prop · FY0320 · 1975-12-31 00:00:00 — Landstingens stöd till länsbiblioteksverksamheten visarstarka variationer från län till län. utgjorde det lägst 110 000 kr.och högst . Det totala landstingsstödet har ökatkraftigt, från 3,5 milj. kr. till 6,0 milj. kr. Länsbiblioteken har den primärkommunala styrelsen somhuvudman även för länsverksamheten. Enligt en gemensam rekommendation frånLandstingsförbundet och Svenska kommunförbundetår 1969 bör emellertidlandstingen beredas tillfälle att utse representanter med rätt att adjungerastill resp. länsbiblioteks styrelse. Denna rekommendation tillämpas i några län. Lånecentralerna är en påbyggnad på länsbiblioleken meduppgift att tillhandahålla sådan speciell litteratur som länsbiblioteken intesjälva kan väntas köpa. De minskar i betydande grad belastningen på det sistaledet i den inhemska lånekedjan, forskningsbiblioteken. Tre lånecentraler har inrättats, förlagda till var sittstadsbibliotek. Lånecentralen i betjänar södra och västra , centraleni och den i . För lånecentralernas verksamhet utgår innevarande budgetårstatsbidrag med tillsammans . 5.1.5 Den statliga tillsynsmyndigheten Genom riksdagsbeslut tillkom en rådgivande ochkontrollerande instans för folkbiblioteken. vardenna instans placerad i SÖ, slutligen som en bibliotekssektion sorterandeunder folkbildningsbyrån inom undervisningsavdelningen för vuxenutbildning. Närstatens kulturråd inrättades överfördes ansvaret för de statligaåtgärderna på biblioteksområdet dit. Efter omläggningen 1965 av det statliga stödet tillfolkbiblioteken har den rådgivande verksamheten dominerat i de statligainsatserna. För dessa uppgifter finns f. n. fem s. k. bibliotekskonsulenter. tillhandahåller biblioteken tjänsteroch material på de områden där fördelar kan nås genom samverkan.Aktiemajoriteten innehas av allmänna biblioteksförening, men enminoritetspost ägs av . Staten är representerad iföretagets styrelse. Bibliotekstjänsts verksamhet har expanderat kraftigt.Omsättningen ökade från 23,6 till 61,4 milj. kr. behandlar främst folkbibliotekensallmänkulturella uppgifter och deras organisatoriska ställning. Verksamheten iövrigt förutsätts bli behandlad av litteraturutredningen. anser att folkbiblioteken intar en centralplats i kulturlivet. De bör därför i flertalet kommuner utgöra deninstitutionella grunden för ett mer differentierat kulturutbud. Biblioteken bör utvidga den avgiftsfriamediedistributionen inom ton-och bildkonsten och så långt möjligt även påfilmområdet. Då bildförsörjningen är ett relativt obearbetat område måste ettutvecklingsarbete här komma till stånd. Länsbiblioteken utgör ett viktigt komplement till delokala biblioteken. För att få en reellt utjämnande funktion är det docknödvändigt att ge dem en i vissa delar ny struktur samt ökade resurser. Länsbibliotekens medieanskaffning bör i störreutsträckning än kunna anpassas till regionens behov. Kursverksamhet,rådgivning och förmedling av kulturarrangemang är andra uppgifter som kanbehöva öka. Nuvarande statsbidrag bör därför förstärkas. Det är rimligt med ett starkare inflytande för landstingenöver länsbiblioteksverksamheten. Formerna för detta inflytande bör emellertidstuderas ytterligare med hänsyn till att länsbiblioteken är kommunalafolkbibliotek. Folkbibliotekens betydelse för litteraturdistributionenblir allt större. har verksamhetsområdet också vidgatsavsevärt vilket gör att biblioteken numera intar en central plats i detkommunala kulturlivet över huvud taget. Utredningen sammanfattar kraven på en effektivbibhoteksorganisa-tion på följande sätt. skall vara lättillgängligtvilket innebär en decentraliserad organisation, tillräckhgt öppethållande,uppsökande verksamhet och enkla rutiner. Den enskilde skall inte av ekonomiskaskäl hindras att utnyttja ; boklånen skall vara kostnadsfria.Bokutbudet skall ha bredd, kvalitet och en sammansättning som svarar motbefolkningens intressen. 