prop · FZ03130 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:130 22 Regeringenhar med hänsyn till akuta svårigheter inom fisket stäUt högst 1 mUj. avmedel från prisregleringskassan för fisk lill förfogande försärskUda lån tUl fiskeföretag, vilka har lån med statlig lånegaranti (garanlUån).Lån får enligt regeringens beslut lämnas låntagare som fåttlikviditetssvårigheter och utgå med ett belopp som motsvarar högst ett årsränta på garantilånel, dock högst . EventueUa förluster påifrågavarande lån bör få täckas av anslaget Täckande av förluster vid statliglånegaranti till fiske under nionde huvudtiteln. Jag vill slutligen i detlasammanhang erinra om alt (prop. 1975/76:101, JoU 1975/76: 31, rskr1975/76:144) efler förslag av fiskerikommittén har beslutat att stöd lillstorsjöfiske av långa försöksvis får lämnas enligl i huvudsak de regler somgäller för främjande av försöksfiske. Utvecklingeninom svenskt yrkesfiske under de senasie årtiondena kännetecknas av en kraftigrationalisering. Antalet yrkesfiskare har minskat väsentligt. Den totala årligafångslen har minskat men inte i samma takt som antalet yrkesfiskare beroende påövergång tUl större båtar och effektivare utrastning samt bättre fångstmetoder.För yrkesfiskarna som företagare innebär utvecklingen allt större kostnaderför bålar och redskap. Därmed följer ökade krav på ekonomisk och teknisk planeringi samband med investeringar i fisket. Genom atl avsättnings-förhållandena inomfisket försämrats under del har kraven på planering skärptsytterligare. De moderna fiskemetodernakräver ökad uppmärksamhet vad gäller vården av fiskbestånden i de vatten därett mera intensivt yrkesfiske bedrivs. Risken för utfiskning är i vissaområden överhängande. På internationella fiskevatten blir det alltmer vanligtmed regleringar av fisket. Fritidsfiskets starka expansion harvidare skapat etl ökat behov av fiskevård i våra kustvatten och i sötvaltnen. Den statiiga fiskeadminislrationenhar setts över av fiskeadministrativa utredningen (Jo 1970: 25) vars förslaghar lagts fram i betänkandet (Ds Jo 1973: 3) Ny statlig fiskeadministration.Utredningen föreslår ny organisation för . Vidare redovisar uiredningenvissa problem i den nuvarande lokala administrationen och anvisar vägar attlösa problemen. Behovet att nu effektivisera fiskeristyrelsensorganisation har inle ifrågasatts av remissinstanserna. 1975/76:130 23 gällerden lokala fiskeadminislrationen har synpunkter framförts, bl. a. av stalskontoret,som går ut på att resultaten av bl. a. fiskevattensutredningens arbete bör awaktasinnan mera genomgripande organisatoriska reformer genomförs. Fiskerinäringensproblem ses f. n. över av den tUlsatla fiskerikommittén (Jo 1975: 07).Fiskelagstiftningen och fiskevården övervägs av fiskevattensutredning(Jo 1973: 07). som fiskevattensutredning kommerinom all redovisa sina förslag i fråga om fiskerinärmgen ochfritidsfisket. Förslagen kan också komma att påverka utformningen av fiskeadminislrationen.Skäl kan därför anföras för alt inte ändra administrationen i avvaktan på utredningama.Det är dock enligt min mening nödvändigt alt möjligt genomföra vissaangelägna förändringar i syfte alt effektivisera arbetet främst inom den lokalafiskeadminislrationen men även inom . Elt snabbtställningstagande krävs också med hänsyn tUl behovet av planering vad gällerlokala insatser för såväl fiskerinäringen som fritidsfisket. Den lokalaadministrationen bör dock i avvaktan på detaljulrednmg av organisationenändras först . Jag vill framhåUa atl de förslag jag i detföljande redovisar i fråga om den lokala fiskeadminislrationen skall ses somett provisorium i avvaktan på resultaten av fiskerikommitténs och 1973 