prop · FY0366 · 1975-12-31 00:00:00 — För statliga myndighetergaranteras de anställda inflytande enligt i stort sett samma mönster, genomföretagsnämnder, skyddskommittéer eller skyddsombud. Denplan som myndigheterna lägger tUl gmnd för sina framställningar om medel förarbeten av detla slag bör remitteras till statens arbetsmiljönämnd () församråd. Närmarebestämmelser angående arbetsmUjöförbättringar på den statliga sektom kommersenare att meddelas av regeringen. AvslutningsvisvUl jag ta upp de två särskUda förslag som stimulansutredningen har lagt fram.Utredningen föreslår att ansökan om statiigt kreditstöd i form av hantverks-och industrUån eller lånegaranti samt ansökan om lokaliseringsstöd skall varaförsedd med påski°ift av skyddskommitté eller skyddsombud, varav framgår attkommittén eller ombudet beretts tUlfälle att ta del av ansökningen. Därmedskulle garantier skapas för alt arbetarskyddslagens bestämmelser om samråd vidberedning av investeringsärenden blir uppfyllda i de fall då de ovan nämnda StatUgakredhinstituten utnyttjas. Flera remissinstanser, bl. a. statskontoret, AMS,arbetarskyddsstyrelsen, arbetarskyddsfonden, siatens industriverk, LO, TCO,ställer sig positiva tUl förslaget. instämmer i syftetmed den föreslagna bestämmelsen men avstyrker ändå förslaget med hänvisningtill att arbetsmiljöutredningen i sitt fortsatta arbete kommer att behandlafrågan. Även företagareföreningen i län avstyrker förslaget medhänvisning bl, a. tUl sek- 1975: 66 30 retesskäl,eftersom ägarens personliga ekonomiska förhållanden ofta redovisas i lånehandlingama. Utredningensförslag ligger väl i linje med samhällets aUmänna strävanden att ge deanställdas representanter insyn och inflytande i företagen. Jag instämmerdärför i syftet med utredningens förslag. Jag vill här också framhålla attsåväl skyddsombud som ledamot i skyddskommitté eller styrelse för lokalfacklig organisation enligt reglerna i arbetarskyddslagen har tystnadspliktmed avseende på vad han med anledning av uppdraget erfarit omyrkeshemligheter, affärsförhållanden m. m. Med hänsyn tUl att den avutredningen väckta frågan har en vidare aspekt än den som utredningen behandlaranser jag dock att denna fråga bör prövas först när arbetsmUjöutredningensförslag föreUgger. Slutligenföreslår utredningen att frågan om stöd tUl förbättring av arbetsmiljönregelmässigt skall övervägas i samband med statliga branschutredningar.Utredningen pekar på lämpligheten av att man i samband med att förhållandenaoch framtidsutsiktema i en bransch genomlyses även tar upp frågan om speciellaåtgärder för arbetsmUjön. Redan nu tas arbetsmiljöfrågoma alltid upp tiUbehandling i de branschutredningar som görs och i en del fall har detförekommit att förslag om direkta stödåtgärder för att förbättra arbetsmiljönförts fram. Utredningens förslag stöds av de remissinstanser som har yttrat sigi denna fråga. Jag ansluter mig efter att ha samrått med chefen förindustridepartementet till utredningens förslag. 5.9FÖrfattningsförslagen m. m. Förslagetom lånegaranti för lån tiU arbetsmUjöförbättrande åtgärder fömtsätter vissaändringar och tillägg i förfatlningshänseende. Jag anser det lämpligt att dekompletterande regler som behövs för den tillfälliga höjningen avarbetarskyddsavgiften för annan arbetsgivare än kommun eller landstingskommunförs in i lagen (1971: 282) om arbetarskyddsavgift. Därmed erhålls på enklastesätt anknytning tUl bestämmelserna om beräkning av avgiftsunderlaget förarbetarskyddsavgiften. I enlighet härmed förordar jag bestämmelser intagna ien ny 5 § i lagen om förhöjd arbetarskyddsavgift . Isamma paragraf bör anges att de medel som inflyter genom tilläggsavgiftenskall föras till en särskild fond, kallad fonden för arbetsmiljöförbättringar,och att medlen skall få användas för att bekosta räntelättnader och att täckavissa andra kostnader i samband med statiigt kreditstöd förarbetsmiljöförbättringar. Beträffande fondens förvaltning och dispositionhänvisar jag till vad jag har anfört. Lagen bör träda