prop · FZ03110 · 1975-12-31 00:00:00 — För högskolan bör motsvarande kommitté inrättas medrepresentanter för UHÄ, högskolor, lärar- och elevorganisationer. Dessakommittéer skall enligt kommitténs förslag vara rådgivande till styrelsen ochledningen för verksamheten. De bör höras innan förslag tiU anslagsframställningföreläggs styrelsen och projekt- och målgmppsinriklning inom resp. sektor bördiskuteras inom resp. kommitté. Kommiltén understryker dock alt 1975/76:110 31 kommiltéema i huvudsak skall befalla sig med denövergripande planeringen och inriktningen inom resp. sektor. Ledamötema i derådgivande kommiltéema bör ulses av styrelsen . Utöver de rådgivande kommiltéema och det särskildasamrådsförfarandet föreslår kommiltén att ett särskilt representantskap ellerförvaltningsråd knytes lill styrelsen. 1 delta förvaltningsråd bör ingå 15-25personer, vilka utses av myndigheter, folkrörelser, lärar- ochelevorganisationer m. fl. Uppgiften för förvaltningsrådet, som bör sammanträdaca , är att såsom rådgivande organ för styrelsen vara ettforum för diskussion av övergripande frågor som rör inriktningen avverksamheten och fördelningen i stort mellan olika sektorer. 2.4.4 Vissa juridiska frågor Kommiltén diskuterar vilka konsekvenser förslaget om atlinrätta ell utbUdningsprogramorgan med egen sändningsrätt får för den gällanderadio-lagstiftningen. Enligt kommitténs mening bör inte ett särskilt avtaltecknas mellan staten och ulbildningsprogramorganet. De regler som erfordrasbör i stället tas in i stiftelsens stadgar. Med hänsyn lill anslagsfinansieringen och ändamålet medverksamheten föreslår kommittén alt stiftelsens stadgar fastställs avregeringen. förslag bör stiftelsen få räll atl inom ramen för sitt ändamålavgöra vilka radioprogram som skall förekomma i sändning från sändare här irikel. Med hänsyn lill stiftelsens statliga karaktär bör beslämmelse häromintas i stiftelsens stadgar och inle i ell avtal mellan staten och stiftelsen.Vidare anser kommittén atl sändningsrätlen bör skyddas på liknande säll somSveriges Radios ensamrätt enligl avtalet mellan slalen och bolaget. Delta avtalgäller för en tioårsperiod och kan sägas upp endasl ombolaget bmtit mot avtalet. Ledning för hur frågan skall lösas i förevarandefall kan hämtas från del förslag lill stadgar för stiftelsen somlades fram av radioulredning. Enligl detta förslag skulle stadgarnaför gälla i laget med automatisk förlängning omKungl. Maj:t inle beslöt om ändring. skulle, föreslogulredningen, Kungl. Maj:t få ändra stadgarna i fall del skedde med godkännandeav minst sex ledamöter i stiftelsens styrelse och efter bemyndigande avriksdagen. Kommittén anser atl en liknande konstmktion bör väljas för del nyaulbildningsprogramorganet. Stadgarna föreslås gälla i taget ochföriängas om regeringen inte beslutar om ändring. Regeringen får även undergiltighetstiden meddela 1975/76:110 32 beslutom ändring i fall det godkänns av en kvalificerad majoritet inom stiftelsensstyrelse. Sändningsrätlenkräver prograrnregler av molsvarande slag som ålerfinns i avtalet mellanstaten och . Dessa regler bör i tillämpliga delar också gällasådana program som inte mndradiosänds. I övrigt bör stiftelsens verksamhel gesså fria former som möjligt och inte regleras annat än genom ett begränsat antalallmänna föreskrifter. Det ankommer på stiftelsens styrelse alt genomarbetsordning eller på annal säll utfärda närmare bestämmelserom verksamhetensbedrivande. Denbestämmelse i 6 § i avtalet mellan staten och som föreskriveratt programverksamheten skall bedrivas med beaktande av ljudradions ochtelevisionens cenirala slällning i samhällel har inle införts i stadgarnaeftersom bestämmelsen i 26 § i förslaget lill stadgar för stiftelsen får ansestillgodose de ändamål som avses med avtalets beslämmelse. Samrådetmed berörda myndigheler och organisationer har enligt kommittén grundläggandebetydelse för verksamheten. Det samråd som föreslås ske genomförvaltningsrådet och de rådgivande kommiltéema bör regleras i stadgarna