prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Sammanfattningenav Värmeverksföreningens studie har översänts till några myndigheter ochorganisationer verksamma inom byggnads- och energiområdet för yttrande.Remissinstansema framhåller i sina svar att samproduktion av el och värme ioljeeldade kraftvärmeverk innebär fördelar från miljö- ochenergibesparingssynpunkt i jämförelse med oljeeldade värmecentraler ochkondenskraftverk, men att kostnadsaspekterna och särskilt då i jämförelse medkämkraftutbyggnad inte kan bedömas med utgångspunkt från det redovisadematerialet. a. ÖEF och efterlyste mera detaljeradeuppgifter om beräkningsunderlaget. Centraladriftiedningen (CDL) hänvisar i sitt svar tiU den kraftbalans-studie som mansjälv redovisat, CDL-studie elförsörjning 19751990. Idenna studie har CDL funnit att den ekonomiskt fördelaktiga utbyggnaden avkraftvärmeverk fram uppgår till totalt ca 5 500 MW. SkiUnadenjämfört med utredning, ca 2 000 MW, härrör främst frånde mindre tätortema, där man har litet värmeunderlag och skulle få bygga utsmå kraftvärmeverkenheter, som enligt CDL:s uppfattning inte blir ekonomiska. kom i samband med remissbehandlingen avVärmeverksföreningens utredning överens om att gemensamt utredakraftvärmefrågan. Avsikten var att den gemensamma utredningen skulle bedrivasså skyndsamt att resultatet skulle kunna läggas till gmnd för arbetet i EPU medenergibalanser. a. på de stora ändringar av fömtsättningama,främst då ifråga om priserna på olja och kärnkraftstationer, som inträffat blevdetta emeUertid inte möjUgt. Ävenom CDL:s och gemensamma kraftvärmeutredning ännu intekunnat slutföras har det dock varit möjligt att dra vissa slutsatser av dethittUls framtagna materialet. Organisationema framhåller i en gemensamskrivelse att de f. n. bedömer det sannolikt med enutbyggnad av fossileldade kraftvärmeverk 'Med beteckningarna MWy och MWe avses värmeefTekt resp. elektrisk efiFekt, mätti megawatt. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 225 (energikombinat)med en sammanlagd effekt av 1 000 till 1 500 MWe fram till mitten av 1980-taletutöver nu befintliga anläggningar. I angivna värden inrymmes enligtVärmeverksföreningéns uppfattning ej utbyggnaderna i de tre storstadsområdenaStockholm, och , eftersom de på gmnd av sin storlek börsärbehandlas. Enligt CDL:s uppfattning inrymmes i värdena viss del av dessautbyggnader Det är emellertid organisationernas uppfattning att el- ochvärmeförsörjningen inom dessa områden med fördel sker från kärnkraftvärmeverk. 8.5Utredningar om långdisfansöverföring av hetvatten från kärnkraft-stationer Kombineradproduktion av el och fjärrvärme baserad på kärnenergi har demonstrerats ikraftvärmeverket i Ägesta. har detta verk svarat för uppvärmningenav huvuddelen av stadsdelen i . Anläggningen, som är den förstaoch enda av sitt slag i väriden, hade dock för liten effekt, 10 MWeoch 65 MWv för att vara kommersiellt attraktiv. Den avvecklades under sommaren1974 i och med att forsknings- och utbildningsprogrammet genomförts. EPUredogör i betänkandet Energi 1985 2000 för förutsättningarna förkärnkraftbaserad fjärrvärme. Utredningen framhåller bl. a. att kärnkraftverkenär förenade med stora, fasta, av kapaciteten oberoende kostnader och att detdärför är motiverat att bygga stora enheter, f. n. minst 600 MWe, vUketmotsvarar en värmeeffekt hos reaktorn av ca 1 700 MWv. Även anordningarna föravtappning av värme från turbinen och överföring av denna till ettfjärrvärmenät är förenad med betydande fasta kostnader. Detta medför att enbefolkning om något eller några hundratusen personer behövs för att skapaunderlag för kärnkraftbaserad fjärrvärme. Detta innebär att sådan endast harbetraktats som möjlig i , och . Möjligen skulle ocksåNorrköping-Linköpingsområdet och Västerås-EskUstuna erbjuda tillräckligt värmeunderlag.En utbyggnad av kärnkraftvärmeverk i storstadsregionerna skulle enligt EPUkunna realiseras tUl mitten av 19S0-talet. Med denna omfattning som f. n.bedöms rimlig skuUe dessa anläggningar kunna begränsa användningen av olja(eller andra konventionella bränslen) med 1,52,0 milj. m eldningsolja per årmot slutet av . 