prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Medhänsyn tUl den brist på extern balans som kännetecknade den svenska ekonominunder 1975 och till den förutsedda försvagningen av tjänste- och transfereringsbalansenhar den externa balansens utveckling tillmätts stor betydelse ilångtidsutredningens awägningsdiskussioner. En utgångspunkt i samtligaaltemativ är att jämvikt i bytesbalansen skall vara uppnådd 1980. Iavstämningen av långtidsutredning beräknades att "stmktureU"balans i stort sett har uppnåtts 1972. goda export-konjunktur innebaren förstärkning av nettoställnuigen gentemot utlandet. De prishöjningar påråvaror och framför allt olja som genomfördes och 1974 medförde emellertiden drastisk omsvängning. registrerades ett underskott i bytesbalansen somnu uppskattas till dryga . Effektema av denna terms-of-tradeförsämring består också 1975 och troligen . 1975 förvärrasbytesbalanssituationen ytterligare genom den konjunkturmässigt betingadekraftiga minskningen av vår export. Underskottet på bytesbalansen 1975 beräknadesav utredningen tiU 8 å . Utredningenanför att man för överskådlig framtid måste räkna med ett strukturelltunderskott i transfereringsbalansen. Främst beror detta på att u-landsbiståndet(inkl. biståndskrediter) bokförs här. För denna post har antagits att man under1975 uppnådde det s. k. 1-procentsmålet, dvs. att anslagen tUl u-landsbistånduppgick till av bruttonationalprodukten i löpande marknadspriser. Det harvidare antagits att målet kommer att ligga fast under prognosperioden.Utbetalningarna för u-landsbistånd skulle komma att uppgå till drygt 4miljarder kr. Postenräntor blir av särskUd betydelse beroende på att våranuvarande bytesbalansunderskott leder tiU en betydande upplåning i utlandet.Även om vi skuUe uppnå jämvikt i bytesbalansen 1980 kommer vi givetvis att habetydande räntekostnader för de lån som tagits upp fram tUl detta år. Dessa harberäknats uppgå till ca 2 500 milj. kr. En summering av ovan nämnda ochövriga transfereringsposter ger vid handen att det negativatransfereringsnettöt skulle öka från ca 3 200 milj. kr. 1975 till inemot 8 000mUj. Någon nettoamortering av den utländska skuldsättningen före 1980ingår inte i LU:s kalkyler. Tjänstenettotbestäms huvudsakligen av sjöfartsnettot och resenettot. Sjöfartsnettot antasinte stiga mycket nivå fram tUl 1980. Trots att skUlnader ikostnadsnivån meUan och turistländema tordekomma att reduceras ytterligare måste man räkna med attresenettots underskott kommer att fortsätta att öka. En ytterligare försämrmgfrån . 1975 till 3,5 miljarder förefaUer trolig. Totaltskulle tjänstenettots underskott öka från . 1975 tUl 3,7miljarder . Denutveckling för tranfereringar och tjänster som skisserats stäUer självfallet storakrav på handelsbalansen om bytesbalansjämvikten skall återställas. Utredningensberäkningar sammanfattas i följande tablå. Milj.kr., löpande priser Alt.I Alt. II Alt. III Handelsbalans -2 344 +13 000 +11950 +11950 Tjänstenetto +376 -5 350 -3 650 -3 550 Transfereringar -2 210 -7 900 -7 900 -7 900 Bytesbalansen -4 178 . (-250) (+400) (+500) Importenav varor och tjänster har liksom under förstahälften av ökat i stort sett dubbelt så snabbt sombruttonationalprodukten. Hur importen av varor och tjänster kommer att öka19751980 blir beroende av vilket av utredningens huvudalternativ som närmastkommer att förverkligas. En fortsatt hög importelas-ticitet med avseende på BNPförutsätts dock i alla altemativ. Totalt sett beräknas importvolymen 19751980öka i alternativ IV och ialtemativ I. Exportenav varor och tjänstei: måste fortsätta att öka förhållandevis kraftigt19751980 för att täcka den antydda importutvecklingeh jämte underskotten påtransfererings- och tjänstebalanserna. Särskilt stora exportkrav riktas motgruvindustrin, skogsindustrierna, kemisk industri, järn-, stål- och metallverksamt verkstadsindustri. Varvsexporten väntas däremot sjunka underprognosperioden. har i en särskild studie beräknattUlväxten i de svenska exportmarknaderna . Det framgår där