prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — Som en konsekvens härav börenligtutredningen närvaro- och yttranderätten för kommunfullmäktiges ordförande ochvice ordförande upphöra. Däremot anser uiredningen att särregeln om borgarrådsskyldighet att närvara vid sammanträde med kommunstyrelsen måsle behållas.Utredningen föreslår att bestämmelsen placeras bland de särskilda bestämmelsernaomborgarråd i . Utredningenföreslår alt kommunstyrelsen och förvaltningsutskottel genom en uttryckligregel ges räll att tillkalla tjänsteman hos den egna kommunen ellerlandstingskommunen eller utomstående sakkunnig för att meddela de upplysningarsom behövs. Syftet med regeln är all tillgodose behovet av beslutsunderlag i deolika ärendena. De personer som kommer i fråga är tjänstemän som ärföredragande i kommunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet samt utomståendeexperter. Föratt tillgodose syftel räcker det enligt utredningen med attyttranderätten begränsas lill att omfatta sakupplysningar med anledning av defrågor som ledamöierna ställer. Utredningen framhåller att utomståendesakkunniga inle bör kunna tillerkännas annan yttranderätt än rätt alt lämnaupplysningar på frågor som ställs. Uiredningenframhåller all beslut att tillkalla ijänstemän och sakkunniga kan fattas medenkel majoritet. Om någon inställer sig vid sammanträde utan att vara kallad,fordras enligt utredningen enhälligt beslut i styrelsen för att han skall kunnamedges närvaro- och yttranderätt. Det kan enligt utredningen av praktiska skälvara lämpligt att rätten att tillkalla tjänsteman eller sakkunnig delegerastill ordföranden i styrelsen. Stockholmskommun avstyrker utredningens förslag att särregeln att en tredjedel avledamöterna i kan påkalla sammanträde med styrelsenskall las bort. Det torde enligt kommunen vara Prop.1975/76:187 449 värdefulltför en politisk minoritet att i vissa fall ha rätt att påkalla sammanträde medstyrelsen. Hänsyn till minoritetsintressena bör vara avgörande i denna fråga,liksom när det gäller minoritetsbordläggning i kommunfullmäktige. Kommunenanser att regeln om att en tredjedel av ledamöterna kan påkalla sammanlräde medkommunstyrelsen bör tas in i den nya kommunallagen i stället för denhälftenregel som utredningen föreslår, Samma uppfattning har . Utredningensförslag om rätt för styrelsen all tillkalla tjänsteman eller särskild sakkunnigför att lämna upplysningar har föranlett ganska många kommentarer. Ett mindreantal remissinstanser tillstyrker förslaget utan närmare motivering, Uppsalakommun föreslår att tjänsteman som har tillkallats för alt meddela upplysningaräven skall ha rätt att delta i överiäggningarna, och kommuneranser att tjänsteman som är sekreterare i nämnd eller chef förförvaltningsenhet hos nämnd bör ha yttranderätt och rätt att lå sin meningantecknad till protokollet, läns landstingskommun påpekar alt delinte framgår av vad utredningen anför om bestämmelsen om rätt att tillkallatjänstemän avser endasl tjänsteman som är underställd annan nämnd än denkallande nämnden eller om även nämndens egna tjänstemän skall kallas särskilt.Landstingskommunen ställer sig tveksam till att beslämmelser införs sominnebär alt föredragande tjänsteman skall i förväg formellt kallas tillsammanträden med den egna nämnden. framhåller attreglementen och instruktioner i fiertalet kommuner f n. torde medge närvarandetjänsteman rätt att delta i överiäggningarna men inte i besluten. Kommunenförklarar vidare att en föredragande tjänsteman lär kunna bli ansvarig förmedverkan till vårdslös myndighetsutövning. Kommunen föreslår en regel om alltjänsteman som är närvarande vid sammanlräde får delta i överläggningarna ifrågor som berör hans verksamhetsområde men inte i besluten. kommunanser att en särskild bestämmelse om kontorschefs närvaro vid nämndsammanträdebör las in i lagen. Kontorschef bör enligt kommunen ha rätt att närvara vidsammanträde med den nämnd under vilken han lyder, rält alt delta iöveriäggningarna i ärende inom sitt