8.5.1 Värnieöverföring från till och Fråganom utnyttjning av värme från i fjärrvärme-näten i ochLund utreddes . Projektet bedömdes med då gällandeförutsättningar oreaUstiskt. Fömtsättningarna har emellertid ändrats främstgenom de stegrade oljepriserna. 15 1975.1 saml. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 226 , Lunds tekniska verk och Sydsvenska kraftaktiebolaget utrederdärför ånyo genom en gemensam arbetsgmpp möjligheterna att från tillLund och överföra hetvatten för användning i de båda kommunernasfjärrvärmesystem. Utredningen avses bli klar . Redannu föreligger vissa preliminära resultat, som redovisats i en lägesrapport den1 . En del framkomna resultat har även utgjort underlag förnärförläggningsut-redningens studier. Enligtdenna lägesrapport finns i såväl MålmÖ som utbyggda fjärrvärmenät somsuccessivt utvidgas. I försåg fjärrvärmenätet sina kunder medsammanlagt 250 MWv. Ar 1990 väntas värmebehovet ha stigit till 470 MW. FörMalmö fömtses värmekundemas uttag öka från drygt 1 000 MW till 2 000MW , främst genom att allt fler abonnenter ansluts tUl fjärrvärmenätet. Somredan nämnts utreds möjligheterna att tillgodose huvuddelen av dessa värmebehovfrän . Värmeenergin antas bli överförd från kraftverket i form avhetvatten i en rörledning till med en avgrening tillLund. Anslutningen till de lokala fjärrvärmenäten avses ske imottagningsstationer i de, båda kommunerna. Efter nedkylning imottagningsstationernas värmeväxlare förs vattnet tillbaka till i enrörledning av samma slag som lett det heta vattnet från . Vidförläggning av hetvattenledningen helt ovan jord blir totalkostnaden lägre änför fjärrvärme från oljeeldade värmeverk, om priset på tung eldningsoljaöverstiger /ton. Kulvertförläggning hela ledningssträckan försämrarresultatet och lönsamhetsgränsen flyttas uppåt till ca /ton olja.Förläggning i öppet dike intar ur ekonomisk synpunkt en mellanställning mellanovanjords- och kulvertförläggning. gällande pris för olja av här aktuelltslag är ca /ton. Projektetsekonomiska resultat är givetvis starkt beroende av såväl det framtidaoljepriset som kostnadsstegringar för anläggningsarbeten etc. Detfortsatta utredningsarbetet innefattar bl. a. studium av möjligheten tillvärmeleverans från även till och samt tillkommuner längs hetvattenledningarnas väg. Även uppvärmning av växthus längs ledningenkan bli aktuell. Finansieringen är en annan väsentlig fråga, som studeras. Somredan nämnts väntas utredningsarbetet vara slutfört under detta år. År1968 ansökte dåvarande om tillstånd att få förlägga ettkärnkraftvärmeverk i Värtan för att försörja fjärrvärmenät. Ansökanföranledde särskilt utredningsarbete inom industridepartementet och senareinom närförläggningsutredningen. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 227 jektetär inte längre aktuellt och ansökan har tagits tillbaka. Därefter harStockholms , där även nuvarande Energiverk ingår,undersökt fömtsättningama för fem andra förläggningsplatser istockholmsområdet, varvid bedömts som mest gynnsam. Kraftgmpp har ien skrivelse refererat till de undersökningar som gjordesunder av fömtsättningama för att överföra 2 000 MWv från ettkärnkraftverk i till ett fjärrvärmenät gemensamt för kommunoch dess grannkommuner. I dessa undersökningar påvisas klar lönsamhet förHaningeprojektet jämfört med andra altemativ och vinsten av projektetförväntades ligga i intervaUet upp till 50 mUj. Någon genomgång avlönsamheten med dagens kostnadsförutsättningar har inte verkställts ännu.Kostnadssituationen har varit mycket oklar och inte barabränslen utan även värmeöverförings- och kraftverksutrustning har stigitkraftigt i pris. Detta påverkar inte endast kostnaderna i de alternativ somskall jämföras utan kan även påverka valet av de alternativ mellan vilkajämförelse bör göras. Även om lönsamheten ej beräknats med dagens förutsättningarhar den dock med säkerhet blivit förbättrad