prop · FY0355 · 1975-12-31 00:00:00 — Avbytarverksamhetenkommer att delvis finansieras med medel inom jordbruksprisregleringen. Det ärdärför enligt utredningen nödvändigt med en viss statlig insyn genom entillsynsmyndighet. Utredningen finner det lämpligt, att huvudmannen upprättaren verksamhets- 1975: 55 14 planför och en årsredogörelse för det närmast föregående året.Dessa handlingar bör granskas och godkännas av tUlsynsmyndigheten. Härutöverbör denna utöva en allmän tUlsyn av att systemet drivs enligt fastställda riktiinjer.Vidare föreslås att regler för taxesättnmg och avgiftsredu<;ering utfärdasav tillsynsmyndigheten efter samråd med huvudmannen. Lantbruksstyrelsenförordas som tillsynsmyndighet. Utredningenföreslår vidare att huvudmannen och tillsynsmyndigheten vid sin sida har enrådgivande nämnd, benämnd lantbrukets avby-tarnämnd, med uppgift att itilldessa förmedla önskemål från olika av verksamheten berörda intressegrupper,samt föreslå åtgärder m.m. rörande avbytarsystemets drift och utveckUng. Inämnden bör ingå representanter för berörda organisationer och myndigheter.Även på regional nivå kan behov finnas av avbytarnämnder. Föratt stimulera en bred och stabil anslutning till avbytarsystemet föreslårutredningen att jordbrukare som binder sig för att utnyttja avbytarsystemetstjänster regelbundet ges vissa förmåner framför andra. Två olika taxor benämndataxa A och taxa B föreslås. Dagavgiften enligt taxa A bör täcka åtta timmarsarbetskostnad inkl. sociala avgifter. Avgifterna enligt taxa B bör täcka sammakostnader som i taxa A samt en genomsnittlig resekostnad per avbytardag. Denlägre taxan är i första hand avsedd för abonnemang. Utredningenhar ansett det angeläget att den nya avbytarorganisatio-nen kan tillämpaavgifter, som underlättar för ett större antal mjölkproducenter att utnyttja avbytare.Förslag tUl avgiftsnormer har därför utarbetats. Principen att deltagandejordbrukare endast skall behöva betala för den tid som man utnyttjar avbytareneffektivt har därvid varit vägledande. Stor vikt har också fästs vid att deföreslagna reglerna skall vara lätta att tUlämpa, Det samband mellan arbetsåtgångoch besättningsstorlek som finns inom mjölkproduktionen har tagits till utgångspunktvid utarbetandet av nedanstående förslag till reducering av dagavgiften för mjölkproduccnter. Besättningsstorlek Avgifti % av full Somframgår av tablån har utredningen inte ansett det motiverat attavgiftsreducering skall utgå för besättningar med högst tre kor. Besättningsstorlekenär inte den enda avgörande faktorn för arbets-åtgången i en mjölkbesättning.Ladugårdens byggnadsstandard och tekniska utrustning är andra viktigafaktorer. 1975: 55 15 påett flertal faktorer anses dock bli mycket svår att praktiskt tillämpa. Denföreslagna taxedifferentieringen är enligt utredningens bedömning enkel att tiUämpaoch bör kunna fungera väl enligt sitt syfte. Det kan dock i enstaka fall varamotiverat att frångå de föreslagna normerna. Utredningen framhåller att skälkan anföras för att avgiftsreduceringen också skulle omfatta andra animalieproducenler.Detta kan dock leda till svårigheter i uppbyggnadsskedet. Enligt utredningensmening bör det därför ankomma på den rådgivande nämnden att efter lämplig tidutvärdera effekterna av det tillämpade taxesystemet och med ledning däravföreslå förändringar. Dåefterfrågan på avbytartjänster åtminstone tillfälligtvis kan förutsättas blistörre än tUlgången måste vissa prioriteringsregler finnas. Detta gäller såvälbeträffande abonnemangen som vid övrig avbytarhjälp. Vid konkurrens omsystemets tjänster vad gäller abonnemang anser utredningen det rimligt attmjölkföretag prioriteras framför företag med annan driftsinriktning.Familjejordbruk bör likaså äga företräde gentemot övriga företag. I övrigt börprioritering ske med hänsyn till typen av den avbytarhjälp som efterfrågas, Avbytarhjälpvid sjukdom bör äga hög prioritet. För att få en konsekvent tillämpning överhela landet bör enligt utredningens uppfattning en förhållandevis