prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — 1 och med att ÖEFövergår till programbudgetering kommer större krav att ställas påverksamhetsplanering och intembudgetering m. m. inom ÖEF. För attprogrambudgeteringen skall bli det styrinstmment som är avsett, krävs en tillfälligförstärkning av ÖEF:s ekonomifunktion. Jag ämnar därför föreslå regeringenatt ÖEF redan i början av innevarande år tillföre ett göromålsförordnande sombyråchef med ansvar för ÖEF:s ekonomiadministration. ÖEF:s förslag attplaneringssekretariatet och den försöksvis organiserade dataverksamhetenpermanent tillföre organisationen och omvandlas till byråer är jag inte beredd tillstyrka. Hemställan om anslagför investeringar och lån göre i det följande under anslagspunkter påkapitalbudgeten (V:6, V:7, VlILl, 1X:7). Med stöd avallmänna ransoneringslagen (1954:280) förordnade Kungl. Maj:l om clearing föroljeprodukter. Syftet härmed var att genomclearingbidrag möjliggöra import av olja som inte kunde köpas tillpriser, som rymdes inom den fastställda högstprisnivån. För att finansierabidragen inrättade Kungl. Maj:t en särskild fond, clea-ringfonden för olja.Denna tillfördes medel genom clearingavgifter för vissa oljeprodukter. En särskild nämnd,clearingnämnden, inrättades för att pröva frågor om clearingbidrag.Nämndens verksamhet upphörde vid utgången av . Prop.1975:1 Bilaga 12 99 hari en slutredogörelse för verksamheten anmält att clearingen givit ett överekott på ca 37 milj. kr. Sedan samtliga medclearingverksamheten sammanhängande kostnader för administration m. m. harbestridits, beräknar jag all behållningen på clearingfonden kommer att uppgå till ca 33 milj. kr. Med tillämpning av19 § förordningen (1959:92) om förfarande vid viss konsumtionsbeskattningkan slutligt beslut om clearingavgifter meddelas fram till utgången av . Dettainnebär att clearingavgifter kan komma att restitueras . Restitution bör betalasut från clearingfonden. beräknar att 1 milj. kr. kan behöva reserverasför detta ändamål. ochtill ingången av kan clearingavgifter komma att infiyta genombeslut om efterdebitering. Dessa medel bör tillföras clearingfonden. Behållningen påclearingfonden för olja bör enligt min mening utnyttjas för ändamål som ärav betydelse för att stärka föreörjningsberedskapen inom energiområdet t.ex. inköp och lagring av fasta och flytande bränslen. Det bör ankomma påregeringen att besluta om användningen av fondmedlen efter förelag av ÖEF. Med hänvisning tillvad jag har anfört i det föregående hemställer jag att regeringen föreslär att 1. till Överstyrelsenför ekonomiskt försvar för /76 anvisa ett förslaganslagav , 2. medgeatt avtal om statlig kreditgaranti för lån till teko-, sko-och garveriindustrier fär ingås inom en ram avsammanlagt , 3. godkännade gmnder för disposition av clearingfonden för olja som jag har förordat. Prop.1975:1 BUaga 12 100 V: Fonden för låneunderstöd V:6Lån till utbyggnad av o|jelagringen 1973/74 Utgift 9 887 824 Reservation 6 232 990 1974/75 Anslag 11500000 1975/76 Förelag 11500000 Med hänvisning tillvad jag har anfört vid anmälan av förelagsanslaget . Överetyrelsenför ekonomiskt förevar, hemställer jag att regeringen föreslår att till Län tillutbyggnad av oljelagringen för /76 anvisa ett investeringsanslag av 11 500 000kr. V:7Lån till teko-, sko- och garveriindustrier 1973/74 Utgift 20 544 500 Reservation 41000000 1974/75 Anslag 25000000 1975/76 Förelag 10000000 Med hänvisning tillvad jag tidigare anfört vid anmälan av förelagsanslaget . Överetyrelsen förekonomiskt förevar, hemställer jag att regeringen föreslär 1. attlill Lån till teko-, sko- och garveriindustrier för /76 anvisa ett investeringsanslag av10000000 kr. 2. medgeatt avtal om avskrivningslån till teko-, sko- och garveriindustrier färingås inom en sammanlagd investeringsram av120000000 kr. V:8Lån till investeringar för kommersiell service i glesbygd 1973/74 Utgift - Reservation 500 000 1974/75 Anslag I 000 000 1975/76 Förelag 1500 000 Prop.1975:1 BUaga 12 lOl Från