årsfiskevattens-utrednings arbete. Fiskeristyrelsenär central förvaltningsmyndighet för ärenden om fiskets rationalisering ochfiskevården. Fiskeadminislrativa utredningens förslag till ny organisation för fiskeristyrelseninnebär atl antalet enheter som är direkt underställda verksledningen minskarmed två. Enligt förslaget skall styrelsen bestå av tre enheter, enadministrativ enhet, en enhet för fiskets rationalisering och en enhet förfiskevård, undersökning och forskning m. m. Remissinsiansernahar i huvudsak tillstyrkt förslaget. För egen del anser jag alt fiskeristyrelsenbör vara organiserad på fem enheter. Dessa bör benämnas administrativa byrån,fiskebyrån, fiskevårdsbyrån, havsfiskelaboratoriet och sötvattenslaboratoriet. Utredningensförslag att inordna de två laboratoriema i en enhet för fiskevård, undersökningoch forskning m. m. kan jag inte biträda. Jag delar dock utredningensuppfattning att en ökad samordning av undersöknings- ochforskningsarbete bör eftersträvas. Det är också angeläget att samordna denna verksamhetmed likartad forskning som pågår på annat håll. Jag förordar att styrelsensorganisation för dessa uppgifter tUlförs en rådgivande forskningsnämnd. Detankommer på regeringen eller efler regeringens bemyndigande fiskeristyrelsenalt 1975/76:130 24 beslutaom arbetsuppgifternas fördelning på enheter. För orientering viU jagemeUertid nämna följande. Administrativabyrån bör ha i huvudsak oförändrade arbetsuppgifter. Fiskebyrån bör handläggafrågor som rör fiskets bedrivande. Häri bör främst ingå frågor om fiskelsrationalisering, låne- och stödärenden, information och rådgivning tUlfiskerinäringen, fiskehamnsärenden, övriga tekniska frågor, fiskestadgefrågorsamt intemationella frågor. Fiskevårdsbyrån bör handlägga biologiska frågor omfiskevård och ärenden enligt vattenlagen i den mån dessa inte hör tUladministrativa byrån. Vidare bör byrån samordna styrelsens centrala och lokalaundersöknings- och forskningsarbete samt informationen om resultaten avundersökningar m. m. Havsfiskelaboratorietoch sötvattenslaboratoriet bör inte beröras av nu föreslagna organisatoriskaförändringar på annat sätt än att fiskevårdsbyrån övertar uppgiften attsammanställa och publicera resultat av verksamheten som är av allmänt intresse. Utredningensorganisalionsförslag innebär också vissa förändringar vad gäUer fiskeristyrelsensstyrelse. Det ankommer på regeringen att besluta om styrelsens storlek ochsammansättning. Enligt min mening bör i styrelsen ingå företrädare förallmänintresset, yrkesfisket, fritidsfisket samt näringsliv med anknytning tUlyrkesfisket. Dessutom vill jag nämna att jag ämnar föreslå regeringen atl utseföreträdare för personalen att ingå i styrelsen. Jag vill framhålla att mittförslag i fråga om en rådgivande forskningsnämnd innebär atl nuvaranderepresentation i styrelsen för den vetenskapliga forskningen bör upphöra. Jagåterkommer i det följande till anslagsfrågorna. Föratt omorganisationen av skall få avsedd effekt krävs enligtmin mening även åtgärder för att effektivisera den lokala fiskeadminislrationen.Därmed avser jag i detta sammanhang de till lantbruksnämnderna knutna fiskerinämndernasamt fiskeriintendentorganisationen. med lantbruksnämnderna och de till dem knutna fiskerinämnderna somadministrativa länsorgan för fisket tillkom . varadministrationen av de lokala statUga insatserna på fiskels område uppdeladmellan staten och hushållningssällskapen. Nämnda år beslöt (prop.1967: 74, JoU 1967: 18, rskr 1967: 214) att sällskapens uppgifter skulle tUlsvidare i avvaktan på resultatet av de överväganden i särskild ordning somkunde visa sig erforderliga rörande fiskerifrågorna handläggas av lantbraksnämnderna.Samtidigt