detaljeradprioriteringslista finnas. Listan bör fastställas av tUlsynsmyndigheten eftersamråd med huvudmannen. Försöksverksamhetendisponerar för /75 ett anslag på 2 milj, kr. Med hänsyn till deplaner på utbyggnad av verksamheten som f, n. föreligger inom LRF förutsätterutredningen att ett belopp av storleksordningen 510 milj. kr. behöver ställastill förfogande under /76. Verksamheten kommer sedan att utökassuccessivt. Precisering av medelsbehovet bör göras i samband med överläggningarnaom jordbruksprisregleringen. En inom samtliga län utbyggd verksamhet medförhållandevis hög ambitionsnivå beträffande avbytarhjälp vid sjukdom ochkortare semester bedömer utredningen kräva ett årligt belopp av 2030 milj. kr.mätt i dagens penningvärde och kostnadsnivå, utöver inflytande avgifter. Iförsta omgången bedöms ca 500 avbytare komma att behövas för verksamheten.Utredningen anser att rekryteringen till avbytartjänsterna skall ske genom denoffentliga arbetsförmedlingen. Härvid får liksom hittUls förutsättas kontaktmellan verksamhetslednlngen och länsarbetsnämnden, eftersom man söker avbytaremed bostadsorter inom skilda arbetsförmedlingskontors verksamhetsområden. Ilän, där arbetslöshet bland lantarbetarna förekommit och alltjämt utgör ettproblem föreslås att arbetslösa lantarbetare i första hand bör erbjudas sådanaanställningar. I andra län blir det i praktiken andra kategorier yrkesverksammamen undersysselsatta inom jordbruket, som främst kommer ifråga för arbetserbjudande.I de fall deltidsanställning av avbytare före- 1975: 55 16 kommerframhåUer utredningen angelägenheten av att arbetstiden för de deltidsanställdaalltid blir så lång alt tröskelvärdena för att omfattas av arbelsmarknadsförsäkringssystemetm. m. uppnås. Det har vid försöksverksamheten visat sig att det f. n. i vissalän föreligger viss brist på kunniga och erfarna djurskötare. Flertalet av demsom nu ingår i försöksverksamhetens avbytarkår har genomgått antingen två ellerfem veckors arbelsmarknadsulbildning innan de började sin tjänstgöring.Utbildningen har bekostats av arbetsmarknadsverket. bör kravet på avbytarnas utbildning ställas högt. Det är därförangeläget att utbildningskurser av samma omfattning och med i stort sett sammauppläggning som i försöksverksamheten även kan genomföras för det permanentasystemet. Utredningen anser att denna utbildning bör ägna uppmärksamhet åtfrågor, som är specifika för anställning som avbytare samt åt arbetarskydds-och arbetsmarknadsfrågor. Utredningen anser det vidare önskvärt att samtliga avbytarekan beredas möjlighet tUl några dagars årlig fortbUdning. Utredningensförslag till Eivbytarsystem inom jordbruket tUlstyrks av remissinstanserna. Lantbruksstyrelsenframhåller att behovet av avbytare inom jordbruket är stort, särskilt vidföretag med mjölkproduktion. Det är därför synnerligen angeläget att joridbrukaresom behöver och önskar avbytare bereds möjligheter att köpa sådan service tillrimligt pris. understryker betydelsen av ett avbytarsystemför att stimulera yngre jordbrukare till etablering inom mjölkproduktionen.Liknande synpunkter framförs även av LRF. LRFdelar utredningens allmänna syn på verksamhetens uppbyggnad och utveckling.Även om verksamheten i första hand baseras på abonnemangsteckning för la 2dagars avbytarhjälp måste, enligt LRF:s uppfattning, målet förverksamheten vara att snabbast möjligt utvidga denna till att erbjuda hjälp förenstaka ej kontrakterade dagar, vid sjukdom, kortare semesterperioder och mUitärrepetitionsutbildning. Förbundet understryker att en bred abonnemangsverksamhetär en nödvändig förutsättning för att det angivna målet skall kunna infriassamt alt en begränsning till jordbruk av viss storlek eller produktionsinriktninginte bör ske. RRVtillstyrker att LRF blir huvudman för verksamheten och att lantbruksstyrelsenblir tiUsynsmyndighet. anser att lantbruksstyrelsen börbli tillsynsmyndighet och att en central i avbytarfrågorbör inrättas. LRF tUlstyrker till alla delar utredningens organisationsförslag. Vadgäller