prop · FZ0398 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition Prop. medförslag till lag om erkännande och verkställighet av utländskt avgörandeangående underhållsskyldighet; Regeringenföreslär att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen föreslås att skall tillträda en inom förinternationell privaträtt utarbetad konvention om erkännande ochverkställighet av avgöranden angående underhållsskyldighet. Genomkonventionen, vilken är avsedd att ersätta motsvarande Haagkonventioni förhållandet mellan stater som tillträder den nya konventionen, har skapatsökade förutsättningar för verkstäUighet i utlandet av avgöranden rörandeunderhållsskyldighet. Den är i motsats till den äldre konventionen tillämpligäven på underhåll till vuxna. Konventionen innebär vidare förbättrade möjligheteratt indriva underhållsbidrag till barn. En betydelsefull nyhet är också attbarnavårdsnämnd, som har utgett bidragsförskott till en underhållsberättigad,för egen del kan begära indrivning av underhållsbidrag i annankonventionsstat. Propositioneninnehåller även förslag till en av konvention föranledd ny lag omerkännande och verkställighet av utländskt avgörande om underhållsskyldighet. Lagom erkännande och verkställighet av utländskt avgörande 1 § Bestämmelserna i denna lag äger enligt förordnande av regeringentillämpning i förhållande till stat som har tillträtt den 2oktober 1973 om erkännande och verkställighet av avgöranden angåendeunderhållsskyldighet. 2 § Lagakraftvunnet avgörande av behörig myndighet i fördragsslutandestat gäller även här i riket, om det avser skyldighet alt på grund avföräldraskap utge underhållsbidrag för tid innan den underhållsberättigade harfyllt tjugoett år eller ingått äktenskap eller avser skyldighet att utgeunderhållsbidrag till make eller förutvarande make. Harfördragsslutande stat förbehållit sig att ej erkänna och verkställa avgörande,varigenom underhållsbidrag har bestämts till visst belopp att utges en gång föralla, kan regeringen förordna att sådant avgörande som har meddelats i denstaten ej skall gälla här i riket. 3§Med avgörande avses i denna lag dom eller slutligt beslut av domstol ellerannan myndighet. lagen sägs om avgörande gäller i tillämpliga delar också förlikningsavtal,som har träffats inför domstol eller annan myndighet i fördragsslutande statoch som kan verkställas där. Harfördragsslutande stat avgivit förklaring att konventionen skall gälla även sådanofficiell handling (acte autheniique) rörande underhållsskyldighet som harupprättats av eller inför myndighet eller offentlig funktionär och somomedelbart kan läggas till grund för verkställighet i den stal där handlingenhar upprättats, kan regeringen förordna atl vad som sägs om avgörande i lagenskall i tillämpliga delar gälla även handling av nämnda slag. 4§ Erkännande eller verkställighet av avgörande kan vägras 1. om erkännande eller verkställande av avgörandet äruppenbart oförenligt med grunderna för rättsordningen här i riket, 2. om avgörandet har påverkats av svikligt förfarandei samband med bandläggningen. 1975/76:98 3 3. om mål angående samma sak är anhängigt här i riketoch talan däri har väckts innan talan väcktes i den andra staten, 4. om här i riket har meddelats avgörande angåendesamma sak, 5. om i annan stat har meddelats avgörande angåendesamma sak och det avgörandet uppfyller övriga villkor för att gälla här iriket. Avgörande mot uteblivensvarande gäller här i riket endast om stämning med underrättelse om detväsentliga innehållet i kärandens talan har delgivits svaranden enligtföreskrifterna i den stat, där avgörandet har meddelats, och denne med hänsyntill omständigheterna har haft tillräcklig tid för att svara i saken. 