prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Lärarkandidaterna som genomgår ämnes- ochklassläramtbildning har under sin praktiktid ofta resekostnader för resormellan lärarhögskoleort och praktikort. De bestämmelser som därvid gäller,missgynnar vissa lärarkandidater. De sakkunniga bör utreda om liknandeförhållanden råder inom andra utbildningar samt undersöka möjligheterna altläcka de merkostnader som studerande får beroende på att praktik förläggs tillannan ort än studieorten. De sakkunniga bör vara oförhindrade atl ta upp även andrafrågor rörande studiestödets tekniska utformning och de administrativa rutinerdet för med sig. Så bör de t. ex. kunna överväga möjligheterna att låtautbetalningen av studiestödet handhas av de aUmänna försäkringskassorna. De sakkunniga bör bedriva arbetet så att de senast underförsta kan lägga fram alternativa principförslag om studiestödetsutformning för såväl studerande inom gymnasieskolan som studerande i högskolan.Dessa förslag bör åtföljas av kostnadsberäkningar. Jag avser alt därefteråterkomma till regeringen med förslag om ytterligare riktlinjer förutredningsarbetet. Utredningens arbete beräknas pågå . Styrelsen (U 1975:17) för sekretariatet förframtidsstudier Tillkallade enligt regeringens bemyndigande den 16 oktober1975 med uppgifl att leda verksamheten på framtidssludieområdel (se Post- ochInrikes tidn. Ordförande: , Inga M., statssekreterare, led. Ledamöter: , led. av , C. GunnarW., professor , R. , förste byråsekreterare, led. avriksdagen Ingelstam, , bitr. professor , Per J.,apparatskötare, led. av , S. ., led. Experter: , K. ., departementssekreterareEsping, Hans G., revisionsdirektör , , redaktör , ,pol. , , avdelm'ngsdireklör (fr.o.m. den 30 oktober1975) Sohlman, , departementsråd , , professor Huvudsekreterare: , , bitr. Lokal: 8. Postadress: Fack, 103lOStockholm, tel. /763 1000 (växel), 763 37 62 (Ingelstam), 763 37 64(), 763 37 65 (kansli) Direktiv (anförande av statsrådet lill protokollvid regeringssammaniräde ): Arbelsgrupppen för framtidsforskning avlämnade i augusii1972 belänkandet (SOU 1972:59) Alt välja framtid ell underlag för diskussionoch överväganden om framtidsstudier i . Betänkandet ger en överblicköver framtidsstudieområdet och anger vissa allmänna utgångspunkter för detfortsatta arbetet inom framtidsstudieområdet. Enligt arbetsgruppens meningborde del inrättas etl tillfälligt sekretariat med uppgift bl. a. all pågrundval av arbetsgruppens betänkande och remissvaren över det dra upprikllinjer för den fortsatta verksamheten inom detta område. fick jag Kungl. Maj:ts bemyndigandeatt tiUkalla en sakkunnig med uppgifl alt föra utredningsarbetet påframtidsstudieområdet vidare på grundval av bl. a. remissvaren överarbetsgruppens betänkande. Till sin hjälp fick den sakkunnige etl antalexperter. Den sakkunnige och experterna utgör sekretariatet förframtidsstudier. Sekretariatet är i formellt avseende en kommitté för vilkenstatsrådsberedningen är huvudman. Sekretariatet har sammanställt remissvarenoch genom kontakter av olika slag bl. a. genom anordnandet av symposier ytterligare belyst och preciserat framtidsstudiernas innehåll och organisation. Såväl utfallet av remissbehandlingen som de diskussionersom därefier har förts har visat på behovet av långsikliga studier. Som jagframhöll i prop. 1974:1 (bil. 4, s. 53 och 54) var det inte möjligt atl på delunderiag som stod till buds la definitiv ställning till frågan i vilka formerdessa studier borde bedrivas. Etl sådant ställningstagande borde, anförde jag,bygga på U:59 Skr1975/76:103 368 erfarenheterna från ett begränsat antal konkreta projektinom framtidsstudieområdet. Medf ramtidsstudiesekrelariatel som samordnandeorgan föreslog jag därför att medel skulle anvisas för detta ändamål. Jagerinrade om att arbetsgruppen i sitt betänkande hade pekat på behovetav särskilt stöd lill långsiktsmotiverad forskning. Även delta behov borde nutiUgodoses. Föv de angivna ändamålen föreslog jag att sammanlagt 4 milj. kr.skulle