prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Inombostadsdepartementets verksamhetsområde har statens planverk, ,statens råd för byggnadsforskning och i uppdrag att för resp. ansvarsområde bedöma två sparalternativ och angetänkbara åtgärder för att uppnå dessa. Det ena sparalternativet svarar motenergiprognosutredningens lägre alternativ. Det andra sparalternativet är 0,lägre än detta. För bostadssektorn innebär de båda alternativen engenomsnittlig minskning av energiförbrukningen fram med 0,5 resp.0,9 96/år. Även andra myndigheter har i energisparundersökningen behandlatfrågor som rör energiförbrukningen inom bostads- och lokalsektorn. Myndighetemahar redovisat en rad förslag som avser dels åtgärder i energibesparande syfte,dels styr- och stimulansmedel för åtgärdernas genomförande. Jag kommer i detföljande all närmare behandla sådana förslag som har speciell betydelse förbyggnadsbeståndet, främst bostäder samt för planläggning och byggande. Jagkommer sålunda att förorda åtgärder som syftar till att stimuleraenergisparande åtgärder i fråga om främst bostäder saml ändringar ibyggnadsstadgan (1959:612) (BS) i syfte att förbättra möjligheterna att beaktafrågor om god energihushållning i samband med planläggning och godvärmehushållning i byggnader. 1anslutning lill dessa förslag i energibesparande syfte tar jag upp frågor somrör forsknings- och utvecklingsverksamhet beträffande energianvändning förlokalkomfort. Isamband med energisparundersökningen har föreslagits att utbyggnad avenergikrävande industri skall prövas av regeringen. Jag kommer att förordaändring av 136 a § byggnadslagen (1947:385) (BL) i detta syfte. Vattenkraftutbyggnaderi södra och norra har behandlats i betänkandet (SOU 1974:22)Vattenkraft och miljö. remissbehandlats.Utredningen rörande vattenkraftutbyggnader i norra har avlämnatlägesrapporten (Ds B 1974:4) Vattenkraft och miljö 2. Jag lämnar i del följandeen sammanfattning av föreliggande utredningsmaterial och redogör mot bakgrundhärav för de överväganden som kan göras om utnyttjandet av våra älvar. 2.Förbättrad energihushållning 2.1 Allmänt om energibesparing Demyndigheter som i energisparundersökningen tar upp energikonsumtionen förbostads-och lokalsektorn bedömer möjligheterna till besparingar som goda.Enligt synes sålunda den totala bruttoenergiförbrukningen år1974 för bostadsvärme saml hushålls- och fastighetsel, (miljardkilowattimmar) genom byggnads- och installationstekniska åtgärder m. m. kunnaminska till fram eller med totalt . På angivetsätt skulle alltså bostadssektorns energibehov kunna minska med perår under den aktuella prognosperioden, inbegripet förändringar genom avgång ochnybyggnad. Siatens insiiiiii för byggnadsforskning anser att det är möjligt attgöra stora energibesparingar i den befintliga bostadsbebyggelsen genom relativtenkla åtgärder. för byggnadsforskning anser atl de tvåbesparingsaliernativ som angavs som förutsättningar i energisparundersökningenkan uppnås. En av rådet gjord prognos antyder att ännu större energibesparingarkan vara möjliga. Åtgärdersom påverkar användningen av energi i bostäder och lokaler av olika slag kanenligt bygforskningsrådet i stort indelas i följande grupper: bebyggelse-och samhällsplaneringsåtgärder, dvs. åtgärder som förändrar bebyggelsensutformning och omfattning genom ny- eller ombyggnad, nya tekniska system förenergiförsörjning m. m.; byggnadstekniskaåtgärder, dvs. åtgärder som förändrar byggnadens termiska egenskaper genomutbyte av byggnadsdelar eller genom ny- eller ombyggnad; installalionstekniskaåtgärder, dvs. åtgärder som innebär förändring av byggnadens installationer förvärme, vatten, ventilation, belysning, elförsörjning, kyla m. m.; drift-och förvaltningsåtgärder dvs. andra åtgärder än mer omfattande byggnadstekniskaoch installationstekniska åtgärder som påverkar effektiviteten ienergianvändningen i bebyggelsen; bmkaråtgärder,dvs. åtgärder som vidtas av eller direkt påverkar de enskilda brukarna(hushåll, hyresgäster, anställda) och som