prop · FZ03189 · 1975-12-31 00:00:00 — Upplysningar som har anknytning lill varandra ställs samman.Det sammanställda materialet analyseras sedan för att klarlägga om det ändrar,bekräftar eller motsäger den föreliggande uppfattningen om underräiielseobjekiei. Detaljupplysningarkan i sin tur föras in i register av olika slag eller ställas samman i tablåereller på kartor. Underrättelsetjänstensmål är att förse beslutsfattare med färdiga bedömningar om främmande maktersförhållanden. Slutfasen av bearbetningen - dvs. underrälielsebedömandet -ärdärför en mycket viktig del av verksamheien, 1 militär underrättelsetjänst omfatiarunderrättelse-bedömandet vanligtvis främmande stridskrafters läge,handlingsmöjligheter och sannolika handlande. Underrättelserkan i brådskande fall delges genom preliminär muntlig rapport efter enofullständig bearbetning av materialet. Vanligtvis upprättas dock skriftligaorienteringar, översikter o. d, som bygger på en omsorgsfull bearbeining. Denlöpande verksamheien vid en underrättelseorganisation tar sig ofta utiryck iöversikter som utkommer , i, ex, varie månad. Översikterna behandlar ellantal återkommande förhållanden, t, ex, främmande stridskrafters verksamhet i ellvissl område . Vid sidan av dessa översikter kan specialorienieringari olika ämnen ges ut. Försvarsmaktensuppgifter och ansvarsförhållanden i stort Målelför vårt lands försvarsmakt är all bidra lill all bevara vår fred och vårt oberoende,varvid de disponibla förbanden (krigsorganisationen) är de medel som slår tillförfogande. Den process i vilken vi - i ett skärpt läge 1975/76:189 12 ellerunder krig - utnyttjar vår krigsorganisation brukar kallas o p e r a t i v verksamhet. Krigsorganisationenär slulresullatei av den förbandsproduktion som bedrivs fortlöpande både undernormala fredsförhållanden och i allvarligare lägen. Förbandsprodukiionen omfallarall den verksamhet som syftar lill all ställa funktionsdugliga stridskrafter tillförfogande för de chefer som har ansvarel för den operativa verksamheien. Förall förbandsproduktionen skall resultera i de förband som de operativa chefernahar behov av måste det finnas en ledningsfunktion. Denna skall inom givnakostnadsramar och med övriga förutsättningar konkretisera målen för förbandsprodukiioneni erforderlig grad och på grundval av delta inrikta förbandsprodukiionen bådepå lång och kort sikt. Denna funktion kallas övergripande avvägning och inriktning, 1vår försvarsmakt är ansvaret för de nyssnämnda funktionerna uppdelat på fieramyndigheter. Överbefälhavaren har ansvaret för den operativa verksamheten ochden övergripande avvägningen och inriktningen. Försvarsgrenscheferna ansvararför ledningen av förbandsproduktionen. M i 1 i t ä r b e f ä 1 h a v a rn ahar ansvar både för operativ verksamhel och vissa delar av svarar för försvarsmaktens materielanskaffning och foriifikationsförvaliningen för anläggningsanskaffningen. Delmilitära försvarets centrala och högre regionala ledningsorganisation m, m, sesf n, över av försvarsmaktens ledningsulredning (FLU 74), Överbefälhavarenskall enligt sin instruktion (1968:408, omtryckt 1974:611; 6 ) leda vårt landsmilitära underrättelsetjänst. För delta ändamål har han utfärdatUnderrättelseinstruktion för krigsmakten och Underrättelsereglemente förkrigsmakten. Enligt bestämmelserna i dessa är underrättelsetjänstens ändamål ifred att lämna underlag för beslut om försvars-maklens beredskap, vårkrigsplanläggning saml försvarsmaktens uppbyggnad och utveckling i stort, bl,a, förbandsproduktionen och ulvecklingen av krigsmateriel. Härutöver haröverbefälhavaren ålagt underrättelsetjänsten alt lämna underlag för beslul omförsvarsmaktens ingripande vid gränskränkningar. Enav underrättelsetjänstens uppgifier i fredstid är alltså att vara en "larmklocka"som skall ge regeringen och försvarsledningen den fö r v a r n i n g som behövsför all vårt värnpliktsförsvar skall kunna mobiliseras och göras stridsdugligti tid. Därför måste underrättelsetjänsten fortlöpande registrera och