prop · FZ03136 · 1975-12-31 00:00:00 — Hit hör, som nämnts, även bam som har fötts påsådan tid efter ett äktenskaps upplösning genom äktenskapsskiUnad att bamet kanvara avlat . Det tUl lagrådet remitterade förslaget innebår attpresumtionen för mannens faderskap i detta faU slopas och att faderskapetfastställs på samma sätt som gäller beträffande bam utom äktenskap. Dettamedför att det vid barnets födelse mte finns någon man som direkt av lagenutpekas som bamets fader. I de fall då modern är gift vid barnets födelse ellerhar blivit änka så före födelsen att bamet kan vara avlat av denavlidne mannen, skall dock mannen i äktenskapet liksom nu anses som fader tillbarnet. Förslagettill ändrade faderskapsbestämmelser ger sålunda upphov tUl ändring i bl.a.gällande regler om förvärv av svenskt meborgarskap vid födelsen. Idepartementspromemorian (Ds Ju 1975:17) Faderskap och vårdnad har som tidigareangetfcj föreslagits följdändringar i bl.a. MbL. Förde fall då en man direkt i lagen anges som fader tUl ett bam bör man enligtpromemorian i medborgarskapshänseende behålla de regler som gäller i frågaom bam som föds i äktenskap. I övriga situationer föreslås bamet bli svenskmedborgare, om modem är svensk med- 1975/76:136 13 borgare.1 § MbL har i promemorian ändrats i enUghet härmed. Paragrafensförsta stycke föreslås reglera det fallet att bamets moder är gift vid bametsfödelse eUer har blivit änka så att barnet kan ha avlats i äktenskapet.I detta fall dä, som fömt har angetts, maken skall anses som fader till barnetföreslås bamet också förvärva hans medborgarskap, om han är svensk medborgare.Är fadem i det angivna faUet utlänning men är modern svensk medborgare,förvärvar bamet enUgt förslaget svenskt medborgarskap under fömtsättning, delsatt bamet är fött här i landet, dels att fadern är statslös eller att bametinte vid födelsen förvärvar hans medborgarskap. Till skiUnad från nu kommeremellertid bam som föds efter en skilsmässa inte att omfattas av dennu angivna bestämmelsen. I stäUet blir andra stycket tUl-lämpUgt. Enligt dettaförvärvar bamet svenskt medborgarskap, om modem är svensk medborgare. Somtidigare har framgått (4.1.1) kan huvudregehi att modems make skaU anses somfader sättas ur spel under vissa fömtsättningar. Annan man kan erkännafaderskapet med påföljd att faderskapspresumtionen hävs. Sådant erkännande kanlänmas redan före bamets födelse. Om erkännande har lämnats på sådant sätt ochdet alltså redan vid bamets födelse är klart att annan man än moderns make ärfader tUl bamet, blir enligt promemorian första stycket i förevarande paragrafinte tUl-lämpUgt. I stället kommer bamet att enligt andra stycket följa modem imedborgarskapshänseende. Ifräga om den redaktionella utformningen av förslaget till ändrad lydelse av 1 §MbL kan nänmas, att paragrafen i fråga om grundläggande rekvisit hänvisar tUl1 kap. 1 § första stycket FB. Förslagetatt ur lagstiftningen föra bort termema barn i äktenskap och bam utom äktenskaphar vidare föranlett vissa ändringar i 5 § MbL. Dessa sammanhänger dessutom medförslaget att även ogifta föräldrar skall kunna ha gemensam vårdnad om sinabam. I 5§ MbL anges under viUca fömtsättningar ogift barn som är bosatt häri landet fär svenskt medborgarskap genom att dess fader eUer moder förvärvarsvenskt medborgarskap genom anmälan enligt 3 eller 4 §, I promemorieförslagetbehålls den nuvarande principen att bamet under närmare angivna förutsättningarautomatiskt får svenskt medborgarskap i samband med att fadem eller modem genomanmälan blir svensk medborgare. De föreslagna bestämmelsema innebär följande. Iparagrafens första stycke tas upp det faUet att svenskt medborgarskapförvärvas av en man. Har han ogift bara under som är bosatt här ilandet, får även det svenskt medborgarskap, om han har vårdnaden om det. Detkrävs inte att mannen ensam har vårdnaden. Inte heller har det enligt förslagetnågon betydelse om mannen är eUer har varit gift med modem tiU bamet. Pä dennapunkt skiljer sig de nya 1975/76:136 14 reglernafrån