prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Den höjda fastighetstaxeringen 1975och den maximering av sjukförsäkringsavdraget som infördes vid deklarationen avdetta års inkomster påverkar fyllnadsskatten uppåt och denöverskjutande skatten nedåt. beräknas kvarskatten öka,-bl. a. som enföljd av underuttaget av preliminärskatt 1974 på de socialförsäkringsförmånersom då blev beskattningsbara. Totalt beräknas direkta skatter, avgifter m.m.stiga . stiger emellertid inkomstöverföringarna tillhushållen så mycket kraftigare att effekten beräknas bli en liten minskning avhushållens nettoinbetalningar till det offentliga. Nettot av räntor och utdelningar väntas minska något under1976. Detta sammanhänger med att diskontot, som antas förbli oförändrat 5,5 %under resten av året, ligger lägre än . Beräkningamaav hushållens disponibla inkomster ger till resultat en ökning från 1975med i löpande priser. kalkylerastill och realinkomsten skulle således öka med 2 1975 stegkonsumentprisnivån enligt långtidsindex (se tabell 6: 4). Detta varmindre än pris- Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 Tabell 6:4 Konsumentprisindex december 1974december 1975 K läder och skor 68,0, ' Förändringar i vägningstalen sedan den preliminäranationalbudgeten beror dels på att SCB ändrar vägningstalen i längtidsindex,dels på smärre ändringar i indelning. - Exkl. kokgas och elström, vilka ingår i offentligatiänster; Källor: och . uppgången under loppet av 1974. Varupriserna fortsatte attöka snabbare än priserna på tjänster, mén bland varugrupperna noteras enändrad rollfördelning i jämförelse med 1974. De varugrupper som under 1974uppvisade den svagaste indexölcningen är de som 1975 uppvisar den starkaste.Sålunda steg () priserna mest påalkohol och tobak, , och på' livsmedel, . Däremot avtogprisstegringstakten för gruppen bränsle och drivmedel men var fortfarande någothögre än prisökningen i genomsnitt. Denna grupp steg med 10,5 %efter att ha stigit resp. . Priserna på tjänster steg lika rriycket som ,men som nämnts ovan, mindre än varupriserna. Det sistnämnda kan främst återföraspå bostadspostens ringa ökning, . Starkt bidragande tillden svagaökningstakten har varit utvecklingen av egnahemsposten, som påverkats avdiskontosänkningen . I tabell 6: 5 redovisas indexhöjningen Uksomden progno-serade prishöjningen med uppdelning på olika prisstegringskomponenter.Av den totala ökningen av konsumentpriserna på december 1974december 1975 beräknas restfaktorn, sominnefattar lönekostnadsstegringarnas genomslag inom de från internationellkonkurrens skyddade näringsgrenarna, ha svarat för drygt hälften, 5,1procentenheter. Detta värde på restfaktorn är avsevärt högre än vad som gäUerbåde och för genomsnittet. 1975/76:150 106 Tabell 6:5 Konsumentprisförändringen 1965-1976 uppdelad påkomponenter (Längtidsindex dec dec) centuella uppgång, totalt därav hänförs till: ändring i indirekta skatter -0,4 ändring av diverse taxor under den senaste 10-årsperloden. Det förklaras främst avden osedvanligt kraftiga höjningen av lönekostnaderna, men får också ses motbakgrund av den svaga utvecklingen av denna beräknade komponent och1974. I det höga värdet för restfaktorn 1975 döljer sig sålunda eneftersläpningseffekt, vilken uppkommU i och med att starkt ökadeimportkostnader inte slagit igenom eller tillåtits slå igenom iprisbildningen i senare led inom landet. Restfaktorn innefattar huvuddelen av de prisförändringarsom försiggår utan omedelbar