prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — En sådan bestämmelse gårut på att bolagels syfte helt eller delvis skall vara annat än atl bereda vinståt aktieägarna antingen så att vinst inte alls skall uppkomma eller så attvinsten och/eller bolagets behållna tillgångar vid dess upplösning inte skalltUlfalla aktieägarna. Bestämmelsen kan ha en mera begränsad räckvidd, t. ex. såatt endasl en del av vinslen skall tUlfalla utomstående och resten aktieägarna. Sådan ändring av bolagsordningen alt rätten attförvärva aktier i bolaget inskränks genom förbehåll om hembudsskyldighet enligt3 kap. 3 §. Samma regel gäller om elt förbehåll av ifrågavarande slag i någotavseende skall skärpas. Sådan ändring av bolagsordningen atträttsförhållandet mellan redan utgivna aktier rubbas. Denna regel ger uttryckför den viktiga aktiebolagsrätlsUga principen atl aktierna i ett aktiebolag, iden mån inte annat är bestämt i bolagsordningen, har lika räll. Avvikelse fråndenna princip får inte med det undanlag som framgår av tredje stycket skeulan den mycket kvalificerade majoritet som anges i första stycket. Delsammagäller i fråga om en rubbning av rättsförhållandet mellan aktier som enliglbolagsordningen har olika rält. En sådan ändring att de olikaberältigadeaktierna blir likaberättigade faller alltså under förevarande punkt. Enliglandra stycket, som i sak överensstämmer med utredningsförslaget, krävs för vissabeslut om ändring i bolagsordningen en majoritet motsvarande två tredjedelar avde avgivna rösterna och av de på stämman företrädda aktierna. Enligtgällande lag fordras hög röstmajorilet för beslut rörande ändring avbolagsordningen beträffande bl. a. grundema för utövande av rösträtt och författande av beslut på bolagsstämma. Så vidsträckta undantag från 14 § fordrasemellertid inte. Det finns som utredningen framhållit (betänkandet s. 241)knappast mer än elt fall av praktisk betydelse, där en särskUd majoritelsregelär påkallad i fråga om ändring beträffande rösträtt och beslut påbolagsstämma. ändringatt det antal röster för vilka aktieägare kan rösta på bolagsstämma begränsas. Enligt3 § första stycket kan ingen på bolagsstämma rösta för egna och andras aktierför sammanlagt mer än en femtedel av de på stämman företrädda aktiema. Ibolagsordningen kan emellertid intas bestämmelse som avviker härifrån. Sålundakan som röstmaximum för varje aktieägare genom föreskrift i bolagsordningenbestämmas en lägre kvotdel. Denna möjlighet kan utnyttjas så att en aktieägaresinflytande i bolaget väsentUgt reduceras. För honom kan ändringen reellt te siglika betydelsefull som en rabbning i rättsförhållandet mellan aktierna. Medhänsyn härtill föreskrivs i stycket att beslut om sådan ändring avbolagsordningen att det antal aktier för vUka aktieägare kan rösta begränsasär giltigt endast om det biträds av aktieägare med mer än tvä tredjedelar av deavgivna rösterna och mer än nio tiondelar av de på stämman företräddaröstberättigade aktierna. Bestämmelsen avser naturligtvis också det fallet atten bolagsordning som innehåller bestämmelse att aktieägare får rösta för helasitt aktieinnehav, ändras så att en begränsning av röslfnaximum införs även omdenna inte går längre än till de i lagens normalregel angivna, en femtedel avde på stämman företrädda aktiema. Tillandra stycket hör också det fallet att det är fråga om att i bolagsordningeninföra bestämmelse att av nettovinsten för räkenskapsåret, efler avdrag av vadsom åtgår för täckande av balanserad förlust, mer än som följer av 12 kap. 4 §skall avsättas till reservfond eller annars innehållas. Detsamma gäller i frågaom beslämmelser som på annat sätt avser användningen av bolagels vinst ellerdess behållna tillgångar vid dess upplösning, om ej annat följer av förstastycket 1. Utredningsförslaget hänförde till andra stycket det fallet att merän av nettovinsten skall avsättas till reservfond. Den ändring som på denpunkten gjorts i departemenlsförslaget sammanhänger med att