prop · FY0324 · 1975-12-31 00:00:00 — vudpartenav den direkta "närförberedelsen" för läraryrket ges efterämnesstudierna, Grundstudierna i aUa ämnen skaUge möjlighet till viss Intressevald specialisering och fördjupning. Färdighetsträningenindividualiseras och ger möjlighet till inriktning på olika yrken. Grundstudierna skall ge övningi att lösa enkla uppgifter med tUl-lämpning av vetenskaplig metod. Studierna skall öva de studerande i att skapa kontakt, att uppnå kommunikation.De skall också ge dera förmåga att klart uttrycka sig på svenska. Till grundför den konkreta utformningen av förslagen till ämnesutbildning har vidsidan av de prmciper som redovisats ovan legat bl, a, två olika analyser utfördaav lärarutbildningskommittén, nämligen en läroplansanalys och enbefattningsanalys. Utgångspunktför ämnesstudiernas uppbyggnad i formellt hänseende har varit nu gällande norraalstudieplanervid filosofisk fakultet. Studieinnehållet i varje ämne har disponerats istudiekurser om samraanlagt 80 poäng utom i dramatik där kommittén presenterarstudiekurser om 60 poäng. Kommitténhar inle eftersträvat att åstadkomma likformigt uppbyggda förslag utan haransett det vara väsentligt att de vägledande principerna ges olika tyngd iolika ämnen. Erfarenheterna från studierna i ett ämne kan komma övriga äranen tUlgodo.Den praktiska uiprövningen av de olika förslagen kommer att visa i vilkenutsträckning de redovisade principerna är hållbara generellt eller i enskildaämnen, Iregel ger ett ämne i högskolan utbildning för bland andra lärare i ett ellerflera ämnen i grundskola-gymnasieskola. Undantag är ämnena kostkunskap och mUjö-och konsumentkunskap. Dessa båda ämnen tillsammans ger utbildning förhemkunskap och ekonomi i samt kostkunskap i gymnasieskolan. Ämnetmiljö- och konsumentkunskap ensamt ger dessutom utbUdning för skolämnena bostads/mUjökun-skapoch konsumentkunskap. Utbildningen för de nämnda skolämnena har alltså ihögskolan uppdelats på två huvudområden, det ena inriktat på kostfrågor, detandra på mUjö- och konsumentfrågor. I raUjö- och konsumentkunskap finns två paraUellastudiekurser för den första terminens studier. Den ena kursen är en rengrandkurs för fortsatta studier i ämnet. Den andra utgör påbyggnadskurs förstuderande som läst bildkunskap eller slöjd. Utomförslag till normalstudieplaner för högskoleämnen som kan ge UtbUdning för deskolämnen som ingår i utredningsuppdraget framläggs också förslag om enstudiekurs på 20 poäng i "kost och motion". Iflertalet ämnen föreslås altemativa påbyggnadskurser på 80-poängs-nlvån. Påbyggnadskursemager vid sidan av fortsatta studier i ämnet Prop.1975: 24 25 ocksätillfälle till viss vetenskaplig metodskolning genom intressevalda specialarbeten.Några påbyggnadskurser har också ett annat syfte, nämligen att ge direktnärförberedelse för vissa yrken eller arbetsuppgifter. Förslagen tillnormalstudieplaner avses sedan de fastställts kunna ligga till grand för delokala studieplanerna. Kommittén förutsätter att planerna blir föremål förkontinuerlig utvärdering och bearbetning. Vetenskapliga rön och praktiskaerfarenheter bör fortlöpande få påverka studieplanernas innehåll ochutformning. Ilikhet med ämnesstudiema fram till grundexamen utgör den praktisk-pedagogiska grandutbUdningenendast ett led i en ständigt fortgående utbildningsprocess i vilken fortbUdningenär lika väsentlig som grundutbildningen. förslagtill utforraning av den praktisk-pedagogiska grundutbildningen utgår från dettaförhållande. Förslaget innebär emellertid en utökning av denna grundutbUdningför blivande äraneslärare såväl i fråga om omfattningen i dess helhet som ifråga om de lärarledda studierna i pedagogik-metodik. Grundläggandeför utformningen av förslaget till studieplan har varit strävan att integrerade tre komponenterna pedagogik-metodik-praktik under hela utbildningen.Därigenom bör målet för skolans verksamhet den enskilda elevens personUgautveckling och det enskUda ämnets, den enskUda lärarens uppgift, när detgäller att