den lokala, arbetsledningen anser attorganisationsenheterna bör följa länsindel- ningen,då en indelning i större områden skulle innebära sämre möjUgheter tiU en smidiganpassning i fråga om den dagliga verksamheten. Förbundet anser vidare detviktigt att den lokala arbetsledningen kommer atl anförtros en organisationmed erfarenhet och särskilt under uppbyggnadsskedet anpassningsbarapersonella resurser. Hushållningssällskapen har förklarat sig beredda att tapå sig ansvaret för den lokala arbetsledningen. betonar vikten av att elt rådgivande organ förverksamheten inrättas i vilket såväl arbetsmarknadsverket som arbetstagarnasorganisation är representerade. Vadbeträffar prissättningen på avbytartjänsterna ansluter sig lantbruksstyrelsen iprincip till utredningens uppfattning att systemet för prissättningen bör varaschablonarlat och enkelt att tUlämpa särskilt i början av verksamheten för attefter hand som erfarenheterna ökar alltmer förfinas. Den föreslagna mallen förprisdifferentiering tillstyrks också men styrelsen förutsätter alt densuccessivt kommer att få justeras allteftersom erfarenheterna av desstillämpning framkommer. LRFtillstyrker likaså principen att avgifterna differentieras på basis av besätlningsstorlekoch förutsätter att tillsynsmyndigheten efter förslag av huvudmannen ochhörande av avbytarnämnden fastställer den tekniska konstruktionen för avgifterna,så att det blir möjligt att skapa enkla och rationella administrativa rutiner. LRFställer sig tveksam till förslaget om att jordbrukare med färre kor än fyrainte skall kunna erhålla hjälp till nedsatt pris. Det bör enligt LRF:s meningfå ankomma på avbytarnämnden att pröva denna fråga. Ifrågaom finansieringen av verksamheten påpekar statens jordbruksnämnd att enligt1974 års riksdags beslut angående jordbruksregleringen skall under budgetåret1975/76 och 1976/77 80 resp, 50 mUj. anslås till bl. a. utbyggd låginkomstsatsningoch ävbytarverksamhet. Nämnden har ingen erinran mot utredningens förslag tillfinansiering av verksamheten. LRFförutsätter, att finansieringen av avbytarverksamheten, till den delkostnadstäckning inle sker genom avgiftsupptagning, sker genom ianspråktagandeav medel, som anvisas i nu löpande prisöverenskommelse mellan staten ochjordbruket. utgår LRF från att vad som skall täckas denna väg. liksomhittUls skall vara kostnaderna för avbytarnas resor, spilltid samt för centraloch regional administration. Lantbruksstyrelsenunderstryker vikten av utbildning. Avbytar-na bör få både god grundutbildningoch årlig fortbildning. Avbytare bör kunna rekryteras inom såväl jordbrukar-och lantarbetarkretsar som andra yrkeskategorier efter till behov ochförkunskaper anpassad utbildning. finner det angelägetatt rekryteringen av avbytare i första hand sker bland arbetslösa och undersysselsattainom jordbruket. 1975: 55 Ig Fleraskäl talar härför och det viktigaste är alt de berörda kan finna ensysselsättning som nära anknyter till den de friställts ifrån. De uppfyller iallmänhet också villkoren för att erhålla arbetsmarknadsutbildning, vilket förden enskilde är en fördel. Rekryteringen av avbytare bör ske i samverkan medarbetsförmedlingen. Styrelsen är beredd att med de medel, som står tillarbetsförmedlingens förfogande medverka till att anställning av berörda grupperunderlättas. Den av styrelsen och anordnadearbetsmarknadsutbildningen bör utnyttjas. Den årliga fortbildningen bör dockanordnas och finansieras av hu-vud-mannen eUer tillsynsmyndigheten. Utredningenav jordbruk:!