prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Anstalten ärorganiserad på tre tekniska avdelningar, nämligen drifts- ochverkstadsavdelningen, ritkontorsavdelningen och beräkningsavdelningen, samt en administrativ avdelning. AntaletanstäUda var 115. tillhör derayndigheter som omfattas av utrednings-och försöksverksamheten med programbudgetering. Följandeprogramindelning gäller t. v. för verksamheten. Medelför verksamheten anvisas under följande anslag. Anslag 1 är ett förslagsanslag som tasupp med ett formellt belopp på . Under anslaget redovisas kostnader ochintäkter för program 1, 2 och 3. I program 1 ingår även uppdragsforskning,dvs. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet forskning som finansieras exempelvis av styrelsen förteknisk utveckling. Sominkomst under anslaget redovisas uppburna avgifter och medel som i mån av behovtagits i anspråk från anslag 2. Medel som svarar mot avskrivning ochförräntning av utmstningskapitalet omförs till särskild inkomsttitel påstatsbudgeten. Anslag 2 är ett reservationsanslag, övervilket statens bidrag utgår i första hand tUl programmen 2 och 3, men även tUlatt täcka eventuellt underskott i uppdragsverksamheten. Anslag 3 är ett reservationsanslag somskall finansiera anstaltens investeringar i mer kostnadskrävande uti-ustning. Anslag 1 får i princip inte belastas. Föratt lösa tillfälliga eller säsongmässiga likviditetsproblem föruppdragsverksamheten samt för att t. v.til-Todose behov av rörelsekapital disponerar statens skeppsprov-ningsai,>-.alten rörlig kredit i på . 1974/75 Anslag 1 000 1975/76Förslag 1 000 Under detta anslagr-:;,5ovisas samtliga utgifter och inkomster för verksamheten vid statens skeppsprovningsanstalt. Av följande sammanställning framgår dentotala verksamheten vid anstalten (i 1 OOO-tal kr. 1973/74 UtfaU 1974/75 Beräknar Egen forskning Program 3 Statens bidrag tUl program 2 och 3 Avgår (reservation till nästa budgetår) (-8) 9 563 2 993' för höjt lönekostnadspålägg. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 157 Av den totalauppdragsverksamheten vid anstalten utgörs av forsknings- och utvecklingsarbete ochresten av mtinbetonad provning samt expert- och konsultverksamhet. Forsknings- och utvecklingsarbetet inomprogram 1 bedrivs dels som s. k. industriuppdrag från svenska och utländskavarv, rederier, oljebolag, hamnmyndigheter, etc, dels som s. k. statligasekundäruppdrag, huvudsakligen från mUUära myndigheter som försvaretsmaterielverk och försvaretsforskningsanstalt, men också från andra myndigheter som ,och . Indusfriuppdragen uppvisar i allt störreutsträckning inslag av långsiktigt forsknings- och utvecklingsarbete, som inteär bundet till enstaka fartygsprojekt.Styrelsens för teknisk utveckling satsnuig på skeppsteknisk forskningoch utveckling har inneburit en värdefull stimulans för sådant arbete. Förutom den normala provningsverksamhetenbestår industriuppdragen av undersökningar beträffande olika fartygstypersstymingsegen-skaper, farfhållningsförmåga,egenskaper vid olika propulsionsarrange-mang, vibrationsbenägenhet,egenskaper vid begränsat vattendjup, m. ra. De marinmilitära sekundämppdragen är tillstörsta delen av forsknings- och utvecklingskaraktär och omfattar dels allmänmarin forsknings- ochutvecklingsverksamhet av gemensamt intresse, dels mera projektinriktatarbete för övervattensfartyg, ubåtar, torpeder och minor. Uppdragsverksamheten vidskeppsprovningsanstalten fömtsätts lämna full kostnadstäckning. Ersättning förutförda uppdrag utgår enligt taxa, somanstalten fastställer. Denna har i aprU 1974 höjts . Eftersomanstalten arbetar i internationell konkurrens har därvid hänsyn tagits tillutländska anstalters prisnivå. Uppdragsvolymen uttryckt i avgifter har under budgetåret 19172/73 ökat och under budgetåret1973/74 . Det nya kavitationslaboratoriet har verksamt bidragit fUldenna utveckling. En nödvändig förutsättning för att kunnahålla den konsultativa och i allmänhet projektbundna uppdragsverksamheten vidskeppsprovningsanstalten på en