prop · FY0387 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag framhöll därvid altdirektivrätten gentemot de granskningstjänstemän som enligt förslaget skullehöra till lokal skattemyndighet måste vara klar. För att organisationen skallbli effektiv krävs bestämmelser som ger skattechefen möjlighet att styra och ivissa situationer förfoga över hela granskningsorganisationen i länet. Det börunderstrykas att skattechefen har det yttersta ansvaret för taxeringen ilänet. vill jag understryka vikten av samråd och samarbete mellanskattechefen och chefen för de lokala skattemyndigheterna i taxeringsarbetet.Det får ankomma på utredningen att lägga fram förslag om den närmareutformningen av skattechefens befogenheter i förevarande hänseende. Jagvill framhålla att vissa fördelar beträffande ledningsfunktionen förtaxeringsarbetet inom länen liksom andra hithörande administrativa frågorskulle vinnas genom att inordna den lokala skattemyndigheten som en lokalenhet i den regionala förvaltningen. Jag vUl också peka på de gemensammauppgifter som länsstyrelsernas skatteav- 1975: 87 133 delningaroch de lokala skattemyndigheterna torde komma att tUldelas då det gäller denframtida kontrollen av arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt. Denna fråga kanemellertid prövas först efler ytterligare överväganden som lämpligen bör ske isärskild ordning. Jag avser att återkomma till frågan i annat sammanhang. Länsstyrelsemasskatteavdelning leds av skattechefen i länet. Skatteavdelningen är normaltuppdelad på fem enheter, taxeringsenheten, revisionsenheten,mervärdeskalteenheten, uppbördsenheten och dataenheten. Taxeringsenheten svararför administrativa frågor som distriktsindelning och förordnande avtaxeringsfunktionärer. Enheten utför eftergranskning i de lokala distriktenoch svarar för anvisningarna åt nämnderna i dessa distrikt. Revisionsenhetensvarar utom för revisionsverksamheten också för ledningen avtaxeringsinspektörsgruppema, som är inordnade i denna enhet. Chefen förrevisionsenheten svarar normalt också för granskningarna av en del av de s. k.bolagsdistrikten. Utredningenförordar i fråga om skatteavdelningarnas organisalion att ledningen av ocharbetet med den årliga taxeringen inordnas i en ny särskild enhet, betecknadtaxeringsenheten. Vid enheten föreslås sålunda all den administrativa ochmateriella ledningen av det årliga taxeringsarbetet ske. Granskningspersonalenpå placeras på denna enhet där också den direkta ledningen av departiella revisionerna vid den ärliga taxeringen bör handhas. Revisionsenhetenrenodlas till revisionsverksamheten. En ny besvärsenhet övertar arbetet inomnuvarande taxeringsenhet med besvärsärenden. Till besvärsenheten föreslåsockså allmänna ombudsfunktioner för uppbörd och mervärdeskatt bli förda. I övrigtberörs inte skatteavdelningens nuvarande organisation av förslaget. Vid lokalskattemyndighet kan enligt utredningen komma att behövas viss förstärkning avledningsresursema på gmnd av de utökade arbetsuppgiftema. Vidremissbehandlingen har förslaget om organisationen av skatteavdelningarna iallmänhet fått ett positivt mottagande. Några länsstyrelser anser dock inteatt antalet enheter på skatteavdelningarna behöver utökas. Behovet av eltkansli för skattechefen framhålls dock. En del remissinstanser som i principtillstyrker förslaget förordar en annan fördelning av arbetsuppgiftema mellanrevisionsenheten och den nya taxeringsenheten. RRV och några länsstyrelservill sålunda förlägga hela arbete med granskning och revisiontill revisionsenheten i stället för den föreslagna taxeringsenheten. Liksomden helt över\'ägande delen av remissinstansema ansluter jag mig till förslagetom ny organisation av skatteavdelningarna. Den föreslagna taxeringsenheten,tiU vilken enligt min mening bör knytas avsevärt fler granskningsassistenterän utredningen har föreslagit, svarar väl mot de tidigare framlagda förslagenom skattechefens ledningsfunktion vid granskningsarbetet. Det ger också denlokala delen av gransknings- 1975: 87 134 