prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Bankernasprissättning på ohka tjänster har inte varit tillfredsställande.Vissa tjänster har blivit alltmer förlustbringande. Prissättningenhar lett till en övervältring av kostnader mellan olika kunder och kundgrupper.I och med att bankerna fått förbättrad kännedom om de egna kostnaderna finnsdet förutsättningar för en mer kostnadsanpassad prissättning. Det är emellertiduppenbart att det kommer att ta att åstadkomma en genomgripandeförändring av det nuvarande prissystemet. Bankenhar påbörjat en översyn av pris- och lönsainhets-bilden för olikatjänster, vilket haft till följd att vissa priser höjts, vissa nya avgifter harinförts, men att också vissa avgifter har sänkts. Banken har därvideftersträvat att anpassa priset efter prestationen. Ett exempel på detta harvarit bankens beslut att införa s. k. löngivaravgifter. Dessa innebär attbanken fr. o. m. tar betalt av arbetsgivarna för löneinsättningarpå löntagarnas bankkonton. PKbanken, som har nästan halva lönekontomarknaden,hade tagit på sig ett betydande arbete med alt administreraarbetsgivarnas lönerutiner. Hanteringskostnaderna växte dessutom väsentligtsnabbare än medelinlåningen pä lönekontona. Detta ledde till att förlusterna pålönekontorörelsen ökade kontinuerligt. Även om det hade varit så att lönckontorörelsenhade varit vinstgivande som helhet, borde ändock en löngivaravgift ha införts.I ett dylikt läge skulle dock räntorna på löntagarnas konton ha höjts. Enligtpris/prestationsprincipen bör nämligen kundförhållandet gentemot arbetsgivarnahållas isär från kundförhållandet gentemot löntagarna. Ovannämnda översyn har inte enbart resulterat i avgiftshöjningar, utan ävenavgiftssänkningar har skett på några tjänster. Så har t. ex. avgiften förbankgarantier på ersatts av ett "prisband", som går från 0,5 till1,. Vidare har avgiften för industriobligationsemissioner på ersattsav ett "prisband", som går frän 0,6 till . Vidfusionen mellan gjordes, i avvaktan på en total organisationsgenomgång,inga större organisatoriska förändringar. Underåret har en ny organisation innebär en decentraliseradlinjeorganisation uppdelad på fyra regioner: Norra, Östra, Västra och Södra. Organisationenär uppdelad i två huvuddelar: rörelseenheter och stabsenheter. Rörelseenheternabestår av tre huvudgrupper de kundgruppsuppdelade sektorerna: Företag, Kommunoch Bostad, Bil.11 Post- och , : 9 Privatpersoner samt Organisationer regionerna med sinakontor de centrala enheterna för Utlandsrörelsen samt Finans/Fond och Den nya organisationen trädde i kraftden . befarade man allmänt inom bankvärldenatt skulle innebära extraordinära påfrestningar. De betydandeinbetalningarna av miljöfonds- och särskilda investeringsfonds-medel tillRiksbanken, vilka ursprungligen avsågs ske före , skulle medföra enkraftig likviditetsindragning frän banksystemet. Tidsgränsen för inbetalningav halva beloppen flyttades till . Därmed kunde indragningenmotverkas av att stora statslån, som huvudsakligen fanns i bankerna förfölltill betalning . En motvikt utgjorde också det oväntatkraftiga och snabba valutainflödet. Utvecklingen på kreditmarknaden blevdärför förhållandevis dämpad. föreskrifter om begränsning avökningen av övrig utlåning fick full effekt . Tidvisföreföll det också som om kreditefterfrågan var i avtagande, men detta vartroligen blott en följd av den hårda restriktivitet bankerna fann sig tvingadeatt ådagalägga. Följden blev emellertid att många banker hadebetydande utrymme till det förhöjda tak på 22 procents ökning av övrig utlåningfrån slutet av 1973 som fastställt . med höjningen av utlåningstaket tillkännagavRiksbanken att räntesatserna vid emission av bostads-, kommun- ochindustriobligationer fick höjas . Bankernas in- ochutlåningsräntor berördes inte av denna höjning av den långa räntan. Åtgärdeninnebar därför en av kapitalmarknaden eftersträvad ändring avräntestrukturen. beslöt att utlåningstaket skulle gällatill utgången av året. Från 1973 skulle övrig utlåning få öka . Produktions- och exportutvecklingen för industriundergick en snabb försämring frän särskilt . Utvecklingenpå kreditmarknaden tydde knappast på entidigare uppdämd kraftig kreditefterfrågan som många befarat. Denna situation,med markant försvagning av den ekonomiska aktiviteten och en relativt dämpadkreditefterfrågan, föranledde till väsentliga lättnader i gällandekreditrestriktioner . 