prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Fonden kommer även i fortsättningen att ägnastor uppmärksamhet åt spridning av kännedom om möjlighetema att få risktagandelånefinansiering av projekt. TUl följd därav väntar sig fonden en fortsattstark ökning av behovet av det finansieringsalternativ som den erbjuder. Fonden beräknar atten vidareutveckling av verksamheten i takt med behovet kräver ettmedelstUlskolt under /77 av 45 milj, kr. Fonden räknar inte medatt återbetalning av lån i nämnvärd utsträckningskall kunna bidra till finansieringen förrän under /78.Fonden hemslälier om elt anslag av. 45 milj. kr, för /77, Stödet tillindustrins tekniska förnyelse är en viktig del av industripolitiken. Statensutvecklingsfond skall, genom att lämna stöd till projekt i de stadier avutvecklingsprocessen där det tekniska risktagandet har reducerats men detkommersiella risktagandet är stort, komplettera STU:s stöd ochföra fram projekt tiU det utvecklingsstadium där den fortsalta finansieringenkan ske via eller andra kreditinstitut. Fondensverksamhet har nått en tillfredsställande omfatining och de hittillsvarandeerfarenheterna därav är enligt min mening positiva. Fondens lån har i storutsträckning kommit de mindre företagen tUl del, vilket jag finner varavärdefullt. Det är ett viktigt inslag i industripolitiken alt ge även demindre företagen möjligheter att följa med i den tekniska utvecklingen. Denstora tillströmningen av lånesökande visar också atl fondens utlåning fyllerelt väsentligt behov. För att kunnaupprätlhåUa omfattningen av fondens långivning bör medelsdllskottet /77 höjas med 15 milj. kr. 1975/76:100 BUaga 15 Industridepartementet 255 20 milj. kr, I avvaktan påresultatet av forsknuigsavgiftskommilléns arbete förordar jag att delta beloppavsätts av Investeringsbankens vinst för . Jag hemställer att regeringenföreslår att godkänna att av vinsten för frånSveriges . avsätts till siatensutvecklingsfond. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 256 I samband medbudgelreformen blev dåvarande domänsly-relsen affärsdrivande verk. Dennuvarande benämningen, domänverket, somgemensam beieckning för domänstyrelsen och den lokala skogsför-vallningen,tUlkom , Genom beslut av1968 års riksdag (prop. 1968: 103, JoU 1968: 32, rskr 1968: 269) fastställdes vissa nya riktlinjer för domänverkets verksamhel,Enligl sin instruktion (1975: 1021) skall verket driva skogsbrak, virkesförädlingoch annan därmed sammanhängande verksamhet, förvalla den fasta egendom ochandra tillgångar som hör till domänverkels fond samt förvalta och öva tillsynöver vissa andra allmänna skogar. Detstatliga skogsbraket skall bedrivas där biologiska och ekonomiska förutsättningarföreligger och enligt de huvudrikUinjer som för övrigt skogsbmk är angivna iskogsvårdslagen (1948: 237), beslut syftade också tillsamordning av statens skogsbrak och skogsindustri. Det gemensamma måletför verksamheten vid domänverket och AB Siatens Skogsindustrier () skallvara all åstadkomma bästa möjliga samlade ekonomiska utbyte och därvidprestera etl från företagsekonomisk synpunkt rimligt årsresultat. Fr. o. m. år 1969leds domänverket av en särskild verksslyrelse. Den beslår av chefen fördomänverket, verkställande direktören i och fyra andra ledamöter samtpersonalföreträdare. Slyrelsen bestårtill övervägande del av samma personer som ingår i ASSI:s slyrelse. Dellalångtgående personsamband i styrelserna är elt viktigt led i samordningenmellan de båda företagen. Chef för domänverketär en generaldirektör med en överdirektör som ställföreträdare.Cenlralförvaltningen är organiserad i två produklavdel-ningar, en för skogsbrukoch en för nyttjanderätter, ett organ för cenlral planering samt enheter förstabs- och serviceuppgifter. Verkel har sex regionförvallningar.Såväl produktavdelningarna som regionförvaltningarna harresultatansvar. Inom varjeregion finns elt anlal revirförvaltningar, sammanlagt 65 för hela verket,Dessulom finns inom de tre södra regionema fyra nyll-j anderättsförv