prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — 1973/74Utgift 1333178 Reservation I8O 056 1974/75Anslag 200 000 1975/76Förslag 250 000 /76 förordar jag att anslaget förs upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Extra utgifter för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 13 n 1973/74Utgift 12 786 796 1974/75 Anslag 3 630 000 1975/76Förslag 3 860 000 ' En mindi-e del avanslaget ersätter def under elfte huvudtiteln i riksstaten för budgetåret1973/74 upptagna reservationsanslaget Bidrag till bestridande av kostnader förvissa interaationella kongresser i . I övrigt ersätter det vissa delarav det nämnda budgetåret under femte huvudtiteln i riksstaten upptagna förslagsanslaget Inlemationellt socialpolitisktsamarbete. Från anslaget skall bestridas kostnademaför deltagande i ILOts verksamhet och för . Kostnader förannat internationellt samarbete inomdepartementets ansvarsområde bestrids också från anslaget liksom kostnader försådana intemationeUa kongresser i , för vilka åtar sigvärdskapet, bl. a. inom ramen för FN-samarbetet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Internationellt samarbete /76 anvisa ett förslagsanslag av . 2 1975.1 samL Nr 1. Prop.1975:1 Biiaga 13 19 Arbetsmarknaden under år1974 m. m. Den ökning i efterfrågan på arbetskraftsom kunde noteras förstärktes väsentligt underår 1974. Ökningen har gällt större delen av näringslivet men har varit särskiltpåtaglig inom industrin. Antalet obesatta platser inom industrin var undertredje kvartalet 1974 fler än . Mellanandra kvartalet 1973 och motsvarande tidpunkt fördubblades antaletobesatta platser. Nedgången i byggnadsverksamheten torde ha medfört attbyggnadsarbetare i viss utsträckning har gått över till andra sysselsättningar,främst övrig tillverkningsindustri. Industrins expanderande efterfrågan påarbetskraft medförde i vissa fall rekryteringssvårigheter förvissa industriföretag. Till följd bl, a, härav har industrins intresse av attrekrytera kvinnor och ungdomar ökat märkbart. Utvecklingen av efterfrågan påarbetskraft kan studeras i arbetsförmedlingamas statistik över antaletobesatta platser samt det totala antalet under månaden nyanmäldalediga platser. Som ett mått på aktiviteten på arbetsmarknaden torde densenare redovisningen vara av särskilt intresse. Utvecklingenframgår av följande tabell och diagram. l:akv, 2:a kv, 3:e kv, 4:e kv. 35 000 47 000 36 000 26 000 26 000 41000 34 000 26 000 26 000 42 000 38 000 35 000 36 000 65 000 50 000 nyanmälda ledigaplatser åren 19721974 1 :a kv. 1 :a kv. 2;a kv. Enligt konjunkturbarometern i mars 1974uppgav av företagen att de hade brist på arbetskraft. ochseptember hade siffran stigit till . Orderingången iindustrin var hög . Hög orderingång noterades bl. a. i massa- ochpappersindustri samt de konsumtionsvaruinriktade branscherna. En vikandetendens noterades inom vissa delar av järn- och stålbranschernasamt sågverk och byggnadsmaterialindustri. Antalet personersom har berörts av varsel om nedläggningar eller driftinskränkningar låg på en låg nivå. Följandediagram ger en bild av omfattningen av antalet av varsel berörda under de tresenaste åren. Prop.1975:1 Bilaga 13 21 Varselom personalinskränkningar (samtliga berörda) Den ökade efterfrågan på arbetskraftunder har avspeglats i sysselsättningsutvecklingen.Sysselsättningsökningen har varit relativt begränsad för män medanökningen varit betydligt större för kvinnor. visar på en betydande ökning1974 av antalet personer i arbetskraften i jämförelse med . Dettatillskott till arbetskraften har till stor del kunnat beredas sysselsättning,vilket framgår av följande tabell som visar talen åren197174, Talen över antalet sysselsatta är de högsta som någonsinhar registrerats i vårt land. Tillströmningen av ungdomar tillarbetsmarknaden har också varit stor underåret. Sysselsättningsexpansionen inom industrin har kunnat åstadkommasbl. a. genom en ökad rekrytering av kvinnor och ungdomar. 