prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Statsrådenföredrar de förslag lill i frågor om statens inkomster och utgifter m. m. som skall ingå iregeringens förslag till statsbudget för /77.Anförandena och i förekommande fall översikteröver förslagen redovisas i underprotokollen för resp. departement. StatsrådetSträng anför: Med beaktande av de föredragna förslagen har förslag tillstatsbudget för nästa budgetår med därtill hörande specifikationer avinkomster och utgifter upprättals. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att beräknainkomster och besluta om utgifter för staten i enlighet med det upprättadeförslaget till statsbudget för /77. Regeringenansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslutar atl genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för den åtgärdeller det ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenförordnar att de anföranden som redovisas i underprotokollen jämte översikteröver förslagen skall bifogas propositionen som bilagor 124. Bilaga1 till budgetpropositionen 1976 Prop. Anmälan till statsbudgeten för /77 såvitt avser finansplanenoch beräkning av statens Inkomster m. m. Deninternationella lågkonjunkturen fördjupades kraftigt under första halvåret1975. samlade industriproduktion sjönk med i årstaktmellan J974 och försia . Under sommarmånadernastabiliserades emellertid efterfrågan och har aktiviteten successivtvänt uppåt i de slörre ländema. Omsvängningen i konjunkturen blev särskiltuttalad i där fallet i efterfrågan varit utomordentligt kraftigt underårets försia månader. hade dock industriproduktionen vänt uppåtoch gick återhämtningen ovänlat snabbi. Även i vände konjunkturen uppåt , men denfortsatta uppgången har varit relativt långsam. Den västeuropeiska ekonomiska utvecklingen har visat en visseftersläpning och botten i konjunktursvackantorde ha nätts först . De mindre , som bl. a.genom en ambitiösare slabiliseringspolitik lyckats hålla uppeaktiviteten bättre än de större ländema, har drabbats med full kraft av denintemationella lågkonjunkturen . Konjunkturnedgången blev avseväridjupare än vad som allmänt väntades vid årets ingång såväl av deinternationella ekonomiskaorganisationerna som i de officiella nationella prognoserna. OECD-sekretariateträknade exempelvis med att bruttonationalprodukten förhela länderområdel skulle öka med en halv procent mellan helåren 1974 och 1975.Utfallet bedöms nu i stället ha 1 1975/76. 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 2 blivit en nedgång i totalaproduktionen med . Ännu mera markant blev skiUnaden mellan prognos ochutfall för , då en förväntad uppgång på utföll som ennedgång med . Att nedgången blevså mycket kraftigare än vänlat sammanhänger främst med den starkalageravveckling som ägde mm . Men även deprivata investeringarna, i synnerhet industri- och bostadsinvesteringarna,minskade kraftigt. En ytterligare starkt bidragande orsak lill lågkonjunkturensdjup var den ekonomiska politik som fördes i de större ländema. Denna politikhade ända fram tiU hålUts utomordentligt restriktiv isyfle all dämpa inflationen. När den sedan slutligen lades om i expansiv riktning skedde detta huvudsakligen genom generelltverkande ekonomisk-poUliska åtgärder som ökade hushåUens inkomster ochförelagens likviditet. a. den osäkerhet som skapats avlågkonjunkturen gjorde emellertid alt hushållen ökade sitt sparande ochförelagen drog ned sina investeringar. Detta har fått till resultat atleffektema av stimulansåtgärderna starkt reducerats. Lågkonjunkturenunder 1975 har vidare lett till en ytterligare kraftig försämring av det redantidigare svaga arbetsmarknadsläget. Antalet arbetslösa i OECD-området harstigit från 10 miljoner till drygt 17 miljoner under senare delen av1975. DärtiU ökade antalet ofrivUligt korltidsarbetande starkt. Den statistisktregistrerade arbetslösheten skulle ha blivit ännu högre om inte etlförmodligen betydande antal människor helt gett upp sina försök att få arbete.Ett stort antal arbetslösa s. k. gästarbetare i har också avomständigheterna tvingats att återvända tiU sina hemländer. Trots den lågaaktivitetsnivån har minskningen i den internationella inflationstakten blivitendast måttlig. Prisstegringen inom OECD-området har under loppet av 1975varit , att jämföra med en ökningpå . Den uppnådda dämpningen av prisstegringstaktenfår i första hand tillskrivas den nedgång i de internationella råvaruprisernasom ägt rum . För del har inbromsningen i inflationslakten varit ännu mindre, ellerfrån drygt 15 till . Produktionsminskningeni har återspeglats i världshandeln. Under första halvåret 1975föU således dessa länders importvolym i årstakt och för helåret 1975antas världshandeln minska med . OPEC-ländema har dock fortsatt alt ökasin import och även statshandelsländemas import har utgjort ett stabiliserandeinslag. De icke oljeproducerande u-ländema har däremot av bl. a.betalningsbalansskäl tvingats att skära ned sin import. Vid eninternationell jämförelse (se tabell 1) framstår den ekonomiska utvecklingen1974 och 1975 i som i hög grad tillfreds- 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 3 ställande.Således har bruttonationalprodukten i flertalet länder under dessa år sjunkittillbaka till nivå. I har totalproduktionen stigitmed inemot . Av samtiiga är del endasi som uppvisat enhögre tillväxt. Den svenska inflationslakten har under dessa år legatunder genomsnittet för hela . Skillnaden i förhållande till denvästeuropeiska utveckhngen är ännu större till svensk fördel. Endast Förentastaterna, , och uppvisar en lägreinflationstakt. I samtliga dessa länder har emellertid arbetslösheten samtidigtökal kraftigt. däremot har lyckats minska sin arbetslöshet. Utsikterna baseras på ett antagande om ensuccessivt återhämtad ekonomisk aktivitet. Tillgängliga data tyder på atlkonjunkturen vänt uppåt även i . En uppgång av efterfrågan och produktionen kan ocksåväntas i de flesta övriga . Sannolikt är därvid atl detkonjunklurmönster som utvecklats blir gällande även 1976. Dettaskulle innebära att återhämtningen förlöper snabbare i än i deövriga . Produktionen i beräknas öka med mellan5 och . Utvecklingen i kommer i huvudsak attbestämmas av takten och styrkan i de västtyska och franska ekonomiernasåterhämtning. För båda dessa länder antas en BNP-ökning med 3 å under1976. I och är rnan på grund av interna och externaobalanser i stort hänvisad till altavvakta effekterna av den internationella konjunkturuppgången och för 1976förutses endasi en obetydlig ökning av produktionsnivån. I en liknandesituation kommer även ell flertal av de mindre att befinna sig.För hela OECD-området väntas en produktionsökning på 3,54,. Den nuvarande lågkonjunkturen skiljer sig från tidigarelågkonjunkturer genom sill djup, sin höga inflationstaktoch den myckel omfattande arbetslösheten. Förhållandet kompliceras ytterligareav kraven på en strukturell anpassning till de förändrade energi-ochråvarupriserna. Dessa omständigheter medför också atl de ekonomiskaprognoserna blir utomordentligt osäkra. Detta kan exempelvis belysas av atlföreliggande prognoser för tillväxten 1976 i mellan och . Likartade spännvidder i prognoserna för denekonomiska tillväxten föreligger för flera andra länder i . kommer troligen att bromsas inytteriigare och stanna vid . I de tre största ekonomierna Förentastaterna. och antas dock prisstegringenkunna komma ned i en takt av . Ävenom konjunkturuppgången kan väntas accelerera under loppet 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 4 av året så utgår den från enutomordentlig låg aktivitetsnivå. Den outnyttjade kapaciteten kommer därförunder hela 1976 att förbli stor. Dessutom kan företagen väntas i första handminska på korttidsarbetet och först därefter öka antalet sysselsatta. Någonnämnvärd förbättring torde därför 1 flertalet länder inte inträda på arbetsmarknadenunder . Antalet arbetslösa kommersannolikt att minska först . I takt meduppgången av efterfrågan och produktion kommer världshandeln åter att öka, ihuvudsak genom handeln mellan . OPEC-ländernas efterfrågan väntasockså fortsätta att expandera starkt ehuru något långsammare än under de tvåföregående åren. Övriga och stalshandelsländer kommer däremot att avbelal-ningsbalansskäl sannolikt tvingashålla tillbaka sin import. Bedömningarna av världshandelns utvecklingrör sig, liksom beträffande tillväxttakten för de enskUda länderna, inom ettrelativt brett intervall på . De av denföregående högkonjunkturen 19721973 skapade jäm-viktsrubbningama ibytesbalanserna fördjupades och blev allmänt utbredda genom prisstegringarna på oljeprodukter och andra råvaror.Från ett ungefärligt jämviktsläge försämrades sålunda de oljeimporterandeländernas bytesbalanser gentemot de oljeexporterande ländema inom OPEC medomkring . svängde utvecklingen om ochOPEC-ländernas exportöverskott reducerades med ca . Dennaminskning har nästan uteslutande berott på de större OECD-ländema, som genomsin svaga efterfrågeutveckling och därmed kraftigt vikande import åstadkommitett sammanlagt överskott på nära 1975. I de mindreOECD-ländema, som i allmänhet fört en mer ambitiös konjunkturpolitik synessituationen förbli i det närmaste oförändrad med ett underskott på ca 12miljarder dollar. För hela OECD-området uppgår underskottet således till ca 5miljarder dollar. Utvecklingen mot en för industriländerna totalt sett jämnarebytesbalanssituation har gått snabbare än vad man allmänt fömtsett samtidigtsom obalansen inom OECD-området snarare skärpts. Detta understryker den storaosäkerhet som vidlåder prognoser för bytesbalansutvecklingen. I samband medden s. k. oljekrisen rådde en till synes allmän enighet på det intemationellaplanet om hur bytesbalansunderskotten skulle elimineras.Detta borde ske genom en successiv anpassning till de nya relativprisernaoch ett accepterande av underskotten under en viss övergångstid. En drastisk nedskärning av underskotlen genom defla-tionspolitikeller direkta importrestriktioner ansågs vara en oacceptabel väg bl. a. med hänsyn till att detla skullemedföra arbetslöshet och produktionsbortfall som i främsta rummet skulledrabba OECD-ländema själva och andra icke-oljeexporterande länder. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 5 sådandeflationspolitik har dock förekommit i de större och ären viktig förklaring till förbättringen av den externa balansen i dessa länder. Hurbytesbalanserna kommer att utveckla sig är f. n. mycket svårt attavgöra. Ä ena sidan har man att räkna med atl en fortsatt uppgång i deninternationella konjunkturen för med sig atl bytesbalanserna för de störreOECD-ländema ånyo försämras. De mindre bylesbalansunderskottantas ligga kvar på i stort settsamma nivå som 19741975. För hela skulle underskottet medhänsyn härtill stiga till . Å andra sidan innebärden redan höga intemationella skuldsättningen i de mindre OECD-ländema ettminskat utrymme för fortsatt underskottsfinansiering. Det kan därför inteuteslutas alt dessa länder försöker korrigera sin externa obalans snabbare änsom här antagits. Deicke-oljeexporterande torde inte kunna upprätthålla sinimportkapacitet till följd av finansiella svårigheter. Enneddragning av deras sammanlagda bytesbalansunderskott med ca 6miljarder doUar till ca bedöms därför trolig.Internationella valutafondens (IMF) betydelse för betalningsbalansfinansiering har under dessa förhållandenökat påtagligt. Såväl i-länder som utvecklingsländer har i ökadutsträckning tagit IMF:s resurser i anspråk för att finansierabytesbalansunderskolten. Efter utdragna förhandlingar kan mannu räkna med att beslut fattas att förstärka IMF:s resurser genom enhöjning av medlemsländemas kvoter. Närslutligt beslut föreligger i valutafondens styrelse kommer regeringenatt förelägga förslag om deltagande i insatsökningen. Frågan om enreformering av det intemationella valutasamarbetet har varit föremål förfortsatt utredning och förhandling, speciellt inom ramen för internationella valutafonden. Vissa principöverenskommelser harhärvid kunnat träffas och en mera definitiv uppgörelse torde ligga inomräckhåll. Sålunda råder enighet om det officiella guldprisets formella avskaffande och en successiv avvecklingav guldels roll i det internationella monetära systemet. I anslutninghärtill avses en revision ske av vissaavsnitt av valutafondens stadgar, bl. a. de centrala bestämmelserna omvalutakurssystem och valutapolitik. Planer föreligger också på att använda entredjedel av valutafondens guldbehållning för dels återföring tillmedlemsländerna, dels försäljning till förmån för u-ländema. Även andraåtgärder planeras för att öka valutafondens möjligheteratt bidra till finansieringen av de mycket betydande bytesbalansunderskottsom dessa länder har att räkna med . Det europeiskavalutakurssamarbetet, den s. k. valutaormen, har fungerattillfredsställande. Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 6 anslutit sig tilldetla. En fortsalt svensk medverkan i etl dylikt valula-kurssamarbete eventuellt i utvidgad ram är av väsentlig betydelse. Den inom planeradefinansiella stödfonden för medlemsländerna beräknas kunna träda i verksamhetunder 1976. har (prop. 1975/76: 20, FiU 1975/76: 11,rskr 1975/76: 50) godkänt medlemskap i fonden. Tabell1.'' Bruttonationalprodukt, konsumentpriser och arbetslöshet länderna 1973-1975 -2,1 -1,8 3,2. 4,7' 9,8' -2,5 -0,7 -2,5 'December1973december 1974. 'Avser perioden oktober 1974oktober 1975. ' Den låga siffran beror till stor deljpämomssänkningens effekt på värdet för . 'Prognos för . » På grund av skiljaktiga deflnitioner ochberäkningsmetoder är dessa tal inte helt jämförbara länderna emellan. 2.Konjnktnr och ekonomisk politik 1975 rådde en utpräglad högkonjunktur i Sverige.Visserligen mattades den utländska efterfrågan på våra produkter mot slutet avåret, men detta uppvägdes av den inhemska efterfrågan som stöddes av omfattandestimulansåtgärder. Sysselsättningen ökade kraftigt. Som en följd av såvälförskjutningen från utländsk till inhemsk efterfrågan 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 7 som de höjda oljepriserna komemellertid vår utrikesbalans att försämras avsevärt. ställdes den ekonomiska poUtikenframför allt inför uppgiften att genom åtgärder via den inhemskaefterfrågan motverka effekterna av den nedåtgående konjunkturutvecklingen i våromvärld. Vid utformningen av denna politikfick självfallet stor hänsyn tas till effekterna på utrikesbalansenresp. Den ekonomiskapolitiken var fortsatt expansiv vid ingången av 1975. tillkom, som en följd av den s. k. Hagaöverenskommelsen,en sänkning av inkomstskatten. Sjukförsäkringsavgiften för löntagare slopades,låginkomsttagarna fick ett extra avdrag på skatten och marginalskatten lindrades. För personer i vanUga inkomstlagenmotsvarade skattesänkningen en löneökning på 8 a som dessutom komåtskilliga månader innan förhandlingama om lönerna var klara.Därigenom kom hushållen att redan vid årets början tillförsäkras en påtagligökning av de disponibla inkomstema. Jämsides härmedgjordes en rad insatser för att stimulera industriinvesteringarna. Höjningamaav oljepriset medförde nämligen stora underskotti vår utrikeshandel . Den industriella kapaciteten måstedärför byggas ut för alt göra det möjligt att öka exporten och återställa den externa balansen. Under 1974föreslog regeringen avsättningar på sammanlagt av vinstema för1974 till arbetsmiljöfonder och särskilda investeringsfonder. Båda dessa slagav fonder kom att få utnyttjas för byggnadsarbeten som påbörjades efter den 1januari 1975 resp. avseende beställningarav maskiner och inventarier som skett efter samma tidpunkt. Rällen attlyfta dessa medel från inträddeden . Likaså förlängdes möjligheten att utnyttja de vanligainvesteringsfonderna för byggnadsinvesteringar fram t. o. m. den 31 mars 1976.För alt inte anstränga näringslivels likviditetsläge medgavs också uppskov tillden med högst hälften av de belopp som skulle avsättas till resp.fonder. lättades också kreditpolitiken i särskilt storutsträckning för industrin. Taket för affärsbankemas utlåning höjdes. I syfleatt underlätta tillförseln till industrin avlångfristigt kapital höjdes räntesatsen vid emission av industriobligationer med en procentenhet. Denexpansiva investeringspolitiken ledde till att industrins investeringarfortsatte att öka påtagUgt i motsats till vad somvar fallet i de allra flesta andra länder. Under senvåren1975 började det stå klart att den internationella konjunkturavmattningen sistakvartalet 1974 och hade blivit mera djupgående än vad somhade förefallit troligt . Orderingången till den svenskaindustrin visade en svag utveckling med starka minskningar för t. ex. jäm- ochstålverken. Som en följd av den minskade utländska efterfrågan började exportengå sämre. Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 8 Någon större påverkan påarbetsmarknaden av detta skeende kunde dock inte förmärkas. Arbetslösheten, såsom den mäts i arbetskrafts-undersökningarna, hade kommitned till den låga nivån och antaletobesatta platser var lika många som under högkonjunkturåret 1970.Styrkan i den inhemska efterfrågan var fortfarande betydande. Av särskildbetydelse i det sammanhanget var att decentrala löneavtalen för de allra flesta blev klara relativt tidigt . Med tanke på svagheten i orderingången och deneffekt delta kunde beräknas få för sysselsättningen införderegeringen stöd för produktion på lager. Stödet utgör av denlagerökning utöver det normala som sker den juni1976. För sågverken gäller särskilda regler. Ett villkor för lagerstöd är attsysselsättningen upprätthålls på samma nivå som i juni 1975.Särskilt för exportföretagen torde lagerstödet vara viktigt. Det medverkar tillatt brygga över den djupa efterfrågesvackan och gör det möjligt försvensk exportnäring att stå väl när den internationellakonjunkturuppgången åter igen driver upp efterfrågan på våra produkter. När denstatistiska bilden av den ekonomiska utvecklingen under första halvåretalltmera klarnade i slutet innebar den en missräkning på enväsentiig punkt. Konjunkturavmattningen utomlands hade varit mycket djupareunder än de internationella bedömningarna hade förutsett.En mycket dramatisk lageravveckUng i många länder hade medverkat till dennautveckling. Som en konsekvens av den minskade efterfrågan i vår omvärld hadeexporten från i volym räknat blivit lägre än . Det var särskilt råvarorna som hade drabbats. hadeemellertid läget på den svenska arbetsmarknaden inte påtagligt försämrats.Efterfrågan på arbetskraft hade visserligen sjunkit menarbetslösheten låg fortfarande på den låga nivån 1,5 %.En omständighet som bidrog tUl det starka sysselsättningsläget var att denarbetskraftsintensiva verkstadsindustrin ännu inte i någon slörre omfattninghade känt av den allmänna nedgången i den internationella efterfrågan. Däremottydde informationen från de senaste konjunkturbarometrarna, och från statistikenöver orderingången, på att även verkstadsindustrin skulle komma att få en visspåkänning av konjunkturavmattningen under det förestående vinterhalvåret. Detfanns därför anledning att räkna med en viss fortsatt försvagning avefterfrågan på arbetskraft till industrin. Också byggnadssektorn kunde bedömasvisa en svag efterfrågan på arbetskraft. I första hand väntades ökadesvårigheter för de nytillträdande på arbetsmarknaden. För att hävda sysselsättningenunder vintern, och för att ge arbete åt 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 9 ungdom och andra nytillträdande påarbetsmarknaden saml för att skapa ett gott utgångsläge inför deninternationella konjunkturuppgångenoffentliggjorde regeringen ytterligare stimulansåtgärder,inom en kostnadsram av ca . Det statliga stödet tillproduktionen på lager förstärktes genom alt förskott av det beräknade bidraget kan utgå. Därigenom förbättrasförelagens likviditet och möjligheterna ökar att hålla produktion och sysselsättninguppe. Lagerstödet kompletterades också med möjligheter till statsgarantier förden lånefinansiering av lagerökningen som kan krävas. För att stärkanäringslivels investeringsutveckling infördes ett särskilt investeringsavdragom för maskiner som anskaffas före utgången av 1976. Reglerna kompletterades medmöjligheter till investeringsbidragi de fall,avdragen skattetekniskt inte var möjliga alt utnyttja.Anslagen till beredskapsarbeten ökades och statliga byggen ochindustribeställningar tidigarelades. Statsbidragen till kommunerna för byggandeav daghem och fritidshem höjdes mycket kraftigt. Åtskilliga åtgärder sattes in för att bistå arbetssökande ungdomar. Arbetsförmedlingarnafick flera "ungdomsförmedlare", flera ungdomar skall beredas plats för yrkesutbildning vid s. k.AMU-center, flera praktikplalser inom den offentliga sektorn tas framoch tillsammans med kommunerna och skolorna intensifieras arbetet med althjälpa den ungdom som slår utanförarbetsliv och utbildning. Vidare höjdes utbildningsbidragen inomarbetsmarknadsutbildningen. Den inhemska konjunkturen under slutet av 1975har präglats av en dämpad produktionsutveckling inom industrin. Exporten visarfortsatta svaghetstecken. Förklaringen härtill är alt deninternationella efterfrågan ännu inte satt farl, åtminstone inte i devästeuropeiska länder som är våra stora handelspartners. Den privatakonsumtionen visar dock fortsatt god styrka. Arbetslösheten är fortfarande lågi vårt land. uppgick den till . I tabell 2 redovisas beräkningarna avproduktionsutvecklingen 1975, utförda med kalkyler från såvälproduktions- som användningssidan. 1 labell 3 redovisas en försörjningsbalansför 1975 där utvecklingen för olikaanvändningsområden kan studeras. Det bör påpekas att beräkningarna för 1975bygger på statistik för i regel de tre första kvartalen. För fjärdekvartalet har rena prognoser fält göras. Den privatakonsumtionen beräknas ha ökat 1975, eller något långsammare än under1974. Hushållens realadisponibla inkomster bedöms ha ökat med . Med den angivnastorleken pä konsumtionen skulle därför hushållens sparkvot ha ökatytteriigare. En anledning kan vara alt utbetalningarna av de retroaktivalönerna inte skedde förrän omkring . Det bör vidareframhållas alt hushållens sparande räknas fram som skillnaden mellan totalainkomster och ut- 1975/76: 100 . De statistiska osäkerheterna summerar sig därmed och gördet vanskligt atl göra några säkrare bedömningar av förändringarna isparbeleendet. Den offentiiga konsumtionen har ökat med nästan 5 %från 1974 till 1975. Till övervägande del förklaras den starka uppgången avutvecklingen inom den kommunala sektorn. De totala fasta bruttoinvesteringarna har minskat under1975 med . Minskningen förklaras Hksom av den fortsattanedgången i bostadsbyggandet och för de kommunala investeringarna. Men även förnäringslivets investeringar noteras en viss tillbakagång. Denna orsakassärskilt av ett mycket kraftigt omslag i investeringar i fariyg. Industrinsinvesteringar har emellertid ökal med 4,. Del innebär en viss nedjusteringsedan prognosen i höstrapporl 1975. Enligt enkätsvaren inovemberundersökningen av industrins investeringsplaner hade dock inteförelagens uppfattning om storleken på investeringarna ändrats såmycket. Nedjuste-ringen faller i släUet nästan helt på atl statistiskacentralbyrån genomfört en metodomläggning som lett till en kraftigareprisdeflatéring för investeringarna . Som framhålls inationalbudgeten kan det ifrågasättas om den högre prisökningslakl somcentralbyrån nu redovisar på ett tillfredsställande sätt återger den faktiskaprisutvecklingen. Om så inle är fallet kan investeringsökningen inom industrinha varit högre än angivna . Lagerutvecklingen har blivit mycket expansiv ocksåunder 1975. Enligt de kalkyler som föreligger skulle den samladelagerökningen uppgå till . räknat i löpande priser.Särskilt inom industrin har lagcruppgången varit kraftig. Till denna utvecklinghar det statliga lagerstödet bidragit. Utvecklingen på arbetsmarknaden kan, medtanke på de svaga produktionsökningarna, betecknas som mycket gynnsam. Sysselsättningenökade starkt för att sedan visa en mera dämpadutveckling. 1 alldeles särskild utsträckning ökade anställningarna inom denoffentliga sektorn.