prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Med dessa fömtsättningar beräknas industrins totalainvesteringar minska i volym 19751976. Nedgången på byggnadssidanförutses bli och på maskinsidan . I diagram 7: 4 redovisas investeringsutvecklingen för deur investeringshänseende tyngst vägande branscherna. Branschuppgifterna för1975 och 1976 från februarienkäten har schablonmässigt korrigerats på sammasätt som ovan angivits för industrin som helhet. En dylik prognosmetod fångarendast grovt de enskilda branschernas utveckling. Investeringarna inom järn-och stålverk beräknas efter en minskning 1974 stiga kraftig både 1975 och 1976.Inom verkstadsindustrin ökade investeringarna måttiigt 1975 och planerna för1976 pekar på en oförändrad nivå. Investeringama i massa- och pappersindustrinberäknas öka i begränsad omfattning såväl 1975 som 1976. För industrin i övrigtpekar enkäten på fallande investeringar 1975 och 1976. Handel m. ni. Investeringarna inom gruppen handel m. m. redovisas nu haminskat i volym . Detta innebär en uppjustering av1975 års nivå jämfört med den preUmnära nationalbudgetenför 1976. TUl underlag för denna bedömning ligger dels en av statistiskacentralbyrån insamlad enkät över handels-, bank- ochförsäkringsföretag, dels en beräkning baserad på upp- 1 Med investeringar inom gruppen handel m. m. avsesinvesteringar i vam- > handel, bank- och försäkringsverksamhet, teatrar,hotell, restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. Diagram 7:4 Investeringar inom egentlig industri, totalt och uppdelat på branscher 19691976 Index: 1962= 100. 160 150 140 130 120 110 Järn- och stålverk / 180 170 160 150 140 130 120 110 1969 70 71 72 73 74 75 76 1969 70 71 72 73 74 75 76 De branschvisa proghoserna är' något osäkrare änprognosen för totala industrin. Investeringarna i bilar är inkluderade.. Källor: och .. ' gifter över totala kostnader och byggnadstider förpåbörjade byggnadsprojekt inom hela sektorn. De nu aktuella uppgifterna tyderpå en minskning av byggnadsinvesteringarna och av maskininvesteringamamed . På maskinsidan redovisar framför allt handelsföretagen en kraftigminskning av maskininköpen. Företagens planer för den enkättäckta delen anger för 1976totalt sett en ökning av investeringama. På byggnadssidan pekar företagensplaner mot en ökning på i volym en utveckling som överensstämmer medresultatet från de beräkningar som gjorts över påbörjade projekt ochbyggnadstider för hela den privata delen ay handel 1 Reviderad nationalbudget 1976 121 m. m. Härvid har igångsättningen antagits öka ivolym 1975 1976. Den av i november 1975genomförda byggnadsinventeringen över planerade projekt tyder påatt ökningen t. o. m. kan bli större. Uppgifterna är emellertid osäkra varförigångsättningsantagandet håUits på en försiktig nivå. Inkluderas även destatligt ägda företagen inom restaurang-, hotell- och bankrörelser skullebyggnadsinventeringarna öka i volym 19751976. På maskinsidan pekar företagens planer mot en mindreminskning av maskininköpen . Företagen tenderar emellertid att underskattautfallet för det innevarande året varför enkätuppgifterna uppkorrigerats.Maskininköpen beräknas efter denna uppkorrigering öka till1976. Därmed skulle de totala investeringarna inom handel m. m. öka ivolym 19751976. Investeringarna i handelsflottan, dvs. inköp av nybyggdafartyg från svenska och utiändska varv minus nettoutförseln av begagnadefartyg, mer än fyrdubblades . uppgick däremot dessainvesteringar tiU endast 620 milj. kr. priser en halveringjämfört med investeringar. Nedgången förklaras huvudsakligen av enmycket stark minskning av importen av nybyggda fartyg leveranserna avsvenskbyggda fartyg ökade däremot. Beräkningarna över investeringarna i nybyggda fartyg 1976baseras på två enkäter, en till svenska redare angående deras nyinköp avutländska fartyg och en till de svenska varven. Med ledning av dessa enkäter beräknasinvesteringarna i handelsflottan minska med hänförligt tillneddragna leveranser från såväl svenska som utländska De totala