1975:1 Bilaga 13 22 I fråga om invandringenhar en förändring skett jämfört 1972 och 1973 då ettutvandringsöverskott förelåg. har nettoströmmen successivt ändratriktning och förelåg ett invandringsöverskott påca 2 500 personer. Antalet personer i arbetskraften och sysselsattaenligt åren 19711974 (tusental). 1971 1972 1973 1974 4 004 4 035 4105 1 596 1621 1 650 I 716 3 894 3 899 1 546 1 569 1 603 1673 Arbetslösheten enligt AKUlåg varje kvartal på en lägre nivå än föregående år. Antaletarbetslösa enligt , fördelat på kön och ålder (tusental) 2;a kv. 37 28 33 26 Som framgår av tabellenhar nedgången i arbetslösheten huvudsakligen berört männen.Orsakerna härfill torde främst vara att den växande arbetskraftsefterfrågangällt yrkesområden till vilka män traditionellt rekryteras. 1 vidtogsvissa ändringar i arbetsmarknadsstatistiken. Härigenom uppnås en samordning av arbetsförmedlingsstatistikenoch arbetskraftsundersökningarna () bl. a. i form av gemensam publicering.Förändringen innebär också att arbetsmarknadsverkets mittmånadsräkningar överantalet hos arbetsförmedlingen anmälda arbetslösa slopats och ersatts med enflödesstatistik över antalet arbetssökande m. m. Arbetskraftsundersökningarnautgör härigenom den huvudsakliga mätaren på arbetslöshetens omfattning.Statistiken över antalet hos arbetsförmedlingen anmälda arbetslösa medlemmar iarbetslöshetskassor behålls emellertid och möjliggör vissa jämförelser bakåt ifiden. Antaletarbetslösa i procent av antalet personeri arbetskraften enligt åren 19721974 I I I I I I I I I I I I I II I J I I I I I I I I I I I I I I I I I I I Arbetslösheteni procent i olika åldersgrupper enligt 3:e k v. 1972 25-44" 45-54 " 55-64"65-74" Arbetslösheten blandungdomar har sjunkit , men ligger fortfarande på en hög nivå.Detta kan delvis förklaras av att ökningen av antalet ungdomar som sökt sig utpå arbetsmarknaden har varit större än . Den ochsommaren förbättrade sysselsättningssituationen för ungdomar har framför alltgällt dem som har en yrkesinriktad utbildning inom exempelvis metall- ochverkstadsom-rådef. Även för nyutexaminerade från gymnasieskolans teoretiskalinjer har arbetsmarknadsläget blivit något bättre. De största svårigheternaatt få arbete har de ungdomar haft som önskat arbete direkt efter grundskolansamt kvinnlig ungdom inom många utbildningsgrupper. De senaste årens tendensatt allt fler ungdomar söker sig ut på arbetsmarknaden i stället för aftfortsätta studierna kvarstår. De region.ilaskillnaderna i arbetslöshetsnivå mellan storstadslän, skogslän och övriga länhar tenderat att minska. På många orter i främst de nordligaste länen harsysselsättningsläget markant förbättrats. Detta återspeglas bl. a. i attbefolkningen inte har minskat i något av skogslänen under de tre förstakvartalen . Arbeisförmedlingarnas statistik överarbetslösheten bland medlemmar Prop.1975:1 Bilaga 13 24 i arbetslöshetskassor visar en utvecklingsbild som istort sett överensstämmermed den som ges i . Det totala antalet anmälda arbetslösa kassamedlemmar har inom allaåldersgrupper genomgående legat på en lägre nivå än . Jämfört medår 1973 har minskningen i arbetslösheten varit mest framträdande ibyggnadsarbetarnas kassa. Denna minskning skall ses mot bakgrund av attavgången från kassan har varit betydande. I industrikassoma har arbetslösheten också minskat jämfört med . Av dearbetslösa kassamedlemmarna var . Vid arbetsförmedlingen anmälda arbetslösa kassamedlemmarvid skilda tidpunkteroch inom skilda åldersgrupper 5 841 24 532 13 245 5 501 22 805 12 386 6 794 26 736 14 521 7 650 36115 16 461 5 738 24 501 13 325 5 278 21048 12 321 5 201 21941 14 827 28 975 15 428 3 553 15 988 12 670 3 234 16 557 14 185 3 507 17 320 15 887 Arbetsmarknaden prägladessom har nämnts av en snabb och kraftig uppgång i efterfrågan påarbetskraft och en motsvarande om än tidsmässigt något förskjuten nedgång iarbetslösheten i förhållande tUl . Detta konstaterande gällerefterfrågan på arbetskraft som den har kommit till uttryck i dels statistikenöver lediga platser och dels företagens uppgifter om arbetskraftsbehov enligtkonjunkturbarometern. Den snabbt förbättrade arbetsmarknadssituationen får sesbl. a. mot bakgrund av de omfattande ekonomisk-politiska åtgärder som regeringoch riksdag beslutade och och som i hög grad synesha förstärkt den konjunkturuppgång som kunde registreras redan under år 1973.