påverkan av den internationella prisutvecklingen.Lika fullt står denna del av prisbildningen under stark inverkan av utifrånkommande impulser, låt vara att påverkan förmedlas genom indirektaöverföringsled. Den internationella prisutvecklingen styr nämligenprissättningen inom de konkurrensutsatta sektorerna. Dessa utövar i sin tur ettstarkt inflytande på lönekostnadernas utveckling inom hela den svenskaekonomin, däribland även de näringsgrenar som är skyddade från internationellpriskonkurrens. Den internationella prisfaktorn i tabellen benämndändring av internationellt bestämda priser innefattar även prissättningen påsådana svensktillverkade varor som från konkurrensutsatta näringsgrenar levererastill hemmamarknaden. Sålunda förutsätts med den analysmetod som tillämpas att dylika varor nära följer den internationella prisutvecklingen sådan denna iförsta hand representeras av priserna vid import till . Exportprisernasteg emellertid 1975 väsentligt mera än importpriserna, vilket bl. a. kom tUluttryck i en stark positiv förändring av bylesvilikoren för bearbetadefärdigvaror. I den mån priserna på svensktillverkade varor även vid avsättninginom landet kunnat höjas 1 Reviderad nationalbudget 1976 107 mera än importpriserna finns anledning att beakta detta iden uppdelning som redovisas av prisstegringskomponenterna. Detta har sålundamotiverat ett särskUt tillägg om till den internationellaprisfaktorn, varigenom denna i tabellen upptagits till för1975. Det angivna värdet för restfaktorn är likaledes avstämt med hänsyn tilldetta. Mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1974 och 1975blev ökningen av konsumentindex . Vid implicitprisindexberäkning framträderen starkare genomsnittiig prisökning, . Fråndecember 1975 till har konsumentprisindex stigit , varavhöjda hyres- och egnahemskostnader svarar för och höjdapriser på eldningsolja och bensin för . Den totalaindexökningen mellan är 10,. Bedömningenav prisutsikterna har utgått från tillgängliga prognoser ochantaganden angående arbetskraftskostnader och importpriser m. m. Medutgångspunkt från löneprognosen har arbetsgivarnas genomsnittliga kostnader församtliga anställda beräknats öka . Lönekostnadernas genomslag inom defrån internationeU konkurrens skyddade områdena antas få ett normalt värde. Härutöverräknas emellertid liksom 1975 med ytterligare ökning för restfaktorn.Uppjusteringen har gjorts med hänsyn till troliga eftersläpandeeffekter av tidigare års däribland även 1973 och importpris-och/eller lönekostnadsstegringar. Restfaktorns inverkan på konsumentprisuppgångenväntas bli varav faller på ändring avdiverse taxor. De internationellt bestämda prisernas ökningstakt antasbli måttlig men jämfört med ändå i det närmaste fördubblad. Det är främstvissa råvaror och stapelprodukter som väntas visa en tilltagande pris- 1 Enligt en presskommuniké utgiven frän statistiskacentralbyrån har konsumentprisnivån stigit tillfebmari 1976. Härvid bortses frän den inverkan på indextalen som följer avlångtidsindex för . I den särskilda långtidsberäkning av indexsom företas för december ingår revideringar som i vissa fall innebärett hänsynstagande tUl UtveckUngen under tidigare kalenderår. Nämnvärda inslagav denna art förekom dock inte i längtidsindex för . Hämtöverinsätts regelbundet nya vägningstal avsedda för en årslänk räknat från föregåendedecember. Införandet av sådana nya vägningstal kan påverka index; i det aktuellafallet medförde det en sänkning . För en12-mänadersjämförelse av priserna decemberdecember innebär detta inte någonkomplikation. Däremot skulle kunna hävdas att 12-månaders-jämförelser mellanokorrigerade indextal för övriga månader i princip skulle vara behäftade medett periodiseringsfel som kan befaras tillta allteftersom utgångspunkten förjämförelsen förskjuts . Den lösning som valts i den ovan nämndapresskommunikén har varit att vid angivelse av prisutvecklingen för senaste12-mänadersperiod eliminera inverkan av långtidsindex och därmed även riskenför detta speciella periodiseringsfel. Prop.1975/76:150 108 stegringstakt.Effekten på konsumentprisindex av fortsatt uppgång i de internationellt bestämda priserna har under sådana omständigheter satts till . . . Jordbruksprisernasutveckling har både hållits tillbaka genom subventioner.Bedömningen utgår från att subventioneringen inte ökas ytterligare.Inverkan på totalindex av höjda jordbrukspriser har därför satts tUl 0,7procentenheter. Bostadsprisernaberäknas bidra till uppgången i konsumentprisnivån med 1,2 procentenheter.SkiUnaden gentemot 1975 kan huvudsakligen hänföras till egnahemsposten.Prognosen förutsätter oförändrat diskonto under återstoden av 1976. Diskontotsänktes emellertid och 1/i januari1976. Räntekostnaderna har därigenom i större utsträckning verkat återhållandepå egnahemspostens utveckling under loppet av 1975 än de beräknas göra under1976. Totalprognosenger en konsumentprisstegring under loppet av 1976 pä (se tabell 6: 5).MeUan genomsnittslägena för kalenderåren 1975 och 1976 upskattas förändringentill 9,. Ökningen i implicU-prisindex för den privata konsumtionen antas blinågot mindre, . Ioförändrad prisnivå räknat ökade den privata konsumtionen 1975 (setabell 6: 6) eiUigt . Konsumtionsutgifterna i löpandepriser ökade (se tabell 6: 1). Tabell6:6 Hushållens konsumtionsutveckling 1975 2 Delvis varaktiga varor 3 Icke varaktiga varor ,1,4 -1,5 5 Summa inhemsk konsumtion -13,2 -9,3 7 Hushållens totala konsumtion 'Per år. deinkomster som hushållen kunde disponera för konsumtion och sparande under 1975beräknas nu tUl , vilket är drygt en procentenhet lägre än vad somfömtsattes i den preliminära nationalbudgeten 1976. Uppgången i sparandetsandel av de disponibla inkomstema blev sålunda något mindre än enligtPNB-prognosen. Sparandet ligger likafullt på en mycket hög nivå och sparkvotenuppgår enligt beräkningarna till . Beräkningar av hushållssparandet medutgångspunkt från statistik över finansiella tiUgångar och skulder geremellertid inte belägg för fullt så kraftig sparökning som den ovan redovisade.Det statistiska underlaget är ofullständigt och svårtolkat, men skulle möjligenkunna tyda på en underskattning av konsumtionsutgifterna . Det kan hellerinte uteslutas att inkomstutvecklingen 19741975 blivit något överskattad,kanske närmast vad gäller företagarhushållen. Denvolymmässiga konsumtionsutvecklingen och 1975 för olika grupper av varoroch tjänster framgår av tabell 6: 6. Inköpen av varaktiga varor ökade mer äntrendmässigt även , om än i mindre grad än 1974 då konsumtionen avsådana varor stimulerades genom den tiUfälliga momsnedsättningen. Konsumtionenav livsmedel och drycker steg i långsammare takt efter den kraftiga uppgången1974. Förbrukningen av övriga icke varaktiga varor har ökat icke obetydligt1975. I varugruppen ingår bl. a. flytande bränslen, elström och bensin, somminskade kraftigt . över försiggick emellertidsäsongrensat sett en nedgång av konsumtionen