alIningar. Maj:tbeslöt att verkets centrala förvaltning skall placeras i ,Utflyttningen, som inleddes , sker successivt fram , Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 257 Antalet anställda inom domänverket de senasie fem årenframgår av följande sammanställning, 1970 1971 1972 1973 1974 Anställda 7 140 6 800 6500 6 050 5 900 Domänverkels skogsmarksinnehav, exkl, renbetesfjällensskogar och nationalparkerna, uppgår till i runt lal 4 milj, hektar produktivskogsmark, varav ca är belägna ovanför skogsodlingsgränsen.Verkets skogsmarksinnehav ulgör ay. landels produktiva skogsmark. Detbokförda nettovärdet av verkets skogs- och jordbruksfastigheter uppgick år1974 till 445 milj. kr, Moisvarande taxeringsvärde uppgick till 1 807 milj, kr. försäljning av skogsprodukter består avupparbetat virke och skog på rot. En föi-skjutning har efter hand skett frånrotförsäljningar mot egna avverkningar främst beroende på. önskemålet att lillskogen knyta fast personal. Domänverkels försäljning av virke frarngår av följande sammanställning. 1970 1971 1972 1973 . Milj,m' fub 7,0 7,0 6,9 7,6 6,9 Av försäljningen på 6,9 milj, kubikmeterutgjordes 6,6 milj, av upparbetat virke, medan återstoden var rotförsäljning. ekonomiska ställning vid utgången av vartoch elt av åren 19701974 framgår av följande sammanställning (i milj. och varor i arbete Eget kapital (statskapital) Bland finansiella anläggningstillgångar ingår aktier iHjälmare kanal och Jäders bruk AB, AB skogar. , SkogsdonAB, Stribergs grufve AB, , AB Södertomter, , och 17 1975/76.1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 258 samt det tUlsammans med ägda AB Såginvesl, tillsammansbokförda tUl ett värde av 93,9 milj. kr. vid utgången av . Under år 1975har domänverket förvärvat samtliga aktier i . På grundval aven av domänverket upprättad ekonomisk femårsplan för verkel har regeringen den9 oklober 1975 bestämt den inbetalning av vinst lill staten som verket årligenskall leverera för åren 1975 1979. Avkastningskravet innebär att verkelårligen skall till staten inleverera 20 mUj. och av årsvinsten, docksammanlagl lägst 35 milj. kr. Den del av vinslen som återstår sedanavkastningskravet har tillgodoselts, skaU tillföras verkels disposilionsfond. Domänverketsekonomiska resultat framgår av följande sammanställning (imilj. Prod.-, försäljnings- och -1,7 -10,5 -7,0 -5,6 -4,8 Rörelseresultat i % av Redovisat resultat i % av Av sammanslällningen framgår att omsättningen år1974 uppgick lill 832,8 milj. kr., vUket var 162,3 milj. kr. mer änföregående år. Resultatet före dispositioner och skatt blev 203,2 milj. kr,, vUketvar 89,5 mUj, kr, bättre än . Domänverkelsinvesteringar framgår av följande sammanstäUning (i milj,kr,). 1970 1971 1972. Investeringi maskiner och inventarier Investeringi byggnader och anläggningar Till skiUnad från övriga affärsdrivande verkerhåUer domänverket inte några invesleringsmedel över slatsbudgeten.Verkets medelsbehov lill- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 259 godoses genom liUgång till rörligkredit i , vilken f, n, fåruppgå lill högst 175 milj, kr,, och genom disposhion av tUlgängliga fondmedel. Verkelsinvesleringsfond får utnyttjas för inköp av fast egendom och till investeringar med en varaktighet av minstlio år, t. ex. byggnader och skogsbilvägar.Genom avsättning tUl värdeminskningskonto för investeringar håUs fondens kapital för försäljning av kronoegendom lillförsinvesteringsfonden. Uppläggningen av domänverkets finansiering avdrift- och kapitalutgifter medföratt endasi anslag lill verket av specieU natur redovisas på statsbudeeten. Ersättning till domänverketsfond för utgifter fiir övertalig personal 1974/75 Utgift 131 696 1975/76Anslag 128 000 1976/77 Förslag 160000 Från anslagetbestrids ersättningar som föranleds av beslut av riksdag (prop. 1933: 233, BaJoU 1933: 1, rskr 1933: 269) angående indragningav viss personal vid domänverket. beräknar kostnaderna tUl ca330 . efler uppräkning av varje pension för med , på 1975års pensionsvärde. Av kostnaderna