- och trädgårdsnäringens arbetskraftsförhållanden framhåller attenligt de principer som gäller för arbetsförmedlingens verksamhet kan inle lediganmäldaplatser exklusivt disponeras för viss eller vissa kategorier av arbetssökandeoch alltså inte heller för arbetslösa. Med hänsyn härtill kan tillifrågavarande anställningar även anvisas personer som redan har arbete inomjordbruksföretag eller som av olika skäl temporärt arbetar utanför näringen. Arbetsgivarenhar dock möjUghet att vid sidan om lämplighetsaspekten också beakta sociala omsläncligheter,exempelvis arbetslöshet, i samband med anställandet. LRFpåpekar, att det skulle öka verksamhetens smidighet och anpassningsförmågatill uppkommande "nödsituationer" t. ex. vid avby-tares sjukdom ochvid utbredda epidemier med många sjuka inom jord-brukarkåren etc, om man i vissutsträckning kontraktsband personer kunniga i djurskötsel att i sådanasituationer rycka in med kort varsel för s. k. visstidsanställning. anser att utredningen överskattat antaletarbetslösa lantarbetare som kan tänkas besitta tillräckliga yrkeskvallfikationeroch'eller intresse för att vara aktuella för avbytarverksamheten. Som stöd fördenna uppfattning pekar föreningen på att det trots den stora brist på djurskölarpersonalsom rått och som ytterUgare förvärrats inte gått att blandarbetslösa lantarbetare rekrytera mer iin enstaka djurskötare. Det föreliggeren uppenbar risk för att avbytarverksamhetens behov av kunnig personalallvarligt kommer att förvärra den redan hårt ansträngda djurskötar-sltuatlonen.Omedelbara åtgärder bör vidtagas för att stimulera intresset föryrkesverksamhet inom djurskötseln framför allt bland eleverna vidlantbruksskolorna och underlätta för dessa att få erforderlig utbUdning ochpraktik. understryker utredningens förslag att anstäUning som avbytarei första hand skall erbjudas arbetslösa lantarbetare i de områden där sådanafinns. Den kraftiga rationaliseringen inom jordbruket har hårdast; drabbat deanställda som friställts i stor utsträckning. När nu nyasysselsättningstillfällen skapas inom jordbru- ketbör det enligt förbundet vara självklart att den tidigare friställdaarbetskraften har företräde. 5 Anslagsframställning för /76 Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område 1973/74Utgift 837 296 426 1974/75 Anslag 2 125 000 000 1975/76 Förslag 2 600 000 000 Under anslagetanvisas medel för olika prisreglerande åtgärder, bl. a. för den internaprisutjämningen. Från anslaget utgår vidare ersättning till jordbruket tillföljd av prisstoppet på vissa livsmedel och för de prissänkningar på en del avdessa livsmedel som gjordes . För de varor som omfattas avprisstoppet har statens jordbruksnämnd, enligt beslut, fått Kungl. Maj:tsbemyndigande att vidta åtgärder för att eliminera icke önskvärda följder avprisstoppet för importen av dessa varor. Beräknad ändring 1975/76 PrisutjämningErsättning till till följd av prisstopp ra. m. Läginkomstsatsn ing Ävbytarverksamhetinom jordbruket Ersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanenDiverse kostnader 1 929 000 000 90 000 000] 2 125 000 000 + 10 000 000 4- 25 000 000 -f 370 000 000 -t- 80000000 -f 221 000 000 -t- 80 000 000 -f475 000 000 Internprisutjämning utgår i anledning av vissa åtgärder inom EFTA och EG för vissajordbruksvaror tUl livsmedelsindustrin vid tillverkning av choklad- och konfektyrvaror,biscuits och wafers, frukostflingor, senap, såser och soppor samtfiskkonserver o. d,, ävensom på mellanöl och starköl. Enligt beslut av skall prisutjämning medges för äggalbumin som ingår i prisutjämningsberättigadeprodukter. Prisutjäm-ningsförfarandet administreras av ochjordbruksnämnden. Från anslagsposten tUl prisutjämning bekostas också kompensationenför den kostnadsfördyring som tullskyddet för fettvaror en- 1975: 55 20 ligtriksdagens beslut på grundval av prop. 1973: 109 har medfört förlivsmedelsindustrin och den tekniska industrin. För /76 harnämnden räknat med ett medelsbehov av ca 45 milj. kr. Ersättningen tilljordbruket till följd av prisstoppet m. m. beräknar nämnden komma att stiga medca 221 milj. kr. på grundval av de ersättningsbelopp som f. n. utgår. Riksdagsbeslutetom jordbruksregleringen för treårsperioden /75 1976/77 innebär attjordbruket /75 har tiUförts 90 milj. kr. som låginkomstsatsning (i fo;rmav leveranstillägg för mjölk) och 2 milj. kr. för den s. k. avbytarverksamheteninom animalieproduktionen. För de båda följande regleringsåren skall utgåytterligare 80 resp, 50 mUj. a. utbyggd låginkomstsatsning och ävbytarverksamhet.Beträffande