2 1975/76. 1975/76:150 10 sänktesfrån och utlåningstaket avskaffades. Den länga räntan påverkadesinte av diskontosänkningen. höjdes affärsbankernas likviditetskravmed , dvs. till för de tre störstabankerna: PKbanken, S-E-banken och . lät förstå attåtgärderna i främsta rummet syf-' tade till att bereda utrymme för industrins kreditetterfrågan. Inovember kom nya lättnader som den styrning av kreditströmmarna somlikviditetskraven innebär ytterligare skärptes. höjdes emellertid likviditetskravet från till för de tre storbankerna. Kraven för sparbanker och förenings banker höjdes till . Redanhösten 1974 uppmanade och kommuner att låna utomlands samtbankerna att på alla sätt befordra sådan upplåning och att dessutom söka refinansierautlåning utomlands. En strid ström av utlandslån i olika former arrangeradesmycket raskt, särskilt . Detta medverkade i hög gradtill att hindra och lindra den anspänning på kreditmarknaden som eljest hadevarit ofrånkomlig under detta halvår. fann dock tydligen efter handatt den svenska efterfrågan på lånemarknaderna blivit alltför häftig. därför vissa åtgärder för att dämpa upplåningenutomlands. Kommunerna fick sålunda inte längre tillstånd att ta lån i utlandetgenom svenska banker och vidare infördes ett samrådsförfarande för att hindra alitförstor anhopning av svenska lån på vissa utländska marknader. Åtgärdernauppfattades av banker och låntagare som en anmaning från till vissåterhållsamhet. Det blev en tids andhämtningspaus. Men då man befarade attbytesbalansunderskottet skulle bli större än tidigare väntat och att ävenbytesbalansen inte skulle bli så mycket bätlre samt det även framgåttatt övrig utlåning återigen ökade mycket snabbt, förnyade sinuppmaning till företag och banker att fortsätta upplåningen utomlands. Upplåningen blev därför totalt mycket stor.Sammanlagt beviljade tillstånd för upplåning utomlands på 12,4 mdrkr. Ianslutning till lättnaderna på kreditmarknaden skedde, utan direktsamband med diskontoändringar, en viss omläggning av Riksgäldskontoretspolitik. Räntan på skattkammarväxlar sjönk med fråntiden före diskontosänkningen och ränta på dagslånenpressades ned från 7 1/till ca 4 %i novemberdecember. Tillsammans med den tidigare omnämnda höjningen av den långa räntan medförde detta sålunda att ränteskillna den mellan lång och kort marknad i hög grad accentuerades. Under1975 vidtog en rad ändringar beträffande beräk- Bil.11 Post- och , : 11 ningen av bankernas likviditets- och kassakrav. till-lämpningsföreskrifterna för likviditetskraven. a. innebarförändringarna att bankernas obligationsinnehav fick värderas till nominelltvärde mot tidigare marknadsvärde. Vidare infördes en s. k. utjämningsregel, sominnebar att likviditetskravet skaU avse likviditetsläget under rullande 12-mänadersperiodermot att tidigare ha avsett likviditetslägct vid varje månadsskifte. Som enanpassning till de nya reglerna höjdes likviditetskravet för de tre störreaffärsbankerna, dvs. a. PKbanken, till ,vilket i princip innebar oförändrat likviditetskrav. ändrades tillämpningsföreskrifterna för bankernaskassakrav sä att inneliggande kassa fick beaktas vid beräkningen avkassakravet. Detta innebar en mindre lättnad, eftersom kassakravet förblev oförändrat,dvs. av summa förbindelser (i huvudsak inlåning). PKbankens inlåning* ökade från årsskifte till årsskiftemed . Banken hävdade därmed väl sin slällningpå inlåningsmarknaden; marknadsandelen steg till 21,8 %.Man skall emellertid vara medveten om att marknadsandelen en viss dag och isynnerhet kan vara påverkad av tillfälliga faktorer. Dettagäller samthga banker men speciellt