beräknas kyrkofonden enligt sedvanliga beräkningsgmndersvara för . föreslår därför att anslaget förs upp med , för /77. Jag har ingenerinran mot domänverkels beräkningar av medelsbehovel för näsla budgeiår ochföreslår därför alt anslaget förs upp med . Jag biträder vidare eltav verket lämnat förslag till fördelningenligt sedvanliga regler av de verkliga kostnadema för mellananslaget och kyrkofonden. Jag hemställer alt regeringenföreslår atl 1. besluta alt kyrkofonden för år 1975skall ersätta domänver kets fond för utgifler för övertaUg personal med ,, 2, tillErsättning till domänverkets fond för utgifter för övertalig personal för /77 anvisa elt förslagsanslag av , Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industtideparteinentet 260 E: 1. I statsbudgetenför /76 har under denna anslagsmbrik anvisats ettinvesleringsanslag av 32,2 milj, kr, Däratöver har 15,4 milj. kr. anvisats på tiUäggsbudget I (prop. 1975/76: 25 bU. 11, NU1975/76: 18, rskr 1975/76: 135). Den framlida verksamhetsinriktningenoch organisationsformen för förenade fabriksverken (FFV) har utretts av 1972års FFV-utredning som överlämnade sitt betänkande (SOU 1974: 38),Jag avser att senare föreslå regeringen alt lägga fram proposition i ärendetunder innevarande riksmöle. I avvaktan härpå bör i stalsbudgetförslaget /77 anslaget föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer attregeringen föreslår att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till Byggnader och utrustning för /77 beräkna ettinvesterings-anslag av . 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 261 F: 1. Kraftstationer m. m. 1974/75Utgift 1 638 530 068 Behållning 171 996 279 1975/76 Anslag H 747 500 000 1976/77 Förslag 1 986 000 000 'Härutöver har anvisats , på tilläggsbudget I. inrättades som affärsdrivande verk och fick sin nuvarande organisation efter beslutav och riksdagar (prop. 1961:168, SU 1961:162, rskr1961:368 och prop. 1974: 1 bU. 15 s. 211, NU 1974: 26, rskr 1974: 198). Vattenfallsverkel handhar enligt sin instruktion(1974: 798) statens kraftverksrörelse och kanalrörelsen vid Trollhättekanal samt verkar för en rationeUelenergiförsörjning i riket. Verket ombesörjer också beredskapsplanläggningav rikets elenergiförsörjning. beslutar om leverans avelenergi från verkels anläggningar och fastställer avgifter för sådanleverans. Anläggningar och byggnader som behövs för verksamheten uppförs avverket. Utgifterna förvattenfallsverkets investeringar bestrids från investeringsanslaget till kraftstationerm, m, dels genom inkomstmedel som uppbärs och redovisas av verket, dels genommedel som i övrigt slälls lill verkels förfogande. Vattenfallsverketförvaltar statens aktier i elproduktionsbolagen ,, , , FyriskraftAB, AB Grytforsen, AB Kattstrupe-forsen, , och AB Urne-forsen, i dislributionsbolagen ,AB , AB , , , , AB SkiUingaryds , ABSlenungsunds , Elektriska pislributions AB, , , , AB och AB saml i , AB Kärnkraftutbildning, , , ,och , Ekonomisköversikt m. m. Tillgångarna i statens vallenfallsverksfond uppgick den,30. lill sammanlagt 15 384 milj. kr,, varav 13 575milj, kr, hänförde sig lill naturtillgångar och anläggnuigar, 813 milj. kr,till inventarier och förråd och återstoden till poster åv finansiell natur.Se- Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 262 danskulderna frånräknats var fondens kapitalbehållning 14 765 milj, kr, inkl.balanserade överskottsmedel. resultaträkning framgår av följande sammanställning (i 1 OOO-talkr. 