prop · FZ03189 · 1975-12-31 00:00:00 — Dennärmare inriktningen av lB:s arbeie anges fortlöpande av överbefälhavaren,antingen för en bestämd tidsperiod eller för ett visst sakområde. Kravenpå säkerhetsskydd kring IB har gjort det nödvändigl att från tid lill annanvidta särskilda arrangemang för all dölja verksamhet, lokalers rättaanvändning, innehav av fordon och annan materiel m. m. Vidvåra större beskickningar utomlands finns försvarsallachéer som har tilluppgift att på öppen väg inhämta underrättelser om militär- Prop.1975/76:189 77 politiskaförhållanden samt om den militära och militärtekniska utvecklingen, Försvarsallachéernashuvudsakliga arbetsuppgifter är dock alt vara militära rådgivare ålvederbörande beskickningschef, att biträda vid anskaffning av materiel lillförsvarsmakten samt alt förbereda och underiätta besök av representanter förmyndigheter som tillhör vår försvarsmakt. Försvarsattachéernaär underställda chefen för försvarsslaben och är inle knutna tillutrikesdepartementet. Vid vederbörande beskickning lyder de dock underbeskickningschefen. Den tekniskaunderrättelsetjänsten inom fö rs v a re t s materielverk betjänaröverbefälhavaren och försvarsgrenscheferna med underlag beträffande prestandani. m, för den utrustning som ingår i andra länders krigsmakter. Den tjänarockså materielverkets egna behov och kan sägas utgöra en specialinriktning avverkels instruktionsenliga, övergripande uppgift alt följa den tekniskautvecklingen. Vidförs va ret s forskningsanstalt bearbetas underrättelser av grundläggandevetenskaplig natur avseende materiel, teknik och forskning. Vidfort f i ka t ionsfö r va 11 n i nge n och försvarets sjukvårdsstyrelse finnskontaktmän i underrättelsefrågor som svarar för den tekniskaunderrättelsetjänsten inom resp. myndighets verksamhetsområde. Militärbefälhavarnaleder i fred underrättelse- och säkerhetstjänsten inom militärområdena ochvissa angränsande delar. Underrättelsetjänsten i fred omfattar för mililärbefälhavarnasdel både inhämtning av underrättelser och bearbetning och delgivning av dem.Vid samtliga militärområdessiaber ombesörjs denna verksamhet vid underrältelse-och säkerhetsavdelningarna. Underrättdsetjänstenvid fö rs t a fiygeskaderstaben bedrivs av underrättelse- och säkerhetsavdelningen. Verksamhetenvid försvarsmaktens underrättelseorgan belalas från anslagen Försvarsstaben,Arméstaben, Marinstaben, Flygslaben, Militärområdessiaber m. m,. Försvarelssjukvårdsstyrelse, Foriifikationsförvaliningen, Försvarets materielverk.Gemensam försvarsforskning. och Insatsberedskap m. m.Den svenska underrättelseljänsten kostar ca 100 milj. kr. för budgetår räknat imedelprisläget för /75. 1 detta belopp ingår inte kostnader förden normala fiygspaningsverksam-heien m.m, I k rig har underrätlelsetjänsten myckel större omfattning än i fredslid, tillkommer framför alll de enskilda förbandens underrättelseorgani form av t, ex, spaningsenheter av olika slag. Ändamålet med underrättelsetjänsteni krig är att lämna del underiag om fienden och hans handlingsmöjligheter sombehövs för militära chefers bedömanden och beslut i stort samt för beslutensgenomförande. Prop.1975/76:189 78 Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallade jag sexsakkunniga för att utreda riktlinjerna för den militära underrättelsetjänsten ni,m.De sakkunniga, som tog namnet underrättelse-utredning, avlämnade ijanuari 1976 betänkandet (SOU 1976:19) Den militära underrättelsetjänsten, Uiredningenförklarar sig dela uppfattningen att vi behöver en militär underrättelsetjänst.Den anser att behovet av en sådan verksamhel är särskilt stort på grund av vårtlands läge i gränsområdet mellan två militära block och vår alliansfriautrikespolitik. Utredningen undersirykeratl vårt försvars-syslem, som bygger påallmän värnplikt, kräver att vi får fö r v a r n i n g om ett angrepp i så god lidatt vårt försvar hinner mobiliseras. Uiredningen pekar vidare på alt denmilitära underrättelseljänsten har en mycket stor