5 §Avgörande anses vara meddelat av behörig myndighet i fördrags slutande stat 1. om den underhållsskyldige eller denunderhållsberättigade hade sitt hemvist i den staten, när talan väcktes, 2. om den underhållsskyldige och denunderhållsberättigade var medborgare i den staten, när talan väcktes, 3. om den underhållsskyldige uttryckligen har godtagitatt saken prövas av myndigheten eller utan invändning angående myndighetensbehörighet har ingått i svaromål i saken. Utövervad som följer av första stycket skall myndighet i fördragsslutande stal somhar meddelat avgörande angående underhåll anses behörig, om underhållet utgårmed anledning av äktenskapsskillnad eller legal separation eller med anledningav ogiltighelsförklaring eller återgång av äktenskap samt beslutet härom harmeddelats av myndighet i samma stat och myndigheten i sådant hänseende var behörigenligt svensk lag. i fördragsslutande stat har funnit utrett angående de omständigheter,på vilka myndigheten har grundat sin behörighet, skall godtagas. 6 §Har offentligt organ på grund av avgörande som avses i denna lag betalat bidrag till underhållsberättigad, äger organet i hans ställe ansöka om erkännande eller verkställighet av avgörandet, om organet är behörigt därtill enligt lagen i den stat det tillhör. Haravgörande meddelats på ansökan av offentligt organ, som har utgivit bidrag iförskott till underhållsberättigad, fordras för att avgörandet skall gälla häri riket, utöver vad som följer av 1 5 §§. 1. atl det offentliga organet kan erhålla återbetalningav den underhållsskyldige enligt lagen i den stat det tillhör, 2. att skyldighet att utge underhåll till denunderhållsberättigade är föreskriven i den lag som är tillämplig enligl svenskinternationell privaträtt. 1975/76:98 4 7 §Avgörande, som gäller bär i riket enligt denna lag, skall pä ansökan verkställas här. Ansökanfår avse avgörandet i dess helhet eller del därav. 8 §Även icke lagakraftvunnen dom angående underhåll, vilken får verkställas i den stat där den har meddelats, skall på ansökan verkställas bär. Detsamma gäller domstols beslut om underhåll för tiden intill dess lagakraftägande dom eller beslut föreligger, om beslut av detta slag kan meddelas av svensk domslol i motsvarande fall. Ansökanenligl första stycket får icke bifallas, om hinder mot verkställighet avlagakraftvunnet avgörande skulle föreligga enligl denna lag. 9 § Ansökan om verkställighet göres hos . 1. huvudskrifl eller av myndighet bestyrkt avskrift avexekutionstiteln, 2. bevis att verkställighet får ske i den stal, därexekutionstiteln har upprättats, 3. om genom dom eller beslut underhållsskyldighet harålagts någon som uteblivit, handling i original eller bestyrkt avskrift,utvisande atl stämning med underrättelse, som avses i 4 § andra stycket, hardelgivils i den ordning som gäller enligl lagen i den stat där domen ellerbeslutet har meddelats, 4. om sökanden är offentligt organ, behövligahandlingar angående organets behörighei atl begära verkställighet, 5. bestyrkt översättning till svenska språket av ovanangivna handlingar, i den mån hovrätten ej flnner det obehövligt. Uppfylleransökningshandlingarna ej föreskrifterna i andra stycket . eller är de eljestofullständiga, skall tillfälle beredas sökanden att avhjälpa bristen. 10 § Ansökan om verkställighet får ej bifallas ulan att tillfälle harlämnals motpart all yttra sig över ansökningen. 11 § Bifalles ansökningen, sker verkslällighel påsamma sätt som gäller i fråga om svensk domstols lagakraftägande dom, om ejhögsta domstolen förordnar annat. om Ivångsmedel i den utländskaexekutionstiteln skall ej vinna lillämpning. 12 § Föreskrifterna i denna lag gäller ej i förhållande lill ,, och , i den mån särskilda bestämmelser äger tillämpning. 1975/76:98 5 Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Ifråga om underhållsbidrag, som har fastställts i fördragsslutande stat förekonventionens ikraftträdande i förhållande till den staten, galler lagen endastsåvitt avser bidragsbelopp som förfaller till betalning efter ikraftträdandet. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,Noriing. , , , , , ,, Lagrådsremiss med förslag till lag om erkännande ochverkställighet av utländskt avgörande angående underhållsskyldighet Vid den tolfte 1972 utarbetades en konvention om erkännande och verkställighetav avgöranden angående underhällsskyldighet. I förhållandet mellan stater somansluter sig till den nya konventionen träder denna i stället årsHaagkonvention om erkännande och verkställighet av avgöranden om underhäll tillbarn. Den nya konventionen lades fram för undertecknande den 2 oktober 1973.Hittills har den undertecknats av , , , ,, , , , ochFörbundsrepubliken . Konventionen har ännu inte ratificerats av någonstat. I en inom justitiedepartemenlet upprättad promemoria (DsJu 1975:2) med förslag till lag om erkännande och verkställighet av utländsktavgörande angående underhållsskyldighet m.m. föreslås att tillträder1973 ärs underhållskonvention. 1 promemorian återges de engelska och franskatexterna av konventionen jämte svensk översättning. Promemorian bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Efter remiss har yttranden över departementspromemorianavgetts av , hovrätten för , , länsstyrelsernai , , och saml ,familjelagssakkunniga, och . 1975/76:98 7 i Stockholmslän från statens socialvårdskonsulent i första distriktet och sociala centralnämndernai , , och kommuner, länsstyrelseni från sociala centralnämnderna i och Lunds kommuner samtfrån styrelsen för socialförvaltningen i , i Göteborgsoch län från sociala centralnämnderna i och kommunersaml i Jämtlandslän från sociala centralnämnden i kommun, socialvårdskonsutenten iVästernorriands och och bamavårdskonsulenten i . Densom har en fordran på underhåll mot annan person har ibland behov av atl vändasig till annat land för atl få hjälp med indrivning av fordringen. Detta bliraktuellt om den underhållsberättigade och den underhållsskyldige vistas i olikaländer och den senare inte fullgör sin skyldighet. För att underlätta sådanindrivning av underhållsbidrag har funnits olika internationellaöverenskommelser. Dessa syftar bl.a. till att göra det möjligt att verkställabeslut om underhåll, som har meddelats i en stat, i det land där denunderhållsskyldige vistas. Av sociala skäl har det internationella samarbetetinriktats främst på verkställighet av avgöranden om underhåll till barn. Sverigehar ingått överenskommelse med övriga nordiskaländer om indrivning av underhållsbidrag. Detta samarbete gäller underhåll tillsåväl barn som vuxna. Från det vidare internationella fältet kan erinras om altSverige har anslutit sig till New Yorkkonvention om indrivning avunderhållsbidrag i utlandet. Denna konvention reglerar främst praktiskaanordningar för att tillhandahålla rättshjälp över gränserna. Den innehållerdäremot inte föreskrifier om verkslällighel av underhållsbeslul som harmeddelats i främmande stat. Sådana föreskrifter återfinns i den tidigare nämndaHaagkonventionen om erkännande och verkställighet av avgöranden omunderhåll till barn. har tilltrält denna konvention. 1973års om erkännande och verkställighet av avgöranden angåendeunderhållsskyldighet syftar till att ylterligare vidga samarbetet på området.Genom den nya konventionen har skapats förutsättningar för verkställighet iutlandet också av avgöranden rörande underhåll till vuxna. 1975/76:98 8 förbättrademöjligheter att indriva underhållsbidrag till barn. I förhållande till 1958 årsHaagkonvenlion medför den nya överenskommelsen att verkställighet blir möjligpå grund av vissa ytterligare exekutionstitlar, nämligen förlikningsavtal, somhar ingåtts inför judiciell eller administrativ myndighet, samt vissaofficiella handlingar (s.k. actes authentiques). Offentligt organ som harförskotteral bidrag lill en underhållsberättigad kan dessutom för egen delbegära indrivning av underhållsbidrag i annan konventionsslat. Somhar nämnts inledningsvis har inom upprättats enpromemoria där frågan om tillträde till den nya Haagkonventionennärmare behandlas. I promemorian framhålls att de genom konvenlionen avsevärtutvidgade möjligheterna till internationellt erkännande och verkställighet avdomar och beslut angående familjerällslig underhållsskyldighet med styrka talarför en svensk