departementsförslagetinnehåller regler om obligatorisk avsättning till reservfond. Bestämmelseni första stycket 1 avser, som tidigare nämnts, införande av bestämmelse i bolagsordningen,varigenom bolagsverksamhetens syfte ändras så att vinst eller tUlgångar vidupplösning av bolaget skaU helt eller delvis tillfaUa utomstående.eUer attbolagels verksamhet skall drivas så att ingen eller endast viss begränsad vinstuppstår. Första stycket 1 gäller däremot inte, om i bolagsordningen skallinföras en bestämmelse som t. ex. avser att viss del av årsvinsten skall för bolagelskonsolidering avsättas till reservfond eller annars innehåUas eller attutdelningen inte skall överstiga visst belopp eller att vid bolagets upplösningbolagets tUlgångar skall fördelas meUan aktieägama på annal sätt än efter derasaktieinnehav. Detta regleras uteslutande i andra stycket. Andrastycket är även tillämpligt, om aktiernas rätt till utdelning skall begränsastill viss procent av deras nominella värde. Vidare gäller detta stycke vidsådan ändring av bolagsordningen att en beslämmelse enligt 12 kap. 1 § andrastycket, att bolagets verksamhet helt eller delvis skall ha annat syfte än attbereda vinst åt aktieägarna, skall ändras på annat sätt än genom attbestämmelsen utvidgas att omfatta större del av vinsten eller tillgångarna änförat. Ändringen kan t. ex. avse det ändamål vartill vinst skall användas somenligt bestämmelsen inte skall tillfalla aktieägarna. Tredjestycket innehåller viktiga undanlag från majoriletsreglerna i första och andrastyckena. Utredningen föreslår attom ändring som avses i första och andra styckena endast försämrar viss ellervissa aktiers rätt, det utöver beslut enligt 14 § samtycke fordras endast avägarna tUl dessa aktier. Försämras helt aktieslags rält, fordras utöver beslutenligt 14 § samtycke endast av ägare till mer än hälften av detla aktieslag ochmer än nio tiondelar av de på stämman företrädda aktierna av detta slag. Om sålunda de i första ochandra styckena angivna ändringarna av bolagsordningen endast medfört enförsämring av vissa aktiers rätt, t. ex. att förbehåll om hembudsskyldighetenligt 3 kap. 3 § skall gälla endast vissa aktier, så kan ändringen beslutas avaktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämmanföreträdda aktiema, om samtycke lämnas av ägarna till de aktier vilkas rältförsämras. I den föreskrivna tvåiredjedelsmajoriteten inräknas de aktieägaresom lämnat det erforderliga samtycket. Föregen del är jag tveksam beträffande utredningens krav på att samtliga ägare avaktier vilkas rätt försämras skall lämna sitt samtycke till ändringen avbolagsordningen. Det kan bli svårt att genomföra erforderliga ändringar ibolagsordningen, om elt så högt krav uppställs. Mitt förslag innebär därför altdet för sådan ändring i bolagsordningen som anges i första stycket räcker, omsamtycke lämnas av dels aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivnaröstema som de vid stämman företrädda aktierna, dels samtliga vid stämmannärvarande ägare av de aktier som sålunda berörs av ändringen, underfömtsättning att ägarna företräder nio tiondelar av samtliga sådana aktier ibolaget. Försämrashelt aktieslags räll, fordras enligt departementsförslaget förutom samtycke avaktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämmanföreträdda aktierna samtycke av ägare till hälften av det aktieslag vars rättsålunda försämras och nio tiondelar av de pä stämman företrädda akliema avdetta slag. Omen ändring i vissa fall kan medföra försämring av ett aktieslags rält och underandra förhållanden försämra ett annat aktieslags rätt, skall de här givnabestämmelserna tUlämpas på båda aktieslagen. Enligt3 kap. 1 § andra stycket kan i bolagsordningen bestämmas att aktierav olika slag skall finnas eller kunna utges. Sådan beslämmelse skall, omaktierna inle skall medföra lika rätt till andel i bolagels tillgångar ellervinst, ange den företrädesrätt som tUlkommer aktieägarna vid ökning avaktiekapitalet enligt 4 kap. och emission av skuldebrev enligt 5 kap. Om etlhelt nytt aktieslag skall utges, krävs därför en ändring av bolagsordningen somanger företrädesrätten tiU dessa nya aktier. Om beslutet rörande sådan ändringinnebär att visst aktieslags rätt försämras, krävs enligl förevarande styckeatt samtycke ges av ägare lill hälften av del aktieslag vars rält försämras ochatt de representerar nio tiondelar av de på stämman företrädda aktierna avdetta slag och allt under förutsättning att den erforderligatvåtredjedelsniajo-rilelen enligt 14 § uppnås. Svenskarevisorsamfundet påpekar alt vid vissa ändringar av bolagsordningen gällandelag ger rätt åt aktieägare som röstat mot beslutet att påkalla att hans aktierinlöses av dem som röstat för beslutet. Dessa regler bör enligt samfundelsmening behållas, efiersom de underlättar en ofla önskvärd koncentration avaktieinnehavet på färre och mot styrelsens politik mera lojala ägare. För egendel bilräder jag ulredningens uppfattning att det inte finns anledning altbehålla dessa bestämmelser. ParagrafeninnehåUer en s. k. generalklausul: bolagsstämma får inle fatta beslut som ärägnat att bereda otUlbörlig fördel åt aktieägare eller annan lill nackdel förbolaget eller annan aktieägare. Motiven för bestämmelsen har jag redovisat iprop. 1973: 93 (s. 83). Motsvarande bestämmelse gäller för styrelsen ellerannan ställföreträdare för bolaget enligt 8 kap. 13 § första stycket. Paragrafeninnehåller regler om talan mot bolagsslämmobeslut. Den överensstämmer i sak medutredningens förslag. Sådantalan går ut på att beslutet på grund av att det inte tUlkommit i lagligordning eller på grund av att del tiU sitt innehåll är rätlsslridigt skallförklaras ogiltigt eller ändras. Liksom enligt gällande lag dras en gränsmellan de fall då klandertalan mot bolagsstämmas beslut på grund av något fel ifråga om beslutets tillkomst eller innehåll måste väckas för attklanderrätten inte skall upphöra och beslutet därigenom blir giltigt, och defall då lagen inte fastställer någon tid för talan mot beslutet. De sistnämndafallen brakar betecknas som nullitelsfall. Inte heUer i sådana fall kanemellertid ogiltigheten alllid göras gällande hur länge som helst. Längre tidspassivitet från aktieägarnas sida kan enligt allmänna rättsregler ha denverkan att de förlorar sin rätt att föra talan mot beslutet. Enligtstycket kan, om bolagsstämmobeslut inte tUlkommit i behörig ordning ellerannars strider mot denna lag eller bolagsordningen, talan mot bolaget omupphävande eller ändring av beslutet föras av aktieägare eller av styrelse,styrelseledamot eller verkställande direktör. Enförutsättning är således att ett bolagsstämmobeslut föreligger, även om det ärbehäftat med mer eller mindre svåra fel i formellt eller materiellt avseende.En sammankomst som några aktieägare håller ulan att aktieägarna i allmänhetkallals kan inle anses som bolagsstämma och vid sammankomsten fattade beslut ärinte bolagsslämmobeslut, även om de avser bolagets angelägenheter och av deagerande betecknas som bolagsslämmobeslut. Skillnaden mellan ett sådant beslutoch etl bolagsslämmobeslut, som är en nullitet, har i allmänhet ingen praktiskbetydelse. En nullitetstalan enligt förevarande stycke skiljer sig i regelinte från den talan som enligt aUmänna processrättsliga regler kan föras föratt få fastställt att ett beslut på sammankomst av nyssnämnt slag inte harverkan av bolagsstämmobeslut. Dock torde rätten i en sådanfastslällelse-process inte, såsom när det gäller talan enligt förevarandestycke, kunna ändra beslutet. Liksomenligt gällande lag kan enligt stycket talan föras mot ell beslut som ärformellt felaktigt, dvs. felaktigt i fråga om tillkomstsättet. Talan kan ocksåföras mot beslut som är behäftat med materiellt fel därigenom att det stridermot aktiebolagslagen eller bolagsordningen. Beslut som strider mot annan laghar lämnats utanför lagtexten. Det är klart att ett beslut som går ut på någonkriminell eller mot goda seder stridande åtgärd alltid är