statliga investeringarna beräknas 1975 ha variti stort sett oförändrade jämfört med . De statiiga myndigheternas investeringar,som till övervägande del består av vägbyggen samt byggnadsarbetenadministrerade av , sjönk . Affärsverkensinvesteringsverksamhet ökade däremot . Det är framför alltVattenfaUsverket samt luftfartsverket som redovisar en ökad investeringsverksamhet.De statliga företagens investeringar steg . Beräkningama över den statliga investeringsverksamheten1976 bygger på en enkät till myndigheter, affärsverk och företag. Enkätsvarenfrån myndigheter och affärsverk bygger i sin tur på budgetpropositionen1975/76: 100, vUket innebär att hänsyn tagits tUl de ekonomiskpolitiskaåtgärder som vidtogs samt . 1 De statiiga företagens investeringar redovisas i tabell7:1 under Egentlig industri. Prop.1975/76:150 122 De totala statiiga investeringarna beräknas öka med. 6 %från 1975 till 1976. Byggnadsinvesteringarna förväntas öka . Vägbyggenaberäknas öka kraftigt. Ökningen förklaras av de åtgärder som under slutetav vidtagits i syfte att stimulera sysselsättningen. Luftfartsverketsbyggnadsverksamhet, som domineras av en ny utrikesterminal på samt enny flygplats i , och som nära nog fördubblades till1975, kommer att öka ytterligare . Även vattenfallsverketsbyggnadsarbeten förväntas fortsätta öka. De statliga maskininvesteringarna beräknas öka med 5,5-%efter att ha minskat tiU 1975. Det är framför aUt de statiigaföretagen som rapporterar en kraftig investeringsuppgång men ävenmyndigheternas maskininköp beräknas öka. Inom affärsverken är det huvudsakligenslatens järnvägars inköp av lok och godsvagnar som ökar medan de övrigaaffärsverkens maskininköp förväntas minska. De totala kommunala investeringarna beräknas ha minskatmed frän 1974 till 1975. Landstingens investeringar ökade härvid med 4 %medan primärkommunernas samt de kommunägda bolagens investeringar sjönk. Beräkningarna investeringar har huvudsakligenbaserats på två enkäter. Den ena omfattar primärkomrnunerna och landstingen Tabell 7:6 Planerade och faktiska förändringar i deborgerliga primärkommunernas och landstingens investeringar 1969 1976 Procentuell förändring från föregående år. (-5) ' Planerna är beräknade son-» kvoten mdlan prognosåretsrena enkätvärde och föregående års utfall. För planförändringen 1974 1976 haranvänts det preliminära utfallet . Uppgiftema inom parentes är progno-serade: Anm. Uppgifterna avser kommunala myndigheter ochaffärsverk men ej kommunägda bolag och stiftelser. Källor: och . Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 123 medanden andra, som är förhållandevis ny, redovisar de kommunägda företagens planer. Tabell7: 6 redovisar primärkommunernas samt landstingens investeringsplaner för 1976omräknade till förändringstal i fasta priser. Enligt planerna förväntas dettotala byggandet minska . Vid korrigering avplanerna antogs att de sysselsättningsstimulerande åtgärdersom regeringen vidtog endast till en mindre del inkluderats ienkäten. Att döma av de planuppgifter som lämnats i februarienkäten tycks dettaförhållande fortfarande gälla. De åtgärder som här avses är förhöjtanordningsbidrag för daghem och frUidshem, utvidgade skolbyggnadsramar samtutökat anslag för beredskapsarbeten. Utifrångrova kalkyler beräknas den kommunala byggnadsverksamheten öka med 5procentenheter som en följd av de vidtagna åtgärderna. Vid korrigering avplanerna har liksom i novemberberäkningen antagits att kommunema tagit visshänsyn till åtgärderna varför planerna har uppkorrigerats med 4 procentenheter.Samtidigt har en nedkorrigering på gjorts med ledning avmönstret i avvikdsema mellan planer och utfall enligt tabellen. Därmed skulleprimärkommunernas och landstingens byggnadsverksamhet komma att öka med 1 %från 1975 tiU 1976. Dekommunägda företagens byggnadsverksamhet som minskade till1975 förväntas enligt planerna åter öka 1976. Den totala kommunalabyggnadsverksamheten som minskat alltsedan 1973, skulle därmed öka från1975 till 1976. Deplanerade maskininköpen har med ledning