verksamhetsområde samt rätt att få särskildmening antecknad till protokollet. finnerdet självklart attnämnderna, med hänsyn till förvaltningschefs slällning som ansvarig och förslag, kommer alt tillämpareglerna om rält alt tillkalla tjänsteman så, att förvaltningschef alltidtillerkänns rätt att närvara när förslag som rör hans förvaltningsområde skallbehandlas i nämnden. Om tjänsteman har skyldighet att när han har kallats tillsammanträde även della i överiäggningarna och delge nämnden alla upplysningarsom är betydelsefulla för ärendet, blir ärendena enligt kommun allsidigarebelysta och kan brister i beslutsunderiaget upptäckas. kommun anserdet vara helt orimligt att ijänstemän som är föredragande i kommunstyrelsenskall få yttra sig endast om ledamot begär sakupplysning och 29 1975/76. Prop.1975/76:187 450 attstyrelsen i varje särskilt fall skall besluta att han skall få yttra sig.Enligl och kommuner innebär bestämmelsen om all styrelsen fårtillkalla tjänstemän och särskilda sakkunniga bl. a. att de kommunala förvaltningschefernasställning helt förändras. Förvaltningschefens skyldighet att säga sin mening iärende som rör hans verksamhetsområde och att få avvikande mening antecknad tillprotokollet försvinner. Kommunerna anser alt kommunfullmäktige bör ha rätt atti reglemente för styrelsen eller nämnd föreskriva att förvaltningschef i ärendesom hör till hans verksamhetsområde får delta i överiäggningen och låtaanteckna sin mening lill protokollet. i finner detnaturligt att den som tillkallas som sakkunnig också bereds tillfälle att dellai överläggning på sådant sätt att hans kunskaper tillförs beslutsunderiagetoberoende av om han blir direkt tillfrågad. Iförsta stycket föreskrivs all styrelsen bestämmer tid och plats för sinasammanträden samt att sammanträde även skall hållas när niinst en tredjedel avledamötema begär det eller ordföranden finner att det behövs. Jag delar alltsåStockholms kommuns och Svenska kommunförbundets uppfattning att det bör varamöjligt för en minoritet att påkalla sammanträde med kommunstyrelsen. Sammaminoriletsskydd som enligt den föreslagna bestämmelsen gäller enligl 14 S ifråga om rätt att påkalla sammanlräde med fullmäktige. allmänna motiveringen (avsnitt 12.5.3) harjag förordat en bestämmelse omrätt för kommunfullmäktige och landsting att föreskriva närvaro-ochyttranderätt för förtroendeman vid sammanträde med nämnd i vilken han inte ärledamot eller suppleant. Denna regel avses gälla inte bara kommunstyrelsen ochförvaltningsutskottet utan även alla andra nämnder. Jag föreslår att denplaceras i 50 S- Bestämmelsen innebär bl.a, all kommunfullmäktige ochlandsting med bindande verkan för nämnd kan besluta alt förtroendeman skall hanärvaro- och yttranderält i nämnden. Jag räknar med att sådan närvaro- ochyttranderätt kommer att beslutas i ganska få fall. Det kan därför tänkasuppkomma situationer när kommunstyrelsen, förvallningsutskoltet eller annannämnd i en viss fråga behöver upplysningar från en förtroendeman som inteomfattas av beslul enligt 50 S- 1 sådana fall bör nämnden själv ha rält att medenkel majoritet besluta att förtroendemannen skall tillkallas. En sådan rättfår kommunstyrelsen och förvaltningsutskottet genom vad som föreskrivs i andraslycket i förevarande paragraf Närvarorätten för den som har kallats kannaturiigtvis begränsas lill visst eller vissa ärenden, Iandra stycket finns också bestämmelser om rätt att tillkalla tjänstemän ochsärskilda sakkunniga. Utredningens förslag har på denna punkt föranlett Prop.1975/76:187 451 kritikunder remissbehandlingen, Remissinstansema synes i allmänhet inte ha något attinvända mot grundtanken att kommunstyrelsen och förvaltningsutskottet självamed enkel majoritet skall få beslula om vilka tjänstemän och andra sakkunnigasom skall vara närvarande vid sammanträdena. De menar däremot alltjänstemännen och i synnerhet förvaltningscheferna bör ges en något bättreställning vid sammanträdena än vad de anser följa av utredningens förslag. Enligtmin mening bör det i