attdessa sannolikt kommer att växa med 19751980. Detta skuUeinnebära att långtidsutredningens alternativ I ställer krav på en viss ökningav de svenska marknadsanddama medan övriga alternativ skulle innebära ungefäroförändrade marknadsandelar. Det av utredningen beräknade underskottet i bytesbalansen 1975 på ca 9miljarder kr. har i senare beräkningar uppskattats tUl drygt 6 miljarder kr.Denna överskattning av bytesbalansunderskottet med 2 a . harpåpekats av flera remissinstanser, bl. a. riksbanksfullmäktige som konstateraratt förändringen främst 3Riksdagen 1975/76.1 saml. 1975/76:150 34 berorpå att varubalansen utvecklats betydligt gynnsammare än väntat. Mot denbakgranden anser riksbanksfullmäktige att utredningens uppskattning av detstrukturella underskottet är något för pessimistisk. LO och TCO StäUer sigtveksamma tUl utredningens analys och förklaring av bytesbalanssituationen1975. Terms-of-trade-försämringen genom oljeprishöjnuigen har tiUmätts alltförstor betydelse. I stället är det transfereruigamas och tjänstenettotsföratsedda utveckling som utgör problemet. LO anser atteffekterna på bytesba-. lansen av de ökade kostnadema för olja har kompenseratsav höjda priser för de råvaror exporterar. Terms-of-trade för varorskulle med andra ord vara i stort sett oförändrade 1975.Även om varaktigheten i prisstegringen på de svenska råvarorna inte ärgaranterad på samma sätt som för oljeprodukterna är det osannolikt att deskulle falla tUlbaka under en kommande konjunkturuppgång. Slutiigenanser såväl LO som TCO i motsats tUl utredningen att bytesbalansunderskottet iutgångsläget mycket väl kan vara konjukturbe-tingat. För första halvåret 1974förelåg alltjämt en betydande arbetslöshet och redan under det andra föllproduktionen tUlbaka på gmnd av vikande internationeU efterfrågan. Det finnsmed andra ord enligt LO:s och TCO:s uppfattning knappast några klaraindikationer på att ett strukturellt underskott i bytesbalansen förelegat fördetta år. SIDA anser att u-landsbiståndets valutaanspråk haröverdrivits. Biståndets belastning på bytesbalansen blir omotiverat stort omman räknar biståndets bruttoanspråk av valuta. Ett flertal undersöknmgar visaratt nettoanspråket av valuta överslagsmäs-sigt kan beräknas uppgå till ca 40 %av biståndsanslaget. De verkUga valutaanspråken bestäms av benägenheten hosmottagarländerna och de internationella organisationerna att göra upphandlingari , vambiståndets andel av biståndet samt inte minst konjunkturläget iSverige. Således bör beräkningen av biståndets belastning enligt SIDA reducerasmed drygt hälften, vilket innebär att transfereringsunderskottet minskas mednästan . SACOISRpåpekar att exportanspråken blir lägre om man förlänger anpassningstiden föratt nå extern balans till 1985. VisserUgen skulle då räntebördan 1980 bli större än i utredningens kalkyler men det förefaller pessimistiskt att utgåfrån att ökningen skulle väsentiigt försämra vår kreditvärdighet. /SRpåpekar dessutom att utredningens antagande om att utiandsskulden skallförräntas till innebär en historiskt sett mycket hög realavkastning förlångivama speciellt med tanke på den intemationella prisstegringstakt somantagits. LOdelar utredningens bedömning att ett växande underskott är att vänta förtjänste- och transfereringsnettona även om räntenettot kanske inte blir fuHt såoförmånligt som utredningen tänkt sig. Ifråga om sjöfartsnettots utveckling konstaterar att ut redningens relativt pessimistiska uppfattning får anses vara välgrundad och realistisk. Exportutvecklingen.Av de remissinstanser som tar upp frågan om exportkravet instämmer de flesta iatt de nödvändiga exportökningarna bör bli av den storleksordning somutrednuigen anger. EnUgt LO finns således goda skäl för utredningensrekommendation att exportkapaciteten bör byggas ut så att långsiktig balans iutrikestransaktionema skall kunna vidmakthållas . Riksbanksfullmäktigeanser ett antagande om möjligheter att realisera en exportökning med 7,28,8 %per år alltför optimistiskt. Både med hänsyn till