anvisas. Av dessa beräknades 2 milj. för projektverksamheten och 2milj. för stöd åt den långsiktsmoliverade grundforskningen. Vid sin behandling av propositionen i denna deltillstyrkte utbildningsutskottet att för /75 4 milj. kr.anvisades för de ändamål jag hade angett. Med stöd av Kungl. Maj:lsbemyndigande tillkallade jag sex medlemmar att ingå i en lillsekretariatet för framtidsstudier knuten referensgrupp för kontakt och informationrörande projektverksamheten. Vidare tillkallades särskUda sakkunniga för all i samarbete med forskningsråden fördela stödet lill den långsiktsmotiveradegrundforskningen. I samband med sin behandling av motioner i ämnet uttaladeutbildningsutskottet (UbU 1974:37) alt frågan om de statliga insatserna förforskning och utvecklingsarbete liksom frågan om ett långsiktigtforskningspolitiskt handlingsprogram borde bli föremål för en bedömning iforskningsrådsulredningen eller i annan ordning. Utskottet fann all skäl taladeför att även frågan om framtidsstudier innefattades i detla utredningsarbete.Riksdagen följde utskottet (rskr 1974:337). Med utnyttjande av de medel som har ställt tillförfogande har sekretariatet för framtidsstudier startat tre projekt inomfram-tidsstudieområdel. Projekten har getts rubrikerna Arbetslivet i framliden.Resurser och råvaror saml internationella villkor. I detta sammanhang vill jag erinra om all regeringen den10 i tilläggsdirektiv tiU forskningsrådsutredningen (U 1972:02) gettuiredningen i uppdrag atl bl. "överväga frågor rörande organisatoriskform för framtidsstudier samt frågor rörande s. k. teknikvärdering". 1975:1 (bil. 4, s. 21-22) föreslogs all anslagettiU projektverksamheten och till den långsiktmoliverade forskningen /76 skulle föras upp med oförändrat belopp. I sitt belänkande med anledning av sistnämnda propositionlillslyrkle utbildningsutskottet (UbU 1975:18) bifall till förslagel i propositionen.I anslutning lill av proposilionen föranledda motioner (1975:1347, 1428 och1432) anförde utskottet dessutom följande. Enligt utskottets mening borde iavvaktan på forskningsrådsutredningens förslag och statsmakternasställningslagande till dem den lill sekretariatet för framtidsstudier knutnareferensgruppen ombildas lill en styrelse för sekretariatet. Härigenom kunde,framhöll utskottet, garantier skapas för atl framtidsstudierna bedrivs i formersom tillförsäkrar hög grad av oberoende och ges en så bred värderingsmässiggrund som möjligt. För alt uppnå delta var del enligt utskottet nödvändigt atlredan nu ge sekretariatet för framtidsstudier en från statsrådsberedningenfrislående ställning. Utskottet hemställde att som sin mening skullege regeringen tiU känna vad utskottet sålunda hade anfört i de organisatoriskafrågorna. Vad utskottet hade föreslagit godtogs av (rskr1975:235). Med anledning av ställningslagande bör vissaförändringar göras i den nuvarande, provisoriska framtidssludieorganisationen.Den hittillsvarande referensgruppen bör upplösas. I stället bör särskildasakkunniga tillkallas med uppgift alt leda verksamheten på framlids- 369 Kommittéer: U:61 Jag har därvid förutsatt atl denprojektverksamhet som redan har inletts inle ändras vare sig lill inriktningeller innehåll. Mol bakgrund av alt frågan om framlidsstudiernas definitivaorganisation övervägs av forskningsrådsulredningen bör arbetet t. v. formelltbedrivas i kommittéform. I sak kommer kommittén atl fungera som en styrelse förf ramtidssludieverksamhelen i enlighet med intentioner. Denverksamhet för vilken de sakkunniga sålunda kommer atl ansvara kräver betydandesekrelarialsresurser. Dessa bör tillföras de sakkunniga genom alt det nuvarandesekretariatet för framtidsstudier förs över till kommittén och får fungera somdess sekretariat. Framlidsstudieverksamhelen bör fortsättningsvis bedrivasmed i stället för statsrådsberedningen som huvudman. Jag vill avslutningsvis framhålla att samarbetskommitténför långsiktsmotiverad forskning inte berörs av mina förslag i detlasammanhang. Sakkunniga (U 1975:18) för översyn