anslagetbestrids utgifter för investeringsstöd i form av avskrivnings-ochinvesteringslån enligt kungörelsen (1973:608) om statligt stöd till kommereiell service iglesbygd. Länen beviljas av , som vid prövningen avstödärenden bistås av en till verket knuten rådgivande nämnd, glesbygdsnämnden. Under budgetåret1973/74 inkom 46 ansökningarom lån till investeringar. Verket har fattatbeslut i 41 ärenden och av dessa har 14 bifallits och lån beviljats medsammanlagt . Några utbetalningar har inte skett, då huvuddelen avansökningarna inkommit under senare delen av budgetåret och investeringarna således inte blivit slutförda. Vid bedömningen avansökningarna om lån har prioriterat butiker i utprägladeglesbygdsområden, vars ekonomiska situation varit sådan att nödvändigainvesteringar inte kunnat genomföras utan förhållandevis stora ekonomiskauppoffringar. har vidare prioriterat butiker i områden, där möjligheter saknatsatt genom alternativa åtgärdererbjuda befolkningn en tillfredsställande kommereiell service. En av svårigheternavid bedömningen av ansökningarom investeringsstöd under budgetåret1973/74 har varit bristen på serviceplanering. 1 ett flertalkommuner pågår emellertid arbete med sådan planering. En ytteriigare ökadaktivitet på detta område kan förväntas. Detta torde medföra att ett större antal butiker /76 kan komma i fråga för investeringsstöd. Verket förväntar att ca 100 ansökningarom investeringsstöd kommer att inges /76. Knappt 40 st. beräknas bli beviljade, varvid igenomsnitt beräknas utgå i stöd. Verket förordar, au anslageträknas upp med . Jag beräknaranslaget till I . och hemställer all regeringen föreslår att till Lån tillinvesteringar för kommersiell service i glesbygd för /76anvisa ett investeringsanslag av I VI: Fonden för statensaktier Överföring av aktierna i till fonden forstatens aktier. Med stöd av beslutav riksdag (prop. 1956:120, 201, SU 1956:77, 222, rskr 1956:201,407) träffades avtal mellan och rörande 1975:1 Bilaga 12 102 transittrafik över hamn i . Syftet medavtalet var bl. a. au genom uppförande av en oljelagringsanläggning vidTrondheimsfjorden förbättra möjlighetema för en konlinueriig tillförsel avfrämst oljeprodukter till mellersta och norra vid olikaavspärrningssifuationer men även undervintrar då sjöförbindelserna till hamnarna i är avbrutna. 1956:120föreslogs alt ett svenskt, av staten ägt bolag skulle bildas med huvudsakliguppgift att uppföra, äga och förvalta oljeanläggningen samt att idka sådanhandel som föranleddes av lagring i anläggningen. Till aktieteckningföreslogs ett invesleringsanslag av 1 milj. kr. För finansiering avoljelagringsanläggningen skulle räntefria statliga lån lämnas. beslöt i enlighet med förelaget. Bolagetfick namnet AB Oljetransit. 1 samband med altdet statliga förvaltningsbolagel bildades överfördes ABOljetransit till förvaliningsbolaget (prop. 1969:121, SU 1969:168,rskr 1969:381). Av den senasteårsredovisningen för (skr 1974:126) framgår att detnominella värdet för AB Oljetransits aktier är I milj. kr. medan del bokförda värdet är O kr. Enligt min meningföreligger väsentliga skillnader mellan målen för den verksamhet som ABOljetransit bedriver och målen för övriga företag inom . Delfrämsta syftet för dessa förelag är au under krav på lönsamhet uppnå största möjligaexpansion. AB Oljetransitssyfte är som framgår av vad jag fömt anfört att i händelse av avspärrning avÖstersjön transitera oljeprodukter till . Bolaget har således inga kommersiella uppgifter utan dess verksamhet är av renberedskapskaraktär. Verksamheten är i sin helhet förlagd lill en enda oljeanläggning vid i Norge.Bolaget har inte någon egen personali utan administrationen ombesörjes av AB SvenskPelro-leumadministration, ett av oljeföretagen ägt bolag med främsta uppgiftatt förvalla oljeanläggningar, medan driften omhänderhas av bolagefs norska dotterbolag,som har fem anställda. AB Oljetransitsrörelseresultat medger därför inte täckning av avskrivningskostnaderna för bolagetsanläggning utan dessa