar iutvinning, transport och lagring av olja som bedöms värdefiUla från svensk försörjningssynpunkl.Garanti kan ställas för såväl svenska som utländska förelags lån. Staten börtillförsäkras option på hela den eventuella produktionen eUer del därav.Garanti kan stäUas i utländsk valuta. Garantin kan användas även förfinansiering av investeringar i utvinning m. m. av naturgas och kol. Delankommer på regeringen alt meddela närmare föreskrifier om användningen avgarantin. Avgarantiramen har endast ca 5 milj. kr. tagits i anspråk. Garantininfördes mot bakgrund av svårigheterna för vissa förelag med intressen ikonstaterade oljefält i främst alt finansiera de myckel storainvesteringar som krävs för kommersiell produktion. I flera fall har avtalerbjudits om långsikliga leveranser av råolja mol atl köparen tillhandahållergaranti för lån på kreditmarknaden till investeringar i exploateringen avfältet. Förhandlingar om sådana avtal har ägt mm mellan Svenska flera utiändska intressenter. har därvid, som alternativeller komplement lill lång-lidsavtal om råoljeleveranser, erbjudits atlförvärva egna andelar i resp. oljefält. Ett sådant förvärv skulle innebäraskyldighet att svara för kostnader för fältets utbyggnad och rätt atl förfogaöver produktion, allt i förhållande lUl andelen i fältet. Förvärvet måstegivetvis godkännas av värdlandets myndigheter, som även kan komma alt ställavillkor om bl. a. slalsdellagande och användningen av råoljan. Enliglmin bedömning skulle del kunna vara fördelaktigt för främst Svenska Petroleumatt kunna trygga en långsiktig försörjning med råolja Prop.1975/76:124 48 genomatl gå in som delägare i vissa oljefyndigheter. Vidare kan ell delägarskap geförelagsekonomiska fördelar och bättre insyn i ett projekt, som detger värdefulla erfarenheter. De kommersiella riskerna kan å andra sidan komma atlbli högre. Huruvida den ena eller andra metoden för råoljeanskaffning, eller enkombination av dem, är lämpUgast kan inte avgöras genereUt. En bedömning måsleske med hänsyn lagen till de tekniska, ekonomiska och juridiska förhållandenai varje särskUl fall. Slalsgarantikan f. n. ställas för lån avsedda att finansiera investeringar i råoljeulvinning,dvs. främst produktionsutrustning och anordningar för transport. Enligt minmening bör slalsgarantins användningsområde vidgas så atl den kan utnyttjasäven i samband med och andra svenska företags upplåning förförvärv av oljefyndighet eller andel i sådan fyndighet. Detla skulle kunnainnebära förbättrade möjligheter för svenska förelag att få tUlgång tillråolja på fördelaktiga villkor. Därmed skuUe även de försörj ningspoliliskaintressen som låg bakom införandel av garantin tillgodoses. Detbör framhållas all en utvidgad garanti bör användas endast för alt finansieraköp av andelar i konstaterade fyndigheler, som slår inför kommersiellexploatering eller där exploatering redan har påbörjats. Fyndigheternas storlekoch möjligheterna tiU exploatering bör sålunda vara väl fastställda. Denföreslagna utvidgningen föranleder ingen ökning av nuvarande garanlibdopp av 2000 milj. kr. I analogi med vad som gäller bör garanti kunna ställas även förfinansiering av förvärv av intressen i naturgas- och kolfyndigheter. Deallmänna vUlkor som gäller för garantin inom dess nuvarande användningsområdebör gälla även efler den föreslagna utvidgningen. Jagförordar att regeringen föreslår att godkänna alt den statligagarantin för oljeutvinning m. m. får användas även för de ändamål som jag nuhar angivit. Statenhar i samarbete med näringslivet byggt upp de två förelagen OljeprospekteringAB (OPAB) för prospektering på svenskt område och för ullandsprospeklering.Dessa två bolag har en i huvudsak gemensam organisation. Staten företräds ibåda bolagen av valtenfallsverket och , som vardera innehar avaktiekapitalet. På den enskilda sidan är ägarkretsen dock inte identisk.Verksamheten skall enligt konsorlialavlalen för resp. bolag finansieras genombidrag från intressenterna i proportion tiU deras aktieinnehav. De utbetaladeeller beslutade bidragen uppgår lill ca 170 milj. kr. för OPAB och 100 milj.kr. Av dessa belopp faller hälften på staten, dvs. sammanlagtca 135 milj. kr. Prop.1975/76:124 49 OPAB:sverksamhet har koncentrerats till och södra på Gotiand har resulterat i några små oljefynd. Bormingari havsområdena öster och sydöst om planeras lill pågrundval av elt omfattande seismiskt material. Utfallet av dessa bormingar kanväntas få slor betydelse för frågan om bolagets verksamhet efter utgången avnuvarande koncessionsperiod . Även i andra delar av OPAB:skoncessionsområde, bl. a. Kattegalt, finns potentiellt oljeförande strukturer.Närmare undersökningar av dessa kan emellertid inle inrymmas i den beslutade ekonomiskaramen. Pelroswedes