jämfört med tidigare. Mycketöverslagsmässiga beräkningar som Kraftgrupp gjort tyder på attvinsten med nu aktuella fömtsättningar skulle uppgå till storleksordningen 150milj. Även frågan ommöjligheterna att med tiUfredsställande ekonomi överföra hetvatten frånkärnkraftverket i Forsmark till har aktualiserats.Stockholms Kraftgrupp redogör i sin skrivelse också för preliminära bedömningarav detta projekt, vilka utförts i samarbete med . Enligt dessa preliminära bedömningar innebärvattenöverföring från Forsmark aggregat 3 eller 4 tUl Stockholmsområdetjämfört med överföring från att överföringsavståndet ökar ,att investeringen ökar . och att årskostnaden ökar 275325milj. Dessutom ökar värmeförlusterna och risken för driftstörningari samband med värmeöverföringen. Jämfört med ett oljeeldatalternativ bedöms merkostnaden för värme från Forsmark således kunna bli avstorleksordningen 150 milj. kr. Omaggregaten 3 och 4 i Forsmark inte skulle komma till stånd har alternativ medombyggnad av det redan påbörjade andra aggregatet i Forsmark för el- ochvärmeproduktion nämnts. Detta skulle emellertid medföra ytterligaremerkostnader till följd av ombyggnaden och genom den därav försenadeelproduktionen samt försämrad kraftbalans. Trots att detta altemativ möjligenkan realiseras än 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 228 och4 eller får alternativet ändå enligt Kraftgrupp anses varaorealistiskt. StockholmsKraftgmpp framhåller i sin skrivelse också att kostnadssituationen undersenaste året har varit så labU att det varit svårt att genomföra något så närsäkra kalkyler. Avsikten är därför att genomföra nya kalkyler medaktueUa fömtsättningar. Därvid kommer även möjUghetema att överföra värme frånForsmark till att belysas mera i detalj. Någrafärdiga utredningar rörande möjligheten att överföra fjärrvärme från Ringhalstill finns ej. Förberedande uppskattningar har dock gjorts ochytterligare analyser genomförs under innevarande år av såväl iGöteborg som . har i enskrivelse redovisat en preliminär och grov bedömning somframtagits inom verket i visst samråd med i . Denvärmeeffekt, som bör överföras har uppskattats till ca 1 000 MW. Värdetpåverkas av ännu ej klarlagda fömtsättningar beträffande värmeprognos, tidpunktför projektets idrift-tagning och optimal andel kämvärmeeffekt. Tidigidrifttagning kan t. ex. kräva extra stimulans av fjärrvärmeanslutningen. Investeringen ihuvudledning och pumpstationer blir ca 700 milj. kr. om man väljer likartadefömtsättningar som i , dvs. hög temperatur och ungefär halvasträckan ovan jord resp. i tunnel. Investeringen kan bli några hundra milj. kr.högre vid ändrade förutsättningar i dessa avseenden. Jämfört med alternativ medoljebaserad fjärrvärme blir merkostnaden för hetvattenöverföring från Ringhalsca 200 milj. kr. Då potentiella fjärrvärmekonsumenter kan välja egenoljebaserad värmeförsörjning, krävs att merkostnaderna subventioneras bort föratt anslutningen till fjärrvärmen skall nå prognoserade värden. Jämförs dennakalkyl med motsvarande för , måste bl. a. beaktas att lägreeffekt skall transporteras i Göteborgsfallet. Denenda rimliga lösningen för fjärrvärme från , är enligtvattenfallsverket en utbyggnad av stationens femte aggregat. Det har alltså härfömtsätts att en utbyggnad av detta aggregat kan ske . 8.5.4 Lågtemperaturfjärrvärme från kärnkraftverk ABAtomenergi gör med anslag från styrelsen för teknisk utveckling (STU) ensystematisk studie av fjärrvärmesystemens optimala utformning och möjlighetentill ytterligare förbättringar genom tiUämpning av Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 229 En styrgmpp i vilken och deltar ärrådgivande. ABAtomenergi framhåller i en lägesrapport (AE-US-134)Lågtemperaturfjärrvärme, att utnyttjning av spillvärme från kämkraftvärmeverk ifjärrvärmenät utbyggda med i stort sett konventionell teknik, skulle varalönsam för storstadsregionerna. Dessa innehåller nära hälften av landetsbefolkning. Även långa varmvattentransporter är därvid försvarbara vid enoptimal utformning. Med annan teknik för transport, fördelning, lagring ochutnyttjning, som redan bearbetas på allvar på försöks- ellerdemonstrationsstadium, kan spillvärmeutnyttjning förväntas bli lönsam även iglesare bostadsområden och i andra regioner. Därigenom ökas de fördelar som kanvinnas. Detta gör ökad satsning på utvecklingsarbeten inom områdethetvattendistribution angelägen, vilket även betonats avenergiprogramkommittén. 