prop · FZ03166 · 1975-12-31 00:00:00 — Somstyrelsens beslut gäller, om bolagsordningen ej föreskriver särskildröstmajoritet, den mening för vilken vid sammanträde mer än hälften av denärvarande röstar eUer vid lika röstetal den mening som biträdes avordföranden. Är styrelsen icke fulltalig, skall de som röstar för beslutetdock utgöra mer än en tredjedel av styrelseledamöter, om ej annatföreskrives i bolagsordningen. Handlingsom enligt deima lag skall undertecknas av styrelsen skall underskrivas avminst hälften av styrelseledamöter Dennalag träder i kraft . 1975/76:166 12 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , Propositionmed förslag till lag om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska föreningar, m. m. Enligtbeslut av statsmakterna (prop. 1972: 116, NU 1972: 62, rskr 1972: 340)inleddes den 1 aprU 1973 en försöksverksamhet som syftar tiU att delsförbättra samarbetet och informationsutbytet mellan samhället och företagen,dels bereda de anställda insyn och inflytande i företagen. Till grund fördenna försöksverksamhet ligger i huvudsak tre olika lagar, nämligen lagen(1972: 826) om uppgiftsskyldighet i vissa planeringsfrågor(uppgiftsskyldighetslagen), lagen (1972: 827) om offentliga styrelseledamöter ivissa aktiebolag och stiftelser (lagen om offentlig styrelserepresentation)samt lagen (1972: 829) om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska föreningar (lagen om anställdas styrelserepresentation). Denämnda lagarna gäller till utgången av . Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallades en delegation (I1973: 01) med uppgift att leda och utvärdera försöksverksamheten enligtuppgiftsskyldighetslagen. Delegationen har avlämnat rapporten (Ds 11975: 5)Företag samhälle. Vidrapporten har fogats förslag tUI lag om uppgiftsskyldighet i planeringsfrågoroch förslag till lag om ändring i lagen (1937: 249) om in- *Rapporten har avgetts av kanslirådet , ordförande, byråchefenSven , departementssekreteraren , riksdagsledamoten , kanslirådet , avdelningschefen ochdepartementssekreteraren . 1975/76:166 13 skränkningari rätten att utbekomma allmänna handlingar. Lagförslagen bör fogas tillregermgsprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Efter remiss har yttrandenöver rapporten avgetts av justitiekanslern (), ,datainspektionen, statens vägverk, statskontoret, (), , , nämnden församhällsinformation, , kommerskollegium, statens pris-och kartellnämnd, överstyrelsen för ekonomiskt försvar,, , statens planverk, statensindustriverk, länsstyrelsema i , , , ,, , och , , , ,och efter hörande av länens länsarbetsnämnderoch företagareföreningar, datasamordningskommittén (Fi 1971:03), ,, , , , , , ,, , , , , och kommuner,, , och länslandsting, . ,, i (LO), CentralorganisationenSACO/SR, . Tjänstemärmens centralorganisation (TCO), () gemensamt med och , , hantverks-och industriorganisation (SHIO), , samt Svensk indu-, striförening. Flera remissinstanser harbifogat yttranden från under-instanser. Detta gäller t. ex. kommerskollegiumsom hört landets handelskamrar i ärendet, länsstyrelserna som hört åtskilligakommuner och organisationer inom länet samt LO som hört , och . Dessutom har yttranden inkommit från Norrtäljekommun och i . Verksamhetenmed offentiig styrelserepresentation har utvärderats av en särskild arbetsgmppmed företrädare för justitie-, arbetsmarknads-, industri- ochkommundepartementen. Arbetsgmppen har avgett promemorian (Ds 11975: 6)Styrelserepresenlation för samhället. Vidpromemorian har fogats förslag tUl lag om styrelserepresentation för samhälleti aktiebolag, ekonomiska förenmgar och stiftelser. Förslaget bör fogas tillregeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 2. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av kommerskollegium, patent- ochregistreringsverket, , statens industriverk, ordförandeni dispensnänmden för arbetstagarrepresenta-tion, länsstyrelsema i ,, , , , , ,, , , och ,utredningen (Fi 1970: 69) om företagens mformationsplikt,sysselsättningsutrednmgen (A 1975:02), decentraliseringsutredningen (Kn 1975:01), , , , 1975/76:166 14 ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , och kommuner. , , , Centralorganisationen /SR, TCO,SAF, , , , , , (), KFsamt Kooperationens förhandlingsorganisation (KFO). Fleraremissinstanser har bifogat yttranden från underinstanser. Detta gäller t. ex.kommerskollegium som hört landets handelskamrar i ärendet, länsstyrelsema somhört åtskilliga kommuner och organisationer mom länet, LO som hört , och . SAF och industriförbundet har tillsammans medSveriges grossistförbund avgett ett gemensamt yttrande. Kungl.Maj:t gav statens industriverk i uppdrag att utvärderaförsöksverksamheten med styrelserepresentation för de anstäUda i aktiebolag ochekonomiska föreningar. avlämnade i febmari 1975 rapporten (SINDPM 1975:1) Styrelserepresentation föi anställda lägesrapport från enutvärdering. avlämnade industriverket sin slutiiga utredning(SIND 1975: 4) Styrelserepresentation för anstäUda erfarenheter frånförsöksperioden. Utredningsarbetethar genomförts med biträde av en rådgivande referensgmpp med företrädare förbl. a. arbetsmarknadens partsorganisationer. Efter remiss har yttrandenöver statens industriverks slutliga utredning avgetts av arbetsdomstolensordförande, arbetarskyddsstyrelsen, ordföranden i dispensnämnden förarbetstagarrepresentation, , patent- ochregistreringsverket, Statsföretagens förhandlingsorganisation (SFO), . ,, LO, Centralorganisationen /SR, TCO,SAF, , ,A-pressens samorganisation. Kooperationens förhandlingsorganisation (KFO),LRF, SHIO, . , aUmännyttiga bostadsföretag() och kooperativa och allmännyttiga bostadsföretagsförhandlingsorganisation (KAB). Dessutom har virkesmät-ningsrådet kommit in medyttrande. SAFoch har avgett gemensamt yttrande. I detta harFamiljeföretagens förening, , , och Svenska företagares riksförbundinstämt. KF har instämt i det yttrande som har avgetts av . LO har bifogat yttrande från . , Fastighetsanställdas förbund.Svenska gmvindustriarbetareför-bundet, Svenska kommunalarbetareförbundet.Svenska lantarbetareför- 1975/76:166 15 har i skrivelseden (rskr 1975/76:114) som sin mening gett regeringen tUlkänna vad lagutskottet anfört i betänkande (LU 1975/76:4) med anledning avprop. 1975:103 med förslag tUl ny aktiebolagslag, m. m. beträffande användandeav främmande språk i styrelsearbetet. 2 Lagstiftning om uppgiftsskyldighet m. m. 2.1Lagen om uppgiftsskyldighet i vissa planeringsfrågor Försöksverksamhetenmed ett organiserat informationsutbyte mellan vissa företag och samhällsorganenligt statsmaktemas beslut är reglerad av uppgiftsskyldighetslagen. Enligt1 § är näringsidkare skyldig att efter anmodan av myndighet som regeringenbestämmer lämna uppgift om den väntade ekonomiska utvecklingen av verksamhetenoch om förändringar i produktionen, sysselsättningen eUer driften. Uppgiftemafår infordras och skall lämnas tUl . DeskaU avse arbetsstäUe inom länet och förhållanden . I2 § finns bestämmelser som avser att i näringsidkarens intresse begränsaspridningen av lämnade uppgifter. EnUgt paragrafens första stycke fårlänsstyrelsen lämna inkommen uppgift till SCB och styrelsen i den aktueUakommunen samt till annan statlig eller myndighet för vars verksamhetuppgiften är av väsentlig betydelse. I andra stycket finns en