prop · FY0318 · 1975-12-31 00:00:00 — En bättre lösning är enligt mening attförmyndare ges möjligheler all göra ansökan om sterilisering. I del förslag lilländring av som utarbetas i juslitiedeparlemenlet kommer förmyndarensplikt atl sörja för den omyndigförklarades person tydligare lill ullryck.Förmyndaren kan förutsättas ha bäitre insikt i myndlingens problem an ensärskilt utsedd god man. Han kan inte heller entledigas om han finner atlansökan ej bör göras. konstaierar vidare all frågan om någonkan betros all med laga verkan la slällning till frågan om egen sterilisering iprincip bör bedömas oberoende av om han bedömts vara "icke rättskapabel"i andra sammanhang. Om någon skall kunna bedömas som "ej rättskapabel"i della sammanhang lorde han jämväl uppfylla indikationerna i 10 kap. I § 1. ,vilka troligen blir enda grund för omyndighetsförklaring. I de falldå fråga kan uppkomma alt någon i förevarande sammanhang skall bedömas som"ej rättskapabel" finns därför också som regel förmyndare utsedd. Iannat fall kan finnas skäl alt oberoende av frågan om sterilisering ansöka omomyndighetsförklaring. och ochsamhälle, som båda avstyrker utredningens förslag om sterilisering av icke rältskapablapersoner, finner också lösningen med en god man mindre lämplig. innebär förslagel inte någon garanti för frivUlighet omdomstol utser en särskild god man just med uppgift att i den rättsinkapablesställe ansöka om sterilisering. och samhälle ifrågasällerom inle godmansinslitulet närmasl innebär en överflödig administrativ omgång efiersomsocialstyrelsen ändå skall pröva ansökan. Hem och samhälle har inte kunnatfinna några avgörande betänkligheter mol alt initiativet lill sterilisering tasav exempelvis vederbörande anstaltsföreståndare eller av läkare som behandlarifrågavarande person. Hovrätten för utgår ifrån all den ändradelagstiftning om bl. a. förmyndares ställning och uppgifier som föreslås iden av utarbetade promemorian Förmynderskap(Ds Ju 1974:7) kommer alt leda till all förmyndaren övertar de uppgifier som enliglsleriUseringsförslagel skulle tillkomma god man. Slulligen anför att dess beslut i sterUiseringsärendeninle bör kunna överklagas. Del rör sig visserligen om lagtillämpning men med sågott som rent medicinska frågeställningar och på hög kompelens-nivå, varförmöjligheten lill överprövning knappast innebär någon reellrättssäkerhetsgaranti. 5.4 Förfarandet i steriliseringsärende Vad gäller förfarandet i steriliseringsärende uppehållersig remissinslanserna särskilt vid frågan om informationens utformning,samlevnadspartners samiycke och obligatorisk betänketid. Samtliga remissinstanser som ultalar sig i denna del utomen är positiva till utredningens förslag om obligalorisk information. anser sig inle kunna instämma i uiredningens förslagom obligalorisk rådgivning men anser det väsentligt atl sökanden har räll tillrådgivning om så begärs. Många remissorgan betonar viklen av att informationen blirutförlig, omsorgsfull, sakkunnig och personligt avpassad för alt i möjligastemån förhindra förhastade beslul. frikyrkoråd framhåller belydelsen avall den obligatoriska rådgivningen inte endasi blir av formell eller enbart lekniskeller medicinsk art. VisserUgen är de problemen vid sterilisering inleav så allvariig art som vid abort men steriliseringen innebär dock ell ytiersiväsentligt ingrepp i del för människan genom skapelseordningen konstitutiva,nämligen förmågan till fortplantning. Befattningshavare på mödravårdscentraleroch rådgivningsbyråer måste därför i sin ulbildning och i de instruktioner somkommer alt utfärdas för deras handläggning av steriliseringsärenden görasmedvetna om de etiska problem som en sterilisering kan medföra. framhåller alt del utöver renlinformativa råd i många fall finns behov av en fördjupad rådgivning ochbearbetning för alt den önskade effeklen skall uppnås och tillägger alt delbland läkare, psykologer och kuratorer finns personer som har utbildning ochkompetens atl ge denna speciella form av rådgivning och