Åtgärderna innebar bl. a. följande. Anslagen tillsysselsättningsskapande åtgärder under / 74 ökades med763 milj. kr. eller från 767 milj. kr. till totalt 1 530 milj. kr. Ramarna för byggande av barnstugor,skolor, reningsverk m. m. vidgades väsentligt. Genom ökade statsbidragtill kommuner för olika Prop.1975:1 Bilaga 13 25 ändamålberäknades cirka 10 000 nya arbetstillfällen tillkomma inom den kommunalasektorn. Rambegränsningen för detprivatfinansierade bostadsbyggandet upphävdes tillfälligt under senare delenav . Statiigabyggnadsarbeten, sjukhusbyggen m. m., tidigarelades i betydande omfattning. I syfte att få tillstånd en snabbare prövning av ansökningarom byggnadstillstånd, som härigenom bl. a. bättre kunde anpassas tillsysselsättningen på lokala byggarbetsmarknader, höjdes denkostnadsgräns över vilken sådana ansökningar skall prövas av regeringen från 3 till 6 milj. kr. Vissastörre investeringar inom bl. a. skogsindustrin kunde genomföras. Av det sagda framgår att de direktsysselsättningsskapande åtgärderna även i hög grad varitinriktade på byggsysselsätt-ningen. Problemen inom denna sektor är förknippademed nedgången i bostadsbyggandet och den inträdda förskjutningen mot ökatsmåhusbyggande, till vilket byggande specialutbildad arbetskraft efterfrågas istörre utsträckning än till flerfamiljshus. Den minskade byggnadsverksamhetenhar också återverkat på situationen för olika grupper av konsulter och byggnadstekniker. Antalet sysselsattainom byggnadsbranschen har fortsatt att sjunka . behandladesbyggarbetsmarknadens problem av den tillsattabyggarbetsgruppen som i två promemorior (Ds In 1973: 2 och 10) lade framförslag till sysselsättningsfrämjande åtgärder på byggarbetsmarknaden för åren19731974. Mot bakgrund av de kvarstående problem på byggarbetsmarknaden somjag har berört i det föregående har regeringen funnit det motiverat aft inrättaen bygg-sysselsäffningsdelegation förbevakning av denna samhällssektor. Delegationen består avrepresentanter för arbetsmarknadens parter och berörda myndigheter. Byggdelegationensfrämsta uppgift är att fortlöpande följa utvecklingen inom byggnadssektorn ochinitiera åtgärder som bedöms påkallade frånarbetsmarknadspolitisk synpunkt. Delegationen skall också fortlöpandeinventera statliga byggnadsprojekt som antingen ger sysselsättning på eller kan tidigareläggas medkort varsel. Delegationen skall också studera möjtigheten att genomsärskilda förmedlingsinsatser och andra arbetsmarknadsåtgärder, t. ex. arbetsmarknadsutbildning,underlätta övergången av personal från byggfacket till andra näraliggandeuppgifter. Jag vill i detta sammanhang framhålla att utvecklingen påbyggarbetsmarknaden fortsättningsvis måste följas med största uppmärksamhet. Mot bakgrund av de problem som råder ifråga om sysselsättningen för lantarbetare har särskilda sakkunniga tillkallatsför att studera arbetskraftsförhållandena inom jordbruks- ochträdgårdsnäringen. Förutom att kartiägga sysselsättningssituationen inomlantbruksnäringen skall de sakkunniga ställa samman tillgängligt materialrörande det Prop.1975:1 Bilaga 13 26 framtidapersonalbehovet och analysera frågan om rekryteringen till näringen. En viktig uppgift för de sakkunniga ärockså att pröva olika möjligheter att utjämna de nuvarande säsongsvariationernai sysselsättningen. Som jag haranfört har arbetslösheten bland ungdomar sjunkit - något från fidigareår. Den är dock fortfarande förhållandevis hög. Med anledning härav harregeringen givit AMS möjlighet att även under /75 anordnatillfälliga praktikplatser vid statiiga institutioner samt utge det särskildautbildningsbidraget till ungdomar i åldern 16 som genomgår kursen Arbetsliv och utbildning arbetsmarknadsinformationmed praktik. I samverkan med kommunförbunden och berörda personalorganisationeranordnas