PKbanken med den av postgirobehållningarnastarkt beroende inlåningen på avräkningskontot med . Även enjämförelse baserad på den månadsvisa utvecklingen av inlåningen exklusive avräkningskontotvisar dock en gynnsam bild. Banken har under åtta av årets hafthögre ökningstal än övriga affärsbanker. Beräknat på dagsmedelsaldon uppgick inlåningsökningen till9 %; Inlåningen från privatpersoner utgör den dominerande delenav bankens inlåning och denna sektor har även burit upp den gynnsamma utvecklingenunder året med en inlåningsökning om . Två större försäljningskampanjerriktade till privatpersoner genomfördes . I dessa kampanjer betonadesde fördelar bankens kunder har av att utnyttja postkontoren. Även inlåningen pä avräkningskontot med ökademärkbart . Den s. k. specialinlåningen hölls medvetet tillbaka ochdess andel av bankens totalinlåning sjönk, beräknat på medelsaldobasis. PKbankens utlåning* uppgick vid slutet av 1975 till 21 031mkr. efter en ökning med . * ln- och utläningstal redovisas i texten enligtBankinspektionens månadsstatistik. Jämförelser med 1974 bygger på Postbankensoch in- och udåningssiffror. 1975/76:150 12 därmedlägre än för övriga affärsbanker, som redovisade en uppgång med 13,1 %.Beräknat på dagsmedelsaldon uppgick bankens utlåningsökning till . Bankensrelativt långsamma utlåningsökning sammanhänger med en nedgång i volymen bostadsbyggnadslaediter,som minskade till . Minskningen av bostadsbygg-nadslaediternaberor pä den kraftiga tillbakagången av bostadsbyggandet ; antaletpåbörjade lägenheter minskade enligt preliminära beräkningar med drygt 30 000till ca 51 000 lägenheter. PKbanken svarade för närmare en femtedel avfinansieringen av detta bostadsbyggande. Innehavet av bostadsobligationer stegmed . Utvecklingen för den s. k.övriga utlåningen, dvs. utlåning till annat ändamål än bostadsbyggande,präglades av den förda kreditpolitiken. Under första hälften av året, dåRiksbanken vidmakthöll en relativt snäv utlåningsbegränsning, noterades ensuccessivt avtagande ökningstakt för såväl PKbanken som övriga affärsbanker.När kreditpolitiken lättades i samband med diskontosänkningen i augustiinträdde en omsvängning och utlåningsökningen accelererade. För PKbanken stegövrig utlåning med . eller 12,. Ökningen för övrigaaffärsbanker blev . Somframhållits i tidigare avsnitt satsar banken på att utvidga kon-taktema medföretagssektorn. Detta innebär bl. a. att en betydande del av utlåningsökningenkanaliseras till näringslivet. En analys av utlåningens fördelning på oUkasektorer visar att av PKbankens utlåning gick till näringslivet oktober/mot . Övriga affärsbanker noterade enökning av näringslivskrediternas andel . Bankensutlåningspolitik har även varit inriktad på att i den mån kreditrestriktionernatillåter ge ökat utrymme ät krediter till privatpersoner. Dessa svaradenämligen för av utlåningen, vilket var knappt hälften avmotsvarande andel för övriga affärsbanker. Även med hänsyn till privatsektornsbetydelse på inlåningssidan är det angeläget för banken att Öka utlåningen tilldenna sektor. Utlåningsandelen kunde höjas . Bankenskassalikviditet, dvs. nettoställningen mot , Riks-gäldskonloret ochövriga banker, låg pä en hög nivä. Den gynnsamma utvecklingenav bankens inlåning 1975 i kombination med kreditrestriktionernas hämmandeinverkan på utlåningsvolymen medförde att kassalikviditeten i genomsnitt underåret ytterligare förstärkts. 11 Post- och , PK-banken:Årsredovisning 1975 Utlåning fördelad på sektorer och branscher m. m. Det av föreskrivna likviditetskravet överskredsi månadsgenomsnitt . Som lägst uppgick likviditetskvotentill och som högst till . 