ogiltigt. Denomständigheten all ett bolagsstämmobeslut strider mot vanlig civiUag, t. ex.ett beslut att inte fullgöra en åtagen varuleverans medför däremot inte att besluteti och för sig blir ogiltigt. En annan sak är att bolaget kan bliskadeståndsskyldigt. Berättigade alt föra talanär, liksom enligt gäUande lag, aktieägare, styrelsen, styrelseledamot ochverkställande direktör. När lagen säger att talan kan föras av aktieägare ärföratsättningen att han verkligen äger aktie och alt han enligt 3 kap. 14 § ärlegitimerad såsom aktieägare när talan väcks och så länge han för talan.Däremot krävs ej atl han är aktieägare och legilunerad såsom sådan när beslutetfatlats. Än mindre behöver han alltså ha deltagit i den stämma där beslutetfattades. Att en aktieägare röstat för ett bolagsslämmobeslut betyder i och försig inte att han förlorat rätten att klandra beslutet. Frågan under vilkaföratsättningar han kan anses ha tyst eller uttryckligen avstått fråntalerätlen får överlämnas till rättstUlämpningen. Även belräffandestyrelseledamot och verkställande direktör gäller alt de måste inneha sittuppdrag när de väcker talan och så länge de för talan. Vid avgörande om talanskall väckas eller ej handlar de undersamma skyldighet mot bolaget att iaktta dettas intressen som annars vidutövande av sitt uppdrag som styrelseledamot eller verkställande direktör. Dehar alltså talerätten framför allt i bolagets intresse. Detta innebär bl. a.att de i vissa fall kan anses skyldiga att väcka klandertalan (jfr vad somanförts vid 8 kap. 13 §). I gällande lag finnsbestämmelser om minoritetens rätt tUl klandertalan, om bolagsstämma inte ienUghet med framställt minoritetsyrkande om utdelning fattar beslut om denutdelning minoriteten har rätt till. Uttrycklig bestämmelse härom har inteupptagits i utredningens eUer mitt förslag. Om bolagsstämman fattar annatbeslut rörande ut- . delningen än minoriteten krävt och haft rätt att kräva, såstrider detta beslut mot aktiebolagslagen och kan klandras av var och en somhar klanderrätt enligt förevarande paragraf. Vid bifaU till sådan klandertalanändrar domstolen bolagsstäminans beslut så att utdelning förklaras skola skemed lagenligt belopp i enlighet med minoritetens yrkande. Igällande lag finns vidare särskUda bestämmelser om prövning av bolagsstämmansbeslut om arvode åt styrelseledamot, revisor eUer tjänsteman i bolaget ellereljest åt någon för fullgörande av honom meddelat uppdrag. Även dennabestämmelse saknar motsvarighet i mitt förslag. Sådana arvoden brukar ipraktiken inte bestämmas av bolagsstämman utan av styrelsen. I den mån arvodesom bestäms av bolagsstämma är s. k. förtäckt utdelning kan varje aktieägareklandra beslutet. Även de i 8 kap. 13 § första stycket och 9 kap. 16 § upptagnageneralklausulerna kan tänkas komma i tillämpning beträffande ell arvode avifrågavarande slag. Utredningen.Enligt utredningsförslaget skall talan väckas förbeslutet. Försummas del, är beslutet gällande. En längre klandertid gälleremellertid i vissa fall. Beslutet blir inte gällande när aktieägare, som väckttalan först men från beslutet, haft skäliganledning till dröjsmålet och på gmnd härav samt med hänsyn tUlomständigheterna i övrigt beslutets giltighet skulle medföra uppenbarobUlighet. Remissyttrandena.Den särskilda bestämmelsen om att bolagsstämmobeslut kan klandras även efterden normala klandertiden av anser näringslivet föra onödigt långt.I särskUda fall skulle ett bolag kunna tvingas att låta ekonomisktbetydelsefulla åtgärder anstå , om bolaget vill vara heltsäkert på att åtgärdema inte skall kunna angripas genom . HärtUl kommeratt aktieägarnas rent personliga situation synes ha betydelse vid tillämpningenav bestämmelsen. Sådana förhållanden är emellertid i regel okända för bolaget.Bolaget kan alltså inte bilda sig en säker uppfattning om sitt rättsläge. Sombestämmelsen har utformats skulle den kunna leda till processen pågår skuUe betydelsefulla åtgärder ibolagets verksamhet kanske få inhiberas. Den