också särskilda kommunala ochlandstingskommunala beredskapsarbeten för ungdomar. Försöksvis har ocksåutbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen utgått under /74till vissa ungdomar i åldern som genomgått yrkesutbildning vidskolöverstyrelsens AMU-center. Stödet vändersig främst till ungdomar som har kortare skolutbildning än 9-årig grundskolaoch som har förvärvsarbetat och sökt arbete. Särskildarbetsmarknadsinformation har också anordnats för arbetslös ungdom somuppbär kontantsföd. För attintensifiera den egentiiga arbetsförmedlingsverksamheten för ungdom tillfördesförmedlingen en tillfällig förstärkning med 25 extra tjänstemän för att biståarbetslös ungdom på särskilt utsatta orter. Slutligen börerinras om att kortare yrkesinriktade kurser också har anordnats inomgymnasieskolan ram. En interdepartemental arbetsgrupp, som leds från ,har tillsatts för att studera de problem som möter ungdomar i åldern , I december 1973minskade leveranserna av olja och andra petroleumprodukter till landet. Risk förelåg förfortsatta leveransbegränsningar. Mot dennabakgrund fattades beslut om vissa spar- och ransonerings-åtgärder. Denminskade tillgången på främst petroleumprodukter fick också återverkningar på arbetsmarknaden, främst inom branscher med anknytningtill bilismen. Avmattningen på arbetsmarknaden till följd av den minskade oljetillförseln m. m. blev dockav förhållandevis kortvarig natur och påverkade i stort inteutvecklingen . Med anledning av desysselsättningsproblem som till följd av den minskade oljetillförseln kundebefaras föreladeKungi. Maj:t ett förslag om tillfälligt utbildningsbidragatt utgå till företag som i stället för att permittera arbetstagare gav dessautbildning vid driftsinskränkningar till följd av svårigheter i fråga omförsörjningen med olja och elektrisk energi. godtog i huvudsak förslaget (prop. 1974: 7, InU1974: 45, rskr 1974: 11). Detniimnda beslutet innebar att stöd kunde utgå även till företag som Prop.1975:1 Bilaga 13 27 indirektdrabbades genom att marknaden för deras produkter eller tjänster minskadeeller försvann. Stödet skulle kunna beviljas arbetsgivare i alla näringsgrenar utom statiig cch kommunalförvaltning. Bidraget fick utgå med högst . och arbetstagaresom deltog i utbildningen. Utbildningen förutsattes som regel vara skild frånproduktionen och bedriven enligt läroplansom AMS godkänt efter Samråd med arbetstagarnas och arbetsgivarnas organisationer. Praktiska moment i utbildningenfick dock ske i anslutning till produktionen om så var lämpligt inom visstyrkesområde. Samråd mellan vederbörande företag och fackliga organisationerskulle också äga rum vid genomförande av utbildningen. Avtalsenliga lönerskulle utgå. För uppföljning och utvärdering av dettillfälliga stödet bildades en arbetsgrupp knuten tillarbetsmarknadsdepartementet. I gruppen ingick representanter för departementet,AMS, och arbetsmarknadens parter. Arbetsgruppen har den 10september 1974 till statsrådet överlämnat en redogörelse för dettillfälliga utbildningsstödet (Ds A 1974: 6). Arbetsgruppen konstaterar ätt verksamheten medtillfälligt utbildningsbidragblev begränsad till ett mindre antal näringsgrenar framför alltfordonsreparationsverksamhet, transportmedels- samt bränsle- ochdrivmedelshandel. Företagen i dessa branscher planerade omfattandeutbildningsinsatser men behovet minskade snabbt så att antalet anställda somfick utbildning stannade vid 3 268. Utbildningen fullföljdes inte heller helt.Speciellt inom bilbranschen avkortades utbildningenavsevärt. På grund av att en så dominerande del av de utgivna bidragentogs i anspråk av ett litet antal företag inom endast en sektor av näringslivetfann arbetsgruppen det svårt att dra generella slutsatser. Arbetsgruppenuttalade dock att anslutningen till idén om utbildning i stället förfriställningar och permitteringar av arbetskraften måste bedömas som god. Sammanfattningsvis konstaterararbetsgruppen att det tillfälliga utbildningsbidraget synes ha varit ettverksamt medel mot ökad arbetslöshet i