prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — 15, NU 1974: 7, rskr 1974: 81) och prop. 1974: 63 (NU 1974:34, rskr 1974: 226) och i enlighet med vad som överenskommits i .ivfal mellan Kungl. Maj:t och angående administrering av statligastmkturgarantier. 1975; 1 Bilaga 15 Industridepartementet 87 Föriusterna /75 har beräknats till . Eftersom erfarenheterna av lånegarantierav defta slag är begränsade, kan enligt statens industriverk förlusternasstorlek under /76 inte bedömas, varför ett nomineUt belopp på . Jag vill erinra om vadjag anfört vid min anmälan av anslaget Kostnader för räntebefrielse vidstrukturgarantier till företag inom vissa industribranscher beträffande denfortsatta verksamheten med strukturgarantier. Anslaget bör för nästabudgetår föras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Täckande avförluster på grund av strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher för /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1973/74 Utgift 1074456 Reservafion 1560 1974/75 Anslag 1218 000 1975/76 Förslag 1293 000 Från anslaget, somdisponeras av statens industriverk, lämnas bidrag till olika hemslöjdsändamål. Riktiinjerna för detstatliga stödet fill hemslöjden fastställdes av statsmakterna (prop.1968: 1 bil. 9 s. 9193, SU 1968: 7, rskr 1968: 7). Riktiinjerna utformades ihuvudsak enligt det förslag som framlades av hemslöjdsutredningen (DsFi 1967: 9). Enligt statensindustriverk saknas anledning att nu frångå de principer som ligger till grundför omfattningen och inriktningen av det statliga stödet tUl hemslöjden.Industriverket anser dock en höjning av anslaget vara ofrånkomlig fill följdav inträffade och väntade löne- och kostnadsökningar. Det statliga bidraget fiUde heltidsanställda hemslöjdskonsulenterna och bidragen till övrigahemslöjdsändamål , särskUdaresebidrag, inventering av gammal slöjd, sameslöjden m. ra. bör enligtindustriverket räknas upp med sammanlagt , varav . 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 88 hemställer alltså, attanslaget för /76 tas upp med . Jagdelar industriverkets uppfattning att en uppräkning av anslaget fill hemslöjdenbör ske. För nästa budgetår bör anslaget ökas med . Medelsökningen innebär att visst ökat bidrag kan utgå fiUhemslöjdskonsulenternas verksamhet och till övriga ändamål, bl. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Främjande av hemslöjden /76 anvisa ett reservationsanslag av . 1973/74Utgift 360 000 1974/75Anslag 390 000 1975/76Förslag 420 000 har till uppgiftbl. a. att sprida kunskap om god formgivning och ger i detta syfte uttidskriften samt bedriver utställningsverksamhet i och deltar iutstäUningar utomlands. För innevarande budgetår har föreningen erhållitstatsbidrag med . Föreningen hemställer att bidraget höjsmed . Av höjningen avses 409 000 kr.för föreningens allmänna verksamhet, . för ett nytt designcenter iStockholm och . för inrättandet av ett svenskt designråd. Jag vill erinra om vad jag har anfört vidmm anmälan av anslaget Företags- och branschfrämjande åtgärder beträffandeinriktningen av Svenska slöjdföreningens bidragsfinansierade verksamhet motbakgrund av att jag förordat en försöksverksamhet rörande industriell designinom ramen för statens industriverks företagsserviceverksamhet (s. 81). Anslaget bör för nästa budgetår ökas med30 . som kompensation för allmänna kostnadsökningar till 420 000 kr.Industriverket bör på grundval av programförslag från fördelabidraget på verksamhetsområden inom föreningen. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 89 Jaghemställer att regeringen föreslår att till /76 anvisa ett anslag av . 