godtagbar teknisk-vetenskaplig nivå är attutrymme finns för långsiktig egen forsknmg. Med hänsyn tUl den snabba tekniskautvecklingen inom anstaltens verksamhetsområde och anstaltens konkurrensläge ärdet angeläget att deima forskning inte eftersatts. Nya utländska uppdragerhålls ofta som följd av att anstaltens teknisk-vetenskapliga kapacitet blirkänd genom att egna forskningsresultat sprids Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 158 internationellt.Huvudområdena för anstaltens egen forskning och deras omfattning framgår av följande sammanställning (i 1 OOO-tal kr. Metodstudier, experimentella prin- Fartygs formgivning och fram- ' Exkl. kostnader för höjt lönekoslnadspålägg, vUkaberäknats till . Eftersom beslut nufattats om byggande av ett manöver- och våglaboratorium, planeras en viss omfördelning avskeppsprovningsanstal-tens resurser för denna verksamhet, ökad tyngd kommer attges arbeten som syftar till utveckling av teorier, beräkningsmetoder, mätmetoderoch instmment med anknytoing till det nya laboratoriet. Av den föreslagnaökningen nästa budgetår avser . Under en följd avår har analogimaskinkapaciteten vid anstalten successivt utvecklats. Under budgetåret1973/74 kunde en mera omfattande träningsverksamhet avseende fartygsmanövrering påbörjas i en särskildträningssimulator kopplad tiU analogunaskinerna. Under detta budgetårhar kurser ordnats för lotsar från och sjöbefäl från fyra olikarederier. Denna verksamhet har blivit mycket uppskattad och kommer attfortsätta i ökad omfattning. I anknytning härtUl begärs fortsatta medel förvissa projekt som innebär en vidareutveckling av de matematiska modellerna försimuleringen samt av nya manöversystem syftande till att öka sjösäkerheten. För nästa budgetår beräknar anstaltenkostnadema under programmet tUl . Huvuddelen avkostnaderna för myndighetsuppgifter hänför sig till behandling av remisser och förfrågningarfrån departement och statiiga myndigheter,diverse utredningar, försöksverksamhet med programbudgetering, internutbildning samt studiebesök och visningar. har beräknat ökadehyror för anstaltens lokaler /76. Anstalten begär, i avvaktan påen slutlig lösning av hyresfrågan, att ett därav uppkommande underskott avverksamheten, vUket anstalten beräknar till . för budgetåret1975/76, får täckas från program 3. Sammanlagt beräknar anstalten kostnadernaunder programmet till . Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 159 arbetar ihård internationell konkurrens, men har trots detta under de senaste årenkunnat uppvisa en kraftigt ökad omsättning på uppdragsverksamheten. En viktigorsak till detta är anstaltens högateknisk-vetenskapliga nivå, både personellt och materiellt. Jag finnerdet värdefullt att anstalten under dessa år påfallande kunnat konsolidera sinställning. Byggandet av det manöver- och våglaboratorium, som beslut fattats omförra året (prop. 15 s. 214, NU 1974; 7, rskr 1974: 81), har ocksåpåbörjats. Vad slutligen gällerskeppsprovningsanstaltens hyror ankommer det i första hand på berördamyndigheter, och anstalten, att nå en uppgörelse i enlighetmed gäUande principer. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statens skeppsprovningsanstalt:Uppdragsverksamhet för /76 anvisa ett förslagsanslag av 1 000kr. Bidrag till statens skeppsprovningsanstalt 1973/74Utgift 2 091796 Reservation 339 539 1974/75Anslag 2 360 000 1975/76Förslag 2 595 000 Som framgått av redogörelsen underanslaget till uppdragsverksamhet föreslår statens skeppsprovningsanstalt attbidragsanslaget höjs från . /75 tUl ,inkl. kostnader för höjt lönekostnadspålägg, /76. Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till statensskeppsprovningsanstalt för /76 anvisa ett reservationsanslag av2 . 