1 565 415 -657 818 2 068 156 -1 118 086 2 288 161 -1 156 962 -403 006 ' Finansiella och extraordinära intäkter och kostnader, netto Resultat före boksluts-dispositioner och skatter 51 000 -25 173 50 000 -28 014 Överskott i medeltal av disponerat statskapital /75 medförde en lägre försäljning avelektrisk energi än beräknat. Det boredde på mild väderlek, försämradindustri-konjunktur, mindre kraftköp från företag med egnavattenkraiftlUlgångar och på effekter av energisparkampanjen. Intäkterna blevhärigenom lägre än vattenfallsverkel hade förutsetts. Begränsaddrifttillgänglighei hos kärnkraflblocken' i påverkade kostnadema,eftersom pro-duktionsbortfaUet måste ersättas med kraftproduktion ioljebaserade anläggningar och genom inköp av kraft. Oljekraftproduktionen kundedock håUas nere till följd av den lägre försäljningsvolymen. Kostna-dena förtjänster och material steg även på gmnd av pris- och lönehöjningar. Efteravskrivningar och finansiella poster m. m. men före bokslutsdispositioner ochkommunala skatter visade verksamheten ett resultat av 612 milj. kr,, vilket är102 milj, kr, bätlre än föregående budgetår. Efter upplösning av lagerreservenmed 50 mUj. kr, och efter skaller återstod elt nettoöverskott om 634 milj. kr,,vilket i överensstämmelse med fastställt avkastningskrav svarar mot enförräntning av det disponerade statskapitalet. Antalet anställdai tjänst hos vattenfallsverket vidslutet av /75 var 11384 mot 11 164 /74 och 10628 /73. Antalet anstäUda har således fortsatt ' Block används som benämning på en enhet värmekälla(t. ex, reaktor) jämte turbiner och generatorer. En enhet bestående av' enbartturbin och generator benämns aggregat. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 263 alt stiga.Personalförslärkningarna har i försia hand berört verkels byggande avdelningar.Även drift- och adminislrationsavdelningarna har krävt ökade personalresurserbl. a. för drift av tillkommande värmekraftanläggningar samt för planering,projektering och kontroll av byggnadsverksamheten. Den förvattenfaUsverket totala belastningen och totalt disponibla energin under de tresenasie budgetåren framgår av följande sammanställning. Belastning (/ GPVIiY Leverans av tillfällig krafl inom och utom landet Disponibel energi (/ GiVli) Inköpt kraft från svenska '1 GWh (gigawattimme) = 1 milj. kilowattimmar. Vattenfallsverketsförsäljning under /75 av normalkraft (fasta leveranser exkl. överföringsförluster) ökade . Ökningstaktenvar något lägre än under närmast föregående budgetår, då den uppgick till . Verkets leveranser tillinduslrin ökade mot under /74, För fleraindustrigrupper specieUt massa- ochpappersindustri samt stålindustri var ökningstakten högre än /74. För andra grupper t, ex, andra metallverk och malmgruvor var den betydligt lägre. Även försäljningenlill kraftföretag ökade något långsammare än under föregående budgetår beroendepå alt exporten och leveranserna tillsamkörande företag minskade kraftigt. Leveranserna lill inhemskaåterdistributörer liksom förbrukningen inom vattenfallsverkets egen detaljdislributionökade däremot med resp, och . 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 264 Under /75 togs i drifl nyavattenkraftanläggningar med en medelårsproduktion av 520 GWh, Den lolalaproduktionen av vallenkraft var 620 GWh högre än under /74,Produktionen av värmekraft ökade med 890 GWh till sammanlagt 4 720 GWh,Kärnkraftverket i svarade för 2 050 GWh. Därigenom kunde produktionenav fossileldad värmekraft minskas jämfört med /74. investeringsanslagoch medelsförbrukning under budgelåren 1972/731974/75redovisas i följande sammanställning (i 1 OOO-tal kr,). Ingående Anslag Medelsför- Utgående 1972/73 58323 1 328 000 1 257 704 128 619 1973/74 128619 1418 000 1384 993 161626 1974/75 161626 1 648 900 1 638 530 171 996 Från investeringsanslaget kraftstationer m. m. hade /75 anvisats sammanlagt 1 648,9 milj, kr,, varav 168,9 milj, kr,på tiUäggsstat I (prop. 1974: 170, NU 1974: 56, rskr 1974: 396), Anslagshöjningenmotiverades ay kostnadsökningar för det lidigare beslutadeinvesteringsprogrammet. Den fastställda investeringsramen var 1635 milj, kr. tog dessulom i anspråk 2,7 mUj. Medlen hade ställts till verkets förfogande för tidigareläggningav vissa investeringsobjekt. I anslagsframställningen för /77redovisar inledningsvis sin syn på nuvarande ochframtida förhållanden på energiområdet. Vad särskilt gäller förbrukningen avoch försörjningen med elektrisk energi framhåller verket i korthet följande. De energipoliiiska beslut som fattades av.riksdagen imaj 1975 innebär bl. a, all tillväxten i energikonsumtionen bör begränsas liU2 % med som basår. fram , Förbrukning avelektrisk energi under, bedöms dock komma att öka per år.Viljeinriktningen är atl stabilisera energikonsum--tionen på enkonstant nivå. Med hänsyn till de väsentliga fördelar som den elektriskaenergin har, är det enligt vattenfallsverkets uppfattning sannolikt altelkonsumtionen inom överskådlig lid kommer att öka, även om den totalaenergiförbrukningen stabUiseras på en nivå. Denlolala förbrukningen av elektrisk energi i under budget- 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet året1974/75 uppgick till ca , vilket innebär en ökning jämfört /74, Det är inle möjligl att dra några slutsatser häravbeträffande elkonsumtionens utveckling. Förhållandena under /74var onormala på grund av oljekrisen. En ovanUgt mild vinter påverkadeenergikonsumtionen under /75, Det är vidare ovisst i vilkenutsträckning konsumtionen har påverkats av det energisparande som oljekrisenutlöste, av den pågående energisparkampanjen och av de energisparstimulerandeåtgärder som har beslutals av statsmakterna. anser att enökning av elkonsumtionen är en rimlig framlidsbedömning, även omen snabbare ökning inte kan betraktas som utesluten. Statsmakterna har anvisat följande ramar för hurbehovet av elektrisk energi skall tillgodoses , Ökningen av vattenkraft med är avsedd att kommatill stånd genom kompletterande utbyggnader i redan exploaterade vallendrag.Enligt vattenfallsverkets mening är de prakiiska möjligheterna alt till år 1985hinna bygga ut vatlenkraftanläggningar för en produktion av per årsynnerligen små i beaklande av de undanlag från prövning enligl vattenlagensom har gjort för huvuddelen av landets outnyttjadevaltenkrafttillgångar. Vattenfallsverkel har undersöktmöjligheterna alt genom samarbele med intressenter med behov av varmvalleneller ånga åsladkomma elt bättre utnyttjande av primärenergin än ikondenskraftverk. Tillsammans med och kommuner driververket sålunda kraftvärmeverk, som producerar både elektrisk energi och hetvattenför fjärrvärme. Preliminära överenskommelser om utbyggnad av kraftvärmeverkföreligger också med och kommuner. Möjligheterna att inslaUerafler anläggningar av delta slag är beroende av kommunernas utbyggnad avfjärrvärmenät oeh industrins behov av ånga. Av betydelse i samrnanhanget ärhuruvida framslällning av elektrisk energi och hetvatten för fjärrvärme ikraftvärmeverk är ekonomiskt ' (terawattimme) = 1 000 milj, kilowattimmar. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 266 konkurrenskraftigt jämfört medandra alternativ. Om kostnaderna för kraflvärmeverk är högre kan det inteförväntas att sådana anläggningar skall bli utbyggda med mindre än allstatsmakterna vidtar ekonomiska stimulansåtgärder. Vattenfallsverketsamverkar inom Cenlrala Driftledningens (CDL) ram med Svenska Värmeverksföreningenför att utvärdera vilken omfattning den forlsalla ulbyggnaden avkraflvärmeverk bör ha. I samarbete med andra företag utreder och projekterarverket även konkreta anläggningar. Bl, a, undersöks möjligheterna att försörjai första hand Stockholms- och Göteborgsregionerna med kärnenergibaserad fjärrvärme. Verket anser all det i praktiken kommeratt visa sig svårt att till rimliga kostnader nå det av statsmakternauppsatta målet att ytterligare elektrisk energi skall kunna producerasi kraflvärmeverk , Industriellamottrycksanläggningar kommer vanligen till utan medverkan från de slorakraftproducenterna. Även om del vore teoretiskt möjligt alt erhålla etttillskolt om elektrisk energi från sådana anläggningar behöver enligtverkels uppfattning stimulansåtgärder utöver nuvarande stöd lillenergibesparande invesleringar inom näringslivet sällas in för alt dettaresultat skall kunna uppnås, Möjlighetema attunder den aktuella perioden utveckla nya alternativ för produktion av elektrisk energi, som kan ge väsentliga bidrag tillelförsörjningen , anser vattenfallsverkel vara mycket små.Om det, som verkel befarar, skulle bli svårt att fullfölja statsmakternasintentioner beiräffande vissa delar av utbyggnadsprogrammet och om ylterligaretillskott av kärnkraft inle kan komma i fråga, kommer resurserna förelproduktion i landet att bli otUlräckliga. Det blir i sä fall nödvändigt attbygga kondenskraflverk baserade på kol eller olja, i den mån del inle visar sigmöjligt och ekonomiskt rimligt alt importera el. Vattenfallsverkelavser att års énergipolitiska beslut förbereda flera tänkbaraalternativ för elproduktion för att önskad handlingsfrihet skaU föreligga. Bl.a. kommer alt undersökas förutsättningarna för att förlägga kärnkraftverk iberg eller under jord. En avhuvuduppgifterna för företag som driver kärnkraftverk är alt tryggaförsörjningen med kärnbränsle. Det svenska behovet av uran synes bli väl tillgodosett dels genom tecknadekontrakt, dels genom den planerade utvinningen av uran i ,Anrikningsljänster har upphandlats i och i Sovjelunionen.Kapacitet för bränsle-tillverkning finnsinom landet. Genom sitt engagemang i Svensk Kämbränsleförsörjning ABoch i Ranstadsprojeklet och genom egna åtgärder tar vattenfallsverket sin delav ansvaret för den långsiktiga försörjningen med kärnbränsle. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 267 Behovet avupparbelningsljänster för utbränt bränsle är läckt genom kontrakt till mittenav 1980-lalel, Vattenfallsverketsdelägarskap i , och samt verkelsintresse att gå in som delägare i Svenska ulgör led i slrävan altåsladkomma en tryggare försörjning på kolväteområdet, utvärderar kontinuerligt nyatekniska metoder för energiförsörjning.Utvecklingsinsatser görs både i egen regi och genom bidrag till andrainstitutioners forskningsarbete. Ett exempel på det senare är den forskning omkärnkraftens säkerhet som bedrivs av siatens kämkraftinspektion. Tillvaltenfallsverkels egna insalser hör utveckling av metoder som höjerdrifttillgänglighelen i kraftstationer och ulveckling av syslem för bättredriftövervakning. Vidare förbällras nätdriflen för undvikande av slorstörningar, studeras ålgärder för alt minskaantalet elektriska olycksfall och undersöks del elektriska fältetsinverkan på människan. Påenergianvändningsområdet studeras nya elvärmelösningar, bl, a. medvärmepumpinstallationer metoder att återvinna energi, nya metoder altutnyttja värmekraflverkens överskoltsenergi, möjligheter att lagra energi etc. Valtenfallsverketstuderar och lämnar slöd även till forskning som är inriktad på alt utveckla nya energikäUor. Sålunda prövas möjligheternaalt utnyttja vindkraft. Verket följer i övrigt inhemska och internationellautvecklingsinsatser avseende exempelvis solenergi, geolermisk energi ochfusionsenergi. Debatten både iSverige och utomlands om kärnkraften har berört fem för säkerheten väsentligaområden, nämligen kärnkraft i normal drifl, haverier i kärnkraftverk, sabotage,bränsle- och avfallshantering samt spridning av plutonium. Vad gällerkämkraftverk i normal drift torde flertalet kritiker medge attförekommande radioaktiva utsläpp sker under betryggande kontroll och att dessautsläpp är mycket små i jämförelse med naturens egen radioaktiva strålningeller annan strålning, som hänger samman med den tekniska utvecklingen. Den tekniskt komplicerade ulbyggnaden avkärnkraftverk nödvändiggör omfattande och noggrann material- ochlillverkningskontroll och funktionsprovning. Trots della måsle man räkna medall fel av olika slag uppträder . Fel som harinträffat i utländska och svenska kärnkraftverk har fått stor publicitet imassmedia. Flertalet fel har dock berört anläggningsdelar, som inte påverkarsäkerheten men begränsar anläggningens produktionsförmåga. Svårigheter ochförseningar som har drabbat svenska kärnkraftverk har väsentligen berott på feli turbin- och generator- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 268 Enligt statenskärnkraftinspektion har det inle förekommit några säkerhetsrisker.Erfarenhetema från idrifttagning av nya stora konventionella värmekraflaggregattyder på att det krävs en intrim-ningsperiod av innanbegynnelsepfoblemen har övervunnits.