i kraft den 1januari 1976. avses i lagen sammanslutning av näringsid- 1975: 66 31 kärevars verksamhet står under tUlsyn av statens industtiverk enligt kungörelsen(1960: 372) om statiigt stöd till hemslöjd, hantverk och småuidustri.Företagareföreningarna är inte myndigheter. Uppgiften att fatta beslut iärenden om garanti för lån till arbetsmUjöförbättrande åtgärder mnebär utantvivel myndighetsutövning. Enligt 11 kap. 6 § i den nya regeringsformen skallöverlämnandet av förvaltningsuppgift tUl bolag, förening, samfäUighet ellerstiftelse ske genom lag, när uppgiften innefattar myndighetsutövning. Jaghar i det föregående förordat att företagareföreningarna inte endast skall förstatens industriverks räkning ombesörja utredning i ärenden om lånegarantiutan självständigt fatta beslut i ärendena. En sådan ordning har jag bedömtvara ändamålsenlig, eftersom prövningsförfarandet därigenom förenklas ochpåskyndas. Mot bakgmnd av den föreslagna beloppsgränsen och föreningamaserfarenhet av handläggningen av de statliga industrigarantUånen anser jag demväl skickade för uppgiften. Jag hsiri den allmänna motiveringen närmare redogjort för förfarandet i ärendena, förutsättningamaför beviljande av lånegaranti samt de vUlkor som bör gälla för lånen.Föreskrifter i dessa hänseenden bör som jag redan anfört kunna utfärdas iadministrativ ordning. Bemyndigandet för företagareföreningarna att besluta omlånegaranti för lån till arbetsmUjöförbättringar skall däremot ges i form avlag. I lagen bör även tas in en bestämmelse om tystnadsplikt beträffande sådaninformation rörande företagens verksamhet, som inte bör komma tUl allmänkännedom. Motdenna bakgmnd har inom utarbetats förslag tUl lagom beslutanderätt för företagareförening i fråga om kreditstöd för arbetsmUjöförbättringar. Jaganser det angeläget att arbetsmUjöförbättrande åtgärder med stöd av förslagetkan påbörjas efter det att fattat beslut ifrågan och sedan information om det nya systemet lämnats. Lagen bör därförträda i kraft . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen delsatt antaga förslagen tUl 1. lag om ändring i lagen (1971: 282) om arbetarskyddsavgift, 2. lag om beslutanderätt för företagareförening i fråga om kreditstödför arbetsmUjöförbättringar 1975: 66 32 3.godkänna de alhnänna riktlinjer för finansieringen och utformningen av stödtill arbetsmUjöförbättringar som jag har angett i det föregående. Regeringenansluter sig till föredragarens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att antaga de förslag som föredraganden lagt fram. 1975: 66 33 ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTETDsA 1974: 8 Stimulansåtgärder för att förbättra arbetsmiljön 1 saml Nr 66 1975: 66 35 TiUStatsrådet och chefen för Genombeslut bemyndigade Kungl. Maj:t chefen förarbetsmarknadsdepartementet att tUlkaUa högst tre sakkunniga för att utreda fräganom stimulansåtgärder för att förbättra arbetsmiljön inom industrin. Med stöd avbemyndigandet tillkallades såsom sakkunniga kanslirådet BengtK. Ä. samt riksdagsleda-mötema och utsågs att vara ordförande. Utredningenhar i enlighet med direktiven haft samråd med arbetsmUjöutredningen ochdessutom inhämtat upplysningar från arbetarskyddsstyrelsen och statensindustriverk. KansUsekreteraren har utarbetat den promemoria omstatliga låne- och stödformer som ingår som bUaga C. Tillsekreterare förordnades departementssekreteraren . Desakkunniga har antagit benämningen . Utredningenfår härmed överlämna sitt betänkande Stimulansåtgärder för att förbättraarbetsmiljön. Vid betänkandet har fogats ett särskUt yttrande av ledamoten . Utredningen har härmed slutfört sitt uppdrag. 1975: 66 36 1.1 Direktiven .................................................... .. 38 1.2 Kontakter under utredningsarbetet.................... .. 41 Arbetsmiljön; avgränsningsproblem........................ 41 Nuvarande statligt stöd tUl arbetsmiijöförbättringar.. 43 3.1 Statliga låne- och stödformer......................... 43 3.2 Stöd till forsknings- och utvecklingsverksamhet... .. 