meninle bindas genom detaljerade föreskrifter. Detnu gällande avtalet mellan staten och innebär bl. a. atlSveriges Radio har ensamrätt all bedriva utbildningsverksamhet i mndradion.Avtalet gäller t. o. m. . Om avtalet alltjämt gäller närstiftelsen skall börja sin verksamhet, måste radioprogramverksam-helen inomstiftelsen bedrivas i samverkan med påsätt som gäller för TRU. Programansvaret kommer därmed all åvila SverigesRadio och ej stiftelsen. Beslämmelser om stiftelsens sändningsrätl i fråga omutbildningsprogram i mndradion och riktlinjer för denna verksamhel kan undersådana förhållanden ingå i stadgarna försl sedan nu gällande radioavtal upphörtatt gälla. Kommilténframhåller atl vid utformningen av stadgama ledning främsl har hämtats frånstadgarna för för rikskonserter, avtalet mellan slalenoch m. fl. i dess lydelse från 23 febmari 1972saml del förslag till stadgar för Stiftelsen som lades fram av1960 års radioutredning. Riktlinjerna för radioprogram-verksamheten har, utom26 §, i tillämpliga delar överförts från avtalet mellan staten och SverigesRadio. Kommitténsförslag till stadgar för stiftelsen avslutar denna redogörelse för kommitténs betänkande(s. 45). Utbildningsprogramkan beröras av både radionämndens och läromedelsnämndens granskning. Radionämnden.I radiolagens 7 § stadgas atl granskning av radioprogram som förekommit imndradiosändning görs i radionämnden. För utbildningsprogram gäller sammaregler som för övriga mndradioprogram. 1975/76:110 33 Samtligaprogram som anmäls lill radionämnden granskas. Nämnden kan också själv beslutaom granskning av program. Deninom SÖ inrättade läromedelsnämnden har lill uppgift all granska alt läromedlenär objektiva och atl deras innehåU även i övrigt inle strider mot mål ochriktiinjer i läroplanema. Nämnden skall granska alla centrala läromedel isamhällsorienterande ämnen saml i reUgionskunskap i gmndskolan och i övrigaobUgatoriska skolformer samt i gymnasieskolan, privatskola som avses iprivalskolesladgan saml och slallig VuxenutbUdning. Nämnden kan eflereget initiativ eller efter anmälan från t. ex. enskild person ellerorganisalion granska även cenirala läromedel i andra ämnen än desamhäUsorienterande. mening bör följande gälla i fråga om granskning av läromedel sominnehåUer bild- och ljudprogram: DDen granskning som utförs av radionämnden och läromedelsnämnden avser i bådafallen objektiviteten men utifrån olika utgångspunkter. övervakarall utövar sin ensamrätt opartiskt och sakligt samt i övrigiefter de riktUnjer för programverksamheten som faststäUts i avtalet mellanstaten och . granskning avser humvidaläromedlens innehåll slår i överensslämmelse med läroplanernas mål ochriktiinjer. D Alla utbUdningsprogram som har sänts i etern bör kunna granskasav radionämnden. De eterdislribuerade programmen bör normall uppfyUa kravenenUgt avtalet mellan staten och (enUgt kommitténs förslagbestämmelsema i stadgama för det föreslagna utbUdningsprogramorganet) . Kommitiénanser att del bör ges utrymme för radionämnden all i sin granskning avetersända program också ta hänsyn lill eller beakta atl elt utbildningsprogrami vissa fall kan behöva bedömas även i relation till andra komponenter inomsamma flermediepaket. I första hand bör det vara möjligt för utbUdningsprogrammenatt kunna balansera genom andra etersända program inom sammaprogramserie/projekt. I andra hand bör nämnden kunna beakta den balansering somi vissa fall kan ske genom andra komponenter än program. I båda fallen bör ieller i anslutning lill programmen redovisas på vad säll det enskildaprogrammet står i relation till andra program och annat material. Dessaupplysningar bör bedömas som väsentliga för dem som utnyttjar programmen. Kommitiénföreslår atl 2 § i instmklionen för radionämnden kompletteras med eltförtydligande tillägg med innebörden att nämnden när särskilda skäl föreliggerfår beakta material som ej ingår i sändningen men som lUlhörutbildningsprogrammet. D Kommittén anser att läromedelsnämndens granskning avcentrala läromedel