överfördes de personalförtecknade fiskerikonsulenterna hos sällskapentill lantbruksnämndernas personalslal. Frågorinom fiskets område behandlas i lantbruksnämndens produk- Prop.1975/76:130 25 lionsdelegation.Fiskerinämnden har beredande och rådgivande funktioner. Den har till särskilduppgift alt bereda ärenden om lånegaranti till fiskeförelag samt om fiskerilån.Dessa ärenden avgörs av . ledamöter utses avlantbruksnämnden. De representerar inom länet verksamma yrkesfiskare, fritidsfiskarorganisation,hushållningssäUskap samt i de tre nordligaste länen även domänverket.Beslutanderätten i fiskevårdsfrågor åvilar länsstyrelserna. Fiskefrågorna handläggsvid lantbruksnämnderna av sammanlagt 41 fiskerikonsulenter. Det finns minsl en fiskerikonsulentvid varje lantbraksnämnd. Vissa lantbruksnämnder har dessutom var sin fiskerikonsulentför fisket i , , och . Fyra fiskerikonsulentersysslar enbart med frågor på fritidsfiskets område. Även de har således fleralän som verksamhetsområde. Enligt beslut av riksdag (prop. 1970: 1 bU.11, JoU 1970: 10, rskr 1970: 9) ingår utbildningen av fiskerikonsulenter somen specialkurs i gymnasieskolan. kostnaderför lantbruksnämndernas och fiskeri-nämndernas verksamhet på fiskets områdeuppgick under /75 tUl ca 6,2 milj. kr. Det motsvarade avverkels totala kostnader. De kostnadsmässigt tyngsta ärendegrupperna var i turoch ordning fiskevård, utredningar och remisser, rådgivning, låne- och slödärenden,valtenärenden, fiskeriinventering och statistik, fiskeritekniska ärenden samtärenden rörande fördelning av restituerade bensinskatle-medel. Lantbraksnämndernaoch fiskerinämnderna har lanlbruksslyrelsen som central förvaltningsmyndighet.Enligt fiskeadministrativa utredningens bedömning medför det förhåUandet att fiskeristyrelseninte är chefsmyndighet även för denna del av den lokala statliga fiskeadminislrationennackdelar för fiskeadminislrationen totalt sett. Utredningen anser attrationaliseringsvinster står att vinna genom en samordning av administrationenunder styrelsen. Utredningensförslag innebär atl nya fiskenämnder som har flera län som verksamhetsområdeinrättas. Förslaget har avstyrkts av flertalet remissinstanser. Dessa anseratt administrationen av fiskefrågor bör decentraliseras lill länen vad gällerservice till fiskets utövare, länsstyrelserna, kommunerna m. fl. Också jag finner detnaturligt alt den del av statens verksamhet på fiskels område som harutpräglad karaktär av service ål allmänheten yrkesfiskare, fritidsfiskare, fiskevattenägareoch andra intressenter samt åt länsstyrelser, kommuner m. fl. organ även ifortsättningen skall vara förlagd tUl länen. De kvalificerade fiskeribiologiskauppgifterna av länsövergripande karaktär bör dock alltjämt omhänderhas av fiskeriintendentorganisationen. Jagdelar utredningens uppfattning alt det är mest rationellt att den lokala statiigafiskeadminislrationen är understäUd . Jag förordar därför altde nuvarande fiskerinämnderna ges stäUning av ad- Prop.1975/76:130 26 ministrativalänsorgan för fiskefrågor fiskenämnder med som chefsmyndighet.Genom att föra samman fiskeriintendenter och fiskerikonsulenter under engemensam central förvaltningsmyndighet kan enligt min mening en betydande effektiviseringuppnås. Den lösning jag förordar innebär att administrationen intefördyras. Jag räknar sålunda med att den av mig förordade lösningen inte skallmedföra något behov av, ytterligare tjänster. Antalet tjänster bör motsvaralantbruksnämndernas, nuvarande fiskerikonsulenlpersonal med undantag av dekonsulenter som tjänstgör vid rennäringsdelegationerna. Lantbruksnämnderna börförse fiskenämnderna och deras personal med lokaler och administrativ service iden omfattning