av mönstret i avvikelserna mellanplaner och utfall enligt tabellen nedkorrigerats . Därmedskulle maskininvesteringarna öka tUl 1976, dvs. en i stortsett oförändrad ökningstakt jämfört med 19741975. Inkl. de kommunägda bolagensom förväntas minska något har ökningstakten beräknats tiU . Totaltskulle de kommunala investeringarna därmed öka . Lagerökningeninom samtliga näringsgrenar uppgick till närmare 5 mUjarder kr. i 1968års priser. ökade lagren med . Därmed gavlagerutvecklingen 19741975 ett inte obetydligt tillskott till den totalainhemska efterfrågans fortsatta tillväxt. I löpande priser uppgicklagerökningen tiU 9 1/, att jämföra med en ökning på 5 1/2miljarder kr. Denstarka lageruppbyggnaden är praktiskt taget hdt hänförbar till industrinsamt i någon mån också till skogsbruket. Lagren inom handeln minskade däremotnågot efter den kraftiga expansionen 1974. Diagram 7: 5 Totala Industrins lagervolymföräiidringar196319761 Milj. kr.1968 ärs priser. \~\A Totalt' >. l\ 1 \ J_ J_ 1963 1965 1967 1969 1971 1 Exkl. varvens lagervolymförändringar av varor i arbete. Anm. Fr. o. m. redovisaslagerinvesteringarna enligt en ny metod, vilket stör jämförelser med tidigareperioder i obestämd omfattning. Källor: och . Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 125 Lageruppbyggnadeninom industrin, som inleddes , fortgick i snabbt ökandetakt och . Lagertillväxten blev obetydligt större än . För hela året1975 innebar detta en lagerökning inom industrin som var dubbelt så stor som1974. Lageruppbyggnaden1975 var i hög grad koncentrerad till färdigvarulagren. Tillväxten var väsentligtstarkare än under föregående uppbyggnadsfas 19701971 (se diagram 7: 5).Lagerökningen tilltog markant , då industriproduktionenvisserligen anpassades nedåt, men ej i en omfattning som svarade mot denkraftiga försämringen av exportefterfrågan. Lagerökningen under andra halvåretblev inom skogsindustrierna i det närmaste lika hög som trots fortsatta driftsinskränkningar och en viss ökning av exportefterfrågan.Inom verkstadsindustrin tilltog lagertillväxten något, då produktionen därunder alltjämt upprätthölls på oförändrad nivå. Inom övrigadelar av industrin skedde en relativt markerad uppbromsning avlageruppbyggnaden. Detstatiiga lagerstödet torde få störst effekt på utvecklingen av produktion ochlager inom basindustrierna. Under inverkan av lagerstödet beräknasproduktionsutvecklingen inom skogsindustrierna bli sådan att en minskning avfärdigvamlagren kommer till stånd först . För övriga delarav industrin beräknas lagertillväxten bromsas upp föratt sedan upphöra . Lageruppbyggnadenav varor i arbete (exkl. varv) var stark , men blev av lägreomfattning 1975. Denna utveckling sammanhänger med det höga resursutnyttjandetinom industrin 1974 och nedgången i detta 1975. förutses en relativtmåttlig uppbyggnad av dessa lager, koncentrerad . Varvenslager av varor i arbete ökade starkt . förutsesdenna uppbyggnad bli väsentligt lägre. Insatsvarulagrenbörjade enligt konjunkturbarometern anses för stora mot slutet av 1974.Råvaminköpen minskade kraftigt , men till följd avredan utiagda beställningar accelererade lagertillväxten under detta halvår. Isamband med driftsinskränkningarna inom skogsindustrierna fick dessa en kraftigpåspädning av sina råvarulager . Inom övriga delar avindustrin bromsades lagertUlväxten markant. För industrin som helhet blevlagerökningen därigenom ej större än under första.Uppbyggnadsfasen för insatsvarulagren beräknas därmed vara avslutad. Jämförtmed föregående konjunkturcykel inleddes denna väsentligt senare och kännetecknades också av jämförelsevis måttiiga lagerökningar (se diagram 7: 5).Insatsvarulagren förutses minska under loppet av 1976. Förindustrilagren totalt innebär detta att lageruppbyggnaden beräk- 1975/76:150 126 nasha kulminerat - på ungefär samma nivå som toppnivån i föregående lagercykel, men i ett väsentligt senare skede avkonjunkturförloppet. förutses en stark uppbromsningav lagertillväxten och.för en nedgång av industrins lager. Handelnslager