i samhäUsorienterande ämnen, vari ljud- och bildprogramingår, bör omfatta samtiiga komponenter i läromedlet, således även programmen.Läromedelsproducenten ansöker hos 3-Riksdagen 1975/76. delsinformationom att läromedlet ifråga skall godkännas som centralt läromedel. ärendet till läromedelsnämnden förobjektivitetsgranskning, UtbUdningsprogramorganet bör därför svara för attstatens och läromedelsnämnden förses medsamtliga de komponenter som bör bli föremål för obligatorisk granskning. Ljud-och bildprogrammen bör därvid tillhan-dahåUas i bandad form.Ulbildningsprogramorganet avgör självt om programmen skall sändas in för granskningföre eller efter etersändning. Omprogrammen sänds in till förregistrering som centralt läromedel före etersändning är detta därigenom ocksåall betrakta som frivUlig förhandsgranskning som utbUdningsprogramorganet påeget initiativ och i eget intresse hemställer om för att få bedömt omprogrammen är i överensstämmelse med läroplanens mål och riktlinjer och om desåledes kan godkännas för användning som centrala läromedel isamhäUsorienterande ämnen i skoloma. Sådan frivUlig för-handsgranskning innebärinte broll mot radiolagens censurparagraf (§ 8), då ulbildningsprogramorganetsjälvt avgör vUka hänsyn man skall ta till läromedelsnämndens synpunkter påprogrammen innan de sänds i etem. Förslag till granskningsförfarande av utbildningsprogram i radionämndenoch läromedelsnämnden. Etersända program utan kopp- . ling till andra komponenter. b) Icke centralaläromedel Etersända program med kopp ling lill andra komponenter. a) Centrala läromedel b) Icke centrala läromedel Granskning avser programmens överensslämmelse med utbildningsprogramorganelsstadgar (f. n. avtalet mellan staten och ). Kan granskas Kan granskas (jäller program men med beaktande av andra komponenter när särskilda (jäller program men med beaktande av andra komponenler när särskilda Granskningenavser centrala läromedels (enl. SFS 1974: 438) överensslämmelse medläroplanemas mål och riktlinjer Granskas' Ej aktuellt Alla komponenler granskas' Ickeelersända program med eller utan koppling lill andra komponenter. b) Icke centralaläromedel Ej aktuellt Ej aktuellt Alla komponenler granskas' Ej aktuellt ' Gäller obligatoriskt för cenirala läromedel i SO-ämnen. Prop.1975/76:110 35 Granskningefler elersändning kan t.ex. ske när utbildningsprogramorganet önskar få etltidigare etersänl program eller en programserie registrerat som centraltläromedel i ell samhällsorienterande ämne. Granskning av cenirala läromedel iandra ämnen än samhäUsorienterande ämnen, som kan ske till följd av anmälaneller på nämndens eget initiativ, får fömtsättas alltid ske efler elersändning. Enliglvad som här föreslagils avgör ulbildningsprogramorganet självt om och närutbildningsprogram skall sändas in lill frivilliga förhandsgranskning som ibland kan förekomma inskränker inleutbildningsprogramorganets ensamrätt alt avgöra vad som skall sändas i etem. Sammanfattningsvisföreslår kommitién atl granskningen i radionämnden och läromedelsnämnden börske i enlighet med tabell 2.2. Ibetänkandet redogörs dels för tillämpningen av upphovsrättsreglema för denallmänna programverksamheten inom och dels för skildaupphovsrältsliga frågor som TRU kommit i kontakt med i sin verksamhet. Kommitténsprincipiella utgångspunkt är att det material som produceras skaU komma tiU störstamöjliga användning och i de former som använ-dama önskar. TRUoch i viss ulslräckning även SR/UTB har slutit avtal med upphovsmän i syfteatt friköpa del producerade materialet. Friköpen har inneburit att fri bandningoch försäljning eller utiåning av bandkopior från t.ex. ÄV-centraler ochbibliotek möjliggjorts. (Ju 1970:62) föreslår i elt delbetänkande avgivet ifebmari 1974, att den nuvarande rätten vad gäller radioprogram bibehållsVidare föreslås att inspelningsrätten utsträcks till att även omfattabildupptagning av elersända TV-program. De sakkunniga förordar dock att denfria inspelningsrätten begränsas till att avse program som utsänds iundervisningssyfte. Reellt innebär detta beträflfande rätten att spela inradioprogram en inskränkning i jämförelse med gällande regler. Undantag görsvidare för filmer och videogram. Vad gäller den tid under vUken inspelningenfår bevaras föreslås att den nuvarande Ireårsregeln upphävs och atl beslut omen ny tidsgräns fattas på administrativ väg. Förslagen innebär även att engjord inspelning får mångfaldigas. 