riskerna för en relativtlångsam expansion av exportmarknaderna och med hänsyn till svensk industrismöjligheter att i ett sannolikt skärpt konkurrensläge bibehålla eller öka sinamarknadsandelar föreligger det, enligt fullmäktige, risk för att den faktiskaexporttillväxten kan komma att ligga under det exportkrav sombytesbalansmålsättningen ställer. , , och Försäkringsbolagens riksförbundpåpekar de risker för en utomordentligt hård konkurrens som svenska produkterkan komma att möta på de internationeUa marknadema. Enligt Bankföreningenkräver de uppsatta exportmålen att exportkreditgivningen ökar, både totalt ochi form av större enskilda belopp. Det är därför synnerligen viktigt att ävenfinansieringen av exporten prioriteras så att den inte vid en penningpolitiskåtstramning reduceras och hämmar den önskade exportutvecklingen. Långtidsutredningensbedömningar har skett mot bakgrimd av de riktlinjer för jordbrukspolitiken somriksdagen beslutade om 1967. Enligt dessa riktlinjer skall jordbraket åstadkommaen produktion av önskad storlek till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnad. skall de som är sysselsatta inom jordbruket få del av denaUmänna standardstegringen. ÅtskUUga frågor på jordbmkspolitikens områdediskuteras f. n. inom 1972 års jordbmksutredning. Det gäller t. ex.produktionsmålsättning, rationaliseringspolitik och jordbraksstödets tekniskaut-formnuig. Jordbmksutrednuigens förslag kan leda tUl ändrade förutsättningarför jordbmkets utveckling. Materialför en bedömning av jordbrukets utveckling har förlångtidsutredningens räkning sammanställts av jordbruksdepartementet.Framtidsbedömningarna styrs dels av antaganden >Ds Jo 1975:3 "Jordbmk, trädgårdsodling och fiske". 1975/76:150 36 omåkerarealens och mjölkproduktionens utveckling, dels av antaganden omavkastningen inom vegetabilie- och animalieproduktionen. Vad gälleråkerarealen beräknas denna fortsätta att minska, men i klart långsammare taktän . 1980 väntas den komma att uppgå tUl 2,9 mUj. hektar mot 3milj. Förskjutningen mot större brukningsenheter väntas fortsättaunder . Totalt väntas antalet brukningsenheter vara 110 000 år1980 mot ca 140 1973 och mer än 230 000 år-1961. Jordbraketsbrattoproduktionsvolym beräknas öka 1975 1980. förutsesendast en obetydlig ökning av inköpen av produktionsmedel och tjänster frånandra sektorer, varför jordbrukets samlade förädlingsvärde väntas öka med 7 %under perioden, dvs. VegetabUieproduktiofien beräknas stigamed 1975 1980. För brödsäden antas arealen bli av i stort sett sammaomfattning som i genomsnitt . Avkastningsökningen perhektar inom vegetabilieproduktionen har antagits bli långsammare än . Detta sammanhänger med en bedömning om atthandelsgödselutnyttjandet inte kommer att öka på samma sätt som . AvvUst är också att växtförädlingsarbetet allt mer inriktas på kvalitativaegenskaper. Animalieproduktionen väntas öka 19751980.Mjölkproduktionen väntas bli av ungefär samma omfattning 1980 som . Medantagande om en fortsatt snabb avkast-ningsöknuig skulle det totala antaletnijölkkor minska till 600 1980. Nötköttsproduktionen 19751980 väntasinnebära en obetydlig nedgång från nuvarande läge. För fläskproduktionenfömtses en fortsatt snabb uppgång om än något långsammare än . Under1960-talet och första har produktivitetsstegringarna ijordbmket varit stora. Den fortsatta ökningen i arbetsproduktiviteten bedömsbli långsammare (). Arbetskraftsvolymen ijordbruket fortsätter att minska, även om minskningstakten torde bli avsevärtlägre än . väntas knappt 120 000 vara sysselsatta inomjordbruket mot 190 1970; Andelen av samtliga förvärvsarbetande som ärsysselsatta med jordbrak skulle därmed uppgå tUl 1980 mot 1970. Investeringsverksamhetenhar varit omfattande , både vad gäller investeringar Iekonomibyggnader och i maskiner och redskap. Fortsatt stora Investeringar framtill 1980 väntas bl. a. för ekonomibyggnader för mjölkproduktion. Däremotväntas en viss nedgång i volym 19751980 för maskinuivesteringama. Likasåminskar beståndet av mjölkkor . De totalabruttoinvesteringarna inom jordbruket väntas därmed minska med per år19751980. har inget att erinra mot utredningens bedömning av utvecklingeninom jordbraket. Lantbruksstyrelsenframhåller inledningsvis att jordbrukspolitik redan nu har tiUförtsvissa nya moment. Sålunda skedde en övergång till meUanprislinje 1973. Vidarehar stöd till begränsat utvecklingsbara företag i norra samt s. k.mjölkstöd införts. Styrelsen har inget att erinra mot långtidsutredningensbeskrivning av den hittiUsvarande utvecklingen mom jordbraket. Man kan också ihuvudsak ansluta sig till framtidsbedömningarna om åkerarealens utveckling,mjölkproduktionens storlek samt antagandena om avkastningen inomvegetabilie-och animalieproduktionen. Styrelsenbetonar emellertid de svårigheter och osäkerheter som är förknippade medframtidsbedömningarna. Den statistik över sysselsättningen inom jordbmket somgrundas på folk- och bostadsräkningens definitioner ger ettotillfredsställande mått på den verkliga arbetsvolymen inom jordbruksnäringen.Detta sammanhänger bl. a. med svårigheten att avgränsa familjejordbrukensarbetsinsatser mellan jord- resp. skogsbruk. Dessutom föreligger stor osäkerhetom redovisningen av det växande antalet deltidslantbmkare. Styrelsen villframhålla betydelsen av att dessa brister i statistiken kan avhjälpas införkommande långtidsutredningar. Ettlångsiktigt bibehållande av den nuvarande mjölkproduktionen torde trots ettminskat antal mjölkkor komma att kräva omfattande investeringar. Enligtlantbruksstyrelsen bör man därför bl.a. mot bakgrund av de ilångtidsutredningen presenterade prognosema över produktion och sysselsättningkurma räkna med en åtminstone oförändrad investeringstakt . ÄvenLRF understryker den osäkerhet som omger de av utredningen redovisade prognoserna.Vidare framhåUer man i likhet med lantbruksstyrelsen att en fortsatt snabbhöjning av arbetsproduktiviteten kräver omfattande investeringar. Även ommekaniseruigen, mätt med antalet traktorer och maskiner, i stort kan ansesavslutad, medför den tekniska utvecklingen att varje traktor och maskin blirstörre och mera komplicerad. De största produktivitetsvinsterna kan väntasuppstå inom nötkötts- och mjölkproduktion. Detta förutsätterstorleksrationaliseringar och investeringar i byggnader och anläggningar.Enligt LRF krävs också garantier för att vid den större driften upprätthålladen erforderliga grovfoderproduktionen, vilket i sin tur fömtsätter möjlighetatt förvärva den erforderliga marken. Man viU mot bakgrund av detta starktbetona att kapitalfrågorna för jordbraket uppmärksammas. För att denproduktivitetsstegring som utredningen räknar med skaU uppnås, är det avstörsta betydelse att jordbrukets långsiktiga kapitalförsörjning tillgodoses. 1975/76:150 38 har tagit del av LRF:s remissyttrande och instämmer idetta. Förbundet fitmer det angeläget att lantbrukets och de mindre ochmedelstora företagens betydelse för sysselsättningen utanför storstadsområdenabeaktas vid utformningen av den ekonomiska politiken. Förbedömningarna av derma sektor har en studie utförts av . Vidarehar material som redovisats av skogsutredning utnyttjats. Dettotala virkesförrådet av rå skog uppgick enligt den senaste upp-skattnmgenimder femårsperioden (msk). Dettaär 40 milj. msk mindre än närmast föregående femårsperiod. Denojämna åldersfördelningen i skogsbeståndet medför att skogstillväxten ärmindre än vad den skuUe vara vid en jämn åldersfördelning. Bristen påmedelålders skog är vidare avgörande för den framtida möjliga awerkningsnivånsläge. Denårliga tillväxten i landets skogar ökade fram t. o. m. De senaste beräkningarna som hänför sig till perioden 19681972 visaremellertid att tillväxten minskat med ca 5 milj. msk. Den totala tUlväxtenuppgick tiU 76 milj. msk . Nedgången i skogstillväxtenförklaras bl. a. av att virkesförrådet minskat genom stora slutavverkningar,att slutavverkningarna gjorts i bestånd med hög tillväxt och att storm ochinsekter skadat skogarna. Skogsindustrinsförbrukning av rundvirke ökade