av formerna förförvaltningen av Svenskhemmet Tillkallade enligt regeringens bemyndigande den 23 oktober1975 med uppgift att se över formerna för förvaltningen av SvenskhemmetVoksenåsen: Ordförande: , C. G. , departementsråd Ledamöter: , departementssekreterare ,, departementssekreterare Sekreterare: , ., kanslisekreterare Lokal: , 1, Fack, 10310 , tel. /763 18 50 (sekreteraren) Särskilda direktiv har ej meddelats. Utredningen (U 1975:19) om vissa folkbildningsfrågorm. Tillkallade etUigl regeringens bemyndigande den 30 oktober1975 för atl utreda vissa folkbildningsfrågor m. m. (se Post- och Inrikes tidn.den 29 november 1975): Ordförande: , ., universitetslektor, led.av 24 1975/76. U:61 Skr 1975/76:103 370 , B. , avdelningsordförande, led. av Edelholm, OlofGunnar (), studierektor , (),sludiekonsulent , S. G. , adjunkt, led. G., reaktor, led. av , K. , förbundsordförandeKarlsson, K. , folkhögskolereklor, led. av Mundebo, K. ,förbundssekreterare , Hans B., rektor, led. Lokal:Utbildningsdepartementet, I, Fack, 103 10 , tel. växel08/763 10 00 Direktiv(anförande av slalsrådel till protokoll vid regeringssammanträde den30 ): 1975:9 om reformering av högskoleutbildningen (prop. s. 447, UbU 1975:17,rskr 1975:179) ainmälde jag atl jag avsåg alt föreslå regeringen all tillkallaen utredning rörande kompetensfördelningen mellan det offentligaulbUdningsväsendet och studieförbunden. 1975:23 om vidgadvuxenutbildning saml studiestöd lill vuxna m. m. anmälde jag alt en översynborde göras dels av gränsdragningen mellan folkbildningsarbete och annanvuxenutbildning, dels av formerna för stödet lill studiecirkelverksamheten(prop. s. 174 och 175). (UbU 1975:16 s. 6, II och 12,rskr 1975:177) hade ingen erinran mol vad jag hade anfört om behovel avöversyn. Enligl borde uiredningen bl. a. få i uppdrag alt definieravad som skall anses vara cirkelstudier och behandla grunderna för glesbygdsstöd,insatser för atl underlätta för handikappade atl delta i cirkelstudier ochbidrag till kosinader för barntiUsyn vid föräldrarnas cirkelstudier. Särskilda sakkunniga börnu tillkallas för alt utreda de frågor som jag har angett. I del följandekommer jag att närmare gå in på några av de problem som de sakkunniga bör laupp. Frågor som gäller folkhögskolan behandlas av folkhögskoleutredningen (U1972:08) och bör därför inle las upp av de sakkunniga. 1.1Nuvarande mål och riktlinjer Studieförbundenväxte fram i början av 1900-lalet inom , arbetarrörelsen ochjordbrukarrörelsen. Under 1930-och 1940-talen tiUkom studieförbund också förandra folkrörelser, t. ex. de religiösa folkrörelserna, tjänstemännens fackligaorganisationer och vissa politiska partier. skiljer sig frånövriga studieförbund genom sin anknytning till universiteten. F. n. finns 10studieförbund som får statsbidrag för sin verksamhet. 1963:36 angående ökat slöd till föreläsnings- och studiecirkel verksamhetm. m., som legat till grund för nuvarande statsbidragsbestämmelser, redovisadesfolkbildningsarbetets mål och uppgifter. Chefen för dåvarandeecklesiastikdepartementet betonade bl. 371 Konunittéer: U:61 värdetav alt studieförbunden har en stark folkrörelseförankring (s. 7):' 'Om det friaoch frivilliga folkbildningsarbetet är en avgörande förutsättning för atlfolkrörelserna skall kunna fungera som demokratins speciella opinionsförmedlareoch debattforum, kan folkrörelsernas idéer, mål och uppgifter å andra sidansägas spela en betydelsefull roll som stimulerande och sammanhållande faktorför bildningsarbelel." Om studieförbundens förhållande till folkrörelsernaframhöll han också atl lill de gemensamma principerna för alltfolkbildningsarbete hör "friheten och rätlen alt kritisera och ifrågasättaidéer och värderingar oavsett varifrån de kommer. Den omständigheten attfolkrörelsernas idéer och mål betyder myckel som stimulans för folkbildningsarbetetbetyder alltså inte atl de betraktas som sakrosankla. För våra möjligheter attbevara och utveckla demokratin är det ytterst väsenlligl atl del inomfolkrörelser och folkbildningsarbete skapas förutsättningar för elt fritt ochförutsättningslöst meningsutbyte med omutlig respekt för fakta och en ärligvilja till allsidig belysning.'' 