1973/74Utgift 349 073 Reservation 634 479 1974/75 Anslag 12 350 000 1975/76 Förslag 1 000 000 Över anslaget anvisas medel föranskaffning av mer kostnadskrävande utrustning vid skeppsprovningsanstalten. Skeppsprovningsanstalten föreslår, attbyggnadsstyrelsen får i uppdrag att utarbeta byggnadsprogram för en mindreskeppsprovningsrän-na i anslutning till anstaltens nuvarande anläggningar.Rännan avses Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 160 avlastaden befintliga stora skeppsprovningsräiman en mängd rutin-föisök och beräknassänka kostnaderna för dessa. Anstalten uppskattar kostnaderna för att bygga denmindre rännan tiU 1,5 milj. kr. och för utrustning till 1 milj. kr. i prislägetmaj 1974. erhöll den 17 maj 1974i uppdrag att utföra nybyggnad för ett manöver- och våglaboratorium vidskeppsprovningsanstalten (jfr prop. 1974; 1 bU. 15 s. 214). Förprojekteringsarbete med utrustningen till detta laboratorium begär anstalten400 . För modernisering, nyanskaffning ochkomplettering av utmstning erfordras . under /76. Förskeppsprovningsanstaltens behov av fortlöpande modernisering och kompletteringav utmstningen beräknar jag . Dämtöver beräknar jag . förprojekteringsarbete med utrustningen till manöver- och våglaboratoriet.Anslaget bör alltså för ' 76 föras upp med 1 milj. kr. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tUl : Utrustning för /76 anvisa ett reservationsanslag av 1 000 000kr. 1973/74 Utgift 700 000 1974/75 Anslag 745 000 1975/76 Förslag 790 000 Bidraget utgör statens stöd tUlIngenjörsvetenskapsakademiens (IVA) centrala verksamhet (jfr prop. 1968: 68 s.57, SU 1968: 131, rskr 1968: 304). Anslaget bör räknas upp med ,vilket motsvarar inträffade och förväntade kostnadsökningar. Härutöverföreslår IVA att anslaget ökas med avseende ökade insatserpå områdena idéskapande verksamhet och information tUl beslutsfattare ochallmänhet om forskning och teknik, avseende IVA;s växandeuppgifter som tekniskt-vetenskapligtsamfund. Beloppet avses bli använt för internationella akademikontakter,forskningens organisation och planering, teknikvärdering och biblioteksservice. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 161 dels , vilket innebär att nuutgående bidrag från styrelsen för tekniskutveckling (STU) och statens råd för vetenskaplig information ochdokumentation (SINFDOK) tUl IVA:s basverksamhet inom utrednings- och informationsområdena förs över till detta anslag.Dessa bidrag, som /74 uppgick tiU ca , föreslåsbli uppräknade med . under hänvisning tUl inträffade och väntadelöne- och omkostnadsökningar. Sammanlagtföreslås anslaget alltså bli ökat med . För nästa budgetår bör anslaget räknasupp med . till totalt 790 000 kr.Vad gäller medel från STU och SINFDOK till IVA:s basverksamhet får jaghänvisa till vad jag tidigare anfört under anslaget Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling (s. 143). Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillIngenjörsvetenskapsakademien för /76 anvisa ett anslag av . 1973/74 Utgift 2 960 000 1974/75 Anslag 3 250 000 1975/76 Förslag 3 925 000 ärcentralorgan för den nationellastandardiseringsverksamheten och företräder i det internationellastandardiseringsarbetet. Kommissionen utarbetar och fastställer svenskstandard samt verkar för alt denna används. Kommissionen bidrar även till samordningen mellanstandardiseringsarbetet och varu-deklarationsverksamheten. Kostnaderna för verksamheten bestridsgenom statsbidrag, kontantbidrag från näringslivet och ersättningar frånstatliga verk m. fl. samt genom försäljningav standardpublikationer. /67 utgör statsbidraget60 % av näringslivets kontantbidrag tUl verksamheten under det sistförflutnabudgetåret (jfr prop. 1966: 1 bU. 12 s. 42, SU 1966; 10, rskr 1966: 10).Statsbidraget täcker därmed ca en fjärdedel av kostnadema för verksaraheten.För vart och ett av budgetåren 1973/74 och1974/75 erhöU kommissionen dessutom . för att underlätta ettsamordnat införande i av det internationella måttenhetssystemet SI. 11 1975.1 samL Nr 1. 