förutses minska ytterligare något 1976, men i lägre takt än åretdessförinnan. Lagren inom skogsbruket beräknas stiga även 1976, dock i mindreomfattning än 1975. Sammantagetför alla näringsgrenar beräknas lagren därmed stiga med endast 650 mUj. kr.1976 (priser) dvs. en minskning ay lagerinvesteringarna på drygt 4miljarder kr. Detta innebär ett väsentligt efterfrågebortfaU 1976 för dentotala inhemska efterfrågan. I löpande priser beräknas lagerinvesteringarnavara . lägre än 1975. Tabell7:7 Lagervolymförändringar totalt och efter näringsgrenar 1972 1976 Milj.kr., priser Industri (inkl. el-, gas-. värme- och vattenverk) Detaljhandel (inkl. bilar) 1 Revideradnationalbudget 1976 127 8 Den offentliga verksamheten Verksamheteninom den offentliga sektorn diskuteras-i detta kapitel med utgångspunkt fråninkomst- och utgiftsöversikter för delsektorerna staten, kommunerna och socialförsäkringssektornsamt för sektorn i dess helhet. I avsnittet om socialförsäkringssektorn harAllmänna pensionsfonden särredovisats. Statliga affärsverk och aktiebolag, t.ex. SJ och , samt kommunala bolag,- t. ex. , räknas inte till den offentliga sektorn. Översikterna överinkomster och utgifter ger en viss, om än partiell,, belysning av denoffentliga sektorns inverkan på samhällsekonomin. De offentliga utgifter somavser konsumtion och investeringar påverkar direkt den totala efterfrågan iekonomin. Transfereringar och skatter påverkar inkomsterna för hushåll ochföretag. Den offentliga sektorns inkomster och utgifter har därför en storbetydelse för efterfrågeutvecklingen också inom den privata delen av ekonomin. Denoffentliga sektorn har också ett inflytande på ekonomin via kreditmarknaden. Desamband som här gäller är emellertid svåra att klarlägga och kan inte helleranalyseras fristående från förhållandena på kreditmarknaden i stort. Effekternavia kreditmarknaden kommer därför endast att beröras resonemangsvis i detföljande. Det bör observeras att inte ingår i begreppet offentligsektor. Avslutningsvispresenteras i kapitlet vissa beräkningar' av finanspolitikens effekter påsamhällsekonomin . Dessa beräkningar är baserade på denmodell sqm presenterades och tillämpades första gången i nationalbudgeten1974. Deredovisningsprinciper som ligger till grund för presentationen är oförändradejämfört med den preliminära nationalbudgeten 1976. Denbild över utveckUngen i den statliga sektorn som presenteras i detta avsnittbygger på redovisade utfaUssiffror fram t. o. m. /75. Förinnevarande budgetår grundas bedömningarna i huvudsak på riksrevisionsverketsbudgetprognoser. har utgiftskalkylerna gjorts medutgångspunkt från statsbudgeten avseende /77. Vid bedömningen avstatens inkomster har inkomstberäkningar legat tillgrund. I beräkningarna har hänsyn tagits till tiUäggsbudget I, II ochIII för /76. Tabell 8:1 Statens inkomster och utgifter 2.1.1 Till hushåll m.m. 6,0. -18,5 2.1.4 Till företag inkl. livs- 2.1.5 Till internationell verk- 4 Utlåning och andra 5 Totalsaldo (3-4) 6 Netto av transaktioner vid sidan av riksstaten (utgiftsöverskott:) -7,5 Anm. 1 Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp.halva procent. Anm. 2 Beloppen för skatter avser normalt uppbörd av skattocfi inte som i nationalräkenskaperna upplupen skatt. Anm. 3 Investeringsuppgifterna avser endast statligamyndigheter; investeringar i statliga affärsverk och aktiebolag ingår ej. Källor: , ,och . Hänsyn har också tagits till de stimulansåtgärder för 1976som vidtagits sedan den preUminära nationalbudgeten presenterades. Uppgifternai tabell 8: 1 avser de statliga myndigheternas verksamhet. Den del av destatliga affärsverkens investeringar som finansieras över statsbudgetenredovisas i tabell 8: 1 som transfereringar tUl företag. Den statliga totalbudgetens underskott för kalenderåret1974 uppgick Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 129 tilldrygt , vilket motsvarar av bruttonationalprodukten. Dettainnebar en kraftig ökning av underskottet jämfört med och 1973 då denegativa budgetsaldona låg kring . uppgick budgetunderskottentill av bruttonationalprodukten . Det statliga upplåningsbehovetuttryckt som andel äv bruttonationalprodukten kom således att mer änfördubblas tUl 1974. Totalbudgeten beräknas 1975 visa ett underskottpå , ett något större underskott än det som kunde beräknas iden preliminära nationalbudgeten. Bedömningarna tyder inte på att detär möjligt att krympa det statliga upplåningsbehovet jämfört med de närmastföregående åren. Budgetunderskottet väntas bli . Av tabell 8: 1 framgår attbåde inkomster och utgifter beräknas öka i långsammare takt 1976 än 1975. Vadgäller inkomsterna förklaras den snabbare ökningstakten 1975 av utvecklingenför direkta skatter och övriga inkomster. Att de direkta skatterna ökadesnabbare 1975 än vad som förutses beror bl. a. på skatteunderlagetstUlväxt. Den totala lönesuiTtman beräknas öka jämfört med 18 %1975. Vidare växer utbetalningarna av kommunalskattemedel till kommunernasnabbt 1976, vUket begränsar tillväxttakten för de statliga skatteinkomsterna. De statligatransfereringarna till socialförsäkringssektorn minskar 1976. Det beror på attfinansieringen av kostnaderna för sjukförsäkringen ändrades fr. o. m. den 1januari 1976. Statsbidragsandelen minskade från 25 till 15 %.Transfereringarna till hushållen påverkas främst av de höjda barnbidragen fr.o. m. samt av det förbättrade stödet till studerande iarbetsmarknadsutbildning och vuxenutbildning fr. o. m. /1976.Den snabba ökningen av statsbidragen till kommunerna beror bl. a. på det extrabidraget om 600 milj. kr. 1976 som ingick i överenskommelsen mellan regeringenoch kommunförbunden om en begränsning av den kommunala utdebiteringen och1977. Subventioneringenöver statsbudgeten av livsmedelspriserna samt av bostadsräntorna förklarar del av den kraftiga ökningen av transfereringarna till företag 1975 och1976. Företagstransfereringarna påverkas 1976 också av utbetalningar avseendestödet till lageruppbyggnad samt av det utökade stödet till energibesparandeåtgärder i näringslivet och inom bostadsbeståndet. Uppgifternaom den statliga konsumtionen 1974 och 1975 i tabeU 8: 1 överensstämmer helt mednationalräkenskapernas senaste bedömning. Konsumtionen beräknas ha ökat med5,i volym 1975. Den kraftiga ökningen förklaras bl. a. av att de statUgainköpen av materiel m. m. blev ovanligt stora 1975. Det medför i sin tur attkonsumtions- Prop.1975/76:150 130 ökningen 1976 beräknas stanna vid . Det statliga stödetpå beklädnadsområdet i form av tidigareläggning av industribestäUningar ochökad statlig lagerhållning beräknas tillsammans med de utökade beredskapsarbetenastimulera statens konsumtionsefterfrågan 1976. De statliga myndigheternassysselsättningsökning beräknas tUl 1976. De StatUga investeringarnasutveckling har redovisats och komrnenterats i kapitel 7 samt i sammanfattningenav den reviderade nationalbudgeten. Sedan den preliminära nationalbudgeten för 1976presenterades har genomfört två enkäter tillkommunerna. Svaren på dessa enkäter ger underlag för en förnyad bedönnning avden kommunala utvecklingen . Den ena enkäten som tidigarerörde personal- och investeringsutgifterna har fr. o. m. 1976 utvecklats tillatt omfatta kommunernas totala inkomster och utgifter. Den andra enkätenbehandlar kommunernas finansiella tillgångar och skulder andra halvåret 1975.Det i tabell 8: 2 redovisade utfallet och den nya bedömningen för 1975överensstämmer, förutom en korrigering för vissa pensionsavgifter, i stort mednationalräkenskaperna. Kalkylerna över den kommunala sektorns utveckling ärobetydligt annorlunda än vad som presenterades i den preliminära nationalbudgetenför 1976. Kommunernas finansiella sparande beräknas haförsvagats med ca . Det finansiellasparandet så som det framkommer enligt den kommunala finansstatistiken visarett underskott på . Differensen mdlan de bådastatistikseriernas finansiella sparande är fortfarande betydande, om än inte såstort som . Utgiftsöverskottet väntas 1976 bli i storleksordningen 2,3miljarder kr., vilket skulle motsvara en