prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Det svenska bidraget till den ordinariebudgeten har dock beräknats till ca 4,8 milj. franska francs, ca 4,6 milj. kr. Enligt rådet uppskattar mam härefter en12-procentig årlig ökning som realistisk. Fömtom den ordinarie budgetentillkommer utgifter för byggnadslån resp. bidrag till vilkakostnader beräknas tUl 0,45 milj. franska francs ca 415 000 kr.Anslaget bör höjas med . JaghemstäUer att regeringen föreslår att till föj- budgetåret1975/76 anvisa ett förslagsanslag av . Övriga internationella org.inisationer m. m. 1973/74Utgift 26 673 1974/75Anslag 55 000 1975/76Förslag 65 000 Underdetta anslag beräknas bidrag till bl. Permanenta skiljedora-stolensinternationella byrå i , det internationella mänskliga rättigheterna i (FondationRené Cassin) och Haagakademien för internationell rätt. Vidare utgårersättning för vissa kostnader för det s.k. COST-saraarbetet (europeiskt tekniskt-vetenskapligt samarbete).Anslaget bör höjas raed . Jag heraställer att regeringen föreslårriksdagen att tUl Övriga internationellaorganisationer m. m. för budgetåret1975/76 anvisa ett förslagsanslag av . 1975:1 Bilaga 5 13 Den internationella ekonomiskasituationen har förändrats drastiskt . De storaprishöjningarna på olja gav ökad fart åt en redan kraftig internationellinflation. Priserna på viktiga livsmedel som vete och ris började stiga snabbtredan år 1972, och även andra råvaror och industrivaror som behöverimportera blev betydligt dyrare.Prishöjningarna innebar också att bytesförhållandena raeUan grupper avländer försköts påtagligt. För nästan alla icke oljeproducerande u-länderinnebär den ekonomiska krisen ett hot inte bara mot deras långsiktigautveckling utan också mot deras möjligheter att täcka de omedelbara behoven avlivsnödvändiga varor. Det är de fattigaste och inora dessa defattigaste människorna sora drabbas hårdast. De oljeexporterande u-ländemasbytesbalansöverskott beräknas ha uppgått tUl ca . De icke oljeproducerande sora gmpp beräknas å andra sidanha fått en försämring av sin bytesbalans med 15 mUjarder dollar ochberäknas få en ytterligare försämring med . De fattigau-länderna saknar möjlighet att själva finansiera dessa underskott. konstaterar i sin senasteårsrapport att "utan en betydande insats från det internationella samfundetkan 800 milj. människor runtora i världen knappast vänta sig att derasekonoraiska situation alls skall förbättras under resten av dettaårtionde". Kravetpå en ny ekonomisk världsordning Den draraatiskt försämrade situationenför flertalet har understrukit deras beroende av den internationellaekonomin. har oljeproducerande och andra råvarurika stärktsin ställning och därmed sina möjligheter att påverka utvecklingen avrelationerna mellan rika och fattiga länder. Dessa skilda utvecklingstendenserför olika grupper av har samverkat och gett ny skärpa åt u-landsgruppens gemensarama krav på ekonomisktsjälvbestämmande och ett större inflytande i internationella ekonomiskafrågor. Dessa krav samraanfattades i FN:s särskUda generalförsamling våren 1974i form av en deklaration om en ny internationell ekonoraisk ordning och etthandlingsprograra för hur denna ordning skall komma till stånd. Deklarationen ochhandlingsprogrammet speglar u-ländemas gemensamma syn på hur samarbetet mellan världens stater börutforraas. Gmndläggande skall således vara staternas suveränitet ochjäraställdhet, alla folks rätt till självbestämmande samt varje stats fullarätt att förfoga över sina naturresurser och självständigt styra allaekonomiska Prop.1975:1 Bilaga 5 14 aktiviteter.U-ländernas strävan att frigöra sig från utländsk dominans belyses ihandlingsprogrammets uttalanden om rätten att nationalisera utländsk egendomoch om kontroll av de multinationella företagens verksamhet. Deklarationenbetonar vidare att ingen stat får utsättas för ekonomiska, politiska eller andra påtryckningar som syftar tiU atthindra utövandet av den nationeUa suveräniteten. krav på ett större inflytandeöver beslutsprocessen