betydelse genom att lämnaförsvarsmaktens ledning underiag för krigsplanläggningen. Enliglulredningens uppfattning har underrättelsetjänsten också ett visst värde för förs va rs ma k t e ns långsiktsplanering. Utredningen finner vidare att ökadekrav kan komma alt ställas på underrättelsetjänsten när del gäller all la framunderlag för att kontrollera efterlevnaden av ingångna nedrustningsavtal. Utredningenger vissa synpunkter på den hittillsvarande verksamheten, främst vid IB. Uiredningenbetonar all IB är att se soni ett beredskapsorgan och som ett komplement tillövriga källor. Utredningen konstaterar bl.a, alt vårt land skulle lasvårigheter att genom samverkan med andra underrättelseorganisationer erhålla visslunderrältelsematerial ulan en organisation av IB:s lyp, Uiredningenanser all sekretessen kring lB:s existens har utgjort en grogrund förspekulationer och missiänkliggöranden. Bristande kännedom om IB blandförsvarsstabens personal kan enligt utredningens uppfattning också ha bidragit tillatt inriktningen av byråns verksamhel inle har haft önskvärd fasthet. Vadgäller del IB-material som har lämnats över till försvarsstabens säkerhetsavdelningefter bedömer utredningen alt många av uppgifterna i fråga har slörrebetydelse för säkerhetspolisen än för försvarsmakten, Uiredningen frågar sigockså om en del av materialet över huvud taget har någon betydelse förkarlläggningen av den säkerhelshoiande verksamheten mot vårt land, Uiredningenhar i anslutning lill arbetet med alt inhämta underiag för sina överväganden omden framtida underrätlelsetjänsten försökt klariägga sanningshallen ipåståendena om partipolitiskt utnyttjande av IB, Utredningen har inte kunnatfinna någol som stöder dessa påståenden. Utredningenbehandlar den militära underrättelsetjänstens mål och verksamhetsområde. Prop.1975/76:189 79 uppgifienatt inrikta underrättelseljänsten som helhet ligga på de befattningshavare inomförsvarsmakten som har behov av underrättelser, Ianslulning lill uttalanden av försvarsutskott och JO diskuterar utredningengränsdragningen mellan underrättelsetjänst och säkerhetstjänst. Utredningenframhåller alt de enheter som hör till underrätlelseväsendet inte får inriktaspå alt inhämta, bearbeta och lagra annan informaiion än sådan som klart ärägnad att öka eller befästa vår kunskap om andra länder i avseenden som är avbetydelse för vårt lands yttre säkerhet. Avsteg från denna regel bör enliglutredningens mening få göras bara i vissa situationer när ell underrättelseorganseget säkerhetsskydd är beröri. Utredningenutgår från alt vårt lands militära underrättelsetjänst måsle inhämia ochbearbeta också hemlig informaiion. Utredningentar upp kravei på allsidighet och understryker att det är våra kunskaper om omväridensom skall vara allsidiga. Med hänsyn till de skiftande möjligheterna i olikaländer att på öppen väg få önskad informaiion måste underräitelseijänsiensresurser riktas in mot länder och företeelser som vi eljest inle skulle hatillräcklig kunskap om, Uiredningendiskuterar be ho ve t av information om länder utanför vårt närområde. Utredningenfinner att del är betydelsefullt att ha tillgång till information också omsådana länder. Utredningen anser dock inte att den militära underrättelsetjänstenbör få ökade resurser för inhämtning av sådan informaiion. Del är emellertidviktigt att säkerställa att bearbelningsorganen inom det militära underrätlelseväsendetockså i fortsättningen får tillgång lill material av delta slag som inhämias genomutrikesdepartementets försorg. Vadgäller försvarsmaktens långsiktsplanering i ett perspektiv anser uiredningenalt del i första hand bör ankomma på andra verksamhetsgrenar än underrätlelsetjänstenatt ta fram den del av beslutsunderlaget som gäller främmande makter. Dettahindrar inte att viktigt kompletterande malerial kan erhållas genomunderrättelsetjänst i vederlagen bemärkelse. Vid tillfällen när resurserna ärotillräckliga framstår det dock enligl utredningens uppfattning som nödvändiglatt