förbättring av kommunernas finansiellasparande med 900 milj. kr. En ännu kraftigare förbättringförutsågs i den preliminära nationalbudgeten. Den ändrade bedömningen avkommunernas finansiella sparande beror främst på att inkomstökningen 19751976beräknas bli något mindre än enligt de preliminära kalkylerna. Den kraftigaresyselsättningsökningen bidrar dessutom till att utgifterna ökar mer änförutsatt. Kommunernas inkomster beräknas ha ökat med 14,och 1976 vänlas en ökning . Skatteintäkterna som utgör drygt hälftenav de kommunala irikomsterna väntas stiga med . Skatternashöga tillväxttakt förklaras bl.a. av att den genomsnittliga kommunalautdebiteringen ökade från . De totala statsbidragen beräknas 1975 och 1976 öka.med 14resp. Den höga ökningstakten beror bl.a. på väsentligt ökadestatsbidrag till den kommunala barnomsorgen samt de Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 Tabell 8: 2 Kommunernas inkomster och utgifter Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser 3 (1-2) 4 Netto av mark- och skaperna (34) -2,0 Anm. 1 Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp.halva procent. Anm. 2 Investeringsuppgifterna avser kommunala myndigheteroch affärsverk (inkl. affärsverkens bostadsinvesteringar); investeringar ikommunala bolag och stiftelser ingår ej. Anm. 3 Allmänna statsbidrag omfattarskattebortfallsbidrag, skatteutiäm-ningsbidrag, särskilt bidrag till kommunernasamt ett extra bidrag tiil kommuner och landstingskommuner med 600milj. Speciella statsbidrag utgår till bestämda verksamhetsområden. Källor: , ochstatistiska centralbyrån. införda nya stimulansbidragen till kommunerna försysselsättningsskapande åtgärder. Vidare har kommunförbunden enligtöverenskommelse med regeringen rekommenderat primär- och landstingskommuner attunder 1976 och 1977 begränsa höjningen av den genomsnittliga kom munalautdebiteringen till sammantaget högst . Kommunerna erhåller somkompensation ett extra bidrag på 600 niUj. kr, under vart 1975/76:150 132 Denkommunala konsumtionen som utgör den övervägande delen av de samlade kommunalautgifterna beräknas ha ökat med . Detta är bl.a. betingatav den snabba sysselsättningsökningen. förväntas en lugnare tillväxti pris- och löneutvecklingen men en fortsatt betydande uppgång isysselsättningen. Landstingen väntas även få en kraftigaresysselsättningsutveckling än primärkommunerna. beräknas de kommunala myndigheternas och affärsverkensinvesteringsvolym öka svag utveckling. Inräknateffekterna av den planerade utbyggnaden inom barnomsorgen, destimulanspolitiska satsningarna i form av bl. a. kommunala beredskapsarbeten,tidigareläggning av kommunala industribeställningar och ökade anslag förskolbyggen beräknas investeringsvolymen öka . Detta är ennågot mera posUiv utveckUng än vad som antagits av ikapitel 7. Socialförsäkringssektornär egentligen inte en självständig ekonomisk delsektor. Den är snarare enstatistisk konstruktion som svarar mot internationell praxis.Socialförsäkringssektorn består av ett antal försäkringsformer inom detsociala området. Sektorn omfattar allmän sjukförsäkring, föräldraförsäkring,yrkesskadeförsäkring, arbetslöshetsförsäkring, folkpensionering inkl.kommunala bostadstillägg till folkpensionärer, allmän tUläggspensionering ochfrivillig pensionsförsäkring. Alla dessa försäkringar finansieras helt ellerdelvis med avgifter. En del avgifter erläggs av de enskilda hushållen. Menarbetsgivarna svarar numera för den övervägande delen av avgifterna.Sjukförsäkringen, föräldraförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen ochfolkpensionerna finansieras också i betydande utsträckning över statsbudgeten.För de kommunala bostadstilläggen till folkpensionärer bär dock kommunernahela kostnadsansvaret. Riksdagenbeslutade om förbättrade folkpensionsförmåner. Folkpensionens grundbelopphöjdes från av basbeloppet för ensam pensionär och från 140 till155 % av basbeloppet för pensionärspar fr.o.m. . Folkpensionsförmåner för handikappade i form avhandikappersättning och vårdbidrag förbättrades .