första hand ankomma på styrelsen att bestämma vilkakommunala ijänstemän och andra sakkunniga som skall närvara vid sammanträdenaoch i vilken utsträckning yttranderätt skall medges. Jag anser således att detinle finns anledning att i lagen föreskriva en ovillkorlig närvaro- ochyltratiderätl för någon kategori av tjänstemän. I varje kommun ochlandstingskommun utvecklas ett visst mönster för förvaltningschefens och deföredragande tjänstemännens deltagande i nämndarbeiet. Detta bygger påförtroende mellan förtroendevalda och tjänstemän. Del kan finnas flera lämpligalösningar på frågan om tjänstemännens medverkan. Jag tror i detta fall inte påen standardlösning genom tvingande lagstiftning. De kommunala ochlandstingskommunala nämndema har förutsättningar att själva avgöra vilkensakkunskap de behöver anlita och när tjänstemän och andra sakkunniga skall fånärvara och yttra sig vid sammanträdena. Den ordning i fråga omförvaltningschefs och föredragandes närvaro- och yttranderätt som utanlagstöd har tillämpats i kommunstyrelser och förvaltningsutskott lorde hafungerat bra. 1kategorin tjänstemän hos den egna kommunen eller landstingskommunen ingår delskommunstyrelsens resp. förvaltningsutskottets egna tjänstemän, dels tjänstemänsom lyder under andra organ inom kommunens eller landstingskommunensförvaltning. Till gmppen särskilda sakkunniga hör bl, a, statliga tjänstemän,t. ex, hos , och experter i enskild tjänst. Att i lagen ange vemsom skall anses som sakkunnig och får tillkallas med stöd av denna paragraf ärknappast möjligt. Detta avgörande måste träffas av kommunstyrelsen resp,förvaltningsutskottet i det enskilda fallet. Det är emellertid inte meningenatt vem som helst skall kunna inkallas som sakkunnig. Den som anlitas somsakkunnig får i regel fömtsättas inta en opartisk slällning i ärendet.Kommunstyrelsen och förvallningsutskoltet kan inte med stöd av denna paragrafbeslula att ge närvarorätt åt företrädare för de anställda eller andrautpräglade intresserepresentanter. Kommunstyrelsenoch förvaltningsutskottet bör ha rätt att själva avgöra om tjänsteman skall hapermanent närvaro- och yttranderätt eller endast kallas lill ett visstsammanträde. Kommunstyrelsen och förvaltningsutskottel skall också kunnabesluta att tjänsteman eller sakkunnig skall kallas att närvara endast vidbehandlingen av visst eller vissa ärenden på dagordningen. Jag anser att detsaknas anledning att i lagen göra någon skillnad mellan olika kalegorier avtjänstemän och sakkunniga. Det finns naturiigtvis skäl att ge kommunstyrelsensresp. Prop.1975/76:187 452 ochföredragande tjänstemän en annan ställning än tjänstemän som lyder under andranämnder och statliga experter. Det kan vara naturligt att förvaltningschefenoch föredragandena ges en permanent rätt all närvara och yttra sig vidsammanträdena. Dessa tjänstemän skall ju alltid slå lill förfogande med upplysningaroch sakkunskap för att ge kommunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet bästamöjliga beslutsunderiag, I fråga om andra tjänstemän och sakkunniga tordestyrelsen i allmänhet få ta ställning till frågan om närvarorätt ochyttranderätt från sarnmanträde till sammanlräde och från ärende till ärende. Kommunstyrelsenoch förvaltningsutskottet bör själva få avgöra hur besluten om närvaro- ochyttranderätt skall fattas. Det kan t. ex, ske i reglemente eller instruktionför tjänsten i fråga eller genom att ledaniöterna lämnar tjänslemannen ett tystmedgivande alt närvara och yttra sig. Beslut att tillkalla förtroendeman,tjänsteman eller särskild sakkunnig fattas av styrelsen med enkel majoritet.Eftersom behovet av att förtroendeman, tjänsteman eller särskild sakkunnig ärnärvarande ofta måste avgöras från fall till fall inför sammanträdena ochavgörandet i allmänhet har karaklär av mtinbeslut, bör beslut om tillkallandekunna fattas av ordföranden med stöd av delegation enligt 47 S- Rällför utomstående förtroendeman, tjänsteman eller särskild sakkunnig att få egenmening antecknad i protokollet bör enligt min