1 bibhoteksverksamheten skall finnas starka inslag avallmänkulturell verksamhet. Trots en genomsnittligt god standard uppfyller bibliotekenlångt ifrån alltid de redovisade kraven. Standarden är mycket ojämn,bokbestånden otillräckliga och stora befolkningsgrupper står praktiskt tagetfrämmande för biblioteksverksamheten. De förslag utredningen lägger fram syftartill en standardutjämning och standardförbättring i dessa avseenden. Utredningen redogör för den diskussion som förs i Sverigeangående behovet av lagstiftning på biblioteksområdet och berör ävenmotsvarande förhållanden i andra länder. Utredningen konstaterar sammanfattningsvis att enlagstiftning som enbart ålägger kommunerna att upprätta bibliotek numera inteskulle fylla någon funktion eftersom folkbibliotek efter denkommunsamman-läggning som genomfördes finns i alla kommuner.Ä andra sidan skulle en lagstiftning som ger preciserade normer förverksamheten kunna motverka sitt syfte eftersom normer snabbt föråldras ochminiminormer kan få en utvecklingshämmande effekt. En effektiv metod attpåverka utvecklingen i gynnsam riktning är då snarare bestämmelser som ger encentral myndighet resurser och möjligheter att ge vägledning åt bibhoteken. Detbör även beaktas alt en lagstiftning med krav på ökade ekonomiska insatser frånkommunerna påverkar den allmänna kostnadsfördelningen mellan stat och kommuner. Utredningen är inte beredd att föreslå någon lagstiftningsom skulle binda kommunerna på biblioteksområdet. Det finns enligt utredningensmening all anledning att förmoda att kommunernas engagemang kommer attfortsätta utan statlig detaljreglering. är del angeläget allstatsmakterna fastställer vad som är folkbiblioteksverksamhetens mål och vemsom har ansvaret för verksamheten på olika nivåer. Det statliga stödet till länsbibliotek och lånecentralerregleras genom Utredningen föreslår att till dennakungörelse fogas ett avsnitt som preciserar biblioteksverksamhetens syfte ochfastslär kommunernas ansvar för den lokala biblioteksverksamheten varvidkostnadsfria boklån och samverkan kommunerna emellan anges som grundläggandeprinciper. Om den ojämna biblioteksstandarden skulle visa sig blibestående eller utvecklingen inom biblioteksområdet skulle la en annanriktning, anser dock utredningen att frågan om bibliolekslagstiflning på nyttkan komma att aktualiseras. 5.3.3 Stöd åt kommunala bibliotek För att öka bibliotekens möjligheter att effektivt bidragatill litteraturspridningen finner utredningen att två frågor står iförgrunden. Den ena frågan gäller utjämnande av standarden biblioteken emellan,den andra främjande av den externa biblioteksverksamheten, dvs. verksamhetenutanför lokaler, främst då på arbetsplatserna. I dessa bådasammanhang kan särskilda statliga bidrag vara av väsentlig betydelse. En radviktiga åtgärder bör dock kunna genomföras av kommunerna inom ramen för redanutgående anslag och i vissa fall finns anledning till omprioriteringar avbibliotekens service främst till de nu missgynnade gruppernas förmån.Kommunerna förutsätts i sin planering ägna särskild uppmärksamhet åt åtgärdersom kan leda till bättre och vidgat utnyttjande av bibliotekenslitteraturservice. Utredningen pekar på tre typer av statliga åtgärder föratt komma till rätta med den ojämna standarden. För det första kan man genominformation, råd och exempel stimulera kommunerna till insatser påbiblioteksområdet, för det andra kan selektivt statligt stöd ges tillupprustning av ineffektiva biblioteksenheter och för det tredje kanlänsbiblioteken ges möjligheter och resurser att åtminstone temporärt övertabokförsörjningen i kommuner som saknar förutsättningar att själva sköta denna. En ökad användning av b o k b u s s a r är ett verksamtsätt att lösa glesbygdens biblioteksprobicm. I glesbygden är bokbussenöverlägsen varie annan form för lilteraturdistribution. Bidrag för inköp avbokbuss bör utgå till kommuner med stor glesbygd och förhållandevis svag ekonomioch bör ges utan krav på motprestation från kommunens sida. Omkring 150 