påverkar energianvändningen förlokalkomfort-, boende- och arbetsmiljö. Fleramyndigheter pekar på alt dessa åtgärdstyper skiljer sig betydligt vad gällertidpunkten då resp. åtgärdstyp får effekt. Bebyggelse- och planåtgärderpåverkar transportsystem, distributionssystem för energi, lokalklimat, denenskilda byggnadens utformning m. m. och får därigenom inflytande påenergikonsumtionen. Fram beräknas sådana åtgärder Prop.1975:30 Bilaga 2 3 emellertidfå begränsad effekt. Flera myndigheter framhåller dock vikten av attsamhällsplaneringen beaktas och att åtgärder bör vidtas för attenergibesparande effekter skall erhållas på . Även när det gällerbyggnadstekniska och installationsiekniska åtgärder blir effekten av naturligaskäl begränsad i ett kort tidsperspektiv. fram lill år 1985beräknas sådana åtgärder dock hinna få effekt. Det gäller såväl nyproduktionsom ombyggnad. kommer det omfattande bostadsbestånd somuppfördes alt successivt bli moget för ombyggnad. 1samband därmed kan energibesparande åtgärder genomföras till begränsade extrakostnader. Närdet gäller valet av lämpliga insatser framhåller vikten av altprioritera sådana sparåtgärder inom bostadssektorn som kan förväntaslångsiktigt stabilisera både det specifika värmebehovet i husen ocheffekt-behovet i produktionssystemet för energi till byggnadsuppvärmning.Enligt styrelsen blir därvid byggnadstekniska och installationstekniskaåtgärder i huvudsak aktuella. Däremot anser styrelsen att många drift- ochbruknings-tekniska sparåtgärder endast tilirälligt eller kortsiktigt kan påverkavärme-förbrukningsnivån marginellt. Sparresultaten blir enligt styrelsen isådana fall beroende av osäkra individuella aktiviteter med åtföljandeperiodvis instabila energikonsumtionsnivåer. Bostadsstyrelsenbehandlar följande energibesparande åtgärder med anknytning till detbefintliga bostadsbeståndet: tilläggsisolering av vindsbjälklag,tilläggsisolering av ytterväggar, insättning av 3-glasfönster, reglering avvärmetillförsel, reglering av luftomsättning, varmvattenmätning i lägenheter,varmvaitengenerering med nattuttag av elström och övergång lill fjärrvärme. Enligtapproximativa beräkningar finns inom det befintliga bostadsbeståndet förnärvarande ca 75 milj. m' vindsbjälklag i hus byggda före 1960.Tilläggsisolering av vinds bjälklag med mineralull. A-kvalitet, skulleenligt minska värmeförlusterna i betydande omfattning ochteoretiskt kunna spara ca /år Tilläggsisolering av ytterväggar synesenligt styrelsen kunna aktualiseras främst för ombyggnadsprojekt inom småhussektorndär genomgripande fasadrenovering ändå utförs. Styrelsen anför att dennasektor representerar ca 73 milj. m'åtgärdsmotiverade ytterväggar (hus byggdaföre ). Teoretiskt skulle värmeförlusterna genom dessa transmissionsytorkunna minskas med ca 0,55 W/nVC. Vid åtgärdstäckning till skulle energibesparingentotalt kunna uppgå till ca /år. Bostadsbeståndet omfattar enligtapproximativa kalkyler en total fönsteryta av ca 47 milj. m', varav högst 2milj. m' enligt styrelsen torde utgöra 3-glasfönster. a. anläggnings-och förvaltningstekniska skäl synes installation av 3-glasfönster kunnaaktualiseras endast med avseende på bostadshus byggda . Dessarepresenterar enligt styrelsen ca 13 milj. m' fönsteryta (efter 100%åtgärdsinsats) och en maximal teoretisk ener-gisparpotential om ca /år. Prop.1975:30 Bilaga 2 4 Enrelativt god besparing kan enligt vidare erhållas genominstallation av termostatstyrda radiaiorventiler så att basenergi utnyttjaseffektivt och övertemperaturer elimineras. Härigenom kan energibespanngarmöjliggöras i storleksordningen 10 ä av transmissions- ochventilationsförlusterna, vilka i den del av bostadsbeståndet somomfattar åtgärdsmotiverade projekt kan uppskattas lill totalt ca , dvs.4,4-6,. Även reglering av luftomsättningen kan enligt styrelsen hänföraslill sådana åtgärder som har låg svårighetsgrad och hög besparingspotential.