1963:36 framhöllsockså principen om att folkbildningsarbetet skall vara "fritt ochfrivilligt". Med detta avsågs alt "folkbildningsarbetet skall varahelt oberoende av direktiv från stat och kommun, organisationer och enskilda,och atl del fritt skaU kunna utvecklas och anpassas efter behov ochförutsällningar hos de människor det vänder sig lill." (s. 9) Det fanns enpå samma gång pedagogisk och demokratisk motivering för delta. Genom attfolkbildningsarbetet var oberoende av fastställda kursplaner kunde del smidigtanpassas lill deltagarnas intressen, önskemål och behov. Genom att deltagarnakunde påverka studiernas inriktning och arbetsformer stärktes deras motivationoch arbetet blev i sig självt en övning i praktisk demokrati "därdellagarna får la initiativ, gemensamt med sina kamrater ta ansvar och fattabeslut och också lära sig all tolerera och visa förståelse för andras behov,förutsättningar och egenart." (SU 1963:74, s. 1, rskr 1963:10) hade ingen erinran mot vad departementschefenhade anfört om folkbildningsarbetets anknytning lill folkrörelserna, principenom folkbildningsarbetets frihet och frivillighet m. m. I senare beslut av statsmakternaom kulturpolitik och vuxenutbildning har folkbildningsarbetets roll betonats,bl. a. när det gäller att nå eftersatta grupper och bidra lill ekonomisk,social och kulturell jämlikhet. 1974:28 om den statiiga kulturpolitiken(s. 291-300, KrU 1974:15, rskr 1974:240) betonades bl. a. alt insalser för atlöka människors möjlighet till egen kulturell aktivitet bör ges en framträdanderoll i den framlida kulturpolitiken. Vidare framhölls att insalser föreftersatta grupper och i kulturfattiga miljöer bör prioriteras. Organisationer ochföreningar som har kontakt med och erfarenhet av verksamhet bland kulturellteftersatta grupper måsle ha en central roll i detta arbete. Äv stor betydelseär alt organisationerna får möjlighet alt arbeta utifrån sin idémässiga särart. I den förut nämndapropositionen om vidgad vuxenutbildning samt studiestöd till vuxna betonassärskilt vuxenutbildningens roll för människors möjligheter alt själva påverkasina levnadsvillkor. Det reformarbete som genomförts och förbereds inomarbetslivets område kan antas leda till ökad motivation hos arbetstagarna atttillägna sig de nödvändiga kunskaperna för att kunna utnyttja sina nyarättigheter. Del bör vara naturligt för vuxenutbildningen alt stå till tjänstmed de kunskaper som fordras. Den uppsökande verksamhet som kommittén för försöksverksamhetmed vuxenutbildning (FÖVUX) bedrivit har, liksom U:61 Skr 1975/76:103 372 tidigare erfarenheter, visat alt studiecirkeln är enmyckel lämplig studieform för vuxna som har liten eller ingen sludievana.Folkbildningsorganisalionernas förmåga alt föra in aktuella och viktiga frågori studieverksamheten saml deras nära kontakter med bl. a. de storalöntagarorganisationerna gör dem väl ägnade atl föra ul utbildningen till degrupper som vanligen inle söker sig till utbildning. Samhällets stöd tillfolkbildningsorganisalionerna bör ges en sådan form atl del främjar delfolkbildningsarbete som vänder sig till ulbildningsmässigl och kulturellteftersatta grupper som folkbildningens frihet och studieförbundensfolkrörelsekaraklär bevaras (Prop. 1975:23, s. 171, 181 och 182, UbU 1975:16,rskr 1975:177). Studieförbunden har, bl. a. genom sitt sätt alt arbeta,stor räckvidd och genomslagskraft. Studie- och kulturaktiviteter somstudieförbunden svarar för kan, bl. a. genom studieförbundens förankring ifolkrörelser, snabbi nå ut i nya miljöer, t. ex. nybyggda bostadsområden,arbetsplatser och vårdinstitutioner. Studieförbunden kan också snabbi ochokonventionellt fånga upp och möta nya behov av utbildningsinsatser ochkulturell aktivitet. Detla är betydelsefullt i med snabba förändringarsom bl. a. medför nya ulbildnignsbehov hos enskilda eller grupper av