prop · FZ03189 · 1975-12-31 00:00:00 — Ursprungligenbestämdes att organisationen skulle heta underräitdsebyrån, förkortat UB. Dennaförkortning förekom emellertid också som benämning på en del aven främmande underrättelseorganisation och ansågs därför mindre lämplig. 1stället beslöts att den svenska organisationen skulle kallas IB och allbokstäverna inte skulle ulgöra en förkortning av ett eller flera ord. Det stodenvar fritt att tolka IB som informationsbyrån, inhämlningsbyrån eller någol annal.En särskild fördel med den valda bokstavskombinationen var att den på engelskakunde uppfattas som en förkortning för Inldligence' . Inhämtningenav säkerhetsunderrättelser lades i den nya organisationen på en särskild enhetsom kallades 03. 1samband med att försvarsstaben ombildades till överbefälhavarens staboch upphörde att vara en självständig myndighei under Kungl. Maj:t förändrades IB:sorganisatoriska ställning så att byrån knöls direkl till överbefälhavaren utanatt ingå i försvarsstaben, Iorganisatoriskt avseende skedde en annan förändring omkring genom attverksamheten vid enhet 03 upphörde. Bakgrunden var ett krav frånrikspolisstyrelsen att dess säkerhetsavdelning ensam skulle få bedrivasäkerhetsunderrättelsetjänst av detta slag inom landet. Riskerna för missförståndoch förvecklingar var annars påtagliga. Fall av "sammanstötningar" påfältet hade också förekommit . IB-affärenhar medfört att ett stort antal av de anställda vid byrån har blivit - med en fackbenämning- "brända". Detta innebär att deras anknytning till verksamheten haravslöjats så att de kan användas i arbetet. Detsamma är fallet meden del lokaler, fordon m, m. Byrån har därför omorganiserats i olika avseenden, IBlyder som nämnts numera direkt under överbefälhavaren och är alltså inte attbetrakta som en självständig myndighet under regeringen. Byrån ingår inleheller i försvarsstabens organisation. Fram till IB-affären var strävan attbåde byråns existens och dess organisation och arbetsformer skulle hållashemliga. är byråns existens allmänt känd. Organisation och verksamhetsformeromges dock fortfarande av sekretess, lB:sorganisation och arbetsuppgifter regleras i Beslämmelser för tjänsten vid IB (BIB),De nu gällande bestämmelserna har utfärdats och fastställts av chefen för gälla fr, o. m, , Överbefälhavaren har godkänt beslämmelserna, Ifredstid är IB indelad i arbetsenheter. Den direkta ledningen av IB utövas aven chef som har avdelningschefs tjänsteställning. EnligtBIB skall IB inhämta dels underrättelser om utländska militära, militärpolitiskaoch miliiärgeografiska förhållanden, dels sådana säkerhets- Prop.1975/76:189 24 underrättelsersom har belydelse för totalförsvaret. Dennärmare inriktningen av lB:s arbete anges fortlöpande av överbefälhavaren,antingen för en bestämd tidsperiod eller för ett visst sakområde. Överbefälhavarensanvisningar har i huvudsak haft formen av muntliga direktiv till lB:schef , n, utarbetas skriftliga anvisningar för IB:s inriktning, IBhar till uppgift alt inhämia underrättelser genom förfaringssätt som del inteankommer på andra underrättelseorgan att använda. Del innebär att inhämtninggenom t, ex, publikalionsstudier, signalspaning och attaché-verksamhet normaltinte förekommer vid IB, försöka att närmare precisera IB:s arbelsformer kan man ha följandeutgångspunkt. Byråns roll är alt ge försvarsmakten möjlighet att ta till vara lillfällenlill underrätldseinhämlning som andra organ inte'kan utnyttja därför alt deinte har ett säkerhetsskydd som är tillräckligt för situationen. vågar av bl, a, politiska skäl inle samarbeta med ellannat lands underrättelseväsen om man inte anser sig kunna bestämt räkna medatt samarbetet inte blir känt av andra än en myckel liten krets av absolutpålitliga människor. Ett liknande behov av säkerhetsskydd har underrättelseagenter.