nuvarande bestämelser, enligt vilka endast bam i äktenskap följer fadem inu aktuellt hänseende. Andrastycket i den föreslagna lydelse av 5 § MbL innehåller bestämmelser för det fallatt svenskt medborgarskap förvärvas av en kvinna, som har här i landet bosatt,ogift bam under . Sådant bam förvärvar svenskt medborgarskap tillsammansmed modem, om inte fadern är utlänning och har vårdnaden om bamet, antingenensam eUer tillsammans med modem. Humviiia föräldrama är eUer har varit giftamed varandra saknar betydelse också i detta fall. Slutligenhar föreslagits en mindre ändring i 13 a § MbL med anledning av att uttryckenbam i och bam utom äktenskap har slopats. 4.2Remissyttrandna över förslagen till ändring 1 lagen om svenskt medborgarskap Deföreslagna ändringama i IVIbL kommenteras av , ,namnlagsutredningen och /SR. Såväl som ochnamnlagsutredningen riiktar anmärkning mot att 1 § MbL utformats pä sådantsätt, att hänmning görs till innehållet i en bestämmelse i FB. Enligt börbestämmelser som rör förvärv och förlust av svenskt medborgarskap uttrycka;! iklartext i MbL. Verket pekar vidare på att den svenska medborgarskapslagsstiftningenhar tillkommit i samverkan med och samt att de nordiskamedborgarskaps-lagarna, även den finska, har i huvudsak likalydandebestämmelser beträffande bams förvärv och förlust av medborgarskap. Ensamordning av lagstiftningen är enligt verket alltjämt av stort värde inteminst med tanke på det stora antalet invandrare i från övriga nordiskaländer. SIVanför vidare att de nya bestämelsema kommer att ge uK>hov till dubblamedborgarskap, eftersom de föreslagna bördsreglema skUjer sig frän bördsreglemai andra länder, bl.a. de nordiska. Som exempel nämner verket det fallet att ensvensk kvinna skUjer sig från en dansk man och kort efter äktenskapetsupplösning föder ett bam. Bamet bUr därvid svensk medborgare tUl följd av de nyabestämmelserna men också dansk medborgare, eftersom mannen enligt dedanska bördsreglema anses vara fader tUl barnet. Att på detta sätt införaregler som medför att nya gmpper kan få dubbla medborgarskap vid födelsenstrider enligt verkets mening mot den ledande principen inom svenskmedborgaiskapsrätt att undvika dubbelt medborgarskap. Vadgäller förslaget till ny lydelse av 5 § MbL anför , att detframstår som orimligt att förvärv av svenskt medborgarskap för förälder, som intesammanbor med bamet, medför svenskt medborgarskap för bamet därigenom attföräldern har del i vårdnaden. På samma sätt kan den omständigheten attföräldrama har gemensam vårdnad för- 1975/76:136 15 hindraatt bamet upptas till svensk medborgare gemensamt med den förälder med vUkenbamet sammanbor. anser att 5 § MbL bör modifieras på det sättet, att bamfår svenskt medborgarskap som biperson till endera av föräldrama, om föräldemantingen ensam har vårdnaden eUer har vårdnaden med den andre och denne ärsvensk medborgare. I övriga fall där gemensam vårdnad förekommer bör bametenUgt verket kunna tas upp till svensk medborgare efter ansökan omnaturalisation. 5 Föredraganden 5.1 Inledning Dennuvarande medborgarskapslagen (1950: 382-MbL) har varit i till-lämpning i 25år. Den tillkom i samarbete mellan Daimiark, och . Någon aUmänöversyn av lagstiftmngen har inte skett under lagens hittUlsvarandegUtighetstid. Vid två tillfäUen har ändringar i sak genomförts ilagen. I olika sammanhang har väckts förslag om en översyn av lagstiftningen. Sverigehar som lagen gällt tagit emot ett stort antal invandrare.Invandringen var särskilt stor . I vårt land harunder senare är genomförts en rad åtgärder för att underlätta för invandramaatt växa in i det svenska samhäUet. Deändringar i MbL som jag kommer att föreslå i det följande har tUl väsentUg delaktualiserats av invandrarutredningen i dess huvudbetänkande (SOU 1974: 69)Invandrama och minoriteterna. Utredningen hade till uppgift att kartiäggainvandrarnas och minoriteternas situation i och att föreslåsamhäUsåtgärder pä skUda områden för dessa gmpper. Betänkandet ledde efterremissbehandling tiU en