som krävs för atl någon särskild kansliorganisation hosfiskenämnderna inte skall behövas. Medel för fiskenämndernas verksamhet börställas till förfogande. Av dessa medel bör även bestridasbl. a. kostnader för alt ersätta lantbruksverkel för den administrativa serviceåt fiskenämnderna som jag nämnl. Fiskenämnderna bör ihuvudsak handlägga ärenden rörande finansieringsstöd, rådgivning ochfiskefrågor i övrigt som f. n. åvUar lantbruksnämnderna. Dessutom bör vissauppgifter kunna delegeras från . Fiskenämnderna bör kunnafungera som beredande organ åt länsstyrelserna i fiskefrågor somlänsstyrelserna handlägger. Som en följd av förslaget upphörlantbruksnämndernas befattning med fiskefrågor. Fiskefrågor som handläggs avrennäringsnämnd bör dock inte föras över. bör enligt minmening bestå av fem ledamöter och utses av . I nämnden böryrkesfisket, fritidsfisket och aUmänna intressen vara företrädda. Fiskeriintendenteni distriktet bör ha rält att närvara vid fiskenämnds sammanträden och antecknasin mening tUl protokollet. Jag avser alt föreslåregeringen atl ge i uppdrag att i samråd med stalskontoret ochlanlbruksslyrelsen skyndsamt utarbeta detaljförslag vad gällerförvaltningsrutiner, kontorsservice m. m. samt kostnadsberäkningar för de nyafiskenämnderna. Som jag tidigare nämnt räknar jag med att den av mig förordadelokala fiskeadministrationen bör genomföras . I fråga om fiskeriintendentorganisationenär jag inte beredd att nu föreslå annan ändring än att jag i likhet med delhelt övervägande flertalet remissinstanser anser att distrikten skall följa länsgränsernasamt all nuvarande uppdelning i särskilda distrikt för sötvattensfisket ochsärskilda distrikt för kusl- och havsfisket bör slopas. Det ankommer på regeringenatt besluta härom. Med hänsyn till frågans allmäima intresse anser jag dock attvad jag här anfört bör anmälas för . Prop.1975/76:130 27 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl 1. antaga förslaget till lag om rält för erkänd arbetslöshetskassa atlpröva fråga om statsbidrag till fiskeförelag, 2. medge all för liden till utgången av reglering av prisernapå fisk m. m. jämte vad därmed hänger samman samt användningen av medel istatens jordbruksnämnds prisregleringskassa för fisk sker enligt de grundersom jag har förordat i del föregående, 3. medge alt lån i samband med internationella överenskommelser omfångstbegränsning lämnas enligt de grunder som jag har förordat i detföregående, 4. medge all stöd till säkerhetsutrustning på fiskefartyg lämnas enligtde grunder som jag har förordat i det föregående, 5. medge att förluster på särskilda lån till fiskeföretag vilka har lånmed statlig lånegaranti får täckas från förslagsanslaget Täckande av förlustervid statlig kreditgaranti till fiske under nionde huvudtiteln, 6. godkänna de riktiinjer för organisation som jag harförordat i det föregående, 7. godkänna de rikllinjer för den lokala fiskeadminislrationensorganisation som jag har förordat i del föregående, 8. bemyndiga regeringen att vidtaga de övergångsåtgärder och åtgärder iövrigt som behövs för atl genomföra förslaget tUl organisation för fiskeristyrelsenoch den lokala fiskeadminislrationen. 6 Anslagsfrågor för /77 E 1. 