av övriga icke varaktiga varor.Nedgången mellan första och andra halvåren 1975 beror främst på attbränsleåtgången blivit lägre. Väderleken var relativt mild och deenergibesparande åtgärder som började vidtagas kan nu ha fått ensynbar effekt på förbrukningen. För19751976 har hushållens disponibla inkomster beräknats öka ined . Med engenomsnittlig prisökning mellan åren på för Diagram6:1 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 1976 Miljarderkr., priser. r* *'" 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 19741975 1976 1975/76:150 110 privatkonsumtion skulle realinkomstökningen bli . Prognosen förkonsumlionsutvecklingen utgår bl. a. från antagandet att hushållen successivtanpassar sig till en viss konsumlionsstandard efter de betydanderealinkomstökningarna de närmast föregående åren. Det utgiftsutrymmc som deninträffade sparandeökningen skapat skulle med andra ord till en dd komma atttas i anspråk av konsumenterna 1976. Detaljhandelsförsäljningen de förstamånaderna tycks inte heller motsäga en sådan utveckling. antaskonsumtionen komma att öka med i mnt tal Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 11 ] 7 Investeringarna 7.1 Sammanfattning Detotala fasta investeringarna beräknas ha minskat i volym tUl1975. Byggnadsinvesteringarna fortsatte att minska med ett par procentenheterfrämst till följd av ett kraftigt minskat bostadsbyggande och en avtagandebyggnadsaktivitet bland kommunerna. Ett ökat byggande redovisas däremot bl. a.för industrin och de statliga affärsverken. För de totalainvesteringarna i maskiner m. m. anger kalkylerna én minskning 1975.Exkluderas de starkt fluktuerande investeringarna i handelsflottan inskränkersig nedgången till . Såväl de privata som de statligamaskininvesteringarna beräknas ha minskat, däribland inom handeln och destatliga affärsverken, medan kommunernas anskaffning tycks ha ökat. Prognosemafor 1976 pekar på en fortsatt minskad investeringsaktivitet. För de totalainvesteringarna fömtses en nedgång av samma storlek som 1975 dier med 3 %.Minskningen förddar sig jämnt på byggnads- resp. maskininvesteringar. Enviktig faktor bakom den förutsedda nedgången på byggnadssidan är den fortsattkraftiga minskningen av bostadsbyggandet. Den senast registrerade utvecklingenav bostadsreserven talar emeUertid för att lägenhetstillskottet inte längreöverstiger efterfrågan på nyproducerade lägenheter. Den långsiktiga efterfråganpå bostäder motiverar en vändning uppåt i bostadsbyggandet under de närmasteåren. Den fortsatta nedgången i nyproduktionen 1976 får i hög grad ses som enkonsekvens av utvecklingen under de närmast föregående åren. Ävenindustriinvesteringarna förutses minska . Prognosen på en minskningmed utgår ifrån att det nu låga kapacitetsutnyttjandet i industrin intekommer att höjas i sådan omfattning att det får någon nämnvärdeffekt på investeringsaktivileten. Några finansiella hinder för de aktuellainvesteringsplanernas genomförande har inte bedömts föreligga bl. a. med hänsyntUl industriföretagens goda likviditetsläge . Kommunemastotala investeringar (exkl. bostäder) har minskat i volym de senastetre åren. Denna utveckling kan till en stor del återföras på det samband somexisterar mellan investeringsverksamhet och byggandet av bostäder. Enviss återhållsamhet har sannolikt även förorsakats av de senaste årensanspänning av kommunernas finansiella läge som bl. a. haft sin grund i en snabbexpansion av de kommunala driftsutgifterna. Kommunernas