inom de internationella organisationerna konkretiserasbl. a. i förhållande till världsbanksgruppen där röstföirdelningen baseras påinsatt kapital och där endast har ca 1/3 av den totala röststyrkan.Man begär att FN:s roll i det internationella ekonomiska samarbetetskall stärkas. Deklarationen och handlingsprogrammetantogs av utan omröstning. De omfattande reservationersom framför allt de stora i-länderna saratidigt gjorde pekar dock på desvårigheter som koramer att uppstå när principerna skall omsättas i handling.För svensk del betraktas den extrageneralförsamlingens beslut sora ett frarasteg i strävandena att skapastörre järaställdhet raellan världens stater. Vissa av handlingsprogrammetsavsnitt har dock inte helt kunnat godta. Detta gäller exempelvistanken på att skapa ett fast samband mellan exportpriser ochpriserna på deras import från i-länderna. Som uttryck för en strävan mot enrättvisare och mer demokratisk världsordning stöder emellertid aktivtden extra generalförsamlingens beslut. Handlingsprogram.raet iimefaitar ettsärskUt program för bistånd till de av den ekonomiska krisen hårdast drabbadeu-Iänderna. Detta program har emellertid endast erhållit ett begränsatstöd från de stora i-länderna. Dessas motstånd har framför allt gällt beslutetatt upp rätta en särskUd fond som skulle bistå de av den ekonomiska krisenhårdast drabbade under resten av 1970-talet. Flera i-länder har ävengjort motstånd mot strävandena att stärka FN:s roll sora centralt organ förinternationellt utvecklingssaraarbete. I stäUet märks en strävan att förläggaden internationella debatten om uppföljning av besluten vid den extrageneralförsamlingen till organisationer över vUka de stora västliga i-ländernahar större kontroll än vad som är fallet i de centrala FN-organen. Beslutsprocesseninom dessa FN-organ innebär i princip att varje land har samma möjlighet att påverkaverksamheten. Det inflytande detta ger när det gäller utformaing ochinriktning av FN-biståndet har varit ett viktigt motiv för att lämna en stordel av det svenska biståndet genom raultilaterala kanaler. Det finns därföranledning till oro när utvecklingen synesgå mot att und.andra FN:s centrala organ viktiga uppgifter ochkoncentrera debatt och beslut till institutioner där de stora Prop.1975:1 Bilaga 5 15 söker motverkadenna utveckling mot minskat internationellt inflytande för de många små ochmedelstora staterna. En ny kommitté förutvecklingsfrågor raed ett mycket brett arbetsfält har skapats i anslutningtill och . Kommitténs sammansättningöverensstämmer med , där de industrialiseradeländerna i kraft av sina kapitalinsatser i banken har majoritet. Även omformella omröstningar inte avses förekomma inom komraittén torde fåen relativt tillbakaskjuten plats jämfört med vad som gäller i de centralaFN-organen. Inför världslivsmedelskonferensen i framlades flera andraförslag om att upprätta institutioner som bl. a. skulle diskutera livsmedelsförsörjningpå där deltagarkretsen skulle vara begränsad och där de storalivsmedelsexporterande länderna skulle få en påtaglig övervikt. I stort settavvisades dessa förslag av konferensen, men de kan åter komma att aktualiserasunder den fortsatta debatten. har i vissafall ställt sig bakom förslag om sådana nya institutioner, t. ex. i fråga omden nämnda kommittén för utvecklingsfrågor. Detta skall sannolikt inte ses somett tecken på att de inte står fast vid sin grundläggande kritik avmaktstrukturen inom världsekonomin och av beslutsreglerna inom de internationellafinansiella organisationerna. Förklaringen torde i stället vara att deupplever den akuta bristen på resurser som så allvarlig att de är beredda attpröva alla vägar för att öka biståndsflödet. F. n. finns emellertid inget soratyder på att de länder sora aktivt arbetat på att upprätta nya institutionerraed begränsad deltagarkrets är beredda att medverka till att öka biståndettill . FN:s program för de hårdast drabbade Det särskildabiståndsprogrammet för de som har drabbats hårdast av den ekonomiskakrisen består av två delar. För att tiUgodose de omedelbara biståndsbehovenåtminstone fram tUl mitten av genomförs en s. k.katastrofaktion. Generalförsamlingen fattade vidare principbeslut om attupprätta en särskild fond för bistånd på . Inom FN har utarbetats enpreliminär lista över 32 som bedöms vara de som drabbats hårdast avdeu ekonomiska krisen. Till följd av försämringen av bytesförhållandet beräknas dessa länders ' Afrika:Centralafrikanska Republiken, Dahomey, , , ,, , , , , , , , ,, , , , , . och : Arabrepubliken ,, , , , ,, Sri Länka. : EI , , och . 