proposition om riktlinjer för invandrar- ochnunoritetspcUtiken m.m., vilken antogs av (prop. 1975: 26,InU 1975: 6, rskr 1975: 160). granskade även reglema omförvärv av svenskt medborgarskap och fann därvid anledning att i betänkandet taupp vissa frågor tiU diskussion. Dessa rör främst kraven på viss tids hemvist iSverige och försörjningsförmåga hos den som önskar få svenskt medborgarskapsamt vissa problem i samband med barns förvärv av svenskt medborgarskap.Invandrarutredningen förordade i betänkandet en allmän översyn avmedborgarskapslagstiftningen. Invandrarutredningenssynpunkter har behandlats i promemorian (Ds A 1975:14) Förvärv av svensktmedborgarskap, som har utarbetats inom . Underarbetet har samråd ägt mm med representanter för , och Norge.Sedan promemorian nu har remissbehandlats, ämnar jag ta upp de i promemorianframlagda förslagen. 1975/76:136 16 Inomjustitiedepartementet har upprättats en departementspromemoria (Ds Ju 1975:17) Faderskap och vårdnad. Promemorian innehåller förslag tiU ändringar iföräldrabalken (FB). Bl.a. föresläs att börds-och vårdnadsreglerna ändras samtatt i samband därmed begreppen äktenskaplig börd, barn i äktenskap och barnutom äktenskap förs bort ur lagstiftningen. Promemorian har remissbehandlats. Departementspromemorianhar föranlett lagrådsremiss med förslag tiU ändring i FB m.m. I promemorianföreslagna följdändringar i MbL har emeUertid inte behandlats ilagrådsremissen. Efter samråd med statsrådet har jag funnit lämpUgt attöverväga dessa följdändringar i samband med de ändringar som i övrigt harföreslagits beträffande MbL. Jag ämnar därför ta upp dem till behandling idetta sammanhang. Defrågor som jag avser att nu gå in på rör sålunda dels barns förvärv av svensktmedborgarskap dels förv"ärv i allmänhet av svenskt medborgarskap genomnaturalisation. Frågorsom rör bams medborgarskapsförvärv har aktualiserats både i vårtland och i intemationella sammanhang. Det har därvid främst varit fråga omrätten för barnet till båda föräldramas medborgarskap samt om förhindrande avstatslöshet. Det berörda förslaget tUl nya faderskaps- ochvårdnadsbestämmelser gör det vidare nödvändigt att reglera frågan om bamsförvärv av svenskt medborgarskap vid födelsen eller senare på annat sätt än f.n. Jag anser det lämpligt att först till en sandad bedömning ta upp de frågorsom jag nu har berört. Denandra gmppen av frågor hänför sig som jag nämnde tUI förutsättningarna för attfå svenskt medborgarskap genom naturalisation samt, i fråga om nordbo, ävengenom anmälan. F. n. gäller enligt 6 § första stycket MbL som villkor förnaturalisation att sökanden har fyllt , har sitt hemvist här ,har fört en hederlig vandel samt har möjlighet att försörja sig och sin familj.Enögt andra stycket kan i vissa fall lämnas dispens från dessa krav. Jag änmarföreslå att nuvarande krav för erhåUande av svenskt medborgarskap genomnaturalisation samt, för nordbos del, genom anmälan mildras i skildahänseenden, inte minst i fråga om kravet på hemvisttid. 5.2Barns förvärv av svenskt medlborgarskap Densvenska medborgarskapsrätten bygger sedan gammalt på härstamningsprincipen.Enligt denna princip är föräldrarnas medborgarskap och inte födelseortenavgörande för ett barns ställning i medborgarskapsrättsligt hänseende. Barn iäktenskap följer i princip fadem i medborgarskapshänseende. För barn utomiiktenskap är det avgörande om modern 1975/76:136 17 Liknande principer ligger tiU grund förmedborgarskapslagstiftningen i ett stort antal länder, däribland övriganordiska länder. Vissa av de stater som tillämpar härstamningsprincipen harinfört en ordning som innebär, att barnet får landets medborgarskap om någon avföräldrarna är medborgare i landet. Andra varianter förekommer också. Underremissbehandlingen av departementspromemorian Ds A 1975: 14 har LO och TCO förtfram förslag som syftar tUl att bam tiU svensk man eller kvinna oftare än nuskall få svenskt medborgarskap redan vid födelsen. LO föreslår att barn iäktenskap meUan svensk kvinna och utländsk man får