prop · FY0321 · 1975-12-31 00:00:00 — Denna princip är oförenlig med principen attskyddsrummen skall kunna ge skydd åt alla inom skyddsrumspliktigt område.Styrelsen avstyrker vidare att hänsyn tas tiU boendeutvecklingen på sättutredningen föreslagit. Några remissinstanser, bl. a. vissa länsstyrelser ochkommunstyrelser, framför liknande synpunkter. påpekar att de studieroch prognoser angående befolkningsutveckling, boendetäthet m. m. somutredningen grundat sitt resonemang på innehåller osäkerhetsfaktorer som medförett visst risklagande. Den uppskattade befolkningsutglesningen förefaller högoch torde medföra alt skyddsrummen underdimensioneras för lång tid framöver.Länsstyrelsen i framhåller att de framlagda behovsräkningarnaendast kan betraktas som exempel och inte kan läggas till grund för slutligabestämmelser utan ytterligare utredning och överväganden. Dagnattbehovsmetodenkan inte användas i aUa typer av områden. Möjligen kan metoden användas iområden med enbart bostadsbebyggelse eller enbart industrianläggningar menknappast i områden med blandad bebyggelse. De procentsiffror som i utredningensexempel använts för reducering av skyddsplatsbehovet med hänsyn till boendeulglesningenoch avgången av värnphktiga anser vara synnerligen tveksamma. Enreducering av skyddsrumsplatser på grund av boendeutglesning innebäratt en femtedel av befolkningen alltid skulle sakna tillgång till skyddsrum.Reduceringen av skyddsplalsbehovet på grund av värnpliktiga och annan inomtotalförsvaret krigsplacerad personal har utredningen beräknat till . 1verkligheten torde, enligt , siffran vara lägre och kommerdessutom att minska ytterligare. anser sålunda attde förhållanden som utredningen kallar bonuseffekler måste utredas.Länsstyrelsen i stäUer sig tveksam till utredningens förslag omhänsynstagande till boendeutglesning. Utglesningslendensen är aUtför varierandeoch svårberäknad för att planeringen skall kunna ske med tillräcklig säkerhet.Liknande synpunkter framförs av länsstyrelserna i och ,och saml av . 6.3 Val av skyddsrumslösning Utredningens förslag att skyddsrummens nuvarande bundenhetvid enskilda byggnader och anläggningar löses upp och att ett friare val avskyddsrumslösningar medges godtas eller lämnas utan erinran av flertaletremissinstanser. framhåller sålunda attflera fördelar kan uppnås genom utredningens förslag. Skyddsrummen kan byggaspå mark som bäst lämpar sig för ändamålet och de mest ekonomiska storlekarnakan väljas. Vidare främjas en anpassning till utvecklingen på byggnadsområdet.Förslaget synes skapa utrymme för ett från ekonomisk synpunkt effektivareskyddsrumsbyggande. Institutet framhåller också de ökade möjligheterna attkombinera skyddsrumsbyggandet med fredsanläggningar för olika slag avgemensamt bruk. Härigenom kan större enheter utföras, vilket minskarkostnaderna för varie skyddsrumsplats. Liknande synpunkter framförs av bl. a.postverket, och i . framhåller att utredningens förslag gerförbättrade förutsättningar för dubbelutnyttjande av skyddsrum och anordnandeav rationella skyddsrum. Styrelsen anser det emellertid angeläget attmöjligheterna i fråga om fredsanvändning vidare studeras för att undvikaolämpliga kombinationer av t. ex. arbetslokaler och skyddsrum. i?i?F och fleralänsstyrelser samt stryker under angelägenheten aven ekonomiskt tillfredsställande fredsanvändning. , , , länsstyrelserna i Stockhohns,, , och , , ochVästernorrlands län samt och flerakommunstyrelser, anmärker dock på att utredningens förslag om friare val avskyddsrumslösning medför all många människor får oacceptabelt lång väg tillskyddsrummen. Vissa remissinstanser, bl. a. länsstyrelserna i och anser att hittillsvarande automatik i skyddsrumsbyggandetskall kunna behållas beträffande nytillkommande bostadsområden. CivUförsvarsstyrelsen framhåller bl. a. all man bör eftersträva gångavstånd på mindre än ochväsentligt kortare genomsnittsavstånd. Även med sådant krav kan man i de flestafall åstadkomma större skyddsrum än vad som är vanligt och härigenom