meUan perioderna 19531958 och19691973 medan awerknirigama ökade med . Massaindustrms ökaderåvarubehov kunde till stor del täckas genom minskad förbrukning av ved ochsågverksavfall för uppvärmningsändamål samt av bättre utnyttjande avskogsråvaran. Skogsutredningensundersökningar visar att industrins virkesbehov 1973 svarade mot enbruttoavverkning på 84 milj. msk. I en bedömning angavskogsindustriföretagen ett virkesbehov som svarar mot en brattoavverkning av106 milj. msk. beräknade flera alternativ tUl detta. I ensådan kalkyl beräknades industriutbyggnäden komma att begränsas till de projektsom redan fått utbyggnadstiUstånd. Vidare räknades med enrationaliseringseffekt, dvs. ett bättre utnyttjande av skogsråvaran, på 1 %per år. Bruttoavverkningen skuHe då uppgå till 94 mUj. Ingetav de båda alternativen svarar mot gällande riktlinjer för skogspolitiken. Detlägre avverkningsbehovet skulle enligt skogsutredningen kunna tiUgodoses endasti . har ännu inte redo- visateffektema av ökad virkesproduktion genom gödsling, helträdsut-nyttjande ochandra åtgärder. Uppenbart är emellertid att kraftfulla åtgärder erfordras föratt det antagna virkesbehovet mer långsiktigt skall kunna tiUgodoses. LU utgåremellertid från det alternativ som ger en bruttoawerkning av 94 mUj. msk,vilket får ses som ett maximial-teraativ. ProduktivitetsutveckUngeninom skogsbruket har gått mycket snabbt. räknar med endast enobetydlig avsaktning av produktivitetsökningen 19751980 jämfört med19701975. Flera skäl talar för en viss uppbromsning avproduktivitetsutvecklingen under resten av 1970-talet. Effektema avmekanisering och koncentration kan knappast bli lika kraftiga som . Denya löneformer för skogsbruket om vilka avtal slöts kan komma attpåverka produktivitetsutvecklingen. Det är emellertid också möjligt attkapitalintensUeten kommer att öka i ett försök att höja produktiviteten. Sortimenfsförskjutningarmellan sågtimmer och massaved påverkar också produktivitetsutvecklingen. Totaltsett räknar utredningen med en produktivitetsökning 19751980.Under perioden 19701974 beräknas produktivitetsökningen ha uppgått till 9,8 %per år. Investeringarnai skogsvägar ökade 19701975. För 19751980 förutses ingen ökningdå vägnätet inom stora ddar av landet redan vid början av är välutbyggt. Insatserna av skogsvårdsåtgärder beräknas emellertid komma att ökalika kraftigt 19751980 som 19701975. Skogsbrukets maskininvesteringar somökade 19701975 väntas öka med 19751980. Sysselsättningsvolymenberäknas fortsätta att minska i ganska snabb takt. Antalet utförda arbetstimmarberäknas sjunka med mellan 4,7 och att jämföra 19701975och 1965 1970. Skogsstyrelsenunderstryker liksom utredningen att antagandet om enbruttoavverkning på 94 milj. m%k inte är förenligt med riktlinjerna förden gällande skogspolitiken. skogsutredning har i ett av sinaavverkningsalternativ räknat med en lägre bruttoavverkning (90 milj. msk).Inte heUer denna lägre avverkning kommer emellertid att vara möjlig att uppnåutan ändring av statsmakternas skogspo-Utik. Situationen kunde bli ännu svårareom den nu pågående fysiska riksplaneringen medför att stora arealer avsätts förrekreation och naturvård. Styrelsen har emellertid utgått från attstatsmakternas markanvändningspolitik inte skall leda tillproduktionsförluster för skogsbruket. Styrelsenbetonar vikten av stora insatser för ett förbättrat virkesut-nyttjande inomsåväl skogsbruk som skogsindustri. 