utformningen av leveranstillägget fr. o. m. avserjordbruksnämnden att efter överläggningar med lantbrukarnas förhandlingsdelegationoch konsumentdelegationen redovisa de hittUlsvarande erfarenheterna från detförsta året och eventuellt föreslå ändringar i den s, k. låginkomstsatsningenför 1975/76, Vad gäller ävbytarverksamhet inom jordbruket har jordbruksnämndentillstyrkt att för sådan verksamhet beräknas ett belopp av 510 milj. kr. samtatt närmare precisering av beloppet bör få ske i samband med den justering avinförselavgifter m. m. som skall äga rum per . Jordbruksnämndenupptar med anledning härav /76 en gemensam anslagspost av (90 -I- 2 -f-80 =) 172 milj. kr. för här angivna ändamål eller för de ändamål som eljestkan komma att beslutas av statsmakterna. ersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanenupptar jordbruksnämnden /76 för den händelse att prissloppet blirbestående och införselavgifter inte flyter in i erforderlig omfattning ettoförändrat belopp av 67 milj. kr., vUket fördelar sig med 55 milj. kr. påkostnader för sänkning av parlipriset på konsumtionsmjölk och med 12 milj, kr.på kostnader för pristillägg för får- och lammkött. Jordbruksnämndenföreslår att posten tUl diverse kostnader uppräknas med 125 000 kr.Anslagsposten har till väsentlig del åtgått till kostnader förstatistiska centralbyrån (skördeskadeskyddet) och för den årliga undersökningenav fodersädsskörden. Genombeslut av riksdag antogs de av statens jordbruksnämnd framlagda ochav Kungl. Maj:t i allt väsentligt godtagna förslagen till prissättning påjordbruksprodukter (exkl. socker och sockerbetor) för tiden den 1 juli1974den och för socker och 1975: 55 21 sockerbetorför liden 30 juni 1976. förslagföregicks av överläggningar med lantbrukarnas förhandlingsdelegation, . Svenska sockerfabriks AB och jordbruksnämndenskonsumentdelegation. Enligtriksdagsbeslutet skall mittpriser, prisgränser och införselavgifter förjordbruksprodukter (exkl. socker och sockerbetor) justeras dels varje halvår pågrundval av utvecklingen av jordbrukets kostnader, dels och den1 med hänsyn tUl inkomstutvecklingen för andra befolkningsgrupper.Vissa belopp skall utgå till jordbruket och samtden 1 juU 1976, nämligen med 66, 80 resp, 50 milj. kr. Justeringarnas storlekvarje halvår beräknas på grundval av utvecklingen av lantbruksekonomiska samarbetsnämndenss. k. produktionsmedelsprisindex (PM-index) , oktoberapril resp. apriloktober. Indexutfallet anbringas pånormerade värdevolymer (exkl. sockerbetor) för jordbrukarnas kostnader förinköpta produktionsmedel, kostnader för uppsamling och förädling inom ramen förjordbruksregleringen samt exporlkostnader. Kostnaderna för uppsamling ochförädling skall vid justeringen korrigeras med hänsyn tUl den faktiskakostnadsutvecklingen. Därvid skall beaktas prisutvecklingen för s. k. biproduktervid slakt. 1det föregående har jag redovisat den justering av införselavgifter m. m. som Kungl.Maj:t med bemyndigande har fastställt för tiden fr. o. m. den 1januari 1975 efler förslag från jordbruksnämnden. Förslagen hade utformatsefter överläggningar och i samförstånd med lantbrukarnas förhandlingsdelegationoch konsumentdelegationen. Huvudparten av det totalbelopp, 390 milj. kr., somenligt nämndens förslag skulle tUlföras jordbruket per lågpå varor som omfattades av prissloppet. Med stöd av allmännaprisregleringslagen (1956: 236), vars fortsatta tiUämpning t, o. m. den 20december 1975 godkänts av , beslutade Kungl. Maj:t om fortsattgiltighet av prisstoppet t. o, m. för bl. a. mjölk, grädde,ost, kött, fläsk och charkuterivaror. Maj:t att ungefärhälften av de belopp avseende prisstoppade varor som skulle tillförasjordbruket skulle utgå i form av pris- och avgiftshöjningarsamt återstoden från anslaget Prisreglerande ålgärder på jordbrukets område.Ersättningen tUl jordbruket till följd av prisstoppet utgår på marknadsfördakvantiteter av inhemsk vara. Införselavgiftema för smör och broiler höjdes med40 resp. per kg samt för får-och lammkött med per kg. Dessutomhöjdes pristillägget för får-och lammkött med per kg. Jag återkommersenare till beräkning av ersättningen till jordbruket till följd av prisstoppetm, m. under anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. Detankommer på jordbruksnämnden att efter överläggningar med de bådadelegationerna komma in till regeringen med förslag tiU fördel- ningav de totalbelopp som skall tUlföras jordbruket och den 1januari 1976 samt tUl de justeringar av prisnivån som i anledning häravbehövs. Användningenav införselavgiftsmedel m. m. under /74 framgår av denföregående redogörelsen, liksom också beräkningar av införselavgiftsmedel m. m.som inflyter /75. Jag har inle någon erinran mot vad som redovisats idelta sammanhang. Till följd av de höga världsmarknadspriserna på viktigajordbruksprodukter är införselavgifterna f. n. låga. TUlflödet avinförselavgiftsmedel började minska redan undei: /73.Bristerna i regleringsekonomin för ändamål inom fördelningsplanen har fåtttäckas med bl. a. inkomster av förmalningsavgifter. För ändamål utanför fördelningsplanenhar utnyttjats den rörliga kredit i på 120 milj. kr. som harställts till jordbruksnämndens förfogande. För /75 hardessutom för sänkning av priset på konsumtionsmjölk och för pristillägg på får-och lammkött taghs i anspråk 67 milj. kr. av budgetmedel som ersättning förinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Jordbruksnämndenberäknar att under /76 inflyter ca 199 mUj. i form avinförselavgiftsmedel, varav ca 32 milj. kr. Med hänsyn till bl.a. starka variationer i importpriserna kan emellertid den faki:iskaavgiftsuppbörden komma att a-wika väsentligt från den beräknade. Enligt nämndenbör fördelningsplanen /76 omfatta 252,2 milj. kr. förutom beloppet avinflytande fodermedelsavgifter, eller totalt 284,2 mUj. Jag biträdernämndens förslag. På grund av den stora ovisshet som råder i fråga om utvecklingenav regleringsekonomin för de olika varuområdena har nämnden inte ansett detmöjligt att nu lägga fram någon plan för fördelning av det preliminärtberäknade beloppet. bör därför återkomma med förslag tUlpreliminär fördelning i samband med förslag till justering avinförselavgifter m. m. fr. o. m, . Nämnden bör då också komma inmed förslag till täckning av eventuellt beräknat underskott inomfördelningsplanen. bör liksom tidigare, efter hörande av debåda delegationerna, få jämka fördelningen av delbeloppen mellan de olikaregleringsföreningarna och även besluta om fördelning av det belopp som kankomma att stå till nämndens förfogande. Jag har inte heller något att erinramot att Svensk sjpannmålshandel, liksom hittUls, tiUförs införselavgifter försådan brödsäd som importeras i utbyte mot inhemsk brödsäd, som exporteras tillföljd av kvalitativa brister eller måste användas till foder, liksom atl:Svensk kötthandel erhåller kompensation för viss s. k. utbytesexport för köttoch fläsk. Förde ändamål utanför fördelningsplanen som jag anger i det följande börjordbruksnämnden /76 liksom /75 1975: 55 23 i avvaktan på att införselavgiftsmedel skall inflyta i erforderlig utsträckningfå disponera den rörliga kredit på 120 milj. kr. som ställts till nämndensförfogande. Kostnaderna för ändamål som anges i det följande bör få finansierasöver den rörliga krediten. Föralt behålla nuvarande prisspänning mellan får- och lammkött å ena sidan och devarugrupper som berörs av prissloppet inom kött-och fläsksortimentet å andrasidan har pristillägget höjts och . De totalakostnaderna för nu utgående pristiUägg om . per kg beräknar nämndentill 22 milj. kr. för /76. Som framgår av efterföljanderedovisning föreslår jag att 12 milj. kr. liksom /75 får utgå frånanslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukels område. Resterande kostnader,10 milj, kr,, bör finansieras ur den rörliga krediten. Ianslutning till strävandena att öka avkastningen inom potatisodlingen ochförbättra potatisens kvalitet har lämnats vissa bidrag avavgiftsmedel. Till Svensk matpotatiskontroll har för /75bidrag lämnats med .