bedömasådana företeelser i vår omvärid som utgör indikationer på att landet kan kommaatt bli utsatt för angrepp. Föratt kunna göra en riklig säkerhetspolitisk lolkning av en händelse är det nödvändiglatt ha så goda kunskaper om förhållandena i andra länder 1975/76:189 13 attdet blir möjligt alt säga om händelsen ulgör avsteg från den vanliga rutineneller om den är ett led i en normal verksamhet som inle är någol hot mol oss.Underrättelsetjänstens arbete består därför till betydande del av att hämta inoch ställa samman ett sådant "lager" av information att man får enbakgrund som man kan bedöma inträffade händelser mot. Den svenska militäraunderrättelsetjänsten söker sålunda göra upp s, k, normalbilder av olikaförhållanden. Normalbilderna kan avse främmande stridskraftersövningsverksamhet, fiyg- och fartygstrafik i närheten av vårt land m, m. Denfortgående övervakningen av militär och annan verksamhet i andra länder är ihuvudsak begränsad lill vårt närområde. Krigsplanläggningenförutsätter omfattande kunskaperom tänkbara motståndares militära resurser,organisation, taklik och utrustning. Det är vidare nödvändigt alt känna tillmilitärgeografiska förhållanden i andra länder, t, ex, var förband är baseradeoch var fasta försvarsanläggningar finns. Man måste också ha kunskaper om bl,a, transportmedels kapacitet för att kunna beräkna hur snabbi förband kanförnyttas mm. Detankommer på underrättelsetjänslen alt skaffa fram dessa för krigsplanläggningenavgörande kunskaper. Underrättelsetjänsten arbetar ochägnar naturiigtvis särskild uppmärksamhet åt sådana stridskrafter som vårförsvarsmakt kan ställas mot. Detta innebär inte alt endasl närområdei bevakas.Den bästa kunskapen om modern utrustning, taktik o, d. fås ofta från aktuellakrigsområden. Dessa kan ligga långt borta men alltså ändå vara av stortintresse för vår underrättelsetjänst. Inomförsvarsmakten pågår en omfattande verksamhel som syftar till att ge vårtförsvar en ändamålsenlig utformning i framliden, , I vårt land skallden militära underrättelsetjänsten bidra med underlag för denna långsiktsplanering.Uppgiften är därvid att ta reda på hur främmande stridskrafter kan väntas bliutformade. Liksom när del gäller underlag för krigsplanläggningen är detorganisation, taktik, utrustning m, m. som är av intresse. Enligl gängsebetraktelsesätt rör det sig här mera om framtidsstudier och forskning än omunderrättelsetjänst. Degrundläggande bestämmelserna för försvarsmaktens ingripande vid kränkningar av landetsgränser finns i Instruktion för krigsmakten vid hävdande av rikels oberoendeunder allmänt fredsiillsiånd saml under krig mellan främmande makter varunderSverige är neutralt (IKFN), Försvarsmakten åläggs här ett ansvar för aitkränkningar av vårt territorium som företas av främmande makters örlogsfartyg,militära luftfartyg eller av militär personal i övrigt avvisas, i sisla handmed vapenmakt. Ett framgångsrikt ingripande enligt IKFN kräver all man såtidigt som möjligt får vela alt en gränskränkning har skett eller kan väntasske. Underrättelsematerialet erhålls huvudsakligen genom observationer isamband med den konlinueriiga bevakningen av gränserna. Denna bevakning utförs bl.a. med hjälp av radar och av enheter ur marinen och fiygvapnei. Samverkan skeri stor omfattning med polisen samt med tull- och lotspersonalen. 1975/76:189 14 Denmilitära underrättelsetjänstens nuvarande organisation m. m. Somjag har nämnt tidigare leder överbefälhavaren underfätld-setjänsten inomförsvarsmakten. Han biträds av försvarsstaben. Inom denna bereds frågor omunderrättelsetjänst vid underrättelseavdelningen inom sektion 2, Överbefälhavarenhar delegerat uppgiften att utfärda order och anvisningar för alt samordnaunderrättelsetjänsten inom försvarsmakten till chefen för försvarsstaben. Detsammagäller samordningen med totalförsvaret i övrigi. Under chefen förförsvarsstaben åligger del c h e f e n för sektion 2 i staben all hålla sammanärenden om försvarsmaktens underrättelsetjänst och all verka föratt densamordnas med motsvarande verksamhet inom övriga delar av totalförsvaret. Deenheter som har till huvudsaklig uppgift alt i n h ä m t a underrättelser är försvaretsradioanstalt och 1 B, Övriga inhämtningsenheter är försvarsattachéerna, somlyder under chefen för försvarsstaben, samt mililärbefälhavarna (inkl, chefenför första fiygeskadern) som svarar för underrättelsetjänslen inom sinamilitärområden. Därvid biträds de av underrättelse- och säkerhetsavdelningarnavid militärområdesslaberna. Underrättelser inhämtas dessutom av civila enhetersom , polisen, tullen och lotsverket. Den del avinhämtningen som beslår i genomgång av öppet material bedrivs vid ett fiertalstaber och myndigheter. Huvudorganetför b e a r b e t n i n g av militära underrättelser är försvarsstabens underrättelseavdelning.De olika ämnesområdena har dock delats upp så att vissa underrättelserbearbetas vid för-svarsgrenssiaberna saml, vad gäller den s, k, lekniskaunderrättelsetjänsten, vid , försvarels materielverk,foriifikationsförvaliningen och försvarets sjukvårdsstyrelse. Ungefärtre fjärdedelar av personalen inom det militära underrättelseväsendet äranställd i olika funktioner vid . Återstoden fördelarsig på de centrala och högre regionala staberna, IB, de centrala förvaltningsmyndigheterna,och försvarsattaché-organisationen, är det sammanlagda antalet under-rällelsebelaitningar påolika nivåer självfallet betydligt större än i freds-organisationen. En stordel av befattningarna i krigsorganisationen är avsedda för reservansiälldpersonal eller värnpliktiga. Dessa tillförs under-räitelseväsendet först vidmobilisering sedan de har utbildats i fredslid, i stort i fred och organisationen av försvarsstabens sektion 2framgår av följande tablåer (intagna på s, 15 och 17), I Jred (Förkortningar se s, 16) Att I Und I _ _ £A_ CFV FS/Undsäk Lägre regionala och lokala myndig heter FOA FOA :Und FOA l:Und FOA 2:Und FOA 3:Und FOA4:Undi FOA 5:Undi ' Kontaktman i underrätlelsefrågor. Und o, säkavd FOA l:Und (osv UtrikesdepartementetÖverbefälhavaren för försvarsstaben Chefen för försvarsstabens sektion 2Försvarsstabens altachéa vdel ning Försvarsstabens underrättelseavdelning Försvarsstabenssäkerhetsavdelning Chefen för armén Arméstabenstaktik- och underrättelseavdelning Chefen för marinen Marinstabensunderrättelse- och säkerhetsavdelning Chefen för flygvapnet Flygstabensunderrättelse- och säkerhetsavdelning Militärbefälhavare för första fiygeskadernChef för militärområdessiabs sektion 1 Militärområdesstabs och första Hygeskaderstabensunderrättelse- och säkerhetsavdelningar Försvarets materielverkCentralplaneringen för armémateriel Underrättelseenhet för flygmateriel Underrättelseenhet Försvaretsforskningsanstalt Samordnande enhet förunderrättelsetjänst vid forskningsanstaltens centralkansli ) Enhet(kontaktman) för underrättelsetjänst vid huvudavdelning 1 (osv.) inomforskningsanstalten sjukvårdsstyrelseFörsvarets radioanstalt Öst Ekonomiska Byrån Organisationenav försvarsstabens sektion 2' Chefen för sektion 2 Arbetsgrupp för undersökning av datoranvändning i un Försvarsstabensunderrättelseavdelning är både överbefälhavarens stabsorgan vid ledningen av underrättelsetjänstenoch hu-vudunderrältelsemyndighet för bearbetning av underrättelser inom vissaämnesområden. Vid avdelningen inhämtas dessulom öppen information, t. ex.genom litteratur- och tidskriftsstudier. Chef för underrättelseavdelningen ären regementsofficer. Under honom lyder ett anlal enheter vars arbetsuppgifterär bestämda i försvarsstabens arbetsordning. Bearbetningenav det underrättelsematerial som lämnas till avdelningen från olika källor skervid detaljer. Dessa är underställda en gemensam produktionsledare som också äravdelningschefens ställningsföreirädare. Produktionsledaren leder mer direktbearbetningen av militära och politisk-, ekonomiska underrättelser vidavdelningen. Han bearbetar själv underrättelser om strategiska förhållanden. Direktunder avdelningschefen lyder centraldetaljen. Dess personal biträder chefenför sektion 2 och chefen för underrättelseavdelningen med bl, a, samordnings-och budgetfrågor inom sektionen och avddnmgen. Förövriga enheter är arbetsuppgifterna i huvudsak följande. Armédetaljenbearbetar underrättelser om främmande krigsmakters högsla ledning,arméstridskrafter och landkrigföring. Vid m a r i n d e t a I -j e n behandlasmarinstridskrafter och sjökrigföring. Flygdetaljen bearbetar underrättelser omnygstridskrafler saml luftkrigföring, krigföring med fjärrvapen, civilförsvaroch luftfart. Kommunikations- och underhållsdelaljen har hand om bearbetningenav underrättelser som rör militärgeografi, kommunikationer ochkommunikationsmedel (land-, sjö-, luft- och idekommunikationsmedd m, m,),förrådsanläggningar och anläggningar för stridskrafternas underhåll samltransport- och underhållstjänst. Vid politisk-ekonomiska detaljen bearbetas underrättelserom det mililärpoliiiska lägel (militär och ekonomisk krigspotential samtförsvarsbudgetar), internationell politik och försvarsdebatt. T e -lekrig fö ringsdetaljenbehandlar underrättelser om främmande makters telekrigföring i fråga om tdemotmedd,signal- och satellitspaning. Handels fa rlygsdetaljen sköter bearbetningen avunderrättelser om sjöfart. Fotololkdelaljen bearbetar fotografisktunderrättelse-material, tolkar foton, beställer fiygfotografering och sköterdet centrala bild-registret. Detaljen sorterar direkl under avdelningschefen. Underrät-telsearkivetklassificerar, registrerar, delger och förvarar underrätiel- 1975/76:189 19 sehandlingar.Dess personal studerar utländsk press och delger försvarsstabensinformationsavdelning och berörda försvarsgrensstaber uppgifter i utländskpress om svenska militära förhållanden. Försvarsstabensunderrättelseavdelning har sammanlagt ett femtiotal anställda. Mindre änhälften är militär personal. Vid politisk-ekonomiska detaljen,handelsfartygsdetaljen och kommunikationsdetaljen är all personal civil. Resultatetav underrättelseavdelningens verksamhet (produktionen) delges chefer och andrabefattningshavare som har behov av den i form av orienteringar, lägesbedömningarm. m, 1 underrättelseavdelningens produktion ingår dessutom handböcker, sombl, a, ger normalbilder av främmande stridskrafters verksamhel och avförhållanden som är relativt oföränderiiga och av grundläggande natur. Manutger vidare identifieringsöversikter, som anger främmande förbands lokalisering,samt special- och extraorienteringar. Slutligen utges genom avdelningensförsorg vecko-, kvartals- och årsöver-sikter. 1 dessa lämnas redogörelser föraktuella förändringar och i anslutning därtill särskilda analyser av vissafrågor. Översikter och orienteringar delges myndigheter och befattningshavareinom och utom försvarsmakten. Vecko- och kvartalsöversikterna ges ut i ettjämförelsevis stort antal exemplar. Veckoöversikterna utges också i en versionsom innehåller uppgifier som är mycket känsliga från källskyddssynpunkt. Därförlår bara en mycket liten krets ta del av denna version. Underrättelsetjänstbedrivs vid samtliga försvarsgrensstaber. Det rör sig främst om bearbetning avunderrättelser inom vissa ämnesområden och om planläggning avunderrättelsetjänsten inom den egna försvarsgrenen. Försvarsgrenscheferna hari fred ansvar också för i n h ä m t -ning av underrättelser genom publikalionsstudier,iakttagelser vid utländska militära besök här i landet, iakttagelser vidtjänsteresor utomlands och iakttagelser som kan göras vid samverkan med civilamyndigheter. I sektion 1 i arméstaben ingår en taktik- och underrättelseavdelningsom bl. a. har lill uppgift att - leda och samordna arbetet medutveckling av markstridskrafternas taktik- och underrättelsetjänst, taktiskamål för utbildning, organisations- och materielutveckling samt uppföljning avhögre förbands taktiska användbarhet. - planera och genomföra fält- ochförbandsövningar samt vissa kurser i taktik och underrättelsetjänst, - bearbeta och delgeunderrättelser. Prop.1975/76:189 20 - bereda sektionschefens ärendensom sammanhållande för arméns underrättelsetjänst och all - handlägga huvudstabsärendenafototjänst (ej ftygfototjänst), tolk- och (ångförhörstjänst, kartförsörjning, fotogrammetri,geodesi och kartografi. Bearbetningoch delgivning av underrättelser samt framställning av handböcker sker vid en bearbelningsdelalj.Frågor som rör de egna arméstridskrafternas underrättelsetjänst, t, ex.målsättning, inriktning, krigsorganisation och utbildning, handläggs vidtaktik- och underrättelseavdelningens underrättelsedetalj. Expediering,distribution och förvaring av underrättelsehandlingar sköts av en enhet somkallas underrättelseexpedilion med resedetalj. Här handläggs ocksåförfrågningar från utlandet om svenska arméförhållanden och vissa ärenden omegna och utländska försvarsattachéer. Chefenför armén utger Orientering om utländska arméstridskrafter och svarar dessutomför delar av de handböcker som ställs samman vid försvarsstabensunderrättelseavdelning. Underrättelsetjänstenvid marinslaben handläggs vid underrättelse- och säkerhetsavdelningen. Vid underrättelse-detaljenklarläggs marinchefens underrättelsebehov. Vidare inriktas underrättelsekällorna.Slutligen bearbetas underrättelser om främmande marinstridskrafters taktik,organisation, utrustning och utbildning och andra förhållanden. Iavdelningen ingår dessutom encentraldelalj. Vid denna utarbetas långtidsplanerför underrättelsetiänstens utveckling inom marinen. Där handläggs också bl, a,ärenden om den egna underrättelsetjänstens organisation, utrustning ochpersonal. Underrättelsehandlingarnaregistreras, expedieras och arkiveras vid avdelningens expedition. Underrättelse-och säkerhetsavdelningen innehåller också en säkerhet sdet al j. Chefenför marinen utger specialorienteringar, översättningar, månadslistor ochbildorienteringar samt deltar i framställningen av handböcker vid försvarsstaben.Han svarar för utgivningen av handböcker över främmande makters örlogsfartyg, I flygslabeningår en underrättelse- och säkerhetsav-delning, som beslår av en centraldetalj, en bearbelningsdelalj, en underrätielsedeialj, en säkerhetsdetalj och en underrättelseexpedition. Vidcentraldetaljen handläggs ärenden om det egna fiygvapnets underrättelsetjänstsom rör organisation, personal, utbildning, övningar och reglementen. Viddetaljen inriktas underrättelsetjänsten inom flygvapenchefens ansvarsområde.Här bearbetas också underrättelser om luftförsvar. Bearbetningsdetaljenleder inhämtningen av underrättelser genom Stril Prop.1975/76:189 21 (fredsluftbevakning)och bearbetningen av dessa. Detaljen samverkar med försvarels radioanstalt, Underrättdsedelaljensvarar för att underrättelser om utländska flygstridskrafters organisation,ledning, utrustning, utbildning och taklik följs upp och bearbetas. Chefenför fiygvapnei utger underrättelser från radarluftbevakningen, hemligunderrättelse (HU), öppen underrättelse (ÖU), månadsorieniering ochspecialorientering, 1 likhei med övriga försvarsgrenschefer medverkar flygvapenchefenvid sammanställning av olika handböcker. Deuppgifter som hade legat på försvarsstabens signaltjänsiavddning och kryploavdelningfördes över lill den nyinrättade försvarsväsendets radioanstalt,sedermera försvarels radioanstalt. Försvaretsradioanstalt är en självständig myndighet inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Chef för anstalten är en generaldirektör. Radioanstalten haringen verksslyrdse. Radioanstaltenhar till uppgifl alt utöva underrättelseverksamhet riktad mol telesändningar.Man skall därvid utföra signalspaning och bearbeta inhämtat underräitelsemaierialsamt följa ulvecklingen inom områden som är eller förutses bli av betydelse försignalspaningen eller bearbetningen. Vidare skall anstalten utveckla dentekniska materiel och de metoder som behövs för anstaltens verksamhet.Radioanstalten skall också biträda vid undervisning och utbildning av personali de avseenden som berörs av anstaltens verksamhet samt ge råd åt myndigheteri frågor som faller inom anstaltens verksamhetsområde. Överbefälhavarenmeddelar fortlöpande anvisningar för den närmare inriktningen av verksamheten.1 frågor av särskild betydelse för utrikesde-parlemenlei ellerrikspolisstyrelsen samråder han med kabinettssekreteraren resp.rikspolischefen. Överbefälhavarenbestämmer också vilka myndigheter inom försvarsmak-len som skall delges resultatetav radioanstaltens underrättelseverksamhet. Resultat av särskild betydelse förutrikesdepartementet eller skall delgeskabinettssekreteraren resp, rikspolischefen och får'delges annan myndighet baraom dessa befattningshavare medger del. Enligtinstruktionen för skall utrikesministern ochförsvarsministern hållas underrättade om underrättelseverksamhetens inriktningoch arbetets bedrivande i stort. Radioanstaltenär organiserad på en produktionsavdelning, som består av ett kansli och treproduktionsenheter, samt en administrativ enhet, en teknisk enhet, enutbildningsenhet och ett planeringssekretariat. ulförs en omfattande teknisk bearbeining av detinhämtade underrätielsematerialet. Huvuddelen av materialet delges för- Prop.1975/76:189 22 svarssiabensunderrättelseavdelning som gör en fortsatt bearbetning av materialet ochställer samman del med övriga underrättelser. Radioanstaltensanslagsframställningar inges genom överbefälhavaren. Anstalten skall därvidfölja överbefälhavarens direktiv med allmänna riktlinjer föranslagsframställningarna. Om anstalten skulle finna sig förhindrad alt följadirektiven, därför att de strider mot föreskrifter som regeringen har utfärdatför verksamheien, skall delta anmälas lill överbefälhavaren. Vidförsvarsstabens tillkomst inrättades inom staben en särskild underrättelseavdelningsom var gemensam för krigsmakten. tillkom den s, k, G-sektione n vid avdelningen. Den hade till uppgift att inhämta underrättelser, G-sektionenbröts ut ur underrättelseavdelningen och ombildades till en byrå somunderställdes chefen för sektion 2, Fortsättningsvis benämndes byrån försvarsstabensC-by rå. Dess uppgifl var att på inofficiell väg inhämta underrättelser om militära,ekonomiska och politiska förhållanden utomlands. Man var främst inriktad på attuppdaga eventuella anfallsplaner från mot vårt land. Efterkrigsslutet omorganiserades C-byrån och kallades i fortsättningen T - k o n t or e t. Huvuduppgiften var fortfarande att inhämta underrättelser inomnärområdet. I viss utsträckning förekom dock att underrättelser inhämtadesfrån mera avlägsna platser, T-kontoret hade också lill uppgift att biträda medatt inhämta tekniska underrättelser, bl, a, i samband med materielfynd o, d. 1sådana och andra silulationer förekom även kontakter med utländskaunderrättelseorganisationer. Vidden dåvarande inrikesavdelningen i försvarsstaben (numera försvarsstabenssäkerhetsavdelning) inrättades en enhet med uppgift att i ochvissa andra länder inhämta och bearbeta säkerhetsunderrättelser, dvs,underrättelser om säkerhelshotande verksamhet. För att sekretessen kring verksamheienskulle kunna behållas, hölls delar av personalen skilda fråninrikesavdelningen, både lokalmässigt och i personalförteckningar. Under år1961 skildes denna enhet helt från inrikesavdelningen och flck en självständigställning, 1mitten av 1960-talel utfördes inom försvarsstaben på uppdrag av dåvarandechefen för försvarsdepartementet en undersökning om T-kontorel och den enhetsom inhämtade säkerheisunderrällelser borde slås samman. Undersökningenutmynnade i ett förslag all de båda enheterna skulle sammanslås. Förslagtill ny organisation avgavs i prop, 1965:66. 1 denna uttalade dåvarandedepartementschefen att förslagel lill gemensam organisation för särskildpersonalkontroll och underrättelseverksamhet borde i huvudsak biträdas.Verksamheten skulle enligl min företrädare organiseras i form av Prop.1975/76:189 23 enbyrå med benämning och indelning enligt Kungl, Maj:is bestämmande. Propositioneninnehöll förslag om vissa tjänster för byrån. Den nya organisationen kalladesIB och underställdes chefen för försvarsstaben. Ombenämningen IB:s rätta innebörd har rått olika uppfattningar.