svenskt medborgarskap vidfödelsen. Enligt TCO bör, oavsett föräldrarnas samlevnadsformer, aUtid gäUaatt barn vars moder eller fader är svensk medborgare får svenskt medborgarskapvid födelsen. Förslagi detta syfte har tidigare förts fram i , i och i andrasammanhang. Förslagen har hittiUs inte föranlett någon ändring, främst av detskälet att en sådan ordning skuUe ge upphov till ett stort antal dubblamedborgarskap. Hithörande frågor är f. n. föremål för överväganden inomEuroparådet. Syftet är bl. a. att granska de problem som hänger samman medmedborgarskap för bam vilkas föräldrar har olika medborgarskap samt attundersöka möjligheten att utarbeta en konvention på detta område. Föregen dd har jag förståelse för LO:s och TCO:s förslag. Den föreslagna ändringenskulle ju även Ugga i linje med strävandena för jämställdhet mellan män ochkvinnor. Jag bedömer det emeUertid inte vara möjUgt att f.n. förorda sålångtgående ändringar i de principer pä vilka vår medborgarskapslagstiftningvilar. Resultatet av arbetet inom bör avvaktas och fortsattaöverläggningar håUas med övriga nordiska länder innan ändringar av detta slagnärmare övervägs. Redannu bör emeUertid enligt min mening naturaUsation underlättas i fråga om barnsom växer upp i värt land och som har svensk fader eller moder. Jag återkommertill den frågan längre fram, sedan jag har behandlat de i de bådadepartementspromemoriorna föreslagna ändringarna av bestämmelserna om förvärvav svenskt medborgarskap vid födelsen. 5.2.2Konsekvenser för medborgarskapsförvärv vid födelsen av ändrade bördsregler Somjag nämnt bygger vår medborgarskapslagstiftning på härstamningsprincipen.Barn i äktenskap får svenskt medborgarskap vid födeken, om fadern är svenskmedborgare (1 § första stycket första punkten MbL). Även om fadern inte ärsvensk medborgare, förvärvar barn i äktenskap svenskt medborgarskap vidfödelsen, om barnet föds i och modern är svensk medborgare samtdessutom fadem är 2 1975/76.1 saml. 1975/76:136 18 statslöseUer barnet inte förvärvar faderns medborgarskap (1 § första stycket andrapimkten MbL). Barn utom äktenskap får vid födelsen svenskt medborgarskap, ommodern är svensk medborgare (1 § första stycket tredje punkten MbL). Vadsom avses med barn i äktenskap och barn utom äktenskap framgår av 1 kap. 1 och2 §§ FB. Med barn i äktenskap avses barn som föds imder bestående äktenskapeller inom sådan tid efter det att äktenskapet har upplösts, att det kan varaavlat . Den man med vilken bamets moder är eUer var gift presumerasi dessa fall vara fader tiU bamet. Barnet sägs ha äktenskaplig börd. Undervissa fömtsättningar kan domstol häva faderskapspresumtionen, vilket ävenåterverkar på frägan om barnets medborgarskap. Med bam utom äktenskap avsesbara som inte har äktenskapUg börd. Vem som skaU anses som fader tiU sädantbarn fastställs genom dom eller erkännande enligt bestämmelserna i . Degällande bördsreglerna får ses mot den bakgmnden att bam i äktenskap tidigarehar haft en i rättsUgt hänseende mer gynnad stäUning än andra barn. Sedan deutomäktenskapUga baraens situation numera har förbättrats så att de i aUtväsentUgt har samma rättsställning som andra barn, har det ansetts att det intelängre finns anledning att i hittillsvarande omfattning ställa upp regler sompresumerar att ett barn är fött i äktenskap och att moderns make eUerföratvarande make är att anse som fader. I lagrådsremissen med förslag tilländringar i FB m.m. föreslås att faderskapspresumtionen behålls för de faU dåmodern är gift vid barnets födelse eUer så nyUgen har blivit änka att barnetkan vara avlat före mannens dc>d. Mannen i äktenskapet skall alltså i dessafall anses som fader tiU baraet. Förslaget motiveras med att pre-sumtionsregelnför dessa faU i allmänhet ger ett materieUt riktigt resultat. Situationenanges emeUertid vara en annan i de faU då barn föds efter skilsmässa. Dennuvarande presumtionsregeln anges i dessa fall oftast slå fel. Det föreslåsdärför att den fränskilde maken inte längre skall presumeras vara fader