samband med energiproblemen.Friställningar och permitteringar av arbetskraft synes i hög grad ha kunnatundvikas. En utbildning av denna typ bör också ha stärkt personalens framtidaställning på arbetsmarknaden. Arbetsgruppen anser därför att denna form avarbetsmarknadspolitiska medel bör kommatill användning om motsvarande situationer inträffar . Enligt arbetsgruppen är det angeläget attsöka komma till rätta med de svagheter som framkommit. a. gäller det attsöka förbättra de mindre företagens möjligheter att utnyttja samhällsstöd ochatt söka få till stånd en jämnare regionalanslutning. Bättre insatser krävs för information fill företagen ommöjligheten att få stöd. Vidare betonas vikten av att arbetsmarknadens parter,centralt och lokalt, deltar i planeringen Prop.1975:1 Bilaga 13 28 ochgenomförandet av en sådan utbildning som eventuellt kan komma ifråga iframtiden. Vid en framtida utbildning bör dessutom enligt arbetsgmppensuppfattning ledig kapacitet vid AMU-center i form av lokaler, lärare ochmateriel utnyttjas i en betydligt större utsträckning än som blev fallet under den aktueUaverksamhetsperioden. Även andra externa utbildningsresurser bör kunnautnyttjas. har cirka 100 000 personerpåbörjat arbetsmarknadsutbildning. Verksamheten har i hög grad varit inriktadpå att ge yrkesutbildning till personer som trots den godaarbetsmarknadssituationen har haft svårigheter att erhålla och behålla arbetepå den öppna arbetsmarknaden. Detta gäller bl. a. dem som har dåliggrundutbildning och som saknar eller har mindre attraktiv yrkesutbildning.Framför allt har särskilda insatser gjorts för kvinnor, äldre arbetstagare ochpersoner med nedsatt arbetsförmåga. höstriksdag fattade beslut omhöjnipg av utbildningsbidragens grundbelopp med . för månad (prop. 1974:170, InU 1974: 32, rskr 1974: 400). Höjningen motiverades bl. a. avlevnadskostnadernas utveckling . avarbetsmarknadsutbildningen (KAMU) har avlämnat sitthuvudbetänkande (SOU 1974: 79) Utbildning för arbete. Remissbehandlingen avbetänkandet har avslutats. Under föregående år inleddes enförsöksverksamhet med särskilt stöd om . till företag somrekryterar män resp. kvinnor till yrkesområden som domineras av motsatt kön.Reglerna för lokaliseringsstöd ändrades så att stöd numera som regelutgår till företag endast om de rekryterar av arbetskraften frånvartdera könet. Nämnda bestämmelser har tillkommit efter framställning fråndelegationen för jämställdhet mellan män och kvinnor. Arbetsförmedlingen harockså tillförts särskilda personalresurser för insatser för kvinnligaarbetssökande. Den försöksverksamhet med särskilda insatser för att beredasysselsättning åt kvinnor i tillverkningsindustrin, som bedrivits iKristianstads län, har vidgats till ytterligare fem län. På detsociala området har också ökade insatser gjorts bl, a. genom en fortsattutbyggnad av barnomsorgen. Behovet av att anordnasysselsättningsskapande åtgärder för att möta arbetslöshet av konjunkturell artminskade väsentligt . Antalet sysselsatta i allmänna beredskapsarbetensom uppgick till 8 400 hade motsvarande månad 1974 sjunkit till3 400. Antalet sysselsatta i särskilda beredskapsarbeten var 17 200 resp. 13 100. De sysselsättningsskapande åtgärderna för arbetslösahar främst riktats mot regioner med kvarstående sysselsättningsproblem samtmot ungdomar, kvinnor samt tjänstesektorn och byggsektorn. Förskjutningen motökad andel beredskapsarbeten inom tjänstesektorn har fortsatt.Beredskapsarbeten inom vägsektorn har un- Prop.1975:1 Bilaga 13 29 deråret delvis ersatts av särskilt anslag om 200 milj. kr, under sjättehuvudtiteln, benämnt Särskilda byggnads- och förbättringsarbeten avseendestatliga vägar. Dessa arbeten planeras och utförs av statens vägverk i samrådmed AMS så att åsyftade arbetsmarknadspolitiska effekter nås. Arbetskraftentill dessa arbeten anvisas av arbetsförmedlingen. De sysselsättningsskapandeåtgärderna för svårplacerad arbetskraft, främst i form av särskilda beredskapsarbeten,arkivarbeten, halvskyddad och skyddadsysselsättning m. m. har