organisationenbättre kontaktyta mot än om verksamheten med den årligataxeringen fördelades på mer än en enhet. Vissa fördelar kan vara att vinna omall årlig taxering och revision handläggs inom samma enhet. Jag förordaremellertid att den djupgående revisionsverksamheten renodlas och förs tillrevisionsenheten. Jag vill här framhålla vikten av samordning i fråga om allrevisionsverksamhet i länet. Utredningenföreslår att den totala granskningsorganisationen skall innefatta 1 300granskningsassislenler och 415 granskningsbilräden. Utredningen grundar sinaberäkningar om resurskrav laxerings-uppgifter. Enligt dessa var derena löntagardeklarationerna ca 4 000 000, de mer kompliceradelöntagardeklarationema ca 600 000 samt rörelse-och jordbraksdeklarationerna ochandra komplicerade deklarationer 1 100 000. Utredningen utgår vidare frän deproduktionstal per granskare som jag har angett, dvs. för granskamahos lokal skattemyndighet 90 rena löntagardeklarationer eller 50 merkomplicerade löntagardeklarationer eller 20 rörelsedeklarationer allt per dag.För granskare med lägre utbUdning hos lokal skattemyndighet har utredningenräknat med ett produktionslal per dag av 65 rena eller 30 mer kompliceradelöntagardeklarationer. Produktionslalet per dag för granskarna hos länsstyrelsenhar beräknats tUl fem rörelsedeklarationer. En partiell revision har beräknatsbli utförd i genomsnitt. Pågrundval av dessa produktionstal och den prioriteringsordning i fråga omgranskningen som utredningen förordar har utredningen beräknat att 727granskningsassistenter och 225 granskningsbilräden hos lokal skattemyndighetunder fram till granskar 3 271 500 resp. 731 250,tillhopa 4 000 000, rena löntagardeklarationer. granskar 50granskningsassistenter hos lokal skattemyndighet 120 000 kompliceradelöntagardeklarationer samt 323 granskningsassistenter hos myndigheten 285 000andra deklarationer. Från till granskar det totalaantalet granskningsassistenter hos lokal skattemyndighet, 1 100, med hjälp avbiträdena, som föreslås uppgå till ett antal av 380, 765 000rörelsedeklarationer och 480 000 komplicerade löntagardeklarationer. produktion uppgår därigenom till 5 650 000 deldarationer.Granskningsassistentema hos beräknar utredningen till 200 somunder med hjälp av 35 biträden granskar 50 000 kompliceraderörelsedeklarationer o. d. Utredningen har bedömt att relationen mellanbiträde och assistent som i mitten av var 4,3: 5 bör kunna ändras tUl1:2. Enhel del remissinstanser anser att utredningen beräknat resursbehovet försnävt. Man anser på vissa håll att metoden att utgå från beräk- Prop.1975: 87 135 nade produktionstal per granskare är vansklig. Vidare ärdet en ganska allmän uppfattning bland remissinstanserna att utredningen räknatmed för höga produktionstal per granskare. ÄtskUliga remissinstanser anser attytterligare undersökningar behövs innan en riktig bedömning av personalbehovetkan göras. Man framhåller svårigheterna att vid bedömningen avproduktionstalen väga in dels nya arbetsuppgifter i fråga om t. ex.PGI-beräkning och skattetillägg, dels rationaliseringseffekten av ADB-stödet. RSV har lill en skrivelse tillregeringen om utbyggande av taxeringsorganisationen fogat en av ulredningen upprättadPM. I denna framhålls bl. a. följande. PersonaltUlgången i nuvarandetaxeringsinspektörsorganisalion uppgick till 522 inspektöreroch 415 biträden som ingick i länsstyrelsernas revisionsenheter.Taxeringsinspektörerna skall f. n. biträda taxeringsnämnderna undertaxeringsperiod och därefter syssla med revisionsverksamhet. Inspektörernaanvänds även för andra arbetsuppgifter, såsom eftergranskning avdeklarationer samt handläggning av skattetillägg och förseningsavgift.Meningen är att länsstyrelsernas revisionsresurser skall behållas intakta. TiUföljd härav har endast 352 av inspeklörsljänslerna hänförts till den årligataxeringen. Biträdena inom taxeringsinspektörsorganisationen deltar f. n. iden årliga taxeringen under knappt halva året. Övrig tid utförs arbetsuppgifterinom revisionsenhelen och