tUlbamet. Faderskapet tiU barn som föds efter äktenskapsskUlnad föreslås i ställetbli fastställt på samma sätt som när barnets moder inte har varit gift, dvs.genom erkännande eller dom. Ilagrådsremissen föreslås vidare att den man som presumeras vara fader fårvidgade möjUgheter att föra talan om att barnet inte skaU ha äktenskaplig börd.Sådan talan skall få väckas även i de fall då mannen först har erkänt bametsom sitt. Vidare slopas nuvarande tidsfrister för väckande av talan. I de faUdå modern är gift skall annan man än hennes make kunna erkänna faderskapet medverkan att presumtionen för den äkta mannens faderskap hävs. Det skaU dockkrävas att både modem och maken har godkänt erkännandet. Sådant erkännande skaUkunna lämnas även före bamets födelse. I samband med att börds- 1975/76:136 19 reglema och även vårdnadsreglerna ändras framläggs även förslag om att termernabarn i äktenskap och bam utom äktenskap slopas i gällande lagstiftning. Detär uppenbart att de nu berörda ändringama i FB får återverkningar på gäUandebestämmelser om förvärv av svenskt medborgarskap vid födelsen, eftersom dessaknyter an tiU begreppen barn i äktenskap och bam utom äktenskap. I dendepartementspromemoria som ligger tiU gmnd för lagrådsremissen med förslag tUländringar i FB m.m. har också föreslagits ändring av bl.a. 1 § MbL. Förslagetinnebär att barnet i de fall dä viss man enUgt FB presumeras vara dess faderföljer honom i medborgarskapshänseende. Ombarnets moder är gift vid baraets födelse eUer sä har blivit änka attbamet kan ha avlats i äktenskapet skall, som förat har nämnts, maken anses somfader till bamet. Bamet föreslås i promemorian förvärva faderns medborgarskap,om han är svensk. Är han inte svensk, men är modem svensk medborgare, förvärvarbamet svenskt medborgarskap, om det är fött här i landet och fadem är statslöseUer bamet inte vid födelsen förvärvar hans medborgarskap. Bestämmelsen har iredaktionellt hänseende utformats så att fömtsättningama för dess tUlämpninganges genom hänvisning tUl innehållet i 1 kap. 1 § första stycket FB. Iövriga faU föreslås bamet få svenskt medborgarskap, om modem är svenskmedborgare. Detta bUr liksom nu faUet när modem är ogift vid baraets födelse.Till skillnad från gällande rätt kommer barnet att i medborgarskapshänseendefölja modern också när baraet föds kort Ud efter äktenskaps upplösning genomskilsmässa. Vidremissbehandlingen har från olika håU understrakits, att avskaffandet avtermema bam i och bam utom äktenskap medför svårigheter vid utformningen avskUda bestämmelser i annan lagstiftning. framhåUer för sin del attbestämmelserna i I § MbL om förvärv och förlust av svenskt medborgarskap är avsådan vikt att de mäste "uttryckas i klartext". Det kan enligt SIVinte anses lämpUgt att som har skett hänvisa tiU rekvisit som finns angivna iannan lag. Beträffande det sakUga innehåUet i den föreslagna bestämmelsen harSIV pekat på att dubbelt medborgarskap i vissa faU kan uppkonmia. Det hängersamman med att de föreslagna reglerna skiljer sig frän motsvarande bestämmelseri andra länder, däribland de nordiska ländema. I övrigt har frägan inte berörtsvid remissbehandlingen. Föregen del viU jag instämma i de synpunkter som har framfört beträffandebestänmielsernas utformning. 1 § MbL utgör den mest centrala bestämmelsen ilagen. Föratsättningarna för förvärv av svenskt medborgarskap bör finnasangivna i MbL. Vad gäUer det sakliga innehåUet i de föreslagna bestämmelsernaär det enUgt min mening uppenbart, att 1 § MbL måste anpassas tUl ändringen iFB:s bördsregler. 