prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Utrustning /76 anvisa ett reservationsanslag av . 1975:1 Bilaga 14 57 KAPITALBUDGETEN Tolfte huvudtiteln . IV: 11 Lånefonden förbostadsbyggande 1973/74Utgift 2 551000 000 Behållning 833 600 000 1974/75 Anslag 3 155 000 000 1975/76 Förslag 1670 000 000 Från fonden utbetalas bostadslån,räntelån, räntebärande förbättringslån, tomträtlslån till kommun samt lånavseende kostnader för outhyrda lägenheter. GäUandebestämmelser om bostadslån finns i bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) som trädde i kraft och i bostadslånekungörelsen (1967: 552, ändradsenast 1974: 947). EiUigt dessabestämmelser ufgår lån i huvudsak tUl ny- och ombyggnad av bostadshus.Bostadslånets storlek bestäms så att det utgör en andel av ett i särskUd ordning faststäUt låneunderlag. Andelen är30 % för kommun eller allmännyttigt företag, förbostadsrättsförening med insyn,25 9o i fråga om småhus som skall bebos av låntagaren och 15 9o i övrigafall. Låneunderlaget bestäms i fråga om nybyggnad enligt en av Kungl. Maj:tfastställd metod som summan av beräknade kostnader för mark och dess iordningställande för bebyggelse samt för byggande. Vidombyggnad utgör med vissa begränsningar den godkända kostnaden för arbetetlåneunderlag. Det förutsätts att underliggande lån tas upp i öppna marknaden.För bostadslån skall erläggas ränta efter en räntesats som fastställs avregeringen för ett kalenderår i sänder. Bostadslänet är förenat medräntesubventioner. Dessa avser räntekostnaderna för de delar av bostadslån ochbottenlån som belöper på utrymmen för bostadsändamål. Räntebidrag utgår medbelopp som motsvarar de faktiska räntekostnaderna utöver en garanteradräntenivå. Den garanterade räntan då huset färdigställs är försmåhus som skall bebos av låntagaren och 3,9 9o för övriga hus. För varje årefter färdigställandet skall den garanterade räntan höjas på visst sätt.Amorteringstiden för lån till nybyggnad är i vissa fall bestämd tUl , iandra fall är den beroende av räntenivåernas utveckling. I fråga om hus med s. k. paritetslån,huvudsakligen årgångarna 1968 1974, gällerbestämmelserna i bostadslånekungörelsen (1967: 552, omtryckt 1973: 534,ändrad : 947). Genom ändringar i kungö- relsen, som trädde i kraft , tillförsockså detta fastighetsbestånd räntesubventioner på liknande sätt, varigenomfortsatt skuldökningelimineras. Bestämmelserna omräntelån finns i räntelånekungörelsen (1967: 553, ändrad ; 948). Räntelån utgårdels för bostadshus som uppförts ellerbyggts om med stöd av stafiigt lån som beviljats enligt de bestämmelser som gällde före ,dock ej för hus som färdigställts , dels för bostadshus somuppförts utan statligt lån, om räntebidrag förut beviljats för huset. Fr. o. m.den 1 januari 1975 utgår räntesubventionerockså i samband med ränfelån. Subventionerna har den formen atträntelånet till större delen avskrivs. En redogörelse förbestämmelserna i kungörelsen (1962: 538) om förbättringslån (omtryckt 1973:535, ändrad 1974:950) harlämnats förut under anslaget Vissbostadsförbättringsverksamhet m. m. Tomträttslån fill kommuner enligttomträttslånekungörelsen (1965: 905, ändrad : 956) kan utgå tUlkommuner som upplåtit tomträtt tiU mark för bostadsändamål. Lån enligtkungörelsen (1972: 760, ändrad : 256) om lån avseende kostnader för outhyrdalägenheter hyresförlustlån utgär förtäckande av viss del av hyresförluster . För långivningen iform av bostadslån och förbättringslån fastställer olika ramar. Kungl.Maj:t har bemyndigande att under vissa förutsättningar utvidga de fastställdaramarna. riksdag har medgivit att ramen för lån till nybyggnad för år1974 fastställs till 8 375 000 m- våningsyta motsvarande ett beräknat antallägenheter av 75 000 jämte lokaler somomfattas av låneunderlag och pantvärde för bostadslån. För vart och ett av åren1975 och 1976 har ramen sainma omfattning som för . Lån tillombyggnad samt räntebärande förbättringslån får beviljas intill ett belopp av240 milj. kr. under vart och ett av . Anslaget tillfonden, vUket anvisas med det belopp som behövs för utbetalning avbeviljade lån, har förts upp med 3 155 milj. kr. för /75. Bostadsstyrelsenanför beträffande bostadsbyggandets och långivningens omfattning och inriktning följande. Är 1973färdigställdes genom nybyggnad 97 500 lägenheter, vilket innebär en minskningmed 6 600 lägenheter i jämförelse med . Minskningen avsåg heltflerfamiljshusbyggandet (13 200 lägenheter), medan antalet färdigställdasmåhus Ökade med 6 700 lägenheter. TUlskotfet avlägenheter under är 1973 fördelade sig med 43 800 på lägenheter i småhus och 53 700 lägenheteri övriga hus här be- Prop.1975:1 Bilaga 14 59 Andelen lägenheter i småhus uppgick härmed till 45 9c, vilketinnebär en ökning jämfört med . Av 1973 årstillskott av lägenheter i flerfamiljshus utgjordes 1 158 av rum i s. k.specialbostäder, dvs. bostäder för studenter, åldringar i ålderdomshem,personal vid sjukhus och vårdanstalter etc. Totalt minskade nyproduktionen av specialbostäder mellanåren 1972 och 1973 med ca 3 000 rum. tordefärdigställandet komma att uppgå till ca 83 000 lägenheter, dvs. 14 500 lägenhetermindre än . Antalet färdigställda lägenheter i småhus beräknastill ca 45 000 och antalet lägenheteri flerfamiljshus till ca 38 000. Även i fråga ompåbörjandet redovisas fortsatt nedgång. Sålunda påbörjades 79 700 lägenheterunder , dvs. 18 800 färre än . Påbörjandet av småhus var istort sett oförändrat och uppgick under resp. år till ca 43 000 lägenheter, medanflerfamUjshusproduktionen minskade från 55 800 till 36 600 lägenheter. Dettainnebar en ökning av andelenlägenheter i småhus från till . De av Kungl. Maj:t fastställdaramarna för beslut om bostadslån till nybyggnadsföretag innebär för är 1974 inte någonbegränsning av långivningenoch därmed påbörjandet. För företag utan stafiiga lån gäller en ram för meddelande av byggnadstillstånd på 8000 lägenheter och en ram pä 1 500 vårdplatser i ålderdomshem. Enligtstyrelsens bedömningar kommer lån- ochtillståndsgivningen att avse företag med totalt 67 000 å 68 000lägenheter. I fråga ombostadsbyggandets regionala fördelning var storstadsområdenas andel av färdigställandet i helariket jämfört . Motsvarande minskning avantalet lägenheter var Minskningen var markant i meddrygt 2 600 lägen heter och med 1 300 lägenheter, medan antalet färdigställda lägenheter i var i stort oförändrat. I landet i övrigt minskade färdigställandet i de störstakommunblocken med 2 300 lägen heter. Antalet påbörjade lägenheter istorstadsområdena minskade med ca 7 500 lägenheter andelen sjönk därigenom från till . Minskningen var relativt settstörst i . Beträffandefördelningen på lägenhetstyper minskade andelen lägenheter om ett rum ochkök i flerfamUjshus medan andelen lägenheter om främst två och tre rumökade. I småhusen var lägenhetsfördelningeni stort sett densamma som . Lägenheter fördelade på lägenhetstyper i hus färdigställda redovisas i följandetablå. Inflyttningsfärdigalägenheter fördelade på lägenhetstyper Den genomsnittligalägenhetsytan för flerfamiljshus m.ed preliminärt beslut om bostadslån fortsatte att nunskaunder och uppgick till ca 65 m-. I småhusen har däremot ytan ökatytterligare . Vad gäller de färdigställda småhusensfördelning efter byggherrekategori har den offentliga och den kooperativasektorns andel ytterligare minskat och uppgick tiU 6 9c, medan denenskilda sektorns andel ökat till 94 9c. Beträffande flerfamUjshusen har bådeden kooperativa och den enskilda sektorns andel fortsatt att minska under år1973. Den offentliga sektorn har däremot ökat i betydande grad och var år 197368 9o. Antalet färdigstäUda lägenheter utanstatiigt stöd ökade till 17 400, dvs. med ca 1 600 lägenheter. Avdet totala lägenhetstillskottet var S2 % statiigt belånat jämfört med85 % . Andelen färdigställda småhus med statligt stöd har fortsattatt minska även och uppgick till , medan andelen flerfamiljshusmed statligt stöd var oförändrat . Av de lägenheter som påbörjades under år1973 hade statiigt stöd. För småhusen och flerfamiljshusen var andelen 69resp. Under vart och eft av åren 1971 och 1972steg byggnadskostnaderna för flerfamiiijshusenligt byggnadskostnadsindex med . Motsvarande ökning för år1973 var . Den större indexökningen berorhuvudsakligen på material-prisutvecklingen. MeUan januari 1973 och januari 1974ökade indextalen för trävaror och snickerier , för järnvaror med nära30 % samt för betong och munnaterial med 12 9c. Totalt ökade index för materialpriserunder perioden med nära 15 9o. En bedömning av byggnadskostnadernasförändring med ledning av den s. k. låneunderlagsgruppens statistik överuppgivna kostnader för Prop.1975:1 Bilaga 14 61 statligtbelånade flerfamiljshus och småhus försvåras av att byggnads-kostnadsbegreppetförändrats . Detta förhållande beror på att begreppet tomtkostnad fåtten något annorlunda innebörd. För flerfamiljshus i exploateringsområden kanemellertid jämförbara byggnads-kostnader beräknas tillfredsställande.Utvecklingen redovisas i följande tablå. År Flerfamiljshus i exploateringsområden Genomsnittlig bostads- Genomsnittlig byggnadskostnadper lägenhetsyta m' m lägenhetsyta TUlgängligauppgifter tyder således på att den årliga byggnadskostnadsstegringen i genomsnitt ökat från 6 å7 % till . En så kraftig årlig kostnadsökninghar tidigare inte konstaterats låneimderlagsgruppens statistikframtagits. Som jämförelse kan nämnas att konsumentprisindex under perioden19701973 åriigen ökat med 6 ä . Den kraftiga materialprisökningen underår 1973 fortsatte av . Den 7 mars 1974utvidgades emellertid det gällande prisstoppet på trävaror, snickerier ochmonteringsfärdiga trähus till att omfatta ytterligare ett stort antal varorinom byggnadsmaterialsektorn, såsom betong-, lättbetong- och tegelprodukter,mineralull, plastprodukter, skivor av gips och asbestcement, sanitetsvaror,värmepannor och radiatorer m. m. Härigenom har den genomsnittliga materialprisökningen hejdats men inte avstannat,eftersom vissa varuslag, däribland järnvaror, infe omfattas avprisstoppet. En begränsning av prisökningen påproduktionsfaktorerna ger förutsättningarför men leder infe automafiskt fill en återhållen total b)'gg-nadskostnadsökning.Produktionsbetingelserna inom bostadssektorn är härvid av stor betydelse och dessa är f. n. långt ifrån gynnsamma. Osäkerhetenom efferfrågeinriktningen försvårar en långsiktig planering. Detta innebär atten viktig förutsättning för ett gott kostnadsresultat saknas. Minskningen avflerfamiljshusbyggandet har på vissa håll lett till en strukturomvandling inomproducentledet. flerfamiljshuspro-ducerande företag läggs ned elleruppgår i större. Konkurrensen begränsas framför allt på mindre orter. Vad gäller utvecklingen avmarkkostnaderna bedömer styrelsen att höjningen av markbelåningsnivån har varitnågot större än . Anledningen härtiU är dels denallmänna kostnadsut- Prop.1975:1 Bilaga 14 62 vecklingen tillsammans med en ökad kostnadsmedvetenhethos kommunema, dels vissa ändringar i beräkningsmetoden genom vilken en lokal anpassning avbelåningen för markberoende kostnader är möjlig i större utsträckning . Uppgifter frånlåneunderlagsgruppens undersökningar avseende kostnader för företag medpreliminärt beslut om bostadslån inom exploateringsområden tyder på en relativt oförändrad nivå föröverkostnaderna, dvs. den omfattning varmedde redovisade kostnaderna överstiger schablonbeloppen. Variationen i överkosfnad mellan olika regioner är dock betydande. För de företag somunder belånades enligt den nya beräkningsmetoden utgjorde den del avpanfvärdet som motsvarade tomt- och grundberedningskostnader i genomsnitt 167ki7m- våningsyta för flerfamiljshus i exploateringsområden och /m-våningsyta för småhus. Äv den totala produktionskostnadenutgjorde produktionskostnaden för tomt- och grundberedning förflerfamiljshus inom exploateringsområde och 24 9o för småhus. Hyrorna inyproducerade, statsbelånade flerfamiljshus kan följas genom statisfiska centralbyråns årligaundersökningar. I följande tablå belyseshyresnivån för lägenheter som färdigställts under åren 1972 och 1973.Uppgifterna för är preliminära. Hyrorna för lägenheter i allmännyttiga företag om 3 rumoch kök färdigställda åren 1972och 1973 het, kr. Hyra per m= bostads- lägenhetsyta, kr. ' per lägenhet, m- ' HjTa inkl. bränsle. Uppgifterna avser den vanligastelägenhetstypen tre rum och kök ochsådana lägenheter i allmännyttiga företag. av lägenheterna iflerfamiljshus består av tre rum och kök, och de allmännyttiga företagensvarar för av det statsbelånade flerfamiljshusbyggandet. Hyrornaför de lägenheter som färdigställdes var ge- Prop.1975:1 Bilaga 14 63 nomgäende högre än färdigställande. Störst varökningen i Stor-Göfeborg ochi de mindre kommunblocken, där hyran per m-ökademed . Antalet outhyrdalägenheter har ökat markant . Uthyrningssituationen i nybyggdastafiigt belånade flerfamiljshus tte månader efter husens färdigställanderedovisas i följande tablå. Andel (%) oiilhyrda lägenheter inom olika efter färdigställandet Stor- Kommunblock med mer än 75 000 inv. Andelen outhyrdalägenheter var högst, , i den produktion som blevinflyttningsfärdig . För produktionen skedde enminskning, vUken var särskilt markant i . Uppgifter enligt bostadsstyrelsensundersökningar om antalet outhyrda lägenheter i statsbelånade flerfamiljshus,exkl. hus med specialbostäder, somfärdigställts och senare redovisas i det följande. Uppgifternaavser de lägenheter som varit färdigställda t. o. m. halvåret före resp.undersökningstidpunkt. Outhyrda lägenheter i statsbelånadeflerfamiljshus färdigställda underåren 19671973 mer än 75 000 block Prop.1975:1 Bilaga 14 64 Antalet outhyrda lägenheter den 1 mars1974 uppgick till nära 23 000, varav drygt hälften återfanns istorstadsområdena. I jämförelse med den tidigare utvecklingen var ökningenmellan de båda senaste undersökningstillfällena relativt svag, ca 1 700lägenheter. I var ökningen av antalet lediga lägenheter dockavsevärd. Jämfört med situationen den 1 mars 1973har antalet outhyrda lägenheter ökat med 6 600 och den procentuella andelenstigit från 4,3 till . Uthyrningssvårigheterna har inte endastdrabbat de senast färdigställda lägenheterna utan också de något äldre husen,där åtskUliga lägenheter står totmna hyresgäster flyttat.Andelen outhyrda lägerUieter i dessa hus har fortsatt att öka också mellan debåda senaste undersökningstillfällena. Förändringama framgår av följande tablå. Andel (%) oMliyrdalägenheter i Ims färdigställda Enligt har de årligaenkäterna om bostadsförmedlingarnas verksamhet alltmer kommitatt belysa en del av den kommunala verksamheten i stället för att belysabostadsraark-nadsläget. Uppgifterna om kvarstående och nyregistrerade sökandehar i successivt minskande grad varit ett uttryck för en aktuell ochbetal-ningskraftig bostadsefterfrågan. Som en följd av det ändradebostads-marknadsläget har flera bostadsförmedlingar lagtom sin verksamhet och några har upphört med verksamheten. Från andra harmeddelats att förändringar planeras. Förändringarna innebär i regel attregistreringen av sökande upphör eller begränsas och att mera vikt läggs vidinformation om bostadstillgången. Av nämnda skäl är uppgifter om antalsökande i olika gmpper inte längre av intresse. haremellertid i enkäterna ställts vissa allmänna frågor som avser att belysaefterfrågesituationen och förändringarna däri . Övervägande antalet kommuner har ansettatt det blivit lättare för de bostadssökande att erhållalägenhet. Endast ett par kommuner har ansett att det blivit svårare. I 1973års enkät har något flera Prop.1975:1 Bilaga 14 65 kommunerän uttalat att sökandena "ofta" avböjer erbjudande om lägenhet. På frågan om det finns bostäder för vilkaefterfrågan påfallande överstiger tillgången har hälften avbostadsförmedlingarna svarat att detta gäller lageiUieter på högst två rum ochkök. Beträffande kreditförsörjningen erinrarbostadsstyrelsen om att överenskommelsen för mellan delegationen förbostadsfinansiering och kreditinstituten om tUlhandahållandet avbyggnadskrediter för bostadsbyggandet bl. a. innebär att till sådana krediteräven hänförts krediter till kommuner avseende tomträttsmark. Härigenom harkommunerna tillförsäkrats krediter i avvaktan på utbetalningen av tomträttslån. och början av år1973 skedde en försämring i avlyftssituationen genom en förlängning av tidenmellan färdigställandet och utbetalningen av fastighetslånen. I juni 1973nådde delegationen en överenskommelse med vissa kreditinstitut om ökade bidragför finansiering av färdiga fastigheter. Enliknande överenskommelse har uppnåtts om bankemas bidrag till denslutiiga finansieringen . En förbättring av avlyftssituationentorde härigenom erhållas. Enligtbostadsstyrelsen kan den i lägenheter minskade bostadsproduktionen inte inågon högre grad bidra till en förbättring av avlyftssituationen. Den storaförskjutningen mot ökad andel småhus innebär att produktionens volym ochanspråken på krediter infe muiskar i samma grad. Under det gångna budgetåret har inteskett någon markerad förändring i den omfattning i vUken de statligabostadslånen har fördjupats, dvs. att de som ersättning för andra fastighetslånhar utgått med större andel av låneunderlaget än enligt huvudreglerna.Omfattningen av utbetalningama av förskott på bostadslån, som ersättning förbyggnads-krediter, har ökat jämfört med närmast föregående budgetår. Ökningen har samband med den ökade långivningen tUlombyggnadsföretag. I det följande redovisas vissa uppgifterangående de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen för åren 19741978. Efter att kommunindelningsreformen hargenomförts är samtiiga kommuner numera ålagda att upprättabostadsbyggnadsprogram. Samtliga kommuner har också redovisat sådana program.I följande tablå redovisas det bostadsbyggande som kommunema efter bedömningav bostadsbyggnadsbehov och resurser haransett vara behövligt och med hänsyn till bl. a. marktillgång ochförberedelseläge möjligt att påbörja. De redovisade programmen sanmiantagnaomfattar en genomsnittlig årlig produktion av 71 000 lägenheter. Under periodenminskar det planerade påbörjandet från76 400 lägenheter tUl 64 000 lägenheter. Denna nedgång ligger till stordel på de tre storstadsområdena, främst . 5 1975.1 samL Nr 1. Prop.1975:1 Bilaga 14 66 Påbörjande enligt kommunernas program, antal lägenheter 1974 1975 1976 1977 1978 1974-78 15 081 14 100 14 260 11786 9 518 64 745 5 816 5 097 4 570 4 358 3 610 23 451 4 650 4 279 4 397 4 430 4 216 21972 Summastorstads områden 25 547 23 476 23 227 20 574 17 344 110 168 Övrigaprogram kommuner 50 854 49 889 48 767 47 755 46 641 243 906 Samtligapro gramkommuner 76 401 73 365 71994 68 329 63 985 354 074 Mellan de fyra senaste programomgångarnahar det planerade påbörjandet minskatsuccessivt. I programomgången 19711975 var sålunda den planerade volymen igenomsnitt 116 000 lägenheter medan motsvarande uppgift förprogramomgången 19741978 uppgår som nämnts till 71 000 lägenheter. För hela programperioden redovisas 142000 lägenheter i flerfamiljshus och 212000 lägenheter i småhus. I förhållande tUl föregående programomgång harantalet småhuslägenheter ökat med drygt 1 000 medan antaletflerfamiljshuslägenheter däremot har minskat med drygt 72 000. I de tre senasteprogramomgångarna har småhusandelen ökat kraftigt, från 19721976 tUl 50 %19731977 och till i den aktuella programomgången. För helaprogramperioden 19741978 beräknas den genomsnittliga våningsytan uppgå till 80m i flerfamUjshus och tiU 123 m i småhus. Ytan i flerfamiljshusen beräknas ökanågot , medan den bedömsminska för småhusen. Det planerade byggandet har fördelats påtre markägarekategorier. För hela programperioden ligger av lägenheternapå kommunmark, 14 9o på byggherremark och16 % på övrig mark. För av lägenheternasaknas markägareuppgift. Andelen lägenheter på både kommunmark ochbyggherremark minskar , medan andelen ökar för övrig mark. Denminskande andelen lägenheter på kommunmarkoch byggherremark är tUl övervägande del en effekt av det ökade antaletlägenheter i småhus vUka i större utsträckning än flerfamiljshus byggspå övrig mark. Andelen lägenheter på kommunmark är lägrei storstadsområdena än i övriga kommuner, medan andelen lägenheter påbyggherremark är klart större. I föreliggande programomgång planeras 54000 lägenheter, motsvarande av dettotala antalet lägenheter, påbörjas inom saneringsområden. I programomgången19731977 var motsvarande tal 66 400 och Prop.1975:1 Bilaga 14 67 I programmen skallredovisas tre oUka former av sanering, nämligen saneringsprojekt som planeras ienlighet med plan eller kommunalt program, saneringsprojekt påresttomter samt övrig sanering oftastenskild s. k. punktsanering. Av de 54 000 lägenheterna avsåg saneringenligt plan, 15 9o sanering på resttomt och övrig sanering. Beträffande tidenmeUan kommunalt markförvärv och planerad byggstart gäller för av produktionen på den kommunägdamarken att kommunen innehaft marken än , för har kommunen innehaft marken och för 41 9o mmst 10år före byggstart. Länsbostadsnämndernasbedömningar av bostadsbyggandets (påbör-jandets) omfattning har för vart och ett av åren iprogramomgången 19741978givit följande resultat. Påbörjande enligt länsbostadsnämnderna (istorstadsområdena de kommunala samarbetsorganen),antal lägenheter 1974 1975 1976 1977 1978 Storstadsområdena 21600 20200 20 300 20 300 20100 Landet i övrigt 45 400 45900 45 300 45 000 45 000 TotaU 67 000 66100 65 600 65 300 65100 Fr. o. m.programomgången 19741978 gäller att vissa kommuner är ålagda att upprättabostadssaneringsprogram. I styrelsens anvisningar för programomgången 19741978 uppmanades dessa kommuner att påbörjadetta arbete genom att inventera det äldre beståndet. Redovisning avbosfadssaneringsprogram skulle krävas först till programomgången 19751979.För att få en viss uppfattning rörande den planerademodemiseringsverksamhetens omfattning skulle dock uppgifter om denna verksamhet redovisas i programomgången19741978. Redovisningen skulle omfatta de fastigheter inom resp. kommun somunder perioden planeras bli ombyggdaeller förbättrade (moderniserade). Planeradmoderniseringsverksamhet har redovisats av 66 kommuner. Enligt dennaredovisning beräknas 19 500 lägenheter beröras av verksamheten underprogramperioden, varav ca 70 9o ligger i storstadsområdena. Bostadsstyrelsenredovisar följande bedömningar och förslag vad gäller bostadsbyggnadsplan för åren19741976. harriksdagen fastställt en ram om 8 375 000 m- våningsyta för beslut ombostadslån tUl nybyggnad av bostäder jämte lokaler. Ramen har beräknats ge utrymme för beslutavseende 75 000 lägen heter.Bostadsbyggnadsplanen omfattar därutöver ett byggande utan statliga lånberäknat tiU 8 000 lägenheter. För båda ramarna gemensamt tUlkommer en projektreserv om 10 000 lägenheterjämte lokaler. Helaramen för beslut om bostadslån kommer inte att utnyftjas. 1975:1 Bilaga 14 68 nukan bedömas med ledning av uppgifter från länsbostadsnämnderna kommer beslut omlån att meddelas för ca 58 000 lägenheter. För beslut om byggnadstillstånd förföretag utan statliga lån, inkl. platser i ålderdomshem, har Kungl. Mai:thittUls fastställt en ram uppgående tUl 9 500 lägenheter. Denna ram torde heltkomma att tas i anspråk. Enligt beslut gäller för såvälår 1975 som en total ram för beslut om bostadslån av samma omfattningsom den för , dvs. 8 375 000 m våningsyta. Denna ram har ursprungligenberäknats på följande sätt: för bostäder 7 820 000 m, för lokaler (utöver dem som särskUt anges i det följande) 350 000 m,för skollokaler i integrerade anläggningar 50 000 m, för bamstugor 135000 m och för lokaler i äldre områden 20 000 m våningsyta. Sistnämnda antalkvadratmeter för lokaler i äldre områden utgör inom den totala ramen en särskilt angiven ram som inte får överskridas.TUlståndsgivningen avseende företag utan statliga lån beräknades tUl 8000 lägenheter 1975 som , och för ramarna gemensamt har förår 1975 fastställts en projektreserv av högst 10 000 lägenheter jämte lokalersom byggts med statiiga lån.