kommuner torde kunna komma i fråga för sådanabidrag. Det totala anslagsbehovet kan beräknas till 18,75 milj. kr. Vid enfördelning blir årskostnaden 3,75 milj. kr. Med hänsyn tillåteranskaffningsbehovet kommer dock ett visst medelsbehov att kvarstå ävenefter femårsperiodens utgång. För att uppnå en jämnare biblioteksstandard mellankommunerna är statliga engångsinsatser nödvändiga i kommuner med svagbiblioteksorganisation. Bidrag bör utgå till upprustning av främst ettgrundbokbestånd både allmänt och för att möjliggöra decentralisering avutlåningen. ramen för de s. k. punktbidragen bör en ny bidragsform,upprustningsbidrag, inrättas. Bidraget skall i princip ha karaktären avengångsbidrag men bör kunna fördelas på högst . För ått komma i fråga förbidrag bör en kommun kunna styrka föreliggande behov, bl. a. de befintligabiblioteksresurserna i relation till befolkning och bebyggelse, samt utfästasig att svara för de driftkostnader som följer av upprustningen. 1 särskildafall bör bidrag kunna utgå utan krav på motprestation. Bidragens övre gräns börsättas vid . Med 2030 bibliotek som ansöker om bidragberäknas det årliga anslagsbehovet uppgå till 2 milj. kr. Bidragstypen börkunna avvecklas senast efter en tioårsperiod. Utredningen anser det viktigt att biblioteken bedriver enextern utlåningsverksamhet. Framför allt har arbetsplatsutlåningen visat sigvara en effektiv metod att nå grupper som inte varit i kontakt medbiblioteket. Verksamheten är kostnadskrävande och för att kommunerna i någonstörre omfattning skall ta upp den behövs ett flerårigt statligt stöd. Dettabör syfta till att minska initialkostnaderna och bör utgå under högst iföljd varefter kommunen förutsätts ta på sig det ekonomiska ansvaret.Utredningen föreslår att bidrag med högst . utgår för verksamhetpå arbetsplats med minst 100 anställda. Undantagsvis bör även arbetsplatser medfärre än 100 anställda kunna komma i fråga för bidrag. Arbetsplatsen börbesökas av bibliotekarie minst en gång . Stödformen beräknas under detförsta året vara aktuell för ett par hundra arbetsplatser. Under det andra ochtredje året beräknas 300 resp. 400 nya utlåningsställen tillkomma. Det förstaårets kostnad på 1 milj. kr. ökar därigenom till 4,5 milj. kr. under det tredjeåret för att därefter stanna på denna nivå tills reformen genomförts i sinahuvuddrag. Utredningen anför vidare att statligt bidrag bör kunnautgå till inrättande av filialer eller utlåningsstationer samt till apparaturför musikålergivning och liknande materielkostnader för allmänkulturellverksamhet. Där så är motiverat bör bidrag kunna utgå utan krav på ekonomiskmotprestation av kommunen. tillgängliga medel för punktbidrag samt de föreslagnamedlen för bidrag till inköp av bokbussar, till upprustning av bibliotek, tillbiblioteksverksamhet på arbetsplatser samt övriga lokala initiativ bör förassamman till en anslagspost. Bidrag till kommunala bibliotek under anslagetBidrag till folkbibliotek. De medel från posten Utvecklingsverksamhet m. m.som f. n. utgår till experter för utveckling och planering samt tillinformationsåtgärder och övriga centrala åtgärder bör ställas till det centralabiblioteksorganets förfogande och redovisas under anslaget till detta. Folkbibliotekens allmänkulturella verksamhet bör enligtutredningens uppfattning j stödhänseende jämställas med liknande verksamhetbedriven av andra institutioner. Det bör prövas om inte även biblioteken skall kunna få del av det lokala aktivitetsstöd och de statsbidrag till kulturarrangemang, som föreslogs avkulturrådet. Gällande bestämmelser för statligt stöd till kommuner förnybyggnad, ombyggnad och inredning av bibliotekslokaler hör ses över.Folkbibliotekslokaler inrymda i en skola bör i bidragshänseende kunnajämställas med skollokaler. Kvarterslokaler som innehåller bibliotek bör kunnabyggas med statliga bostadslån. Vidare bör prövas i vad mån stödet tillallmänna samUngslokaler även skulle kunna omfatta lokaler som i första