bedrivits med hög ambitionsnivå. Mina förslag i fråga om arkivarbete,halvskyddad och skyddad sysselsättningkommer jag att anmäla i det följande under avsnitt C Arbetsmiljö, Omfattningen av vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärderåren 19721974 Tids- Antal personer som Genomsnittiigt antalpersoner i period fått flyttningsbidrag --------------------------------------------------------------------------------------------- arbetsraarknadsutbild- allm, beredskaps- särsk. beredskaps- 1972 1973 1974 1972 1973 1974 1972 1973 1974 1972 1973 1974 52 600 29 700 17 800 12 400 13 100 22 900 19100 39000 26800 19600 12400 13400 23 500 19200 27 000 8 600 7 400 3 600 10 900 15 000 10 800 45 961 8 900 8 700 5 719 15 800 17 400 23 552 Till följd av den förbättradearbetsmarknadssituationen har antalet personersom uppbär ersättning från arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstödsjunkit väsentligt . var antaletpersoner som uppbar ersättning från arbetslöshetskassa 7 400 färre än undermotsvarande period , Av det anförda framgår att enomfördelning skett av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna . Denförbättrade konjunktursituationen har iökad utsträckning gjort det möjligt att genom aktiva platsförmedlandeinsatser även bereda svårplacerad arbetskraft möjlighet att erhålla ochbehålla anställning på den ordinarie arbetsmarknaden. Tyngdpunkten har underdet gångna året således kommit att ligga på de rent platsförmedlandeåtgärderna. Behovet av andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder bl. a.arbetsmarknadsutbildning och sysselsättningsskapande åtgärder har däremottotalt sett blivit mindre. Som jag har framhållit belyses utvecklingenväl av att samtligaarbetsmarknadspolitiska åtgärder utom sysselsättningsskapande åtgärderför svårplacerad arbetskraft i form av skyddat och halvskyddat arbete har minskat i omfattning till1974. Antaletvarsel om uppsägning och permittering låg på Prop.1975:1 Bilaga 13 30 Ett undantag härifrån noteras då antalet tillföljd av den minskade oljetillförseln var relativt högt. Lagstiftningen om cmställningsskydd ochanställningsfrämjande åtgärder trädde i kraft den 1 juh 1974. En av grundtankarnai den nya lagstiftningen är att uppkommande problem skall lösas inne iföretagen och att friställning av personer med nedsatt arbetsförmåga därigenomskall undvikas. En annan grundtanke är att arbetsförmedlingen skall få ökademöjligheter att bereda anställning åt äldre arbetstagare och arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga inom defordinarie näringslivet. Förverkligandet av den nya lagstiftningenfömtsätts i hög grad komma att ske genom anpassningsgruppema.Anpassningsgrupperna är samarbetsorgan mellan företaget, fackföreningen ocharbetsförmedlingen. För att kunna möta de växande uppgifteroch ansvar som arbetsförmedlingen har ställts inför bl, a. genomden nämnda omfördelningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och genomden förändrade lagstiftningen samt införandet av nya arbetsmarknadspolitiska medel m. m. tillfördesarbetsförmedlingens organisation betydande personella resurser underåret. Totalt erhöll förmedlingsorganen en förstärkning med 350 personer /75. Den sammanlagda personalökningen uppgårtill ca 760 nya tjänster. Den omfattande reformeringen avarbetsförmedlingens arbetsformer har fortsatt . Detta gäller bl. a.fullföljande av den nya för-medlmgsorganisationensamt vidgning av försöksverksamheten med datorassisterad framställningav platslistor. uppdrog Kungl.Maj:t åt AMS att i samverkan med arbetsmarknadens parter utredaförutsättningarna för alt öka informationen till arbetsförmedlingen om ledigaplatser, AMS har med skrivelse överlämnat den begärda utredningeni vilken föreslås införande av lagstadgad skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledig plats tillarbetsförmedlingen. Förslaget remissbehandlas f. n. Maj:ts bemyndigande den 22mars 1974 har jag tillkallat särskildasakkunniga för utredning av den långsiktiga sysselsättningspolitiken (A 1974:02).