1975/76:136 20 ävenom detta i vissa faU kan leda tUl dubbla medborgarskap. Det föreslagnainnehåUet i 1 § MbL innebär för övrigt i flertalet faU inte någon sakUg ändringi förhåUande tiU vad som gäUer. Detta är endast faUet i fråga om barn som födskort tid efter skUsmässa. Eftersom det i dessa faU inte kommer att finnas någonav lagen utpekad fader vid födelsen, bör bamet i stället som föreslagitsförvärva svenskt medborgarskap, om modera är svensk medborgare. I de faU då bamtiU utländsk moder föds efter hennes skilsmässa från svensk make och det visarsig att denne är fader tiU bamet, bör baraet genom naturaUsation kunna gessvenskt medborgarskap. Presumtionenför att moderns make är fader tiU bamet kan som jag förat har nämnt hävas genomatt en annan man erkänner barnet. Detta kan ske redan innan barnet är fött. Isådant faU kan barnet bli svensk medborgare vid födelsen endast om modern ärsvensk medborgare. Har erkäimandet skett sedan bamet har fötts eUer har domstolefter bördstalan faststäUt, att modems make inte är fader tiU bamet, verkardomen eUer erkännandet retroaktivt i fråga om bamets medborgarskap. Dennasituation kan ibland uppstå reclan med nuvarande regler. Det finns emeUertidanledning att räkna med att de ändrade bördsreglerna medför fler sädana faU.Det är emeUertJd endast i de faU då modera inte är svensk medborgare som enbördstalan eUer ett faderskapserkännande kan inverka på barnetsmedborgarrättsUga ställning. Även i dessa fall torde de olägenheter som kankomma att uppstå i mänga faU kunna avhjälpas genom naturaUsationsförfarandet. Jagansluter mig sålunda i sak till det förslag som har lagts fram i promemorian idenna del. 1 § MbL bör utformas på sådant sätt, att det redan av denbestänunelsen framgår i vilka faU barn vid födelsen förvärvar svensktmedborgarskap. 5.2.3Förhindrande av att barn blir statslöst vid födelsen Avden redogörelsen har framgått att barn i äktenskap förvärvar svensktmedborgarskap vid födelsen, om fadem är svensk medborgare, medan barn utomäktenskap bUr svensk medborgare vid födelsen, om modem har svensktmedborgarskap. I båda faUen saknar det betydelse var bamet är fött. Fränhuvudregeln att faderns nationabtet är bestämmande för vUket medborgarskap bami äktenskap förvärvar vid födelsen finns ett undantag. Om fadem inte harmedborgarskap i någon stat eller om bamet inte förvärvar hans medborgarskap vidfödelsen, får nämligen bam i äktenskap svenskt medborgarskap, om modem ärsvensk medborgare. En föratsättning för tUlämpning av denna bestämmelse ärdock att bamet har fötts här i riket. På grund av samhörigheten mellan denordiska ländema har i 10 § a) MbL öppnats möjlighet att i vissa avseendenjämstäUa födelse i , och med födelse här i riket. En sådanordning har också införts. 1975/76:136 21 Avvad nu har sagts följer att barn i äktenskap till svensk moder i vissa fall kanbli statslöst vid födelsen, nämligen om bamet föds utanför och fadem ärstatslös eller bamet inte förvärvar faderns medborgarskap. Föds barnet i landsom tUlämpar territorialprincipen, erhåUer bamet dock medborgarskap i detlandet. Ipromemorian (Ds A 1975: 14) föreslås att det inte skall krävas att bamet harfötts här i riket för att bamet i nu berörda faU skaU erhåUa svenskt medborgarskap.Förslaget har aUmänt tillstyrkts av remissinstansema. Jag vUl nämna att ettsådant förslag har lagts fram i ett betänkande av en samnordiskarbetsgrapp, vilken har tUlsatts efter en rekommendation av föratt undersöka möjUgheten att vid faststäUande av bams medborgarskap ta störrehänsyn tUl principen om bamets intresse. Dennu aktueUa bestämmelsen infördes vid MbL:s tillkomst. saknade bam iäktenskap möjUghet att vid födelsen få modems svenska medborgarskap i de faU däbaraet inte erhöU faderas medborgarskap. Vid den nuvarande regelns tillkomstdiskuterades om bestämmelsen skuUe avse även bam som hade fötts utomlands. Moten sådan ordning talade bl.a. svårigheten att få upplysningar om fadernsmedborgarskaps-rättsUga status. Vidare anfördes att medborgarskapsfrågantroUgen inte skuUe bli aktuell förrän långt efter bamets födelse och att ettutomlands fött bam i äktenskap mellan en statslös man och svensk kvinna imånga faU kunde antas sakna närmare anknytning till . SedanMbL:s tUlkomst har, som också påpekas i promemorian, antalet statslösa ökatbetydligt världen över. Ansträngningar har därför gjorts, säiskUt på detinternationeUa planet, för att minska antalet statslösa personer samt för attförbättra deras rättsliga ställning.