verksamhet harförst nått en mera betydande omfattning. Borrningar i vilkabolaget är intressent planeras bl. a. på den norska konlinentalsockelni samt i och . Nuvarande ekonomiska ram bedöms kunnamedge deltagande i högst ett tiotal borrhål. Emellertid ger ramen inte utrymmeför satsningar på nya projekt. Den svenska prospekteringsinsatsengenom OPAB och Petrosv/ede har hilliUs inle lett tiU några ekonomisktutvinningsbara oljefyndigheter. Jag vill emellertid understryka att prospekteringmåsle bedrivas med uthållighet. har värdefulla erfarenheter vunnitsoch en effektiv organisation . Därmed har också en god gmnd lagtsför verksamheten. Mot bakgrund av vad jag har anfört om prospekteringensroll i den statliga oljepoliliken bör enligt min mening förutsättningar skapasför en viss fortsatt insats på området. Den modell som hittillshar gällt för organisation och finansiering av den svenska oljeprospekteringenhar erbjudit vissa fördelar. För de statiiga intressenterna har det varitvärdefullt att kunna bygga på det enskilda näringslivets kännedom om oljemarknadeni ett läge då de egna erfarenheterna på området har varit begränsade. Från deenskilda delägarnas sida har emellertid nu anmälts svårigheler atl i dagens konjunkturlägemedverka till en utvidgning av den ekonomiska ramen för verksamheten. Frånstatens sida föreligger ett fortsatt försörjningspoli-liskt intresse avengagemang i prospektering. Detta gäller särskUt på svenskt område, där fömlsättningarnaför oljefynd efter det senasie årets undersökningar bedöms större än tidigare.Samtidigt har del öppnats vissa möjligheter till ökade svenska prospekteringsinsalseri och angränsande havsområden. Jag är emellertid inte beredd alt förorda en ändring av nuvarande former för oljeprospekteringeninom och utom landet. Denna fråga bör i försia hand lösas genom förhandlingarmellan intressenterna. För OPAB:s del väntas således förhandlingar om etteventuellt nytt konsortialavlal komma att tas upp redan under innevarande år.Även för Pelroswedes del kan frågan snart komma att bU aktuell. En självklar ulgångspunktför sådana förhandUngar bör enligl min mening Prop.1975/76:124 50 varaatt ell fortsatt dellagande i verksamheien från enskilda intressenters sidaskall motsvaras av åtaganden i fråga om verksamhetens finansiering. Statensintressen på prospekleringsområdel bör enligt min uppfattning företrädas avSvenska . Detta får som en konsekvens att statens vallenfallsverksoch aktier i såväl OPAB som Petroswede bör överlåtas till SvenskaPetroleum, överlåtelsen föratsätter ändringar av konsorlialavlalen för de båda prospekleringsbolagen.Härför behövs de enskilda delägarnas medgivande. Jag förordar atl regeringeninhämtar bemyndigande atl godkänna sådana avlalsändringar som kan kommaatt företas i angivna syfte. Överlåtsaktierna enligt vad jag har förordat bör ha ansvaret för atlhandha och finansiera de statliga insatserna på prospekleringsområdel. Dekvarvarande ekonomiska förpliktelserna enligl nu gällande konsortialavlalkommer därmed också alt åvUa bolaget. Jag räknar med att de nuvarande statligaaktieägarna i OPAB och Petroswede kommer att ställa medel till förfogande föratt skall kunna fullgöra dessa förpliktelser. borsvara även för sådana ytterligare prospekteringsinsalser inom angivna områdensom bolaget finner önskvärda av försörjningspoliliska eller kommersieUa skäl.Emellertid kommer under uppbyggnadsskedet all saknamöjligheter att avsätta vinstmedel för ändamålet. Jag finner del därförmotiverat atl staten övergångsvis ställer särskilda medel lill förfogande.Delta bör ske över etl reservationsanslag for oljeprospektering pådriftbudgeten, som får disponeras av bolaget efler regeringens prövning i varjesärskilt fall. Med hänsyn tiU de från försörjningssynpunkl mest angelägnabehoven av prospekteringsinsalser på svenskt område och i med angränsandeområden beräknar jag för treårsperioden /771978/79 ett medelsbehov av 50milj. kr För /77 bör det nya anslaget tas upp med 20 milj. kr. Jaghar förutsatt att vid användningen av medlen företrädesviskommer att utnyttja OPAB:s och Pelroswedes organisation. Beträffande formernahärför finns ohka möjhgheter, t. ex. uppdrag som konsult eller operatör mol ersällning,deltagande av i OPAB:s och Pelroswedes nuvarande koncessioneri form av s. k. farm-in eller samarbete i nya projekt med någon eller några avde enskilda delägarna i dessa bolag. Dessa frågor torde få lösas från faU tiUfall efler samråd mellan berörda parter. 