Även andra typer av uppgiftslämnare kan tänkas vilja samarbeta med underrättelsetjänslenom deras anonymitet garanteras, 1detta sammanhang bör framhållas att lB:s fasta personal har till uppgift att takontakt med personer som kan antas vara värdefulla från under-rättelsesynpunkioch antingen fråga ul dem om vad de redan vet eller be dem skaffa viss information.På grundval av denna information skall personalen upprätta rapporter förvidare befordran till försvarsstabens underrättelseavdelning, där rapporternasedan bearbetas tillsammans med övrigt underrättelsematerial. Det är alltsåbara i undantagsfall som den fasta personalen deltar i operationer på fältet. Kravenpå säkerhetsskydd kring IB har medfört alt särskilda arrangemang måst vidlasfrån tid till annan för att dölja verksamhel, lokalers rätta användning,innehav av fordon och annan materiel m, m, 1 viss ulsträckning har därvidaktiebolag med namn som inte röjer anknytningen till underrättelsetjänslenstått som hyresgäst till lokaler eller som ägare av fastigheter eller annat. lB:spersonalförteckning är hemlig. Den är närmast att betrakta som en anvisning omde medel som står till förfogande för löner. Inom ramen för denna anvisning flnnsvissa möjligheter att individuellt reglera de anställdas löner. Föratt dölja lB:s existens och verksamhel har vissa av byråns befattningshavare s,k, täckanställningar vid andra statliga myndigheler. Delta innebär att de finnsupptagna på dessa myndigheters personalförteckningar och även får sin löndärifrån. Myndigheterna i fråga avkräver sedan försvarsstaben moisvarandebelopp. Anslagen till IB belastas alltså slutligen Prop.1975/76:189 25 medlönekostnaden för byråns personal. Undantag från denna regel har baraförekommit i fråga om tre anställda. Den sammanlagda kostnaden för dessa uppgårtill , för budgetår. På min föredragning har regeringen (prop,1975/76:100 bil, 6) föreslagit att denna kostnad fr, o, m. budgetåret1976/77 i likhet med övriga kostnader för IB skall belasta primäruppdragetInsatsberedskap m. m.: Allmän ledning och förbandsverk-samhei under anslagetInsatsberedskap m. m. Personalrekryieras - även vad gäller ledande befattningar - från både civilt ochmilitärt håll. Den särskilda utbildningen för tjänstgöring vid IB meddelas tillövervägande del inom byrån. Huvudsakligen sker detta genom handledning av mererfarna arbetskamrater. Därutöver anordnas i viss utsträckning internatkursero, d. På utbildningsområdet har vidare förekommit samarbete med utländskaunderrättelseorganisationer i ett fåtal fall. Syftel har främsl varit alt få underiagför IB:s utbildningsplanering. Genom utbildningsverksamheten i stort har deanställda - i den niån de haft behov av det för sin befallning - fåttgrundläggande kunskaper i underrättelseijänsiens teori, omfallande bl, a,främmande underrättelsetjänsters organisation och arbetssätt samt praktiskafrågor som hänger samman med ledningen av underrällelseinhämtningen. Befattningshavarevid IB får pension enligl vanliga grunder för statsanställd personal, I defall då någon har tvingats att sluta vid IB i förlid därför alt han inte längreär användbar inom verksamheten har särskilda arrangemang måst vidtas från falllill fall. Sålunda har förekommit att en för vederbörande befattningshavareindividuellt avpassad pension fastställls. Denpersonal som arbetar vid IB under normala fredsförhållanden behöver i vissalägen förstärkas oberoende av om beredskapen har höjts inom försvarsmakten iövrigt. Fast anställd militär personal kan givelvis i viss ulsträckning isådana lägen kommenderas att tjänstgöra vid byrån. Om beredskapen har höjtskan värnpliktiga som är krigsplacerade vid IB kallas in. 1 övriga lägen får manlita på alt lämpliga personer frivilligt skall ställa sig till förfogande. Vidvåra större beskickningar utomlands finns försvarsallachéer som har till uppgiftbl, a. att på öppen väg inhämia underrättelser om militärpolitiska förhållandensamt om den militära och mililärtekniska utvecklingen, För-svarsatlachéernashuvudsakliga arbetsuppgifter är dock att vara militära rådgivare åtvederbörande beskickningschef att biträda vid anskaffning av materiel tillförsvarsmakten samt alt förbereda och