1975:1 Biiaga 15 Industridepartementet 162 Näringslivetskontantbidrag tUl kommissionen och dess fackorgan under /74 var6 . Kommissionen hemställer därför om statsbidrag för budgetåret1975/76 av detta belopp eller avrundat . Kommissionenbegär också ett särskilt bidrag av . för vidgat internationelltsamarbete och ett bidrag av . för fortsatt introduktion avSl-systemet. Slutligen att de bidrag fiU standardisering inomdataområdet som styrelsen för teknisk utveckling (STU) lämnat under budgetåren1973/74 och 1974/75 (jfr prop. 1973: 1 bil. 15 s. 65) i fortsättningen skallutgå direkt till kommmissionen. Bidragen bör därvid räknas upp med 50 000 kr.till . Dataindustriutredningenföreslår i sitt betänkande (SOU 1974: 10) att standardiseringskommissionenårligen skall få . Därutöver bör årligen150 . disponeras för sarama ändamål av ett föreslaget permancntorganinom området. STU instämmer i sitt remissvar i utredningens förslag att medelskall anvisas direkt till kommissionen och finner de föreslagna beloppen lämpliga. Internationelltstandardiseringsarbete är av stor betydelse i strävandena att minska detekniska hindren för varuhandel mellan olika länder och bidrar därigenom tillden svenska industrins internationeUa konkurrenskraft. Det är värdefullt altdel svenska standardiseringsarbetet aUtmer bedrivs i nordiskt ochinternationellt samarbete. Detta gäller i hög grad standardiseringen inomdatatekniken. Stöd till datastandardisering bör dock även i fortsättningen utgåvia STU för att effektivt kunna samordnas med STU:s övriga stöd till datateknik. Jag har under anslagetStyrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling (s. 139)beräknat ökade medel för ändamålet. verksamhet under /76 börstatsbidrag utgå med . för allmänt nationellt och internationelltstandardiseringsarbete och med . för fortsatt arbete medintroduktion av Sl-systemet. Sammianlagt börförevarande anslag nästa budgetår föras upp med . Jag hem.släller att regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag til!Sveriges siandardiseriugskoiiiinlssion för /76 anvisa ettanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 15 Industrideparteméiitet 163 Utvecklingsarbete rörande utvinning av uran Särskilda säkerhetsarbeten inom kärncnergiområdet På riksstaten för /75 harunder dessa anslagsrubriker anvisats tre reservationsanslag av resp. 47,9 milj.kr,, 2,4 milj. kr. och 9,2 milj. kr. och ett förslagsanslag av . Med hänvisning tiU vad jag tidigareanfört under inledningen tiU avsnitt D. Energiförsörjning bör istatsbudgetförslaget förevarande anslag föras upp med oförändrade belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att,i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1975/76beräkna l.till Atomenergiverksamhet inom Aktiebolaget ettreservationsanslag av , 2. tUl Utvecklingsarbete rörande utvinningav uran ett reservationsanslag av , 3. till Särskilda säkerhetsarbeten inom kärnenergiområdet ett reservationsanslag av , 4. till Internationellt atomenergisamarbeteett förslagsanslag av . Europeiskt rymdsamarbete m. m. 1973/74Utgift 22 943 027 1974/75 Anslag 28 759 000 1975/76 Förslag 39 160 000 Statens delegation för rymdverksamhetinrättades (prop. 1972: 48, NU 1972: 37, rskr 1972: 216). Dessuppgift är att svara för utformning och organisafion av den svenskarymdverksamheten. Det åligger delegationenatt samordna tillämpnings- och grundforskningsverksamhet inom rymdområdet isamverkan med berörda myndigheter, institutioner och företag samt attställa samman och redovisa underlag för statsmakternas rymdpolifiskaställningstaganden och deras långsiktiga planering av svensk rymdverksamhet.Delegafionen är svenskt beredningsorgan förkontakter med den europeiska rymdforsk-ningsorganisationen (ESRO) ochandra internationella rymdorganisationer. Delegationen har till uppgift attfördela de för den inhemska rymdverksamheten tillgängliga resurserna. Delegationenhar även an-s-varet för att samordna densvenska fjärranalysverksamheten såväl inom landet som gentemot andraländer och intemationeUa organisationer. Delegationenbestår av högst nio ledamöter. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 164 geringen en verkställande ledamot. För delegationengäller ;en av Kungl. Maj:tden utfärdad instmktion. Vissa av delegationens verkställandeuppgifter har anförtrotts ett statsägtaktiebolag, , som också inledde sin verksamhetden . Bolaget har till uppgift att verkställa det nationellasondraketprogrammet, svara för driften av sondraketförsöksplatsen ,utföra vissa sekretariats- och utredningsuppgifter åt delegationen och vidtagaåtgärder för att främja internationell marknadsföringav svensk rymdteknisk kompetens vid företag och statliga institutioner. Rymddelegationens verksamhet ärorganiserad enligt programbudgetprinciper. Delegationen har i sinanslagsframställning anmält att den, under förutsättning att statsmakterna intehar några invändningar däreraot, fr. o. ra. /76 önskar förändraprograrhindelningen, så att programmen utgör homogena enheter beträffandeändamål, programplanering och finansiering. Delegationen föreslår följandeindelning i program och delprogram. c) Övriginternationell rymdverksamhet Nationell rymdverksamhet Delprogram: a) Deltagandei ESRO:s grundprogram b) Deltagande i ESRO:svetenskapliga program c) Dellagandei ESRO:s tillämpningsprogram d) Deltagande i specialprojekt Delegationens förslag innebär, att denuvarande programmen 2 Rymdforskning och 3 Rymdtillämpningar ersätts av de nyaprogrammen Nationell rymdverksamhet och Europeiskt rymdsamarbete och att delprogrammet F--',rranalysverksamhet underprogrammet Rymdtill-lämpningar utgår. delfagands i ESRO:s program skeri enlighet med beslut (prop. 1972: 48, NU 1972: 37, rskr 1972:216),' 1973 (prop. 15 s. 97, NU 1973:17, rskr 1973: 95) och 1974(prop. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 165 10 s. 343, UbU 1974; 13, rskr 1974: 121; prop. 1974: 1 bU. 15 s. 162, NU1974: 7, rskr 1974: 81; prop. 1974: 2 bil. 7, NU 1974: 1, rskr 1974: 30; prop.1974: 85 bU. 11, NU 1974: 19, rskr 1974; 147). Delegationensverksamhet under program 1 finansieras från detta anslag. Härifrån finansierasäven större delen av program 3. Detta program finansieras vidare från anslaget under åttonde huvudtitelnEuropeiskt samarbete inom rymdforskningenoch genom vissa bidrag från industrin. Program 2 finansieras dels frånanslaget Styrelsen för teknisk utveckling:Teknisk forskning och utveckling, dels från anslaget under åttonde huvudtitelnNaturvetenskaplig forskning, dels med vissa bidrag från ESRO. Följandesammanställning anger rymddelegafionens verksamhet inom förevarande anslag (i 1 OOO-tal kr. 1973/74 Utfall 1974/75 Beräknar Myndighetsuppgifter 1075 3, Europeiskt rymdsamarbete 3a. ESRO:s grundprogram 7 097 3b. Avgår bidrag frän industrin Delegationen för rymdverksamhet Program 1.Myndighetsuppgifter Delegationenförordar en expansion med hänvisning tiU att tidigare anvisade medelvisat sig otillräckliga. För /76 beräknar delegationenkostnaderna under detta program till . Delegationen föreslår ingen förändring iSveriges deltagande i ESRO:s grundprogram och tUlämpningsprogram. har en redovisningsmässigomläggning gjorts inom ESRO på så sätt att grundprogramraet utvidgats attomfatta även vissa programsamkostnader gemensamma för ESRO;s övriga program.Detta har nominellt medfört ungefär en fördubbling av programkostnadema förgrundprogrammet. Denna omfördelning av programsamkostnader har kommittillämpningsprojekten tiUgodo. Totalt har budget inte påverkats avomläggningen. Kostnadema imder detta program /76 uppskattas av delegationen till . prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 166 Vid min anmälan avdetta anslag i prop. 1974: 1 (bil. 15 s. 161) redovisade jag att överläggningar inom deneuropeiska rymdkonferensen lett tUl enighet om att ESRO:s uppgifter och programsuccessivt skulle föras över till ett nytt organ, ().ESA skulle åtminstone till namnet träda i funktion den 1 aprU 1974. Denna tidpunkthar senare framflyttats och osäkerhet råder f. n, om när detta kan ske. Den pågåendeomorganisationen kommer inte att påverka deltagande i olika ESRO-projekt. Sverigedeltar i enlighet med statsmakternas beslut i ESRO:s grundprogram och vetenskapsprogramsamt i följande tillämpningsprogram. Delegationen mr föreslagit att en ändradprogramindelning skall gälla för delegationens verksamhet