1975:1 Bilaga 5 16 hjälpbehovöka med ca . Insatser inom ramen förkatasti-ofaktionen kan göras antingen genom direkta bidrag till dessaländer eller i form av multilaterala bidrag bl. a. tUl ett för ändamåletinrättat FN-konto. har utfästelser tiU aktionen gjorts till ett beloppav drygi. 12 mUjarder kr. Merparten har kommit från de oljeexporterandeu-länderna och till stor del bestått av krediter på varierande villkor. Fråni-länder har 2,5 mUjarder kr. Ytterligare bidrag harställts i utsikt. Större delen av bidragen lämnas bilateralt och övervarierande perioder. Bidrag till det särskUda FN-kontot till ett samraanlagtbelopp på . har hittUlslämnats av , , , , , och Venezuelasamt EG. var det första land som gav ett positivt svar på FN:sgeneralsekreterares vädjan om bidrag till katastrofaktionen. harSverige totalt bidragit med ca 235 milj. kr. Ungefär en fjärdedel har lämnatssom raultilaterala bidrag. Mer långsiktiga insatser för att bistå dekrisdrabbade skulle enligt den extra generalförsamlingens beslut skegenom den särskilda fonden. Det visade sig emellertid att de storabidragsgivarna bland i-länderna inte avsåglämna bidrag tUl fonden. De länder som ursprungligen hade ställt sigbakom beslutet om att upprätta fonden bl. a. vissa oljeexporterande länder hade förutsatt att verksaraheten skulle få en multilateral förankring genom attflertalet industriländer, i första hand de största, skulle lämna betydandebidrag. När denna fömtsättning inte visade sig föreligga var inget land berettatt lämna en fast utfästelse trots intensiva förhandlingar inom en särskildkonmiitté under . Jag hiar tidigare klargjort att Sverigeär berett att lämna bidrag till fonden så snart en saralande lösning haruppnåtts. Det förefaller nu osannolikt att fonden koraraer till stånd som enbetydande kanal för multilateralt bistånd. Den kraftiga ökning av de svenskabiståndsanslagen som jag kommer att föreslå får därför i första handöverföras till genom existerande kanaler. Några av förslagen om demultilaterala bidragen får ses mot denna bakgrund. Även den omständigheten attflera av de svenska programländerna drabbats hårt av höjda olje- ochlivsmedelspriser har naturiigen påverkat förslagen om biståndets fördeliiing. Isammanhanget kan nämnas att av de föreslagna biståndsanslagen för budgetåret1975/76 beräknas över hälften komma de mest drabbade u-ländema tUl del, bUateralteller genom existerande raultilaterala organ. Av det länderinriktade direktabiståndet kommer att gå tUl mycket fattiga . Flertalet däravhör tUl de länder som har drabbats hårt av de internationella prisökningarna. 1975:1 Bilaga 5 17 Det samlade offentliga biståndet frånmedlemraarna i () uppgick till 43 miljarderkr. Räknat som andel av DAC-ländemas samlade produktion innebär detta att biståndetminskade från till . Det finns ingenanledning att vänta sig att denna utveckling skall vändas inom den närmasteframtiden. Flera i-länder har minskat sina utfästelser om bistånd eller utlovarendast oförändrad volym. Detta uppvägs inte av att några av de andragivarländerna , , och ökar biståndsflödeti snabb takt. Flera av de oljeexporterande ländema förefaller dock vara bereddaatt göra betydande biståndsinsatser. beräknas denna ländergmpp haläranat utfästelser ora offentligt bistånd på totalt ca . Iranoch svarade ensararaa för ungefär tre fjärdedelar av dessautfästelser. av de oljeexporterande ländernasbiståndsutfästelser avsåg sora tUlhör de hårdast drabbade.Biståndsflödet