underiätta besök av representanter förmyndigheter som tillhör vår försvarsmakt. Försvarsattachéernaär underställda chefen för försvarsstaben och är inle knutna lillutrikesdepartementet. Vid vederbörande beskickning lyder de dock underbeskickningschefen. Prop.1975/76:189 26 Försvarsallachéernasunderrättdseverksamhei inriktas av chefen för försvarsstaben. Han gerengrundinriklningsom upptar frågeställningar av allmän och sammanfallande karaklär. Härutöverförekommer årsinriktning, som gäller budgetårsvis och som tar upp underrälielsebehovav väsentlig betydelse för beslut , saml lillfällig inriktning,som anges sedan myndighet till chefen för försvarsstaben har anmäll behov avunderrättelser som går utöver årsinrikiningen och som bör tillgodosesomedelbart. Dentekniska underrättelsetjänslen inom betjänaröverbefälhavaren och försvarsgrenscheferna med underiag beträffande prestanda m,m. för den utrustning som ingår i olika hotbilder. Den tjänar ocksåmaterielverkets egna behov och kan sägas utgöra en specialinriktning avverkets instruktionsenliga, övergripande uppgift alt följa den tekniskautvecklingen, Underrättdsetjänstenvid materielverket är organiserad på en underrät-telsecentral vid var och en avhuvudavdelningarna för armé-, marin- och flygmateriel med fyra-sju tjänstervardera samt en kontaktman i underrättelsefrågor vid centralplaneringen. Vidfö rs v a re t s forskningsanstalt bearbetas underrättelser av grundläggande velenskaplignatur avseende materiel, teknik och forskning. Underrättelsetjänstenvid forskningsanstalten genomförs av en underrät-talseenhet vid centralkanslietoch en enhet eller kontaktman för dessa frågor vid vardera avhuvudavdelningarna 1-5. Antalet tjänstemän vid underrättelseenheterna är två-sex,varav några sysslar med dessa frågor på deltid. Vidfort i f i ka t io ns förval t n i ngen och förs va re ts sjukvårdsstyrelse finnskontaktmän i underrättelsefrågor som svarar för den lekniska underrättelseljänsteninom resp. myndighets verksamhetsområde. Kontaktmannaskapet utgör endast en ringadel av vederbörande tjänstemans arbetsuppgifter. Underrättelsetjänstenvid militärområdesstaberna och första flygeskader-staben Enligtunderrättdsereglementei för krigsmaklen leder militärbefälhavarna underrättelse-och säkerhetstjänsten i fred inom militärområdena och inom de delar avoperationsområdena enligt överbefälhavarens operationsorder som är fritt havoch luftrum. Till ledning härför gäller beslämmelserna i underrätidseinstruktionenoch underrättdsereglementei för krigsmakten samt de särskilda föreskrifter somöverbefälhavaren meddelar. Underrättelsereglementetstadgar vidare att underrättelse- och säkerhetstjänsten vid militärområdesstab(motsvarande) skall handläggas vid en sär- Prop.1975/76:189 27 Underrättelsetjänsteni fred omfattar för miliiärbefälhavarens del både inhämtning av underrättelseroch bearbetning och delgivning av dem. Vid samtliga militärområdesstaber ombesörisdenna verksamhet vid underrättelse- och säkerhetsavdelningarna. Deras storiekvarierar från stab till stab. Vid Södra militärområdesstaben finns exempelvis fn, fem anställda med kvalificerade arbetsuppgifter medan moisvarande antal vidBergslagens militärområdesstab är två, en befattningshavare för säkerhetstjänstoch en för underrättelsetjänst, 1 normalorganisationen för underrättelse- ochsäkerhetsavdelning vid miliiärområdessiab ingår a v -delningschef, underrättelsedetalj,sä kerhet sdeia Ij och underrättelseexpedilion. Underrättelse-och säkerhetsavdelningen i försia fiygeskaderstaben utgörs av en avdelningschefoch ett biträde till honom. Avdelningschefen svarar på uppdrag av eskaderchefenför bl, a, ledningen och kontrollen av underrättelse- och säkerhetstjänstenför altackfunklionen och samordningen av utbildning i underrättelse- ochsäkerhetstjänst inom första fiygeskadern (attack och spaning). ÖstEkonomiska Byrån tillhör inte det militära underrätidseväsendei. Eftersom deltatillgodogör sig material från byrån vill jag dock lämna en kort redogörelse förbyråns verksamhel. ÖstEkonomiska Byrån kom som en stiftelse med namnet ös te k o no m i s ka frågor. Verksamheien hade bedrivitsvid T-kontoret. Enligt stadgarna skulle Öst Ekonomiska Byrån bedrivautrednings- och informationsverksamhet rörande företrädesvis östblocketsekonomi och relationer till väst. Stiftelsen tillkom därför att man önskade fåen grundligare kunskap om ekonomi för alt kunna öka handel ochannat ekonomiskt samarbete med dessa länder både genom centrala statligahandelsförhandlingar och privata företags försäljningsansträngningar. Banker,storföretag och intresseorganisationer abonnerade på rapporter och notiser frånbyrån. Från statens sida deltog bl, a, kommerskollegium, överstyrelsen förekonomiskt försvar och . Medlemmarna betaladeavgifter av varierande storiek. och försvarsstaben lämnade åriigabidrag till verksamheten. Lönen för byråns chef betalades över anslaget försärskild verksamhet vid försvarsstaben. uttalade i samband med IB-affärens behandling (FöU 1973:25 s,27) alt verksamheten vid Öst Ekonomiska Byrån inte i första hand var ett försvarsiniresse.Den speciella kompetens som byrån representerade borde därför inte ges statligtstöd som innebar organisatorisk anknytning till försvaret. 1975/76:189 28 Uttalandethar lett till att tjänsten som chef för byrån inte längre belalas över försvarshuvudlitelnulan från kommerskollegiums anslag på handels-huvudtiteln. Avtradition har en förhållandevis djup sekretess omgett den militära underrättelsetjänslen.I vårt land har visseriigen underrättelseväsendetsorganisation i huvudsak varit känd, men inriktning, arbetssätt, arbetsresultatoch detaljorganisalion har till stor del hållits hemliga. Vad beträffar IB hart. o, m. dess existens fram till IB-affären varit okänd för allmänheten. Dettasäkerhetsskydd har åstadkommits försl och främsl på vanligl säll. Genompersonalkontroll av anställda, hemlighållande av innehållet i skriftliga handlingaroch genom förbud för obehöriga att komma in i underrättelsetjänstens lokalerhar man sökl hindra all hemliga uppgifter och förhållanden blivit kända. Föratt ytteriigare skydda vissa källor har rälten att la del av underrättelser fråndessa begränsats lill personal som har gjorts behörig efter särskild prövning. Särskildaåtgärder har också vidtagits för alt hindra att främst inhämtningen medsärskilda medel röjs. Vissa anställda har försetts med en fiktiv bakgrund iform av anställning vid annan myndighet. Vidare har viss verksamhel doltsbakom någon annan aktivitet. Åtgärder har också vidtagits för att hindra attlokalers rätta användning skulle avslöjas. Detär framför allt av två skäl som underrättelseverksamhet behöver omges av djupsekretess. För del försia skall obehöriga inte ha möjlighel att ta del av varesig det vetande om främmande makt som underrättelsetjänsten har samlat in ellervilka bedömningar som har gjorts på grundval av detta. För det andra är detväsentligt att källorna - i delta sammanhang oftast de personer som är mereller mindre fast knutna till underrättelseljänsten som uppgiftslämnare ellerpå annat sätt - inte blir röjda. Avföljande tabell framgår från vilka anslag och primäruppdrag som verksamhetenvid försvarsmaktens underrättelseorgan f n, belalas, anslagel primäruppdragel betalas underrättelse ljänsten vid El.Försvarsstaben Försvarsstaben: - huvuddelen avförsvars- Allmän ledning och stabens underrätielse- förbandsverksamhel avdelning (40111) - beskickningarna (försvarsallachéer) E 3, Marinstaben E 4, Flygslaben E 5, Militärområdes-staber m. m. Arméstaben: Allmän ledning och förbandsverksamhel (40211) Marinslaben: Allmän ledning och förbandsverksamhet (40311) Flygstaben: Allmän ledning och förbandsverksamhet (40411) Militärområdesstaber m, m,: Allmän ledning och förbandsverksamhel(40511) Försvarels materielverk: Allmän ledning och förbandsverksamhel(50411) Gemensam försvarsforskning: Tillämpad forskning inom försvaretsforskningsanstalt (50542,1) Gemensam försvarsforskning: Grundforskning (50543,1) -underrättelsedelen av arméstabens taktik-ochunderrättelseavdelning -underrättelsedelen av mariastabensunderrättelse- och säkerhetsavdelning -underrättelsedelen av flygstabensunderrättelse- och säkerhetsavdelning -underrättelsedelarna av militärområdesstabernas(Milostab S.Milosiab V. MilosiabÖ, Milostab B. Milostab NN och Milostab ÖN)ochförsta flygeska-derstabens (E 1 stab) underrättelse- och säkerhetsavdelningar -underrätielsedelarna avmaterielverkets centralplanering och huvudavdelningarna för armé-, marin-ochflygmateriel -underrätielsedelarna avforskningsanstaltens centrala kansli och huvudenheterna 1-5 Försvaretsradioanstalt: Allmän ledning och förbandsverksamhet (50611) , Insatsberedskap m, m. : Centralt vidtagen materielanskaffningm, m, (50622) Insatsberedskap m, m,; Allmän ledning och förbandsverksamhet(52011) - telekrigförings-och handelsfartygsdetaljerna m, m, vid försvarsstabens underrättelseavdelning - IB m, m. Vid försvarets sjukvårdsstyrelse och fortifikaiionsförvaltningenflnns kontaktmän i underrätlelsefrågor. Deras verksamhet betalas från resp.anslags primäruppdrag till allmän ledning och förbandsverksamhet. Kostnaderna för underrättelsetjänsten under budgetåret1974/75 framgår av följande sammanställning. Underrättelsetjänstens del avsamkostnaderna för staber och förvaltningsmyndigheter har beräknatsschablonmässigt. Utbildningskostnader för underrättelsepersonal ikrigsorganisationen ingår inte utom beträffande IB och försvarets radioanstaltsom utbildar huvuddelen av sin egen förstärkningspersonal förkrigsorganisationen med resurser inom de egna primäruppdragen. Kostnaderna förkontaktmän i underrätlelsefrågor vid fortifikationsförvaltningen och försvarelssjukvårdsstyrelse har bedömts som försumbara i sammanhanget eftersom endasl enmycket lilen del av vederbörandes arbetstid läggs ned på denna uppgift. Inteheller ingår i de redovisade kostnaderna den del av lön m. m. tillöverbefälhavaren, chefen för försvarsstaben och chefen för sektion 2 iförsvarsstaben (inkl, sektions-expeditionen) som bör hänföras till underrättelsetjänslen.Kostnaderna för vårt spaningsflyg ingår inte i sammanställningen. De är ungefärlika stora som de här redovisade kostnaderna för underrättelsetjänsten. Kostnader(1 OOO-tal kr,) (del)IB Prop.1975/76:189 31 Myndighet Kostnader(1 OOO-tal kr,) Militärområdesstaberm, m, ' Somframgår av sammanställningen kostar den svenska underrättelsetjänsten ca 100milj. för budgetår räknat i medelprislägel för /75,Underrättelsetjänstens andel av kostnaderna för hela det militära försvaret ärdrygt . Kostnadernaför inhämtning utgör den klart största delen av de sammanlagdaunderrättelsekostnaderna. Härvid räknas kostnaderna för försvaretsradioanstalt i sin helhet som kostnader för inhämtning trots att en omfattandeteknisk förbearbetning av underrättelser som har inhämtats genom signalspaningförekommer vid anstalten. Av kostnaderna för bearbetning faller påförsvarsstabens underrättelseavdelning. av bearbetningskoslnadernaligger på regional nivå (militärområdessiaber m. m.). Kostnaderna för dencentrala ledningen och samordningen av den militära underrättelsetjänsten ärsvåra att beräkna. De överstiger dock inte av totalkostnaderna förunderrättelsetjänsten. Beträffandeden ekonomiska redovisningen inom underrättelsetiänsien gäller reglerna förstatsförvaltningen i allmänhet utom för och IB. Förradioanstalten innebär avvikelsen alt särskilda revisorer finns utsedda för verksamheien.För IB - och försvarsstabens säkerhetsavdelning m. m. - gäller föreskrifternaom redovisning från . Föreskrifierna avser redovisning ochkontroll av medel som har ställts till förfogande för underrättelseverksamhet m.m. inom försvaret under anslagen Försvarsstaben: Avlöningar ochFörsvarsstaben: Omkostnader - numera ingående i anslaget Insatsberedskap m. m.,primäruppdraget Insatsberedskap m. m.: Allmän ledning och förbandsverksamhet(52011). Föreskrifterna innebär för lB:s dd bl. a. följande. Detåligger chefen för att i särskilda räkenskaper redovisa och verifiera