människor.Del är också viktigt för samhället all studieförbunden har funnit det förenligtmed sina uppgifier alt medverka i allmän orientering och information av olikaslag för atl nå många människor med ny kunskap. Studieförbunden kan vidare i sin verksamhet förena studieroch andra kulturaktiviteter med ideellt organisationsarbete och underlättardärmed alt studie- och kulturarbetet leder fram lill aktiv handling för atlpåverka olika förhållanden i samhället. Folkbildningsarbetet är avgörande för folkrörelsernasmöjligheter atl väcka opinion och påverka utvecklingen. Från demokratisksynpunkl är det därför väsentligt atl det finns studieförbund med olikaideologisk förankring. De kan medverka lill alt ge grupper som inle hartillgång lill massmedier eller andra uttrycksmedel möjligheter att föra framåsikter och erfarenheler. Denverksamhet som studieförbunden bedriver är av slor betydelse i arbetet med attförverkliga de kulturpoliliska målen. I studieförbunden ges många människortillfällen till egen skapande verksamhet. Här finns möjligheter att utvecklaoch förnya de konstnärliga uttrycksmedlen och atl utvidga derasanvändningsområde. Kontaktema mellan studieförbundens kulturverksamhet ochderas skolning av medlemmar i organisationer ger förutsättningar för enintressant och ömsesidigt utvecklande samverkan mellan olika slag avverksamhet. I en sådan samverkan är del möjligl all använda de konstnärligauttrycksformerna som hjälpmedel för alt förtydliga och nyansera problemområdenai studierna. Studiecirkeln dominerar sorn arbetsform i studieförbundensverksamhet. Atl studiecirkeln spelar en myckel stor roll visas bl. a. av altantalet studietimmar och deltagare har ökat starkt . Mellan enoch en och en halv miljon människor beräknas delta i studiecirklar varje år.Eftersom samma person ofla deltar i flera cirklar är antalet deltagarebetydligt högre. /75 utgjorde dellagarna ca 2,6 miljoner.Antalet statsbidragsberättigade studietimmar (inkl. svenska för invandrare) varca 8 miljoner. Omfattningen beror bl. a. på alt studiecirkeln är lätt altorganisera genom atl deltagarna har stor frihet atl bestämma arbetsformerna och formella kompetenskrav inle ställs påledarna i allmänna studiecirklar. Studiecirkeln är inle heller bunden till entraditionell ämnesindelning. Därigenom kan problem som anknyter till mångaområden las upp inom cirkelns ram. Studiecirkeln ger alltså studieförbundenstor räckvidd och genomslagskrafl, men även andra verksamhetsformer, t. ex.kulturarrangemang, utgör en viktig del i deras arbete. En utgångspunkt för de sakkunnigas arbete bör vara att demål som utgör grund för statsbidrag till folkbildningsarbetet fortfarande skallgälla. Folkbildningsarbetet bör alltså också i framliden behålla sin särart ochsin folkrörelseförankring och inle utvecklas i former som närmar sig delallmänna skolväsendel eller på annal sätt inslilulionaliseras. De sakkunnigabör dock pröva om målen i vissa fall bör preciseras eller på elt tydligare sällkomma tiU ullryck i förordningar och anvisningar. Delta bör ske medutgångspunkt i de mål för vuxenutbildningen och kulturpolitiken som harfastställts . De sakkunniga bör överväga vilka krav som bör ställas påett del skall kunna få statsbidrag. 1 delta sammanhangbör de också pröva om annan organisation än studieföbund skall kunna fåstatsbidrag för studiecirkel. De sakkunniga bör vidare överväga innebörden avkravet på objeklivUet och allsidighel och hur delta skall uttryckas. De börsärskilt uppmärksamma avvägningen mellan å ena sidan detla krav och å andrasidan behovel av atl sludiecirkelverksamheten kan präglas av den ideologi somstudieförbundens medlemsorganisationer ansluter sig till och all vissastudieförbund med hänsyn tUl sin förankring bör kunna rikta verksamheten tillspeciella målgrupper. Även formuleringen av det viUkor för folkbildningsarbetetsom avses med uttrycket "fritt och frivilligt" bör prövas av desakkunniga. De bör vidare analysera om vissa uppgifier som studieförbunden harfåtl , t. ex. undervisning för invandrare i svenska,utbildningsverksamhet som stimulerats av Arbetarskyddsfonden m. m., kommer ikonflikt med denna princip. En ulgångspunkt för arbetet med gränsdragnings- ochslatsbidragsfrågor bör också vara att studieförbundens folkrörelseanknulnaverksamhet skall prioriteras. Statsbidraget tiU studiecirklar bör endasi fåanvändas i enlighet med målen för folkbildningsarbetet och inte t. ex. utnyttjasför kommersiellt inriktad verksamhet. 