Åtgärden är emellertid begränsad till projekt inom bostadsbeståndet därfläktventilation ingår, dvs. endast ca 900 000 lägenheter i flerfamiljshus. Vidmekanisk luftflödesreglering inom lämpliga gränser samt åtgärdsläckningberäknar styrelsen att besparingsresultatet kommer att stanna vid ca 1,3TWh/år. Varmvattenmälningi lägen heter synes enligt kunna leda till högenergibesparing men torde innebära betydligt högre svårighetsgrad iinstallationstekniskt hänseende än de båda sistnämnda åtgärdema. Ivled ledningav tidigare undersökningar vid individuell mätning torde vid 100 %åtgärdstäckning ungefär /år kunna sparas. Betydande besparingar avimporterad primärenergi skulle enligt sannolikt kunnaåstadkommas genom varmvaitengenerering med nattuttag av elström. Vid etthypotetiskt antagande (baserat på EPU:s alt. 2 eller alt. 4) att ca 1 milj.småhus skulle kunna utnyttja elvärme enligt delackumuleringsprincipen isamband med ny- eller ombyggnad - i viss omfattning kombinerad med konventionelleldning i individuell värmepanna samt vattenradiatorsystem -samt attgenomsnittligt av det då aktuella energibehovet för uppvärmning inomdelta bestånd skulle kunna tillgodoses genom vattenkraft-baserad låglastenergi,skulle enligt styrelsen omkring /år eljest oljebaserad nettoenergi kunnaelimineras från importberoende energiförsörjning. Detta skulle motsvaraungefär bruttoenergi (vid omvandlingsförluster) eller ca 0,75 milj.m' eldningsolja . UtifrånEPU:s prognosalternativ 3 och 4 kan enligt antas altytterligare omkring 700000 lägenheter i flerfamiljshus skulle komma attanslutas till fjärrvärme fram . Vid förutsättningen att allmännavärmesystem kommer att kunna etableras med stöd avlagstiftning och övergripande energipolitiska insatser skulle i princip hälftenav det nu decentraliserat värmeförsörjda bostadsbeståndet i flerfamiljshus,dvs. 600 000 lägenheter, kunna tänkas anslutet till fjärrvärme fram till år1985. Om det vore möjligt atl ansluta hela detta bestånd, skulle det vid 100 %åtgärdstäckning teoretiskt innebära besparing av primärenergi istorleksordningen 0,5 milj. m' eldningsolja eller ca bruttoenergi perår. Fleramyndigheter framhåller att betydande besparingseffekter kan uppnås genomreglering och justering av värme- och venti- Prop.1975:30 Bilaga 2 5 lationssystem.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) anför alt varje grads sänkning avrumstemperaturen medför en besparing på av oljeförbrukningen. Samtligamyndigheter framhåller vikten av utbildning i frågor om energihushållning avbl. a. förvaltningspersonal. och statens institut förbyggnadsforskning har utvecklat sin syn på utbildningsfrågan och anför att i enbetydande del av byggnadsbeståndet driften av uppvärmnings- ochventilationssystem sköts av hyresvärden och inte av brukarna. 1 de flesta fallfinns dock särskild driftspersonal. Deras skicklighet att hanlera den tekniskautrustningen är enligt rådet av lika stor betydelse som den tekniskautrustningens och byggnadens konstruktion. bedömer att dethär finns stora behov av information och utbildning att tillgodose. Informationkan väntas ge snabba effekter i många fall. För att även i ett längreperspektiv få successivt ökad driftseffektivitet krävs sannolikt en grundligöversyn av driftsorganisationernas ställning, dimensionering m. m. och enkraftig satsning inom utbildningssystemet. En sådan satsning bör enligt rådetomfatta tillskapandet av särskilda utbildningslinjer även på gymnasie-ochhögskolenivå. Enannan fråga som samtliga myndigheter finner väsentlig är information omenergifrågor till hushåll, lokalbrukare och berörda personalkategorier. a.konsumentverket och byggforskningsrådet anser att information till hushållbehövs dels som underlag för köp av hushållsutrustning, dels för det löpandehushållsarbetet. Dessutom är ett stort antal hushåll också fastighetsförvaltarei enfamiljshus med ansvar för drift av värmesystem. De kan inte nås avyrkesutbildning. Lättfattlig och lätt tillgänglig information är därför av storvikt. ÖEF m.fl. framhåller vikten av alt sparkampanjer upprepas med lämpligatidsmellanrum för att säkerställa att besparingseffekterna vidmakthålls.Konsumentverket förväntar sig informationsåtgärder i stor skala frånmyndigheter, massmedia och folkrörelserna inriktade på frivilligenergibesparing. Verket, som förordaratt dessa åtgärder samordnas och görspermanenta, är för sin del berett all göra en betydande insats inom ramen försina resurser. Flertaletmyndigheter diskuterar behovet av en regional eller kommunalrådgivningsverksamhet. och byggforskningsrådet anser att ettlandsomfattande nät av "värmekonsulenier", skulle kunna vara tillstor nytta både för enskilda och för samhället. förordar enutbyggd regional rådgivnings- och serviceverksamhet (teknisk och ekonomisk)för atl önskade resultat skall uppnås. Enligt siatens planverk är detväsentligt att en sakkunnig rådgivning i värmehushållningsfrågor för i förstahand småhusägare men även andra fastighetsägare kommer till stånd. Verketväcker frågan om inte samhället borde vara berett att tillhandahålla sådan rådgivningoch förordar att dessa uppgifter anförtros byggnadsnämnderna. Kommunalenergiplanering som styrmedel tas upp av byggforskningsrådet,och . planerbör enligt rådet vara etl viktigt instrument. Rådet an.ser att kommunalaenergiplaner bör göras till verkliga styrmedel. Det förutsätter att målen förplaneringen definieras i termer av energibesparing och atl upprättande avenergiplan blir obligatoriskt för kommunerna. Utveckling av metoder förenergiplanering blir enligt rådet då också etl viktigt forskningsområde. Byggnadsstyrelsenoch anför att en reduktion av nettoenergiförbrukningen ibyggnader torde behöva kompletteras med eflektivise-ring inomenergiomvandlingsledet så att primärenergin utnyttjas bättre. Styrning genomkommunal energiplanering kan bl. a. innebära en återgång till Ijärrvärme.Anslutning till kraflvärmeverk av motlryckstyp ger därvid en god totalenergihushållning. Flertaletmyndigheter framhåller viklen av forsknings- och utvecklingsverksamhet inomenergiområdet bl. a. som underlag för statsmakternas beslut, för normer,offentlig planering m. m. 1 flera fall framhålls att genomförande avenergiprogramkommiiténs (EPK) programförslag aren förutsättning för atlbesparingsalternativen skall kunna uppnås . Vad gäller konse k venserna av föreslagna åtgärder påverkar en del av åtgärderna klimatstandardinomhus och sanitära förhållanden. Del råder enighet bland myndigheterna omatt övertemeperaturer bör sänkas, att ventilationen i vissa fall kan minskaseller slängas av och att allmän sparsamhet med varmvatten bör iakttas.Myndigheterna anser dock att standarden inte får sänkas under vad som i dagbetraktas som godtagbart. Desamhällsekonomiska konsekvenserna av föreslagna åtgärder tas upp endast av ettmindre antal remissinstanser. Bygg/örskningsrådei anser sig saknamöjligheteratt beräknade investerings-och andra kostnader som genomförandet avbesparingsalternativen medför och hur myckel energikostnaderna måste öka föratt kostnaderna skall uppvägas. Om man antar att stigande energipriserkombineras med hög inflationstakt torde emellertid, enligt rådet, även tämligenhöga investeringskostnader i energibesparande åtgärder bli lönsamma.Genomförandet blir då i första hand ett finansiellt problem. Rådet finner deltroligt att kostnadsskäl i det enskilda fallet kan komma alt begränsa de mestlångtgående investeringarna i besparingsåtgärder. Rådet framhåller emellertidatl de tekniska åtgärder som diskuteras - bättre isolering, bättreverkningsgrad, bättre drift osv. - är av den arten all de också medför minskadeeffektbehov. Med detta följer att ökade investeringar i byggnadersamhällsekonomiskt balanseras av minskade investeringar i energiproducerandeanläggningar. För driftsåtgärder anser rådet alt den samhällsekonomiskalönsamheten torde vara myckel hög, då de kan tillgodoräknas räntan på deinbesparade investeringarna. Förde tidigare redovisade av diskuterade energibesparandeåtgärderna, som gäller enbart bostäder, beräknas kostnaden fram till Prop.1975:30 Bilaga 2 7 år1985 uppgå till ca . Subventioneringsbehovet för eljestolönsamma åtgärder