uppnå målet, kunna belysas klart. Denförstärkning koraraittén föreslår i utbildningen utgörs av arbetslivserfarenhetfrån annat omräde än skolan, lärarinriktad yrkesförberedelse och ökad tid för lärarleddastudier. Arbetslivserfarenheten skall omfatta efter gymnasieskolan menföre inträdet i . Den skall ge de blivande ämneslärarna goderfarenhet av skilda sociala miljöer och gemenskaper. På bör enligtkoraraitténs uppfattning alla blivande lärare ha en tids arbetslivserfarenhet raellangymnasieskolan och lärarutbildningen. Den lärarinriktade yrkesförberedelsenskall ske paraUellt med ämnesstudierna och ge de studerande en uppfattning omskolan som arbetsplats och om de egna förutsättningarna för läraryrket. Den skallpå så sätt vara ett hjälpmedel i ett väl genomtänkt yrkesval som denutgör en början på den egentliga lärarutbildningen. Den ökade tiden för lärarleddastudier i pedagogik-metodik skall raedge en mera inträngande behandling avviktiga moment i dessa studier. Kursomfånget föreslås alltså inte öka, endastden tid som anslås till studierna. Förtillträde till studierna vid skall enligt förslaget krävas delsavlagd filosofie kandidatexamen i minst två ämnen som kan ge behörighet tUllärartjänst, dels genomgången lärarinriktad yrkesförbe- 1975: 24 26 redelse,dels arbetslivserfarenhet från annat område än skolan inhämtadefter avgången från gymnasieskolan. Denpraktlsk-pedagogiska grandutbildningen för blivande lärare består av två led.Det första ledet är den lärarinriktade yrkesförberedelsen, som ges parallelltmed ämnesstudiema. Den omfattar samraanlagt och fördelas med tvåveckor per termin på fyra av de fem sista terminerna av ämnesstudierna.Yrkesförberedelsen förläggs tUl grundskola-gymnasieskola och består av delspraktik inom skolans olika verksamheter, dels lärarledda studier ipedagogik-metodik. Undervisningen meddelas av lektorer från ochrektor, lärare ra. befattningshavare i praktUcskolan. Det andra ledet i denpraktiskpedagogiska utbildningen är studier vid lärarhögskola,uppdelade på 16 veckors studier i pedagogik-raetodik och 24 veckors praktik iskolor. De tre komponenterna varvas med varandra och integrerasi behandlingen av de olika momenten i studieplanen. Studierna ipedagogik-metodik har dock större omfattning i början och praktiken under densenare delen av utbUdningen, Den lärarledda undervisningen i pedagogik-metodikomfattar under lärarhögskoleåret, sammanlagt i grundutbildningenalltså . Av praktiken fullgörs sompraktikanttjänstgöring. Praktiken föreslås så långt möjligt bli förlagd tillett område inom pendlingsavstånd från . Lärarutbildningskommitténdiskuterar olika slag av fortbildning för lärare dels i det dagliga arbetet,dels genom särskilda åtgärder. För lärare i LUK-ämnen är fortbUdningsmöjligheternai regel raindre gynnsamma än för lärare i andra ämnen. En förstärkning avfortbildningen för de förstnämnda lärarna är nödvändig. Även andra än de nuvanliga formerna bör prövas. Väsentligtär att den första tjänstgöringen efter genomgången grundutbildning utformassom en direkt fortsättning på denna utbildning. Uppgiften att föra in den nyutbUdadeläraren i skolarbetet åvilar i första hand rektor, studierektor och huvudläraremen även kollegerna i ett lärarlag eller i annan form av samverkan medverkar. Kontaktmellan grundutbUdning och fortbildning är nödvändig och bör ske genom attlärarhögskola och ämnesinstitutioner 1 högskolan engageras 1 fortbildningen.Därigenom skapas också förutsättningar för en äxelverkan mellan detallmänna skolväsendet och den högre utbUdningen som kan komma hela lärarutbUdningentill godo. Vidövergången till det föreslagna utbildningssystemet för lärare i LUK-ämnen måsteolika slag av kompletterade utbildning erbjudas de nu verksamma ettämneslärarnabåde i det egna ämnet och i andra ämnen. 1975: 24 27 Studieri LUK-ämne bör kunna ingå i vidareutbildning för mellanstadielärare, Studiemabör omfatta studiekurser om det poängtal som krävs för behörighet tilllärartjänst i resp, ämne, Beträffandeämnesutbildningen anser lärarutbildningskomraittén att 1 huvudsak saramariktlinjer skaU gälla vid bedöraning och betygsättning i LUK-äranen sombeträffande studier i andra ämnen vid filosofisk fakultet. En viss modifieringav bestämraelserna om bedömning av kurser om två poäng anses emellertidmotiverad med hänsyn tiU LUK-ämnenas specieUa karaktär. Kommittén understrykerockså vikten av integrerad bedömning eller integrerade prov och geraensaratsatta "samlingsbetyg". Vidare föreslås att bestämmelserna ikungörelsen ora utbildning vid de filosofiska fakultetema i avvaktan pä enöversyn av betygsystemet kompletteras med anvisningar om hur mänga procent avde studerande som bör tilldelas betygen godkänd och väl godkänd, Ioch med att den praktisk-pedagogiska utbildningen för blivande lärare i LUK-ämnenförläggs till lärarhögskolornas ämneslärarlinje finner koraraittén detnaturligt att bedömning och betygsättning sker på samma sätt och efter samma grandersom inom denna linje i övrigt. Vid äraneslärarlinjen ges nu betyg dels ipedagogik, dels i lärarskicklig-het, Frägan om betyg i lärarutbildningen ärunder utredning inom SÖ. Kommittén understryker att utbildningen ipedagogik-metodik-praktik skall integreras och föreslår därför att SÖ i sambandmed sin översyn av betygsättningssystemet även tar upp frågan om hur mångabetyg som skall ges och vilka som skall delta i betygsättningen, 2.2.12 Forskning,forskarutbildning och forskningsanknytning Ifräga om forskningsanknytning, tiUträde tUl forskarutbildning ochdimensionering av forskningen förutsätter lärarutbUdningskommittén att sammaregler skall gälla för all högre utbildning i det framtida högskoleväsendet. EnUgtden föreslagna utformningen av ämnesutbUdning och praktisk-pedagogiskutbildning för blivande lärare i LUK-ämnen får de studerande redan i grundstudiernatUlfäUe att öva sig i vetenskaplig metod. Studerande som inhämtat studiekurser ora80 poäng i något av ämnena bam- och ungdomskunskap, bildkunskap, idrott,kostkunskap, miljö- och konsumentkunskap, musik och slöjd eller 60 poäng idramatik föreslås vara behöriga att antas tUl forskarutbildning under förutsättningatt de utfört ett självständigt arbete av elementär vetenskaplig art. Det skallockså finnas möjUgheter för personer med hittillsvarande lärarutbildning och iövrigt lämpliga kvalifikationer att genomgå forskarutbildning. Viduppbyggandet av forskarutbildning i LUK-ämnena är det nödvän- 1975: 24 28 digtatt samarbeta med besläktade ämnen och ämnesinstitutioner. Kommittén angervissa exempel på samverkansmöjligheter för de olika ämnena. Vadgäller den undervisningsmetodiska forskningen och forskarutbildningen finnerkommittén det naturligt att denna sker i samverkan mellan en eller fleraämnesinstitutioner, de pedagogiska institutionerna och det lokala skolväsendet, Förbehörighet tUl lärartjänst i LUK-ämne och annat ämne skall enligt läramtbildnlngskommitténkrävas studiekurser i minst två ämnen om tUlsammans 120 poäng, dvs. Vidare skall krävas examen från lärarhögskolas ämneslärarlinje.Tjänstebenämningen bör vara adjunkt. I LUK-ämnetkrävs studiekurser om 80 poäng för ämnena kostkunskap och textUkunskap, 60poäng för ämnena barnkunskap, barn- och ungdomskunskap, famUjekunskap, gymnastUc,hemkunskap, musik och teckning samt 40 poäng för ämnena bostads/mUjökunskap,dramatik och konsumentkunskap. Förslagettill ämnesutbildning och behörighet till lärartjänst innebär i flertalet fall,att samma utbildning krävs i LUK-ämnet oavsett i vilken skolform och på vilketstadium läraren skall undervisa. Kommittén föreslår att adjunktstjänster iämneskombination vari LUK-ämne ingår inrättas vid skolväsendet i en kommun ochatt tjänstgöringen tills vidare förläggs helt eller huvudsakUgen till vissskolenhet. Kommitténföreslår vidare att en ny typ av lektorstjänst inrättas. Innehavarna av dessatjänster skall vid sidan av egen undervisning svara för eventuellt lokaltpedagogiskt utvecklingsarbete och sköta kontakterna med den regionalaledningen av forsknings- och utvecklingsarbetet i ämnet eller ämnesgruppen ifråga. Lektorstjänster i LUK-ämne eller ämnesgrupp inrättas vid skolväsendet ikommunen utan att knytas till viss skolform. Förnärvarande är tiUträdet tUl utbildning av lärare i föreslår att utbUdningen i LUK-ämnen även i framtidenfrämst av resursskäl skall vara spärrad. Spärren skall emellertid enligtförslaget bara gälla det enskilda LUK-ämnet. Krav skall inte ställas på denstuderande att från början bestämma sig för en hel ämneskombination. Hanbehöver inte heller vara beredd att inrikta sig på läraryrket. Valet av yrkeskall enligt förslaget ske successivt med ledning av erfarenheterna understudietiden. Den som från början avser att bli lärare bör emellertid varatillförsäkrad möjligheten att fullfölja utbildningen. Dimensioneringen avintagningen till studier 1975: 24 29 i LUK-ämnenmåste därför tiU en början bli restriktiv och göras på ett sådant sätt att destuderande som vill bli lärare också kan beredas plats vid lärarhögskola. Kommitténhar vid sina ställningstaganden då det gäller dimensioneringen utgått från avSÖ gjorda beräkningar av lärarbehovet i LUK-ämnena. Eftersom dessa beräkningarbygger på nuvarande förhållanden och alltså avser ettämneslärare i LUK-ämnenhar en bedömning gjorts av vilka förändringar av utbildningsbehovet som kanfölja av utredningens förslag. Den största förändringen föranleds av införandetav flerämnestjänster i LUK-ämnena, SÖberäknade det årliga utbUdningsbehovet för uppnående av balans vid vart och ettav prognosåren 1980, 1985, 1990 och 2000, Koraraitténanser att utbildningen bör diraensioneras så att raan möjligt täckerden lärarbrlst, som finns i flera LUK-ämnen, Av bl, a. organisatoriska ochekonomiska skäl är det emellertid angeläget att undvika kraftiga variationer 1Intagningen. Kommittén har därför i förslagen till dimensionering avutbildningen utgått från det beräknade utbildningsbehovet 1985,I följande sammanställning redovisas förslag tUl intagning 1 olika ämnen. 35ff" 1 300 1 utbildning för andra yrken inom det sociala området, t, ex, socialpedagoger, -Inkl, utbildning för idrottsledare m. fl. ' Inkl, utbildning för dietister m.fl, ' Dära\' 200 i textilslöjd och 150 i trä- och metallslöjd. Lärarutbildningskommitténhar i fråga om lokaliseringen samrått med utbildiiingsutredning (U68), Kommittén har varit ense om att en viss decentralisering avlärarutbildningen av flera skäl är önskvärd. Kommitténhar i sina förslag till lokalisering av LUK-ämnesutbild-ning tiU andra orter ändera som har sådan utbUdning låtit främst pedagogiska och utbUdningspolitiskalokaliseringssynpunkter vara väg- ledande.Kommittén anser att en viss decentralisering av flera skäl är önskvärd men hari regel inte föreslagit aweckUng av existerande utbildningsenheter. De orterdit utbildning i LUK-ämnen förläggs bör ha ett visst utbud av utbildning iandra äranen, som kan förbereda för lärarbanan. I detta utbud bör helst ingå äranensom kan kombineras med LUK-ämnena, Kommittén finner det vidare angeläget att destuderande så långt möjligt kan fullfölja hela sin lärarutbildning på sammaort. Endast på de större högskoleorterna blir det möjligt att ge ett relativtallsidigt urval av högre utbildning. På mindre orter bör utbildning inäraliggande ämnen ges på samma ort. Utbildning i ämnen sora kan leda till lärarbehörighetbör i regel erbjudas på orter som också kan ge praktisk-pedagogisk utbildning. Ensamraanfattning av förslagen beträffande äranesutbildningens lokaliseringlämnas i följande tabell. Miljö- och konsumentkunskap b) Ifråga om den praktlsk-pedagogiska utbUdningen innebär förslaget en ökning avden årliga intagningen vid lärarhögskolorna med ca 700 lärarkandidater. Dennaökning möjliggör inrättande av ämneslärarlinjer på ytterligare några orterutöver de som f. n. finns. Kommittén utgår frän att med en viss uppdelning avämneskombinationer mellan lärarhögskolorna bör 150 intagningsplatser kunnautgöra riktpunkt vid inrättandet av nya ämneslärarllnjer. Tillskottet avstuderande skulle raöjliggöra inrättande av två eller tre sådana linjer. Utredningenföreslår att ämneslärarlinjer inrättas vid lärarhögskolorna i , Karlsladoch , Fördelningen av intagningen i olika ämneskombinationerankommer på den centrala verksmyndigheten och måste göras med hänsyn till ärligenreviderade detaljberäkningar av lärarbehov och utbildningsresurser. 2.2.16 Utbildningens ledning, personal m. m. I betänkandet föreslås att ledningen och förvaltningen vidLUK-ämnenas institutioner i princip skall vara organiserad på sararaa sätt somvid övriga äranesinstitutioner vid universitet och högskolor. De uppgifter somenligt nuvarande universitetsstadga åligger prefekt och studierektor läggsenligt förslaget på en och sararaa befattningshavare, kalladinstitutionsföreståndare. Vidare föreslås inrättande av bl. a. tio tjänster somstudievägledare vid de blivande ämnesinstitutionerna i LUK-ämnen. I den nya organisationen för ämnesutbUdning i LUK-äranenföreslås två typer av tjänster för undervisande personal, näraligen lektoreroch adjunkter. Vid ämnesinstitutionerna föreslås vidare tjänster för forskningoch forskarutbUdning. Med hänsyn till studerandeantalet bör enligt förslagetfinnas ca 20 docent- eller forskarassistenttjänster i LUK-ämnen, På längre siktbör även professurer inrättas i samtliga dessa ämnen. föreslår att lärarhögskolornasledning förstärks med tjänster som biträdande utbildningsledare på ämneslärarlinjen.En av de främsta arbetsuppgifterna för dessa befattningshavare skall varaplanering och administration av den lärarinriktade yrkesförberedelsen ochpraktiken under lärarhögskoleåret. På den kommunala sidan skall enligt förslaget finnas en särskUdkontaktman som svarar för administrationen av det kommunala skolväsendetsuppgifter i fråga om all lärarpraktik. Denna befattningshavare kan vara en läraremed särskUt arvode eller en befattningshavare vid skolförvaltningen. Närmast för klasslärarlinjens behov finns vidlärarhögskolorna redan nu institutioner i bild- och formarbete, gymnastik ochmusik. Då praktisk-pedagogisk utbildning för ämneslärare i gymnastik, musikoch teckning införs, bör dessa institutioner kunna utvecklas, så att de kanrymma utbildning i metodik även på ämneslärarlinjen. För övriga LUK-ämnen börenligt förslaget nya institutioner i metodik inrättas. De uppgifter förinstitutioner i metodik m. m. som föreskrivs i lärarhögskolestadgan börutvidgas till att gälla även de nyinrättade institutionerna i LUK-ämnen.Institutionerna skall närmast under rektor ledas av en institutionsföreståndareoch av ett institutionskollegium. 2.2./7Kostnader LärarutbUdningskommitténredovisar kostnaderna för den föreslagna ämnesutbUdningen och den praktisk-pedagogiskautbildningen för lärare i LUK-ämnen, kostnaden för lärarinriktad yrkesförberedelsem. m. för andra ämneslärare, samt vissa kostnader för forskning och forskamtbildningi LUK-äranen. Kostnadema för inrättande av adjunkts- och lektorstjänster viddet kommunala skolväsendet redovisas inte, liksom inte heller kostnaderna förvidareutbildning av nu verksamraa ettämneslärare. Kommitténberäknar att den föreslagna reformen för flertalet ämnen inte medför någrakostnadsökningar. Ett undantag utgör utbildningen av lärare i idrott, som blirdyrare än raotsvarande utbildning . För ämneslärarutbildningen i desshelhet innebär förslaget en kostnadsökning på ca 4 milj, kr. Kostnaden fördocent- och forskarassistenttjänster i LUK-ämnen beräknas tiU ca 1,5 milj. kr. Lärarutbildningskommitténföreslår att reformen beträffande utbildning av lärare i LUK-ämnen genomförsmed början . Encentral fråga i samband med övergången tUl den nya utbildningen är vilkakonsekvenser reformen kommer att få för dem som är verksamma inom det berörda området,när reformen börjar genomföras. Kommittén anser att de rektorer, lärare ochandra som är anställda inom seminarier, fackhögskolor och andra enheter förutbildning av lärare i LUK-äranen så långt möjligt bör få välja om de vUl tUlträdatjänster inom den nya organisationen eller om de med bibehåUna förmåner önskargä över tiU tjänster i det aUmänna skolväsendet. Enligt förslaget kommernuvarande lärare i grundskola och gymnasieskola att erbjudas möjlighet tiU vidareutbUdning,om de önskar skaffa sig behörighet för de nya två- eUer treämnestjänstema.Vidare föreslås att LUK-äraneslärarna genora allmän fortbUdning skaU fåingående kunskap om reformen och innehåUet i'den nya utbUdningen. Frågorom inrättande av nya tjänster och viUkoren för dessa samt om de anställdaskvarstående i innehavd tjänst resp, övergång på ny tjänst, fortbUdning, vidareutbUdningm, m, förutsätts bli föremål för förhandlingar. Särskildaåtgärder bör vidtas för att under en övergångstid reglera studerandebeläggningoch/eller årligt utsläpp av färdlgutbildade lärare i hemkunskap och motsvarandeämnen i gymnasieskolan, trä- och metallslöjd samt teckning. Inrättandeav nya ämnesinstitutioner och ämneslärarlinjer föreslås ske successivt. Prop.1975: 24 33 Omfailningen av arbetsUvserfarenhet och lärarinriktadyrkesförberedelse mäste under en övergångstid bedömas efter särskilda grunder, I samband med övergången till den nya utbildningen måsteinformation lämnas till organisationer, lärare och andra befattningshavaresamt till studerande. Kontakter måste vidare tas med arbetsmarknadens organisationer,med arbetsmarknadsmyndigheterna och med enskilda kommuner om förverkligandetav vissa av kommitténs förslag, 2.3.1 Översikt över remissyttrandena förslag till reformering av lärarutbild ningen i de av utredningen behandlade ämnena tUlstyrks helt av föl jande myndigheter och organisationer: styrelsen för gymnastik- och idrottshögskolorna. , LO och SSU. Ett stort antal remissinstanser tillstyrker förslaget i dess huvuddrag. Somliga av dessa anser att kommittén borde ha lämnat större möjligheter att bibehålla ettäraneslärare i LUK-ämnena, Några andra remissinstanser befarar att den förkortade studietiden i LUK- ämnet kommer att medföra en försämrad kvalitet för dessa lärare. Förslaget avvisas helt av en grupp remissinstanser somframför aUt har intresserat sig för teckningsämnet. Dessa instanser anser attden föreslagna studietiden medför en försämring av utbUdningens kvalitet sorainte kan accepteras. Förslaget att studier i något av utredningsämnenaregelmässigt skall kombineras med studier 1 ytterligare något skolämne förstuderande som siktar tiU att skaffa sig behörighet som lärare accepteras heltav . , , , styrelsen förgymnastik- och idrottshögskolorna. , , länsstyrelserna iGöteborg och län, län och , länslandsting och skoldirektion. Ett stort antal remissinstanser anser att man inte på engäng bör införa endast tvåämnesutbildning och tvåämnestjänster, utan att ettämnesutbUdningoch ettämnestjänster bör behållas som reguljära alternativ. Ett huvudsyfte medtvåämnesutbUdning och tvåämnestjänst är den ökade elevkännedomen. Den erhåUsnaturligtvis endast om läraren undervisar sararaa elever i båda sina äranen. SÖpekar på de organisatoriska svårigheterna att bereda tvåämneslärarenundervisning i båda ämnena i samma klass. SÖ och menar att en viss del av lärarna i LUK-ämnenbör utbildas och anställas som ettämneslärare. Dessa bör då regelmässigt erhållautbildning även för andra aktiviteter 1 anslutning tUl skolan än 1975: 24 34 undervisning,t. ex. kurativa och andra sociala uppgifter, ungdorasledar-skap ochfritidsverksamhet samt viss administrativ verksarahet. anser att ettämnesutbildning för skolans behov inte kan bliaktuell om kompetensen bara avser ett ämne, utom i de faU då detta har starkanknytning till andra utbUdningsområden t. ex, musikskola. menar att utredningen borde ha undersökt möjligheterna att utnyttjaLUK-lärarnas kompetens i det kommunala kulturlivet, fritidsverksamhet etc.Kooperativa förbundet () befarar att lärare med t, ex, konstnärlig ellerpraktisk bakgrund i mindre grad komraer att söka till lärarutbildning omförslaget genomförs. anser att den studerande självbör kunna avgöra om han endast vill undervisa i ett ämne.