1973/74Utgift 5 000 000 Reservation 1974/75 Anslag 5 000 000 1975/76Förslag 5 000 000 Stiftelsen , som bildadesår , har tUl uppgift att främja näringslivets utveckling i . Fondenskall därvid fa initiativ till och stödja sådant forsknings- ochutvecklingsarbete som syftar till att vidareförädla norrländskaråvarutillgångar eller som på annat sätt är avbetydelse för det norrländska näringslivet. Fonden skall också med beaktandeav den regionalpolitiska planeringen medverka tUl utveckling ochdifferentiering av dels industri som arbetar med norrländska råvaror, delssådan industriell produktions- och serviceverksamhet i övrigt som ärstödberättigad enligt normerna för det statliga lokaliseringsstödet. Fondenskall slutiigen ta initiativ tUl och stödja utredningar, som bedöms vara avbetydelse för det norrländska näringslivet, samt främja samordning av den regionala företagsservicen i . För Norrlandsfondengäller en av Kungl. Maj:t fastställd stadga (ändrad den 17maj 1974). Norrlandsfonden förvaltas av en av Kungl.Maj:t utsedd styrelse. Den direkta ledningen av fondens verksamhet utövas av enverkställande direktör. Fondens verksamhet finansierades t. o. m.år 1970 helt genom en årlig avsättning av ;s vinstmedel med 15 milj. kr.Med hänsyn tiU att fonden fr. o. m. år 1971erhållit ökade uppgifter, skall enligt statsmakternas ställningstagande (prop.1970: 85, SU 1970: 106, rskr 1970: 272) fonden utöver nämnda tUlskott erhåUa ytterligare medel, så att sammanlagt 20 milj. kr. För vart och ett av budgetåren 1971/72 och 1972/73 har därför 5 mUj.kr. anvisats att belasta den för budgetåren 1970/71 1972/73 faststäUda ramenför det regionalpoUtiska stödet (prop. 1970: 75, SU 1970; 103 och BaU 1970: 40,rskr 1970: 270 och 304). För vart och ett av budgetåren 1973/74och 1974/75 har på motsvarande sätt den nuvarande ramen, omfattande budgetåren1973/74 1977/78, för det regionalpolitiska stödet belastats med 5 milj. kr.(prop. 1973: 50, InU 1973; 7, rskr 1973: 248). Norrlandsfonden ingår bland stiftarna avdet inrättade Indu-strieUt utvecklingscentrum (lUC) i , somhar tUl huvudupp- 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 90 giftatt lämna service fUl de norrländska företagen på produktutvecklingsområdet.Fonden har lämnat eft bidrag om 12 mUj. Uppbyggnaden av lUC har fortsatt.Efterfrågan på dess tjänster har ökat. lUC, som f. n. sysselsätter ca 25personer, har flyttat in i nya rationeUa lokaler. Maj:t har den31 uppdragit åt statensindustriverk aft snabbt göra en översiktlig utvärdering och analys averfarenheterna av IUC:s hittUlsvarande verksamhet. Under beviljadeNorrlandsfonden anslag om 44 milj. kr., vilket med 8 milj. kr. Av dessa medel gick 23,3milj. i form av lån tUl industrieU utbyggnad, 8,4 milj. kr. tillindustriellt utvecklingsarbete och 12,3 milj. kr. till forskning ochutredningar. Medlen tUl forskning och utredningar ökade väsentligt jämfört medår 1972, vUket förklaras främst av att Stiftelsenför metallurgisk forskning erhållit anslag till delfinansiering av en bearbetningsteknisk forskningsstation ianslutning tUl den befintliga metallurgiska forskningsstationen i Luleå.Den nya anläggningen beräknas kunna tas 1975. Norrlandsfonden hemställer, aft 5 milj.kr. ställs till fondens förfogande överstatsbudgeten även för /76. Norrlandsfonden har stor betydelse förutvecklingen av det norrländska näringslivet.Med hänsyn fill Norrlandsfondens höga risktagande har fondens beslut i det enskilda fallet oftabUvit helt avgörande för ett projekts genomförande. För att Norrlandsfonden skall kunnafortsätta sin företagsfrämjande verksamhet beräknar jag i enlighet med fondensförslag även för nästa budgetår 5 milj. kr. för finansiering av en del avverksamheten. Liksom för innevarande budgetår förordar jag efter samråd medchefen för att dessa medel belastar den förbudgetåren 1973/741977/78 fastställdaramen för regionalpolitiskt stöd. Jaghemställer att regeringen föreslår aft tiU Medelstillskotl fillNorrlandsfonden för / 76anvisa ett reservationsanslag av . Statliga kreditgarantier till varvsindustrin har åren 1970, 1971 och 1974antagit riktlinjer för den statiiga varvspolitiken (prop, 1970:82, BaU 1970:43,rskr 1970:327; prop. 1971: 117, NU 1971:27, rskr 1971:229; prop. 1974: 1 bU. 5191, NU 1974: 41, rskr 1974: 264). Är1971 undertecknades eU konsortialavtal mellan de fyra storvarven Mekaniska Verk- Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 