1975 blev ett mycket livligt emissionsår. Totaltemitterades obligations- och förlagslån för ca 30 mdr kr. + 0,S Girokapitalräkning: s. k. Sparräkning och s. k. E-konton -195,9 Kapitalräkning 12 mån. Konton i utländsk valuta (inkl. konverteringar av äldre lån), jämfört med knappt 23mdr kr. Nettotillväxten uppgick till ca 23 mdr kr. (17 mdrkr.). Bostadssektorns andel blev drygt 9 mdr kr. eller av nettotillväxten.1974 var motsvarande siffror knappt 9 mdr kr. Statensupplåning blev drygt 9 mdr kr. jämfört med 6 mdr kr. Näringslivetsupplåning på obligationsmarknaden ökade kraftigt jämfört med . Avnettotillväxten svarade denna sektor för eller ca 4 mdr kr. Motsvarandesiffror 1974 var respektive drygt Bankernas in- och utlåning 31december 1975 exkl. krediterade räntor Förändringunder året mkr % + 3 828 + 5 771 + 4 902 + 1 493 + 12,5 + 9,9 + 11,1 + 17,8 + 1 865 + 6 677 + 3 620 + 1 398 + 9,7 + 13,1 + 9,6 + 19,6 13 560 +11,8 11 Post-och , : 15 2 mdr kr. Kommunernas upplåning blev i stortsett oförändrad jämfört med . I likhetmed föregående år åtog sig bankerna, i en överenskommelse med delegationen förbostadsfinansiering, att öka sina nettoinnehav av bostadsobligationer inkl. mellankreditermed . (3 900 mkr.). PKbankens andel uppgick till . (900 mkr.). PKbankensinnehav av inhemska statspapper och obligationer hade ett anskaffningsvärdeav . Jämfört med ökade innehavet med 1 753 mkr.Ökningen låg på bostadsobligalioner och skattkammarväxlar. av statsobligationer samt kommun- och industriobligationer. Under bankens ledning eller av banken ensam emitterades 7län (6) på den svenska obligationsmarknaden. Dessutom deltog PKbanken iemissioner av ytterligare 27 lån (24). Det ökade intresset för upplåningutomlands vidmakthölls . PKbanken deltog som ledare av 11 lån(0), och medverkade som "underwriter" i 115 emissioner (15). Dessutomförmedlade banken andra långfristiga lån frän utlandet i betydandeutsträckning. Bankens ökade aktivitet på såväl svensk som utländskobligationsmarknad och förmedlingsverksamhet medförde kraftigt förbättrat resultatför finans- och fondrörelsen. Trots pessimistiska delårsrapporter ochkonjunkturbedömningar har aktiebörsen utvecklats positivt.Förklaringen till detta står främst att finna i faktorer som det låga kurslägetvid årets början, god penningtillgång på marknaden, materialbrist och brist påplaceringsalternativ. Affärsvärldens generalindex har stigit . Nya indextoppar noterades . Index steg som högst till 782.Tidigare högsta nivä, 741, noterades . genomfördes ett stort antal fond- ochnyemissioner. Totalt inbetalt kontantbelopp för nyemissioner uppgick till 882 mkr.Därmed överträffades det tidigare rekordet , då nyemissionernauppgick till totalt . beslutades att banken skulle bilda enaktiefond, PK-invest. Fonden, som är en reinvesteringsfond, förvaltas avbankens helägda dotterbolag . Försäljningen av fondandelar, som påbörjadesden , sker vid såväl PKbankens egna kontor som vid postkontor. Svenskaemissioner genomförda av PKbanken ensam eller under dess ledning 9 1/4 9 1/4 Post- och , PKbanken, 9 1/2 9 1/4 9 3)8 9 3/8 Utländska emissioner i vilka PKbanken deltagit som ledare 9 1/4 8 3/4 8 3/4 8 1/2 8 1/4 Post- och , PKbanken, 8 1/2 9 1/4 9 1/4 9 1/2 'European Unit of Account (genomsnitt av f. n. 6 EG-valutor). - Special Drawing (genomsnitt av 16 betydelsefulla valutor). Deninternationella valutamarknaden, som präglades av oro och skakadesav ett flertal bankkriser, kom , och då speciellt ,in i ett lugnare skede. Även om inget nytt "kontrollerat"valutasystem har skapats sedan det s. k. Bretton Woods-systemet bröt sammanhösten 1971 har dock valutamarknaden fungerat förhållandevis väl och en vissnormaliserande anpassning av kursrelationerna mellan de viktigare valutornahar ägt rum. Det är dock sannolikt att man framöver måste räknamed att tillfälliga, mer eller mindre allvarliga, störningar kommer att påverkavalutamarknaden. FörPKbankens del lämnade såväl valutahandeln som utlandsrörelsen i övrigt ettgott resultat även . Denomfattande internationella upplåningen från svensk sida har även för bankensdel spelat en stor roll . BIL 11 Post-ochKreditbanken, : 17 hardessutom kunnat medverka vid finansieringen av ett flertal större svenskaprojekt i utlandet. Utbyggnaden av bankensutlandsrörelse fortsätter planenligt. I samband med bankens omorganisation harutlandsservicen förstärkts även regionalt. Ett antal nya korrespondentbankskontakterhar etablerats för att ytterligare bredda bankens utlandsservice. Motslutet av året beslöts vidare att PKbanken skulle öppna ett representationskontori . Verksamheten där inleddes . Detadministrativa utvecklingsarbetet har dominerats av treförhållandevis stora projekt. Registerorganisationsprojektetär det största och påbörjades . Det främsta syftet är attorganisera bankens samtliga kontoregister och centrala kundregister sä att deblir direkt åtkomliga från en databas och på det sättet bildar grunden förbankens on-Iine-system. Det andra projektet, on-linesystemet,påbörjades med provverksamhet och testning av olika bankterminalsystem.Under hösten 1975 har samtliga stockholmskontor försetts med kassaterminaler.Motsvarande utrustning kommer att installeras på övriga kontor i landet under1976. Det tredje stora projektetbedrivs i samarbete med och syftar till att samordna de båda bankboksreskontrorsom finns, den ena inom banken och den andra skött av Postgirotför bankens räkning. Under1975 har överenskommelser träffats med bl. a. om att PKbankenscheckar . skall kunna inlösas mot kontanter på postanstalterna fr.o. bankbok, utformad enligt svensk standard och anpassad till såväl Postverketssom bankens nya kassaterminal, har tagits fram och börjar utnyttjas i vår. Särskilda rutiner harinförts för att postanstalterna skall kunna förmedla kreditansökningar tillbanken, och överenskommelse har träffats om försäljning av andelar i . Även inom marknadsföringenäger ett betydande samarbete rum. Flera kampanjer, i synnerhet inomprivatsektorn, har genomförts så att de omfattat såväl som bankens egna kon- 1975/76:150 18 tor.Inom företagssektorn har inte minst kundernas möjligheter att kombinerapostgirokonton med kredit eller räntebärande inlåningskonton i banken varit ettviktigt inslag i marknadskontakterna. Medeltaletanställda har ökat med 176 till 2 167. Resurserna för utbildnmg harförstärkts. Bankens pågående e.xpansion kräver betydande insatser på dettaområde. En översyn pågår avbankens företagsnämndsorganisation i syfte att anpassa den till den nyaorganisationen. Regionstyrelserna har tillförts personalrepresentation. Enarbetsgrupp har tillsatts för att pröva hittillsvarande erfarenheter avpersonalinflytande och följa organisationens utveckling från företagsdemokratisksynpunkt samt föreslå handlingsprogram för personalinflytande. Enutredning med syfte att utveckla formerna för intern information hargenomförts, och som följd av den prövas vissa nya former . PKbankenskontorsnät bestod vid slutet av 1975 av 80 avdelningskontor med egen styrelseoch 59 expeditionskontor sedan ett expeditionskontor i lagts ned. Trotsden värdefulla tillgång samarbetet med innebär, är det en svaghetatt kontorsnätet endast motsvarar ungefär tredjedelen av andra storbankers.Banken eftersträvar därför en viss utbyggnad av kontorsnätet. PKbankenansökte 1975 om att få inrätta ytterligare 7 bankkontor. Av dessa ansökningarhar 4 bifallits och 3 avslagits. Av de nya kontor banken fått tillstånd attöppna avser 2 orter där banken inte har kontor, ochÖrnsköldsvik. De 2 övriga inrättas i respektive . Nägon jämförelse med föregående års resultatkan ej göras då det resultat som redovisades endast omfattade PKbankensrörelse under andra hälften av året medan resultatet under första hälften av1974 avsäg verksamhet. Som jämförelse kan emellertid nämnas attbankens 1Detta innebär att jämförelser med 1974 endast kan göras i vissa fallbeträffande intäkter och kostnader. 11 Post- och , : 19 resultat för perioden juli 1974juni 1975, dvs. de förstatolv månaderna av bankens verksamhet, uppgick till . Denna något haltande jämförelse antyder dock att bankensresultat förbättrats väsentligt . Speciellt stark har denna tendensvarit , då bankens resultat bl. a. påverkats positivt avden företagna diskontosänkningen. Räntenettot, som är bankens största intäktskälla, uppgårtill . En överslagsberäkning visar att räntenettot ökat med ca14 å . Denna förbättring har kunnat ske trots att medeldiskontotlegat högre än föregående år, vilket verkat klart negativt på bankensräntenetto. Ett stigande medeldiskonto påverkar nämligen räntenettot negativtpä grund av att räntan pä obligationsportföljen och vissa räntebundna lån inteföljer diskontot medan däremot räntekostnaden för huvuddelen av inlåningen ökari takt med diskontot. Att en förbättring ändå kunnat ske beror bl. a. på attbankens medel-omslutning ökade med . En annan förklaring tilldet förbättrade räntenettot är den av tillåtna höjningen avutlåningsräntorna. Utlåningens förräntning har även påverkats positivt av atten del räntebundna lån konverterats till rörliga med högre räntor.Räntenettot har även ökat genom att den långa obligationsräntan under årethöjts utöver diskontot. Provisionerna (inkl. avgifter och agio) uppgick till 107 mkr.En överslagsberäkning visar att ökningen ligger i storleksordningen jämförtmed föregående år. Den största ökningen ligger på den inhemska bankrörelsen därbl. a. introduktionen av löngivaravgifter samt höjningar av vissaprovisionssatser bidragit till ökningen. Fastighetsnettot har ökat kraftigtberoende pä tillkomsten av nya HK-fastigheten. Rörelsekostnaderna uppgick till ., varav kostnaderför bankens egen organisation utgjorde . och ersättningen till Postverket279 mkr. Den största kostnadsposten inom den egna organisationen utgöresav personalkostnaderna, vilka uppgick till . Det slutnalöneavtalet medförde att lönekostnaderna steg med för bankensanställda. Vidare har nyanställningar skett , vilka ökatlönekostnaderna med . Även de sociala kostnaderna har stigit kraftigt somen följd av lönekostnadsökningarna. 11 räntenettot inkluderas även avgifter på beviljadekrediter i räkning. 1975/76:150 20 vissaavgiftshöjningar medfört kostnadsökningar på . Idet redovisade beloppet för löner och arvoden ingår ersättningar till styrelsenoch bankledningen med . Avövriga omkostnader, vilka uppgår till ., uppvisar lokalkostnaderna denstörsta ökningen. Denna ökning hänför sig främst till den i november 1974invigda nya HK-fastigheten. Avskrivningpå inventarier har verkställts enligt tjugoprocentsregeln. Avskrivningarna harökat med sedan föregående är vilket bl. a. beror på anskaffning avdataterminaler för kontorsnätet. Även avskrivningarna på fastigheter har ökatkraftigt beroende på att nya HK-fastigheten tillkommit. Ersättningentill Postverket på . utgör ersättning för kassa- ochbokföringstjänst. avser kostnader för bankens nyemission. Avresultatet före bokslutsdispositioner . använts förnedskrivning av aktier. Vidare har avsatts . till värderegleringskontoför obligationer och . till värderegleringskonto för utlåning. Tillresultaträkningen har återförts . från värde-regleringskontot förräntebundna lån. Efter den föreslagna avsättningen till värderegleringskontoför obligationer är obligationsportföljen bokförd . under det tioåriga medelräntevärde, efter vilket bankerna numerahar rätt att värdera sin obligationsportfölj. Den negativa differensen mellanmarknadsvärde och nettobokfört värde uppstod till följd .av att denlånga obligationsräntan höjdes . Värderegleringskontoför utlåning har tagits i anspråk för konstaterade förluster med 10 mkr.På tidigare nedskrivna fordringar har influtit . Efter ovannämnda avsättningar uppgår värderegleringskonto för utlåning till 400 mkr.Förluster i inlåningsrörelsen som har samband med bedrägerier ochförfalskningar har däremot belastat rörelseresultatet med . Tillskatter har avsatts . varefter nettovinsten redovisas till . Årsredovisningeninnehåller på sid. 3031 vissa uppgifter om koncernens balans- ochresultaträkningar. Koncernen omfattar förutom PKbanken ett antal helägdadotterbolag, nämligen AB Pundet, Kredit 11 Post- och , : 21 , fem bankfastighetsbolag samt tre ickerörelsedrivande bolag. Vidare ingår det till ägda, Factoring Service AB.Koncernens samlade rörelseöverskott uppgår till . Avdotterbolagen har framför allt expanderat kraftigt under åretoch förbättrat sitt rörelseresultat med .