1974/75Utgifl 8 787 908 1975/76Anslag 9 429 000 1976/77Förslag 11 703 000 Beräknad ändring 1976/77 -f2 592 000 -f 656 000 -f 586 000 -t- 5 000 -f 7 000 -h 136 000 -f 25 000 (15 000) (-f- 10 000) -f 145 000 -1- 137 000 -1- 38 000 -f 208 000 -f 38 000 -f4 044 000 Pris- och löneomräkning , varav . avser höjt lönekostnadspälägg. Alternativ O innebär minskad insats av extra personal och minskad verksamhetmed fiskeriundersökningsfarlygen med en sammanlagd besparingseffekt av 573 000kr. Chefen för styrelsen behöver en sekreterare (-. Vid administrativa byrån krävs en amanuens för beredning av personalärenden(-F78 . För att bereda och handlägga internationella ärenden behövs en avdelningsdirektörvid byrån för saltvattensfisket (+138 000 kr. Frilidsfiskeseklionen beslår f. n. av en handläggare. Sektionen bör tillförasen assistent. Dessutom behövs tillfällig arbetskraft för karlrit-ningsarbele. (+ .) medverkan i del internationella samarbetet i fråga omfångstbegränsningar m. m. medför att havsfiskelaboratoriel behöver förslärkasmed ylterligare en laborator, elt institutionsbilräde och en forskningsassistentför beslåndsberäkning av havsfisk. För laboratoriets uppgifter inom denkemiska oceanografin behövs ytterligare en laborator. kan en tjänstsom förste fiskeriinspektör dras in. För undersökningar av bottenfaunan och djurplanklonerfordras två forskningsassistenter. För hydrografiska observationer, somlaboratoriet bedriver gemensamt med meteorologiska och hydrografiskainstitut, behövs en halvtidstjänst som forskningsassistent. För att avlastalaboratorerna rutingöromål, särskilt på fiskeriundersökningsfarlygen, krävsyl- 1975/76:130 29 leriigare en fiskerikonsulent. För rutinprovlagning påfisk behövs ytterligare två laboratorieassistenter. Vidare behövs en instramentmakaremed verkstadsulrastning, (-.) Vid sötvattenslaboratoriet behövsytterligare två laboratorer, varav en för forskning som hör samman medfritidsfisket och en för forskning om kräftdjur. Två biträdestjänster vidlaboratoriet, vUka f. n. avlönas av fiskeavgiftsmedel, bör föras över påordinarie stal. TUl följd av att samförläggningen av sötvattenslaboratorietoch upphör behöver sötvattenslaboratorieten telefonist. Dessutom föreslås ökade medel för fiskmärkning. (-f502 .) Tjänsten som förste styrman på dettidigare fiskeriundersöknings-fartygel Skagerak har ersatts av motsvarandetjänst på det nya fartyget . På grund därav har anslagsposternaLönekostnader för tjänstemän och Lönekostnader för annan personal än tjänstemänminskals resp. ökats med . Ökade tryckningskostnader motiveraren höjning av anslagsposten för expenser med . För all vidga informations- och utbUdningsverksamhetenbland de anställda behöver anslagsposten för reseersättningar ökas med 50 000kr. Jag har tidigare redovisat mina förslag i fråga om fiskeristyrelsensorganisation. Jag ämnar föreslå regeringen alt ge uppdrag atti samråd med stalskontoret se över den närmare arbetsfördelningen mellanenheterna samt personalfrågor i anslutning härtill. Den nya organisationen av bör enligl minmening genomföras . I avvaktan på pågående utredningar räknarjag medel för en handläggare för ekonomiska frågor på den nya fiskebyrån.Dessutom räknar jag medel för en laborator vid havsfiskelaboratoriet förbeståndsberäkning (7). På grund härav och med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag hemställer alt regeringen föreslår att lill för /77 undernionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Fiskeriintendenter m. m. 1974/75 Utgift 1 289 567 1975/76Anslag 1 384 000 1976/77Förslag 1 798 000 Beräknad ändring 1976/77 Bidrag av vissa fiske- och Pris- och löneomräknmg , varav . avser höjt lönekostnadspålägg. Alternativ O innebär bl. a. mmskade möjligheter att få biträde vid konstraktionav fiskvägar m. m. vid dammbyggnader. Besparingseffekten beräknas till 88 000kr. Med hänsyn till den ökade arbetsbelastningen vid fiskeriinlendent-kontoreni nedre södra distrUttet och västerhavets distrikt krävs förstärkning med enbyrådirektör och en kansliskrivare vid ett vart av kontoren. För erforderligaförstärkningar inom övriga delar av organisationen behövs dessutom tUlfälligarbetskraft. (-.) Tjänsterna