förvarningsfunktionen prioriteras och att delta får gå ut över berördaenheters medverkan i långsiktsplaneringen. Signalspaningenspelar enligl utredningen en viktig roll vid vår karlläggning av främst denmilitära aktiviteten i vårt närområde. Utredningen anser all en fortsalt starksatsning på den verksamhet som bedrivs vid bör ske inomramen för den militära underrättelsetjänstens totala resurstilldelning. Inhämtningav underrättelser med andra särskilda medel än signalspaning måste enligt ulredningensbedömning få förekomma under förutsättning alt den bedrivs i godtagbara former.Bedömningen av fornierna 1975/76:189 80 måsleske från fall lill fall och styras bl, a. av försvarels behov av underrättelserna,den utrikespolitiska situationen och riskförhållandena. All medverkan i sådaninhämtning av underrättelser som det här är fråga om måste enligt utredningenvara frivillig. Utredningenavvisar tanken påen särskild lagstiftning som möjligt för personer somär knutna lill underrättelsetjänsten alt använda sig av metoder som i siginnebär kränkning av gällande lag. Utredningentar upp frågan om del av bl, a, etiska skäl behövs regler som minskar demöjligheter att handla som underrättelseorganen har f n. Utredningen anför idetta sammanhang all underrättelseljänsten inte skall tillåtas alt använda sigav infiltration i politiska och andra sammanslutningar under fredslid, 1 övrigikonstalerarutredningenalt det givelvis inte är möjligt alt för varje tänkbarsituation formulera inskränkande regler. Utredningen förordar i stället attprincipiella överväganden i dessa frågor får göras i samarbete mellanunderrättelsetjänstens ledning och företrädare fördel allmänna, Uiredningenbedömer att underrättelseorganen i vissa situationer har ett legitimi behov avatt utnyttja hemlig information som finns hos andra svenska statsmyndigheter. Utredningenanser all del på detta område bör gälla samma regler för IB som för andra delarav siatsförvallningen, innebär alt den myndighet som ansvarar för handlingsom innehåller hemlig information alltid skall kontrollera att informationenbehövs för den andra myndighetens verksamhet, Uiredningenanser att det samarbete med andra länders underrättelseorganisationer som densvenska underrätlelsetjänsten deltagit i har varil övervägande till gagn förlandet. Med hänsyn bl, a, lill del säll på vilket samarbetet bedrivs är delemellertid svårt all överblicka vilka underrättelser vi lämnar lill andraländer. En viktig fråga är också vad vi själva bör bidra med inom ramen för ettsådant samarbete. Uppgifter om svenska medborgare och utländska medborgarebosatta här i landet bör enligt utredningen få lämnas till annat landsorganisation bara när svenska säkerhetsintressen är berörda, Uiredningenanser att resurserna för b e a r b e t n i n g av underrättelser i de centralastaberna f n, är för små. Utredningenmenar all det är angeläget att pågående undersökningar av möjlighelerna alt iökad utsträckning använda dala maskiner i underrättelsetjänst slutförs, Beiräffandedelgivningen framhåller utredningen vikten av att alla inhämtade underrättelserulan dröjsmål överlämnas till (delges) den centrala inslåns som skall utförabearbetningen inom vederbörande sakområde, Uiredningen pekar på attde framtida uppgifterna för de centrala staberna f n, ulreds av försvarsmaktensledningsutredning (FLU 74). Det förslag till ändrad organisation som underrällelseulredningenlägger fram är därför inie utformat för att ligga lill grund för en omedelbaroch avgränsad Prop.1975/76:189 81 omorganisationav berörda stabers underrättelseenheter, Underrättdseulred-ningen anser detlämpligare att förslaget beaklas av ledningsutredningen i samband med den lotalaöversynen av försvarsmaktens högsla ledningsorgan. Utredningenföreslår att de underrätidseuppgifter som f n, ligger på chefen för sektion 2i försvarsstaben förs över till en ny befattning i staben på samma nivå somchefen för operaiionsledningen. Utredningen benämner den nya befattningen