prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — blir avgiften avexportvärdet. Vid exportvärden mellan 200milj. och 1 000 milj. kr. och avden del av exportvärdet som överetiger 200 milj. kr. För exportvärden överI 000 milj. kr blir avgiften . jämte av den del av exportvärdet som överstiger 1 000 milj.kr. Tjänsteexportörer betalar avgift i förhållande till sitt aktiekapital. Företag, som önskar del, fårav SE ges rätt att inom ramen för ett enda avtal ansluta önskat antal i enkoncern ingående företag. SE ges rätlatt självt reglera skalorna för avgiftsuttag inom vissa gränser. Bestämmelser om avgifter m. m. fasin i , som efter SAE:s godkännande fastställs av regeringen. Uppgörelsen innebärvidare, aft SE i fortsättningen skall administrera handelssekreterarnasverksamhet. SE skall sålunda svara för de personaladministrativa och ekonomiadministrativafunktioner som handhas av handels- och utrikesdepartementen. För egen del finnerjag det vara lämpligt aft SE fSr ta över vissa administrativa funktioner såvitt gällerhandelssekreterarna. Den ordning somuppgörelsen innebär medför att SE kommer alt fl förvaltningsuppgiftersom innefattar myndighetsutövning. En förutsättning för att sådanaförvaltningsuppgifter skall fl överiämnas till annan än myndighet är aft överiämnandet skergenom lag (I I kap. 6 § regeringsformen). Förelag till sådan lag har utarbetats inom handelsdepartementet.1 den föreslagna lagen, som bör fogassom bilaga 2 till protokollet i detta ärende, har dessutom tagits in bestämmelser om tystnadsplikt. Den insynsom SE genom handelssekreterarnas verksamhet flr i enskilda företag lorde göradet nödvändigt med sådana bestämmelser. Tystnadsplikten omfattarpersoner som inte är i allmän tjänst ellerutövar tjänsteplikt. Enligt regeringsformen flr sådana föreskriftermeddelas endast i lag. Beträffandelagförslaget vill jag ytteriigare anföra följande. 1 1 § anges de förvaltningsuppgifter innefattande något slagav myndighetsutövning som skallöveriämnas till SE. I enlighet medvad som angivits i propositionen ominrättande av exportråd (prop. 1972:31, NU 1972:27, rekr 1972:187) har SE till uppgift att planera och leda handelssekreteramas kommereiella verksamhel. Dessauppgifter lorde i viss utsträckning innefatta myndighetsutövning. Enbestämmelse om överiämnandet av bl. a. dessafrågor lill SE har därför intagits i företa stycket första punkten. 1 andra punkten isamma stycke i I § anges i vilken omfattning SE skall hapereonaladministrafiva uppgifter rörande handelssekreterarna. Statstjänstemannalagen(1965:274) och därtill anslutande författningar gäller både handelssekreterareOft prop. 1972:31 s. 19) och den som är anställd pä handelssekreterarkontor.Därav följer bl. a. ati anställnings- och arbetsvillkoren kan regleras i avtal, i den mån annat ejföljer av nämnda lag (3 ij)- Enligt Prop.1975:1 Bilaga 12 26 kungörelsen (1965:465) om vissa statliga kollektivavtalträffas kollektivavtal på arbetsgivarens vägnar av , om annatinte bestäms särskilt (2 §). Även i en del andra hänseenden företräds staten somarbetsgivare av avtalsverket Ofr bl.a. 6 och 10§§ kungörelsen). Ingen ändring föreslås härvidlag såvitt gäller handelssekreterarna m. fl.Fråga om tillsättning av tjänst som handelssekreterare eller omskiljande från sådan tjänst prövas avregeringen. I likhet med vad som förutsatts i uppgörelsen bör även ifortsättningen regeringen efter anmälan av SE förordna handelssekreterama samti övrigt beslula i fråga om skiljande från tjänst, läkarundereökning,disciplinär bestraffning, flyffningsskyldighet eller avstängning från tjänstgöring. Hos såväl handelssekreteraresom handelskamrar bedrivs praklikantverk-samhet som bekostas av statsmedel. att låta yngre pereoner förkovra sig i internafionell marknadsföring. SEhar sedan sin tillkomstutsett praktikanter och utbetalat stipendier (jfr prop. 1972:31 s. 20). Med hänsyn till att även dessa uppgifter innefattar myndighetsutövning har i 1 § företa stycket tredje punkten intagitsen bestämmelse om beslutsrätt i dessa frågor. Regler om SE:shandläggning av ärende enligt 1 § och om besvär över SE:s beslut isådant ärende är intagna i 2 §. De inskränkningar i besvärerätten som kan gällabeträffande myndighels beslut, t.ex. enligt lagen (1965:276) om inskränkning i rätten att föra talan motoffentlig arbetsgivares beslul, förutsättsgälla även i fråga om beslut av SE. Bestämmelserna om tystnadspliktåterfinns i 3 §. Enligt 1972 åreavtal om exportråd åtog sig staten att för en fyraåreperiod bidratill SE med sammanlagt 13 milj. kr. Till och med innevarande budgetär harutgått 9,6 milj. kr. Jagförordar all äteretoden, 3,4 milj.kr., tas upp för /76. Därefter bör statsbidrag utgå för att SEskall kunna lämna tjänster till den mindre induslrin utöver vad som motsvaras av avgiftsintäkter från dennaföretagskategori. SE:s kostnader förden abonnentgrupp som SE räknar till den mindre industrin beräknades i SE:s analys fill . för /73. Då var inräknad gruppens andel av SE:s kostnader för oundvikligatjänster till icke abonnenter. Av gruppens kostnader täcktes 1 117 000kr. av avgiftsintäkter från gruppen.Äteretäende . motsvarar ungefär de kostnader som staten hadeför för den mindre industrin i samband med att dess verksamhet inordnades i SE. För budgetåret1975/76 beräknar jag SE:s motsvarandekostnader för abonnentgruppen mindre industri till 1,4 milj. kr. SE:s kostnader för förvaltning av handelssekreterarorganisationenberäknar jag till . Enighet om dessa beräkningarföreligger mellan staten och SAE. Dessa särekilda kostnader ryms väl inom defav mig förordade statsbidraget för /76. Prop.1975:1 Bilaga 12 27 Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslär riksdagenatt 1. bemyndigaregeringen att i huvudsaklig överensstämmelse med vad jag förordat sluta avtal medSveriges allmänna exportföreningom fortsatt drivande av exportråd; 2. antagaförelaget till lag om beslutanderätt för exportråd beträffandehandelssekreterare m. m.; 3. till exportråd för /76 anvisaett reservationsanslag av . 1973/74 Utgift 11524 630 Reservation 4 054 729 1974/75 Anslag 15 467 000 1975/76 Förelag 17234000 Handelssekreterarnasuppgift är att öka den svenska exporten genom specialiseradkommereiell service särekilt i fräga om marknadsföring. Handels-sekreterarnarekryteras från tjänster i eller nära företagsledningen i svenska företag med exportinriktning. F. n. är 24handelssekreterarkontor inrättade. Av dessa är åtta placerade i -etti vardera , ,, , och Los Angelessamt tvä i . Ett av kontoren i arbetar i förentastater och med marknadsfrågor för speciellt teko-ochglasindustrierna. Handelssekreteraren i leder även verksamheten i . 1 finns tolvkontor, nämligen i , , , , , ,, , , , och Helsingfore. På övriga industrilandsmarknader finns kontor i . Tvåhandelssekreterarkontor arbetar i utvecklingsländer med huvudsaklig uppgift attintroducera svenska konsulter och entreprenörer i utvecklingsprojekt. De ärplacerade i för norra delarna av och för . De 24handelssekrelerarkonloren sysselsätter ca 250 pereoner. Förutomhandelssekreterama utgörs personalen av marknadssekreterare, praktikanter medstatsstipendier som utdelas av exportråd (SE), lokalanstäUda assistenter ochbiträdespereonal. Hos flertalet handelssekreterare finns två praktikanter. /75 har medel till stipendier åt dessa an-visals med ca 1,7 milj.kr., vilket motsvarar drygt ett 50-tal stipendier . Inomhandelsdepartementet har ett nytt ekonomiadminisirativt system förhandelssekrelerarkonloren utformats. Enligt detla indelas verksamheten vidhandelssekrelerarkonloren i följande verksamhetsgrenar eller program, nämligenallmän verksamhet, projektverksamhet och uppdragsverksamhet. Prop.1975:1 Bilaga 12 28 I allmän verksamhetingår de tjänster som handelssekrelerarkonloren avgiftsfritt utför som t. ex.råd till besökande affärsmän, enklare varuförfråg-ningar, rutinkorrespondens samt den övrigaverksamhet som ej innefattas under projekt- och uppdragsverksamhet. Projektverksamhetomfattar de ijänsler som handelssekrelerarkonloren utför på uppdrag avSE och som helt eller delvis finansieras av staten med särekilt anslagna medel förexportfrämjande ändamål. Uppdragsverksamhetomfattar de tjänster som handelssekrelerarkonloren utför på särekildbeställning och mot särskild avgift för enskild abonnent eller myndighet. Statens bidrag tillprojektverksamheten vid handelssekrelerarkonloren omfattade /74 totalt ca 7,5 milj. kr. Den under budgetåret1970/71 påbörjade föreöksverksamheten med avgiftsbeläggning avhandelssekreterarnas tjänster av konsultkaraktär gav under /74ca . i arvodesinkomster för handelssekreterare och praktikanter.Övriga inkomster avseende i uppdragsverksamheten särskilt anställd pereonal samtereäflning för omkostnader uppgick tillca 2 milj. kr. Handelssekreterarnabegär för /76 genom SE ökade anslag till den allmänna verksamheten medsammanlagt . SE framhåller att den begärda, relativtbegränsade anslagsökningen jämfört med deogynnsamma kurs- och prisförändringarna i berörda länder förutsätter att intäkterna i handelssekreterarnasuppdragsverksamhet i sin helhet återförs till resp. kontor. Byggnadsstyrelsenberäknar alt bostadskostnaderna för handelssekreterarna ökar med . För pris- ochlöneomräkning avseende handelssekreteramas löner, sjukvård, m.m. beräknas en ökning med 278 000kr. exportråd(SE) föreslår en ytterligare företärkning av bevakningen och bearbetningen avde nordiska marknaderna. Förelaget innebär att fvå marknadssekreferartjänsferinrättas, en i vardera och . Marknadssekreterama skulle placeras påde svenska ambassaderna där men vara operativt underetällda SE. Kostnaderna förmarknadssekreterama uppskattasav SE till sammanlagt SE föreslär också en utökning av denkommersiella representafionen i statshandelsländernai form av ett handelssekreterarkontor i och enmarknadssekreterare, operativt underetälld SE, placerad vid ambassaden iWarszawa. Medelsbehovet beräknas totalt till . Vidare föreslär SEen företärkning och omorganisering av den exportfrämjande verksamheten i Latinamerika.Enligt förslaget skulle handels-sekreterarfunktionen i flyttas tillCaracas och marknadssekre-lerareunderställda handelssekreteraren placeras i , och Lima.Kostnaderna beräknas totalt till . SICAB, har hemställt att ettkontor inrättas 1975:1 Bilaga 12 29 iWarszawa för att främja handeln mellan och . I fråga ompraktikanter vid handelssekrelerarkonloren föreslår SE en utökning med fyrapraktikanlplalser. För inträffade och ytteriigare väntade höjningar avlevnadskostnaderna bör anslaget räknas upp. Sammanlagt beräknas ettmedelsbehov av . SE finner det önskvärt att fortsätta med den /75 pä föreök införda verksamheten med föriängd stipendietidunder ytteriigare med placering hos en svensk beskickning på en utvecklingsmarknad. SEanser dock att stipendierna bör höjas och beräknar en ökning med totalt 66 000kr. SE föreslår därutöver att medel anvisasför att ge praktikanterna en 3-4 veckorsintroduklionsperiod hos SE före praktikanlljänslgöringen utomlands.Beräknade kostnader för detta uppgår till . Handelssekreterarorganisationenhar under den senaste tioåreperioden byggts ut kraftigt såväl kvantitativt som kvalitativt.Handelssekreierarkon-torens antal är 24 och totalt sysselsätterkontoren ca 250 personer. Verksamhetens inriktning har kommit alt innebära en alltstarkare satsningpä de störela svenska exportmarknaderna. De enskilda kontorens kapacitet förhandläggning av kvalificerade uppdrag från svenska företag har väsentligt förbättrats. Kvalitativt harkontoren företärkts pä alla nivåer. Handelssekreterarna rekryteras nugenomgående från pereonal i förelagsledande nivå i framgångsrikaexportföretag. En ny pereonal kategori, marknadssekreterare, har tillkommit vidvissa kontor. Marknadssekreterama har i allmänhet en utbildningsnivå sommotsvarar handelssekreteramas men inte samma praktiska erfarenhet.Vidare har alla kontor numera minst två praktikanter med statsstipendium. Vid min anmälan iprop. 1972:31 (s. 20, NU 1972:27, rskr 1972:187) av frågan om inrättande avSveriges exportråd uttalade jag, att från handels-kammarhåll kundekomma att aktualiseras fråga om omvandling av handelskammare till handelssekreterarkontor.Detta har under /73 skett med handelskamrarna i , ochHaag (prop. 8 s. 51, NU1972:66, rskr 1972:319) saml /74 med handelskammaren i (prop.1973:170 bil. 8 s. 43, NU 1973:70, rekr 1973:396). Under innevarande budgetår har avtal träffats med handelskammaren i om att kammaren från och med den Ijanuari 1975 skall finansieras och drivas av svenska staten. hargodkänt detta (prop. 8 s. 51, NU 1974:51, rskr 1974:348). En studie av denkommersiella representationen i statshandelsländerna görs f n. ianslutning till den pågående översynen av handelssekreterar-organisationen.Innan resultatet av denna föreligger och detta har utvärderats, bör enökning av den kommersiella representationen i statshandelsländerna inte övervägas. Prop.1975:1 Bilaga 12 30 Förelaget all ändraden exportfrämjande verksamheten i kan jag inte biträda. Utvecklingen ochinvesteringsplanerna i vissa oljeproducerande länder medför starkt ökadekrav från svensk exportindustri på specialiserad kommereiell service.Handelssekreterarkontoret i bör därför förstärkas genom att tvåmarknadssekreterare tillsätts, en för kontorets uppdragsverksamhet och en förprojektverksamheten. Vidare bör två assistenter tillsättas för rörligtjänstgöring i handelssekreterarkontorets verksamhetsområde som omfattar bl. a. ,, , , , och . Vidare förordarjag att ett handelssekreterarkontor iTeheran inrättas . 1 samband härmed bör exportråd förees med ökade resurserför projektverksamhet. Anmälan härom görs under anslaget B 3.Exportfrämjande åtgärder. 1 detta sammanhangvill jag också nämna att regeringen tidigare denna dag beslutat föreslåen väsenfiig företärkning av utrikesförvaltningens representation i och . Jag biträder SE:suppfattning att det föreligger behov av ytteriigare förstärkning avspecialiserad kommereiell service i . 1 likhet med vad jag framförde anser jagemellertid, att kravet på kvalitet inte börfrängås när det gäller de nordiska marknaderna som är av särekilt intresse förde mindre och medelstora företagen. Jag anser därför att medel bör beräknas för ett handelssekreterarkontor iOslo fr. o. m. /76. För stipendiaterberäknar jag en ökning av anslaget med som tillsammans medutnyttjande av reservationsmedel under anslaget skall ge utrymme förytteriigare två stipendier samt en viss uppjustering av stipendierna. Avökningen avses , för höjda stipendier för de praktikanter som flrutökad stipendietid med , I beloppet ingår också , som lidigare beräknadesunder reservationsanslaget B 4, Svenskahandelskamrar i ullandel m. m. och som avser fvå stipendier för praktikantermed placering vid den statliga handelskammaren i . Enligt det förelagtill nyti avtal om exportråd (SE) som jag redogjort för underanslaget B 1. exportråd skall handelssekrete-rarverksamhelen frånoch med den förvaltas av SE på uppdrag av staten. a. de ekonomiadministraliva uppgifter som åliggerutrikesdepartementets ekonomibyrå till SE. Anslaget kan med anledning häravminskas med . Som en följd av detnya ekonomiadministrativa system som har utarbetats förhandelssekreterarna bör . föras över från detta anslag till reservationsanslagetB 3. Därigenom flr handels-sekreterarkontoren möjlighet att i fullutsträckning debitera sina kostnader i projektverksamheten. Delta är enförutsättning för alt ge en rättvisande bild av statens kostnader fördenna verksamhet. Jag beräknar statens bidrag tillhandelssekreterarorganisationen för bud- Prop.1975:1 Bilaga 12 31 /76 till . Till delta belopp bör läggas 1 080 (X)som föresläs bli överförda tillanslaget till exporlfrämjande åtgärder. Sammanlagt beräknar jagsåledes 18,3 milj. kr. för han-delssekreterarorganisationen.Del aren ökning med 2,8 milj. kr. Av ökningen beräknas . för den statliga handelskammaren i , 575 000kr. för inrättande av etthandelssekreterarkontor i , . för förstärkning av handelssekreterarkontoret i . för inrättande av etthandelssekreterarkontor i . För pris- och löneomräkning avseende övriga kontor beräknar jag . Förhöjda praktikantstipendier och enutökning av antalet praktikantplatser beräknar jag . Anslaget minskas med . som förs över till reservationsanslaget till exportfrämjandeåtgärder. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillHandelssekreterare för /76 anvisa ett reservationsanslag av 17 234 (X). Medlen under dettaanslag är främst avsedda för bransch- eller temabundna aktiviteter som stöderföretagens exportansträngningar. Del är därvid fråga om kollektiva insatser somsyftar till ökad exportintäkt. Medlen disponeras av exportråd i samråd ochsamarbete med de svenska kommereiellastödjepunkterna i utlandet. Verksamheten bedrivs under fortlöpande kontakt medsvensk exportindustri. Medlen gär vanligtvis under benämningen projektmedel och verksamheten betecknassom projektverksam-hel. Projektverksamhetenär i hög grad knuten lill de svenska exportföretagens egna marknadsföringsåtgärder. Flertaletexportfrämjande projekt finansieras av staten och näringslivetgemensamt. exportråd(SE) hemställer om en höjning av anslaget för exportfrämjande åtgärdermed . projektinventeringar ochförutsäftningsanalyser, basundersökningar och marknadsrapporter och . direkta exportaktioner för produkter och branscher på en eller fleraprioriterade marknader. Särskilt prioriterade branscher är miljövårdsutmslning,skogsindustriutrustning, byggmaterial samt sport- och frilidsprodukler. Prioriterademarknader är och . 1 har tyngdpunkten lagts på För- Prop.1975:1 Bilaga 12 32 Vissprioritering har också givits , , och . SE framhålleratt def ökade medelsbehovet främst sammanhänger med en höjd ambitionsnivå hosex-portfrämjandeorganisationen, vidare med att handelssekreterarorganisatio-nen har byggts uloch har kapacitet för att genomföra fler och större projekt än tidigare samt exportindustrins ökadeintresse för projektverksamheten. Teko-industrierna och den manuellt arbetandeglasindustrin Samarbetskommiltéernaförtexlihndustrin och konfektionsindustrin har hemställt attstimulansprogrammet för teko-industrierna utsträcks aft innefatta budgetåren 1975/761, o. m. 1977/78. har begärt förlängningmed tre är av exportstödet för den manuellt arbetande glasindustrin. har givit stöd ätframställningarna om föriängda exportstöd. Inom exportstödsprogrammet förteko-industrierna, som administreras avkommerskollegium, haren uppdelning gjorts mellan individuella bidrag som utgår till förelagens egna åtgärder för s. k. tröskelkostnader och bidrag tills. k. kollektiva åtgärder. De individuellabidragen har främst rört företagensmarknadsundersökningar, produktanpassning, testföreäljning samt vissa direkta säljfrämjande åtgärder enligtspecificerade marknadsplaner. De kollektiva bidragen har gällt för fleraföretag gemensamma aktioner såsom utställningar,gemensamma exportaktioner m. m. har verkat för att företagen kommit att fl enindividuell och företagsanpassad service inom ramen för kollektiva resurser.Dessa resureer har bl. a. byggts uppi form av bransch- och marknadskunnig pereonal vid handelssekrelerarkonloren. Inom ramen för kollektiva projekthar denna expertis kunnat arbetafram gemensamma basundersökningar. På gmndval av dessa har arbetats ul individuella och förelagsanpassademarknadsstrategier för företagen.Kommerekollegium har under programmets gång alltmer prioriterat dennatyp av kollekliva insatser Stödet innefattarockså kreditgarantier för lån till investeringar som företagen gör för att öka sinmarknadsföring pä export. En utvärdering avdet nuvarande stödet ät teko-industrierna har på initiativ av chefen förindustridepartementet gjorts av företagsekonomiska institutionen vidunivereitetet i . Utvärderingen av de individuella bidragen baseras på ett urval av 28 undersöktaföretag under två skilda budgetår.Enligt utvärderingen har bidragen inte åstadkommit någon nämnvärd förändring iföretagens exportbeteende. Över hälften av företagen har visseriigen utökatsina exportaktiviteter som följd av erhållna individuella exportbidrag, men ökningarna har varit marginellaoch inte motsvarat mer än en del av bidragsbeloppet. Utvärderingenhar också omfattat elt av de större kollektiva projekten Prop.1975:1 Bilaga 12 33 inom exportprogrammet, Exportaktion Kläder(ECK). Inom fre centraleuropeiska marknader - , och -har särskildaarbetsgrupper vid handelssekreterarkontoren där erbjudit deltagande företag ijänslerav tre olika slag nämligen marknadsrapporter, kundlistor och individuellservice omfattande exempelvis förfrågningar om kunder, konkurrenteroch produktutveckling, hjälp med marknadstesfer, försäljningsansträngningar och ävenanskaffning av agenter Mindre ochmedelstora företag utnyttjar ofta, enligt utvärderingen, intuitivainformafionskällor snarare än formella marknadsundereökningar. Många av de företagsom deltagit i ECK tillslår att de begåu misstag i samband med sinsenaste introduktion på en exportmarknad. Nästan samtliga deltagande företag anser att degenom ECK filt bättre informafion än de tidigare haft innan de började sälja påen ny marknad. Förelagen har i hög gradutnyttjat och ansett sig ha nytta av den erhållna informationen. Enligt utvärderingen har ECK påverkat företagensexportbeteende både till art ochomfattning och bidragit till att ökaefTektivitelen i exportsatsningarna. Kommerekollegiumhar vidkommande exportstödets effekter pekat på svårigheterna att konkret mätaresultatet av insatta åtgärder och medel men framhållit alt, enligt kollegietsmening, programmet haft klart positiva effekter. Detla har enligt kollegietbekräftats i de löpande kontakterna med företagen, branschföreningarna ochfältpunkterna i utlandet. Fömtom den ökning av de totala ekonomiska resursernasom stödprogrammet inneburit, har det statliga exportstödet bidragit till attförbättra förelagens marknadsföring. Härvid har bl. a. den rådgivandeverksamheten frän kollegiets sida varit av vikt. För mänga företag har programmet, anserkollegiet, medfört en mer disciplinerad och långsiktig marknadsplaneringsamt en mer medveten länderprioritering. Gjorda marknadsundereökningar ochföretagens kontinueriiga kontakter med den speciella leko-personalen vid handelssekreterarkontoren bör starkt ha ökatföretagens marknadskännedom. På uppdrag av chefen förindustridepartementet har en rapport (Ds11974:4) utarbetats av en särekild sakkunnig avseende statligt stöd tillmarknadsföring av miljövårdsinduslrinsprodukter. 1 rapporten föreslås elt treårigt exportprogram. Remissyttrande överrapporten har avgivits av , kommerskollegium,exportråd, styrelsen för teknisk utveckling, statens industriverk,i , , , hantverks- och industriorganisation. Svenskakonsulterande ingenjörers förening och . Flertaletremissinstanser stöder förelaget att ett statligt stöd bör utgå till Prop.1975:1 Bilaga 12 34 branschen men redovisar härutöver avvikandeuppfattningar om exportstödets uppläggning. och ställer sig tveksamma lill att inrätta ett särskilt exportstöd förbranschen. i ställer sig ej avvisande till rapportens förslag men anser att det borde halegat i de enskilda företagens egna intressen att planera för en vikandeefterfrågan. Byggbranschenssamarbetsråd har hemställt att ett femårigt program för stöd tillexportfrämjande åtgärder inom byggbranschen utarbetas omfattande perioden1975/76-1979/80 samt att sammanlagt 25 milj. kr anvisas för detta program. Förelaget om ettexportstödprogram för byggbranschen har remissbehandlats, varvidremissyttranden avgivits av kommerekollegium, statens industriverk,statens råd för byggnadsforekning, , exportråd,. i ochTjänstemännens centralorganisation. Fleraremissinstanser har pekat på svårigheten att ta ställning till förslaget på grund av attunderiaget är otillräckligt. Vidare påpekas att byggbranschen även omfattarsektorer och företag som ej kan anses ha behov av statligt stöd. Organisationen fördel svenska exportfrämjandet har byggts ut kraftigt och konsolideratssåväl i fråga om hemmaorganisationen () som den specialiseradeutlandsorganisalionen, dvs. handelssekreterarna och de statsstöddautlandshandelskamrarna.