som fiskerikonsulent vid statens fiskodlingsanstalt i Älvkarlebyoch statens fiskeriförsöksstation i bör ej längre finansieras genombidrag av fiskeavgiftsmedel. Under "Uppbördsmedel tas därför ej upp någotbidragsbelopp. Nettoutgiften under anslaget höjs till följd härav med 155 000kr. Jagavser att föreslå regeringen att ge uppdrag alt i samråd medriksrevisionsverket utarbeta förslag lill ny taxa för uppdrag som utförs av fiskeriintendent.Taxan bör även omfatta undersökningar i samband med fiskeutredningar ivattenmål. Medhänvisning tUl sainmanstäUningen beräknar jag anslaget tiU . JaghemstäUer att regeringen föreslår alttiU Fiskeriintendenter m. m. för /77 under nionde huvudtitelnanvisa ett förslagsanslag av . Främjande i allmänhet av fiskerinäringen 1974/75Utgift 342 349 Reservation 445 622 1975/76Anslag 300 000 1976/77Förslag 800 000 Frånanslaget utgår bidrag till främjande i allmänhet av fiskerinäringen i enUghetmed plan som regeringen fastställer på förslag av . Vidareutgår ersättning för förlust på försöksfiske för vUket statsgaranti har lämnatsenligt kungörelsen (1953: 242) angående stats-garanti för försöksfiske (ändrad senast1969: 370). Från anslaget utgår också statsbidrag till inköp av radiotelefonanläggningoch livräddnings-flotte på fiskefartyg. Dessutom bestrids från anslaget vissakostnader för bevakningsfartyg till stöd för det svenska sillfisket påNordsjön. Från anslaget utgår även ersättning tiU samerna för visstavgiftsfritt fiske på statens vatten inom . 1975/76 Beräknadändring 1976/77 Tillregeringens disposition Täckande av förluster på försöksfiske Bidrag tillanskaffande av stödfartyg för sillfisket Ersättningtill samema för 127 000 +330 000 1.Anslagsposten tiU regeringens disposition används i huvudsak för alt bestridalönekostnader i samband med speciella undersökningar. Med hänsyn tilllöneutvecklingen och högre lönekostnadspålägg föreslås en höjning av posten med30 . För inköp av ålyngel utomlands för utsättningar i svenska vatten ochundersökningar av sambandet meUan 1975/76:130 32 ålsjukdomar och vattenföroreningar samt för undersökningaroch försök inom området akvakultur förordas alt poslen tillförs . Garantiramen för försöksfisken är . menkan vid behov höjas av regeringen till . Utvecklingen i fråga om kvoteringar och fiskegränser väntas medföra behov av försöksfiske. Kostnadsutveck lingen motiverar att garantiramen höjs lill högst . Anslagspos- len bör tillföras . Det finns ett uppdämt behov av nya radiolelefonanläggningar.Ett växande antal äldre radiolelefonanläggningar behöver ersättas . Reservationen under anslaget bör användas för andra ändamål, främst under poslen lill regeringens disposition. En höjning av posten med . I det föregående har jag förordat ökat stöd tillsäkerhetsfrämjande ut- -rustning på fiskefartyg. Jag har för avsikt alt föreslåregeringen att medge att använda . av underanslaget reserverade medel för försöksverksamhet med åtgärder inriktade på detyrkesmässiga insjöfiskel. Med hänvisning härtUl och lill sammanställningenhemställer jag alt regeringen föreslår att till Främjande i allmänhet av fiskerinäringen förbudgetåret 1976/77 under nionde huvudtiteln anvisa etlreservationsanslag Prisreglerande åtgärder på fiskets område 1975/76 Änslagi 7 qoo000 1976/77 Förslag 10 000 000 » Anvisat på tilläggsstat . I det föregående har jag föreslagit alt slöd skall lämnasunder förevarande anslagsrubrik lill prisreglerande åtgärder. Anslaget börföras upp med 10 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår alt till Prisreglerande åtgärder på fiskets område /77 under nionde huvudtiteln anvisa elt förslagsanslag av . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram.