prop · FY0323 · 1975-12-31 00:00:00 — Den som får del av detta studiestöd bör intesamtidigt erhälla studiemedel, vuxenutbildningsbidrag eller utbildningsbidrag. Densom tar emot timstudiestöd eller inkomstbidrag bör inte ha semestereller vara tjänstledig med lön, utan vederbörande skaU åsamkas inkomstbortfallunder studierna. Administrativakostnader föranledda av SVUX' förslag Ianslutning till sitt betänkande har SVUX överlämnat skrivelsenförslag ibetänkandet (SOU 1974: 62) Studiestöd åt vuxna". Beräkningarav antalet ansökningar och bevUjade vuxenstudiestöd Iskrivelsen konstaterar SVUX att rekryteringseffekterna av det föreslagnasärskilda vuxenstudiestödet är beroende av en mängd faktorer. Prop.1975: 23 119 Dessafaktorer är inte på förhand kända, vilket omöjliggör eh prognos över antalettillkommande ansökningar av studiestöd. SVUX har därför begränsat sig till attgöra en beräkning, som bygger på en rad antaganden, av antalet tUlkommandeansökningar. Pägrundskole- och gymnasieskolenivä uppskattar kommittén antalet deltagare år1976 i sådan vuxenutbildning som berättigar till det särskildavuxenstudiestödet tUl 200 000. Den beräknar att antalet kommer att bli40 000. Enligt vad som redovisats beräknar kommittén att.för äldre eleveri gymnasial utbildning skall kunna beviljas 225 000halvmånadsbelopp (dvs, motsvarande 12 500 helårsstuderande) i särskilt vuxenstudiestöd,I genomsnitt räknar SVUX med att åtta halvmånadsbelopp utgår per beviljad ansökanoch att 28 125 personer kan beviljas vuxenstudiestödet. Det totala antaletansökningar om det särskilda vuxenstudiestödet för hela riket under hela 1976har SVUX beräknat på fyra olika nivåer: nivå1 (antalet beviljat stöd) 56 250 nivä 2 () 84 375 nivå 3 () 112 500 nivä 4 (,......... ) 140 625 AntalettiUkommande ansökningar har beräknats på ,så sätt, att frän det beräknadetotala antalet ansökningar har frånräknats 40 000 ansökningar om studiemedelfrän äldre elever i gymnasial utbildning som antas inkomma och som om det särskilda vuxenstudiestödet införs kan antas ansöka även om detta.Eftersom dessa ansökningar således skulle ha inkommit även om det särskUdavuxenstudiestödet inte funnits, kan de inte betraktas som tiUkommandeansökningar på gmnd av det särskUda vuxenstudiestödet. Således beräknas antalettiUkommande ansökningar på grund av det särskilda vuxenstudiestödet bli: Påhögskolenivån uppskattas antalet deltagare i sådan vuxenutbUdning somberättigar till det särskilda vuxenstudiestödet till 140 000, Vidare beräknarman antalet ansökningar om studiemedel frän högskoleelever 1976 tUl 120 000.Som tidigare nämnts beräknar man att kunna bevilja 45 000halvmånadsbelopp (dvs. motsvarande 2 500 helårsstuderande) som särskUtvuxenstudiestöd på denna nivå. Detta innebär att särskilt vuxertstudiestödgenomsnittligt kommer att beviljas i nio halvmånadsbelopp per beviljad ansökanoch att 5 000 personer kan beviljas vuxenstudiestödet. Även på högskolenivånhar man beräknatdet totala antalet ansökningar om det särskilda vuxenstudiestödet på fyraolika nivåer: nivå1 (antalet beviljat stöd) 10 000 nivå 2 () 15 000 nivå3 () 20 000 nivå4 () 25 000 Detberäknade antalet tillkommande ansökningar på grand av det särskUdavuxenstudiestödet antas motsvara beräknat totalt antal ansökningar enligtovan. Medelsberäkningenför studiemedelsnämndernas lönekostnader baseras på en genomsnittskostnad peransökan. För /75 är den totala stycketalskostnaden