prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — I stället bör styrelseledamot ochverkställande direktören liksom suppleanter för dem åläggas skyldighet attför införing i aktieboken eller, i koncernförhållanden, aktieböckerna anmälasitt aktieinnehav när de tillträder sina befattningar, om det ej skettdessförinnan. Förändringar i aktieinnehaven bör anmälas inom en månad från förändringen.Även aktier i bolaget som erhållits genom gåva eller arv bör anmälas. Mittförslag har utformats i överensstämmelse härmed. mälningspliktenenligt förevarande paragraf gäller vid sidan av anmälningsplikten enligt lagenom registrering av aktieinnehav. ParagrafeninnehåUer reglema om styrelsens och verkstäUande duek-lörens skyldigheter ochkompetens i fråga om bolagets förvaltning. Mitt förslag bygger påutredningsförslaget som i sak motsvarar gällande lag och som inte föranlettnågra kommentarer under remissbehandlingen. Jag har emellertid funnit vissaredaktionella jämkningar påkallade, utan att några sakliga ändringar iförhåUande tiU utredningsförslaget har åsyftats. Iförsta punkten slås fast att det är styrelsen som är bolagets ledande organ ochansvarig för bolagets organisation och förvaltningen av bolagetsangelägenheter. Finns verkstäUande direktör, är det emellertid han som ansvararför den delen av förvaltningen av bolagets angelägenheter som kallas denlöpande förvaltningen i enlighet med de riktiinjer och anvisningar styrelsenmeddelar. Styrelsen kan alltså ge verkställande direktören bindande anvisningarom hur löpande förvaltningsåtgärder skall handläggas och beslutas. Vad somförstås med den löpande förvaltningen framgår av tredje punkten. TUl denlöpande förvaltningen hänförs alla åtgärder som inte med hänsyn tUlomfattningen och arten av bolagets verksamhet är av osedvanlig beskaffenheteUer stor betydelse. Även en sådan åtgärd kan emellertid verkställandedirektören vidta, om den är av så brådskande natur att styrelsens beslut intekan avvaktas utan väsentlig olägenhet för verksamhetens gång. Verkställandedirektören är då skyldig alt så snart det kan ske underrätta styrelsen härom. och verkstäUande direktör har alltså utformats så att styrelsenär det överordnade organet. Verkställande direktören är skyldig att rätta sigefter styrelsens föreskrifter. Styrelsen kan själv avgöra ärenden som ingår iden löpande förvaltningen. Verkställande direktörens befogenhet alt handha denlöpande förvaltningen upphör alltså om styrelsen tar sin bestämmanderätt i anspråk.Det skulle dock strida mot lagstiftningens gmnder att göra så väsentiigaingrepp i verkställande direktörens rätt att sköta den löpande förvaltningenatt han i realiteten kan anses äga stäUning av verkställandedirektör. Omstyrelsen ingriper på det förvaltningsområde som tUlkommer verkställandedirektören, har delta betydelse i förhållande tUl tredje man endast om denneinte är i god tro, se 14 §. Styrelsenhar att besluta i frågor som inte faUer inom den löpande förvaltningen.Verkställande direktören är dock skyldig att bereda och inför styrelsen föredrafrågor om sådana åtgärder. VerkstäUandedirektören skaU inte bara leda bolagets verksamhet utan också under styrelsensöverinseende sörja för en tillfredsställande Beslut rörande åtgärder som rör uppbyggandet av bolagetsorganisation eUer väsentligare förändringar i denna måste dock i störteomfattning än åtgärder rörande driften av bolagels rörelse ankomma på styreken. Verkställandedirektören skall också leda driften av bolagets rörelse. Han har att direkteller indirekt utöva tillsyn över bolagels befattningshavare. De för driftenerforderliga åtgärderna faller i allmänhet inom löpande förvallning. Sådanaåtgärder kan alltså verkstäUande direktören själv vidta. Till den löpandeförvaltningen hör bl. a. ingående av avtal med leverantörer och kunder ochavtal om anställning av befattningshavare i bolagets tjänst såvida avtaletinte med hänsyn tUl sitt innehåll, den tidrymd det avser och bolagetsförhållanden framstår som osedvanligt eller