behandling. , medicinska fakulteterna vid universiteten i ochGöteborg saml vid och anför all envarsom söker sterilisering bör tillförsäkras kvalificerad medicinsk rådgivning avläkare även om kuratorsmedverkan är nödvändig. Instanserna pekar särskilt påall frågan om ingreppels tekniska utförande och konsekvenser saml möjlighelernatill referlilisering kommer atl ha hög aktualitet för den person som önskarrådgivning i steriliseringsärende. framhåller all risken för ångerfallsjälvklart ökar ju sämre kunskap den sökande har om steriliseringensverkningar. Behovel av kvalificerad rådgivning ål personer som sökersterilisering är därför slort. Den obligatoriska rådgivningen bör utformas så atlman i försia hand ger informaiion om olika preventivmeloder och ger tillfälletill en diskussion och elt övervägande. Den verksamheten bör lämpligen knytas lillmottagningarna för prevenlivmedelsrådgivning. Den som efter denna primärarådgivning vill ha ingreppet ulfört bör få en ylterligare, medicinskt inriktadrådgivning beträffande operationsmetod, operationens konsekvenser ocherforderliga eflerkonlroller. Denna rådgivning, som skall ges av den opererandeläkaren vilken bör ha kunskaper i reproduk-lionsfysiologi, skall enliglsocialstyrelsen vara ett komplemenl lill den tidigare rådgivningen. För ensådan ulformning av informationen uttalar sig också medicinska fakulteten viduniversitetet i och . uppger att kvinnor som sökersterilisering som regel är mera medvetna om ingreppets definitiva karaktär änmän. anser därför det vara av största vikt all speciellt männenfår en ingående informaiion belräffande ingreppels de facto irreversibla karaklär.Del är därför önskvärt alt i varje fall större rådgivningscentra har tUlgång lillkompetent urolog eller kirurg för atl speciellt för yngre manliga sökande kunnautförligt klargöra och ge eftertryck ål steriliseringens konsekvenser.Uppkommer under rådgivningen misstanke om psykisk sjukdom, insufficiens eller personlighelsavvikelsereller misstanke om sleriliseringsmotiv som härrör från psykisk störning ividaste bemärkelse bör lämpligen en psykiatrisk undersökning eller behandlingrekommenderas i stället för sterilisering. Förbundel liUägger att man frånpsykiatriskt håll framhållil all denna lyp av psykiatrisk kontraindikation molsterilisering inle lillräckligt beaktats av utredningen. Svenska läkaresällskapetanför liknande synpunkter. Enligl , medicinska fakulteten viduniversitetet i , i samt Fredrika-Bremer-förbundetbör möjligheterna till genetisk rådgivning ökas med tanke på dem som övervägersterilisering på grund av rädsla alt överföra allvarliga ärftligt betingadesjukdomar eller handikapp på barn. anser del önskvärlatt inom varje administrativ sjukvårdsregion skapas möjlighet till genetiskrådgivning. Även anser alt sådan rådgivning bör görastillgänglig på regional nivå. Uiredningens förslag alt upplysnings- ochrådgivningsverksamheten i fråga om sterilisering skall kopplas till deinstitutioner som har hand om preventivmedels- och abortrådgivningen, dvs. ihuvudsak mödravårdscentraler och rådgivningsbyråer, har av flertalet remissinslanserlämnats utan erinran. finner förslagel ändamålsenligt ochtillstyrker uttryckligen all rådgivning angående sterilisering på angivet sättinlemmas i verksamhelen. skulle de uppgifier som skallhandhas av kuratorer med fördel kunna fullgöras inom ramen för den kommunalasocialvården. finner det riktigt alt informationenlill kvinnliga sökande sker genom mödravårdscentraler och rådgivningsbyråer,med vilka institutioner kvinnorna i de flesta fall haft någon kontakt vidtidigare tillfällen. För manliga sökande ter sig situationen mera komplicerad.Här saknas ofta lämpliga informationsmöjligheter, särskilt för ensamståendemän. Därför är det angeläget att genom annonsering och på annat lämpligt sättge dessa information om lill vilka instanser de har möjlighet atl vända sig.Sådan informaiion bör även lämnas lill allmänpraktiserande läkare ochspecialister för alt av dem i förekommande