44 3.3 Tillsyns- och inspektionsverksamhet.................. .. 45 3.4 Branschstöd till arbetsmiijöförbättringar.............. .. 45 3.5 Statsbidrag till miljövärdande åtgärder inomindustrin 46 utredningar och ställningstaganden iriksdag och regering , 48 Hur kan arbetsmiljön förbättras?............................ Kostnader för och ekonomiska effekter av arbetsmiijöförbättringar 53 6.1 Kostnaderför arbetsmiljöåtgärder 53 6.1.1 Belastningsproblem, ergonomiska problem och fysisk ansträngning, fysiska olycksfallsrisker ........................................................... 53 6.1.2 BuUer.................................................... .. 54 6.1.3 Klimat- och luftproblem............................. .. 55 6.1.4 Belysning............................................... .. 55 6.1.5 Kostnader för att förbättra den sociala ochpsykiska arbetsmUjön 56 6.1.6 översiktliga uppgifter om kostnader för fysiskaarbetsmiljöförbättringar 56 6.2 Intäkteroch besparingar av arbetsmiljöförbättringar 58 Demindre och medelstora förelagen 60 7.1 Arbetsmiljöförhållanden .................................. .. 60 7.2 Lönsamhet och finansiell stäUning..................... .. 64 Särskiltyttrande av ledamoten ........... 76 BUagaB Exempel på kostnader för att förbättra arbetsmiljön i skilda branscher................................................. BilagaC Statliga låne- och stödformer samt skatteavdrag för investe ringar en redovisning............................... BilagaD' Tabell över fondens utveckling enligt ut redningens förslag ..................................... Bilagornahar utelämnats i detta sammanhang 1975: 66 37 Utredningenhar haft i uppdrag att utreda frågan om stimulansåtgärder förarbetsmiljöförbättringar inom industrin. Av direktiven framgår bl, a. attutredningen specieUt skaU uppmärksamma de mindre och medelstora företagensproblem samt att de kostnader som kah följa av förslaget skall finansieraskollektivt av företagen genom avgifter. Utredningenhar i sitt huvudförslag sökt tillgodose de mindre och medelstora företagensbehov av likviditetstiUskott i samband med akuta arbetsmiljöproblem, samtmotsvarande behov i och statlig verksamhet. Det föreslagna systemetsyftar tiU att vara lättadministrerat ur de mindre och medelstora företagenssynvinkel genom att prövningen av låneansökningar samt utbetalningen skerregionalt. Garantier bör skapas för att arbetsmUjöfråganaktualiseras i samband med investeringar där staten medverkar med regional-och sys-selsättningspoUtiskt stöd. Förslaget i denna del innebär att ansökan omlokaliseringsstöd samt statliga kreditstöd för hemslöjd, hantverk ochsmåindustri skaU vara åtföljd av intyg om att de anstäUdas företrädare iskyddsfrågor tagit del av ansökan. Utredningen anser att frågan om stöd tiUarbetsmiljöförbättringar lämpligen bör prövas i samband med att en branschssituation och framtidsutsikter behandlas. Därför bör statUgabranschutredningar regelmässigt få i uppdrag att även pröva frågan omeventuellt stöd för arbetsmiljöförbättringar i branschen. Utredningens huvudförslag innebär upprättandet aven lånefond. Fonden byggs upp genom en tUlfällig höjning avarbetarskyddsavgiften om för åren 197678 vilket med nuvarandelöneunderlag ger ett tillskott om 260 mUj. Från fonden får företagsamt kommuner och landsting möjlighet att låna pengar för att finansieraförbättringar i arbetsmiljön. SärskUda krav på säkerhet för lånen stäUs inte.Lånen amorteras . Länesumman föreslås bli begränsad till högst för företag och för kommuner och landsting. De StatUga myndighetemaföreslås få möjUghet att få utfört motsvarande arbetsmUjöåtgärder i särskUdordning. Föratt stimulera intresset för att förbättra arbetsmiljön med stöd av lån urfonden under inledningsskedet, samt för att bereda de mindre företagen enförmån som ungefärligen motsvarar avskrivningsreglerna för arbetsmUjöfonderna,föreslås räntebefrielse för lån upptagna under perioden 1975-07-011976-12-31för . 