8.6Utredning om det svenska storkraftnätet Ianslagsframställningen för /76 anför statens vattenfallsverkatt den ökade elkonsumtionen i under överskådlig framtid väsentligenbör tillgodoses genom utbyggnad av kärnkraftan-läggningar i landets södra ochmellersta delar. Verket räknar emellertid av olika skäl med att antaletstationslägen kommer att bli förhållandevis begränsat. Detta leder till attkraftstationerna blir stora, vilket i sin ur skapar stora överföringsbehov. Avdenna anledning har undersökts om det svenska storkraftnätet bör byggas ut förhögre systemspänning än nuvarande . I bilaga tUl anslagsframställningenredogör verket för resultatet av undersökningarna. harfunnit, att övergång till en högsta systemspänning av är det endatänkbara alternativet f. n. till en fortsatt utbyggnad för . Ett 800 kVsystem ger ökad flexibilitet för kraftutbyggnaderna och minskar på siktmarkintrånget. Det senare måste tillmätas allt större betydelse intebara från ekonomisk synpunkt. Om kraftsystemet fårbyggas ut på ett från kraftförsörjningssynpunkt optimalt sätt skuUe ett 800 kVsystem inte kunna motiveras på rent ekonomiska grunder. a. medför kravet pådriftsäkerhet att ett nytt spänningssystem måste byggas ut relativt snabbt,vilket innebär att dess överföringskapacitet tiU en början blir underutnyttjad. En faktor som emellertid ihög grad påverkar kostnadsrelationerna meUan de olika systemspänningarna ärlokaliseringen av tilUcommande kraftproduktionsanläggningar. Avvikelserna från enoptimal lokalisering behöver inte bli aUtför stora för att ett systemskall bli attraktivt från ekonomisk synpunkt. ' 1kV = kilovolt = . 1975; 30 Bilaga1 Industridepartementet 230 överföringsförlusterna,övergång till i skulle vidare underlätta det framtidakraftutbytet inom . En viktig faktor sompåverkar bedömningen av en högre systemspänning i det svenska storkraftnätetär elkonsumtionens utveckling. Ju lägre ökningstakten blir desto senare kanfördelarna med tillgodogöras. beräkningar visaremellertid att lokaliseringen av kraftproduktionsanläggningarna har betydligtstörre inflytande på kostnaderna än rimliga variationer i konsumtionsutveckUngen. Medantagandet att behovet av elektrisk energi under överskådlig framtid kommer atttillgodoses genom utbyggnad av kämkraft i stort sett i den omfattning somkraftföretagen inriktat sin planering på och med hänsyn till denosäkerhet som råder beträffande lokaliseringen av tiUkommandekraftproduktionsanläggningar måste planeringen av storkraftnätet ske pa ettsådant sätt att de första delarna av ett eventuellt nät kan tas i drifti . Ett ställningstagande till sjfstemet krävs undervåren 1975. Enligt vattenfallsverkets nuvarande bedömning behövs dock intenågot begynnelseanslag förrän /77. 1975:30 Bilagal Industridepartementet 231 9 Vattenkraft m. m. försörjning medelektrisk energi har till helt övervägande del varit baserad påinhemsk vattenkraft. Vattenkraftens roll i den framtida energiförsörjningen harbehandlats i energiprognosutredningens och energiprogramkommitténs tidigarenämnda betänkanden (SOU 1974: 64 och SOU 1974: 72). Synpunkter och förslagrörande vattenkraftutbyggnaderna har vidare framförts av myndigheter, kommuner,organisationer och enskilda såväl i remissvaren på de båda betänkandena som isärskilda skrivelser. a. har i (LO) hemställtatt regeringen på nytt prövar vattenkraftens roll i den framtidaenergiförsörjningen. En sådan prövning bör enligt LO innefatta en kartiäggningav den totalt utbyggbara vattenkraften gmn-dad på en bedömning utifrån ettvidare samhällsekonomiskt betraktelsesätt. Därvid måste särskilda hänsyn