beräknas lill ca . Följdkostnader förorsakadeav åtgärderna, t.ex. fasadbeklädnader ingår inte i denna summa. Kostnadernasfördelning framgår av följande tabell. Ätgiird Miljarder kr. Övergångtill (järrvämie 2,2 Denav beräknade faslighetsekonomiska lönsamheten varierar förolika åtgärder . Kostnadsberäkningargörs även i yttrandena från , överbefälhavaren ochuniversiieiskanslersämbetet. De nödvändiga investeringarna enligt dessayttranden uppgår till väsentligt lägre belopp än de av bostadsstyrelsendiskuterade åtgärderna. Verkningarnapå sysselsättningen tas upp av bl. a. byggforskningsrådet som anser attbegränsningen av energianvändningen inom lokalkomfortsektorn inte medför någraproblem för byggnadsverksamheten som sådan. Tvärtom ger etl besparingsprogramökad sysselsättning inom byggsektorn och i för-valtningsverksamhel. För ettlångt gående besparingsprogram anser rådet att arbetskraftsbrist kan bli ettbesvärande hinder. Inte heller eller befararnågon negativ inverkan på sysselsättningen. anger i konkretasiffror konsekvenserna för sysselsättningen av föreslagnaenergibesparingsåtgärder Arbetskraftsbehovet för att kunna genomföra angivnaåtgärder inom bostadssektorn uppskattas av styrelsen till 50 000 årsarbetare.Häri ingår inte arbetskraftsbehovet vid övergång lill fjärrvärme och förutförande av ytskikt vid tilläggsisolering av ytterväggar. 2.2Lån och bidrag till energibesparande åtgärder i bostäder m. m. Detstatliga stödel till energibesparande åtgärder såvitt gäller det befintligabostadsbeståndet utgår i form av dels särskilda lån och bidrag enligt kungörelsen(1974:252) om statligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus, delsbostadslån till ombyggnad enligt bosiadsfinansieringsförordningen(1974:946),(/e/sförbättringslånenligt kungörelsen (1962:538)omförbättrings-lån. De åtgärder som kan stödjas skall ha påbörjats före utgångenav . Riksdagenbeslöt (prop. 1974:69, CU 1974:21, FiU 1974:29, rskr 1974:180 och 286) våren1974 att pä tilläggsstat 111 till riksstaten för /74 lillVissa energibesparande åtgärder anvisa ett reservationsanslag av 248 milj. kr.För dispositionen av anslaget för olika ändamål gällde vissa ramar för beslutom lån och bidrag m. m. . Vidare har i anslutning tillatt ytterligare 120 milj. kr. har ställts till förfogande för ändamålet pålilläggsstal I lill riksstaten för /75 (prop. 1974:170, CU1974:37, rskr 1974:373) vissa av delramarna vidgats. Fördelningen av ramarnapå olika ändamål har ändrats genom beslut av regeringen och1975. De ursprungliga ramarna för olika ändamål samt nuvarande ramar anges idet följande. Ursprunglig ram Nuvarande ram Särskilda lån och bo stadslån för energibespa rande åtgärder inom bo stadsbeståndet 75 milj. kr. 153,7 milj. kr. Särskilda bidrag för ener gibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet 40 milj. kr. Förbättringslån for energi besparande åtgärder inom bostadsbeståndet 25 milj. kr. 10 milj. kr. Bidrag för energibesparan de åtgärder i statliga bygg nader 20 milj. kr. 20 milj. kr. Bidrag för energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader 50 milj. kr. Bidrag för energibesparande åtgärder i näringslivets byggnader m.m. 35 milj. kr. Bidrag för energibesparande åtgärder i trädgårdsnäringens byggnader 2 milj. kr. 1 milj. kr. 366,7 milj. kr. Avtotalt anvisat anslag om 368 milj. kr. har 1,3 milj. kr. ställts till förfogandeför tillfällig personalförstärkning vid länsbostadsnämnderna. Statsbidrag,energisparlån m. m. som styrmedel för energihushållning framhålls ienergisparundersökningen av flertalet myndigheter. anseratt de speciella stimulansanslagen till energibesparande åtgärder som hittillshar beviljats bör gälla även . Rådet anför vidare - med hänvisningtill lokalbeståndets stora andel av energiförbrukningen Prop.1975:30 Bilaga 2 9 inomuppvärmningssektorn - atl statsbidrag och energisparlån i högre utsträckningbör riktas mot lokalsektorn. 