1975/76:150 40 nödvändigtmed åtgärder som ökar virkesproduktionen både . Föratt på lång sikt upprätthålla den av långtidsutredningen förutsattaawerkningsnivån krävs att virkesproduktionen ökas till per hektar.Detta är högre än den beräknade tillväxten . Enökiung av den konventionella virkesproduktionen, dvs. virke av samma slag somproduceras , torde enligt domänverket inte vara rimlig på kort sikt. Förbättringari skogsindustrins produktionsprocesser och övergång till nya metoder vidmassaframställning kan dock minska vedförbrukningen per producerad enhet. Nyaråvaror och returpapper kan i ökad utsträckning komma att utnyttjas inomceUulosa- och spånskiveindustrin. Enligt verkets bedömning skulle ett bättreråvarautnyttjande inom industrin tiUsammans med ökat utnyttjande av det virkesom lämnas i skogen kunna medge ett expansionsutrymme motsvarande entillvaratagen vedvolym på 57 milj. m. Import av virkesråvara kan på kort siktbidra tUl virkesförsörjningen. På kan dock dessa möjligheterförsvåras av att de exporterande länderna själva kommer att vUja förädla sinråvara. Domänverketutesluter inte att produktivitetsökningen 19751980 blir väsentligt lägreän'den som LU antagit. Detta sammanhänger bl. a. med att de enskildaavverkningsobjekten kommer att bli mindre, vilket innebär ökad tidsåtgångmellan olika objekt. Vidare kommer strävan att öka virkesproduktionen ochråvaruutnyttjandet samt en intensivare skogsvård att kräva betydande personellaresurser. har beretts tillfälle att till LO yttra sig över långtidsutredningen.Enligt förbundet bör de politiska besluten för skogsnäringens del ständigtinriktas på att ge förutsättningar för en intensifierad primärproduktion uiomskogsbruket. Detta kan åstadkommas dels genom en skärpt skogsvårdslag, delsgenom skilda slag av stimulansåtgärder till skogsbraket. För att förhindrastörningar i råvaruförsörjningen synes det nödvändigt att det kommer tillstånd en övergripande samhällelig styrning av virkesflödet tillförädlingsindustrierna. Ett bättre utnyttjande av fiberråvaran vidavverkningarna är också angeläget. Förbundetbetonar också skogsbrukets roll för sysselsättningen inom skogslänen.Mekaniseringen och rationaliseringen inom skogsnäringen har under de senast 20åren medfört att antalet arbetare i skogen minskat i mycket hög grad. Om manemellertid satsar mera på reproduktionsarbeten och skogsvård kommer detta attfå stor betydelse för sysselsättningen. Dessutom kommer sådana satsningar attge möjligheter till ökade skogsuttag på lång sikt. Iunderlagsmaterialet för utredningens bedömning av utvecklingstendenserna inomindustrin under återstoden av ingår bl. a. en enkätundersökning avca 400 större industriföretag. genomfördes under periodennovember 1974januari 1975. Enligt storföretagens planer skulleproduktionstillväxten bli av samma storleksordning som underbörjan av . De sammanräknade produktionsplanerna innebär en tillväxtpå . Antalet anställda skuUe enligt planerna öka perår, vilket kontrasterar starkt mot utvecklingen under 1960- och 1970-talen.Mätt i antalet arbetade timmar skulle sysselsättningen öka per år.För exporten anger planerna en ökning på . Enkätresultatet antydervidare att investeruigsviljan är större än vid något tidigare enkättillfälle. Enkätresultatenhar endast varit en första utgångspunkt för framtids-bedömningen avindustrisektorn. De mindre företagens utveckling i förhållande tillstorföretagen har särskilt studerats. Hearings med branschorganisationer ochbranschexperter har också genomförts. Motbakgmnd av detta underlagsmaterial har prognoser över produktivitets- ochinvesteringsutvecklingen utarbetats och införts vid kalkylema i LU-modeUen. Utredningenskalkyler av efterfrågan på industrivaror pekar mot ett avsättningsutrymme påden inhemska marknaden med 3,8, 3,1, 2,9 och 19751980 ialternativ I, II, III resp. Om extern balans skallåstadkommas till 1980 krävs att industrivaruexporten ökar ialternativ I, i alternativ II och III samt per åri altemativ IV. Enligt fristående exportbedömningskulle det finnas marknadsmässiga förutsättningar för en ökning avindustrivaraexporten med . Somframgår av nedanstående tablå anger utredningens kalkyler en ökning avindustriproduktionen med 3,7 å 19751980 i de olika alternativen. Årligprocentuell förändring 1975 1980 Alt. I Alt. II Alt. III Alt. ProduktionsvolymProduktion per arbetad timme Antal arbetade timmar -1,4 -2,0 -2,4 Blandindustrins delbranscher beräknas den snabbaste produktionstiUväxten ske inomjäm-, stål- och metallverk, verkstadsindustri och kemisk industri, medan densvagaste produktionsutvecklingen förutses för 1975/76:150 42