1 fråga om verk som inte omfattas avförslagen tiU fri inspelningsrätt anser upphovsrättskommittén att avtal börslutas mellan det allmänna och upphovsmännens organisationer. Iavvaktan på atl de upphovsrättsliga frågorna får en tiltfredsstäUande lösninggenom avtal eller lagstiftning är del enligt kommitténs mening nödvändigt attUtbUdningsprogramorganet friköper sina produkter i likhel med vad som hittillsskett av TRU. Molbakgmnd av bl.a. nordiska upphovsrättskommitténs förslag tog 1975/76:110 36 nordiskaministerrådet upp frågan om upphovsrättens funktion i etl vidare kulturpoUtisklsammanhang. fattade beslut om en översyn av dennordiska upphovsrättslagstiftningen. Rådet antog därvid vissa riktUnjer somskall ligga till gmnd för revisionsarbetet. Delta skall bedrivas i nationellakommittéer. Direktiven för den svenska kommittén har utfärdats . 1direktiven anges bl.a. att utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt bl. a. närdet gäller vissa frågor om rätt atl spela in TV-program för undervisning. Kommitténanser atl eterdistribution av utbUdningsprogram kommer all vara nödvändig underlång lid framåt. Möjligheterna alt distribuera och spela upp program i form avt. ex. kassetter ökar visserligen stadigt, men del finns en rad situationer därdistribution via etem är bästa lösningen. Behovav elerdistribution föreligger för samtiiga ulbildningsseklorer. Ulöverbehoven av lid för rikssändningar finns ell ökal behov av regional sändningstidför ljudradio. Kommitténberäknar all sändningstid i TV under daglid behövs för förskole- ochskolsändningar, vissa vuxenulbildningsprogram saml eventuellt förhögskoleprogram. Då TV-kanalema kan behöva för reprissändningar etc.anser kommittén atl även bör öppnas . För utbildningsprogramorganeterforderlig lid kan sedan disponeras i lämplig kanal. Kommittén bedömer alt under mellantid (och före samlvardagar ) erfordras för sändning av förskoleprogram saml för repriserav skol- och vuxenprogram. Omkring hälften av sändningstiden under mellantidbör förläggas liU och . Även ulan slörre ökningar av utbudeterfordras under kvällstid. Förljudradiosändningar erfordras under vardagar i en kanal under ca tolvtimmar samt och ca . Förprogram i t. ex. samhällsämnen och elementär svenska önskar kommUténsändningstid inte bara i P2 utan även i Pl och P3. Kommitién anser vidare attde regionala sändningarna i ljudradion bör kunna rymmas inom ramen för ovanangiven tid. Utöverde sändningstidsbehov som huvudsakligen avser terminslid, dvs. slutet avaugusti-millen av december och slutet av januari-millen av maj, berörs ocksåvissa tider . Detta gäller för t. ex. vissa vuxenkurser i Pl ochför reprissändningar av förskoleprogram i TV. Kommitténberäknar del sammanlagda sändningsutrymmel i TV för del föreslagnautbildningsprogramorganels verksamhel till , var- Prop.1975/76:110 37 För sändning av utbUdningsprogram i ljudradionberäknas en sammanlagd sändningstid om ca . Kommilténulgår från atl det för etl utbUdningsprogramorgan bör vara en strävan all finnaden för användarna lämpligaste distributions- och användningsformen för såväleter- som annan distribution. En samlad och lättillgänglig information om vadsom finns atl tillgå i fråga om bild- och ljudprogram bör också åstadkommas. mening behöver registrering och informaiion av aktuellt bild- ochljudmaterial inom utbildnings- och kulturområdena inle kopplas samman medfrågan om distribution av materialet. Del kan i släUel vara en fördel alt haflera distributörer av framför alll rörlig bild. Kommitiénfinner del angelägel alt insatser görs för alt underlätta för