från oljeländerna torde komma att fortsätta att öka under denärmaste åren. För flertalet av dessa länder innebär detta att biståndet räknatsom andel av BNP komraer att ligga klart över det intemationeUa 0,7 %-raålet. Om DAC-länderna skulle lämna ettoffentligt bistånd som motsvarar av bruttonationalprodukten skullebiståndsflödet från dessa länder komma i närheten av 130 miljarder kr.Detta skulle innebära att nästan helt korapenserades för deberäknade kortsiktiga effekterna av denekonomiska krisen. Det är eraellertid orealistiskt att hysaförhoppningar ora en biståndsvolym av derma omfattning. Endast ,och bland DAC-länderna kan väntas nå 0,7 %-målet ienlighet raed rekommendationen i . kanendast ett fåtal ytterligare DAC-länder väntas nå målet. har sedanflera år tillbaka ökat biståndsanslagen snabbare än något aimat jämförbartland. Den anslagsökning som föreslås /76 torde även i absoluta tal bli större än för någotannat DAC-land. Den ekonomiska krisen har återverkat påfördelningen av resurserna inom de fattiga ländema. I flertalet av dessa snabba inflationen drabbat de fattigaste folkgrapperaa hårdast. De redantidigare stora inkomstklyftorna tenderar att öka. Makten hos de gmpper somvill bevara en orättfärdig samhällsordning befästs ytterligare. 2 1975.1 saml. Prop.1975:1 Bilaga 5 18 undersenare år uppmärksammats i den internationella diskussionen om utvecklingssamarbetet och länderfördelningen avbiståndet. beslutaide sålunda i januariår 1974 att länder som vidtar strukturella reformier tdl förmån för defattigaste folkgrupperna bör ges visst företräde till organisationensresurser. Världsbankschefen slog fast i sitt tal vid bankens senaste årsmöteatt egna insatser är avgörande för ora situationen för defattigaste folkgrupperna skall kunna förbättras: "Framsteg blir raöjligaendast om dessa länder själva är villiga att aktivt satsa på program för landsbygdsutvecklingensom siktar på att skapa nya inkomster och syssel-sättningstUlfällen för defattigaste grupperna". Jag pekade i förra åretsstatsverksproposition på att internationella organisationerhar inskränkt eller inställt sin kreditgivning till länder som genomförtstrukturreformer tUl förmån för befolkningens flertal. Sådana länder borde istället ha särskUt företräde vid fördelningen av det multUaterala biståndet. Deutv.alanden och ställningstaganden som gjorts från de stora multUateralabiståndsorganen måste ses som ett tecken på att principen om att u-ländernasegna insatser avgör om biståndet effektivt når de breda folkgrupperna alltmera godtas även internationellt. Från svensk sida bör vi fortsätta verka föratt detta synsätt också kommer till uttryck i organisationernas praktiskabiståndsverksamhet. Världenslivsmedelssituation är kritisk. Produktionen av livsmedel har inte kunnat hålla jämnasteg med efterfrågan. Detta har medfört höga spannmålspriser och en mycket låginternationell lagernivå. Prisstegringar och knapphet på handelsgödsel harsamtidigt undergrävt möjligheter att vidmakthålla och öka sinjordbruksproduktion. I ett skede då följaktligen behovet avinternationell livsmedelshjälp är större än någonsin har den totala volymenbistånd i denna form sjunkit. Detta har orsakats dels av minskadebiståndsanslag, dels av kraftigt höjda priser på livsmedel. Sedan början av år1973 har livsmedelshjälpen volymmässigt minskat till hälften av genomsnittetunder . Det är mot denna bakgrund somvärldslivsmedelskonferensen skall ses. Under konferensen slogs fast att entillfredsställande livsmedelsförsörjning på kan uppnås endastgenora en ökning av egenlivsmedelsproduktion. Denna måste tiUgodose de stora massornas behov avföda och förbättrad näringsstandard som grupper 1975:1 Bilaga 5 19 sora inte engagerats i utvecklingsarbetet får sysselsättning.Åtgärderna för att ökalivsraedelsproduktionen fömtsätter således långtgående ekonoraiska och socialareformer för en utveckling av landsbygden. Under överskådligtid komraer emellertid många att vara beroende av orafattande livsraedelsbiståndför att kunna upprätthålla en någorlunda tillfredsställande livsraedelsförsörjning. På konferensen krävde raotbakgrund av de kraftigt höjda livsmedelspriserna att länder som harspannmålsöverskott i ökad utsträckning skall göra volymraässiga i stäUet förvärderaässiga utfästelser ora livsraedelsbistånd. För att ge raottagarländemabättre raöjligheter att använda sig av livsraedelsbiståndet i sinutvecklingsplanering borde givarländerna vidare göra flerårigabiståndsutfästelser på detta område. framförde därutöver önskemålora upprättande av en särskild intemationeU katastrof reserv på 500 000 tonspannmål. Konferensenrekommenderade en intemationeU samordning av den nationella lagringspolitiken i syfte att nå fram till entillfredsställande global livsraedelsberedskap. Uppbyggnaden av nationellaspannmålslager är avsedd att ge en relativsäkerhet mot normala minskningar av tillgången på spannmål. Dessa lagerär emellertid inte framför allt inte i avsedda att täcka desärskUda behov som kan uppstå genom naturkatastrofer eller missväxt avoförutsebar omfattning i ett enskilt land.För att täcka behoven i sådana situationer rekommenderades därföri-länderna att i görlig mån avsätta en viss del av sina nationella lager för användning i internationellakatastrofsituationer. Konferensen fattade principbeslut om attupprätta en fond för jordbruksutveckling i u-ländema. Fondens resurser skallutnyttjas för finansiering av insatser somgenomförs av , de regionala utvecklingsbankerna och UNDP.De närmare riktlinjerna för fondens verksamhetsamt frågan om bidragsutfästelser kommer att behandlas vid möten under ledningav FN:s generalsekreterare. Konferensen beslöt vidare att ettvärldslivsmedelsråd skall upprättas. Detta råd, som skall tUl-sättas avFN:s generalförsamUng och avge rapporter via FN:s ekonomiska och sociala råd, skall bidra till en bättre samordning av medlemsstaternasoch de internationella organisationernas politik när det gäller livsmedelsproduktion, bistånd, lagring samt handelmed livsmedelsprodukter. hörde tillde få i-länder som under världslivsmedelskonferensen tillmötesgick u-ländernaskrav på att i ökad utsträckning göra både fleråriga och volymraässiga utfästelser omlivsmedelsbistånd. Vidare kan konstaterasatt av i-länderna endast och var beredda att under konferensen utfästa bidrag tilluppbyggandet av en internationell spannmålsreserv för katastrofändaraål. De svenska utfästelserna på 1975:1 Bilaga 5 20 dettaområde under konferensen bör infrias genom att ett livsmedelslager läggs uppför internationella katastrofaktioner. Jag återkommer härtill under anslaget C1. Bidrag till internationella biståndsprogram. Genom betydandebidrag tUl bl. Internationella utvecklingsfonden () och stöder en rad långsiktiga insatser för jordbruks- ochlandsbygdsutveckling i . Ettväxande stöd läran.is även till jordbruksforskning vid internationellaforskningsinstitut i . Av det direktasvenska utvecklingsbiståndet utnyttjas i enlighet med mottagarländernas prioriteringar enbetydande andel för landsbygdsutveckling.Detta bistånd koncentreras ibland till geografiskt begränsade områdenoch lämnas då inom ramen för integrerade projekt såsom CADU i ellerliknande verksamhet i , och . Andra gånger avser stödetlandsomfattande program som ingår i mottagarlandets totala ansträngning föratt åstadkomma landsbygdsutveckling. Totalt kan iinemot av debiståndsresurser sora kanaliserar multilateralt och bilateralt beräknasutnyttjas för landsbygdsutveckling i . Direkt svensktlivsraedelsbistånd i form av vete har under /74 lämnats tillBangladesh, , och tiU de s. k. Sahelländernai. Under innevarande budgetår har hittUls 180mUj. anvisats för upphandling och frakt av vete för dylikakatastrofinsatser. Därutöver har svenska livsmedel, främst vete, kommit att bliett viktigt inslag i det varubistånd som ställs till förfogande inom ramen fördet normala utvecklingssamarbetet. Det sammanlagda värdet av det svenskalivsmedelsbiståndet för /74 var ca 115 milj. kr. Häri inräknasbåde det bistånd som lämnas direkt till mottagarländerna och det bistånd somkanaliseras genom multilaterala organ. Motsvarande belopp för underinnevarande budgetår beslutat livsmedelsbistånd är ca 245 mUj. Under /74 fattades beslutom katastrofbistånd och extraordinära biståndsinsatser tiU ett samraanlagtbelopp av 180,4 milj. kr. Kostnaderna för motsvarande insatser som hittillsbeslutats under /75 uppgår tUl ca 140 milj. kr. TUl detta beloppkommer åtgärder som föranleds av beslut (UU 1974: 17, rskr 1974:383) om katastrofinsatser för 100 milj. kr, i form av vete eller andra insatsersom mottagarländerna prioriterar för att kunna förbättra sinlivsmedelsförsörjning. * Dessa länder ärGambia, , , , , och . Prop.1975:1 Bilaga 5 21 Katastrofinsatser undertiden (milj. 1973/74 1974/75 Bidrag till FN:s särskilda konto för hårdast Bistånd till de av torka drabbade områdena (vete 3,5 milj. kr.. 1 milj. kr.. Etiopiska näringsinstitutets program 1 milj. kr., jordbruks utvecklingsprogrammet EPID:s katastrofprogram 7.5 milj. Bidrag till FN: s och enskilda organisationershjälp- program (vete 6 milj. Bistånd förlivsmedelsimport (vete 18 milj. Bistånd m.ed anledning avtorka (vete) 7,0 Bistånd för livsmedelsimport 2,0 Bistånd med anledning av översvämning och livsmedelsbrist (vete 38 milj. kr., importstöd 5 milj. kr., bidrag genom enskilda orga nisationer 4 milj. Bidrag till luftbro organiserad av UNHCR 3,0 Bistånd med anledning avöversvämning (vete 10 milj. kr.. Röda Korset 1 milj. Importstöd (vete 24 milj. 25,0 '24,0 Bistånd för livsmedels- ochkonstgödselimport 17,0 Bidrag till (2 milj. ), UNHCR (2 milj.kr. Röda Korset (1 milj. ), flyktinghjälp iSydvietnam via Frikyrkan Hjälper (1,5 milj. ' Beräknat belopp. 1975:1 Bilaga 5 22 1973/74 1974/75 Bidrag till Röda Korset för Internationella Röda program för krigsdrabbade 1,0 Bidrag till Röda Korset för Internationella Röda program för krigsdrabbade 0,5 Stöd till offer för statskuppen i genom enskilda organisationer och UNHCR samt i form av stipendier 7,5 Bidrag genom Röda Korset och .Pingstmissionen med anledning av översvämning 0,3 För /76 föreslår SIDA upptill 200 mUj. De senaste årens utveckling, inteminst den aktuella försörjningssituationen i många av de fattiga ,motiverar att det på biståndsanslagen finnsen reserv av denna storleksordning för icke förutsedda biståndsinsatser.Ett belopp på 110 milj. kr. har beräknats för nya biståndsfonder sora nudiskuteras inora FN. För den händelse dessa medel inte tas i anspråk för någonav dessa fonder bör de vid behov kunna utnyttjas för katastrofändamål. I linje med uttalande (UU1974: 17, rskr 1974: 383) kommer en del av de medel somi står till förfogandeför katastrofbistånd att användas för upphandling av vete. Det finns särskildanledning räkna med ett fortsatt behov av katastrofinsatser för bl. a.Indokina, och de torkdrabbade länderna i . Medel kan ocksåbehövas för fortsatta humanitära hjälpinsatser för offren för utvecklingen iChUe. Liksom under de närmast föregåendebudgetåren bör katastrofreserven få utnyttjas med stor flexibilitet. Den börsåledes inte vara förbehållen åtgärder för att lindra akut nöd orsakad avkrigshändelser eller naturkatastrofer, utan bör också kunna utnyttjas soraextra bistånd till länder raed vilkaSverige har uts-ecklingssamarbete när dessa länders försörjning ochutveckling hotas av ofömtsedda händelser. har aktivtengagerat sig för att öka FN-or-ganens katastrofberedskap. harfrämst två frågor uppmärksammats. Det gäller för det första FN-systemets rollbeträffande internationell beredskap i fråga om livsraedelsförsörjning. Prop.1975:1 Bilaga 5 23 centralfråga på världslivsraedelskonferensen. För det andra har verkat förett starkare FN-engageraang när det gäller katastrof-förebyggande åtgärder.Sådana åtgärder bör ses som en naturiig del av den långsiktiga utvecklingsplaneringen i alla de länder som ligger ika-tastrofhotade områden. Det är särskilt angeläget att FN:skatastrofkontor (UNDRO) får resurser att hjälpa enskilda att skapa enberedskap för katastrofsituationer.