1975: 66 38 Lånur fonden föreslås bli förmedlade genom företagareföreningen i resp. län. Föratt län skaU kunna bevUjas skall ansökan ha tUlstyrkts av de anstäUdasföreträdare i skyddsfrågor. som saknar medel i arbetsmUjöfondbör komma ifråga för lån. 5%av fondens medel skaU reserveras för lån efter beslut i arbetarskyddsfondensstyrelse. Lånen är tänkta att förmedlas tUl företag som samarbetar med fondenoch lånen skaU kunna finansiera intressanta metodtillämpningar inom arbetsmUjöomrädet. Genomriksdagens beslut med anledning av motioner angående stimulans tiU arbetsmUjöförbättrandeåtgärder inom industrin (SoU 1974: 4, rskr 1974: 78) gav Kungl. Maj:t tiU kännaföljande. Liksomnär det gäller kostnadema för industrins omgivningsmiljöer måste utgifterna fören bättre arbetsmiljö bäras av produktionen. Utskottet ansluter sig aUtså tillden gmndinställnihg som föredragande departementschefen och intog ifrågan . Medde stora miljökrav som ställs är det svårt för många företag, särskiltäldre, att ekonomiskt bära en angelägen miljöförbättring eller att genomföraden tillräckligt snabbt. I sådana fall står ofta valet mellan att lägga nedföretaget och att fortsätta driften under otillfredsställande arbetsformer.När det gäller åtgärder för att förbättra omgiv-ningsmUjön finns som ett tredjealternativ möjligheten att erhålla statsbidrag. Enligt utskottets mening ärdet motiverat att på liknande sätt särskUda stimulansåtgärder under en övergångsperiodskall kunna sättas in för förbättring av arbetsmiljön. Förslag bör snarastföreläggas i denna fråga. Medanledning härav tiUkallade chefen för , statsrådetBengtsson, särskilda sakkunniga för att utreda frågan omstimulansåtgärder för att förbättra arbetsmiljön inom industrin. I direktivenåterges inledningsvis vad givit Kungl. "Frånstatsmakternas sida har betydande insatser gjorts i syfte att skapa ökadtrygghet för de anstäUda och ge dem ett ökat inflytande över förhåUandena påden egna arbetsplatsen. Ett vUttigt steg i denna reformpoUtik utgörs av de vid1973 års riksdag fattade besluten om ändrmgar i arbetarskyddslagstiftningensamt om ökade resurser för forskning, utbildning och tUlsyn inomarbetsmiljöområdet. Maj:t på föredragning av chefen förfinansdepartementet beslutat förelägga förslag till lag om avsättningtiU arbetsmiljöfond för verksamhetsåret ,1974. Förslaget innebär attaktiebolag, ekonomiska föreningar och sparbanker av 1975: 66 39 vinstenför skall avsätta för insatser på arbetsmUjöomrädet under enfemårsperiod. Förslaget kan väntas leda tiU förstärkta insatser för en bättre arbetsmUjöoch gyimsammare arbetsförhåUanden för de anstäUda. Förslaget avser avsättningarav vinst för och skyldigheten att avsätta vinstmedelinnefattar inte företag med lägre årsvinst än . Medanledning av beslut förordar jag att särskUda sakkunniga tillkallasför att överväga vissa ytterligare frågor rörande stimulansåtgärder för attförbättra arbetsmUjön inom industrin, framför allt den mindre industrin. Vadriksdagen anfört i den nämnda skrivelsen torde inte utgöra tillräckligtunderlag för att snabbt utarbeta ett förslag. Jag kommer därför i det följandeatt peka på vissa omständigheter som vid sidan av vad anfört kantjäna tiU ledning i de sakkunnigas arbete. debatt som föregick beslut rådde enighet om att kostnaderna förarbetsmiljön måste bäras av produktionen. De tänkta stödåtgärderna skulle intefå innebära någon subventionering av arbetsmiljöförbättrande investeringaröver hela linjen. Jagvill i sammanhanget erinra om de motiv som en enhällig arbetsmiljöutredning som representerar en bred sakkunskap från bl. a. arbetsmarknadens parter anförde i frågan om ett stöd från det aUmänna för att förbättra arbetsmUjön (SOU1972: 86 sid. 209). Detbör enligt utredningens uppfattning slås fast att kostnadema förarbetsmiljöförbättrande åtgärder är en del av produktionskostnaderna och att dei princip bör bäras av produktionen. Till saken hör också att det i allmänhetär ytterligt svårt att göra en uppdelning mellan kostnader som är direkthänförliga till arbetsmiljön och andra kostnader i