användarna bådeatl få informaiion om vad som finns alt tillgå beträffande rörlig bUd och påetl enkelt sätt erhåUa önskat material. Kommitién framför några principförslagtiU lösning av registrerings-' resp. dislributionsfrå-goma. Medhänsyn till registrerings- och informationsaspektema delar kommiltén upputbudet av bUdprogram inom utbUdningsområdet i tre kategorier: för det förstamaterial av intresse främst för skolan, dvs. fUmer, band och kassetter somanknyter tUl läroplanema för de olUca skolstadiema, för det andra material förhögskolan som ofta är mer specialinriklat och mer faktabetonat än material förskolan (t. ex. medicinsektom) och för det tredje material som efterfrågas inomvuxenutbUdningen och av alla de organisationer och institutioner som arbetarinom kulturområdet. För alla kategorierna avser kommittén såväl materialproducerat inom landet som importerat material. Kommitténpåpekar alt en registrering antingen kan ske på etl ställe eller också delasupp kalegorivis. Kommunsamköps filmseklion svarar nu för skolområdet. Kommitténmenar all ett utbUdningsprogramorgan bör, som specialist på bild och ljud,kunna ha en funktion inom högskoleområdet. Med den roU, somutbUdningsprogramorganet enligl kommitténs förslag bör få som centrall serviceorganför bild och ljud inom högskoleområdet, kan del enligt kommUténs uppfattningvara naturligt all all registrering för högskolan sker hosutbUdningsprogramorganet. Detta kan också underlättas av det internationellakontaktnät som enheten måste ha. Förden tredje kategorin, vuxenulbUdningsområdet saml kultursektorn, harmöjligheten all utnyttja Kommunsamköps organisation . Från olika håUhar dock hävdals all ell samlat ansvar för såväl registrering som distributionbör åvila slalen eller en av mollagama gemensaml ägd or- 'Med registrering avser kommittén inspelning och arkivering. 1 detta begrepp inkluderasäven information om det registrerade materialet saml upplysning om varmaterialet kan erhållas. 1975/76:110 38 ganisalionoch inle kommunema. En ceniral registrering skuUe, som underslmkits ipropositionen om den statliga kulturpolitiken 2 (prop. 1975: 20), medföra slorafördelar. Den överblick som ell framtida utbUdningsprogramorgan får över del av bild- och ljudområdet kan tala för alt en sådan funktion knyts lUIdetla organ. Å andra sidan faller kulturområdet lill stora delar utanförutbUdningsprogramorganels ansvarsområde. Omen lösning väljs som innebiir registrering av de tre kategorierna på skildahåll bör genom användning av data behövlig samordning kunna ske. Kommilténanser del angeläget alt frågan om registrering av rörlig bild får en snabblösning. Del har legal utanför kommitténs uppdrag alt närmare analysera dennafråga. Kommittén föreslår därför all en särskild utredning tillsätts.Kommitién anser all; följande tre organisatoriska altemativ i första hand börövervägas. DRegistrering organiseras efler mollagargmpper. Kommunsamköps verksamhelfortsätter direki inriktad på förskola, gmndskola och gymnasieskola.Ulbildningsprogramorganet svarar för registrering av material förvuxenutbildnings- och kulturområdet. En särskild enhet för registreringav rörlig bild inrättas inom ulbildningsprogramorganet. D En särskildfrislående enhet inrättas. Här kan eventuellt en sammankoppling göras med delav dataarkiveringskommittén (U 1968:48) i betänkandet (SOU 1974:94) Bevaraljud och bild föreslagna arkiverings-systemel eller med den registrering avläromedel som sker inom siatens . I och med den ökadetillgången på videokasseltspelare kommer utnyttjandet av befintligt material,svenskl och utländskt, all öka kraftigt. Hur snabbi denna utveckling kommer allgå beror bl.a. på hur de upphovs-rättsliga frågorna löses. Kommitiién anserdock atl möjligheterna alt utnyttja befintligt material bör kunna bli sloraför icke-kommersielll bmk inom t. ex. utbildningsområdet. Delta kommer allställa anspråk på kopieringsresurser för rörlig bild. Den kopiering som behövsför ulbildnings-och kulturområdet bör ske utan