underräiielsechef. Utredningenanser att del är nödvändigt all tillgängliga organ för beredning avledningsfrågor inom underrättelsetjänsten förs samman och förstärks: För-utredningenframsiår del som mest naturligt och ändamålsenligt att ett sådantberedningsorgan knyts direkt till underrällelsechefen. Utredningenföreslår att försvarsstabens och försvarsgrensstabernas bearbetningsresurser förssamman i försvarsstaben. Utredningen lämnar öppet om användningen hos lorsvarsgrenschefernaav underrätielsematerialet från den centrala bearbetningsenheien kräver allviss underrätldsepersonal skall finnas kvar i försvarsgrensslaberna, Uiredningenredovisar flera skäl som har åberopats för I B: s organisatoriska placering uianförförsvarsstabsorganisationen direkl under överbefälhavaren. Vid en samladbedömning av frågan om IB:s organisatoriska placering finner utredningenemellertid att övervägande skäl talar mot all byrån är knuien direkl tillöverbefälhavaren. Utredningen diskuterar olika alternativ lill den nuvarandeorganisationsformen. Utredningen anser all del med ulgångspunkl bl. a, i kraveipå en smidig övergång till krigsorganisation är lämpligasl alt IB för framlideninlemmas i försvarsstaben, I försvarsstaben bör IB enligt utredningens meningunderställas underrällelsechefen. bör medel i fortsättningen ställas lill IB:s förfogande för att gebyråns ledning lillgång till juridisk sakkunskap, Verksamheienvid IB har till viss del bedrivits bakom täck-fö re t a g och andra läckanordningar.Även i framliden bör del enligt utredningens mening vara tillåtet alt undervissa villkor dölja verksamhel, anställnings- och ägandeförhållanden o, d,bakom förelagsbeteckningar, enskilda personers namn ni. Uiredningenframhåller all vårt samhälle har ett omfallande system för insyn i och kontrollav verksamhel inom den offentliga sekiorn. Enligt utredningens uppfattning ärdet ändå av olika skäl nödvändigl med ytteriigare åtgärder för all öka insynen iunderrättelseljänslen. Åtgärder som främjar kontakter mellan underrättelse-väsendetoch övrigt samhällsliv bör enligt utredningens bedömande vara lill fördel medtanke både på verksamheten som sådan och på medarbetarna. Utredningen förordardärför att särskill utsedda förtroendemän får i uppdrag all fortlöpande slå inära förbindelse nied underrätlelseväsendet. 6 1976: I saml. Prop.1975/76:189 82 Uiredningenavvisar tanken att en ökad allmän insyn i underrättelse ljänslen skall åstadkommas genom en lekmannastyrelse för försvarsstaben. Den föreslår i slällel att ett särskilt organ inrättas för ändamålet. Det nya organei bör enligt uiredningen kallas försvarels underrättelse- nämnd, , ' Beträffande underrätielsenämndens' arbetsuppgifter anser utredningen att huvuduppgiften bör vara altfortlöpande hålla sig underrättad om verksamheten inom det militära underrätlelseväsendet.Uppgiften bör avse verksamheten på central och högre regional nivå. Föralt säkerställa nämndens inflytande bör överbefälhavaren enligl ul- redningensuppfaltning ha skyldighet'alt i viktigare frågor, t, ex. anslagsframställningaroch samverkan med främmande makters underrättelseorganisationer, samråda mednämnden. Enligl ulredningens mening är det av olika skäl inte lämpligi,attstadga ett obligatoriskt samrådsförfarande. Uiredningen föruisätler emellertidatt nämnden i fierialei frågor av belydelse informeras i efterhand, om tiden intehar medgett samråd. Underrättelsechef och övriga lill vilka överbefälhavarenkan delegera beslutanderätt i underrätlelsefrågor börenligt utredningen hamotsvarande skyldighel all samråda med underrätlelsenämnden, Uiredningenanser all arbetsuppgifter m, m. för nämnden bör bestämmas i instruktion somutfärdas av regeringen, Uiredningenföreslår all underrätlelsenämnden får fyra ledamöter, varav en ordförande. bör enligl utredningen vidare finnas en sekreterare saml övrigbiträdespersonal i mån av behov och lillgång på medel. Experter och sakkunnigabör kunna anlitas under samma förutsättningar. Enliglulredningens