investeringsplaner för1976 har tolkats så att en ökning nu skulle vara att vänta. Tabell 7:1 Bruttoinvesteringarnas utveckling 1975samt prognos Procentuell förändring från föregående år -2,0 -7,0 -8,5 -10,0 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -1,5 -2,0 -1,0 -0,5 -7,0 -9,5 -13,0 -4,0 Statliga affärsverk exkl. industri -6,0 -4,0 Statliga myndigheter inkl. militära- -2,0 -5,5 -10,5 -7,0 -11,0 -7,0 -3,0 -1,5 -2,5 -2,5 -3,5 -2,5 -3,0 Maskiner m. ni. Privat jordbruk, skogsbruk och fiske 17,0. -6,5 -2,0 -4,0 -6,5 -10,5 Statliga affärsverk exkl. industri -9,5 ' -7,5 -5,5 -3,0 -4,0 -8,0 -13,5 -1,0 -2,0 -14,5 -10,0 -49,5 -21,0 -0,5 -4,5 -3,5 Summa, exkl. handelsflottan -1,5- -0,5 -3,0 -2,0 -7,0 -8,5 -10,0 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske' -3,5 -5,0 -8,0 -7,5 Statliga affärsverk exkl. industri -5,5 Statliga myndigheter inkl. militära- -2,5 -3,5 -'5. Kommunala investeringar exkl. bostä- -8,0 -10,0 -6,5 -2,0 -7,5 -6,5 -1,5 -3,0 -3,0 Summa, exkl. handelsflottan' -2,0 -1,5 -2,5 ' Häri innefattas bl. a. flertalet friståendekontorsbyggnader.' = Inkl. statliga väginvesteringar. ' Inkl. vissa statligaaktiebolags investeringar. ' Häriinnefattas investeringar i avelsdjur m. m. Summan av byggnads-överensstämmerdärför ej med totala investeringar. Källor: och . central beydelse för denna prognos är antagandet attkommunerna i sina redovisade planer endast i begränsad omfattning hunnit beaktade ekonomisk-poUtiska åtgärder som beslutats . Framför alltgäller.dessa en förhöjning av anordningsbidraget för dag- och fritidshem samten utvidgad skolbyggnadsram. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 113 Tabell 7:2 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19711975samt prognos för privat, statlig och sektor 1968 ärs priser ' 1975 1 milj. kr. Procentuell förändring frän föregående -2,0 -1,5 -7,0 -2,0 -2,5 -1,5 -0,5 -1,5 -0,5 -3,5 -13,5 -13,0 -5,0 -7,0 -11,0 -7,0 -3,5 -2,5 -2,5 -3,5 -2,5 -3,0 -4,5 -3,5 -1,0 -1,0 -5,5 -6,0 -2,0 -1,5 -2,0 -13,5 -0,5 -1,0 -0,5 -4,5 -3,5 -1,0 -6,5 -1,0 -2,0 -4,5 -1,0 -1,0 -4,5 -12,5 -12,0 -4,0 -8,0 -9,5 -6,5 -2,5 -1,5 -3,0 -3,0 -2,5 -1,5 -1,0 ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur. Summan avbyggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej med totalainvesteringar. Anm. Procenttalen är avrundade till hela resp. halvaprocent. Nedan redovisas byggnadsunderhållets procentuella förändring priser. 1969-1970 1970-1971 1971-1972 1972-1973 1973-1974 1974-1975 5,0 2,5 1,0 -1,0 -3,5 1,0 . Källor: och . 7.2 Investeringsutvecklingen inom olika områden beräknas investeringarna i bostäderha minskat i volym. Därav har investeringarna i flerfamiljshusminskat och investeringarna i småhus . Investeringarna iombyggnad beräknas däremot ha ökat med i volym. Diagram .7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt ochuppdelat på sektorer 19671976 Maskiner m.m. . Totalt Index: 1967 = 100. 1968 ärs priser Byggnader ochanläggningar --T-'' ,-«£r~-,- 1967 1969 1971. l-l I I i I I I I I I 1967 1969 1971 1973 1975 Anm. I varje deldiagram är respektive total inlagd sömmentunt streckad kurva. -i ..-. Xfi7/o;-.-Konjunkturinstitutet och statistiskacentralbyrån. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 Tabell 7:3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdigabostadsbyggen 19701975 (57 000) (55 500) (17 000) (16 300) (40 000) (39 200) ' Med påbörjandemånad avses fr. o. m. 1971 månad förgrundbottenbesiktning och/eller de egentliga byggnadsarbetenas påbörjande. Fram t. o. rn. 1970'avses den-månad dåschaktning, sprängning eller utfyllnadsarbetena påbörjas. . j ; Anm. Samtiiga inom parentes angivna uppgifter ärprognoserade. Alla siffror är avrundade till närmast hela femtiotal. A'ö//oc; och statistiskacentralbyräii. Investeringsminskningen förklaras främst av ettkraftigt minskat påbörjande . Även antalet färdigställda lägenheter,som fortgående minskat , sjönk ytterligare (se tabell 7: 3).Detta har i sin tur återverkat på antalet outhyrda lägenheter. MellanberäkningstUlfällena och sjönk antaletouthyrda lägenheter med ca 3 350 lägenheter tUl 23 050 lägenheter. Dennedåtgåeiide tendensen i antalet outhyrda lägenheter tyder på attfärdigstäUandet 1975 var nere på en nivå som i stort motsvarar den löpande efterfrågan.Utvecklingen under loppet av 1976 kan under sådana förhållanden komma attmedföra att antalet lediga lägenheter reduceras starkt. En mycket snabbabsorbering av lägenhetsreserven kan emellertid komma alt försvåras med hänsyntill dess speciella sammansättning. De lägenheter som är outhyrda bestårfrämst av tre rum och kök. Enligt SABO-företagen, som undersöker samtligaouthyrda lägenheter inom sitt bestånd, bestod av antalet outhyrdalägenheter av tre rum och kök och inemot av och kök. Diagram 7: 2visar det genomsnittliga antalet mmsenheter per lägenhet i nyproduktionen under19651975. Diagram7: 2 Genomsnittligt antal rumsenheter per lägenhet 1 nyproduktionen 19651975uppdelat på småhus och flerfamiljshus Index: 1965 = 100 J I I I Anm.Är 1965 var det genomsnitUiga antalet rumsenheter per lägenhet 3,31 förflerfamiljshus och 5,18 för småhus. attden genomsnittUga lägenhetsstorleken i flerfamiljshus fortiöpande mmskat sedan1965 medan tendensen varit den motsatta för småhus. Av nyproduktionen desenaste åren har endast av fler-familjshuslägenhetema varit störreän och kök. Detta tyder på en obalans i lägenhetsutbudet vad gällerflerfamiljshusen och kan ha haft en viss betydelse för den kraftigt ökadeefterfrågan på småhus . Bedömningenav den mera långsiktiga bostadsefterfrågan talar för en återhämtning avbostadsbyggandet totalt sett. Hur snabbt återhämtningen kan ske blir beroendeav kommunernas planering och arbetskraftsutbudet. Mycket tyder på attkommunernas planering försämrats somplaneringsproblemen komplicerats genom det ökade småhusbyggandet.Arbetskraftsutbudet har minskat under en följd av år, vilket har medfört bristpå vissa byggnadsarbetare inom en del orter. Även detta kan verka återhållandepå bostadsbyggandet . Igångsättningen har därför antagitsuppgå tiU 57 000 lägenheter varav 40 000 i småhus en bedömning som ligger ilinje med länsbostadsnämndernas. Antaletlägenheter för vilka preliminära beslut om bostadslån till ombyggnadmeddelats, som nästan fördubblades , fortsatte att öka under 1975från 22 400 lägenheter till 24 800 lägenheter (se tabell 7:4). Denna ökningunder 1974 och 1975 sammanhänger med de ekonomisk-politiska åtgärder somvidtagUis . 