fall kunna föras vidare. I samma riklningultalar sig . I anslutning till informationens utformning tar någraremissinstanser upp frågan om den bekräftelse på mottagen informaiion, somskall undertecknas enligl förslagel. Ulredningen förordar all en särskild blankettutformas för ändamålet. Enligl RÅ och i är del avvikt alt denna del av informationsförfarandet är författningsreglerad. anser all den skriftliga bekräftelsen lämpligen bör komplellerasså all den även innefattar begäran om utförande av själva sleriliseringsål-gärden.Medicinska fakulteten vid i och Svenska läkaresällskapetföreslår all den som steriliseras ocksä skriftligen skall ge sitt medgivandetill sådan operation. Om den föreslagna ordningen med god man för den som ej är rättskapabelgenomförs lorde kunna krävas atl gode mannen bekräftar all såväl han som denvars sterilisering är i fråga har informerats, ultalar RÄ och Hovrätten förVästra . Vad angår lagtextens utformning med avseende på denobligatoriska informationen anför alt reglerna måsteutformas så all av dem uttryckligen framgår atl den som ger informationenskall övertyga sig om alt vederbörande har förstått innebörden därav och all ulrymmeför misstag inte får finnas. synes förslagels 6§ alltför vagt formulerad och knappast motsvara utredarnas intentioner.Föreningen anser atl vad där sägs mycket väl kan tolkas så all endasi ensidigtförmedlande av fakta slår lill buds, som sedan ömsesidigt undertecknas. Den informaiion och rådgivning som avses bör enliglföreningen innebära en faktisk möjlighet till samtal där både lid och kunnandestår lill förfogande för den som så önskar. Lagen bör utformas så all dessaintentioner framgår varjämte i högre grad måste ges garanti för atl denenskildes intressen blir rätt tillgodosedda. i anser atl denmöjlighet lill genetisk rådgivning i steriliseringsärende som länsstyrelsenförordar måste komma till klart ullryck i lagstiftningen. Frågan om andre makens eller samlevnadspartnerns inslällningtill steriliseringsåtgärden behandlas i några yttranden. Hovrätten för och Fredrika-Bremer-förbundetansluler sig uttryckligen till uiredningens mening, alt någon föreskrift ommakes eller samlevnadsparlners yttrande inle bör uppställas.Socialstyrelsen framhåller alt det i fall där sökanden inle samlycker lill allmake eller samlevnadsparlner hörs torde kunna förulsällas atl förhållandetmellan parterna är sådani atl del är olämpligl all inhämta vederbörandesyttrande. Ätt engift kvinna skulle behöva ha makes medgivande för steriliseringslillslåndeller att upplysningsplikt skulle föreligga [inner ochsamhälle orimligt då del skulle vara ell obefogat ingrepp i den personligaintegriteten. Då makar är ense om atl sterilisering bör ske bör de upplysas omalternativet alt mannen kan steriliseras och all della ingrepp är medicinskt sellenklare och mera riskfritt. Så länge en reoperation ej är möjlig torde dockmannen endasi undanlagsvis vilja underkasta sig sterilisering framhåller förbundel.Svensk sjukskölerskeförening anför liknande synpunkler och understryker atlendast maken själv skall la slällning lill ingreppet med lanke på allfamiljeförhållanden och levnadsmiljö kan förändras i en framlid ochsteriliseringen därmed kan medföra ej förutsedda negaiiva konsekvenser. EnliglSvenska kyrkans centralråd förefaller det inle rimligt att fordra etlmedgivande från den andra parlen efiersom del skulle förutsätta elt inte önskvärlförmyndarskap. Detta hindrar dock inte all det är önskvärt alt den andra partenhålls informerad och all parterna helst bör vara överens om sleriliseringsbeslutel.Ell ingrepp av så definiliv karaklär som sterilisering måste enligl rådetbetraktas som ett ingrepp av avgörande betydelse för en samlevnadsform, förvilken fortplantning alltjämt framstår som en väsentUg funktion och är en förbåda parterna gemensam angelägenhet. föreslår därföratl i den nya sleriUseringslagen skrivs in en beslämmelse av innehåll, altinnan någon steriliseras den andra parten i etl äktenskap