särskilda klandermöjligheten skuUeockså till följd av den vaga utformningen av bestämmelsen härom kuima utnyttjasi chikanöst syfte. Att bestämmelsen inte fordras såvitt gäller börsnoteradebolag synes näringsUvet uppenbart. I andra bolag får de aktieägare som önskaröva inflytande på bolagets förvaltning förutsättas ha sådan kontakt medbolaget att en så lång klanderfrist som den normala är fuUttillräcklig även i de faU som avses med den särskilda undantagsregeln. Den somunder flera månaders tid är ur stånd att själv sköta sina rättsligaangelägenheter måste regelmässigt få sina intressen bevakade på annat sätt.Näringslivet föreslår därför att den särskUda bestämmelsen får utgå. Advokatsamfundetanser dock att bestämmelsen utgör en lämplig avvägning mellan bolagets ochaktieägarens intressen. Föredraganden.För egen del vUl jag erinra om att syftet med regler om preskription av rättenatt föra klandertalan mot bolagsstämmobeslut är att klarhet inom en kortaretid efter beslutets fattande skall finnas i frågan huruvida beslutet ärgällande eller inte. Huvudregeln bör under alla omständigheter vara att talanskall väckas från beslutet. Enså lång klandertid som är ägnad att skapa ett osäkerhets-tUlstånd somkan vara till nackdel för bolaget. Den av utredningen föreslagna tvåårsregelnkan, som näringslivet framhållit, utnyttjas i chikanöst syfte. Jag är inteövertygad om att skälen för tvåårsregeln är så starka att den likväl börinföras. Jag förordar att regeln att talan skall väckas frånbeslutet inte förses med något undantag. Stycket har utformats i enlighethärmed. Följdenav att talan icke väcks inom föreskriven tid anges i stycket vara att rättentill talan är förlorad. Istycket regleras frågan i vUka fall beslut som strider mot aktiebolagslageneller bolagsordningen blir klanderbara och när de blir nulUte-ter. MedangäUande lag besvarar frågan genom att ange vilka beslut som är endastklanderbara innebär förslaget en uppräkning av de fall där ett beslut är ennullitet. De i stycket angivna nullitetsfallen är följande. 1.När beslutet är sådant alt det inte lagUgen kan fattas ens med alla aktieägaressamtycke. motsvarar denna bestämmelse regeln i gällande lag att ett beslut ärklanderbarl när del kränker endast aktieägares rätt. Om kränkningen endastdrabbar aktieägare varmed menas personer som vid tiden för beslutet äraktieägare kan det fattas med samtycke av dem 27 1975.1 saml Nr 103 alla.De centrala regler i aktiebolagsrätlen som avser att skydda andra än dessaaktieägare, dvs. blivande aktieägare, borgenärer, anställda och andra som harrättigheter mot bolaget, är tvingande så att de inle får åsidosättas ens medenhälligt beslut av samtiiga aktieägare. Det gäller framförallt regler som hartiU syfte att upprätthålla det bundna kapitalet. Hit hör också tvinganderegler beträffande bolagels organisation såsom organens sammansättning samtderas befogenheter och skyldigheter m. m. Ett beslut som strider mot dessaregler kan därför inte bli gUtigt genom att det inte klandras inom den i lagenangivna klandertiden. Lagen anger inte närmare vilka regler som på nu angivetsätt är tvingande. Det är en uppgift för rättstillämpning och doktrin. Närsamtycke tUl beslutet krävs av alla eUer vissa aktieägare och sådant samtycke inte givits. Detär här fråga om samtycke av alla aktieägarna eller av de aktieägare på vUkasrätt beslutet mkräktar. Det kan anmärkas att enligt mitt förslag lagen inte inågot fall för ändring av bolagsordningen kräver samtycke av alla aktieägare.Sådana krav kan emellertid finnas i bolagsordningen, jfr 13 §. Lagrummetavser inte sådana fall då lagen kräver att ett beslut biträtts av aktieägaresom representerar en del av eller av de på stämmanföreträdda aktierna eller av ägare tUl viss del av visst aktieslag eller avviss del av de på stämman företrädda aktiema av detta slag. EnUgtgäUande lag gäller inte klanderpreskription, om vid bolagsstämmobeslut, somskall anmälas för registrering, i aktiebolagslagen eller