91 stads AB, AB , Mekaniska Verkstads ABoch UddevallavarvetAB som syftar till att stärka partsföretagens individuella konkurrenskraft,lönsamhet och utvecklingsmöjligheter. För att förverkliga och fördjupa samarbetetupprättades en styrande kommitté med företrädare för parterna och stafsmaktema.Vidare upprättades en samrådsgrupp bestående av styrande kommitténs ledamöteroch representanter för partsföretagens fackliga organisationer. I den utredning somgenomfördes 1973 och som låg tUl grund för mina ställningstaganden i prop.1974:1 (bil. 15) pekades det bl. a. på att varvsindustrin stod inför en nysUuation. De långsiktiga bedömningar som desvenska sforvarven redovisade tydde på en optimistik framtidstro somskulle medföra en betydande expansion av svensk varvsindustris kapacitet underfemårsperioden 1977. De redovisade investeringsplanerna var omfattandeoch ansågs vara en nödvändig fömtsättning för en framtida konkurrenskraftigsvensk varvsindustri. Det stod också klart aft flera av de svenska storvarvenmåste genomföra långtgående utbyggnadsplaner för aft lönsamt kunna producera vissa av de beställningarsom tagits. Det fanns emellertid en betydandeosäkerhet i bedömningen av hur stor världshandelsflottan, och i synnerhettankerflottan för oceanfart, skulle behöva vara omkring för att svaramot det fraktbehov som då kunde förutses.Denna osäkerhet var framför allt knuten tUl utvecklingen på energiområdet. Det var vidare ovisst i vilken takt uppbyggnadenav världshandelsflotfan skulle komma att ske. Vad som i det senare fallet framstod som ett orostecken var,att nytillskottet till tankflottan medrelativt stor säkerhet skulle komma att skei snabbare takt än vad oljefraktbehovet väntades växa. Effekten av enför stor varvskapacitet kunde komma att på bli pressadefarlygspriser och för varven ogynnsamma kreditvillkor. Denna bedömning, som grundades på en internationell utveckling utangenomgripande förändringar av de polifiska och ekonomiska förhållandena,underströk vikten av att genom investeringar modernisera den svenskavarvsindustrin för att upprätthålla god konkurrenskraft. Vid min anmälan av varvsfrågorna i prop.1974: 1 (bil. 15 s. 86) delade jag bedömningenatt den svenska varvsindustrins goda konkurrenskraft i ett kärvaremarknadsläge endast kunde upprätthållas och stärkas genom att varvensproduktionsapparat kunde förbättras och förnyas. Jag anförde vidare bl. Inom de allmänna ramar sora gäller förnäringspolitiken bör statsmakterna vara beredda att medverka till ettupprätthållande av den svenskavarvsindustrins konkurrenskraft även om det innebär kapacitetsexpansion.Branschens storlek bör, som framhålls i rapporten, i princip bestämmas av dessförmåga alt av egen kraft bibehålla en sådan ekonomisk och marknadsmässigstyrka att de som arbetar i branschen kan erbjudas anställningsvillkor och sysselsättningstrygghet i Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 92 paritetmed annan industriell verksamhet. Det är mot denna bakgrund vi har att bedömaden ständiga omstrukturering och förnyelse av svensk varvsindustri som pågår. Den risk för överkapacitet i världens varvsindustrisom förelåg redan före krisen i har under år1974 ökat markant. Den svaga fraktmarknadsutvecklingen , särskiltnär det gäller stort tanktonnage, har resulterat i en mycket svag orderingång,uppläggning av tonnage, konvertering av tankers till bulkfartyg,avbeställningar etc. Även om utvecklingen på fartygsmarknaderna de närmasteåren är ytterst svårbedömd kan konstateras att de tidigare mycket gynnsammaefterfrågeprognosema för framför allt tankfartyg kommer att behöva reviderasbetydligt. Vidare har priserna på material och komponenter tillvarvsindustrin stigit mycket kraftigt. Det är ofrånkomligt aft denna utvecklingförsämrar företagens förväntade lönsamhet när det gäller redan ingångnakontrakt i den mån dessa kostnadsstegringar inte täcks av s. k.giidskaleklausuler. Den svenska varvsindustrins betydelse församhällsekonomin och inte minst de statliga finansiella åtagandena genom de s.k. fartygskreditgarantierna gör det enligt min mening nödvändigt attstatsmakterna noga följer utvecklingen i branschen och i kontakt medrepresentanter för ägare, företagsledning och de anställda löpande diskuteraroch samråder kring den förväntade utvecklingen. Dessa anspråk på kontinuerligbevakning och fortlöpande samråd förstärks givetvis i en osäker marknads- ochkonkurrenssituation. Jag fäster således stor vikt vid att det informationssystemsom etablerats på varvsområdet kan fördjupas och förbättras liksom vid attformerna för samrådet på varvsområdet, som f. n. är föremål för Översyn, blirändamålsenliga och acceptabla för samtliga parter. Det finns enligt min meningaiUedning att i nuvarande osäkra konkurrenssituation betona vikten avsamverkan och samarbete inbördes mellan de svenska varven, mellan arbetsgivareoch arbetstagare i branschen samt mellan branschens huvudintressenter ochberörda samhällsorgan. När det gäller finansieringssidan kundejag statsverksproposition konstatera att varvens anspråk på exfemupplåning väntades öka kraftigt . Det ansenligaupplåningsbehovet för refinansiering av kundkrediter, som ökat enligt nuföreliggande bedömningar, kan inte tillgodoses inom landet. Varvsföretagenkommer liksom tidigare att i stor utsträckning vara hänvisade till utländskakapitalmarknader. Formerna för och omfattningen av statensframtida finansieringsmedverkan prövas f. n. av den utredning (I 1974; 03)rörande varvsfinansieringsfrågor m, m. som jag med stöd av Kungl. Kommittén, som antagit namnetvarvskreditutredningen, väntas slutföra sitt arbete . Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 93 Vid utformningen av det nuvarandegarantisystemet var ett av syftena att förbättra förutsättningarna fören långsiktig finansiell planering ivarvsföretagen. Det bedömdes därför som angeläget aft tUldela varvsindustrinen garantiram omfattande . har vid fyra tidigare tUlfällenfattat beslut om sådana femårsramar. Det senaste riksdagsbeslutet avsåg engarantiram för åren 19751979 som uppgick till 4 500 milj. kr. 15, NU 1974; 41, rskr 1974: 264). En garantirambör nu fastställas för femårsperioden 19761980. Vad gäller rambeloppetsstorlek vill jag framhålla att de av beslutadeflerårsramarna för de statliga fartygskreditgarantierna beräknats på grundvalav de varvspolitiska riktlinjer som lades fast . Dessa riktiinjer, sombl. innebar att staten genom garantierna inte skulle medverka till enkapacitetsökning inom branschen, ändrades genom beslut . Den i detta sammanhang väsentliga ändringeninnebar att statsmakterna bör vara beredda att medverka tUl ett upprätthållandeav den svenska varvsindustrins konkurrenskraft även om det innebär enkapacitetsökning. I avvaktan på varvskreditutred-ningens förslag förordar jagför femårsperioden 19761980 en oförändrad garantiram på 4 500 milj. kr. Under åberopande av vad jag anförthemställer jag att regeringen föreslår att bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontoret att ikläda staten garantier till svensk varvsindustri tillett sammanlagt belopp av högst 4 . avseende kreditgivning tUlproduktion av fartyg . 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 94 Råvarufrågorna har uppmärksammatsallt mer. Produkfionen av och handeln med råvaror genomgår stora förändringar.Allt fler industriländer strävar efter aft formulera en samlad politik pånaturresursområdet, framför aUt i syfte att säkra industrins råvarubehov. Vad gäller mineralråvarorär situation, i jämförelse med flertalet andra industriländers, relativt tUlfredsställande.Vårt land har t. ex. en betydande export avjärnmalra, även om vår andel av världsexporten successivt minskat och torde uppgå tUl . är självförsörjandemed avseende på bl. a. bly- och zinkmalm. Förädling av zinkmalm tiU metall förekommer dock inte i . Brytningen av kopparraalra tillgodoser ungefär en tredjedel avlandets behov. saknar dock utvinningsbara tUlgångar av bl. a.alurainium, tenn och krom och ytterligareett stort antal viktiga . Brytningen av s. k. industrimineral,dvs. mineraliska ämnen utom och mineralbränslen, tUlgodoser f. n. intelandets behov. beräknas 37 railj. tonjärnmalm ha bmtits i , vilket mnebär en ökning med 2,2milj. Malmleveranserna från gruvorna beräknas ha ökat från 37,3 till 38milj. ton, varav 32,8 milj. ton likamycket som beräknas ha exporterats. Sulfidmalmsbrytningen beräknas ha uppgåtttill 11,4 mUj. ton , vUket innebär en mmdre ökning årsbrytning av ca 10,9 mUj. Metalliimehållet i den bmtna malmen beräknas dockha gått ned , för koppar från till , för blyfrån tUl och för zink från 148 000 till . visade metall-och mineralpriserna en långsamt sjunkande tendens i förhållande till andraråvaror och industriprodukter. Detta hängde delvis samman med att priserna ibörjan av låg på en mycket högnivå. Mycket tyder på aft denna nedåtgående trend nu har brutits förflera metaller. Flertalet utmärks av starkakonjunkturbetingade prisvariationer. har prisernavarierat kraftigare än . stegmetallpriserna mycket kraftigt för att efter toppnoteringar under våren 1974åter sjunka i snabb takt. En av orsakerna tUldessa prisvariationer torde vara att priserna ofta fastställs på råvarubörser, där endast enliten del av den totala produktionen omsätts. Små förändringar i utbud ellerefterfrågan kan därför resultera i stora prisförändringar när flera köparesamfidigt försöker Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 95 täcka sina underskott eller flera säljare försöker bliav raed sin överskottsproduktion.Efterfrågan på metaller är dessutom på kort sikt relativt okänslig förprisförändringar. Detla beror på att raetallkostnaderna oftast är en liten delav de totala kostnaderna för slutprodukterna i kombination med attproduktionsprocesserna och utrustningen ofta är hårt specialiserade och intetillåter råvamsubstitutioner. Förutom konjunkturbetingade faktorer har ävenden osäkra situationen på valutamarknaden påverkat prisbildningen under senareår. Elt väsentligt inslag i deninternationella utvecklingen ärde råvamproducerande utvecklingsländernas försök att genora samordnade aktioneruppnå fördelaktigare avsättningsvillkor för sina produkter. Det mestmarkanta exemplet på detta är de oljeproducerande staternas aktion för att genom sin gemensamma sammanslutning OPEC (Organizationof ) höja råoljepriserna. harsammanslutningar liknande OPEC bildats bl.a. av producenter av bauxit, silver och kvicksilver. De kopparprodu-cerandeländerna , , och saraverkar inom CIPEC(Conseil Intergouvernemental des Pays Exportateurs de Cuivre). Blandjärnmalmsexporterande länder finns vissa strävanden att åstadkomma ett intimtsamarbete i institutionaliserade former i syfte bl. a. att säkerställa"stabila, rättvisa och lönsamma priser". har såsom observatör deltagit i överläggningarkring dessa frågor och därvid uttryckt förståelse för sådanasamarbetssträvanden mellan råvamproducerande utvecklingsländer. harfrån svensk sida understmkits vikten av att även importländernas intressenbeaktas. Samarbetet mellan de råvamproducerandeländema underlättas av den påtagligautvecklingen mot ökat statligt inflytande över råvampro-dukfionen i dessaländer. Samarbetet mellan producentiänderna kombineras dessutom oftamed en strävan att öka bearbemingen av råvaror i dessa länder. Ä andra sidan fer sig problemen olika i länder med skildaekonomiska sysfem, varför ambitiösa försök till samarbete möter stora svårigheter. Inom FN:s ram pågår försök att åstadkommainternationella, multilaterala avtal om prisstabiliserande arrangeraang förråvaror. Flera konsumentländer har under senare årvalt att försäkra sig om en säker tillförsel av råvaror genom aft upprättabilaterala långlidsavtal med producentländerna. I har råvarufrågorna ägnats ökaduppmärksamhet . Inte minst mot bakgrund av deninternationella utvecklingen påråvaruområdet framstår det som angeläget att dessa frågor ägnas fortsatt storuppmärksamhet i samband med den långsiktiga planeringen av industripolitiken. Av särskUt storbetydelse i detta sammanhang är att indusfrisfrukfuren kan påverkas avprisutvecklingen för olika rå- Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 96 varor.Anpassning till ändrade fömtsättningar för rå varuförsäljningen kräver långtid. Det är därför angeläget att förändringar kan förutses ochindustripolitiska åtgärder vidtas för att underlätta anpassningen avindustristrukturen. har väsentligaadministrativa reformer ge-nomftirts i syfte att effektivisera handläggningenav mineralfrågor och de därmed delvis sammanhängande energifrågorna. Sålundahar statens industriverk och () inrättatsoch geologiska undersökning (SGU) omorganiserats. Vidare harlagstiftningen moderniserats genom den nya gruvlag (1974: 342) som trätt ikraft och den nya lag om vissa mineralfyndigheter (1974: 890)som gäller fr. o. m. . Genom dessa åtgärder har grundenlagts för en aktiv mineralpolilik. Möjligheterna att bedriva en aktivmineralpolitik är beroende av tillgången på långsiktiga bedömningar avmineralresursernas utnyttjande i Sverigeoch i världen. tillkallades därför den mineralpolitiskautredningen (I 1974: 02). Utredningen har tUl uppgift bl.a. att utarbeta långsiktiga prognoser överSveriges försörjning med mineraliska råvaror. Utredningen skall vidare pågmndval av dessa prognoser överväga om en ändrad inriktning eller utformningav mineralpolitiken är motiverad med hänsyntill samhäUets långsiktiga behov. En första prognosrapport väntasföreligga vid utgången av innevarande år. Undersökningar pågår om Sverigesförsörjning med olika metaller och . För att bedöma den möjliga inhemskaproduktionen är SGU:s arbete av grundläggande betydelse. Som exempel kan nämnasatt den s. k. Norrbotfeninventeringen av järnmalm har slutförts. Somett resultat härav har NSG uppdragit åt () attnärmare utreda de ekonomiska förutsättningarna för brytning av ett antal statentillhöriga fyndigheter i , bl. a. Kaunisvaara i kommun.Resultatet av utredningar om Kaunisvaara avses bli redovisat underinnevarande år. Förhandlingar pågår mellan staten ochBoliden AB om vUlkoren för prospektering efter i den del av som gränsar tUl det s. k. ;iitet och på vUken lagen (1966: 314) om kontinentalsockeln ägertU! 'i;rjpning. SGU:s prospektering efter uran harresulterat i att ett antal uranmine-raliseringar påträffats i ochArvidsjaurs kommuner. Som jag anförde i prop. 1974: 60 (s. 30) angående nyorganisation för SGU, m. ra. bör SGU här koncentrera sin verksamhet påinledande arbeten av översiktlig natur med syfte att nå därhän att koncessionkan meddelas lämplig intressent. Därefter övertar denne det finansiellaansvaret för prospekteringsarbetet. Formema för detta övertagande har under år1974 diskuterats med närmast berörda företag. genomför f. n. ensärskild utredning om utvinning av sand och grus, särskilt från havsområden. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 97 I syfte aft ökakunskaperna om landets vattentillgångar avses förslag bli framlagt årsriksmöte om lagstadgad uppgiftsskyldighet vid bl. a. grundvattentäktutredningaroch bmnnsborrningar. Ökad uppmärksamhet börägnas åt möjligheterna att få till stånd en samordning av teknisk forskning ochutveckling med anknytning till havet. Jag övergår nu tUl att behandla frågan ominrättande av en särskUd delegation för havsteknisk forskning och utveckling . I havsresursutredningensbetänkande (SOU 1972: 43) Utnyttjande och skydd av havet föreslogs bl. a. atten särskild delegation för havsresurser skulle inrättas. Vid min anmälan av dennafråga statsverksproposition anförde jag aft jag inte var beredd attförorda att en delegation för havsresurser skulle inrättas enligt utredningensförslag (prop. 1974: 1 bil. 15 s. 94). I väcktesmotioner (1974: 842 och 1974; 858) med yrkanden som syftade till att endelegation för havsresurser skulle inrättas enligt det förslag somhavsresursutredningen lagt fram. anförde(NU 1974: 32) att den samordning av skilda verksamheter rörande havsfrågor somhar påbörjats enligt utskottets mening är värdefuU.