handavsetts för biblioteksändamål. Frågan om litteraturen i skolan, skolbiblioteksverksamheteninbegripen, har studerats av en särskild expertgrupp under ordförandeskap avutredningens ledamot . Gruppens arbete har redovisats ibetänkandet Litteraturen i skolan. Utredningen anser sig sakna kompetens föratt ta närmare ställning till de olika detalj förslagen men utgår från att deprövas i de instanser som formar skolans och då särskilt svenskämnets fortsattautveckling. Utredningen redovisar dock några allmänna synpunkter ochbetonar därvid vikten av att barn och ungdom får god tillgång till böcker.Skolbiblioteket måste i detta sammanhang tillmätas en stor betydelse.Skolbiblioteket har till uppgift att dels vara ett arbet.sinstrument iundervisningen, dels svara för utlåning av böcker för fri läsning.Utlåningsverksamheten är en del av skolans pedagogiska verksamhet och bör varainordnad i denna. Skolans boksamlingar bör vara tillgängliga hela dagen.Tillgången på skönlitteratur bör vara riklig och mångsidig. Utlåningen börintensifieras och en nära samverkan förekomma mellan skolbibliotek ochfolkbibliotek. SÖ bör fä i uppdrag all utarbeta föreskrifter enligt dennamålsättning för skolbibliotekens arbete. Detta förutsätter attskolbiblioteksverksamheten får ökade ekonomiska resurser. 5.3.5 Stöd åt länsbibliotek Det fortlöpande statliga stödet tillfolkbiblioteksverksamheten bör främst koncentreras till länsbiblioteken.Verksamheten vid dessa bör utökas så att kommunerna ges ett effektivare stöd.Äv särskild vikt är att länsbiblioteken får till uppgift att bevaka litteraturförsörjningeni länet och göra de framställningar och förslag som kan föranledas därav.Bevakningsuppgiften bör inriktas på erfarenhetsmässigt eftersatta grupper, t.ex. glesbygdsbefolkning, kulturfattiga befolkningsgrupper, handikappade,språkliga minoriteter och vuxenstuderande. I anslutning till denna uppgift bör länsbiblioleken kunnaträffa avtal med kommun som saknar resurser för en tillfredsställandebiblioteksverksamhet om att mot ersättning temporärt helt eller delvis överta litteraturförsörjningen i kommunen. Till tillsynsmyndighetensförfogande bör ställas . för bidrag till länsbibliotek som åtar sigsådana uppgifter. I den av utredningen föreslagna litteraturstödsmodelleningår att länsbiblioteket får ett antal böcker att fördela förbiblioteksverksamhet i länet enligt de riktlinjer som kan komma att moddelas avdet centrala biblioteksorganet. Länsbiblioteken bör ges utökade uppgifter när det gälleratt samordna och förmedla information om litteratur och bibliotek till länetsallmänhet. Landstingen, som ger betydande bidrag tilllänsbibliotekens verksamhet men som av formella skäl inte kan vararepresenterade i dessas beslutande organ, bör ges större möjlighet tillinflytande på verksamheten. Delta kan ske genom att i kommuner medlänsbibliotek två representanter för adjungeras till biblioteketsstyrelse. Eventuellt kan också ärenden rörande länsverksamheten delegeras tilllänsbibliotekarien, som innan han fattar beslut skall höra representanter.Rekommendationer i de berörda frågorna bör utfärdas av Svenska kommunförbundetoch . Den interurbana låneverksamheten mellan länsbibliotek/lånecentraleroch kommunala bibliotek är av fundamental betydelse i det svenska lånesystemet.Detta gäller även för genomförandet av utredningens förslag om invandrarnasbokförsörining. För att underlätta interurbanlåneverksamheten bör de lokalabiblioteken slippa betala returporto för lånade böcker. Dessa kostnader bör istället debiteras de långivande biblioteken enligt reglerna för svarstillstånd. En förutsättning för att länsbiblioteken skall kunna ta päsig vidgade uppgifter är att de ekonomiska resurserna förstärks. Utredningengår inte in på kostnadsfördelningen mellan stat, landsting och kommun men delaruppfattningen som framförts från kommunalt håll att stat och landsting skallbekosta länsverksamheten. Vad gäller kostnadsfördelningen mellan stat ochlandsting