8.9Fortsatt projektering av raffinaderi Jaghar tidigare redovisat frågan om Statsföretags raffinaderi vid , Statsraff-projektel,och har därvid förordat att förberedelserna för projektet drivs vidare medsikte på elt beslut . Prop.1975/76:124 51 Förinnevarande budgetår har elt investeringsanslag av 36 milj. kr. anvisats tillprojekteringen i form av etl lån till Statsförelag. I förberedelserna förprojektet har ingått bl. a. teknisk projektering och utarbetande avanbudshandlingar, ansökningar om tillstånd, förhandlingar beträffande olikaavtal och markförvärv. Avskäl som jag har anfört anser jag det angelägel all arbetet med Statsraff-projektelförsätter. Detta gäller bl. a. de expropria-tions-, tillstånds- och planfrågoroch de markförvärv som utgör grandläggande förutsättningar för projektet. För atldriva dessa förberedelser vidare och behålla en önskvärd grad av beredskap föratt genomföra projektet räknar jag med att ytterligare 10 mUj. behövs undernästa budgetår. Avstor betydelse för planeringen av projektet är frågan om uppförande avråoljelager för etl eventuellt raffinaderi. Enligl vad jag har erfarit pågåröverläggningar meUan Statsraff och överstyrelsen för ekonomiskt försvar om etlgemensamt utnyttjande under en övergångslid av överstyrelsens planeradelagringsutrymmen vid . Därigenom skuUe driften kunna börja tidigareän om färdigställandet av Stalsraffs egna råoljelager måste avvaktas. Jagförordar att regeringen föreslår att för /77 anvisaett investeringsanslag av 10 milj. kr. för atl lämnas lill Statsförelag som låntill fortsatt projektering av raffinaderiet. I händelse av all projektet intekommer lill slånd, bör lånet helt skrivas av. Det ankommer på regeringen attföreskriva villkor för lånet. Somframgått av min redovisning har staten på olika sätt ökatsina insatser på oljeförsörjningens område. har som etl led isträvandena atl undvika etl alltför ensidigt beroende av olja initiativ tagits lillundersökningar och förhandlingar om möjligheterna atl importera och utnyttjaandra bränslen. Naturgas har därvid av flera skäl tilldragit sig stortintresse. bildades sålunda etl särskilt bolag. , för ulredningssamarbeterörande import av naturgas från (prop. 1973: 112, NU 1973:49, rskr1973: 184). Delägare är staten genom saml ett antal kommunalaoch enskilda företag. tillkallades en delegation (I 1973: 03), nalurgasdelegationen,med uppgifl att samordna den svenska utrednings- och förhandlingsverksamhelen m.m. avseende import av naturgas till . Vidare kan nämnas atl () och några Skänekommuner driver ett gemensamt bolag, , med uppgifl alt köpa, distribuera och sälja naturgas inom Sydkraftsavsättningsområde samt alt del inom finns en särskildnaturgassektion. Prop.1975/76:124 52 Vidmin anmälan tiU prop. 1975: 30 (bil. 1 s. 393) redogjorde jag för deundersökningar av olika tänkbara gasleveransmöjligheter som hade genomförts.Kontakter hade tagils dels med Sovjelunionen, dels med de företag somexploaterar gasfälten i norska delen av . Med undanlag för etlerbjudande från Sovjelunionen om leverans av en mycket begränsad kvantitet gashade dessa kontakter dittills inte lett lill resultat, beroende bl. a. på attsäljarna av gasen hade kunnat uppnå väsentiigt högre priser på de storaeuropeiska gasmarknaderna. Situationenär i allt väsentligt densamma nu som då. Några erbjudanden om leveranser somkan läggas liU grund för introduktion i slor skala av naturgas i vårt landföreligger inle. Del finns enligl min mening emellertid anledning atl följautvecklingen på naturgasområdel med skärpt uppmärksamhet. För detta talar bl.a. pågående aktiviteter i våra västra grannländer. I såväl som Norgeundersöks sålunda f. n. möjligheterna att föra i land och avsätta naturgas frånfynd inom Nord-sjöområdet söder om 62:a breddgraden. Vidare har på uppdrag vissa studier gjorts beträffande förutsättningarna förall bygga ul samnordiska röriedningssystem för överföring av naturgas frånNordsjön. En viklig slutsats av dessa studier är all inlernordiska samordnade röriedningssystemfår anses erbjuda naturgasmarknaden i varje enskilt nordiskt land möjligheter lillbättre transportekonomi jämfört med separata nationella syslem baserade påegen tillförsel från . Idelta sammanhang vill jag framhålla all möjligheterna all använda naturgas iSverige inte är desamma som i många länder på den europeiska kontinenten elleri . I dessa länder finns sedan gammalt en omfattande hushållsförbrukningav gas. I skulle gasen främst kunna komma tUl användning inom industrinoch i värmeverk i konkurrens med den relativt billiga tjocka eldningsoljan.Delta innebär all naturgas inle torde kunna konkurrera med andra energislag påden svenska marknaden om inte staten direkl eUer indirekt medverkar tiU alt finansierainförandet av naturgas i landet. Uppgiftenalt fortlöpande bevaka möjligheterna lill gasimport till åvilar som harnämnts naturgasdelegationen. Delegationen har i skrivelse lämnat enredogörelse för utredningslägel och har i samband därmed gett synpunkler på hurverksamheten bör bedrivas i fortsättningen.