mening inte föreskrivas i lagen.Jag har inle heller föreslagit någon uttrycklig bestämmelse om möjlighet förstyrelsen att medge sådan rätt. Rätt att få avvikande mening antecknad iprotokollet bör i princip endasl den ha som har rält alt delta i beslutet.Tjänsteman som är föredragande eller annars närvarande vid styrelsenssammanträden har liksom utomstående förtroendeman eller sakkunnig inget direktansvar för beslutet. Tjänstemannen har goda möjligheler att få sin inställningdokumenterad i handlingarna i ärendet, även om han inte har fått antecknaskiljaktig mening till protokollet. Kommunstyrelsenfår enligl bestämmelsen i andra stycket tillkalla dels förtroendemän ochtjänstemän från den egna kommunen, dels särskilda sakkunniga.Förvaltningsutskottet får tillkalla dels förtroendemän och tjänstemän hos denegna landstingskommunen, dels särskilda sakkunniga. Till gmppen särskildasakkunniga hör för kommunstyrelsens del bl. a, tjänstemän frånlandstingskommunen och för förvaltningsutskottets del bl, a, kommunalatjänstemän. Bestämmelsen ger kommunstyrelsen och förvaltningsulskoltet ettbemyndigande att tillkalla förtroendemän, tjänstemän och andra sakkunniga. Denreglerar däremoi inle frågan om dessas skyldighet att infinna sig vidsammanlräde lill vilket de har blivit kallade. Syftetmed att kalla utomstående förtroendeman, tjänsteman eller annan sakkunnig tillsammanträde är i regel att den som kallas skall lämna upplysningar i ärendesom kommunstyrelsen eller förvaltningsutskottet skall avgöra. Om dentillkallade därutöver skall få rätt all delta i överiäggningarna, bestäms avstyrelsen. Med hänsyn till att detta kan länkas bli aktuellt ganska Prop.1975/76:187 453 oflahar bestämmelsen i denna del utformats någol annorlunda än föreskriften i 19S sista styckei. 1denna paragraf behandlas suppleants tjänstgöring i kommunstyrelsen ochförvaltningsutskottet. Paragrafen motsvarar i huvudsak 36 S KL, 38 S KLS och 47S LL, I36 S KL regleras bl, a. hur suppleanter i kommunstyrelsen inkallas vid förfallför ledamot. Enligt paragrafen bör suppleantema kallas till tjänstgöring i denordning som har besiämts vid valet, i den mån del behövs till följd av hinderför ledamot eller vid ledighet som har uppkommit efter majoritetsvald ledamotoch som ännu inte har kunnat fyllas. Delfår anses åligga kommunstyrelsens ordförande all kalla suppleant tilltjänstgöring. Det är dock ovisst om bestämmelserna i 36 § KL innebär allordföranden alltid är skyldig att kalla in suppleant. Om kommunstyrelsensbeslutförhet är beroende av att suppleant kallas in, torde ordföranden dockvara skyldig att göra delta. Turordningen mellan suppleanterna bestäms avreglerna i 8 S lagen om proportionellt valsätt vid val inom landsting,kommunfullmäktige m, m,, om suppleanterna har utsetts proportionellt, och avfullmäktiges särskilda beslut enligt 31 S andra stycket, om suppleanterna harutsetts genom majoritetsval. Dessa bestämmelser och rättspraxis i anslutningtill dem innebär i princip att suppleanter från det parti som ledamotentillhör har företräde lill tjänstgöring framför suppleanter från annat parti.De senare är dock i princip behöriga att tjänstgöra för ledamot från annatparti och det finns inget hinder mot att de kallas in, när suppleant frånledamotens parti inle finns tillgänglig. Detta kan i vissa fall leda till altmajoritetsförhållandena i kommunstyrelsen kastas om. När del gäller suppleantstjänstgöringsrätl vid konkurrens mellan suppleanter är den turordning somfullmäktige har beslutat resp. den ordning som anges i 8 S lagen omproportionellt valsätt avgörande. Att i detalj ange vem som har förtur i olikasituationer är knappast möjligt. 1 praktiken lär vidare ledamot alltid gesföreträde framför suppleant. Ledamot och suppleant eller fiera suppleanterbrukar tillåtas att tjänstgöra växelvis, åtminstone när objektiva skäl, t.ex,jäv, talar för det. Reglerna i 14a S KL för fullmäk-tigsuppleanternastjänstgöring är inte tillämpliga på nämndsuppleanterna. Kallelseförfarandetregleras inle i KL. Suppleant skall dock enligt 36 S andra slycket KL alltidunderrättas om tid för kommunstyrelsens sammanträden. Formerna för anmälan omhinder att delta i sammanträde och inkallande av suppleant kan regleras avfullmäktige i reglemente eller genom Prop.1975/76:187 454 särskiltbeslut av styrelsen. Tjänstgörandesuppleant har ledamots ställning på sampianlräde med kommunstyrelsen. Suppleantsom inte tjänstgör har enligl 36 S andrastycket KL rält att närvara vidsammanträde. Sådan suppleant har inte yttranderätt men styrelsen ellerfullmäktige kan medge att han yttrar sig. 1 praktiken fattas ofta ingetformellt beslut att ge suppleanter yttranderätt. Suppleant som begär ordet fåryttra sig, om inte ledamot uttryckligen motsätter sig detta. Suppleantsnärvaro- och yttranderätt ger inle rätt att med anhäng-ighetsverkan framställayrkande eller förslag och inle heller rält att få särskild mening antecknadlill protokollet. Hinder torde dock inte möta mot att fullmäktige i reglementeeller styrelsen själv i beslut ger suppleant rätt att låta anteckna särmeningtill protokollet. Reservationsrätt kan endast den ha som deltar i beslulel,dvs. ledamot och tjänstgörande suppleant. 1fråga om suppleanterna i kommunstyrelsen i föreligger denavvikelsen från 36 S KL att det i 38 S KLS inte finns någon beslämmelse omnärvarorätt för suppleant som inte tjänstgör. Försuppleanter i förvaltningsutskottet finns i 47 S LL en regel som stämmeröverens med 36 S KL. Kommunallagsutredningenerinrar om demokratiulredningens förslag att de regler som föreslås omsuppleants tjänstgöring i fullmäktige och landsting också skall gälla försuppleant i kommunstyrelsen och förvaltningsutskottet. Kommunallagsutredningenföreslår en föreskrift om att bestämmelserna om inkallande av suppleant ochsuppleants tjänstgöringsrält i kommunfullmäktige och skall gälla itillämpliga delar beträffande suppleant i kommunstyrelsen resp,rörvahningsutskoltel. sådan föreskrift följer enligt utredningen att suppleant skall kallas in vidförfall för ordinarie ledamot eller kallad suppleant, vare sig hindretuppkommer före sammanträdet eller under pågående sammanlräde. Utredningenbetonar dock att innebörden inte är den att underiåtenhet att kalla insuppleant skall medföra att beslul som fattas på sammanträdet skall anses inteha tillkommit i laga ordning. Utredningen framhåller att sammanträdesordningeni nämnderna inte hell stämmer överens med sammanträdesordningen ikommunfullmäktige och . Lika sträng formbundenhet är enligtutredningen inte nödvändig på sammanträden med nämnderna som på sammanträdenmed de beslutande församlingarna. Kommunfullmäktigeoch har, påpekar utredningen, frihet alt kompletteralagbestämmelserna genom föreskrifter i reglemente o, d. Icke önskad partiväxling när suppleant kallas in kan enligl uiredningen undvikas, omkommunfullmäktige och i detalj reglerar inkallelseordningen försuppleantema. Prop.1975/76:187 455 Utredningenföreslår vidare en föreskrift om närvarorätt för suppleant som inte tjänstgörvid sammanträdet. Något undantag görs därvid inte för kommunstyrelsen i Stockholmskommun. Jönköpingskommun framhåller att yttranderätten för suppleanter som inle tjänstgör är såbetydelsefull och så förankrad i praxis att del bör övervägas attskriva in den i lagen, och kommuner anser attsuppleanternas yttranderält bör lagfästas. kommun föreslår attsuppleanter som inle tjänstgör skall kunna lämna upplysningar m. m, men inte haförslagsrätt. Enligt kommun bör fullmäktige ges rätt att, för attpartiväxling skall kunna undvikas, föreskriva all suppleant får träda in endaslför viss eller vissa ledamöter, har inget att invända mot attsuppleanterna får närvarorätt vid sammanlräde med kommunstyrelsen i , Förstastyckei i förevarande paragraf stämmer i sak överens med utredningens förslag.Hänvisningen lill bestämmelserna i 16 S om suppleanter i fullmäktige innebäratt suppleant skall kallas in när ordinarie ledamot är hindrad att inställa sigtill sammanlräde eller alt vidare delta i sammanträde. Enligt en särskiltföreskrift skall samma regler tillämpas när vakans inte har hunnit fyllasefter ledamot som har utsetts vid majoritetsval. När ledamot som har utsettsvid proportionellt val avgår, träder enligt 40 S suppleant in somledamot. Vid sammanträde skall suppleanterna träda in i den ordning som harbesiämts vid valet, dvs, den ordning som har bestämts enligt 8 S lagen omproportionellt valsätt eller som kommunfullmäktige resp, harbestämt enligl 37 S- 1 enlighet med vad jag har anfört i den allmännamotiveringen (avsnitt 12.4,1) har några särskilda föreskrifter som syftar tillatt undanröja risken för partiväxling inte tagits in i paragrafen, I fråga omsuppleants tjänstgöringsrätt hänvisar jag till vad jag har anfört ispecialmotiveringen till 16 S- Jag delar dock ulredningens uppfattning att enviss lättnad i formkraven bör kunna godtas såvitt gäller suppleanternastjänstgöring i kommunstyrelsen och förvaltningsutskottel liksom i fråga omövriga nämnder. Alt de särskilda bestämmelserna i 16 S Oärde stycket omsuppleants tjänstgöring i kommunfullmäktige inte är tilllämpliga ikommunstyrelsen eller förvaltningsutskottet ligger i sakens natur. Suppleanternahar enligt andra styckei, som stämmer överens med reglerna i KL och LL, rättatt närvara vid sammanträdena och skall alltid underrättas om tid och plats försammanträde. Någon föreskrift om yttranderätt för suppleant som är närvarandemen inte tjänstgör har inle tagits in i paragrafen. Jag har i den allmännamotiveringen (avsnitt 12.4.1) uttalat alt kommunerna och landstingskommunernasjälva bör få avgöra om supp- Prop.1975/76:187 456 leanternaskall ha yttranderätt även när de inte tiänstgör. Enligt gällande rätt kankommunfullmäktige och i reglemente föreskriva yttranderätt försuppleanter i kommunstyrelsen, förvaltningsutskottet och övriga nämnder. Omdenna möjlighet inte har utnyttjats, får nämnden avgöra frågan. Detta anser jagvara en rimlig ordning. Någon bestämmelse om suppleanternas yttranderätt behövsmot denna bakgmnd inte. Detsamma gäller suppleanternas rätt att få särskildmening antecknad i protokollet. Föreskrifterna i andra stycket har gjortstillämpliga också på kommunstyrelsen i . Dennaparagraf innehåller bestämmelser om beslutförhet och jäv i kommunstyrelsen ochförvallningsutskottet. Den motsvarar 37 S KL, 39 S KLS och 48 S LL, 1 sakstämmer paragrafen hell överens med de nuvarande bestämmelserna,Beslutförhetskravel har formulerats på samma sätt som i bestämmelsen i 17 S ombeslutförhet i kommunfullmäktige och landsting. Närvarokravet gäller såledesinle bara när beslut skall fattas utan också vid handläggningen i övrigt.Kommunallagsutredningen har föreslagit en särskild jävsregel för verkschefersom ersättning för det slopade valbarhetshindret. Jag har'emellertid förordatatt valbarhelshindrel för verkschef skall stå kvar. Den särskilda jävsregelnblir därmed överfiödig. Jag delar kommunallagsutredningens uppfattning attnågon särskild regel för de jävssi-tuaiioner som kan uppkomma vidavtalskonfiikter på den kommunala arbetsmarknaden inte bör tas in i lagen, Dennaparagraf handlar om förfarandet vid fattande av beslut samt om prolokoll ocharkivvård hos kommunstyrelsen och förvaltningsutskottet. Paragrafen motsvarar38 och 39 SS KL, 40 och 41 SS KLS samt 49 S andra stycket och 50 S LL, Enligt38 S KL skall i fråga om förfarandet vid fattandet av beslul beslämmelserna omkommunfullmäktige äga motsvarande tillämpning på kommunstyrelsen. Bestämmelseni 40 S KLS har samma innebörd men innehåller dessutom en särregel om attordföranden, utom vid val och tillsättande av tjänst, har utslagsröst vid likaröstetal. Denna regel är nödvändig med hänsyn till den särskilda bestämmelsen i23 S KLS om ny omröstning vid lika röstetal. För förvallningsutskottet gällerenligt 49 S andra slyckel samma regler om beslutsförfarandet som förlandstinget. Dessa regler skiljer sig inle i sak från reglerna förkommunstyrelsen, 139 S första styckei KL hänvisas lill beslämmelserna i 24 och 25 SS KL Prop.1975/76:187 457