anslutning lill konventionen. Det påpekas att man kanvänta sig alt konventionen vinner bred anslutning bland stater med vilkaSverige har nära förbindelser. Vidremissbehandlingen har rått allmän enighet om värdet av ökat internationelltsamarbete på området. Remissinstanserna har också genomgående tillstyrkt attSverige tillträder konventionen. Sveahovrätt, som finner utvecklingen mot vidgat ömsesidigt erkännande ochverkställighet av avgöranden om underhåll önskvärd, framhåller dock att denfrämsta avsikten med konventionen -nämligen att underlätta möjligheterna altindriva underhållsbidrag mellan vuxna - inte helt motsvarar nutida svenskrättsuppfattning. Av särskilt värde är enligl hovrätten att avtal om underhålli samband med faderskapserkännanden kan komma att omfattas av konventionen.Länsstyrelsen i anser det tillfredsställande alt konventioneninnefattar även underhållsskyldighet mellan vuxna. belönarsärskilt vikten av att familjerättsliga bidrag som har fastställts med stöd avsvensk lag kan bli föremål för internationell verkställighet i så storutsträckning som möjligt. Socialstyrelsenanser att bör ratificera konventionen på grund av de förbättringarkonventionen innebär beträffande verkställighet av beslut om underhållsbidragtill barn. betonar också värdet av att svensk barnavårdsnämndmed regressfordran på den underhållsskyldige kan begära verkställighet i denbidrags-berättigades ställe. i anser att möjlighetenför offentligt organ alt för egen del i annan konventionsstat begära indrivningav underhållsbidrag kommer att få slor betydelse när invandrare erhåller rätttill bidragsförskott. Enligllänsstyrelsen i gäller saken främst hur långt vi med hänsyntill svensk suveränitet bör sträcka oss i fråga om utländska rältsavgörandensrättskraft och exigibililel i vårt land. 1975/76:98 9 Nären konvention kan komma att omfatta talrika, sinsemellan myckel heterogenarätts- och samhällssystem, kan det från svensk synpunkt finnas anledning tillåterhållsamhet, menar . I likhet medremissinstanserna finner jag det angelägel atl deltar i ett utvidgatinternationellt samarbete beträffande erkännande och verkställighet avavgöranden angående underhåll till barn. Den nya innefattarväsentliga förbättringar i förhållande till 1958 ärs konvention. Nyaexekutionstitlar har tillkommit. eller annan myndighet, somhar utgett bidragsförskott, kan begära verkställighet i den underhållsskyldigeshemvistland. Möjlighet öppnas även till indrivning av underhåll mellan vuxna.Någon anledning atl vara återhållsam beträffande det utökade internationellasamarbetet i nämnda hänseenden anserjag inte finnas. Detär sannolikt att den nya konventionen liksom sin föregångare kommer atttillträdas av ett betydande antal stater. har ett tiotal staterundertecknat konventionen. Från övriga nordiska länders sida har uttalats enpositiv inställning till konventionen. Jag vill dock anmärka att den nyakonventionen liksom dess föregångare inte kommer att vinna tillämpning mellande nordiska länderna, eftersom vi har en särskild reglering påområdet inom . Iförhållandet mellan stater som tillträder konvention kommer denna attersätta Haagkonvenlion på området. Det innebär att man under enövergångstid får räkna med att frågor om erkännande och verkställighet avutländska underhållsavgöranden kommer att regleras i olika överenskommelser beroendepå om en stat har anslutit sig till konvention eller till dessföregångare. Några olägenheter av elt sådanl "dubbelt" system synesinte vara alt befara. Medhänsyn till det anförda förordar jag att tillträder den nyakonventionen. Stalsom tillträder underhällskonveniionen kan enligt art. 26 första stycketförbehålla sig rätt atl inte erkänna eller verkställa 1. avgörande och förlikningsavtal som avser underhållför tiden efter det att underhållsberättigad har ingått äktenskap eller fyllttjugoett år, utom när den underhållsberättigade är eller har varit denunderhållsskyldiges make, 2. avgörande och förlikningsavtal omunderhållsskyldighet a. mellansläktingar i sidled, b. mellansläktingar genom gifte, 3. avgörandeoch förlikningsavtal som inle avser periodisk betalning av underhåll. 