1särskilda skrivelser har framförtförslag i fråga om medelsanvisning och förslag om inriktning avstödåtgärderna inom ramen för en Ibrtsall lån- och bidrags-givning. Bostadsstyrelsenframhåller alt erfarenheterna har visat att efterfråganpå lån och bidrag vida har överstigit tidigare bedömningar. Grovträknat torde efterfrågan - i form av ansökningar somhar inkommit lill länsbostadsnämnderna - ha omfattat, i fråga om särskilda lånoch bostadslån ca 125 milj. kr., särskilda bidrag ca 85 milj. kr. och särskildaförbältringslån ca 5 milj. kr., eller tillhopa ca 215 milj. kr. Någramöjligheter atl säkert bedöma efterfrågan finns enligt styrelseninte. Vid samma efterfrågan som i genomsnitt september-november1974 blir behovet av medel i runt tal 450 milj. kr. Härtill kommer - till följdav ändrade föreskrifter - ett ökat behov av medel för utbyte av värmepannor iflerfamiljshus. Bostadsstyrelsenfinner del angeläget att verksamheten för atl stimulera till energibesparinginom bostadsbeståndet fortgår i enlighet med de ursprungliga intentionerna ifråga om åtgärder som påbörjas intill utgången av . Av de stödberäitigadeåtgärderna utgör enligt styrelsens mening utbyte av värmepanna - i såväl småhussom flerfamiljshus - i många fall den minst energibesparande åtgärden.Samtidigt utgör åtgärden den mest vanliga av dem för vilka lån och bidrag harutgått. En möjlighet all inom ramen för givna resurser få ett så effektivtutnyttjande av stödet som möjligt är därför att undanta pannbyten från stöd. Bostadsstyrelsenanför vidare att de medel som har ställts till förfogande förenergisparfrämjande åtgärder är uppdelade på tre olika ramar, nämligensärskilda lån samt bostadslån, särskilda bidrag och särskilda förbättringslån.Denna uppdelning på tre delramar har olägenheter och styrelsen föreslår därföratl fortsatt medelsanvisning skall avse en total ram för de ifrågavarandesärskilda lånen och bidragen. Även anslaget bör omfatta alla ändamålen.Styrelsen hemställer vidare om en vidgning av nu gällande totala ram med 450milj. samt en däremot svarande vidgning av anslaget. Bostadsstyrelsenhar därefter i skrivelse lagt fram förslag till åtgärderför atl främja energibesparing. Under hänvisning till de i föregående avsnitt(2.1) redovisade möjligheterna lill energibesparingar inom bostadssektornframhåller styrelsen att avsevärda besparingar torde kunna göras. Styrelsenanser därför att ett särskilt statligt stöd till energibesparande åtgärderinom det befintliga bostadsbeståndet bör uLsiräckas till att omfatta ävenåtgärder som påbörjas efter utgången av . De åtgärder som enligtbostadsstyrelsens mening bör stödjas är värmeisolering, centraliseradvärmeproduktion, värmemängdsmälning, värmereglering och veniilationsreglering.Dessa åtgärder kännetecknas av att de långsiktigt påverkar energiförbrukningenunder hela varaktighetstiden utan nämnvärda underhållsarbeten. Samtidigtpåverkas långsiktigt även bostadsbeståndels effekibehov. Anslutning tillfjärrvärmeverk bör dessutom kunna förbättra utnyttjandet av primärenergin.Utöver dessa åtgärder anser styrelsen atl stöd bör utgå även tillinstallationer för varmvattenmälning i bostadslägenheter saml förnaitackumulering av varmvatten i elvärmda småhus. Förutsättningarna förvarmvattenmälning är all enkla och tillförlitliga registrerings- och debiteringssystemkan ordnas och att lägenheterna är utrustade med individuella elmätare. 1samband med ombyggnad kan dessa krav vanligen uppfyllas, men även i befintligaanläggningar bör enligt styrelsen individuell mätning i många fall kunnagenomföras.. att byte av värmepannor och brännare bör utgå urstödverksamheten. Dessa åtgärder får anses utgöra normalt underhåll som intelängre behöver stimuleras. Byte kan också försvåra planmässig övergång lillallmänna värmesystem. anskaffande av eldningsautomatik (automatisktemperatur- och dragreglering, automatisk inkoppling av pannenheier m. kanenligt styrelsen dock i vissa fall vara befogal. Stödetlill energibesparande åtgärder gäller f. n. endast åtgärder avseende bosläder.Bostadsstyrelsen anser alt stödel bör avse även lokaler av den art som kan ingåi låneunderlaget.