2 Gränsdragningsfrågor 2.1 Gällande bestämmelser åt vuxna (SVUX) redovisade ibetänkandet (SOU 1975:59) Utbildning för vuxna vissa gränsdragningsproblem inomvuxenutbildningen och gav en översikt över utvecklingen I%3 och framåt(s. 69-81). Gällande bestämmelser om gränsdragning mellan statsbidragsberättigadstudiecirkelverksamhel och annan verksamhet framgår bl. a. av förordningen(1963:463, omtryckl senast 1974:455, ändrad senast 1975:889) om statsbidragtill det fria och frivilliga folkbildningsarbetet (folkbildningsförordningen)och () anvisningar liU den (se 1975/76, del 2). SÖ:s anvisningar bygger framför allt på deriktUnjer som ges i prop. 1963:36, i prop. 1967:85 (s. 91 och 92, SU 1%7:I17,s. 18 och 19, rskr 1967: 277) och, genom beslut av Kungl. Maj:t , i en departements- U:61 Skr 1975/76:103 374 promemoria (U 1970:6) Elidragsvillkor och avgränsningsfrågori sludiecirkelverksamheten. De sakkunniga bör undersöka hur dessa riktiinjerhar tolkats och tillämpats i praktiken och med utgångspunkt i målen förfolkbildningsarbetet pröva om de bör förändras eller förtydligas. Jag kommer idel följande alt ta upp några av de viktigaste gränsdragningsproblemen. 2.2 Folkbildning arbetsmarknadsutbildning, kommunalvuxenutbildning Under de senasie årtiondena har andra former avvuxenutbildning vuxit fram vid sidan av folkbildningsarbetet inom folkhögskoloroch studieförbund. Den kommunala vuxenutbildningen skall bl. a. rikta sig lillmänniskor med kort utbildning (se bl. a. prop. 1971:37, UbU 1971:13, rskr1971:170) och liksom och gymnasieskolan sträva efler att utvecklademokratiska och aktiverande studieformer. I den särskilda utbildningen inomarbetsmarknadsutbildningens ram har stegvis ett allt slörre inslag av allmännaämnen införts för dem som har kort grundutbildning. Många elever studerar ocksåinom ramen för arbetsmarknadsutbildningen vid den kommunala vuxenutbildningen.De särskilda kurserna inom arbetsmarknadsutbildningen (AMU-kurser) och denkommunala vuxenutbildningen skiljer sig från folkbildningsarbetet bl. a. genomatt de i regel är arbetsmarknads- och kompetensinriktade och genom all läroplaner,behörighetskrav för lärare m. m. fastställs centralt. Del finns behov av altdels få en klarare gräns meUan framför aUt studieförbundens verksamhet ochkommunal vuxenutbildning, dels finna former för samverkan på villkor som bådaparter kan godta. Bestämmelser om vuxenutbildning finns iförordningen (1971:424, ändrad senast 1975:362) om och statligvuxenutbildning. (Övriga bestämmelser om vuxenutbildning, sestatsliggaren 1975/76 för s. 297 och 298). Genomregeringens beslut har SÖ bl. a. fått i uppdrag att föreden inkomma rned förslag till enhetliga bestämmelser församtliga kurser inom vuxenutbildning. Enligt gällande bestämmelser skall den kommunalavuxenutbildningen endast anordna utbildning enligt läroplanerna förgrundskolans högstadium och gymnasieskolan. Dessutom får s. k. särskildyrkesinriktad utbildning anordnas. Många kurser som anordnas enliglläroplanerna, t. ex. i hemtekniska ämnen, ligger nära studieförbundensverksamhet. De sakkunniga bör studera förhållandena i olika kommuner och kommamed förslag om nya gränsdragningsregler. Inom SÖ pågår f. n. ett arbete med att ersätta densärskilda yrkesinriktade utbildningen inom den kommunala vuxenutbildningen medkurser som är anpassade till gymnasieskolans yrkesinriktade linjer ochlinjeanknutna specialkurser. 1 detta arbete eftersträvas en flexibel utformningav kursplanerna så atl utbildningen kan ske i etapper och anpassas till vuxnasforlbUdningsbehov.