1975/76:98 10 Harstal gjort förbehåll enligl vad som sagts . kan den inie kr;i\a tillämpningav konventionen beiräffande avgörande eller förliknings-avtal som har undantagitsgenom förbehållei. 25 kan antalet exekutionstitlar utökas genom all fördragsslutande statförklarar alt konventionen skall gälla även officiell handling ("acteautheniique") som har upprättats av eller inför myndighet eller offentligfunktionär och är verkslällbar i den stat där den har upprättats.Sådan utvidgning av konventionens tillämpningsområde gäller endasi iförhållandet mellan suuer som har avgelt samma förklaring. För svensktvidkommande kan möjligheien att avge förklaring enligt arl. 25 få betydelse vidindrivning av underhållsbidrag till barn utom äktenskap, niir avial harträffats i den ordning som föreskrivs i 7 kap. 7 ij andra stycketföräldrabalken (FB), Ipromemorian förordas alt med hänsyn lill den interna regleringen avfamiljerällslig underhållsskyldighel gör förbehåll beträffande avgörande ochförlikningsavtal som avser underhåll för tiden efler det attunderhållsberättigad har ingått äktenskap eller fylli tjugoett år, utom när denunderhållsberättigade är eller har varit gifl med den underhålisskyldige (arl.26 första stycket 1). Av samma skäl bör enligl promemorian göras förbehållockså mol all erkänna och verkställa avgörande och förlikningsavtal omunderhållsskyldighel mellan släktingar i sidled (syskon) och genom gifte(svågerskap), dvs. enligl art. 26 första stycket 2. Enligt promemori;in börSverige även avge förklaring enligl arl. Remissinstansernainstämmer allmänt i de förslag till förbehåll enligt art. 26 som har förordatsi promemorian. frågar sig om inte förbehåll bör göras även enligtart. 26 första stycket 3. Med hänsyn till att lagen (1965:723) om erkännandeoch verkställighet av vissa utländska domar och beslut angående underhåll tillbarn inte undantar engångsbelopp och eftersom det inle föreligger någotprincipiellt hinder mol alt här i landet indriva sådant underhållsbidrag, anseremellertid hovrätten övervägande skäl tala för att förbehåll inte görs mot atterkänna och verkställa underhållsbidrag som har fastställts alt ulgå somengångsbelopp. Ävenförslaget att avge förklaring enligt art. 25 har mottagits positivt vidremissbehandlingen. ifrågasätter om inte även annat avtal omunderhållsbidrag än som avses i 7 kap. 7 § andra stycket FB omfattas av förklaringenligt art. 25 i konventionen. Styrelsen erinrar om att social myndighet oflamedverkar till att upprätta avtal om underhållsbidrag till barn i äktenskap närden ursprungliga underhällsskyldigheten har fastställts genom dom. Dettagäller bl.a. vid ändring av underhållsbidrag. I dessa fall harbarnavårdsnämnd/social centralnämnd inte samma skyldigheter och befogenhetersom då det gäller barn utom äktenskap. Del ankommer emellertid på nämnden attlämna 1975/76:98 11 vårdnadshavarenstöd och hjälp vid utövandet av vårdnaden. Om nämnden med stöd av 3 a §barnavårdslagen (1960:97) har medverkat vid upprättande av avtal omunderhållsbidrag bör enligt avtalet omfattas av konventionen.Mera tveksamt är om detsamma blir förhällandet beiräffande avtal som upprättasunder medverkan av allmän advokatbyrå. 1likhet med remissinstanserna godtar jag promemorians förslag att skallgöra förbehåll enligt arl. 26 första slyckel 1 och 2. Tillräcklig anledningsynes inle finnas att för svensk del erkänna och verkställa också utländskaavgöranden om underhållsplikt i andra fall än som väsentligen motsvararnuvarande svenska reglering i ämnet. Jag delar ock.såuppfattningen att bör avge förklaring enligt art. 25. Avtal om underhållsbidragenligl (GB) eller FB utgör enligl svensk rätt exekutionstitel,om bidraget är fastställt genom skriftlig, av två personer bevittnadförbindelse. För verkställighet krävs säledes i och för sig inte atl myndighethar medverkat vid avtalets tillkomst. Med "acte autheniique" avsesemellertid enligt konventionen handling som har upprättats under medverkan avmyndighet. Detta medför för svensk del att annat avtal om underhållsbidrag änsådant som har tillkommit i den ordning som sägs i 7 kap. 7 § andra stycket FBi regel inte omfattas av konvenlionen. Rent privata avtal om underhåll fallerutanför konventionen, även om avtalet utgör exekutionstitel i . Skulleunderhållsavtal i annal fall än som har berörts nu tillkomma under medverkan avmyndighet, t.ex. , och vara verkställbart i ,torde arl. 25 innebära atl avtalet kan begäras verkställt också i annan konveniionsstat. 2.3Konventionens införlivande med svensk rätt 1958års konvention kommer även i fortsättningen alt gälla i förhällande tillkonventionsstater som inte tillträder den nya konventionen. Detta innebär attlagen (1965:723) om erkännande och verkställighet av vissa utländska domarangående underhåll till barn, vilken bygger på den äldre konventionen, tillsvidare bör stå kvar oförändrad. I promemorian förordas därför att 1973 årskonvention transformeras lill en ny svensk lag, som skall gälla i förhållandetill stat som tillträder denna konvention. Remissinsianserna har intehaft någon erinran mot promemorieförslaget i denna del. Ävenjag finner del naturligt alt samma lagstiftningsteknik som har använts i frågaom den äldre konventionen tillämpas när det gäller att införliva den nyakonvenlionen med svensk rätt. Jag ansluter således mig lill promemoriansförslag härvidlag. 1975/76:98 12 Somframgår av promemorian har en del detaljregler i konventionen inie ansettsbehöva transformeras till svensk lag. anser emellertid altföreskriften i art. 11 om att verkställighet kan medges för både förfallnabelopp och belopp som förfaller lill betalning för tydlighetens skullbör las med i lagtexten. Detär enligt min uppfattning självklart alt ansökan om erkännande ochverkställighet (exekvatur) får avse även belopp som inte har förfallit tillbetalning. Någon uttrycklig beslämmelse härom i lagtexten anserjag intebehövas. Isamband med att konventionen träder i kraft krävs vissa ändringar iförfattningar som utfärdas av regeringen. Jag syflar närmast på bestämmelser omallmän rättshjälp och om säkerhet för rättegångskostnad (jfr art. 15, 16 och17 p. Somföljer av den redogörelsen skall den nya lagen reglera erkännande ochverkställighet av ett större antal utländska exekutionstitlar rörandefamiljerällslig underhållsskyldighet än som är fallet med lag i ämnet.I första hand bör enligt promemorian avgörande som har meddelats av judicielleller administrativ myndighet omfattas av den nya lagen. Denna bör emellertidvidare göras tillämplig på förlikningsavtal rörande underhållsskyldighet somhar ingåtts inför sådan myndighet. I förhållande till stat som har avgeltförklaring enligt art. 25 bör lagen efter förordnande av regeringen dessutombli tillämplig på vissa officiella handlingar som har upprättats av ellerinför myndighet eller offentlig funktionär ("actes authentiques"). Intebara bidrag till den underhållsberättigade själv föreslås i promemorian skolaomfattas av den nya lagen. Denna bör avse också bidragsbelopp som tillkommerett offentligt organ, vilket har förskotteral bidraget och därför har eltregresskrav mot den som är underhållsskyldig. Motsvarande gäller det fallet attavgörande går ut på atl den underhållsskyldige skall erlägga betalning direktlill offentligt organ, som har elt regresskrav mol honom. Som villkor förerkännande och verkställighet bör i sist nämnda fall gälla att del offentligaorganet kan vinna återbetalning enligt den lag som det lyder under och atl detföreligger en familjerällslig underhållsskyldighet enligl den lag lill vilkenSveriges inlernalionelll privairältsliga regler hänvisar. Denärmare reglerna om villkoren för och förfarandet vid erkännande ochverkställighet av exekutionsiiiel som skall omfattas av lagen föreslås i promemorianutformade i huvudsaklig överensstämmelse med motsvarande bestämmelser i 1965års lag.