ellersamlevnadsförhållande skall informeras om ingreppels innebörd och konsekvenser,dock så alt formellt medgivande från den andra parten inle erfordras för steriUse-ringsingrepp.Enligl frikyrkoråd bör stadgas atl kontakt skall tas med den partner,med vilken den som söker sterilisering sammanlever. Brislande konlaklvilja i enför båda så avgörande angelägenhet kan vara etl tecken på redan existerandesamlevnadsproblem eller kan bli anledning lill sådana när del rällaförhållandel uppdagas för den andra parten. Den möjlighet till kontakt som ulredningenförutsätter bör därför ersättas med förslag om obligalorisk kontakt ochrådgivning också med den icke sökande samlevnadspartnern. Några remissorgan behandlar behovet av obligatoriskbetänketid före sleriliseringsoperation. Länsåklagaren i pekarpå alt del av ulredningen framgår, all operation inle verkslällls i ell inle ringaantal fall, vari tillstånd till sterilisering givils. Mot den bakgrundenifrågasätter länsåklagaren om inte viss betänketid borde föreskrivas mellan denföreslagna obligatoriska informationen och operation men ullalar samlidigl altväntetiderna normall lorde vara så långa alt en sådan föreskrift i praktikenkanske skulle sakna funktion. Mot en betänkelid lalar enligt länsåklagaren atl lidsnöd kan föreligga då slerUiseringenär avsedd alt ulföras i samband med en abort. Även medicinska fakulteten viduniversitetet i anser alt behovet av en tidsspärr mellan bekräftelse ochingrepp bör övervägas. Medicinska fakulteten vid ,i samt Svensk demografisk föreningförordar atl en obligatorisk betänketid införs. Enligl Demografiska föreningenskulle det inle innebära någon olägenhel om betänketiden sattes ganska lång,kanske lill ell år. För den som fyllt skulle dock betänketid varaöverflödig. Medicinska fakulleten vid inslilulel förordar enbetänketid om minst en månad mellan rådgivning och ingrepp. Beträffande sammansättningen av den nämnd som skall pröva lill-ståndsärendeni är meningarna delade. och medicinska fakulteten vidkarolinska institutet stöder uttryckligen utredningens förslag all nämnden skaUbeslå av en ledamol med domarerfarenhel saml experter i gynekologi, urologi,genetik och psykiatri. Kommunförbundel pekar på atl tillämpningen både i fråga omtillstånd lill abort och sterilisering enligt nu gällande lagstiftning alllmerhar avlägsnat sig från lagstiftningens intentioner. Förbundet anser det därförriktigt alt i den föreslagna nämnden skall ingå en person som innehar ellerinnehaft domarämbete för att därigenom undvika en glidning i laglillämpningen.Enligt förbundet finns också skäl all överväga behovet av lekmannainslag inämnden, bl. a. med hänsyn till atl del, enligt uiredningens kommentar till denföreslagna lagtexten, vid tillämpningen av den medicinska indikationen ges eltvissl utrymme för hänsynslagande lill antal barn och "andra omständigheteri miljön" även om bedömningen skall ske enligt sirikl medicinska normer.Lekmän skulle enligl förbundets mening kunna tUlföra diskussionen sociala ochandra synpunkter som med den av utredningen föreslagna nämndsamman-sältningenmöjligen inle skulle bli lillräckligt belysta. anser i likhet med uiredningens majoritet atl enjurist bör vara ordförande i nämnden. Ärendena kommer ofta alt beröra juridiskafrågor och kräva vana vid juridisk argumentationsleknik. Medicinsk expertis kangaranteras genom att en ledamot är läkare. Däremot delar reservanternas, TuridStröm och , uppfattning alt del är angelägel att bevara allmänhetensinsyn och inflytande i nämnden genom atl också lekmän deltar i besluten. majoritet anser det väsentligt och värdefulllom samma nämnd kan handlägga såväl abortärenden som steriliserings-ärenden, inleminsl med lanke på all samma person på likartade moliv kan inkomma med bådaslagen av ansökningar. För atl underlätta samrådskonlakten med huvudansvarigfackbyrå bör före- dragande läkare i mödrahälsovård, preventivmedels- ochabortrådgivning ingå i nämnden. 