tastill skyddsintressen för de av utbyggnader ännu inte berördahuvudvattendragen. Dessa bör dock ingå i den totala kartläggningen.Vattenkraftutbyggnademas betydelse för en fortsatt industriell utveckling i denorra delarna av landet bör enligt LO särskilt beaktas. lade i december1972 fast vissa riktiinjer för hushållningen med mark och vatten (prop. 2 och 3, CU 1972: 35, rskr 1972: 348). I det utredningsmaterial som lågtUl gmnd för propositionen föreslogs att dittills outbyggda huvudälvar ochkällflöden i norra skulle bevaras opåverkade. I fråga om de redanutbyggda huvudvattendragen i södra och norra föreslogs ensärskUd utredning för att pröva aktualiserade utbyggnadsobjekt. I samband med attriktlinjerna för den fysiska riksplaneringen antogs av tillkalladesen sakkunnig för att studera förutsättningarna för och konsekvenserna av ytterligareutbyggnader i , , Ljusnan, och . Densakkunnige, som antog benämningen utredningen (C 1972: 02) rörandevattenkraftutbyggnader i södra och norra , lämnade i maj 1974sitt betänkande (SOU 1974: 22), Vattenkraft och miljö. Chefen för kommer attredogöra närmare för innehållet i betänkandet och för remissutfallet. I febmari 1974presenterades en utredning rörande statens outnyttjade vattenkrafttillgångar iKalixälven, som gjorts av på uppdrag av regeringen.Vidare har i samarbete med vattenfallsverketinventerat utbyggnadsmöjligheter i vattendragen norr om . För komplettering av detta material tillkallades ensakkunnig 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 232 meduppdrag att utreda frågor om vattenkraftutbyggnad i norra (B 1974:01). Ett antal myndigheter, däribland industriverket, ochriksantikvarieämbetet, har fått i uppdrag att ställa erforderligt materialtill utredningens förfogande. Ienlighet med sina direktiv överlämnade utredningen enlägesrapport (Ds B 1974: 4). Ett slutbetänkande väntas föreligga under våren1976. 9.1.2Vattenkraftutbyggnader i , , Ljusnan, och Utredningenrörande vattenkraftutbyggnader i södra och norra tillsatteshösten 1972. I de direktiv utredningen fick angavs två huvuduppgifter. Utredningenskulle göra en analys av förutsättningarna för och konsekvenserna avytterligare vattenkraftutbyggnader i främst , , Ljusnan,och med biflöden. En beskriv-, ning av de berördaälvsträckorna, med avseende på deras värde från såväl miljö- ochnaturvårdssynpunkter som kraftekonomisk synpunkt, skulle därvid också göras. Utredningenskulle vidare lämna förslag till avvägning mellan de olika intressena genom enrangordning av olika eventuella vattenkraftutbyggnader. Beträffandede föreslagna projektens regional- och arbetsmarknads-politiska effekterfastslås i direktiven att utredningen bör göra en analys, men inte väga inresultatet av analysen i bedömningen av de aktuella projekten. Ibetänkandet framhålls att utredningen inte har haft till uppgift att föreslåvilken grad av utbyggnad av vattenkraft som bör ske i de fem älvar sombehandlas. För ett sådant ställningstagande behövs resultaten också från andrapågående utredningar. För att göra underlaget för ett ställningstagandefullständigt behöver viktiga frågeställningar belysas, exempelvisenergikonsumtionens och därmed produktionens framtida nivå, produktionensfördelning på olika kraftslag, utbyggnadernas omfattning i andra delar avlandet, beredskapsplaneringen och bedömningen av olika kraftslags inverkan påmiljön. Däremotkan en inbördes rangordning göras mellan de projekt som utredningen har haftatt arbeta med. Den rangordning som utredningen har gjort omfattar fem olikaklasser. Beträffande en av klasserna uttalas en klar rekommendation tillförmån för bevarande av de tiU klassen hänförda älvsträckorna i orört skick(klass 4). Detta gäller Hällaområdet i , vidTyttbo-Gysinge, huvuddelen av Ammerån, hela och Hosjö med Indalsälvensbiflöde Damm-ån. I den motsatta änden av rangordningen uttalas att nämnvärdainvändningar mot utbyggnad inte tycks finnas. Detta gäller dels sådana Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet projekt som är att betrakta som