andra arbetsuppgifter hos både länsstyrelse och lokalskallemyndighet. Utredningen hänför 300 årsarbetskrafter lill den årligataxeringen. De sammanlagda resurserna inom länsstyrelser och lokalaskallemyndigheter för arbete med eftergranskning har beräknats molsvara 200årsarbetskrafter. Den minskning av bi-irädestjänster hos lokalaskattemyndigheter, som bedöms bli följden av atl arbetet med beredning avdeklaralionsmalerialet bortfaller och att arbetet med all beräkna PGI minskar,uppgår till ca 400 tjänster. Sammanfattningsvis anges i promemorian följandeantalsmässiga förändringar av personalen hos lokala skattemyndigheter ochlänsstyrelser. Lokala , Länssty- Totalt skattemynd: r relser A'v organisation 1 150 190 190 Granskningsassistenter (handläggare)Granskningsassistenter Tillgänglig personal inom nuvarandegranskningsorganisation Summa nettoökning av gransknings- . personal 1530 - 317 1213 ' Härav 200 för granskningsverksamheten och 100 förledning, planering och utbildning m. m. inom den nya taxeringsenheten. Avgårför minskat behov till följd av rationaliseringar beträffande bered ning m. m. (biträdespersonal) 400 400 Minskat behov av eftergranskare m. m. (handläggare och biträden) 100 100 200 Förändringi personal 1 030 417 -f 613 Förmin del vill jag anföra följande. Det är ofrånkomligt att beräkningarna avpersonalbehovet och personalfördelningen i den nya granskningsorganisationen idetta skede av reformarbetet präglas av osäkerhet. Produktionslalen förgranskarna kan inle säkert bedömas. Som jag tidigare antytt anser jag liksommånga remissinstanser att utredningens bedömning av granskarnas produktionstalär aUtför optimistisk. Vidare föreUgger svårigheter vid bedömning av dearbetsvinster som kan uppnås genom ökad användning av ADB och andraförenklingsåtgärder i laxeringsarbelet. De av utredningen beräknadetotalramarna för resursbehovet bör enligt min mening i dagens läge accepteras.Erfarenheter från ytterligare utredningsarbete och försöksverksamhet samt ensuccessiv uppbyggnad av organisationen får komplettera den nu framlagdautredningen för en slutgiltig beräkning av personalbehovet. Redan nuföranleder emellertid mitt ställningstagande i fråga om placeringen avgranskningsassistentema att man i det fortsatta arbetet medorganisationsmodellen bör föra över en del av de granskningsassistenter somulredningen har föreslagit vara lokall placerade liU de nya taxeringsenheternapå skatteavdelningama. Jag vill också betona vikten av att länsstyrelsernas resurserför kvalificerad revisionsverksamhet behålls intakta. Debiteringoch omräkning av slutlig skatt F.n. sker avräkning av slutlig skatt under laxeringsåret.Debetsedeln för slutlig skatt sänds ut eller början avdecember . För högt inbetalad preliminär skatt återbetalas därvid.Kvarstående skatt inbetalas till statsverket under de två förstauppbördsterminema det påföljande året. Avdrag för kvarskatt görs för löntagarei samband därmed . Utredningenföreslår att skatteavräkningen skall tidigareläggas tUl mitten av juni undertaxeringsåret. Avräkningen skall då i princip göras för samtliga skattskyldiga.I de fall taxering inte åsatts sker avräkningen på gmndvalav deklarerade inkomster. Återbetalning av överskjutande skatt över 2 000 kr.skaU emellertid gmndas på taxc- ring.Ändrar taxeringsnämnden underlaget för avräkningsbeslutet efteravräkningstidpunkten skall den skattskyldige erhålla omräkningsbesked.Kvarskatteuppbörd skall enligt förslaget i huvudsak ske i september och oktobermed inbetalning . Denövervägande delen av remissinstanserna lämnar förslaget om tidigare avräkningutan erinran. På flera håll anser man det riktigt att överskjutande skattåterbetalas . Man anser också att en tidigarelagd avräkninghar positiva siabiliseringspolitiska effekter. Flertalet remissinstansertillstyrker också den föreslagna metoden för avräkningen. Förslaget omkvarskatteuppbörd anses dock på en del håll kunna innebäraen för stor påfrestning på många skattskyldiga. Åtskilliga anser emellertid attavräkning skall ske successivt sedan taxering åsatts. Några remissinstanser ärkritiska mot förslaget att tidigarelägga avräkningen och anser att denna börske vid taxeringsperiodens slut eUer vid i stort sett samma tidpunkt som f. n. Enligtmin mening är en avräkning på gmndval av inle taxerat material olämplig. Ensådan ordning innebär bl. a. att överskjutande skatt som återbetalats påsommaren under taxeringsåret på grundval av uppgifter i deklarationen någramånader därefter dä de återbetalade medlen måhända förbrukats kan komma attåterkrävas enligt ett då fattat taxeringsbeslut. Ett syslem med sådanakonsekvenser anser jag inte bör införas. Inte heller en successiv avräkningefter hand som taxeringarna åsätts, eventuellt med en första avräkning i mittenav juni, är enligt min mening att föredra framför nuvarande system. Bland olägenheternamed en successiv avräkning är att de skattskyldiga inte vet när avräkningen förderas del kommer att ske. Vidare sker avräkning och eventuell återbetalning avöverskjutande skatt för olika skattskyldiga vilket kanväcka irritation. Jag är sålunda inte beredd att förorda en övergång till entidigarelagd avräkning av den slutliga skatten utan anser att nuvarande syslembör behållas. Taxeringarnaregistreras länsvis i magnetbandsregister och taxeringslängder. Inkomstlängderframställs och justeras . De registreradetaxeringsuppgifterna används av () för inkomst-,förmögenhets- och taxeringsstatistik m. m. samt av bl. a. RRV,landstingskommuner och kommuner för budgetarbete. Vidare utnyttjas uppgiftemai vissa inkomstgrundande bidrags'ärenden (t. ex. studiebidrag ochbostadstUlägg). Utredningenframhåller att överväganden om det föreslagna systemets inverkan på statistikenskett i samarbete med flertalet användare av statistiken och att sådantsamarbete fömtsätts ske även under ett fortsatt utvecklingsarbete. Med det nyasystemet kommer nya uppgifter att tillföras registreringen. Statistiken kommervidare att kunna tas fram om- 1975: 87 138 kringen månad tidigare än vid nuvarande system. Den kvalitetsförsämring sominträffar genom att statistiken har såväl granskade som ogranskadeuppgifter som underlag skall enligt utredningen motverkas genom enkorrektionsmodell som utarbetas för justering av statistikpro-duktema. Enpreliminär inkomstlängd föreslås bli framställd . Denna kan enligtutredningen utgöra underlag för bedömningen i vissa bidragsärenden. Eftertaxeringsperiodens slut föreslås en fullständig längd, skattelängd, bli framställd. Vidremissbehandlingen har förslaget till statistikproduktion i det nya systemetlämnats utan erinran. SCB understryker behovet av elt fortsatt samarbete medRS-utredningen. och godtarförslaget om slatistikuttag. anser emellertid att det ärangeläget att kommunema får uppgifter om det verkliga utfallet i sådan tid attdetta kan beaktas vid faststäUande av utdebiteringssatsen. Kommunförbundetanser att det också är nödvändigt att möjlighet finns till justering avskatteutjämningsbidrag då avvikelse av viss storlek föreligger mellan detpreliminära och slutliga taxeringsutfallet. i länanser att vissa integritetsskyddsfrågor uppkommer i samband med framställningenav taxeringslängder och föreslår att den preliminära inkomstlängden inte bliroffentlig. Jaggodtar liksom remissinstansema de föreslagna riktlinjema för statistik- ochrängdproduktionen. Med den tidsprioritering jag har förordat för granskningenkommer ett större antal löntagardeklarationer än utredningen föreslagit attvara ogranskade då statistikuttaget sker. Statistiken får alltså i någotstörre utsträckning bygga på deklarerade och inte på taxerade inkomstbelopp.Genom att införa korrektion härför kan man dock få en fullt tillfredsstäUandekvalitet på statistikuttaget. synpunkter då det gäller tid förredovisning av det slutliga taxeringsutfallet m, m, får övervägas under detfortsatta utredningsarbetet. Även integritetsfrågor i samband med register,längder m, m, får beaktas under det kommande arbetet med utveckling av det nyasystemet. Utredningenberäknar att det föreslagna systemet för taxering och debitering kan tas idrift tidigast . Efter ett principiellt StäUningstagande tillförslagen från statsmaktema får ytterUgare försöksverksamhet ochutvecklingsarbete äga mm för att bl.a. få fram underlag för förslag lilldetaljutformnmg av organisationen och olika mtiner. Utredningen förordar att resursemaför skattekontrollen ökas successivt. Rekrytering till och utbildning för denökade granskningsorganisationen bör ske . Det fortsattautredningsarbetet föreslås bedrivas gemensamt av RSV och statskontoret undermedverkan av personal från länsstyrelsema och de lokala skattemyndighetema. 1975: 87 139 ÅtskilUgaremissinstanser ifrågasätter om det nya systemet kan genomföras . Enförskjutning av reformen förordas på flera håU. Remissinstanserna haraUmänt uttryckt tillfredsstäUelse med förslaget om ett successivt genomförandeav den föreslagna organisationen och övriga reformförslag. Detta gäller särskUtutbyggnaden av personalresurserna, RSVhar som tidigare angetts i skrivelse tUl regeringen av den 11 febraari 1975lämnat förslag till utbyggnad av organisationen för ökad granskningsassistansåt taxeringsnämnderna. Till skrivelsen har fogats en PM av utredningen.Promemorian har berörts något i avsnitt 4.7 om organisationen, I promemorianhar i fråga om genomförandet av taxeringsreformen anförts bl. a. följande. Dennya taxeringsorganisationen föreslås bli uppbyggd etappvis för att i huvudsakvara utbyggd . Den första etappen bör genomföras tUl taxering.Utbyggnaden under /76 bör vara koncentrerad och begränsas tUlvissa län och fögderier. Härvid får hänsyn tas till bl. a, lokalaförutsättningar. Det bör ankomma på RSV att efter samråd med länsstyrelsernabestämma vilka fögderier som skall ingå i den första utbyggnadsetappen. Den nyagranskningsorganisationen föreslås under /76 genom rekryteringtiUföras 150 tjänster med placering hos lokala skattemyndigheter. Samtidigtuppkommer hos berörda länsstyrelser behov av resurser för planering, ledningoch uppföljning av granskningsverksamheten samt för regional utbildning. /76 bör en tjänst inrättas härför i vart och elt av de åtta länsom föreslås ingå i första årets utbyggnadsetapp. Utöver dessa tjänster bördet antal tjänster inom den nuvarande taxeringsinspektörsorganisationenöverföras vars irmehavare söker och erhåller tjänsl i den nyagranskningsorganisationen. Vid1976 och taxeringar bör enligt promemorian där så är lämpligtgranskare kunna förordnas som kronoombud i lokalt taxerings-distrikt eller somtaxeringsinspektör i särskUt taxeringsdistrikt. Under icke taxeringsperiod åren1976 och 1977 bör vidare granskningspersonalen fömtom i vidareutbUdning delta i kontroUarbete, huvudsakligen i form av partiella revisioner och ikontroll av underlaget för arbetsgivaravgifter. Personalen kan också komma attmedverka i arbetet med gemensam kontroll av inkomstskatt och mervärdeskatt.Granskningspersonalen bör delta i taxeringsarbetet i första instans fr. o. m.februari 1976. Utbildningen av denna personal behöver då inledas under: november1975. För alt detta skall kunna ske bör ifrågavarande tjänster tillsättasunder . . Ipromemorian framhåUs vidare.att den planerade utbildningen med anledning av denutbyggda granskningsorganisationen under uppbygg.-nadsfasen innebär entredubbling av bedriven utbildning inom skatteadministrationen och-,därefter, mer än en fördubbling av verksam- Prop.1975: 87 140 Genom utbUdningens omfattning och uppräggning bören stor del av skatteutbildningen genomföras regionsvis. Härvid bör bUdas femut-bUdningsregioner med 45 l'än i varje. Inom varje region erfordras entjänsteman som svarar för utbildningsorganisationen inom regionen. Fem sådanatjänster bör tillkomma under /76. Eftersom de ändringar iarbetsuppgifterna för de lokala skattemyndighetema som föreslås av utredningenmedför ett minskat behov av biträdesarbetskraft bör enligt promemorian enanpassning härtUl ske successivt i fögderierna. Medel bör, anförs det, anslåsför att ersätta ledigblivna biträdes-tjänster vid de lokala skattemyndighetemamed tj'änster som är avpassade för de kommande arbetsuppgiftema. Enligtpromemorian beräknas 100 tjänster bli aktuella för detla under budgetåret1975/76, Merkostnaderna härför beräknas till ca . Kostnadema för den första utbyggnadsetappen avgranskningsorganisationen och för atl ersätta ledigblivna bilrädestjänster hoslokala skattemyndigheter med tjänster avsedda för kommande arbetsuppgifter beräknasi promemorian uppgå till 12,5 milj. kr, för /76. Genomgranskningsassistansen uppnås emeUertid en besparing avtaxeringsarvodena i taxeringsnämndema i storleksordningen 1,5 milj. kr. Dekostnader som uppstår för kommande budgetär bör enligt promemorian beräknas isamband med länsstyrelsemas och RSV:s ärliga anslagsframställningar.Kostnaderna för /76 sammanfattas i promemorian i följande tablå. 1 200 000 " 1 350 000 " 1 950 000 " handläggare och granskningsassistenter hos lokala skattemyndigheter(150 tjänster) handläggare hos länsstyrelser (8 tjänster för ledning avgranskningsverksamheten och 5 tjänster för regionsvis utbildning) tjänster hos lokala skattemyndigheter som ersätterledigblivna biträdestjänster (merkostnad för 100 tjänster) konsultkostnader i samband med rekryteringstest expenser, inventarier m. m. I RSV:s skrivelse den 11 febraari 1975 har verket medhänvisning tUl promemorian hemstäUt att den framtidataxeringsorganisationen i första instans byggs upp successivt i enlighet medriktlinjema i promemorian. Vidare har RSV hemställt att medel för budgetåret1975/76 12,5 milj. kr. ställs till verkets förfogande samt att de angivnaresursema initialt används för kontroll av arbetsgivaravgiften. För egen del vUl jag anföra följande. Utredningens förslagatt det nya 1975: 87 141 systemetskall införas vid taxering och att granskningsorganisationen skallbyggas upp successivt godtas i allmänhet av remissinstanserna. Även jag anseratt man bör inrikta sig på att i huvudsak genomföra reformen till 1978 årstaxering. Detta skulle ge en godtagbar takt för en successiv uppbyggnad avpersonalresursema och en samordning med ett nytt ADB-system för beskattningensom jag avser att föreslå senare denna dag. Under den successiva uppbyggnaden avorganisationen och fram till dess reformen har genomförts bör som utredningenföreslagit ytterligare försöksverksamhet samt utrednmgs- och utvecklingsarbetebedrivas. Resultatet därav får Ugga till grand för preciseringar i frågor somman tagit principiell ställning till, för närmare spe-cificering avresursbehovet och för utformande av rutiner m.m. Under den etappvisauppbyggnaden av den nya granskningsorganisationen bör granskningspersonalen somutredningen har föreslagit möjligt medverka i det årligataxeringsarbetet. Insatser bör givetvis också kunna komma i fråga pånärliggande områden såsom granskning av underlaget för arbetsgivaravgifter. Utredningenhar beräknat att kostnaderna för den successiva uppbyggnaden av den nyataxeringsorganisationen i första instans kommer att uppgå tiU ca 80 milj. kr. i1974 års pris- och lönenivå. Det är givelvis inte möjligt att nu i detaljberäkna dessa kostnader, som uppkommer hos såväl RSV som länsstyrelser ochlokala skattemyndigheter. De av RSV beräknade kostnadema ger dock en ungefärliguppfattning om de resurser som kommer att behövas för uppbyggnaden av den nyaorganisationen. I samband med de årliga anslagsframställningarna för berördamyndigheter får statsmaktema tillfälle att närmare pröva resursbehoven. RSVhar framhålUt betydelsen av att uppbyggnaden av den nya taxeringsorganisationenkan påbörjas redan under nästa budgetår. Jag delar denna bedömning och anslutermig till att den första etappen i uppbyggnaden får i huvudsak den omfattning somRSV har föreslagit. har i sitt yttrande den 18 februari1975 skatteutrednings delbetänkande (SOU 1974: 103)Skatteomläggning 1976 framhållit att det behövs kvalificeradgranskningspersonal för konttollen av arbetsgivaravgifter. Enligt verket börlänsstyrelsema tillföras 25 Ijänster för avgiftsrevision utöver dem som RSVföreslagit.