prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Vad gäller den fysiska riksplaneringens meralångsikliga utveckling vill jag försl hänvisa till den departementspromemoria(Ds B 1974: 6) Fortsatt fysisk riksplanering som jag nämnde i 1975 årsbudgelpro-po.sition och som jag också log upp i proposilionen 1975/76: 1. I promemorianredovisas den fysiska riksplaneringens roll i samhällsplaneringen som helhet.Bl. a. betonas atl planeringsfrågor med nära anknytning till andraplaneringsformer, som t. ex. regional ulvecklingsplanering och regionaltrafikplanering, bör angripas gemensamt. I promemorian görs vidare en genomgångav behovet av inventeringar, utredningar m. m. inom de ämnesområden som är avsärskilt intresse för den fysiska riksplaneringen. Del gäller främstnaturresurserna och naturmiljön, olika bevarandeinlressen, de areellanäringarna, särskilt resurskrävande industri och vissa andra resursanspråkfrån t. ex. försvaret, transportväsendet, fritidsbebyggelsen samt vissavetenskapliga och tekniska verksamheter. Berörda myndigheler och organisationer samt kommunernahar getts möjlighet att inkomma med synpunkler på vad som anförs i promemorian.En sammanställning av inkomna synpunkter med anledning av promemorian harupprättats inom . Frågan har vidare tagits upp av riksdagenvid behandlingen av prop. 1975/76: 1 (CU 1975/76: 1; rskr 1975/76: 45). Utan att nu gå in på några detaljer anser jag atl delföreliggande materialet ger grund för all ange ett översiktligt tidsschema förde närmaste årens arbete. En riktpunkt för arbetet bör enligt min mening varaatt redovisningen och utvärderingen av kompletlerande eller nya inventeringaroch utredningar så långl möjligl bör ske med anknytning till avslutningen ochutvärderingen av planeringsskedet i den fysiska riks-planeringen. Härigenomskulle en samlad redovisning av hela den fysiska riksplaneringen ske. Med ulgångspunkt i den tidplan för planeringsskedet somjag översiktligt har angett, bör som riktpunkt gälla all en sådanredovisning kan ske . Fram lill denna tidpunkt börredan inledda inventeringar och utredningar t. ex. den pågåendekarlläggningen av landets vattentillgångar och uppdatering avinduslri-branschstudierna saml vissa ylterligare studier hinna genomföras,publiceras och bli föremål för debatt innan de arbetas in i den samladeredovisningen. 1975/76:100 Bilaga14 49 Den samlade redovisningen bör så vitt nu kan bedömas haformen av en departementspromemoria, som i sin tur remitteras med sikte på enredovisning lill . Den nu skisserade arbetsgångenutesluter självfallet inte att konkreta beslut inom ramen för den fysiskariksplaneringen, som t. ex. beiräffande valtenkraflfrågoma och avgränsningen avvissa bevarandeområden i fjällen, aktualiseras . Bidrag lill översiktlig planering Anslaget som i huvudsak används till slöd för sådankommunal översiktlig planering som hänger samman med den fysiskariksplaneringen har ökat . För /74 fanns sålundaca 1 milj. kr. tillgängliga för della ändamål och för innevarande budgeiårdisponeras 4 milj. kr. har vid behandlingen av prop. 1975/76: 1 medredovisning av programskedet i den fysiska riksplaneringen (CU 1975/76: 1,rskr 1975/76: 45) ullalat alt krav slälls på översiktliga planöverväganden aven art som den kommunala planadmi-nislrationen inle kan möta utan relalivlomfatlande ekonomiska insatser och alt därför staten bör öka sin insats för attstödja dessa tillkommande och i väsentliga delar tidsbegränsade aktiviteter. har vidare vid sin behandling av frågan omplanering och samordning av samhällets insalser för rekreation och turism(prop. 1975:46, CU 1975/76:2, rskr 1975/76:46) förutsatt alt medel frånanslaget skall kunna användas även tillslöd för planering av primära rekreationsområden. beslut lordemedföra att betydande planeringsinsalser blir aktuella i berörda kommuner. Det finns anledning att räkna med att en betydande delav de grundläggande krav på planering som har angetts i den fysiskariksplaneringen kommer att kunna tillgodoses