kostnader mäste täckas genom statliga låneeftergifter. AB Oljetransitbeviljades under budgetåren 1956/57-1962/63 statliga lån med sammanlagt 29,2milj. för alt uppföra nämnda oljelagringsanläggning. Statens fordran hos bolagethar genom låneeftergifter successivt minskatså att bolagets skuld f n. uppgår till 19,5 milj. kr. De nu angivnaskillnaderna mellan AB Oljetransit och övriga företag inomStatsföretagsgmppen bör enligt min mening fä till följd au huvudmannaskapet för ABOljetransit återförs från till staten. Aktierna i bör därvid föras över från till fonden för statens aktier. Detta börske till det bokförda värdef. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag efter samråd med chefen för industridepartementet attregeringen föreslår att Prop.1975:1 BUaga 12 103 1. bemyndiga regeringenatt besluta om överföring av aktierna i från tillfonden för statens aktier och 2. godkännavad jag har anfört om förfarandet vid övertagandet. VIII: Fonden för beredskapslagring Överstyrelsens förekonomiskt försvar delfond VI1I:1 Lagring för beredskapsändamål 1973/74 Utfall 57 430 370 Reservation 49 139573 1974/75 Anslag 46000000 1975/76 Förslag 40 000 000 Med hänvisning tillvad jag har anfört vid anmälan av förslagsanslaget . Överstyrelsen för ekonomisktförevar, hemställer jag att regeringen föreslår aut'\[[LagringförberedskapsändamålCorbudgtthrtt 1975/76anvisa ell investeringsanslag av 400(X). IX: Diverse kapitalfonder Förrådsfonden för ekonomiskt förevar IX:7 Förrådsanläggningar m. m. 1973/74 Ulfall 2 757 361 Reservation 6 082 277 1974/75 Anslag 69 200 000 1975/76 Förslag 77100000 Med hänvisning tillvad jag har anfört vid anmälan av förslagsanslaget F 1.Överetyrelsen för ekonomiskt försvar, hemställer jag att regeringen föreslår att till Förrådsanläggningarm. m. för /76 anvisa ell invesleringsanslag av 77 100 000kr. 1975:1 BUaga 12 104 A. Handelsdepartementetm. 15 7 322 000 16 Kommittéer m. m. 3000000 16 Extrautgifter 150000 17 Kostnader för nordiskt samarbete 225 000 17 *6188000 B. Främjandeav utrikeshandeln m. m. 27 Handelssekreterare 17 234 000 31 Exportfrämjande åtgärder 14130000 37 Svenska handelskamrar i utlandet m.m. 1 136 000 39 Importkontoret föru-landsprodukter 1 000 40 Täckande av föriusterpä gmnd av garantier för lån till teko-industri samt manuellt arbetandeglasindustri 450 000 41 *7 449 000 C. m. m. 42 10 448 000 44 Bidragtill vissa intemationeUa byråer m. m. 522 (XX) 45 Kostnader för vissanämnder m. m. D. Pris-,konkurrens- och konsumentfrågor 47 I 979 000 48 2 630 0(K) 49 Statens pris- ochkartellnämnd 15 940000 Anslaget förs i avvaktan på särskild proposition upp medoförändrat belopp. : 59 Förvaltningskostnader 64 Forskning m. m. 65 Bidragtill kommersiell service i glesbygd m. m. 18 033000 1695000 2 446 000 2 500000 m. m. 79 Särskilda kostnader för förenings- m. fl.register 45604 000 5 500000 F. Ekonomisktförevar 80 Överetyrelsen för ekonomisktförsvar Summa för driftbudgeten 100 Lån till utbyggnad av oljelagringen 115000(X) 100 Lån till teko-, sko- och garveriindustrier 10 000 000 100 Lån till investeringar för kommereiell service iglesbygd 1500000 Fonden för statens aktier 103 Överstyrelsenför ekonomiskt förevar delfond: Lagringför beredskapsändamål 103 Förrådsfonden för ekonomiskt försvar: Förrådsanläggningarm. 77100000 140 100 000 413 604000 1975:1 BUaga 12 106 mellan Svenska staten och allmänna Exportföreningom exportråd Svenska staten ochSveriges allmänna exportförening (SAE) åtager sig alt i enlighet med detla avtal drivaSveriges exportråd. Rådets verksamhetregleras av detta avtal samt genom stadgar som fastställts avregeringen efter godkännande av allmänna exportförening. Rådet skall somcentralt organ planera, samordna och genomföra åtgärder för att främja svensk export. attinsamla, bearbeta och förmedla marknadsinformation attlämna råd i internationell marknadsföring attstimulera och stödja exporfansträngningar Rådet skall ledasav en styrelse. Styrelsen skall bestå av åtta ledamöter med sex suppleanter.Hälften utses av regeringen och hälften av SAE. Styrelsen utser inom sig ordförande. Suppleanl kan utövarösträtt endast i stället för ordinarie ledamot med samma huvudman. Rådet kan tillsättadelegationer för särskilda arbetsområden. En sådan skall tillsällas för den mindreinduslrin. Handelssekreteramasverksamhet skall förvaltas av rådet enligt föreskrifter som meddelas avregeringen. Den personal- och ekonomiadministrativa förvaltningen skallombesörjas med medel som staten ställer till förfogande. Rådet skall samrådamed vid behandlingen av sådana i 3 § angivna uppgifter, förvilka erfordras medverkan av utrikesrepresentationen. Rådet skall haavtal om den exportfrämjande verksamheten vid de svenska handelskamrar i utlandet, som erhållerstatliga bidrag. 1975:1 Bilaga 12 107 Rätl all anlitarådet och handelssekreterarna samt, i fråga om verksamhet av del slag som angesi 3 §, de handelskamrar som avses i 7 § tillkommer endast dem, som tecknatavtal om abonnemang med rådet. Detsamma gäller i fråga om rätt att deltaga islalsfinansierade exportfrämjande åtgärder eller att åtnjuta tjänster av det slag somanges i 3 § från den svenska utrikesrepresentationen. Rådet är skyldigtatt inom ramen för den verksamhel, som anges i 3 §, mol avgift utföra tjänster som begärs avsvensk myndighet. Rådets verksamhelfinansieras genom avgifter för abonnemang som avses i 8 §, statligabidrag samt andra inkomster, som uppbärs i verksamheten. Abonnemangsavgiftenskall beräknas för vamexporterande företag på dess exportvärde och förtjänsteexporterande företag på aktiekapitalet. Om särskilda skälföreligger att beräkna avgiften för sådana företag på annat sätl skall rådethänskjuta ärendet till och allmänna exportförening. För andra abonnemang äger rådetatt besluta om avgiften. Staten skallbidraga till rådets finansiering med ett belopp som motsvararrådets netiokoslnader för den mindre induslrin. Rådet skall tillregeringen avge anslagsframställningar för handelssekre-terarverksamheten och den allmänna exportfrämjandeverksamheten. Rådet skall bereda ochtill regeringen avge förslag omtillsättande av handels-sekreterartjänster. Upphör avtalet attgälla, delas rådets fillgångar och skulder lika mellan parterna såvitt ej annat avtalas för särskildegendom. 14 § Tvist om detta avtal skall avgörasgenom skiljedom. Detta avtal träder ikraft och gäller tills vidare. Eventuell uppsägning avavtalet måste ske 18 månader före del budgetårsskifte som skall vara fidpunkt för avtaletsupphörande. Prop.1975:1 BUaga 12 108 Lag om beslutanderätt för exportråd beträffandehandelssekreterare m. m. Härigenom föreskrives följande. 1 § Enligt de närmare föreskrifter regeringen beslutarfär exportråd 1. genomanvisningar för den allmänna inriktningen planera och leda handelssekreterarnas verksamhel, 2. beslutarörande handelssekreterares anställnings- och arbetsvillkor, i den mån dessa ejbestämmes genom avtal eller beslutanderätten enligt särskilda bestämmelsertillkommer myndighet, dock ej i fråga om tillsättning av eller skiljandefrån tjänst, läkamndersökning, disciplinär bestraffning, flyttningsskyldighet eller avstängningfrån tjänstgöring, samt 3. beslutarörande statliga stipendier till praktikanter hos handelssekreterareeller hos svenska handelskamrar i utlandet. Vid utövande avbefogenhet som enligt företa stycket tillkommer rådet skall rådet i saktillämpa de föreskrifter som skulle gälla för statlig förvaltningsmyndighet i motsvarande fall. 2§ Förvaltningslagen (1971:290) skall tillämpas vidhandläggning av ärende hos exportråd enligt I §. 1 fråga om besvär överrådets beslut i sådant ärende äger 18 § allmänna verksstadgan (1965:600) motsvarande till-lämpning. 3 § Vad någon i samband med exportrådsbefattning med handelssekreterares verksamhet i anställning hos rådet ellerpå gmnd av uppdrag hos detta har erfarit om enskilda företags ellersammanslutningare affäre-eller driflförhållanden fär han ej obehörigen yppa ellerutnyttja. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter häremot dömes tillböter eller fängelse i högst . Dennalag träder i kraft den . Bilaga 13 till budgetpropositionen 1975 Prop.1975:1 Arets budgetförslag innehåller flerareformer, som syftar till att anpassa arbetsplatserna, skapa trygghet tillarbete och hälsa samt att öka den enskildes valmöjligheter på arbetsmarknaden.Dessa reformer är uttryck för regeringens strävan att förnya arbetslivetsvillkor. Inom arbetsmarknadspolitikens områdekommer förslag att läggas fram till utbyggnad av arbetsmarknadsutbildningen ochförbättring av utbildningsbidragen. Åtgärder föreslås för att ytterligareförbättra för de arbetssökande att få arbete genom arbetsförmedlingen.Arbetsmarknadsverket tillförs medel motsvarande ytterligare ca 290 tjänster,främst inom arbetsförmedlingen. Härtill kommer medel för en ökning av antaletaspiranter, från 170 till 230. Resurser avdelas för en teknisk förnyelse inomarbetsförmedlingen; ADB-baserade platslistor införs i ytterligare nio län ochutvecklingsarbetet på ett söksystem för lediga platser intensifieras. Anslagettill halvskyddat arbete räknas upp kraftigt, för att ge fler personer med arbetshindermöjlighet till arbete på den öppna arbetsmarknaden. Åtgärder för att förbättra arbetsmiljönhar en framskjuten plats i budgetförslaget. Arbetarskyddsstyrelsen får en nykraftig resursförstärkning. byggs ut ytterligare. Anslagettill information höjs väsentligt. Förslagen är im-iktade på att förstärkaforskning och tillsynsverksamhet kring bl. a. kemiska hälsorisker och för att iökad utsträckning ge råd och stöd till den lokala skyddsorganisationen. Förslag med bl. a. riktlinjer för denframtida invandrar- och minoritetspolitiken avses bli framlagt för riksdagenunder våren. I anslutning därtill kommer också en ökning av resursema till bl.a. invandrarverket liksom till invandrarorganisationerna att föreslås. inträdde en påtagliguppgång i den ekonomiska aktiviteten som fortsatte i accelererande takt underår 1974. Återverkningarna på arbetsmarknaden kom emellertid till mer påtagligtuttryck först . Till följd av minskadoljetillförsel 1 samL Nr 1. Prop.1975:1 Bilaga 13 2 skedde en viss avmattning, som dock hade endast kortvarigaverkningar på arbetsmarknaden. För att motverka friställningar ochpermitteringar inom företag som särskilt berördes av den minskadeenergitillförseln, och för att i övrigt hålla företagensproduktionsfömtsättningar intakta, vidtogs en rad åtgärder av bl. Så stimulerades t. ex. särskild utbildning inomde berörda företagen genom bidrag av statsmedel. som efterfrågan på arbetskraftsteg fortsatte tillströmningen till arbetsmarknaden av nya arbetssökande.Antalet sysselsatta enligt arbetskraftsundersökningarna () uppgick till 4026 000 , vilket innebär en ökning med 86 000 ijämförelse med . Andelen personer i arbetskraften ökadefrån tredje kvartalet till år 1974.Kvinnorna svarade för i stort sett hela ökningen. Utvecklingen framgår avföljande sammanställning. Antaletsysselsatta enligt arbetskraftsundersökningarna () åren 19711974, kvartalsgenomsnitt av månadsdata(tusental) 2;a kv. 4;e kv. Den successivt stegrade efterfrågan påarbetskraft inom främst industrin ledde till svårigheter förvissa industriföretag att täcka behovet av arbetskraft, W. a. beroende på attutbudet av lediga platser och de arbetssökandes förutsättningar inte svarademot varandra. ägde åter en viss dämpning i efterfråganrum. Antalet lediga platser fortsatte dock att öka i jämförelse med ocharbetslösheten sjönk. Antalet till arbetsförmedlingen nyanmälda platser visadedock en svagare utveckling. I sammanhanget bör uppmärksammas deförändringar som genomfördes i arbetsmarknadsstatistiken från den 1 juli 1974.De iimebar viss samordning av arbetsförmedlingsstatistiken och arbetskraftsundersök- 1975:1 Bilaga 13 3 a. gemensam publicering. Förändringen innebar också attarbetsmarknadsverkets mittmånadsräkningar över antalet hos arbetsförmedlingen anmälda arbetslösa slopadesoch ersattes med en flödesstatistik över antalet arbetssökande m. m.Arbetskraftsundersökningarna utgör härigenom den huvudsakliga mätaren påarbetslöshetens omfattning. Statistiken över antalet hosarbetsförmedlingen anmälda arbetslösamedlemmar i arbetslöshetskassor behålls dock och möjliggör jämförelserbakåt i tiden. Från , som innefattar helabefolkningen i s. k. aktiv ålder, återges följande diagram över antaletarbetslösa i procent av arbetskraften . I I t I I I I I I I I I I I I I I I I I I I 1 I I I I I I I I I I I I I Enligt konjunkturbarometern i mars 1974uppgav av företagen att de hade brist på arbetskraft. I juni och septembersamma år hade andelen stigit till . Orderingången i industrin var högunder . Hög orderingång noterades bl. a. i massa- och pappersindustrisamt de konsumtionsvaminriktade branscherna. Byggnadsbranschen präglades av enförhållandevis låg arbetslöshet trots en totalt sett vikande byggproduktion, vilket kan förklaras bl. a. av en betydande överströmningfrån byggnadsarbetarkåren till andra yrken. En markerad förskjutning ägde också rum i bostadsbyggandet, från flerfamiljshustill småhus, vUket medförde en förändring av arbetskraftsefterfrågan. Nedgångeni bostadsbyggandet kompenserades dock i viss utsträckning genom en ökad aktivitetinom andra delar av byggarbetsmarknaden. a. till följd av särskildastimulansåtgärder ökade sålunda sanerings- och ombyggnadsverksamheten inom det äldre bostadsbeståndet liksom bygg-sysselsättningeninom den s. k. oreglerade sektorn. Den förbättrade arbetsmarknadssituationenunder främst har uppvisat regionala skillnader liknande dem somuppträdde under högkonjunkturåren 1969 och 1970. Öknmgen av antalet ledigaplatser och minskningen av antalet arbetslösa har således främst gällt storstadslän Prop.1975:1 BUaga 13 4 ochgruppen övriga län. I de senare har dock skillnaderna mellan länen varitbetydande. För skogslänen har utvecklingen generellt sett varit något svagare.I de nordligaste länen har dock ett klart förbättrat sysselsättningslägekunnat noteras på många orter. Detta återspeglas bl. a. i att befolkningen intehar minskat i något av skogslänen under de tre första kvartalen 1974. De ekonomiska utsikterna för år 1975präglas av en viss osäkerhet. A ena sidan har vi vid ingången av året en godsituation på arbetsmarknaden. Å andra sidan har den ekonomiska utvecklingen ivår omvärld varit mycket svag. Flertalet länder har bedrivit enåtstramningspolitik, som bl. a. lett till en snabbt ökande arbetslöshet. Underden allra har dock en omläggning av politiken påbörjats i fleraländer. Regeringen har i finansplanen presenteraten ekonomisk politik för att stärka sysselsättningen och stimulerainvesteringarna. Politiken syftar till att hålla uppe antaletarbetstillfällen inom varuproduktionen, medan arbetskraftsefterfrågan inomtjänstesektorn kan väntas öka med ca 30 000 personer. Därigenom kansysselsättningsgraden, höjas främst bland kvinnorna, som i ökad utsträckningsöker arbete. Även om grundprognosen för tillväxt ochsysselsättning genom regeringens ekonomiska politik är positiv,vill jag understryka att det finns osäkerhetsmoment. Beredskapen för snabbainsatser måste mot bakgrund härav hållas fortiöpande hög. Behovet av ytterligaresysselsättningspolitiskt motiverade insatser får bedömas längre fram. Förändringarna på arbetsmarknaden underår 1974 har medfört en omfördelning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.Medan kraven på sysselsättningsskapande åtgärder och arbetsmarknadsutbildningminskat har tyngdpurdcten kommit att läggas på de rent platsförmed-landeinsatserna. Utvecklingen belyses väl av att utnyttjandet av de arbetsmarknadspolitiskahjälpmedlen utom skyddat och halvskyddat arbete har kunnat minskas från år1973 tdl . Den förbättrade arbetsmarknadssituationen har dock inteautomatiskt konunit alla arbetssökande till godo. Den bristandeöverensstämmelsen mellan arbetsgivarnas krav och det faktiska arbetsutbud somolika grupper av arbetssökande representerar har som tidigare nämnts utgjortgrimdläggande problem när det gällt att skapa arbete åt alla.