fr. o. m. budgetåret1975/76. Enligt delegationens förslag ersätts de nuvarande programmenRymdforskning och Rymdtillämpningar av två nya program. Nationellrymdverksamhet och Europeiskt rymdsamarbete. Jag har ingen erinran motdelegationens förslag och förordar att verksamheten fr. o. m. den 1 juli 1975t. v. indelas i de program som delegationen föreslagit. De ekonomiska åtaganden som hargjort gentemot ESRO kommer att gälla oförändrade gentemot ESA.Rymddelegationens beräkningar av Sverigesbidragsandelar har baserats härpå. Jag godtar dessa beräkningar. Vissamedel för nationell rymdforskning och fjärranalysverksamhet har jag beräknatunder anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling. Vad avser fjärrana;;,'S vUl jag erinra om delegationens samordnandeuppgifter. Fjärranalys utnyftjas alltmer för olika praktiska uppgifter, varvidbetydelsen av samordning ökar. För att täcka ökade kostnader för ESRO/ESA-bevakninghar jag under programmet Myndighetsuppgifter beräknat ökade medel. Sammanlagt bör anslaget nästa budgetårtas upp med , vilket innebär en ökning med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Europeiskt rymdsamarbete m. m.för /76 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1975:1 Biiaga 15 Industridepartementet 167 Nordisk fond fiir teknologi och industriellutveckling 1973/74 Utgift 4 500 000 Reservation 1974/75 Anslag 4 500 000 1975/76 Förslag 4 500 000 Från anslaget ufgår bidrag tUlnordisk fond för teknologi och industriellutveckling (nordisk industrifond), som bildades enligt överenskommelse mellan de nordiskaländerna (prop. 1973: 79, NU 1973: 35, rskr 1973:138). Syftet med fondenär att främja tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete med industriellinriktning och av gemensamt intresse för två eller flera nordiska länder. Enighethar uppnåtts om att fonden totaU bör tillföras 50 milj. kr., varav 10 mUj. kr.anvisats för perioden den 1 juli 1973den och 10 milj. kr. Fondens sekretariat är förlagt till . mottog fonden ansökningar om stöd på sammanlagt50 milj. kr. Vid sammanträde den6 beslöt att fastställa genereUa prioriteringar för fondensverksamhet . Dessa innebär attfondens verksamhet skall inriktas på stöd till miljöteknik inkl. arbetsmUjö, hälsovårdsteknik, transportteknik, materialteknikinkl. bättre råvaruutnyttjande, energiteknik och förstudier inom datateknik. Vidare beslöt ministerrådet attföreslå dels att fonden skulle tillföras 10 milj. kr. , dels attfondens styrelse borde få bevilja flerårigt stöd utöver tillgängliga medel medhögst 3 milj. kr. för och högst 2 milj. kr. fastställda fördelningsregler för åren 19741976, varvid Danmarksvarar för 22 9c, för 16 9o, för , för och för , innebär detta att bidragblir 4,5 milj. kr. och att Sverigesandel av flerårsåtagandena uppgår tUl . för och , för . Medel för denverksamhet som bedrivs av nordisk industrifond skall tillskjutas av de nordiska länderna. Ienlighet med Nordiska ministerrådetsStäUningstagande bör 4,5 milj. kr., vilket utgör bidrag, /76. Möjlighet bör vidare finnas för fondenatt göra åtaganden om stöd . Jag förordar att regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att medge attfonden för del får lämna stöd som inberäknat löpande beslut innebär åtaganden om högst . och högst 900 000 kr.under år 1977. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 168 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att medge att stödlämnas av nordisk fond för teknologi ochindustriell utveckling, vilket inberäknat löpande beslut innebär åtaganden omhögst . 2. till Nordisk fond förteknologi och industrieU utveckling för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av . Finansiering av statens utvecklingsfond Statensutvecklingsfond mrättades (prop. 1973: 41, NU 1973: 54, rskr1973: 225). Den är en självständig myndighet, men är administrativt knuten tillstyrelsen för teknisk utveckling (STU). Dess förvaltning handhas av en särskUdstyrelse, som tillsätts av regeringen. Fondens verksamhet regleras av en kungörelse (1973:622).