avrandat 24kr. inkl. löneomräkning och tUlägg för kostnad på grund av ökadhandläggningstid. Stycketalskostnadenför ansökan om det särskilda vuxenstudiestödet för studier pä grundskole- ochgymnasieskolenivå beräknas inte skUja sig nämnvärt från stycketalskostnaden fören ansökan om vanliga studiemedel. Pånivå två, där antalet tillkommande ansökningar beräknats till 44 375, kommerförhållandet mellan antalet beviljade och antalet avslagna ansökningar attungefärligen motsvara nuvarande läge. På nivåerna tre och fyra däremot ökarandelen avslagna ansökningar, vilket bidrar till att sänkastycketalskostnaderna på dessa nivåer. Efter en viss uppräkning förinkörningsproblem kan enligt SVUX stycketalskostnaderna beräknastUl 25, 25, 24 respektive , på de olika nivåerna. Medelsberäkningtör studiemedelsnämndernas lönekostnader beträffande handläggningen avansökningar om vuxenstudiestöd för studier på grundskole- och gymnasieskolenivå: Nivå Antalansökningar Stycketals- Medelsbehov 1976 kostnad (kr.) (kr,) Påhögskolenivån bör man räkna med ett visst administrativt merarbete i förhållandetill en ansökan om vanliga studiemedel vUket i första hand beror på attstudiemedelsnämnden har att själv fatta beslut om urval av sökande. Prop.1975: 23 121 Underföratsättning att förhällandet mellan antalet avslagna och bifallna ansökningarungefärligen motsvarar nuvarande förhällanden kan stycketalskostnaden föransökan om det särskilda vuxenstudiestödet beräknas till . Hänsyn hardärvid även tagits till inkörrungsproblem, som emeUertid är av övergåendenatur. Vidare har SVUX antagit att stycketalskostnaden minskar när antaletavslagna ansökningar ökar. Man har därför beräknat medelsbehovet enligtföljande uppstäUning. Medelsberäkningför studiemedelsnämndernas lönekostnader beträffande handläggningen avansökningar om vuxenstudiestöd på högskolenivå: Nivå Antal ansökningar Stycketals- Medelsbehov 1976 kostnad (kr.) (kr.) SVUXberäknar kostnader för sjukvård och resor, vilka hänförs till omkostnader, tUl20 . Anslagetför e x p e n s er beräknas pä en genomsnittskostnad per studiemedelsansökan.Innevarande års kostnad per ansökningsärende beräknas uppgå till 1 : . Förår 1976 beräknar SVUX en kostnad av 1: , per ansökan med hänsyn tagen tillprisförändringar. Medelsberäkningför studiemedelsnämndernas expenser: Nivå Antalansökningar Stycketals- Medelsbehov 1976 kostnad (kr.) 1976 (kr,) EnligtSVUX' förslag skall studiemedelsnämnderna, vid beslut om vilka som skallerhålla det särskilda vuxenstudiestödet, utökas med en representant för varderaLO och TCO. Totalt innebär detta att antalet ledamöter i nämnderna skall utökasmed tolv nya ledamöter. Kostnaderna för arvoden till dessa ledamöter beräknastiU . Medanledning av SVUX' förslag åläggs även CSN vissa nya uppgifter. CSN skall bl,a. fördela det för riket totala särskilda vuxenstudiestödet samt varabesvärsinstans i vissa frågor. I samband med detta föreslårSVUX att en särskild, delegation för vuxenstudiestöd inrättas inom CSN. SVUXföreslår att man inrättar tre nya tjänster vid CSN. Två förste byräsekreterartjänsteri F ll och en biträdestjänst i . Den ena byråsekreteraren skall handhatillsyn och uppföljning av de lokala studiestödsorganens ochstudiemedelsnämndernas handläggning av det särskilda vuxenstudiestödet samthandlägga besvär över beslut rörande urvalet, fattade av de lokala ochregionala organen. Den andra förste byräsekreteraren skall svara förutarbetandet av anvisningar och rutiner samt handha administrationen av densärskUda delegationen för vuxenstudiestöd och den särskUda fonden. SVUXberäknar det totala medelsbehovet för lönekostnader till . Omkostnaderoch expenser beräknas totalt till , särskUda delegationen för vuxenstudiestöd skall ingå ledamöter från LO ochTCO, Kostnaderna för arvoden tiU dessa ledamöter beräknas till , SVUXser informationsinsatsen som en av de faktorer som säkerligen kan få storbetydelse för rekryteringseffekterna. För att nå de gmpper som stödet i förstahand är avsett för, torde därför en relativt omfattande information krävasunder , SVUX föreslår med atUedning av detta att de totalainformations kostnader na under nämnda period bör uppgå till . ochdärefter läggas på en mera normal nivå vilken föreslås bli . SVUXräknar samtliga kostnader vid CSN samt kostnaderna för arvoden påstudiemedelsnämnderna (SMN) som fasta. Lönekostnaderna och expenserna vidstudiemedelsnämnderna varierar i förhållande till antalet sökande av detsärskUda vuxenstudiestödet vid varje nämnd. Totalt räknar man med att deadministrativa kostnaderna föranledda av SVUX' förslag kommerätt uppgå till lägst . och högst till . beroende påantalet sökande. Sammanställningav de totala administrativa kostnaderna föranledda av SVUX'förslag. Prop.1975: 23 123 4.3.4Kostnader för studiestöd: finansiering Närdet gäller studiemedelssystemet föreslår SVUX att beloppet för en halv månadsheltidsstudier skall vara av basbeloppet vilket för en normal studieterminom fyra och en halv månad innebär , Förslaget innebär en höjning avstudiemedelsbeloppet med . Genom den av SVUX föreslagna höjningenberäknas det sammanlagda anslagsbehovet öka med drygt 32 milj, kr. kr, utgör studiebidrag och resten återbetalningspliktiga studiemedel. Deti studiemedlen ingående bidragsbeloppet föreslås av SVUX tiU , för enhalv månads heltidsstudier vilket för en termin på fyra och en halv månadinnebär . SVUX' förslag betyder en. höjning med , vUket motsvarar8 %. Detta förslag medför ett ökat anslagsbehov på 18 milj. kr. kaninvesteringsanslaget avseende studiemedelsfonden minskas med samma belopp. BeträffandebamtiUägget föreslår SVUX för én normal termin en höjning från . vUket innebär en höjning av det nuvarande beloppet.Merkostnaden uppskattas av SVUX tUl 2 mUj. kr, vilket nästan helt består avåterbetalningspUktiga studiemedel. SVUXföreslår ändrade behovsprövningsregler mot egen inkomst vilket innebär attstudiemedelsbeloppet för en normal studietermin kan öka högst ca 2 000 kr.Detta förslag kommer enligt SVUX att medföra en årlig meratgift i fråga omstudiemedel med ca 20 milj. kr. Beträffandebehovsprövning mot makes inkomst kan SVUX' förslag innebära en ökning avstudiemedelsbeloppet med högst ca . Dessa ändrade regler medför enårlig merutgift i fråga om studiemedel med ca 15 mUj. Närdet gäller behovsprövning mot makes och egen förmögenhet innebär SVUX' förslagendast en teknisk anpassning tiU de föreslagna reglerna för behovsprövningen iövrigt. Härför beräknar SVUX inga ökade utgifter. SVUXföreslår att barntUlägget i fortsättningen inte skall behovsprövas. Nägot ökatanslagsbehov med anledning härav beräknar SVUX inte. SVUXföreslår att istället för nuvarande regler om studiemedel under högst 16terminer och åldersgräns skall gälla att den totala återbetalningsskyldighetenför vuxna får vara högst tio basbelopp och att åldersgränsen blir . SVUXberäknar ingen påtaglig utgiftsökning för vanliga studiemedel på gmnd av deföreslagna reglema för maximering av den totala rätten tUl studiemedel. Detär enligt SVUX inte sannoUkt att förslaget om vidgad rätt tUldeltidsstudiemedel kommer att medföra väsentliga kostnadsökningar. Prop.1975: 23 124 Närdet gäller vuxenstudiebidraget skall detta enligt SVUX, beroende på antal årmed pensionsgrundande inkomst, variera mellan . för en halvmånads heltidsstudier. SVUX antar att de flesta som beviljas vuxenstudiebidragkommer att bevUjas det maximala beloppet. Kommittén räknar med ettgenomsnittsbelopp på . Vuxenstudiebidraget skall räknas sombeskattningsbar inkomst. En tredjedel av vuxenstudiebidraget skall enligt SVUXåtergå till samhället i form av skatt. Det genomsnittiiga vuxenstudiebidragetsbruttobelopp på . för halv studiemånad motsvaras av ett nettobeloppefter skatt om . Itabell 11 och 12 redovisas de beräknade utgifterna för vuxenstudiebidragetunder de fem reformåren perioden omfattar dels före skatt, dels efter avdragför den beräknade skatten. TabeU11 Bruttoanslagsbehov för vuxenstudiebidrag och på olikautbildningsnivåer; genomsnittligt bidrag . för en halv studiemånad.Milj. Tabell12 Anslagsbehov efter avdrag för beräknad skatt för vuxenstudiebidrag förolika är och på olika utbildningsnivåer; genomsnittligt bidrag efter skatt 385kr. för en halv studiemånad. SVUXföreslår att de som erhåUer vuxenstudiebidrag skaU ha rätt tiUåterbetalningspUktiga studiemedel med samma belopp som bevUjas studerande medvanliga studiemedel. SVUX antar emellertid att inte aUa som fårvuxenstudiebidrag kommer att utnyttja sin ratt tUl studiekredit fullständigt.Det totala utflödet av återbetalningspliktiga studiemedel beräknas till tvåtredjedelar av det teoretiskt maximala beloppet. Medelsbehovet beräknas tUl 41milj. år 1, 83 milj. kr. år 2, 113 mUj. år 3, 126 milj. kr. år 4 och139 mUj. Beträffandeantalet utbildningsplatser beräknar SVUX ingen ökning av studerandeantalet påhögskolenivå utan endast på nivåer motsvarande gmndskolan och gymnasieskolan, SVUXföreslär att en viss del av bidraget skall finansieras genom arbetsgivaravgift.Det som återstår när man från brattobidraget gjort avdrag för beräknad skattoch för det bidrag som ingår i de vanliga studiemedlen skaU arbetsgivarfInansleras. FÖVUX'utgiftsberäkningar för studiestöd FÖVUXanser att resurser bör kunna avdelas för studiestöd motsvarande följande antalhela timstudiestöd respektive hela dagstudiestöd . TabeU13 Antal hela timstudiestöd respektive hela dagstudiestöd . Dagstudiestöd Kopplade inkomstoch intematbidrag Intematbidrag för personer utan anställning Meddessa förutsättningar har FÖVUX beräknat följande kostnader för planeringsperioden: Tabell14 Kostnader för tim- och dagstudiestöden . Intematbidrag för personer utan anställning Prop.1975: 23 126 Ävende tim- och dagstudiestöd som FÖVUX föreslår bör enligt SVUX och FÖVUX finansierasgenom någon form av arbetsgivaravgift. SVUX beräknar att en arbetsgivaravgiftom motsvaräi'en intäkt av 1 400 mUj. Uttryckt i procent av lönesummanmotsvarar SVUX' och FÖVUX' sammanlagda förslag om vuxénstudiebidrag én avgiftsom kommer att stiga från ca 0,05 tiU0,. Itabell 15 redovisas de olika kostnaderna samt hur stor arbetsgivaravgift sombehövs. Tabell15 Kostnader under olika år som enligt SVUX' förslag skall täckas med enarbetsgivaravgift. bidrag (SVUX) stod (FÖVUX) stöd (FÖVUX) 4.3.5Reservationer mot SVUX' förslag LedamöternaTore , och anser att SVUX' förslag om minstfem års pensionsgmndande inkomst för rätt till det särskilda vuxenstudiestödetinnebär ett alltför högt krav på kvalifikationstid. Detta kan bl. a. medförasvårigheter när det gäUer att utveckla återkommande utbildning och att nå vissagrapper som har lämnat ungdomsskolan för . U 68 föreslår i fråga omyrkesteknisk högskoleutbUdning (YTH) att yrkesspecifikarbetslivserfarenhet bör krävas för behörighet till denna utbildning. SVUX'förslag kan då medföra att vissa personer som kommit in på YTH-utbUdningen intehar möjlighet att söka vuxenstudiestödet. Medhänsyn tUl dessa förhållanden föreslår reservanterna dels att medpensionsgmndande inkomst bör utgöra behörighetsgrund för vuxenstudiestödet,de/x att yrkeserfarenhet, av vUka bör avse yrkesspecifikverksamhet, bör ge behörighet tUl YTH-utbUdning. LedamotenMargareta reserverar sig mot finansieringen av de föreslagnareformerna. föreslår att frågan om finansie- ringenav studiestödet enligt SVUX' och FÖVUX' förslag bör bedömas i ett merövergripande sammanhang i anslutning bl. a. till de utredningar som har attbehandla avvägningen mellan avgifter och skatter för olika sociala reformer.Dahlgren reserverar sig också mot förslagen till sammansättning av de lokalarådgivande organ som .skall.föreslå de kommunala beslutande organen bl. a.vUka som skall ha rätt till studiestöd, I de rådgivande organen bör enligtDahlgren ingå representanter för såväl arbetstagarorganisationerna LO och TCOsom arbetsgivarsidan. 5.1CSN:s förslag för /76 CSNframhåller i sin ansIagsframstäUning för /76 att studiehjälpen imotsats tiU studiemedlen inte är värdebeständig tiU någon del. Fr.o.m.den 1 juli 1973 överfördes de äldre eleverna inom studiehjälpssystemet tUlstudiemedelssystemet. upphörde studielån som stödform och ersattesmed återbetalningspliktiga studiemedel. Genom detta kom studiemedelssystemetsåterbetalningsregler med inslag av socialförsäkringskaraktär att omfatta ävende yngre elever som får studiekredit. De förslagom förbättringar av studiehjälpen som CSN för fram i peUta för budgetåret1975/76 fär ses mot bakgmnd av uttalande om att en aUsidig ochförutsättningslös utredning bör göras av studiestödet efter det att SVUXpresenterat sitt förslag. CSN påpekar att det är synneriigen angeläget att enutvärdering av hittillsvarande insatser på det studiesociala området kommertUl stånd. En sådan utvärdering måste omfatta både en utvärdering avtotaleffekten av studiestödet samt en analys av de olika stödformernaseffekter. /74 har antalet studerande som uppburit studiebidrag minskat med10 000, Dessutom har antalet nyinskrivna elever av berörd ålderskategori inomvuxenutbildningen fortsatt att minska och vårterminen1974. Deinkomstprövade och behovsprövade tilläggen utgår, i motsats till studiebidrag,resetillägg och inackorderingstUlägg, med hänsyn till den studerandes och hansföräldrars ekonomiska situation. Från rekryteringssynpunkt är de särskiltviktiga för elever från familjer med små och medelstora inkomster. Både antaletinkomstprövade och behovsprövade tUlägg har minskat starkt mellan läsåren1972/73 och 1973/74, från 31 145 till 26 276 respektive från 9 089 till 6 214.Antalet behovsprövade tillägg har således minskat med . CSNframhåUer att även antalet inackorderingstillägg har minskat starkt (med ca 5000 eller ) under det gångna läsåret. Varken resetillägget ellerinackorderingstillägget ger i många fall full kostnadstäckning för dememtgifter som orsakas av resorna tUl och från skolan eller för inackordering.Inte minst inackorderingstillägget uppvisar en påtaglig brist påöverensstämmelse med vad som på goda grander kan antas vara den reellamerkostnaden för inackordering. De negativa effekterna av detta förrekryteringen till gymnasiala studier är uppenbara. Erfarenhetsmässigtvet man att avtappnlngen vid övergång från gmndskolan till gymnasieskolan ärstörre än vid övergång från gymnasie- skolatill högre utbildning. Studiehjälpen har utformats även med hänsyn till detta.Det starka inslaget av bidrag till de yngre eleverna är ett uttryck för denvikt man fäster vid studiehjälpen som rekryterings-befrämjande instmment.Enligt CSN:s mening bör studiehjälpens realvärde inte bara återställas utanstudiehjälpens rekryteringsbefrämjande effekter mäste förstärkas. Genomsänkningen av myndighetsåldern tUl 18 är blir frågan om studiehjälpenssammansättning, bidrag/återbetalningspliktiga studiemedel, ytterligare markerad, Inkomstprövattillägg utgär enligt nuvarande bestämmelser med högst . och lägst 20 kr.per månad. Det beräknas med utgångspunkt 1 ett s.k. ekonomiskt underlag ochreduceras enligt vissa regler. Tillägget utgår med hänsyn tagen tiU antalet ogiftasyskon under 17 är och till sådana syskon i åldern 1719 är som bedriverstudier vid studiehjälpsberättigande läroanstalt. Inkomstprövat tiUägg kanbeviljas först för tid fr.o.m, kvartalet efter det under vUket eleven fyUt 17år. Antaletbeviljade inkomstprövade tillägg har /74 minskat med knappt 4500 och kostnaden för tillägget med 2,6 milj, kr. 1 jämförelse med 1972/73. Densedan budgetåret 1969/70 nedåtgående trenden, vad avser säväl antal beviljadetUlägg som totalt beviljat belopp, har således fortsatt under budgetåret1973/74. En del av förklaringen till det minskade utfallet för detinkomstprövade tillägget är att totalt färre elever under /74uppburit studiebidrag. EnligtCSN tycks benägenheten att bedriva gymnasiala studier ha avtagit och dettatrots att arbetsmarknadsläget /74 har varit fortsatt besvärligt, inteminst för ungdomar i berörda åldrar. Bidragande orsak till den minskadebenägenheten för gymnasiala studier kan enligt CSN vara studiestödets och dåsärskilt det inkomstprövade tilläggets minskade betydelse somrekryteringsbefrämjande instmment. Medhänsyn till det ovanstående och till realvärdeförsämringen för detinkomstprövade tillägget föreslår CSN en höjning av det maximalabidragsbeloppet från . För ogUt elev utan syskonoch för gift elev föreslås de olika tilläggsbeloppen tUl 135, 110, 90, 70 och50 kr. (gällande belopp fr.o.m. är 75, 65, 55, 45och ). För ogift elev med syskon föreslås också att maximalt , imånaden skall kunna utgå och att beloppen bör framräknas enligt sammagrandprinciper som gäUer . OavsetteventueUa ändringar av reglerna för bostadstUlägg, där samma inkomstgränser somför inkomstprövat tUlägg gäller, anser CSN att det finns starka skäl förhöjning av såväl belopp som inkomstgränser för det inkomstprövade tillägget.Med tanke på att tilläggets speciella syfte är att påverka den socialarekryteringen genom att stimulera elever i familjer med små och medelstorainkomster tUl gymnasiala studier och att det enbart utgår för elever i de övretonåren, anser CSN det 1975: 23 130 rimligtatt detta tillägg beviljas med ett högre belopp och vid andra inkomstgränser änvad som gäller för det statliga bostadstillägget. CSN föreslår en höjning avinkomstgränserna med . för aUa "familjetyper". Med hänsyntiU att maximibeloppet föreslås höjt till . föresläs att reduktionstalenändras till 20, 25 och . i stället för nuvarande 10, 15 och . Viden höjning av beloppet från . men med oförändradeinkomstgränser beräknar CSN merkostnaden till 9 milj. kr. Merkostnaden för enhöjning av inkomstgränsen med , (. för elevutan syskon) men med oförändrat belopp har beräknats till 7,5 milj. kr. Enhöjning av såväl belopp som inkomstgränser enligt CSN:s förslag beräknas kosta23 milj, kr. Mellanbudgetåren 1972/73 och 1973/74 sjönk antalet beviljade behovsprövade tilläggmed ca 2800 och utflödet minskade med ca 2,1 milj, kr,, trots att denovUlkorUga inkomstgränsen fr, o, m, höjdes från 21 000 kr.till , i s, k, ekonomiskt underlag. Behovsprövattillägg utgär endast under förutsättning "att den stude rande har ettsynnerligen stort behov av studiehjälp utöver vad han erhållit i studiebidragjämte annat tillägg", I praktiken har därför tilllägget nästanuteslutande kommit att bevUjas för elever vars föräldrar är sjukpensionärer,arbetslösa eller ensamstående med mycket låga inkomster. Den kraftigainflationen har emellertid medfört, att även sökande som utantvivel är i "behovsklass" ofta har nominella inkomster som överstigernuvarande inkomstgränser. I detta sammanhang kan erinras om de förändringarsom inträtt beträffande sjukpenning. Fr.o.m. utgår den medhögre belopp men utgör skattepliktig inkomst. Personer som uppburitsjukpenning fär således en högre taxerad inkomst enligt de nya bestämmelsema,utan att den reella ekonomiska standarden i motsvarande mån kan anses förbättrad. Behovsprövattillägg utgår med högst , . Trots att CSN justerat sina gränserför brattoinkomst räknar CSN med att antalet beviljade tillägg kommer attfortsätta att sjunka under /75. Medhänsyn härtill och 1 analogi med vad som anförts om inkomstgränserna för detinkomstprövade tillägget, föreslär CSN en höjning av gränsen för det ekonomiskaunderlaget med . samt en höjning av beloppet frånnuvarande . CSN:sförslag syftar endast tiU att vidmakthålla, och i mån av behov återställa, detbehovsprövade tilläggets betydelse, så att familjer i "behovsklass"inte utesluts frän möjligheterna att erhälla tillägget enbart till följd avnominella inkomsthöjningar och så att värdet av utgående belopp inte tillåtssjunka p.g,a. Vid en höjning av den ovUlkorliga gränsen för detekonomiska underlaget från 23 000 tiU , men med oförändrattilläggsbelopp, beräknar CSN merkostnaden för statsverket tUl 3,6 milj, kr. Viden höjning av tUläggsbeloppet frän 110 till . , men medoförändrad gräns för det ekonomiska underlaget, beräknar CSN merkostnaden förstatsverket till 0,8 milj. kr. Vid en höjning av säväl gränsen för detekonomiska underlaget som tilläggsbelopp beräknar CSN merkostnaden till 5,2mUj, kr. Fr,o,m, utgår resetillägg erUigt följandeuppstäUning, Avstånd i kilometer, Resctillägg , Enligt CSN:s mening bör resetUlägget i princip motsvaraden verkliga resekostnaden. Resetillägget har i princip följtprisutvecklingen vid (). Tilläggets storlek har därvidrelaterats till kostnaden för en månadsbiljett. SJ tillämpar emellertid skildataxor för färd med tåg och för färd med buss, varvid det senare färdsättetbetingar ett högre pris.