1 nämnden bör dessutom ingå en erfaren jurist.Socialstyrelsen förutsätter att nämndens sammansättning i övrigl inte undergårnågra förändringar och att således t. ex. lekmannainslaget bibehålls. Omantalet ledamöter i socialpsykiatriska nämnden utökas på del föreslagna sättetkan enligt uppfattning nödvändiga författningsändringarinskränkas till en revision av instruktionen för . Beteckningen "socialpsykialriskanämnden" är också missvisande. Nämnden bör ha etl namn som mera direktanknyter lill dess uppgifter på abort- och sleriliseringsområdena. Även medicinska fakulteten vid universilelel i ,och ansluter sigtill reservanternas mening atl lekmän bör ingå i nämnden. Enligt fakulteten iUppsala borde vidare om möjligl i nämnden finnas två psykiairiker, varav en medspecialutbildning belräffande psykiskt utvecklingsstörda. Däremot ifrågasällerman om representanter för de utförande specialiteterna, speciellt urologbehöver ingå i nämnden, där diskussionen huvudsakligen lorde komma alt röraindikationerna. Även ifrågasätter behovet av en urologi nämnden. föreslår att även psykolog skall ingå inämnden medan finner det absolut nödvändigl alt inämnden ingår ledamot som är socialt välutbildad och kunnig. Till reservanternas yttrande i dess helhet ansluter siglänsåklagaren i , , ,Husmodersförbundel Hem och samhälle, samtföredraganden i abortrådgivning m. m. vid . Enligt länsåklagaren i kan man intebortse från atl sleriliseringsansökan i vissa fall aklualiseras av enföreslående abort och att del skulle vara olyckligt om skilda nämnder handladetillståndsfrågan för samma person. Länsåklagaren anser del inle nödvändigleller ändamålsenligt att en särskild sleriliseringsnämnd inrältas. ser inte heller anledning till all en ny tillståndsmyndighettillskapas ulan anser att socialpsykialriska nämnden i fortsättningen förutomabortfrågor också skall handlägga ansökningar om sterilisering. alt det är angeläget att också lekmän blir företrädda i den nämnd somskall handlägga sleriliseringsansökningar. Lekmannainslagets betydelseunderstryks även av . finnersammansättningen av den nu fungerande socialpsykialriska nämnden väl avvägd dådel gäller specialister kontra lekmän. Förbundet anser all lekmannainslaget ulgöretl vikligl komplemenl till nämndens specialister och medverkar lill en tolalsynpå de ärenden som behandlas. Eventuellt skulle en ledamol med erfarenhet frånarbete vid familjerådgivningsbyråer vara en tillgång vid bedömningarna av deolika ärenden som nämnden har att ta ställning till. övrigt kan särskild expertis tillkallas vid bedömning avvissa enskilda fall, anför förbundet. Föredraganden i aborlärenden m. m. vidsocialstyrelsen utlalar i en reservalion till remissyllrandeall del är svårt all förstå motivet lill en juridisk förslärkning av nämnden samlidiglsom sterilisering från all lidigare ha varit i lag principielll förbjudenföreslås bli fri och tillåten för både man och kvinna. Vid övervägande avnämndens sammansättning bör hänsyn tas endasi lill de uppgifier nämnden kommer atlfå enligl förslaget. Bedömningen av steriliserings-indikationerna för personermellan 18 och måste bygga på medicinsk, psykiatrisk eller psykologisksakkunskap. Vad gäller de icke rältskapabla krävs atl steriliseringskall vara lill väsenllig fördel för den ansökan avser. Vid en sådan prövningär det nödvändigt all förutom psykologisk-psykialrisk expertis ha en lekmannarepresenlanli nämnden. Den nuvarande socialpsykialriska nämnden synes därför väl svara motde angivna kraven. Enligl föredraganden bör nämnden möjligen kompletteras meden kurator. RÅ går inte närmare in på sammansättningen av nämnden menhävdar att beaktansvärda praktiska skäl synes tala för all samma nämnd inomsocialstyrelsen handlägger både abort- och sleriliseringsansökningar. Enligl förslaget bestraffas brotl mol tystnadsplikten i steriliseringsärendemed böler eller fängelse i högst etl år (8 §). Hovrätten för på att straffet för motsvarande förseelse i nu gällande steriliseringslagär böler eller fängelse . Hovrätten ifrågasäller om delfinns anledning atl skärpa straffsanktionen även om den nya straffskalan finnsi Uknande lagsliftning som abortlagen (1974: 595) och smitlskyddslagen (1968:231).Den föreslagna slraffskärpningen framstår enligt hovrättens mening som deslomera omotiverad vid en jämförelse med den föreslagna straffsanktionen i 10 §.Hovrätten anför vidare all den utgår från att "steriliseringsärende"omfattar även domstolsärende om utseende av god man. Överåklagaren i Göteborgerinrar om alt brolt mol tystnadsplikten enligt gällande slerUiseringslag är eltrent angivelsebrotl men har ingen erinran mot förslaget alt ålal skall kunnaväckas även utan angivelse, och tydligen även mot målsägandens klart uttaladeönskan om sådani fall föreligger, om del är från allmän synpunkt påkallat. 1 fråga om brottet illegal sterilisering (9 §) anför början RÅ alt i lagtexten ultryckligen bör anges atl för ansvar krävs uppsåti enlighet med de principer som lillämpas för specialslraffrättsliglagstiftning och efter förebild från abortlagen. Hovrätten för påpekar atl belänkandel inleger någon upplysning om varför inle försök lill illegal sterilisering skallstraffbeläggas. Enligt flertalet yttranden som RÅ inhämtat frånöveråklagare och länsåklagare bör försök till Ulegal sterilisering slraffsanktioneras.Överåklagaren i Slockholm pekar bl. a. på alt den antagna abortlagenstadgar straffansvar för försök liU iUegal abort. Bestämmelsen har enligtmotiven införts av hänsyn till de risker för Uv och hälsa som kvinnan utsättsför genom osakkunnigt utförda ingrepp. Kriminaliseringen avser sådana ålgärdersom atl tillfoga kvinnan skada eller smärta med instrument eller andra Uknandeföremål. Straffansvar inträder oavsett om gärningen har lell till missfall.Enligt överåklagaren gör dessa synpunkter sig gällande även vid sterilisering.De ingrepp som kvinnan utsätts för i samband med abort synes inle vara mer kompUceradeän dem vid sterilisering. Straffsatserna för illegal abort och Ulegalsterilisering har jämställts, varför steriliseringsulredningen synes se Ukaallvarligt på faran för kvinnans liv och hälsa vid illegal sterilisering somvid illegal abort, en bedömning som överåklagaren uppger sig dela. För mannenställer sig problematiken ej annorlunda och överåklagaren föreslår därför att islerUiseringslagen tas upp bestämmelser om all försök straffas enligl 23 kap.brottsbalken. Länsåklagaren i anför liknande synpunkter. Länsåklagaren i anför: I 9 § abortlagen (1974:595) har försök tUl illegal abortkriminaliserats. Molsvarande har ej skett i förslaget tUl slerUiseringslag.Därest en Ulegal sterilisering misslyckas, dvs. sterilitet ej uppkommer, tordei regel på grund av den opererades samtycke brott enUgt 3 kap. brottsbalkenicke föreligga. Det synes icke rimligt atl gärningen är slraffri, varförstraffbeläggande av försök i och för sig är påkallat. Emellerlid anser jag atten annan brotlskonstruktion bör väljas. Enligt utredningen förstås med "utförsterilisering" all genom operativt ingrepp varaktigt upphävafortplantningsförmågan. Redovisningen av steriliseringsingreppens effektivitetspeciellt för män, 6.2.2, men även för kvinnor, 6.1.2, visar alt det måste bUytterligt kompUceral om icke omöjligl alt visa att fortplantningsförmåganvaraktigt upphävts. Rekvisiten för slraffbarhel bör enUgt min mening därförbestämmas så: "Den som utan all vara behörig alt ulöva läkaryrketförelager operativt eller annal ingrepp på annan i avsikt att upphävafortplantningsförmågan dömes etc. se förslagel ". Med en sådanformulering erfordras inget försöksbroll. Orden "annal ingrepp"syftar på de meioder, exempelvis kemiska, som är under ulveckling och vilkautredningen redovisat i avsnill 6.1.1. Eftersom det även görs försök medtemporär sterilisering, vilka synes kunna leda lill framgång -6.1.4 och 6.2.4 -förmenar jag alt krav på varaktigt upphävande avfortplantningsförmågan ej bör uppstäUas. Formuleringen tiUfredsställer dennauppfattning. RÅ ansluter sig till uppfattningen all straff för försöktill illegal slerUisering bör införas.