mening bör det ankomma på regeringen att utse ordförande ochövriga ledamöler i nämnden. Sekreterare och övrig biträdespersonal bör nämndenlå tillsätta själv, Ledamöierna bör utses . Överbefälhavarenoch övriga myndigheter inom försvarsmakten bör enligl uiredningen ha skyldighelalt bistå nämnden med upplysningar och annal biträde. Inom ramen för sin insynsskyldighelbör nämnden givelvis ha rätt all enligt gällande sekretessbestämmelser få delav hemliga uppgifier. Del ärenligtutredningens mening viktigt all underrättelsenämnden fortlöpande redovisarsina synpunkler på verksamheien för överbefälhavaren eller andra berördachefer. Om nämnden finner någol förhållande oiillfredsslällande bör den i försiahand verka för en förändring hos vederbörande myndighei. finner alt regeringen bör ingripa i någol förhållande, börnämnden enligl utredningens åsikt ha möjlighet att göra framställning om delta lillregeringen. Underrättelsenämndensverksamhet bör enligl utredningens mening bedrivas endast under normalafredsförhållanden. Utredningenanser i likhet med (FöU 1974:19, rskr 1974:190) att man inte böröppet redovisa kostnaderna för IB, Enligt utredningen bör inte heller kostnaderna för övriga under- Prop.1975/76:189 83 rällelseenheterredovisas fristående inom resp, myndighets anslag, Uiredningenhar i särskild skrivelse föreslagit dels att försvarsstabensunderrättelseavdelning i sin helhet budgeteras över försvarsstabens primäruppdragtill allmän ledning och förbandsverksamhet, dels all löner m, m. för treanställda, som belastar annan myndighet, i fortsättningen skall budgeteraspå primäruppdragel Insatsberedskap m, m,: Allmän ledning ochförbandsverksamhet. Trotssitt slällningstagande till frågan om en generell särredovisning i budgeten avkostnaderna för underrättelsetjänsten anser uiredningen alt del behövs ensamlad bild av underrättelsetjänstens kostnader och verksamhet bl, a. ibudgetarbetet och för underrätielsenämndens arbeie. Utredningen föreslårdärför alt ett särskilt fack inrättas för underrälidseljänsi, Uiredningenanser all kostnaderna för läckanordningar för IB:s verksamhet bör få belalasfrån del primäruppdrag som omfallar IB under villkor bl, a, alt staten ensamsvarar för finansieringen av täckanordningarna och alt vinster och föriusler isamband med försäljning av objekten tillgodoförs resp. belastar primäruppdragel. Uiredningenföreslår alt de nu gällande föreskrifterna om redovisning och kontroll av medelvid IB omarbetas i formellt avseende och kompletteras med bestämmelser omkontroll av förckoni-mande täckarrangemang, Uiredningen anser vidare attredovisningshandlingarna för IB skall bevaras i fem är sedan de har granskats, Uiredningenfinner att underrättelsehandlingar från IB bör arkiveras vid försvarsstabensunderrättelseavdelning (moisvarande). De bör få gallras ut , ominte regeringen efter framställning från underrätlelsenämnden beslutar annat. Uiredningenanser det självklart att underrättelseenheterna måsle få föra arbets- och sökregisterför att bringa reda i handlingar och uppgifter. Regisler som är upplagda föratt ge ledning vid bedömningen av en persons uppfaltning i vissa frågor,framför allt politiska, skall emellertid enligl uiredningen betraktas somåsiktsregister och vara otillåtna. Utredningen anslutersig lillförsvarsutskottets och JO:s bedömning att de register som har förts vid IB intehar karakiären av åsiklsregisler, Uiredningenframhåller alt stora påfrestningar är förenade med anställning vid enorganisation som IB, Vid rekrytering av personal till IB bör enligtutredningens bedömning i första hand personer med erfarenhet från arbetslivetkomma i fråga. Utredningenkonstaterar all utbildningen av personal i underrällelseväsendelsfredsorganisation inle är tillfredsställande f n. Enligt utredningen bör dellämpligen uppdras ål överbefälhavaren all på den grund som har lagts genom enutredning inom försvarsstaben av den militära underrättelsetjänsten (UMU 70)utreda frågan och lägga fram förslag