av stor betydelse för bolaget. Detär uppenbart att bedömandet av vilka ärenden som bör anses ingå i den löpandeförvaltningen i viss mån blir beroende av företagets beskaffenhet och storlek.I detta sammanhang kan också hänvisas tUl rättsfallen NJA 1958 s. 186 och 1968s. Tilldriften av bolagets rörelse hör i allmänhet också verkställigheten av åtgärderför bolaget även när åtgärdema som sådana inte faUer inom verkställandedurektörens eget förvaltningsområde utan har beslutats av styrelsen. Styrelsensmöjligheter att följa driften är av naturliga skäl ganska begränsade.Styrelsen måsle i första hand vara skyldig att se tiU att en tiUfredsställandeorganisation av bolagets verksamhet finns. Den skall också se till attverkställande duektören fullgör suia åligganden. Föratt styrelsen skall kunna fullgöra sin tillsynsplikt måste styrelsen se lillatt den får information om rörelsens gång, om omsättningens ellertillverkningens storlek, om inneliggande lager, om priser, om bolagetslikviditet, kreditbehov osv. Om organisationen av bolagets verksamhet harordnats ändamålsenUgt och den regelbundna rapportgivningen till styrelsen frånverkställande direktörens sida är väl ordnad, blir styrelseledamöternaskyldiga att ägna bolagsverksamheten personlig tillsyn endast om särskUdanledning därtUl föreligger. Ilikhet med gällande lag innehåUer departementsförslaget inte några bestämmelserom den enskUde styrelseledamotens rätt att av verkställande direktören inhämtaupplysningar om bolagets angelägenheter. Det torde dock vara klart att enstyrelseledamot har rätt att få sådana upplysningar med undantag för deförmodUgen säUsynta fall då det måste anses vara påkallat i bolagets intresseatt inte lämna en viss upplysning. Skulle verkställande direktören vägra attlämna en viss upplysning, har styrelseledamoten alltid möjlighet att begärastyrelsens beslut i frågan. Styrelsens beslut blir då avgörande eftersomverkställande direktören är skyldig att lyda styrelsen. Självfallet fåruppgifter som är nödvändiga för att en styrelseledamot skall kunna rätt utövasitt styrelse- uppdraginte undanhållas honom. Skulle det i något faU ske, får styrelseledamoten ifråga anses skyldig att använda de medel som står tUl buds för alt vinnarättelse, t. ex. reservation tUl styrelseprotokollet eller förvaltningsberättelsen,vädjan tUl bolagsstämman eller avgång ur styrelsen. Utredningsförslagetinnehåller en uttrycklig bestämmelse alt styrelsen skall se till altorganisationen beträffande bokföringen och medelsförvaltningen även innefattaren tUlfredsställande kontroll. Verkställande direktör skall sörja för attbolagets bokföring fullgörs i överensslämmelse med lag och attmedelsförvaltningen sköts på ett betryggande säll. Detta följer emellertidredan av den allmänna kompelens-fördelningen mellan de båda bolagsorganen ochjag har därför inte funnit nödvändigt att ta upp utredningsförslaget i dennadel i mitt förslag. Jag vill emellertid göra ytterligare några kommentarer idenna speciella fråga. Attbokföringen sköts måste anses ankomma på verkställande direktören. Medundantag för små bolag måste verkställande direktören i regel i större ellermindre utsträckning använda sig av medhjälpare. Han är då skyldig alt medomsorg välja sina medhjälpare och ge dem erforderlig instruktion och tillsyn.I stora bolag kan en personlig tillsyn över bokföringen inte utövas avverkstäUande direktören. Det måste i sådana bolag huvudsakligen anses åliggahonom att se till att en med hänsyn till bolagets förhåUanden tUlfredsstäUandeorganisation av bokföringen och kontrollen över denna kommer tUl stånd. Bokföringengrandas på inträffade affärshändelser. I den mån rättshandling avbeskaffenheten att böra bokföras ingås av verkställande direktör eller annanställföreträdare för bolaget måste denne se till alt detta bringas tillvederbörande bokförares kännedom. Den tillsyn över bokföringen verkställandedirektören är skyldig att utöva är naturligtvis beroende av medhjälparnassakkunskap och ställning. I allmänhet bör organisationen av bokföringeninnefatta sådan löpande kontroll över denna som enligt god affärssed kan ansestillfredsställande. Att den löpande kontrollen är underställd revisorerna,vUket är fallet i en del större bolag, synes vara en lämplig ordning. Detförekommer också i mycket slora bolag att inom bolaget har upprättats ensärskild revisionsavdelning. Närverkställande direktör finns kan styrelsens skyldigheter med avseende påbokföringen och medelsförvaltningen inskränkas så att styrelsen först ochfrämst ser tUl att det finns en tUlfredsställande organisation av bokföringenoch medelsförvaltningen. Förevarandeparagraf reglerar styrelsens och verkställande direktörens åligganden medavseende på förvaltningen av bolagets angelägenheter. I övrigt gäller attstyrelsen och verkställande direktör är skyldiga att i sitt handlande förbolaget främja bolagets intressen. avden sysslomannaställning som styrelseledamötema och verkställande direktörensåsom organ för bolaget får anses inta i förhållande tUl bolaget. Sammaställning intar styrelseledamot som tiUsatts av annan än bolagsstämma,exempelvis offentUg styrelseledamot eller arbetslagar-ledamot. Den vårdnadsplikt somåvilar styrelseledamot och verkställande direktör i förhållande tUl bolagetinnebär bl. a. att de är skyldiga att iaktta tystiåtenhet med avseende påangelägenheter och förhållanden vilkas yppande kan medföra skada för bolaget.Jag vUI i detta sammanhang erinra om alt frågan om arbetstagarledamotsskyldighet att iaktta sekretess berördes i den proposition som låg tUl gnmdför lagen om styrelse-representation för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar, se prop. 1972: 116 s. 135. Styrelseledamöternas ochverkstäUande direktörs ställning såsom förvallande organ för bolaget medförinte bara att de har förpliktelser gentemot bolaget. De är också i förhållandetill enskUd aktieägare, bolagels borgenärer och annan tredje man skyldiga attiaktta de i lagen eller bolagsordningen givna bestämmelser som avser skydd förenskild aktieägare, borgenär eller annan tredje man. Bolagsorganen får intefatta beslut som är ägnade atl bereda aktieägare otillbörlig fördel på bekostnadav andra aktieägare, jfr 8 kap. 13 § och 9 kap. 16 §. Bolagsorganen ärskyldiga atl handla lojall mol en aktieägareminoritet. Omaktiebolag blivit moderbolag, skall enligt paragrafen styrelsen meddela dettatill dotterföretagets ledning. Denna skall lämna styrelsen för moderbolaget deupplysningar, som fordras för beräkningen av koncernens slällning och resultatetav koncernens verksamhet. Paragrafenöverensstämmer väsentligen med utredningens förslag som i sin lur motsvarar enbestämmelse i gällande lag. Styrelsen skall enligtförsta stycket alltid ha en ordförande, som utses bland dess ledamöter.Normalt utses ordföranden av styrelsen. Bolagsstämman kan emeUertid, t. ex. isamband med val av styrelseledamöter, besluta att viss ledamot skall varaordförande. Bolagsordningen kan också innehålla särskilda bestämmelser omvilken styrelseledamot som skall vara ordförande i styrelsen. Stycket överensstämmer medutredningens förslag. En viss jämkning har emellertid gjorts i förhåUande tUlutrednmgsförslaget. Enligt departemenlsförslaget får verkställande direktörinte vara styrelseordförande när aktiekapitalet eUer maximikapitalet uppgår tUlminst 1 milj. kr. och då styrelsen följaktligen enligt 1 § skall bestå av minsttre ledamöter. Utredningsförslaget innebar emellertid etl undantagslös förbudmot alt verkställandedirektör blir styrelseordförande. Anledningen tUl att denna jämkning gjorts ärföljande. I ett mindre bolag kan styrelsen bestå av endast en ledamot ochverkstäUande direktör behöver inte utses. Om ett sådant bolag beslutar attutöka styrelsens antal och till verkstäUande direktör vUl utse den som tidigareensam svarat för bolagets ledning, bör detta enligt mm mening vara möjligt. Ensådan ordning kan underlätta för utpräglade småföretag att friviUigt tUlåtaanslällda att bli representerade i styrelsen. Detankommer enligt andra stycket på styrelsens ordförande att se till attsammanträden hålls när det behövs. Gällande lag innehåller en bestämmelse sominnebär att om styrelseledamot eUer verkstäUande direktör som inte tillhörstyrelsen framställer begäran om sammankallande av styrelsen så skall dennabegäran efterkommas. Utredningsförslaget däremot saknar bestämmelser om vadsom händer, om ordföranden underlåter att efterkomma en sådan begäran. Dettahar kritiserats under remissbehandlingen. Föregen del anser jag att det måste vara svårt för en styrelseledamot eller enverkställande durektör, som inte tillhör styrelsen, att kunna rätt sköta sinaåligganden, om han inte har möjlighet att diskutera viktiga angelägenheter medstyrelsen i dess helhet. Del kan sägas att det är mindre sannolikt att enordförande verkligen skulle vägra att sammankalla styrelsen, om begäran däromframställts. Men man kan enligt min mening inte hell utesluta möjligheten avalt sådant kan komma att inträffa. Jag vill i detta sammanhang erinra om vadjag tidigare anförde rörande styrelseledamots rätt att få upplysningar ombolagets angelägenheter från verkställande direktören. Vägrar direktören attlämna en sådan upplysning, är styrelseledamoten i fråga beroende av att kunnasnabbt diskutera saken inom styrelsen. Detta kan ha särskUl intresse föroffentliga styrelseledamöter och arbetstagarledamöler. Jag anser därför att detinte finns någon anledning att på den punkten frångå gällande lag. Idepartementsförslaget föreskrivs därför att om styrelseledamot ellerverkställande direktör fordrar att styrelsen sammankaUas så skall en sådanbegäran efterkommas. Andrastycket innehåller också bestämmelser om att verkställande direktör har rättatt närvara och yttra sig vid styrelsens sammanträde även om han inte ärstyrelseledamot, såvida inte styrelsen för visst fall bestämmer annat. Dettaöverensstämmer med gällande lag och utredningens förslag. Tredjestycket innehåller bestämmelser om protokollföring, om rätt för styrelseledamotoch verkställande direktör att få avvUcande mening antecknad i protokollet ochom hur protokoU skall föras och förvaras. Stycket överensstämmer med gällandelag och ulredningens förslag. Paragrafenöverensstämmer i huvudsak med utredningens förslag. Styrelsen är enligt förstastycket beslulför, om mer än hälften av styrelseledamöter ärnärvarande. Med styrelseledamöter avses det antal som skallfinnas enligt bolagsordningen eller, om däri endast anges lägsta och högstaantal, det antal som skall finnas enligt bolagsordningen och bolagsstämmansbeslut. I bolagsordningen kan för beslutförhet föreskrivas etl högre antal änsom sägs i lagen. Styrelsen får inle falla beslut, om kallelse tillsammanträdet inte skett i vederbörlig ordning. Harstyrelseledamot förfall och finns suppleant, som skall inträda i hans ställe,skall denne beredas tUlfäUe därtiU. Enligtandra stycket fattas styrelsebeslut med enkel majoritet, om inte annatföreskrivs i bolagsordningen. Ordförande har utslagsröst. Giltigtstyrelsebeslut, när styrelsen inte är fulltalig, föreligger först om det biträdsav mer än en tredjedel av styrelseledamöter. I motsats tUl vadfallet är enligl gällande lag kan emellertid i bolagsordningen föreskrivas enlindrigare röstetalsregel. Handling som enligt dennalag skaU tmdertecknas av styrelsen, t. ex. aktiebrev, skall enligt tredjestycket undertecknas av minst hälften av styrelseledamöter. ParagrafeninnehåUer bestämmelser om jäv för styrelseledamot och verkställande direktör.Den överensstämmer med utredningsförslaget och innebär i sak inte någon ändringi förhåUande tiU gällande lag. Ledamot av styrelsen ellerverkställande direktör får inte handlägga fråga rörande avtal mellan honom ochbolaget. Inte heller får han handlägga fråga om avtal mellan bolaget ochtredje man, om han i frågan har ett väsentligt intresse som kan vara stridandemot bolagets. Förbudet att handlägga fråga rörande avtal får anses träffa ävensådana ensidiga rättshandlingar som har betydelse för elt avtals uppkomst, förändringeller upphörande, t. ex. uppsägning av elt kontrakt. Jävsregeln får anses ägamotsvarande tillämpning belräffande gåva från bolaget. I samma riktning somjävsreglerna i förevarande paragraf verkar den allmänna vårdnadsplikt som åvUarstyrelseledamot och verkställande direktör. Denna vårdnadsplikt kan utgörahinder för exempelvis verkställande direktör att vidta sådana faktiskaåtgärder eller ensidiga rättshandlingar som i och för sig inte omfattas avjävsförbudet i förevårande paragraf, när åtgärderna eUer rättshandlingama harbetydelse i en intressekonflikt som avses med den uttryckliga jävsregeln. Iintema bolagsrättsliga frågor föreligger ej jäv. Jäv hindrar inte aktieägandestyrelseledamot att delta i beslut om utdelningens storlek, om kapitalökning,ändring av bolagsordningen etc. Paragrafensom överensstämmer med utredningens förslag reglerar rätlen att teckna bolagetsfirma. Firmateckningsrätteninnefattar rätt att såsom bolagets ställföreträdare representera bolaget vidavtal och andra rättshandlingar samt inför domstolar och myndigheter i övrigt.Ställföreträdarskapet kan utövas inle endast genom skriftlig firmateckning ulanockså muntligt, såsom vid ingående av muntiiga avtal. Paragrafen ger liksonimotsvarande bestämmelser i gäUande lag endast regler för sådana representantersom enligt lagen är ställföreträdare för bolaget, dvs. styrelseledamöter, verkställandedirektör och firmatecknare. Iförsta stycket slås fast att styrelsen aUtid är ställföreträdare för bolaget.Med styrelsen förslås beslutande styrelse, dvs. om styrelsen fattar ettmajoritetsbeslut om ingående av avtal för bolaget, kan majoriteten ocksårepresentera bolaget när avtalet ingås. Avstycket jämfört med 9 § delgivnmgslagen (1970: 428) följer att delgivning somsker enligl lag eller annan författning kan ske med en av flera gemensamtbehöriga firmalecknare. Motsvarande torde gälla även annat meddelande tUlbolaget (jfr i SvJT 1972 s. 308). I 9 kap. 18 § finns särskildabeslämmelser om hur bolaget skall företrädas när styrelsen vill föra talan motbolaget, t. ex. för att klandra beslut av bolagsstämma. Styrelsenkan enligt andra stycket bemyndiga vem som helst lill firmatecknare, i den månannat inte föreskrivs i bolagsordningen. Firmalecknare får emellertid intevara omyndig eller i konkurs och skall, om ej regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer medger annal, vara här i landet bosatt svensk medborgare.Har styrelseledamot eller verkställande direktör fått dispens enligt 4 § frånbosättnings- och/ eller nationalitelskraven, kan styrelsen ge honomfirmaleckningsrält utan ny dispens. Jävsbestämmelserna i 10 § är tillämpliga påfirmatecknare. Liksomenligt gällande lag kan enligt tredje stycket styrelsen när den bemyndigarfirmatecknare föreskriva alt firman får tecknas endasl i förening med en ellerflera andra firmatecknare, s. k. kollekliv firmaleckning. Styrelsenkan föreskriva annan begränsning i firmatecknares befogenheter, t. ex.begränsning tUl vissa slag av rättshandlingar, men en sådan begränsning fårinte registreras. Även om en sådan bestämmelse meddelas i bolagsordningen, kanden därför åberopas endast mot tredje man som ej är i god tro. Enligtgällande lag kan i bolagsordningen eller av bolagsstämman föreskrivas, attstyrelsen endast får meddela kollektiv firmateckningsrätt. Denna bestämmelseåterfinns ej i förslaget. En dylik bestämmelse i bolagsordningen eller avbolagsstämman har verkan som en instmktion. Den kan åberopas mot tredje manendast om denne ej äri god tro. Sådan bestämmelse registreras ej, men registreringsmyndighetenkontrollerar vid anmälan för registrering rörande firmatecknare allfirmateckningsuppdraget ej strider mot eventuella bestämmelser ibolagsordningen. Igällande lag finns bestämmelse att vid kollektivt firmatecknings-bemyndigandekan föreskrivas att en firmatecknare bör underteckna endast såsomkontrasignant. Denna föreskrift, till vilken ingen sanktion är knuten, har ejupptagils i förslaget. Hinder föreUgger ej att kontrasignalion fortfarandeanvänds. Kontrasignanten är verklig firma-tecknare och det saknar juridiskbetydelse för gUtigheten av rättshandlingar m. m., om han tecknar på sätt sombrukas för kontrasignalion eller ej. Angåendehur firma tecknas för aktiebolag ges bestämmelser i 16 kap. 1 §. Sistnämndalagrum innehåUer bara vissa utfyllande bestämmelser, medan de grandläggandebestämmelserna ges i firmalagen. Beträffande verkan av att handling utfärdasutan firmaleckning hänvisas till 16 kap. 1 § fjärde stycket. Enligtfjärde stycket kan styrelsen när som helst återkallafirma-teckningsbemyndigande. Paragrafensom överensstämmer med utredningsförslaget innehåller bestämmelse omverkställande direktörs ställningsfullmakt, dvs. det ställföreträdarskap somtUlkommer honom, även om han inle skulle vara bemyndigad att teckna bolagetsfirma. Verkställande direktören är alltid behörig att representera bolaget ifråga om åtgärder inom sitt förvaltningsområde. I motsats tiU gäUande laggäller delta även vid rättshandlingar som enligt lag skall ske skriftiigen. Enligtförsta stycket får styrelsen eller annan ställföreträdare för bolaget inteföreta rättshandling eller annan åtgärd som är ägnad att bereda otillbörligfördel åt aktieägare eller annan till nackdel för bolaget eller annanaktieägare. överensstämmande bestämmelser infördes i samband med de dåföretagna ändringarna i gäUande aktiebolagslag. Jag hänvisar i den delen tiUprop. 1973: 93 s. 83 och 137. Enligtgällande lag är det förbjudet för bolagets ställföreträdare att vidta åtgärdför ändamål som uppenbarUgen är främmande för bolagets verksamhet och förverksamhetens syfte. Utredningsförslaget upptar inte några sådana bestämmelser.Under remissbehandUngen har näringslivet påpekat att gällande regler har visatsig ha klar praktisk betydelse som en påminnelse om gränsema för bolagsorganensbefogenheter. Ett praktiskt exempel avser bankemas bedömande av i vilka fallett bolag skall anses kunna med giltig verkan ställa pant eller borgenför armans förbindelse. Näringslivet förordar därför att gällande lagsbestämmelser behålls. Kammartätten har samma inställning och påpekar att det ivissa bolag förekommer en långtgående sammanblandning av aktiebolagels affärermed huvudaktieägarens privata affärer. SärskUt i sådana aktiebolag kan detenligt kammarrätten bli aktuellt för revisorema att vägra att godkännatransaktioner och om-koslnadsföringar som har en för bolaget främmande natur. Departementsförslagetinnebär att i bolagsordningen skall finnas bestämmelser om både föremålet förbolagets verksamhet och verksamhetens syfte i den mån bolagets verksamhet inteskaU ha till syfte att bereda vinst åt aktieägama. Verksamhetens syfte skallalltså, liksom enligt gällande rätt, alltid kunna utiäsas ur bolagsordningen.Självfallet är bolagsordningens föreskrifter bindande både för styrelsen ochandra ställföreträdare för bolaget. Det betyder att redan bolagsordningeninnebär hinder för bolagsorganen att vidta åtgärd för ändamål som uppenbarligenär främmande för föremålet för bolagets verksamhet eller för verksamhetenssyfte. Någon särskUd lagregel härom behövs därför inte. Enligtandra stycket tår bolagets ställföreträdare inte efterkomma föreskrift avbolagsstämma eUer annat bolagsorgan, om föreskriften står i sådan strid meddenna lag eUer bolagsordningen att den är ogiltig. Detta överensstämmer såvälmed gällande lag som med utredningens förslag. Stycketblir inte tillämpligt, om bolagsstämmans beslut genom klanderpreskriptionenUgt 9 kap. 17 § blivit gällande. IgäUande lag föreskrivs också att ställföreträdare inte får efterkommaföreskrift av bolagsstämma, "om sådan åtgärd avseende förvaltningen av bolagetsangelägenheter, vars verkstälUghet styrelsen finner innebära ett uppenbartåsidosättande av bolagets intressen". Som utredningen påpekar torde enföreskrift av bolagsstämma av sådant slag praktiskt taget alltid stå i stridmed generalklausulen i 9 kap. 16 § och alltså även i strid mot lagen.