under planeringsskedet. Jag harlidigare i proposition 1975/76: 1 angett alt det egentliga planeringsarbetet ihuvudsak lorde kunna vara klart . Jag har härvid emellertidgjort den bedömningen att del inle är realistiskt atl räkna med alt alla deålgärder som har föreslagils under programarbetet skall kunna genomföras underplaneringsskedet. Särskilt inom de områden där mera kompliceradeplaneringsproblem föreligger får man räkna med etl behov av planering ävenefler . Vid beräkningen av anslagets slorlek bör hänsyn tasdels lill alt översiktlig planering är en viktig angelägenhet, delstill de speciella anspråk som statliga direktiv och riktlinjer, främsl inomramen för den fysiska riksplaneringen, släller på kommunernas planering.Statsbidrag bör lämnas bara i de fall där statsmakternas beslut påverkar denerforderliga kommunala planeringsinsatsen i sådan omfatining atl belydanderesursproblem uppslår. Mol denna bakgrund förordar jag all anslaget för nästabudgetår höjs med 1 milj. kr. lill 5 milj. kr. 4 1975/76. 1975/76:100 Bilaga14 50 Under planeringsskedet i den fysiska riksplaneringenhar regeringen bedömt att anslagsmedlen bör ges en relativt bred fördelning. 1första hand lämnas bidrag till kommuner inom områden som berörs av de avriksdagen inom ramen för den fysiska riksplaneringen fastlagda geografiskariktlinjerna. Den hittillsvarande bidragsgivningen har härigenom i betydandegrad koncentrerats till resurssvagaområden som direkt berörs av den fysiska riksplaneringen. förslagtill fördelning av medel under innevarande budgeiår grundas i slort på sammafördelningsprincip. Jag finner det emellertid naturligt alt statsmedlen fr. o.m. budgelårel 1976/77 i ännu slörre utsträckning än används förkoncentrerade och därmed kraftfulla insalser inom områden med särskiltpåtagliga och omfattande planeringsproblem inom ramen för den fysiskariksplaneringen. Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Bidi-ag till översiktlig planering ni.iii. för /77 anvisa etl reservationsanslag av . 1975/76:100 Bilaga14 51 D. LANTMÄTERI- OCH,KARTVÄSENDET Organisafion,uppgifter m. m. Det slatliga lantmäteri- och karlväsendet ärorganiseral på tre nivåer: elt centralorgan (statens lantmäteriverk), i varjelän en överlantmätar-myndighet saml lokall fastighetsbildningsmyndigheter.Centralorganet är onilokaliserat till . () är central förvaltningsmyndighet för frågor om fastighetsbildning,fastighetsbestämning, fastighetsvärdering, faslighelssamverkan ochfastighetsregislrering samt mät-ningsverksamhel och allmän kartläggning. I densistnämnda uppgiften åligger det LMV särskilt att upprätta förslagtill plan för de allmänna kartarbelena saml ulföra grundläggande kartläggningoch utge kartor i skalor, serier och versioner anpassade lill samhälletsgrundläggande och kontinuerliga behov. LMV leds av en slyrelse med en generaldirektör somordförande och högst sex andra ledamöter, som regeringen utser särskilt.Generaldirektören är chef för verket. Inom vekel finns fyra avdelningar,administrativa avdelningen, fastighelsavdelningen, kartavdelningen och produktionsavdelningen.Dessulom finns ett revisionskontor. För samråd i mera belydelsefulla frågor om riktlinjerför de allmänna kartarbelena har lill LMV knutits ell k a r t r å.d, beslåendeav företrädare för vissa myndigheler och och medgeneraldirektören i verket som ordförande. har länet som verksamhels-område. Chef för myndighetenär överlantmätaren, som dessutom är tjänsteman hos länsstyrelsen.Överlantmälarmyndigheten skall inom länet främst leda och utöva tillsyn öververksamheien vid de statliga fas-lighetsbildningsmyndigheterna, utöva tillsynöver mälningsverksamheten saml verka för samordning av grundläggande mätnings-och karllägg-ningsverksamhel. handhar lanlmäteri-och kartverksamheterna på denlokala nivån. För dessa verksamheter är landet indelat i 87 lanlmäteridistrikl.Varje lanlmäleridistrikt ulgör verksamhetsområde för enfaslighelsbildningsmyndighet. För särskilda fastighelsbildningsuppgifler finnsf. n. ytterligare 27 statliga fastighetsbildningsmyndigheter, s. k.specialenheter. Av dessa har 26 fastighetsbildningsuppgifter som sammanhängermed jordbrukets och skogsbrukels rationalisering samt en uppgifter som rörulvecklingen av tätbebyggelse. Chef för faslighelsbildningsmyndighet medlanlmäteridistrikl som Prop.1975/76:100 Bilaga 14 52 verksamhetsområde är endistriklslantmätare och för annan statlig faslighelsbildningsmyndighet enlänslantmätare. Det statligalantmäteri- och kartväsendet sysselsatte drygt 2 400 personervarav ca 700 vid statens lantmäteriverk. Utanför den nubeskrivna statliga organisationen men underordnad denna i tillsynshänseende finns dels 42 kommunala fastighetsbildningsmyndigheterför utveckling av tätbebyggelse, dels 24 statliga och 34 kommunalafaslighelsregistermyndigheter. Statlig fastighetsregistermyndighet är ,där ärenden om fastighetsregistrering handläggs inom lantmälerienhelen. Lantmäteriet deltari utrednings- och försöksverksamheten med programbudgetering inomstatsförvaltningen. Följande programindelning gäller t. v. Medel tas upp under följande sexanslag. Lantmäteriet: Vissa allmänna myndighetsuppgifter Lantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhet Lantmäteriet: Mätning och kartläggning Lantmäteriet: Bidrag tillförrättnings- och uppdragsverksamhet Lantmäteriet: Utrustning. Anslagen har tagits upp underhuvudbeleckningen "", som av prakiiskaskäl ändrats till "Lantmäteriet". Anslag nr 1 är eltförslagsanslag som skall finansiera verksamheten inom program 1. Anslag nr 2 är ettförslagsanslag som tas upp med elt formellt belopp på . Under anslagetredovisas kostnader och intäkter för program 2. Som intäkter under anslagetredovisas dels fakturerade avgifter, dels ianspråktagna medel frånbidragsanslaget (nr 5), dels värdet av utförda men ännu ej faktureradeprestationei-. Anslag nr 3 är ettreservationsanslag som skall finansiera verksamheten inom program 3. Anslag nr 4 är eltreservationsanslag som skall finansiera verksamheten inom program 4. Anslag nr 5 är ellförslagsanslag med två delposter avseende a. kostnader beroende på att nedsattlantmälerilaxa tillämpas på vissa ärenden m. m. b. slalsbidraglill kosinader för fastighetsbildningsförrättnihgar m. m. Anslag nr 6 är elt reservalionsanslag som skall finansiera lantmäte riets investeringar i utrustning m. m. 1975/76:100 Bilaga 14 53 Lantmäteriet: Vissa allmänna myndighetsuppgifter 1974/75 Utgift 26530 459 1975/76Anslag 27 842 000 1976/77Förslag 29 698 000 Under anslaget redovisas kostnader för programmetVissa allmänna myndighetsuppgifter. Programmet Vissa allmänna myndighetsuppgifter Programmetomfattar i hu-vudsak följande uppgifter av myndighels-karaktär: föreskrifter, råd och anvisningar för lantmäteri- och kartverksamhe- lerna frågor om fastighetsregislrering service-,rådgivnings- och upplysningsverksamhet åt andra statliga organ samt åtkommunala organ i fastighelstekniska, fastighetsrätts-liga ochfastighetsekonomiska frågor geodetisk, fologrammetrisk och kartografisk service och rådgivning ål kommuner omlokaliseringsfrågor (övergångsvis). Verksamheteninom programmet bör speciellt inriktas påmetodutveckling, anvisningar och kursverksamhet i fråga om tillämpningen av fastighetsbildningslagen (1970: 988), anläggningslagen (1973: 1149) och ledningsrältslagen(1973: 1144) m. m. i syfte att ylterligare rationaliseraförrättningshandläggningen, samt på metodutveckling och kursverksamhetbeiräffande mätnings- och kartfram-slällningsteknik.Vidare bör arbetet syfta till alt vidmakthålla och intensifierasamarbetet med såväl andra statliga organ som kommuner. a. bör fråga tasupp om samverkan mellan kommuner och lantmäteriet angående mälningsteknisk service och kartläggningsarbeten. Pris- ochlöneomräkningen har beräknats till . avser höjt lönekoslnadspålägg. Hänsyn har härvid tagitstill minskat behov av medel för omlokaliseringskostnader. O-alternativet innebär en nedskärning av anslagetmoisvarande arbetsinsatsen från 18 personer. LMV anser det oundgängligennödvändigt att tillräckliga resurser ställs till förfogande så attuppnådd ambitionsnivå kan vidmakthållas. Detta gäller i synnerhetdelprogrammet Övriga myndighetsuppgifter (service-, rådgivnings- ochupplysningsverksamhet), som omfatiar denhelt övervägande delen av verksamheten inom programmet. En nedskärningav resursema för detta ändamål skulle medföra att lantmäteriet inte inom rimligtid ges möjlighet att förverk- 1975/76:100 Bilaga14 54 ligaden nivå på mätnings- och karlteknisk serviceverksamhet som utgjorde engrundläggande förutsättning för den nya organisationen. Om lantmäteriettvingades till en lägre servicegrad gentemot kommunerna skulle detta äveninverka menligt på lantmäteriets möjligheter attiupp-fylla målen för övrigaverksamheter. Mol angivna bakgrund skulle en femprocenlig nedskärning avresurserna inom ifrågavarande delprogram få synnerligen menliga konsekvenser.En sådan nedskärning , efter sammanläggningen av lantmäteriet ochkartverket, skulle kunna rubba kommunernas förtroende för den nyaorganisationen. LMV motsätter sig därför bestämt en minskning av denna del avanslagel. Minskade resurser enligl alternativ O medför vidare attde regionaia och lokala organens behov av centrala föreskrifier och anvisningarinle kan lillgodoses. Dessutom skulle uppstå störningar och förseningar iverksamheten med ulveckling av läm.pliga arbetsmetoder. Inom allernaiiv 2 prioriterar LMV ökade medel tillservice-, rådgivnings- och upplysningsverksamhet. Denna verksamhet bedöms varautomordentligt värdefull särskilt för kommunema och är enligl verket nödvändigför en från allmän synpunkt riktig inpassning av faslighels-bildningsorganensinsatser i samhällsbyggnadsprocessen. LMV begär mot bakgrund av atl kraven pålantmäteriets insatser fortlöpande har ökat en ökning av resurserna, bl. a. föralt inrätta fyra tjänster som länslantmälare ( + . För att kunna fullfölja arbetet inom ramen förfaslighelsregister-projeklel krävs ökade medel. Dessa avses användas till enutvidgning av överföringskapaciteten och viss kursverksamhel ( + . En försöksverksamhet som belyser frågan ommöjligheterna att med nu tillgängliga rättsliga medel förbättrafaslighetsstrukturen i skogsmarksområden med stark ägosplittring är nödvändig.För att få till stånd en sådan försöksverksamhet och melodikutveckling behövsmedel för inledande eller förberedande insatser, främst information ( + 300 000kr. Ulvecklingen inom fjärranalysområdet bör följas ochförsöksregislre-ringar med flygburen apparatur förutses kunna genomföras isådant syfte (-f300 . Nuvarande resurser för programutveckling av numerisktstyrd kartframställning föreslås ökas ( + . Utvecklingsarbetet för den tekniska produktionen avregisterkartor i ett med ekonomisk kartläggning samordnat system behöverpåskyndas ( + . Jag delar LMV:s uppfattning alt verksamheten inomprogrammet speciellt bör inriktas bl. a. på åtgärder i syfte att ytterligarerationalisera förrältningshandläggningen. Sådana åtgärder får anses angelägnainte Frop.1975/76:100 Bilaga 14 55 minstmed hänsyn lill intresset av atl motverka behovel av taxehöjningar iförrättningsverksamheten. LMV yrkar ytterligare medel främst för förslärkning avservice-, rådgivnings- och upplysningsverksamheten (delprogram 1 e), dvs.insatser som utgör stöd bl. a. för fastighelsbildningsverksamheten i stort ochför den mätnings- och karttekniska verksamhet som kommunerna själva eller medhjäip av lantmäteriets insalser inom uppdragssektorn svarar för. Självfallet ärdel angeläget att väl definiera ifrågavarande serviceuppgifter för atl uppnåen så långl möjligt klar och enhetlig gränsdragning mellan de anslags- ochintäkisfinansierade verksamheterna inom lantmäteriet. Jag har medtillfredsställelse kunnat konstatera alt lantmäteriverket har inlettundersökningar i sådant syfle. I anslaget inryms under särskilt delprogram (1 b) medelför lantmäteriets medverkan i fastighetsdataprojeklet avseende ulveckling avfaslighets- och inskrivningsregister, baserade på automatisk dalabehandling.Huvudinsatser i projektet görs av . Regeringenhar meddelat föreskrifter som innebär alt projektarbetet tills vidareskall begränsas lill verksamhel inom län i avvaktan på resultatet avpågående utredning inom faslighelsdatakom-miltén (Ju 1974: 06), som bl. a. harall pröva frågan om ell nytt syslem för fastighetsregislrering. innebäräven atl en motsvarande begränsning av lantmäteriets insalser i projektetmåste göras. På grund härav har jag inle beräknal medel för löne- ochprisomräkning på den del av anslagel som avser ifrågavarandefastighelsregislerverksamhet. Jag har, med den begränsning som nämnts, beräknatmedel under anslagel enligl budgetalternativ 1. Jaghemställer alt regeringen föreslår att till Lanlmäteriel: Vissa allmänna myndighelsiippgifter för budgetårel 1976/77 anvisa etl förslagsanslag av . Lantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhet 1974/75Utgift 1 000 1975/76Anslag 1 000 1976/77Förslag 1 000 Programmelär indelat i tre delprogram: 2b Särskilda skiftesverksamhelen i För förrätlningsverksamhelen ulgår ersällning enligllantmäteritaxan (1971: 1101, ändrad senast 1975:609) som i princip avses täckasjälv- 1975/76:100 Bilaga 14 Till viss del avförrältningsverksamheten ulgår statsbidrag. Densärskilda skiftesverksamheten finansieras helt med sådant bidrag. Uppdragsverksamhetenbedrivs i affärsmässig form. Rörelsen1974/751976/77 framgår av följande labell (1 000-lal kr. 1974/75 Utfall 1975/76 Beräknat Intäkter' Kostnader Resultat Driftbidrag Ulvecklingen och sammansättningen av det tillverksamhet inom programmet utgående bidraget från anslaget D 5.Lantmäteriet: Bidrag till förrättnings- och uppdragsverksamhet beräknas bliföljande. 1974/75 Ulfall 1975/76 Anvisat på att nedsatt lant- på vissa ärenden, m. m. (statsbidrag), m. m. Konkurrensenifråga om mark för olika samhällsaktivileler har skärptskraftigt. Markpolitik och markutnyttjandefrågor slälls i centrum för samhälletsintresse på ett helt annal sätt . Lantmäterietshuvuduppgift vid sidan av mätning och kartläggning är fastighetsbildning ochfastighetsredovisning. Lantmäteriet svarar sålundaför hu-vuddelen av fastighetsbildningen i landet och har elt tillsynsansvarför fastighetsregistreringen. 1975/76:100 Bilaga 14 S7 Fastighetsindelningen utgör tillsammans medinskrivningssyslemet underlag för bl. a. fastighelsomsällning ochfastighetskredit saml beskattning avfaslighetsomsättningen, upplåtelse av tomträtt, fastighetstaxering ochfastighetsbeskattning, redovisning av fastighetsdata, folkbokföringsamt för statistik. Fastighelsbildningsverksamheten är alltså eltviktigt medel för samhällsplaneringen. Eflersom alla ändringar ifastighetsindelningen föregås av offentlig prövning frånmarkanvändningssynpunkt och med hänsyn till andra allmänna intressen utgörverksamheten vidare ett markpoli-liskt styrmedel. Fastighetsbildningen betjänarolika samhällssektorer som samhällsbyggande, jordbruk och skogsbruk. Lantmäteriet verkarpå olika sätt för att behövliga fastighelsåtgärder kommer till stånd ochsektoriella planeringsinsatser blir väl anpassade till de genomförandemöjligheter som fastighetsbildningen erbjuder. Medfastighetsbildningen sammanhänger uppgifterna att med lillämpning av vissalagar klara upp oklarheter i fastighetsindelningen och äganderättsförhållandena.Dessa åtgärder har i många fall nytta inte bara för sakägarna utan också frånallmän synpunkl. Ett annat viktigt led i lantmäteriets verksamhetär fastighetsvärdering. Sålunda har lantmäteriet vid både 1970 och 1975års fastighetstaxeringar lämnat service till skattemyndigheterna. I vissutsträckning lämnar lantmäteriet ocksåvärderingsservice till länsstyrelser och andra statliga organ. Lantmäteriets medverkan i samhällsplaneringen börsyfta till en anpassning mellan olika planers innehåll och degenomförandeinslmment som lantmäteriet förfogar över. Lantmäteriet bör vidare iplaneringen föra in sina speciella informationer och kunskaper. När det gällerunderlag för planläggningen har terränginformation och fastighetsdata samtfaslighelsekonomisk rådgivning särskilt intresse. Lantmäteriet bedriver även viss informationsverksamhetom rättsliga medel för plangenomförande, riktad främst till kommunalaorgan. Till grund för denavgiftsfinansierade verksamheten inom programmet finns dels en av regeringenfastställd lantmälerilaxa (1971: 1101, ändradsenast 1975: 609), dels en av LMV fastställd uppdragstaxa. Både förrättnings-och uppdragsverksamheten planeras ha full kostnadstäckning. För budgelårel1974/75 redovisar LMV elt underskoll i förrältnings-och uppdragsverksamheten påca 8,7 milj. kr. Det balanserade underskottet uppgår till ca 6,5 milj. kr. Iyttrande över promemorian (Ds B 1975: 2) utredning angående översyn avlantmäteritaxan har verket begärt att få förlusten avskriven. 1975/76:100 Bilaga14 58 Förrällningsverksamhet (delprogram 2a) Den dominerande delen av lantmäterietsförrällningsverksamhet utgörs av nybildning av fastigheter, särskilt i sambandmed exploatering av mark för olika ändamål. Andra ålgärdstyper ärfastighetsreglering, faslighelsbeslämning, legalisering ochäganderättsutredningar. Ofla utförs dessa åtgärder som ett led i bildandel avfastigheter. Den taxe-finansierade förrältningsverksamheten bedrivshuvudsakligen vid faslig-hetsbildningsmyndighelerna men viss intern servicelämnas av överlant-mälarmyndigheterna och LMV. Som mål för verksamheten inom delprogrammet gäller altutan väntetider effektuera fastighetsbildning avseende permanentbostadsändamål, industriändamål och jord- och skogsbrukets rationalisering samlandra ärenden som är angelägna från allmän synpunkt. Fastighetsbildningsförrättningarvilka ingår som etl led i genomförandet av bostadsbyggnadsprogram ges förturoch ägnas stor uppmärksamhet för en riktig inpassning tidsmässigt ibostadsbyggnadsprocessen. Antalet begärda förrällningsålgärder har minskal någotunder senare år medan antalet nybildade fastigheter har legat på i stortoförändrad nivå. Efterfrågan på lantmäteriets tjänster styrs i hög gradav faktorer i den externa miljö inom vilken lantmäteriet har alt verka. Dessafaktorer, som i ringa m.ån kan påverkas av lantmäteriet, kan avse t. ex.variationer i konjunkturerna, nya regelsystem för fastighetsbildning ochangränsande verksamhet, vidgad eller ändrad inriktning för planeringsaktiviteternai samhället, fastställda bostadsbyggnadsprogram m. m. Med en ökadkontaktverksamhet från lantmäteriets sida inom även delprogram 1 e (service-,rådgivnings- och upplysningsverksamhet) stimuleras ytterligare efterfrågan påtjänster inom program 2. trädde på förrällningssidan nyanläggningslag, lag om förvaltning av samfälligheter och ledningsrätlslag ikrafl. Samtliga dessa lagar har fått och kommer alt få betydelse förlantmäteriverksamheten. En viss måttlig ökning av efterfrågan på lantmäterietsIjänsler på det berörda området bedöms komma till stånd. I och medledningsrältslagens tillkomst har etl nytt rättsinstitut, ledningsrält,tillskapats inom ramen för ett förrättningsförfarande som ombesörjs avfaslighelsbildningsmyndighet. Plangenoniförandefrågor som bedöms få ökad aktualitetunder är sådana som avser förnyelse och omdaning i tätorter.Här slälls betydande krav på rättsliga genomförandeinsatser i form avlomtindelning, fastighetsreglering, gemensamhetsanläggningar m. m. Ocksågenomförandefrågor i anslutning till den fysiska riksplaneringens fullföljandeställer vissa krav på insatser från lantmäteriet. Förinnevarande budgetår beräknas ca 57 000 fastigheter att nybildas 1975/76:100 Bilaga14 59 genomca 21 000 avslutade fastighetsbildningsålgärder. För /77 och dendärpå följande fyraårsperioden planeras etl något mindre anlal eller ca 55 000fasligheter atl nybildas per budgeiår. Antalet avslutade förrättningsåtgärderav sådanl slag som inle leder lill nybildning av faslighet beräknas till ca 14000 . Omfattningen av den del av lantmäteriverksamheten soi-nberör b o-sladsbyggnadssektorn ärberoende av statsmakternas bostadspolitik.