ökamöjligheterna till god fredsanvändning. Lämpligt val av fredsutnyttjandesammanhänger dock inte enbart med flexibla krav pä skyddsrummets utformningutan även med all behov av skyddsrum och byggnadsvolymer för fredsmässiganvändning uppmärksammas på ett tillräckligt tidigt stadium i planeringen såatt samordning kan ske. Behovet av att bygga större skyddsrum kan tillgodosesav kommande nya tekniska bestämmelser. Styrelsen framhåller att även om det ärönskvärt att skyddsrummen fredsutnyUjas, så får inte detta önskemål styraskyddsrumsutformningen. Styrelsen förordar sammanfattningsvis att en del avautomatiken i skyddsrumsbyggandet behålls. 6.4 Skyddsrumsplanering och byggansvar Utredningens förslag om lokal skyddsrumsplaneringtillstyrks eller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. ÖB framhåller att det föreslagna ansvaret för planeringenöverensstämmer med principerna för den kommunala beredskapen. FOA finner detlämpligt att man övergår till en fysisk skyddsrumsplanering och att ansvaretför denna läggs på kommunerna. framhåller vikten av attkommunens skyddsmmsplanering inte bara omfattar indelning i skyddsrumsområdenutan också angivande av var skyddsrum skall byggas. RR V anser att utredningensförslag om planering och administration trots vissa ökade kostnader i huvudsakinnebär en effektivare användning av de totala resurser som avdelas förskyddsrums-byggandet. ÖEF finner det värdefullt att skyddsrumsplaner upprättas.ÖEF framhåUer att det synes rimligt att ansvaret för dessa planer läggs påkommunerna. Dessa har de erforderliga kunskaperna för att utreda de olikamoment som enligt utredningens förslag skall ligga till grund för planen.Skyddsrumsplanerna kommer inte endast att utgöra ett mycket gott underlag fören långsiktig skyddsrumsplanering utan även för beslut när det gäller sådana beredskapshöjandeåtgärder vid civUförsvarsberedskap som utrymning, omflyttning och anordnandeav provisoriska skyddsrum. Ett övervägande antal länsstyrelser hälsarutredningens förslag med tillfredsställelse. Civilbefälhavarna i NedreNorrlands civilområde och östra civilområdet finner skyddsrumsplaner vara ett värdefuUtberedskapsinstrument. Detta torde vara av särskild betydelse för de störretätorternas innerområden och inom mindre orters villaområden. Bygglagutredningenfinner att förslaget att lägga skyddsrumsplaneringen på kommunerna ger godaförutsättningar för samordning med bebyggelseplaneringen, som i första hand ären uppgift. Liknande synpunkter framförs av . framhåller att behov finns avförbättrad skyddsrumsplanläggning framförallt för att klarlägga ambitionsnivånsamt för att utnyttja resurserna bättre. Nödvändig anpassning tillskyddstaktiska och ekono- miska förhållanden kan också göras lättare om det finns enplanläggning med det huvudsakliga innehåll som utredningen föreslår. Någraremissinstanser har haft vissa erinringar mot utredningens förslag.Civilförsvarsstyrelsen, som i allt väsentligt delar utredningens uppfattningatt den huvudsakliga planeringen för skyddsrumsbyggandet bör ske på kommunalnivå, anser att en fysisk skyddsrumsplanering i första hand bör genomföras föratt avhjälpa brister i vissa områden och för att underlätta tillkomsten avgemensamma skyddsrum. Styrelsen framhåller att det föreslagna systemet kommeratt medföra en omfattande administration. Att överlåta åt kommunernaatt lokalt reglera skyddsrumsbyggandets inriktning medför risker för att en förlandet och regionen enhetlig produktionssyn går förlorad. Styrelsen framhållervidare att administrationskostnaderna kan hållas nere om automatiken iskyddsrumsbyggandet behålls. Det synes därför lämpligt att behålla dennuvarande automatiken i skyddsrumsbyggandet vid nyproduktion avbostadsfastigheter. Liknande synpunkter framförs av länsstyrelserna iStockholms, och samt . betonar att sambandet mellan skyddsrumsplanering ochdetaljplanering av övriga civilförsvarsåtgärder, vilka i fred främst åvUarlänsstyrelserna, måste upprätthållas. Länsstyrelserna bör därför gesmöjligheter att påverka skyddsrumsplaneringen före fastställandet. Institutetframhåller att, om ett nytt system för skyddsrumsförsörining skall införas,detta bör utformas så att det allmänna ges större möjligheter att styraskyddsrumsbyggandet. Institutet kan inte dela utredningens uppfattning attbehov av riksomfattande eller länsvisa planer inte föreligger. Socialstyrelsenanser att landstingen bör planera skyddet för sjukhus och andrasjukvårdsinrättningar. framhåller att utredningens förslaglämnar vissa möjligheter att uppfatta skyddsrumsplanen som en form av fysiskplan vid sidan av de existerande planinstituten. anser det intefinnas motiv eller praktiska förutsättningar att arbeta med sektorer inom fysisk planering. SBEF ifrågasätter ominte skyddsrumsplaneringen borde integreras i den fysiska planeringen, så attdet senast i detaljplanestadiet klarläggs vilka frihetsgrader ochrestriktioner som finns i skyddsrumsfrågan. Endast i några få yttranden ifrågasätts utredningensförslag om att skyldigheten att anordna skyddsrum läggs på ägaren till denbyggnad i vilken skyddsrummet skall inrättas. SÖ anser att skyddsrumsbyggnadsskyldighetenkan belasta en fastighet så hårt att protester från ägaren kan befaras.Utredningen har inte heller diskuterat hur eventuella tvister skall lösas. Utredningens förslag att det skall ankomma påcivilförsvarsnämnden i kommunen att med ledning av planen ta ställning tUl varskyddsrum skall anordnas avstyrks av flertalet remissinstanser. Endasthovrätten för , och Svenska kommunförbundetsamt vissa kommunstyrelser lämnar förslaget utan erinran. Flertalet remissinstanser framhåller att byggnadsnämndenborde vara det organ som bäst lämpar sig för uppgiften främst med beaktande avatt 6 1975.1 saml Nr 21 svarar för bebyggelseplaneringen, vilken ihög grad måste bli styrande för skyddsmmsbyggandet. 6.5 Inredning och utmstning samt vård och underhåll Vad gäller förslaget i fråga om skyddsrummens inredning,utrustning och vård instämmer försvar i desynpunkter som utredningen anfört. Nämnden anser det angelägel attfastighetsägarna på ett tillfredsställande sätt värdar och underhållerskyddsrummen. ÖB framför liknande synpunkter. ÖEF och civilbefälhavaren iNedre civilområde saml vissa länsstyrelser delar utredningensuppfattning att anskaffning av utrustning och inredning, som inle direkt hängersamman med skyddsfunklionen, bör anslå till dess särskilt beslut fattals omförstärkning av beredskapen. Överstyrelsen vill dock göra undantag försjukvårdsutrustning och brandmateriel. Några remissinstanser är dock av motsattuppfattning. , ochlänsstyrelserna i och anser i motsats tillutredningen att skyddsrumsut-ruslning även bör anskaffas i sambandmed att skyddsrummen inrättas. finner därvid att viss utrustningkan vara svåråtkomlig i ett beredskapsläge och därför kan behövas säkras ifred. framhåller att det tidigare fanns möjligheter altge dispens från skyldigheten att anskaffa utrustning till skyddsrum. De skälsom förelåg då dispensmöjligheten upphävdes anser styrelsen aUljämt varagällande. En återgång till tidigare gällande bestämmelser synes olämplig. Detär sannolikt inte möjligt för fastighetsägarna att vid krig eller krigsfara påkort tid anskaffa de totalt sett stora mängder delvis specifik materiel som detkommer att bli fråga om. Styrelsen pekar vidare på att kostnaderna för skyddsrumsulrustningenär små i förhållande till anläggningskostnaderna. Länsstyrelserna i , och länframhåller att kontrollen över att fastighetsägarna på ett tillfredsställandesätt vårdar och underhåller skyddsrummen bör åvila länsstyrelserna. Härigenomvinner man flera fördelar, bl, a, en inom länet likformig bedömning avskyddsrumsbeståndet, framhåller att betydande kostnadsreduceringar tordekunna uppnås om samordning, inköp och lagerhållning omhänderhas av den lokalamyndigheten. Utredningen framhåller att påvisade brister i skyddsrumsbeståndeti många fall skulle ha kunnat begränsas genom regelbunden kontroll avskyddsrummens vård och underhåll. Detta talar för att föra överskyddsrumsansvaret på stal och kommun, som har eller kan skapa resurser förregelbunden och planmässig skötsel. anser att årliga bidrag sommotsvarar de verkliga kostnaderna för vård och underhåll av skyddsrummen är altföredra. Flertalet kommunstyrelser lämnar utredningens förslag utanerinran. 6.6 Provisoriska skyddsrum och skyddade utrymmen Utredningens förslag om kartläggning av de potentiellaskyddstillgångarna i områden med brist på skyddsrum lämnas ulan erinran avflera remissinstanser. FOA anser att det är angeläget att statliga medelsnarast anvisas för anordnande av provisoriska skyddsrum i de 14 störstatätorternas innerområden, där skyddsrumsbristen är särskilt påtaglig och därlämpliga utrymmen finns. FOA vill emellertid uttala en varning för all ett alltför lågt skyddsvärde hos sådana provisoriska skyddsrum tillätes. FOA framhållervidare alt man klarare bör markera skillnaden mellan fullvärdiga skyddsrum ochskydd av enklare slag. CivUförsvarsstyrelsen framhåller att bland deväsentligaste kraven som ställs på ett skyddsrumsbyggnadssyslem skall finnasmöjligheten all tillvarata potentiella skyddstillgångar. Dessa skall kunnaställas i ordning till provisoriska skydd där brist på normalskyddsrum annarsberäknas komma all råda och där det inte är fördelaktigare attavhjälpa bristen genom överproduktion i samband med nybebyggelse. Produktionenav skyddsrum måste emellertid prioriteras framför kostnadskrävande åtgärderför att ställa i ordning provisoriska skydd. Styrelsen framhåller attförekomsten av potentiella skyddstillgångar inle får tillåtas påverkaambitionsnivån avseende nyproduktion av skyddsrum ulan bör ses som en temporärbristtäckning. RR V framhåller möjligheten av att till rimliga kostnader ställai ordning lämpliga undegordiska utrymmen till skyddsrum. RRV understrykerdärför vikten av utredningens förslag. i påpekarall utnyttiande av utrymmen till provisoriska skydd inte får ses som enpermanent lösning utan endast som en övergångsföreteelse till dess skyddsrumkunnat ordnas. Kommunstyrelsen i framhåller att det bör beaktasatt tunnelbanorna i till stor del ligger under havetsmedelvattenyta. Dessa delar kan inte komma i fråga som skyddsmm, eftersom dekan bli helt eUer delvis vattenfyllda efler bombskador. Kommunstyrelsenifrågasätter därför om tunnelbanans bergtunnlar och stationer kan utgörapotentiella skyddstillgångar av högre kvalitet. 6.7 m. m. Utredningens förslag att en särskild skyddsrumsnämndtillsätts med uppgift att inför övergången till de nya reglerna utarbeta deytterligare föreskrifter m. m. som behövs när de nya reglerna träder i kraftberörs i några remissyttranden. , RR V, ÖEF, i Örebrolän samt civilbefälhavarna i Nedre civilområde och Östra civilområdettillstyrker utredningens förslag. RR V vUl dock betona att nämnden bör ges entillfällig karaktär och att den endast inrättas för viss tids arbete.Efterhand, när det nya systemet börjat fungera, bör de av nämndens uppgiftersom inte är av engångskaraktär övertas av . ÖEFframhåller att nämnden bör tillsättas samt få till Uppgift att mot bakgrund av remissyttrandena överarbeta utred- ningens förslag och lämna förslag till erforderligaändringar i civUförsvarslagen. ÖEF föreslår att nämnden i sitt fortsattaarbete bör låta provplanlägga ett antal skyddsrumsorter. Erfarenheterna avdetta kan sedan ligga till grund för anvisningsverket. I nämnden bör ÖEF vararepresenterad. Någraremissinstanser avvisar utredningens förslag. Civilförsvarsstyrelsenframhåller att det bör åvila de myndigheter som enligt gällande instruktioner fuUgörhithörande göromål att i samråd med övriga berörda myndigheter pröva ochutarbeta tillämpnings- och genomförandebestämmelser i enlighet medstatsmakternas principbeslut och närmare direktiv. Styrelsen anser att detdärför inte finns anledning att tillskapa ett nytt särskilt organ. ställer sig tveksamt tUl lämpligheten av denföreslagna anordningen. Om särskUt behov av resurser föreligger för attutarbeta administrativa föreskrifter m. m. bör detta tillgodoses på sedvanligtsätt genom tillfällig förstärkning av vederbörande departetnents resurser. Dearbetsuppgifter som är av stadigvarande natur bör redan från början åläggas delorgan som senare kommer att handha dessa. i anseratt civUförsvarsstyrelsen bör tiUföras en särskUd delegation med bl. Med detta, framhåller , vinner man bl. a.den fördelen att centralmyndigheten direkt kan tillgodogöra sig erfarenheternafrån utredningsarbetet vid tillämpningen av de nya bestämmelserna.Länsstyrelsen i anser det inte nödvändigt att vid sidan avcivilförsvarsstyrelsen tillsätta en särskild utforma tillämpningsanvisningar m. m. 6.8 Författningar, tekniska bestämmelser m. m. Utredningens förslag att de grundläggande kraven påskyddsrummen även i fortsättningen bör anges i civilförsvarslagstiftningen tUlstyrkseUer lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. Också utredningensuppfattning att tekniska tillämpningsbestämmelser bör meddelas avcivilförsvarsstyrelsen samt att bestämmelserna bör tas in i Svensk Byggnorm harfått ett gynnsamt mottagande vid remissbehandlingen. Vad gäUer utredningens förslag att de tekniskaföreskrifterna bör utformas som funktionskrav anmärkerfortifikationsförvaltningen att det är en förutsättning för en sådan utformningav föreskrifterna att kompletterar funktionskraven medutförliga anvisningar som anger exempel på godtagbara utformningar och konstruk-tionssätt,eftersom en definiering av skyddsrummens och komponenternas skyddsförmågaförutsätter överväganden av speciell art. Fortifikationsförvaltningenframhåller också lämpligheten av att, för att bredda förutsättningarna för industrieUframställning, godtagbara komponenter utarbetas som Svensk Standard, vartUlcivUföf.svaTsstyrelsenkan hänvisa i sina tekniska tillämpningsbestämmelser. FOA föreslår att dennuvarande formen för CivUförsvarsstyrelsens tekniska bestämmelser i stort settbehålls, men att i dessa lämnas ett ökat utrymme för flexibla lösningar erinrar omsvårigheterna att till alla delar utforma skyddskraven i funktionella termer.Viss försöksverksamhet har bedrivits som visar att funktionskrav för skyddsrumtenderar att leda till dyrare skyddsrum. framhåller attutredningens motivering för att behålla alla bestämmelser för skyddsrummensbeskaffenhet i civilförsvarslagstiftningen och i anslutning därtill utfärdadetekniska bestämmelser inte är bärkraftig. anser det väsentligt attbyggnadslagstiftningen och civUförsvarslag-stiftningen hålls isär. Detta menarplanverket bör ske på sådant sätt att de grundläggande kraven på skyddsrummenanges i civilförsvarslagstiftningen medan byggnadsbestämmelser som avseranordnande av skyddsrum utfärdas i anslutning till byggnadsstadgan. Planverketföreslår att de tekniska bestämmelserna fastställs enligt 76 § byggnadsstadgani samma ordning som Svensk Byggnorm och tas in i denna. iVärmlands län framhåller att tillämpningsanvisningar bör utarbetas i närasamråd med dem som har erfarenhet av tillämpningsproblematiken nämligenlänsstyrelserna och byggnadsnämnderna. i årtveksam om de tekniska bestämmelserna bör utformas som funktionskrav, eftersommånga arkitekter och byggnadsingenjörer har ringa eller ingen kunskap omvapenverkningar i olika material och konstruktioner. SBEF framhåller att det ärnödvändigt att skyddsrumsbestämmelserna utformas efler samma riktlinjer somgäller för Svensk Byggnorm i dess helhet. Man bör alltså klart skilja påbindande funktionsföreskrifter och ej bindande anvisningar och informationer.Kommunstyrelsen i anser alt de tekniska tillämpningsföreskrifternaför skyddsrumsbyggandet i möjhgaste mån bör samordnas med andra byggnadsbeslämmelsersamt att tekniska bestämmelser och typgodkännanden av byggnadslekniskaanordningar bör meddelas av statens planverk. 1 några remissvar berörs vissa enskildheter i den avutredningen föreslagna författningstexten. Hovrätten för påpekaratt utredningen inte har föreslagit någon straffsanktion för den som utnyttjarbyggnadslov innan skyddsrumsavgift erlagts. FOA påpekar alt utredningensförslag till 30 § civilförsvarslagen bör formuleras om med hänsyn till attadekvat skydd mot kärnladdningar måste innefatta krav på att de svagastekomponenterna hos skyddsrum, dörrar och ventiler, förstärks. Civilförsvarsstyrelsenanser att begreppet "provisoriskt skyddsrum" icke bör användas utanföreslår "provisoriskt skydd". Styrelsen pekar också på att denföreslagna 55 § bör kunna formuleras enklare. Sistnämnda uppfattning delas avlänsstyrelsen i . Länsstyrelserna i ochVästernorrlands län finner utredningens förslag till ändringar icivilförsvarslag och kungörelse vara väl ägnade att ligga tUl grund för ettgenomförande av utredningens förslag. i delarutredningens uppfattning om vad som bör tas med i lagen och vad som börregleras i administrativ ordning. , länsstyrelserna iJönköpings, och län samt bygglagutredningen föreslår attcivilförsvarslagen kompletteras med en bestämmelse som ger möjlighet att anföra besvär över beslut av byggnadsnämndoch civilförsvarsnämnd i ärende som avses i lagen. Länsstyrelserna i Malmöhusoch samt bygglagutredningen föreslår att i 56 § byggnadsstadgantas in en hänvisning till 33 § civilförsvarslagen. Bygglagutredningenframhåller att del från praktisk synpunkt skulle vara fördelaktigt om vissabestämmelser kunde föras över tUl byggnadsstadgan eller annan byggförfattning.Det gäller dels bestämmelser om skyddsrums beskaTen-het, t. ex. delar av denföreslagna 30 § civilförsvarslagen, dels bestämmelser om byggnadsnämndsarbetsuppgifter, bl. 33 §, delar av 55 § och 78 § av den föreslagnacivilförsvarslagen. anser att förslaget om att byggnadslov inte får utnyttiasförrän skyddsrumsavgifl erlagts bör kompletteras med en bestämmelse om att densom utför byggnationen får möjlighet alt ställa säkerhet i fastigheten. HSBframhåller att ersättningen enligt den föreslagna 53 § måste motsvara fullakostnaden inkl. räntor och administrationskostnader. Bestämmelser härom bör tasin i författningstexten. HSB hävdar att det är erforderiigt att ersättningenkan utbetalas i delposter och att bestämmelser härom ocksåbör tas in i författningstexten. I fråga om den föreslagna finansieringen avskyddsrumsbyggandet är remissopinionen splittrad. ÖB, försvar,, i , civilbefälhavarna i NedreNorrlands pivilområde och Östra civilområdet tillstyrker eller lämnarutredningens förslag ulan erinran. Poststyrelsen, RR V och SÖ tiUstyrker med enviss reservation utredningens förslag. Hälften av de kommunstyrelser som yttrat sig hartillstyrkt eller lämnat utredningens förslag utan erinran, däriblandkommunstyrelserna i , och Lunds kommuner. Flertalet av dekommunstyrelser som tillstyrkt förslaget har dock gjort detta underförutsättning att kommunerna inte belastas med ökade kostnader. Några av de remissinstanser som tillstyrkt utredningensförslag gör vissa påpekanden. ÖB ifrågasätter om det inte kan bli nödvändigtatt i någon form tillföra särskilda medel, utanför försvarets kostnadsramar,för att underlätta utbyggnaden av skydd i betydande riskorter, främst i destörsta tätorternas innerområden. Liknande synpunkter framförs av länsstyrelseni . försvar finner attutredningens förslag skapar en automatik som kan ha stora fördelar. Nämndenframhåller emellertid att det kan vara nödvändigt att kompletteraskyddsrumsbeståndet på vissa orter oavsett byggnadsverksamheten i övrigt. RRV,som delar utredningens uppfattning i princip, framför som tänkbar lösning attviss finansiering av skyddsrum i innerområdena sker genom all avgifter erläggsav andra fastighetsägare i skyddsrumsområdet för vilka man bör lösaskyddsrumsbehovet. Civilbefälhavaren i Nedre civilområde delar utredningens uppfattning att skyddsrumsbyggandet bör ses som ettnormalt led i samhällsbyggandet och i princip bekostas av dem för vilka skyddsrummenär avsedda. CivUförsvarsstyrelsen, länsstyrelserna i , Kalmaroch samt boendeutredningen anser att finansieringsfråganytterligare bör övervägas. FOA, , , samt länsstyrelserna i och förordar enkombination av enskild och statlig finansiering.