vinstintresse. Liksombelräffande registrering kan kopieringen antingen ske hell frislående ellerkopplas lill produktionen av röriig bild. Kommitién anser att flera skäl talarför att kopieringen t. v. bör ske i anslutning tUl utbildningsprogramorganelsverksamhel. Ulbildningsprogramorganet måste disponera kopieringsresurser föratt kunna mångfaldiga det egna materialet. Överföring lill videokassett innebäroftast behov av professionell utmstning för uppspelning av moderband. För allkunna utnyttja ell befintligt material behövs ofla bearbetning, vUkel i sin lurinnebär behov av både teknik och sakkunnig personal. Om kopieringsresurser(elektronik) samlas på etl ställe kan beställningar samordnas t. ex. viadistributören. 1975/76:110 39 kanockså ske på den lediga maskinlid som uppslår i produktionen. Kommitténframhåller atl TRU har byggt upp en kopieringsresurs som utnyttjas i stigandeomfattning. Om behovet av kopiering inom kulturområdet (t. ex. av videoskivor)blir så stort all det kräver en separat resurs, kan en sådan inrättas vidsenare tidpunkt. Dessa frågor skulle en utredning om regislreringsfrågornaockså kunna överväga. Kommittén anser del dock angeläget alt en eventuellutredning inte innebär något hinder för atl utbildningsprogramorganetdisponerar egna resurser för kopiering av videokassetter. Distributionenav rörlig bild bör enligl kommitténs mening liksom ske via olikadistributörer. Där så är lämpligt sker distributionen direkt från producenten(t.ex. ulbildningsprogramorganet). I andra fall utnyttjas annan distributör, t.ex. Föreningsfilmo eller Liber Läromedel. Här bör också nämnas biblioteken, somenligt kommitténs mening kommer att utgöra ett viktigt led i distributionen avrörlig bUd. Biblioteken kan vara pri-märdistribulörer, dvs. erhålla materialdirekt från producenten, eller sekundärdistributörer där mterialet kommer frånt. ex. en fUmdistribulör eller en AV-cenlral. SåvälTRU som SR/UTB erhåller medel för elerdistribution på särskildaanslagsposter inom resp. anslag. Dessa medel ulgår för att täcka televerkelssändningskostnader. Kostnaderna för de program SR/VUX sänder betalas inomramen för sändningsanslag. Kommittén anser all det är viktigtall elt framtida utbildningsprogramorgan har möjlighet alt väljadistributionsform i varje särskilt fall. Distribution av program i form avfilmkopior eller videokassetter kan i många fall ulan särskildakostnader för producenten. I andra fall, t. ex. när det gäller program för småmålgmpper såsom olika gmpper av studerande med särskilda behov, måsle ävendistributionen subventioneras. Kommittén påpekar atl kostnadema för deltavisserligen inle uppgår till samma storleksordning som för elersändning men allde likväl bör beaktas. Det är också angelägel, framhåUer kommiltén, atl vidbeslul om projekt hänsyn kan las lill samtiiga kostnader, dvs. Kostnaderna för etersändning är så slora all i vissafall andra distributionsvägar bör övervägas enbart av kostnadsskäl. Kommitiénanser det därför angelägel all frägan om en särskild anslagspost försändningskostnader tas under övervägande. Ett skäl till att det finns ensärskild anslagspost för sändningskostnader är behov av atl vetaomfattningen av de medel verkel kommer all disponera. I ell läge med varierandedistributionsformer måsle detta lösas på ell annat säll. Det kan ske genom atlleleverkel för varje budgetår erhåller en garanti om ell visst minimiantalsändningslimmar och därmed anslagsmedel. Kommilténföreslår atl sändningskoslnadema antingen inkluderas i pro-duklionsanslageteller, om en särskild anslagspost för distribution behövs, denna avser olikaformer av distribution. Prop.1975/76:110 40 ocksåenligl kommittén ha vissa möjligheler att kunna flytta medel mellananslagsposterna. Trycksakproduktionenutgör en integrerad del av de projekl och flermediemalerial som SR/UTB och TRUproducerar. SR/UTB svarar genom sin skolmalerielsektion för produktion ochdistribution av trycksaker som hör till skolprogrammen och SR/VUX harproducerat kurslitteratur i samarbete med .