om- och tillbyggnader(klass 0), dels projekt som, om de kom till utförande, skuUe skada måttligabevarandevärden (klass 1). Beträffande övriga projekt tar inte utredningenlika uttalat ställning tiU utbyggnad eller ej. Det betonas emellertid, att enutbyggnadsnivå omfattande samtliga klasser i den föreslagna rangordningenutom klass 4 skulle innebära en för bevarandeintressena ytterst allvarligutbyggnad. Den samlade kraftnyttan av projekten i de olika klassernaframgår av följande sammanställning. TWh/år vid utbyggnads- nivå t.o.m. angiven klass (om- och tillbyggnader inräknade) (terawattimme) = 1 000 milj. kilowattimmar. 9.1.3 Vattenkraftutbyggnader i norra Den pågående utredningen om vattenkraftutbyggnader ivattendragen norr om har sammanfattningsvis följande uppgifter. Utredningen skall inventera de möjligheter tillytterligare vattenkraftutbyggnader som finns inom landet. Utredningen skall sammanställa m.aterial som gör detmöjligt att beskriva konsekvenserna för motstående intressen av föreslagnautbyggnader i älvarna norr om med undantag för och samt . Utredningen skaU rangordna utbyggnadsprojekten i norraNorrland med hänsyn till deras effekter på motstående intressen och med hänsyntill deras kraftekonomiska värden. Rangordningen skall syfta tiU att detänkbara utbyggnadsprojekten inom landet skall kunna bedömas i ett sammanhang. Det är däremot inte utredningens uppgift att bestämma denlämpliga graden av vattenkraftutbyggnad vare sig i landet som helhet eller inorra . Avsikten är att utredningen skall presentera en rangordning avde tänkbara utbyggnadsprojekten i norra på motsvarande sätt somgjordes i utredningen rörande vattenkraftutbygnader i södra och norraSvealand. Det kan i detta sammanhang påpekas att förhållandena i norra flera avseenden skiljer sig väsentligt från det södra området. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 234 Enligtbetänkandet (SOU 1974: 22), Vattenkraft och miljö, är samtliga stora vattendragi södra och norra utnyttjade för kraftproduktion. De avvattenkraftutbyggnader opåverkade älvsträckorna mestadels källflöden tillhuvudälvarna är så begränsade att de i betänkandet genomgående hänförts tiUden klass som oberoende av kraftnyttan föreslås bli undantagen från utbyggnad.Samtidigt finns relativt goda möjligheter tUl kompletterande utbyggnader iredan påverkade älvsträckor, dvs. sträckor som berörs av uppströms liggandeanläggningar. Med hänsyn tUl den höga utnyttjandegraden i södra ochnorra kan önskemål komma att framföras om en annorlunda fördelningmellan norr och söder vid en fortsatt vattenkraftutbyggnad. Inorra finns den övervägande delen av landets outbyggda vattendragsamtidigt som utrymmet för nya kraftverk i redan utbyggda älvar är relativtlitet. Avlägesrapporten framgår att den totala mängd vattenkraft i landet som i dagenligt kraftföretagen är ekonomiskt möjlig att utnyttja utgör ca /årenligt inventeringar och bedömningar som gjorts av och . En närmare redovisningframgår av figur 9.1. Av dessa är /år redan nyttiggjorda i befintligaanläggningar. Ytterligare /år kommer att erhållas vid anläggningar somännu inte är i drift, men för vilka tillåtlighetsdom har avkunnats. Detmesta av landets återstående utbyggnadsvärda vattenkraft återfinns, somnämnts, i området norr om . Av de totala vatten-kraftresurserna,drygt /år, är eller /år redan utnyttjade. Den återståendeutbyggnadsvärda vattenkraften är således ca /år. Av detta motsvarar 11,8TWh/år av älv, älv och , som enligt utredningens direktivundantagits från utbyggnad. Utredningen har således att bedöma utbyggnad avvattenkraftresurser motsvarande knappt /år, varav ca /år i Kalixälv. Defem huvudälvarna i södra och norra representerar enligt denutredning som har studerat dessa älvar en total vattenkraftresurs på 28,1TWh/år, varav /år redan är utbyggd eller kommer att bli utbyggd enligtmedgivande av vattendomstol. Ytterligare utbyggnadsvärd vattenkraft har senareredovisats av kraftindustrin och beräknas det möjliga tillskottet inomutredningsområdet vara ca /år.