1 Reviderad nationalbudget 1976 117 Tabell 7;4 Antal lägenheter för vilka preliminära beslutom bostadslån till ombyggnad meddelats 1970-1975 Ombyggnad därav: flerfamiljshus 2 050 8 400 5 600 3 100 2 500 9 300 18 500 12 800 Anm. Alla siffror är avrundade till närmast helafemtiotal. väntas investeringarna i ombyggnad öka ytterligare, främsttill följd av de moderniseringsarbeten som påbörjades och slutförsunder . I antal lägenheter räknat väntas dock ett i stort sett oförändratpåbörjande. Investeringarna i ombyggnad har antagits öka till1976. Tillsammantaget skulle ovanstående antaganden resultera ien minskning av bostadsinvesteringarna i volym 19751976. Flerfamiljshusinvesteringarnaberäknas härvid minska och investeringarna i småhus . De totala fasta investeringarna inom den egentiigaindustrin beräknas enligt februarienkät ha blivitendast obetydligt större 1975 jämfört med . Ökningen inskränker sig sålundatill i volym totalt sett; för byggnadsinvesteringarna redovisas en ökningmed medan maskininvesteringarna beräknas ha minskat med 2 %.Enkätuppgiftema har före dessa kalkyler uppjusterats med någon procentenhet medhänsyn tUl den systematiska underskattning som observerats mellan preliminäraoch definitiva uppgifter. Den snabba ökning av industriinvesteringarna som kunnatregistreras skulle sålunda åtminstone temporärt habrutits. Ännu angav industrin relativt optimistiskainvesteringsplaner men dessa skars successivt ned under höstensamtidigt som kapacitetsutnyttjandet sjönk ned till en låg nivå. Under sammatid kunde industrin stärka sina finansiella resurser, bl. a. ökade de likvidamedlen betydligt . Detta kunde genomföras med enbetydande upplåning såväl på den inhemska kreditmarknaden, som på vissautiändska. Utgångsläget torde därigenom, finansiellt sett, ha varitrelativt gott. En upphörande lageruppbyggnad som i vissa branscher övergår ilageravveckUng kommer att frigöra ytterligare finansiella resurser under 1976.TUl detta kan också läggas de avsevärda nettoutbetalningar till industrin somkommer att genomföras från de särskilda investeringsfonderna resp.arbetsmiljöfonderna. Diagram 7: 3 Investeringar i bostäder och egentligindustri 19691976 Index: 1967=100. 1969 1971 1973 1975 1969 1971 1973 1975 och .statistiska centralbyrån. Trotsdetta finns det vissa hinder för en expansiv investeringsutveckling. Dessatorde främst ha sin gmnd i den fortsatt svaga produktionsaktivitet som är attvänta. Ett ökat ianspråktagande av kapacitetsresur-serna kan sålunda inteberäknas komma till stånd förrän lagerawecklingen hunnit genomföras merallmänt i industrin. Det är mot denna bakgrund som de relativt pessimistiskaplanerna får ses. Itabell 7: 5 redovisas fömtom den nu aktuella februarienkätens planer förbyggnads- resp. maskininvesteringar omräknade till procentuella volymtal även motsvarande planer och utfall . Industrins planer för1976 har totalt sett accepterats som en rimlig prognos påinvesteringsaktiviteten; byggnadsinvesteringarna har dock uppkorrigerats någotmedan maskininvesteringarna nedkorrigerats. Dessa justeringar har tagit sinutgångspunkt i tidigare års differenser mellan planer och utfall. Inflytandetfrån ekonomisk-politiska åtgärder har därvid i görligaste mån beaktats. Ibedömningen av investeringar har antagits att effekterna av det10-procentiga investeringsavdraget samt möjligheterna att utnyttja de reguljärainvesteringsfonderna redan har inarbetats i företagens planer. 1 Reviderad nationalbudget 1976 119 Tabell 7:5 Planerade och faktiska förändringar av denegentliga industrins investeringar 1966 1976 Procentuell förändring från föregående år. (-7) Maskiner m. m. (-4) (-1) ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosåretsrena enkätvärde och föregående års utfall. För planförändringen 1975 1976 haranvänts det preliminära utfallet . Redovisningen innefattar på maskinsidan investeringari bilar. Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden.