prop · FZ031 · 1975-12-31 00:00:00 — I samband med planeringenför bör kommunerna samarbeta med i syfte attbelysa och analysera föroreningssituationen i området och härvid även, iöverensstämmelse med vad som anförs i prop. 1972:111, studera möjligheterna attreservera mark för industri inom befinthga tätorter. BeträffandeBråvikenområdet och kusten norr därom till konstaterar regeringen attflera konflikter mellan olika intressen föreligger. Behovet är stort av ettsamlat studium som klarlägger de olika intressenas anspråk och bl. a. närmareklargör förutsättningarna för lokalisering av resurskrävande och miljöstörandeindustri inom detta område. Överläggningar mellan representanter för berördalänsstyrelser, kommuner och centrala verk bör inledas tidigt underplaneringsskedet i syfte att dra upp riktlinjer för en samordnadplaneringsinsats för området. Som har framgått i avsnitt 7.9.5 skall berördalänsstyrelser till regeringen särskilt redovisa planeringsläget för nämndakustområde när planeringsskedet avslutats. Regeringen framhåller att kustområdet i länmellan och har stort värde för friluftsliv och naturvård.Bevarandeintressena och de vetenskapliga forskningsintressena inom dettakustavsnitt bör särskilt uppmärksammas i en översiktlig planeringvarvid även frågan om inom vilka områden markanvändningen bör regleras genomtillämpning av naturvårdslagens bestämmelser bör övervägas. 1975/76:1 84 1972:111 framhålls att behovet av planeringframstår som särskilt angeläget för och . Planeringen bör inriktaspå att möta den ökande turismens anspråk som öarnas speciellakaraktär bevaras och en alltför kraftig förändring eller skadligt slitageförhindras. Öarna rymmer både vetenskapliga, kulturella och rekreativa värdenoch det är här i särskilt hög grad angeläget att åtgärder för skydd ochutveckling samordnas. 8.3.2 Behandlingen i det kommunala programarbetet För föreslår kommunerna en kommunomfattandemarkdispositionsplan för hela ön samt områdesplaner för vissa delar.Ölandskommunerna hävdar alt lokala näringslivsintressen i allmänhet skallprioriteras i förhållande till riksintressena i fall där konflikter föreliggereller kan väntas. På pågår arbete med att upprätta en kommunomfattandemarkdispositionsplan samt en kommunöversikt. Intresset kommer därvid att koncentrerastill kustområdena och vissa andra delar av ön. Länsstyrelserna och övriga regionala organ i län understryker att omfattningenav riksintressen och behovet av planeringsinsatser är mycket stort på Öland.Länsstyrelsen anser att den av kommunerna föreslagna planeringsformen i stortsett är lämplig. Det slutliga resultatet av planarbetet bör enligtlänsstyrelsen vara att en antagen generalplan täcker hela yta.Länsstyrelsen konstaterar att den kommunala planering som föranleds av denfysiska riksplaneringen bl. a. syftar till att väga riksintressen mot lokalaintressen. Inom områden med svagt näringsliv, till vilka måste hänföras,måste enligt det lokala näringslivets intressen tillmätasbetydande vikt. och även landsantikvarien i län anseremellertid att det inte är rimligt att, på det sätt som ochMörbylånga kommuner har gjort i sina program, som en generell målsättning förplaneringen slå fast att näringslivets intressen skall prioriteras oberoende avvilken tyngd andra intressen har. i anser att det i Gotlandskommuns program i vissa avseenden saknas en redovisning av kommunens ambitioneratt säkerställa angivna riksintressen. framhåller emellertid attdet fortlöpande samrådet inom ramen för regionplanearbetet ger anledning altanta att riksintressena kommer att beaktas av kommunen. Länsstyrelsentillstyrker med vissa undantag de föreslagna planeringsåtgärderna förGotlandskusten. framhåller att försiktighet bör iakttas vidbyggnadslovsgivning på och Sudret i avvaktan på att områdesplaner antasoch naturvårdsförordnanden utfärdas. 1975/76:1 85 Enligt saknas för och Gotlandliksom för det obrutna kustområdet ett tillfredsställande inventeringsmaterialbeträffande kulturminnesvården. Naturvårdsverketägnar i sitt yttrande särskild uppmärksamhet åt och . Verket pekarpå atl riksintressena på enligt programmen i huvudsak avses behandlasgenom planering. Härvid avses en regionplan tjäna som underlag förkommunomfattande markdispositionsplaner och kommunöversikter. I de senare avsesriksintressena avgränsas närmare. finner i programmen attkommunerna därvid anser att hänsyn skall tas tiU näringslivet och all lokalanäringslivsintressen är tungt vägande och måste prioriteras i förhållande tillriksintressen. anser inte att de föreslagna utgångspunkternaför avvägningen mellan lokala intressen och riksintressen överensstämmer medriktlinjernas intentioner. Verket hävdar vidare att förordnanden enligtnaturvårdslagen, med nuvarande lagstiftning, är det enda sättet att förflertalet riksintressanta bevarandeområden ordna tillfredsställande vård ochtillsyn. anser vad gäller att det ärsynnerligen tillfredsställande att arbetet med naturvårdsinventeringar på önhar framskridit så långt att har påbörjat utarbetandet av ennaturvårdsplan. ifrågasätter om den kommunalanaturvårdsplan som kommunen avser att upprätta och som skall bygga på enprövning av nalurvårdsintressen i förhållande till andra intressen, ärtillfyllest för att riksintressena skall bli beaktade. Enligt verkets mening ären naturvårdsplan ett handlingsprogram för skydd och vård av värdefullanaturområden. Motstående intressen skall brytas mot varandra på ett senarestadium av planeringen. Verket behandlar också kalkbrytningen på ön som gerupphov till konflikter gentemot naturvården och föreslär attindustridepartementets utredning om den långsiktiga hushållningen medmineralresurserna ges i uppdrag att studera dessa motsättningar. Fritidsbebyggelsen bör enligt bli föremålför planering såväl på som på . Verket anser sammanfattningsvisatt planeringen på öarna bör bedrivas så att deras speciella karaktär bevaras. Planverketanser att det är särskilt angeläget att kommunerna på och Gotlandredovisar sina ställningstaganden så att en bild av avsedd markanvändningerhålls. När det gäller fritidsbebyggelsen anför planverket att återhållsamhetmed att tillåta ny bebyggelse bör iakttas i avvaktan på att översiktliga planerupprättats som beaktar de fastlagda riktlinjerna för den fysiskariksplaneringen. 8.3.4 R egeringens beslu t Regeringen framhåller i beslutet för län attkommunerna på bör redovisa sina ställningstaganden på ett sätt som ger en 1975/76:1 86 översiktlig bild av avsedd markanvändning för hela ön.Stor återhållsamhet bör iakttas med att tillåta ny fritidsbebyggelse iavvaktan på att planer upprättats som beaktar riktlinjerna för den fysiskariksplaneringen. 1 beslutet för framhålls att i de avstatsmakterna fastlagda riktlinjerna har angetts som ett område där behovet avplanering är särskilt stort mot bakgrund av öns speciella karaktär och de mångadelvis oförenliga anspråk på markens användning som riktas mot ön.Planeringsbehovet är specieUt framträdande för kusten samt för i norr ochSudret i söder. Kommunen bör redovisa sina ställningstaganden på ett sätt somger en översiktlig bild av avsedd markanvändning för hela . Storåterhållsamhet bör iakttas med att tillåta ny bebyggelse utefter kusten, påFårö och på Sudret i avvaktan på planer som beaktar riktlinjerna för denfysiska riksplaneringen. Återhållsamhet med att tillåta ny bebyggelse ikustområdena ställer krav på hög planeringsberedskap för fritidsbebyggelse ide inre delarna av . Med tanke på och värde från rekreations-och turistsynpunkt m. m. behövs samlade överväganden om dels den enskilt ägdafritidsbebyggelsens framtida utveckling och omfattning, dels behovet av andraövernattningsmöjligheter i anslutning till områden av värde för friluftsliv ochrekreation. På är det angeläget att de åtgärder som behövs föratt tillgodose bevarandeintressen och för att utveckla friluftslivet och turismensamordnas i kommunernas planering. Regeringen erinrar också om de förslag tillriktlinjer för planering och samordning av samhällets insatser för rekreationoch turism som förelades (prop. Riksdagensbeslut med anledning av propositionen skall beaktas i det fortsattaplaneringsarbetet (Jfr avsnitt 7.5.6). I beslutet för konstateras att ön har viktiganaturresurser mot vilka riktas önskemål om exploatering. Både kommunen ochlänsstyrelsen har föreslagit att konflikterna mellan bevarandeintressena ochkalkbrytningen bör utredas särskilt. och planverket anser attfrågan om landets försöflning med kalk bör bli föremål för en övergripandeutredning.' Med anledning av att har uttalat att man iden fortsatta planeringen avser att reservera ett antal lägen för lokaliseringav tung, hamnberoende industri framhålls i beslutet att något område förresurskrävande och miljöslörande industri inte har angetts på i de avstatsmakterna fastlagda riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen. Underplaneringsarbetet bör frågan om behovet av markreservationer för olika typer avindustri preciseras. Behovet av handlingsberedskap för det fall attoljeprospekteringen på och vid leder till mer omfattande verksamhet kanför närvarande inte närmare bedömas. 1 Regeringen har uppdragit åt statensindustriverk att utreda vissa frågor angående utvinning av kalksten m. m. 1975/76:1 87 kommunen bör emellertid beakta vad naturvårdsverketanfört om det angelägna i att denna fråga uppmärksammas i den fortsattaplaneringen. 1972:111 framhålls att de väglösavildmarksområdena i fjällvärlden, som tills vidare är preliminärt avgränsade(jfr avsnitt 8.4.5), bör undantas från all tyngre exploatering som t. ex.vägbyggnad och vattenkraftutbyggnad och i förekommande fall även frånskogsbruk. 1 vildmarkskärnorna, dvs. de större områden som inte ärutrustade med leder och övernattningsanordningar för turism, bör ytterligareövernattningsstugor för turism inte uppföras. Behovet av planering avfjällvärlden understryks. 8.4.2 Behandlingen i det kommunala programarbetet Behandlingen av fjällregionen i programmen utmärks av enavvaktande hållning beroende på planverkets och pågåendeflällut-redning. Kommunerna accepterar i huvudsak en restriktiv hållning tilléxploateringsverksamhet i fjällområdet. Länsstyrelserna och övriga regionala organ i anser atl del krävsbetydande planeringsåtgärder för att lösa motsättningarna mellan intressen förvetenskaplig naturvård, rörligt friluftsliv, skogsbruk, renskötsel, fritidsbebyggelse,permanent bosättning och gruvindustri inom fjällområdena. anserinte att berörda kommuner i länet har tillräckliga resurser att genomföra deåtgärder som föreslås i programmen inom angivna tidsramar. i anser atl det inte ärmeningsfullt att försöka göra en särskild avgränsning av flällområdet.Länsstyrelsen försöker i stället göra en avgränsning av planeringsområden motbakgrund av innebörden i de verksamhetsanknutna riktlinjerna. Länsstyrelsenanser att hela fjällkedjan bör planeras med inriktning på att områdena är avriksintresse för det rörliga friluftslivet. understryker att detär angeläget att utgångspunkter för planeringen för fjällvärlden anges.Avgränsningen av samernas intressen gentemot andra verksamheter har enligtlänsstyrelsen visat sig erbjuda problem. Speciella problem har förelegat underprogramarbetet vad gäller lämpliga avgränsningar och åtgärder för områden inomHäflcdalens kommun. i anser att målet att destora rekreationsområdena i flällregionen skall kunna hållas tillgängliga fören större allmänhet innebär att bofast befolkning måste finnas inom området. 1975/76:1 88 i påpekar att styrelsen medanledning av planverkets och uppdrag rörande planeringen avde väglösa vildmarksomrädena och vildmarkskärnorna har utarbetat förslag tillavgränsning av väglösa vildmarksområden och förslag till restriktioner fördessa områden. framhåller vikten av atl inte lägga så omfattanderestriktioner på användningen av mark och vatten all undersökningar ochutnyttjande av malmförekomster i onödigt försvåras.Fiskeriinten-denten i övre norra distriktet framhåller att det är viktigt atlfiskets intressen beaktas i det fortsatta planeringsarbetet ivildmarksområdena. Fjällområdet är enligt tillövervägande del obearbetat för kulturminnesvården. a. krävs omfattandeinventeringar av samekulturens bevarandeintressen. Ett metodförsök beträffandekulturhistorisk inventering i flällområden har utförts . Efterutvärdering bör enligt ämbetet inventeringsfrägan för fjällområdet prövasingående. konstaterar att utrednings-ochplaneringsverksamheten i fjällregionen är intensiv. ochplanverket har ett gemensamt uppdrag från regeringen att närmare avgränsa deväglösa vildmarksområdena i flällvärlden. i utfören översiktlig inventering av länets fjällområden. anser detangeläget att en gräns dras mellan kommunernas planeringsområden och decentrala ämbetsverkens. I samband därmed framhåller verket att kommunernasprimära planeringsintresse torde vara knutet til! tätorter och vägar, vilkettalar för en planering i anslutning till dessa, medan naturvårdsverketoch planverket i samråd med berörda kommuner bör handha planeringen i övrigfjällterräng. föreslår att den kommunala planeringen främstbör inriktas mot områdena utanför de s. vildmarksområdena ochfjällregionens nationalparker och naturreservat. Verket framhåller också viktenav att avvägningar mellan exploateringsföretag och bevarandeintressen görsunder planeringsskedet, bl. a. vid Torneträsk, vid och vidflällvärldens turistorter. Beträffande fritidsbebyggelse i fjällområdet anserplanverket att man bör iaktta återhållsamhet med att tillåta ny bebyggelse iavvaktan på att översiktliga planer upprättats som beaktar de fastlagdariktlinjerna. SGU anser att det är väsentligt att vissa geovetenskapligtintressanta områden, t. ex. Oldflällen och i ,särskilt beaktas vid det fortsatta utredningsarbetet beträffande flällområdet. Prop.1975/76:1 89 Regeringen framhåller i besluten för ,, och att det är angeläget attöversiktliga, planmässiga överväganden om markanvändningen i fjällvärldenkommer till stånd. Berörda kommimer och länsstyrelser bör under planeringsskedetsamarbeta i dessa frågor och i samarbete med planverket och naturvårdsverketprecisera redovisade intresseområden, klarlägga riskerna för konflikter mellanolika intressen samt närmare ange inom vilka områden en fortsatt kommunalplanering bör komma till stånd och var markanvändningen i huvudsak bör reglerasgenom tillämpning av naturvårdslagens bestämmelser. Regeringen framhållervidare att enligt riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen skall vissaområden i flällvärlden undantas från tyngre exploatering och skogsbruk.Planverket och har på regeringens uppdrag utarbetat förslagtill närmare avgränsning av dessa områden. Förslagen har redovisatstill berörda kommuner och länsstyrelser. Sedan förslagen setts över skallverken lämna slutliga förslag till avgränsning till regeringen. 1 avvaktan på statsmakternas ställningstaganden till dennärmare avgränsningen av de områden som bör undantas frän tyngre exploateringoch skogsbruk bör planläggning som innefattar utveckling av bebyggelse ochanläggningar m. m. undvikas inom de områden som redovisas i planverkets ochnaturvårdsverkets preliminära avgränsningsförslag. För stora delar av fjällområdet i gällersärskilt att områdena har stor betydelse som rekreationsområden förtätortsbefolkningen i Syd- och . Det finns därför stort behov avöversiktliga och planmässiga överväganden som tillgodoser del rörligafriluftslivets intressen. Härvid bör den enskilda fritidsbebyggelsensutveckling sättas i relation till behovet av andra övernattningsmöjligheter ianslutning till områden av värde för friluftsliv och rekreation. ochÄlvdalens kommuner bör vidareutveckla sina program när det gäller planeringenför kommunernas fjällområden. Regeringen uttalar att programarbetet i Häfledalens kommunhar varit förenat med svårigheter. Kommunens program behöver utvecklas vidare.Länsstyrelsen i skall i samarbete med övriga berörda regionalalänsmyndigheter samråda med kommunen i syfte att utreda de problem somföreligger enligt myndigheternas yttranden över kommunens program. 1 beslutet för erinrar regeringen särskiltom vad som anförs i den till regeringens beslut fogade promemorian om attrennäringens intressen bör beaktas i planeringen och att samråd med berördasamebyar bör komma till stånd i ett tidigt skede av planeringsarbetet. 1975/76:1 90 8.4.5 och planverkets utredning angåendevildmarks-områdena i fiällvärlden m. m. 1 972:1 1 1 framhålls att flällvärlden har storbetydelse såväl för friluftslivet som för den vetenskapliga naturvården. Motdenna bakgrund understryks behovet av planering i fjällregionen. Vidare angesatt det är en utomordentligt viktig uppgift att skydda våra sista vildmarkerfrån exploatering. Enligt statsmakternas beslut undantogs ett antal s. k.väglösa vildmarksområden i fjällen från tyngre exploatering som t. ex.vägbyggnad och vattenkraftutbyggnad. Avgränsningen av dessa områden som grundadespå förslag i rapporten (SOU 1971:75) Hushållning med mark och vattenbetraktades emellertid som preliminär. och planverket fick den2 uppdrag att se över de väglösa vildmarksomrädenas gränser ochinkomma med förslag till regeringen beträffande en mera definitiv avgränsning. Avgränsningsförslagen från de två verken skulle lämnasefter samråd och efter hörande av berörda länsstyrelser och kommuner. Förslagenskulle vidare utarbetas inom ramen för vissa till verken tidigare lämnadeuppdrag. a. uppdrag att utreda flällområdenasplanmässiga användning inom ramen för modern naturvård. Verket skall bl. a.föreslå sådana former för flällregionens utnyttjande att t. ex. turism ochfriluftsliv bereds utrymme utan att naturvärdena påverkas mera menligt.Planverket bedriver ett översiktligt utredningsarbete rörande planeringsfrågori flällvärlden med sikte på att få fram underlagsmaterial för den kommunalaöversiktliga planeringen och för att utfärda vissa planeringsanvisningar. Naturvårdsverketsoch planverkets arbete med dessa frågor bedrivs inom ramen för ett gemensamtfjällprojekt som har delats upp på flera delstudier. behandlarbedömningsgrunder för lokalisering av områden och anläggningar för turism ochfriluftsliv, naturvetenskapligt dataunderlag samt översyn av behovet avnaturvårdsbestämmelser. tar upp renskötselns markanvändning samtfrågor om vägdragning, flygplatslokalisering och fritidsbebyggelse. Vad gäller avgränsningen av väglösa vildmarksområden harverken överlagt med berörda länsstyrelser om lämpliga kriterier för avgränsningenoch behov av ytterligare bestämmelser för områdena. Länsstyrelserna hardärefter ställt samman underlag och upprättat förslag till avgränsning medledning av verkens anvisningar. och planverket har bearbetatlänsstyrelsernas redovisningar och upprättat ett för verken gemensamtpreliminärt förslag, som har remitterats till berördalänsstyrelser och kommuner för granskning. Med ledning av remissvaren skallytterligare bearbetning ske inom de båda verken, varefter slutlig redovisningberäknas ske till regeringen hösten 1 975. De väglösa vildmarksområdena enligt verkensavgränsningsförslag har tagits in i redovisningen av geografiskariktlinjer för hushållningen med mark och vatten m. m. i karta 1 som bifogasprotokollet i detta ärende. 1975/76:1 91 Vissa huvudälvar och källflöden i norra är ännuopåverkade av vattenkraftutbyggnad. När det gäller de övre norrlandsälvarna(Anger-manälven-Torne älv) bör opåverkade huvudälvar och källflöden bevarasoutbyggda. Beträffande de nedre huvudälvarna () medbiflöden har frågan om avvägningen mellan fortsatt utbyggnad resp. bevarandevarit föremål för särskild utredning. En motsvarande utredning för de norraälvarna pågår f. n. Älvdalarna förändras inte bara genomvattenkraftutbyggnader utan också av att kulturlandskapet upphör att brukas ochfritidsbebyggelse kommer till. Älvdalarna rymmer ofta både vetenskapliga,kulturella och rekreativa värden. För att säkra dessa värden är det angelägetatt en översiktlig planering kommer till stånd som omfattar huvudälvarnasdalgångar. 8.5.2 Behandlingen i det kommunala programarbetet Behandlingen av planeringsfrågorna i anslutning tillhuvudälvarnas dalgångar präglas av en avvaktande hållning i väntan på attpågående utredningsverksamhet blir klar. Kommunerna tar inte i samma utsträckningsom beträffande t. ex. kusterna ställning till planerings- ochsäkerställandefrågorna. Länsstyrelserna och övriga regionala organ Länsstyrelserna anser genomgående att älvdalsområdena börbli föremål för planering i enlighet med vad som gäller för områden som berörsav de geografiska riktlinjerna. i menar att utredningen omvattenkraftutbyggnader i de södra huvudälvarna har medfört att berördakommuner har intagit en avvaktande hållning, vilket varit till nackdel förprogramarbetet. i konstaterar attsäkerställandet av bevarandeintressena i i hög grad är beroende avfrågan om vattenkraftutbyggnaden. Vissa utbyggnader i den norra delen skullemedföra så stora ingrepp, att ifrågasätter om området i så fallkan betraktas som riksintressant för friluftslivet. Länsstyrelseni pekar särskilt på planeringsproblemen längs Västerdalälvensdalgång där intressen för exploatering, tätortsexpansion och kraftutbyggnadstår mot varandra. framhåller att omfattande planeringsåtgärderkrävs för detta område. ' Se även avsnitt 7.10 Lnergiförsörjning. 1975/76:1 92 påpekar att det inte är möjligt atl ta ställning tillbevarandefrågorna innan beslut har fattats rörande eventuella kraftutbyggnader.Västerdaläl-vcn är dock enligt av riksintresse för det rörligafriluftslivet oberoende av vilka beslut som fattas beträffandevattenkraftutbyggnad. framhåller att kompletterandeutredningar behöver utföras för att precisera kulturminnesvårdens intressen iälvdalarna. De kompletteringar av underlagsmaterialet för den fysiskariksplancring-en som skett i anslutning till utredningen omvattenkraftutbyggnad i de södra norrlandsälvarna bör enligt ämbetet beaktas iden fortsatta planeringen. anför att planeringsinsatserna förde stora älvdalarna bör prioriteras. finner att flertalet kommuner i de aktuellaälvdalarna föreslår planeringsåtgärder i enlighet med riktlinjerna. De kommunersom inte gör detta bör enligt verket vidareutveckla sina program i syfte atttillgodose riktlinjerna. påpekar att det vid planeringen förälvdalarna i många fall fordras samordning över kommun- och länsgränser. Regeringen understryker i besluten för berörda län att enöversiktlig planering bör utföras för huvudälvarnas dalgångar enligt defastlagda riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen. Planeringsarbetet för dessa dalgångar bör leda fram tillatt berörda kommuner redovisar sina ställningstaganden på ett sätt som ger enöversiktlig bild av avsedd markanvändning. Naturvården, friluftslivet ochkulturminnesvården har starka intressen som bör tillgodoses i denna planering.Även fiskets intressen bör beaktas i samband med planeringsarbetet förälvdalarna. Regeringen pekar i besluten ut drygt 20 kommuner som börutveckla sina program i syfte att tillgodose riktlinjerna för älvdalarna. 8.5.5 Beslut angående vattenkraftfrägorna vid 1975 årsriksmöte m. m. Beträffande huvudälvarna i södra och norraSvealand , , Ljusnan, och och derasbiflöden, inleddes i samband med riksdagsbeslutet ett utredningsarbeteför att belysa dels förutsättningarna för ytterligare utbyggnad och delsönskemålen om bevarande. Utredningsarbetet har redovisats ibelänkandet (SOU 1974:22) Vattenkrafl och miljö. Där presenteras en analys avförutsättningarna för och konsekvenserna av ytterligare utbyggnad av älvarnainom området samt förslag till rangordning av eventuella utbyggnader. För att få ett bedömningsunderlag likvärdigt med vad somhar tagits Prop.1975/76:1 93 fram för södra och norra tillkalladesden en särskild sakkunnig för att utreda frågor om fortsattvattenkraftutbyggnad i vattendragen norr om , dock med undanlag avTorne älv, älv och . Utredningsmannen presenterade i oktober1974 lägesrapporten (Ds B 1974:4) Vattenkrafl och miljö 2. a. de remissinstanser som hade alt yttra sig över betänkandet omvattenkraftutbyggnader i södra och norra .