bolagsordningenupptagna föreskrifter om särskUd röstmajoritet inte iakttagits. Ett sådantbeslut blir, fastän klandertalan inte instämts, inte gällande i annat fall änom registrering av beslutet ägt ram i strid med vad som bort ske. Dennabestämmelse har, i enUghet med den av utredningen intagna ståndpunkten, inteupptagils i förslaget. Detta innebär bl. a. att beslut om ändring avbolagsordningen, som inte går in under de särskilt angivna nuUitetsfallen, blirgUtiga även när föreskriven röstmajoritet ej uppnåtts, om de inte klandrasinom föreskriven tid. De skall alltså då registreras. Motivet härför är attovisshet om gUtigheten av sådana för företagen mycket viktiga beslut kan vållasvåra olägenheter för företagens verksamhet. När kallelse tillstämman inte skett eUer de för bolaget gällande bestämmelsema om kallelse väsentligen eftersatts. Gällandelag innehåller ingen motsvarande bestämmelse. Men det är otvivelaktigt attgrövre fel i kallelsen tUl bolagsstämma kan ha starkare effekt än att göra påstämman fattade beslut klanderbara. Förevarande punkt i förslaget avser endastatt ge en riktlinje för frågans bedömning. Frågan huravida i det särskildafallet brister i kallelsen innebär att kallelsereglema väsentligen eftersattskan naturligtvis vara Fel kan bestå i att kallelse inte skett inom den tid, som anges i 9§ första stycket och bolagsordningen, eller i den form som föreskrivits inämnda paragraf andra stycket och bolagsordningen. Alt fel i kallelsenförlorar sin betydelse, om samtliga aktieägare eller de aktieägare som berörsav beslutet samtycker till att beslutet på stämman ändå fattas framgår av 10 §. Näringslivetframhåller att det är väsentUgt att mindre avvikelser från kallelseföreskriftenbara leder tUl klanderbarhet och att större brister inte ger nullitet, ombolaget, trots att kallelseföreskriftema inte har iakttagits till fullo, dockhar gett aktieägama rimlig möjlighet att uppmärksamma stämman och kommatillstädes vid denna. Hovrätten för anser det tvivelaktigt, omväsentUga brister i kallelsen alltid medför nuUitetsverkan. Dessaremissinstanser synes närmast beröra frågan vad som skall fordras för attkallelsereglema eftersatts väsentligt. I väsentiighetskravet ligger till enbörjan att det inte endast varit frågan om mindre brister ikallelseförfarandet. Större brister lär emellertid inte alltid medföranullitet. Har aktieägarna och inte bara vissa av dem trots allt fått rimligamöjligheter att delta i stämman, bör nuUitetsverkan inte anses ha uppkommit.Frågan huravida i det särskilda fallet brister i kallelsen innebär attkallelsereglema väsentligen eftersatts får dock överlämnas tUlrättstUlämpningen. Varkenförslaget eller gällande lag innehåller beslämmelser om att andra formfel änsådana som rör kallelse tUl bolagsstämma kan ha starkare verkan än attbeslutet blir klanderbart. I regel kan andra formella fel, t. ex. att en ellerannan behörig aktieägare förvägras rösträtt på stämman eller att någon obehörigtillåts att rösta, blott medföra klanderbarhet. Men om t. ex. på en inkalladbolagsstämma ett stort antal utomstående personer tUlåtits delta i och avgöraomröstning, kan omröstningen knappast anses resultera i bolagsstämmobeslut ochi varje fall blir det inte genom underlåten klandertalan ett gUtigt beslut. Ifråga om formella fel gäller att ett sådant inte gör beslutet ogiltigt ellerklanderbart, om det är tydligt att felet inle inverkar på beslutet. Likaså blirelt begånget fel utan betydelse, om den som berörs av felet är närvarande påstämman och uttryckligen eller tyst samtycker till alt beslut fattas. Även ettefter stämman givet sådant samtycke får anses ha denna verkan. Enligtstycket gäller dom varigenom bolagsstämmans beslut upphävs eller ändras ävenför de aktieägare som inte instämt talan. Rätten kan ändra bolagsstämmansbeslut endast om det kan fastställas vUket innehåU beslutet rätteligen bordeha haft. Är bolagsstämmans beslut sådant som enligt denna lag skaU anmälas förregistrering och har det upphävts