produktionen. De insatsersom behövs varierar också i hög grad från fall till fall, bl. a. beroende påhur man tidigare sett på arbetarskyddet i företagen. Redan dessa synpunktertalar mot att man inför särskilda former för ekonomiskt stöd från det allmännatill åtgärder för att förbättra arbetsmUjön. Ett skäl mot att införa ettsådant stöd är vidare att förhandenvaron av möjlighet att få bidrag tUlsanering av arbetsmiljön i många fall skuUe kunna fördröja uppmstningen av arbetsplatsema,därför att företagen skulle avvakta stöd från det allmänna i stället för attsjälva ta itu med problematiken. En förskjutning av ansvaret för arbetsmiljönfrån företagen till det aUmänna skuUe också lätt kunna bli följden på ett sättsom inte kan anses önskvärt och inte heller står i samklang med de principerden svenska arbetarskyddslagstiftningen vilar på. YtterUgare en synpunkt är genom bidrag kan stimulera till olika slags skyddsinstallationer, medan i stäUetdet mest effektiva sättet att förbättra arbetsmiljön i många fall skulle varaatt förändra själva produktionsprocessen. Vad nu sagts utesluter inte att detinom ramen för samhäUets näringspolitUc och arbetsmarknadspolitik kan göras insatsersom innefattar stöd till åtgärder på arbetsmiljöområdet. Utgångspunkten för stödinsatsemabör då vara näringspolitiska eller sysselsättningspoUtiska överväganden ochstödet bör utgå enligt det regelsystem som gäller på dessa områden. 1975: 66 40 Ianslutning tUl vad arbetsmUjöutredningen anförde i sitt betänkande finns detanledning att erinra om att statUga stödåtgärder som primärt har andra syftenäven har betydande effekter på arbetsmUjön genom att det stöd som lämnas tUlnya investeringar oftast innefattar från miljösynpunkt lämpliga produktionsmetoder.Stödet inom ramen för lokali-seringspolitUcen är ett exempel härpå. Andraexempel är lån från investeringsbanken och från statens hantverks- och industrUånefond,stöd från norrlandsfonden, strukturgarantier tUl företag inom vissa industribranscher,m. Reglernaför statsbidrag tUl förbättring av omgivningsmUjön vilka från början avsågvattnet och luften, utvidgades med verkan fr. o. m. tUl att avse ävenbekämpning av buUer. I samband härmed klargjordes att när särskUt stöd utgår tiUåtgärder för att förbättra omgivningsmUjön i dessa hänseenden skulle omolika tekniska lösningar stod tiU buds den lösning väljas som frånarbetsmiljösynpunkt är mest lämplig. Det sagda innebär att man inom ramen för bidragsbestäm-melsemaavseende den yttre miljön eftersträvar att förbättra arbetsmiljön. Häravföljer emeUertid inte att man kan dra direkta paralleller mellan nu gällandestöd för förbättringar av den yttre mUjön, som avser åtgärder för att minskavatten- eUer luftföroreningar eller buller från industrieU anläggning, och entänkt stimulansform för en förbättring av arbetsmUjön. Den senare formen skulleavse en lång rad faktorer av betydelse för arbetsmiljöns utformning. Här kannämnas risker för olycksfaU, risker för yrkessjukdom eUer annan av kemiskaeller fysikaliska faktorer betingad ohälsa och psykiska hälsorisker. Därtillkommer de åtgärder i övrigt, som har betydelse för en förbättring av arbetsmiljön,främst frågor om medverkan i de beslut som formar mUjön. Avstor betydelse för förhåUandena på arbetsplatsen är de nya reglema omförhandsgranskning från arbetsmUjösynpunkt av arbetslokaler och därtUl hörandeanordningar som gäller . Iprincip är varje investering, som sker i ett företag, ett led i en förändringav arbetsmiljön. Arbetsmiljöproblem finns och uppkommer ständigt inom aUa typerav verksamhet. Avvad här tidigare anförts framgår att betydande insatser för en förbättradarbetsmiljö redan nu görs inom ramen för samhäUets mUjö-, närings- ochlokaliseringspolitik. De sakkunniga bör inventera de nuvarande stödåtgärder,som möjliggör en förbättring av arbetsmiljön. Uttfrån en sådan kartläggning börde sakkunniga undersöka möjligheterna att i gäUande stödsystem ge arbetsmiljösynpunktemaökad tyngd. JagvUl i detta sammanhang framhålla att en sådan tyngdpunktsförskjutningförutsätter förändringar i beslutsprocessen på ett sådant sätt att de anstäUdagenom sina fackliga organisationer liksom samhäUet får ett vidgat inflytandeöver utformningen av företagens investeringar. 1975: 66 41 sakkunnigabör överväga hur ett sådant vidgat inflytande skall gestaltas. Detta bör ske inära samverkan med arbetsmUjöutredningen. Enannan uppgift för de sakkunniga blir att utröna i vUken form ett utökat stödför arbetsmUjöförbättrande åtgärder bör lämnas samt hur stödet bör varakonstruerat för att komma de mest angelägna områdena inom arbetsmUjön till del.En möjlighet är härvid att begränsa ett eventuellt stöd tUl att avse vissbransch eller någon särskUd mUjöfaktor. Somframgått av det har enhälligt uttalat, att kostnadema föratt förbättra arbetsmUjön, skall bäras av produktionen. Mot denna bakgmnd harde sakkunniga att utgå ifrån att de kostnader, som kan följa med ettgenomförande av förslagen, skall finansieras kollektivt av företagen genomavgifter. Desakkunniga bör i sitt arbete utnyttja den sakkunskap på arbetsmiljöområdet somfinns inom arbetsmUjöutredningen. Desakkunniga bör lägga fram sitt förslag i så god tid att proposition om möjligtkan föreläggas ." Utredningenhar inhämtat upplysningar från representanter för arbetarskyddsstyrelsen ochstatens industriverk samt har i enlighet med sina direktiv haft samråd medarbetsmiljöutredningen. 2 Arbetsmiljön, avgränsningsproblem Termenarbetsmiljö har kommit i allmänt bruk under den senaste tioårsperioden.Tidigare användes begreppet arbetarskydd varmed avsägs åtgärder för attförebygga olycksfall och uppkomsten av ohälsa i arbetet. Åtgärderna var ifrämsta rummet inriktade på de fysiska arbetsförhållandena exempelvis buller,luftföroreningar och olycksfallsrisker. Övergången till begreppet arbetsmUjömarkerar en vidgning av området tUl nya frågor i arbetsUvet. TiUarbetsmUjön räknas numera förutom de fysiska arbetsförhållandena även desociala och psykiska aspektema av arbetet. Det innebär att en lång radförhållanden på arbetsplatsen har betydelse för arbetsmiljön. Fömtom defysiska förhåUandena som lokaler, maskiner, verktyg och produktionsprocesserbestäms arbetsmUjön bl. a. av företagens oganisation, arbetsfördelning bland deanstäUda, arbetsmtiner, informationsvägar, regler för béslutfattande iföretaget. Även löneformen räknas som en betydelsefuU del av arbetsmUjön. Någonallmänt accepterad definition av begreppet arbetsmUjö finns inte. Här nedanskall pekas på några väsentliga faktorer som utred- 1975: 66 42 ningenutgått från i sina diskussioner av möjligheterna att utforma stöd förförbättring av arbetsmiljön. Belastningsproblem, ergonomiska problem, fysisk ansträngning, olycksfaUsrisker. BuUer och vibrationer. Luft- och kUmatproblem, drag, temperatur,fuktighet, luftföroreningar, rök etc. Smuts, frätande och giftiga ämnen, strålningsavgivandeämnen. Förekomstenav fysiska arbetsmUjöoIägenheter kan konstateras genom mätningaroch i vissa sammanhang kan gränsvärden åsättas tUl hjälp i arbetet på att uppnåen tiUfredsställande arbetsmiljö. De psykosociala arbetsmiljökraven kan endastundantagsvis specificeras på liknande sätt, och är delvis beroende avindividens upplevelser och svåra att kvantifiera. Upplevelsen av de psykosocialaförhållandena på arbetsplatsen beror av en lång rad faktorer, och det är oftainte möjligt att direkt härleda ett samband mellan en viss arbetsmUjöförändruigoch en förändring i individetis upplevelse. En uppfattnmg om de p s y k Ot, sociala arbetsmiljöproblemen kanman få genom att se på de mänskliga behov som enligt modern psykosocialforskning bör tillgodoses i arbetet. behov av ett innehåll i arbetet som kräver någotutöver styrka och uthållighet och som ger variation i arbetet behov av att fortlöpande kunna lära något i arbetet behov av att kunna fatta beslut inom vissa ramaroch att ha inflytande över såväl det egna arbetet som att kunna påverkaföretaget i stort behov av anseende, medmänsklig förståelse ochrespekt på arbetsplatsen