demedel som har utbetalats till honom. Vid varje budgetårs utgång överlämnarförvaltningsofficeren vid försvarsstaben och chefen för sina resp. redovisningshandlingartill en regementsofficer som utses av försvarets ci- 1975/76:189 32 vilförvaltning.Denne siffergranskar räkenskaperna och kontrollerar all där redovisas samiligamedel som har siällts lill förfogande och alt dessa är vederbörligenverifierade, om del kan ske. Såsnart det kan ske efter budgetårs utgång och före skall chefenför försvarsstaben till chefen för försvarsdepartementet inge en redogörelseför dispositionen av anvisade medel. Räkenskaperna med tillhörandeverifikationer föredras för departementschefen. Vid föredragningen skallredovisningshandlingar rörande materiel som redovisas vid försvarsstabensförråd eller IB medföras och på begäran företes. Efter föredragningen förstörshandlingarna. m. inom underrättelsetjänsten Grundläggandebeslämmdser om arkivering återfinns i allmänna arkiv-stadgan (1961:590) och iriksarkivets cirkulär (1968:473) om tillämpningen av arkivstadgan. Krigsarkivethar fastställt arkivinstruktion för samtliga myndigheter somhör till försvarsdepartementets verksamhetsområde (arkivinsiruklion förförsvarets myndigheter, upplaga). Instruktionen innehåller degrundläggande bestämmelser som meddelas i arkivstadgan och lillämpningscirkuläret(Kap, 1), Delprimära underrältelsematerial som IB erhåller från utländska underrättelseorganisationereller genom annan inhämtning består av antingen muntliga uppgifter ellerunderrättelsehandlingar av olika slag. Muntligauppgifter omvandlas vanligen av vederbörande handläggare vid IB till enskriftlig promemoria. Promemorian utformas med sikte pä att lB:s källa inle fårröjas. De underrältelsehandlingar som kommer in till IB "tvättas" omdet är nödvändigl. Detta innebär att man lar bort från handlingen sådant somkan medföra att källan röjs. Texten kan också behöva skrivas om helt så att inleskrivsättet röjer vederbörande meddelare. Denklart största delen av del underrältelsematerial som inhämtas genom IB går tillförsvarsstabens underrättelseavdelning där det arkiveras. En mindre del avmaterialet delges försvarsstabens säkerhetsavdelning och i viss utsträckningäven . VidIB förs för underrättelsehandlingar ett diarium som i tidsföljd upptar bådeinkommande och utgående handlingar. De inkommande underräi-lelsehandlingarnaåtergår efter cirkulation inom IB till byråns expedition och återiämnas därifråntill den avdelning inom försvarsstaben eller myndighet som de kommer från. VidIB finns också ett diarium för andra handlingar än underrättelse-handlingar, Beiräffandedessa handlingar tillämpas gällande beslämmelser om gallring m, m. Vidfö rs va rssiabens underrättelseavdelning tillämpas i princip arkivstadgans beslämmelserutom i fråga om gallring av arkivhandlingar. Något beslut av riksarkivel omgallring av underrältelsehand- Prop.1975/76:189 33 lingarfmns inte om man undantar ett beslut (nr 176), som avserhandlingar från försvarels radioanstalt. Denmilitära underrättelsetjänsten i krig Ikrig har underrättelsetjänsten mycket större omfattning än i fredstid. Vad somtillkommer i krigsorganisationen är framför allt de enskilda förbandensunderrättelseorgan i form av i. ex. spaningsenheler av olika slag. Enligtgällande reglementen är ändamålet med underrättelsetjänsten i krig att lämnadel underlag om fienden och hans handlingsmöjligheter som behövs för militärchefs bedömande och beslut i stort samt för beslutets genomförande, 1krig skall underrättelsetjänsten enligt nu gällande föreskrifier inriktas främstpå att söka fastställa - tendenseri flendens långsiktiga verksamhet som inriktning av bekämp ning, sjöminerings- och minröjningsverksamhel, säkerhetshotande verk samhet och underrättelsetjänst, - teckenpå förestående användning av ABC-slridsmedd, - teckenpå förestående slörre luftlandsättningar, ~basering, omfattning, verksamhet och beredskap avseende överskepp-ningstonnage(inkl, lämpligt handdsionnage) och iransportflyg,