är det enligt utredningen motiverat att staten ensam svarar för kostnadernasom följer av de framlagda förslagen. De utökade uppgifterna kräver främst personella förstärkningar.Utredningen beräknar att det kommer att krävas ett tillskott till varjelänsbiblioteks personal motsvarande två bibliotekarietjänster och en biträdestjänst.Av bibliolekarietjänslerna bör en avse verksamhet bland barn och ungdom. Kostnaderna för de nya tjänsterna uppskattas till 140 000kr. För den utökade informationsverksamheten och förreturportoavgifter i den interurbana låneverksamheten beräknas kostnadernatill . Det nuvarande statsbidraget till länsbibliotekenföreslås således höjt med . per bibliotek, med undantag för Gotlandslän, där ökningen på grund av de särskilda förhållandena bör begränsas till . Till detta kommer det belopp som beräknas för kompensation tilllänsbiblioteken vid övertagande av bokförsörjning i enskilda kommuner, . Den totalakostnaden för utredningens förslag beträffande länsbiblioteken uppgår såledestill . Dessutom föreslås i annat sammanhang ett engångsanslag tillinköp av litteratur på invand rarspråk. 5.3.6 Stöd åt lånecentraler Lånecentralerna fyller en viktig funktion som det sistaledet i folkbibliotekens låneorganisation. Någon fjärde lånecentral bör f. n.inte inrättas. Däremot bör nuvarande lånecentralers resurser förstärkas. Deberörda kommunerna har vid olika tillfällen framhållit att servicegraden måstesänkas om inte full kostnadstäckning erhålls. Utredningen delar uppfattningenatt staten skall svara för hela kostnaden för lånecentralerna. Samma principerför portokostnader som föreslagits för länsbiblioteken bör gälla förlånecentralerna. Utredningen föreslår en ökning av statsbidragen i förhållandetill de /74 anvisade medlen med . Därtill kommer de iannat sammanhang föreslagna medlen för anskaffande av litteratur påinvandrarspråk. Från bibliotekshåll har föreslagits inrättande av ettdepåbibliotek med ungefär de uppgifter som det danska depåbiblioteket har.Utredningen anser att de aktuella uppgifterna i första hand bör kunna handhasav länsbibhoteken och lånecentralerna. 5.3.7 Den statliga tillsynsmyndigheten Utredningen ansluter sig till det av kulturrådetframförda, sedermera genomförda förslaget att folkbiblioteksärendena bör förasöver från SÖ till och framhåller att det nya organet i förstahand bör ha rådgivande uppgifter men att det bör ha uppgiften somtillsynsmyndighet för den av statsmedel bekostade folkbiblioteksverksamheten.Till uppgifterna bör också höra att fördela de statliga bidragen tillfolkbiblioteksverksamheten och att organisera försöksverksamhet i denutsträckning medel ställs till förfogande för ändamålet. En särskild biblioteksstyrelsebör inte nu komma till stånd. Åtgärder bör dock vidtas för att skapa former församverkan mellan folkbiblioteken och andra bibliotek och för gemensam planeringpå biblioteksområdet. För att skapa ett brett undertag för ställningstaganden ibiblioteksfrågor inom föreslår utredningen att den nämnd förlitteratur och bibliotek som föreslog inrättad delas upp på tvåsektioner nämUgen en för bibliotek och en för litteratur. Det är väsentligt att avdelningen för biblioteksfrågorinom får tillräckliga resurser för rådgivning och informationtill biblioteken och att även medel för andra centrala åtgärder till främjandeav folkbibliotekens verksamhet ställs till dess förfogande. En till kulturrådetknuten konsulentverksamhet bör ge möjligheter till rådgivning inom centrala områden av biblioteksverksamheten. Syftetbör vara dels alt stimulera biblioteken till åtgärder, dels alt verka för attåtgärderna är rationella i effektivitets- och kostnadshänseende. Bibliotekstjänsts verksamhet har expanderat snabbt, ochdet finns anledning anta att bolaget skall kunna utvidga sin serviceytteriigare. I den föreslagna htteraturstödsordningen kommer Bibliotekstjänstsansvar att öka i flera olika sammanhang. Utredningen konstaterar att Bibliotekstjänsts sambindninghar en central roll för bibliotekens bokinköp och att det med hänsyn tillföretagets reella monopolställning är av största vikt att lektorerna vid sinbedömning av nyutkomna böcker lägger sig vinn om opartiskhet och saklighet.Även om sambindningen f. n. fungerar tillfredsställande bör utvecklingenregelbundet studeras av en utomstående instans. Bibliotekstjänst bör beredaintresserade parter tillfälle att utse ledamöter i förvuxenlilteralur, såsom nu sker vad beträffar ochungdomslitteratur, och anmoda lämplig utomstående instans att utse ordförande inämnderna. 5.4 Remissyttrandena 5.4.1 förslag Remissinstansernas synpunkter på förslagrörande folkbiblioteksverksamheten sammanfattades i prop. 1974:28 på följandesätt (s. 204, 205). Remissinstanserna accepterar i allt väsentligtkulturrådets syn på folkbiblioteken. Bedömningen av deras betydelse ochframtida uppgifter delas bl. a. av kungL , ,, forskningsbiblioteksrådet, styrelsen för Sverigesförfattarfond. , Författarcentrum,Litteraturfrämjandet, , ABF och LO. Folkbibliotekens betydelse för befolkningen i glesbygd,för invandrare, handikappade, institutionsvårdade och barn understryks av olikaremissinstanser som pekar på behovet av ytterligare insatser fördessa grupper. Vidare markeras bibliotekens betydelse för föreningsliv ochfolkbildningsarbete. En rad remissinstanser bl. SÖ, ABF och ett antalkommuner betonar att folkbiblioteken behöver ökade ekonomiska resurser ochförordar ett statligt stöd. SÖ accepterar utvidgningen av bibhoteksverksamhetenmen vill kraftigare understryka den informationsförmedlande funktionen. SÖanser att den bok- och informationsförmedlande servicen vid många bibliotek är otillräckligt utbyggd. Teater- och musikrådet anser att förstärkta personalresurser för folkbiblioteken är en avde viktigaste kulturpolitiska insatserna just . Flera remissinstanser, bland dem ,några kommuner, allmänna biblioteksförening och , uppmärksammarstandardskillnaden mellan biblioteksväsendet i olika kommuner. finner detotillfredsställande att inte framlägger några konkreta förslag tillresursutjämning. a. anser all en bibliotekslag skulle motverkadessa skillnader. Några remissinstanser, däribland forskningsbiblioteksrådetoch , beklagar att samspelet mellan folkbibUoteken och de vetenskapligabiblioteken inte uppmärksammats. Några remissinstanser, däribland , uttrycker oro för att folkbibliotekens situation inte blirtillfredsställande behandlad då och litteraturutredningen endasttar upp delaspekter. kommun förordar därför en utredning om folkbibliotekensställning och ekonomi. Konsekvenserna av förslag förbihliotekarieutbildningen tas upp av bl. Skolan anseratt förslag innebär att utbildningen vid skolan måste förändrasoch att större utrymme måste ges åt moment som kulturdistribution och kulturpedagogik.Också nya medier kräver en förändrad utbildning. syn på länsbiblioteken accepteras i alltväsentligt av remissinstanserna. Förslaget om ökade resurser till länsbiblioleken förkurser, rådgivning och förmedling av kulturarrangemang stöds bl. a. av kungl.biblioteket, SÖ, forskningsbiblioteksrådet, styrelsen för Sverigesförfattarfond, några landsting, några kommuner och . förordar att länsbibliotekenfår en ny organisatorisk struktur med starkt landstingsinflytande.Landstingsförbundet, några landsting och några kommuner anser att frågan omökat landstingsinflytande över länsbiblioteken behöver analyseras närmare.Länsberedningen och bl. a. finner inga skäl för enändring av huvudmannaskapet. ABF och Litteraturfrämjandet anser att biblioteken bör gesen organisation som överensstämmer med vad som kommer att tillämpas för andralokala och regionala institutioner. Skillnaderna i standard i biblioteksverksamheten i olikakommuner berörs av några remissinstanser. Vuxenskolan och kommun ser standardskillnadernafrämst som ett glesbygdsproblem. Kommunreformen bör enligt och kommunalekonomiska utredningen medföra en minskning av standardskillnaderna.