i ämnel. Anställningstidenvid IB bör enligt ulredningens uppfattning begränsas till förslagsvis 12-15år. Under inga omständigheter får 1975/76:189 84 enanställd vid IB, som av olika skäl mäsle sluta sin anställning, lämnas att påegen hand klara problemen med ny anställning, Uiredningen pekar på all frågor isamband med IB-personals avgång från tjänsten kan få sakkunnig behandlinggenom statens personalnämnd. Utredningenframhåller all dess överväganden och förslag lill stor del utgörs av uttalandenav principiell innebörd om vad som bör gälla för den svenska militära underrättelsetjänsleni framtiden. Sådana uttalanden bör enligt uiredningen betrakias soni riktlinjerför det fortsatta underrättelse-arbetet. Utredningenanser som tidigare nämnts att förslaget till ändrad organisation inte bör läggaslill grund för en fristående omorganisation av underrätlelseväsendet. Enligt ulredningensmening bör del i stället i form av tilläggsdirektiv överlämnas lillförsvarsmaktens ledningsulredning för all beaktas i samband med denfullständiga översynen av den centrala stabsorganisationen. Utredningenanser alt förslaget om försvarets underrättelsenämnd bör behandlas för sig med siklepå all nämnden skall Iräda i funktion . Utredningen bedömerall nänindens verksamhel skall kunna börja senasl den , Underrätlelsetjänstenbör enligl utredningen kunna redovisas som fack första gången i samband medanslagsframställningar och årsredovisningar inför /78, Ulredningensförslag om nivåhöjningar och förstärkning av resurserna förunderrättelsetjänstens ledning innebär ökade kostnader för försvarsstaben.Kostnaderna bör enligt ulredningens mening beräknas av försvarsmaktensledningsutredning som ett led i den totala kostnadsberäkningen lör den nyastabsorganisationen. Förbättradutbildning i enlighel med utredningens riktlinjer kommer också all föranledaökade kostnader. Storleken av dessa kan enligl uiredningen inle överblickasförrän de ytterligare undersökningar som utredningen förordat har genomförts. Kostnadenför att IB skall få lillgång lill särskild juridisk sakkunskap bedömerutredningen som mycket liten, Uiredningenanser att kostnaderna för underrätlelsenämnden bör kunna hållas inom en ram av100 , för budgetår. Medel för nämndens verksamhet bör enligl uiredningenanvisas över anslagel Vissa nämnder m, m, under försvarshuvudliteln. De remissinsiansersom har yttrat sig över underiagel för ulredningens överväganden och förslaghar i några fall anmärkningar mot delta. Man anser att utredningen har överbetonalunderrättelsetjänstens förvarnings-uppgift på bekostnad av uppgifien all geunderlag för förbandsproduktionen. Vidare har den tekniska underrättelseljänsleninle alls behandlats. Remissinstansernadelar ulredningens uppfattning om behovet av en mi- Prop.1975/76:189 85 litarunderrättelsetjänst, gränsdragningen mellan underrättelse- och säkerhetstjänstensamt kravet på allsidighet. Överbefälhavarenoch chefen för armén anser att den militära underrättelseljänsten bör hastörre egna resurser för att inhämta underrättelser från länder utanförnärområdet än vad uiredningen har funnit. Chefen lör armén har vidare denuppfattningen att utredningen har undervärderat underrättelsetjänstens roll iförsvarsmaktens långsiktsplanering. Överbefälhavarendelar ulredningens uppfaltning att det måste bedömas från fall till fall vadsom är godtagbara former för underrältelseinhämtning och att man därvid måsteta hänsyn till samtliga inverkande omständigheter. Enligt överbefälhavaren ärdet dock väsentligt alt verksamheten inte regleras genom föreskrifter i vidaremån än vad som bedöms oundgängligen nödvändigt. Beträffande utnyttjandet avinhemskt hemligl malerial anser han att IB bör få ta del av sådant utan attredovisa alla motiv för berörd myndighet. Bristenpå bearbetningsresurser bekräftas av de remissinstanser som har yttrat sig ifrågan. Överbefälhavaren anslutersig till utredningens uppfattning alldatateknik bör las i anspråk i ökad omfattning vid bearbetningen,