bestämmelse avinnebörd att vid vidarebefordran av en uppgift det alltid skall göras enavvägning mellan behovet av uppgiften och näringsidkarens intresse av attuppgiften inte lämnas tiU en vidare krets än vad som är absolut nödvändigt. Bestämmelsema i 2 § gällersekretess mellan myndigheter. Detta sekretesskydd kompletteras av enbestämmelse i 8 § om tystnadsplikt för den som på gmnd av uppgiftsskyldighetslagenfått kännedom om näringsidkares affärs- och driftförhållanden och av énbestämmelse om handlingssekretess i 20 a § lagen (1937: 249) om inskränkningari rätten att utbekomma allmänna handlingar, vanligen kaUad sekretesslagen (seavsnittet 2.2). Ilagen föreskrivs (3 §) också att minst en gång skaU lämnauppgift tUl näringsidkare, som är uppgiftsskyldig enligt 1 § eUer som vidarbetsställe inom länet sysselsätter fler än 50 arbetstagare, om sådan statligverksamhet och planering inom länet som kan vara av betydelse förnäringsidkaren. Samma gäller för kommun i fråga om verksamhet ochplanering. Prop.1975/76:166 16 Fullgörinte näringsidkaren uppgiftsskyldigheten,' får vid vite kallahonom till överläggning (4 §). Även annars får vid vite kallanäringsidkare tUl överläggning om frågor av väsentlig betydelse för länet (5§). Kommunstyrelse hår motsvarande rätt till överläggning beträffandearbetsställe i kommunen. Företrädare för de anställda vid berört arbetsställeskall i dessa fall ges tillfälle att närvara vid överläggningen, om intesärskUda skäl föranleder annat. 2.2Lagen om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar(sekretesslagen) Inomden statiiga och kommunala förvaltningen gäller den s. k. offentlighetsprincipen,som innebär att i princip vem som helst har rätt att få ta del av handling sominkommit tUl eller upprättats hos myndighet. Endast med uttryckligt stöd avsekretesslagen kan denna rätt inskränkas. I samband med tiUkomsten avuppgiftsskyldighetslagen infördes i sekretesslagen en ny paragraf, 20 a §, somgör det möjligt att hemlighålla handlingar med uppgifter som infordrats enligtuppgiftsskyldighetslagen och vars offentiiggörande kan skada näringsidkaren.Skyddet gäller oberoende av hos vilken myndighet handlingen finns. Utlämnandekan ske om näringsidkaren samtycker till detta. Annars är sekretesstiden tjugoår. Sekretesslagen tar endastsikte på sekretesskyddet gentemot allmänheten och reglerar inte förhållandetmyndigheter emellan. Generella regler om sekretess mellan myndigheter saknas f.n. Det kan nämnas att offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén ibetänkandet (SOU 1975: 22) Lag om allmänna handlingar har föreslagit att i enny sekre-. tesslag även utlämnande av handlingar myndigheter emellan skall regleras.Förslaget, som har remissbehandlats, övervägs f. n. inom . 1972: 116 bör informationssystemet bestå av följande komponenter: information frän företagen tUlsamhället information från samhället tUlföretagen Delegationenför informationssystemet företag samhäUe har arbetat med utgångspunkt fråndenna indelning. Den följande franiställ-ningen ansluter härtUl. 1975/76:166 17 3.1Information från företagen till samhället 3.1.1 Informationsinsamlingensuppbyggnad och försöksverksamhetens omfattning Enligtriktlinjerna för uppbyggnaden av informationssystemet skall detaljeradinformation från företagen begränsas till i första hand vad som är nödvändigtför att urskilja de fall som kan tänkas ha betydelse för samhällsorganensplanering eller påkalla någon form av åtgärder från samhällets sida. I andrahand skall informationen även tjäna som underlag för sammanställning över denväntade utvecklingen i skUda avseenden för olika branscher och regioner. Uppgifterfrån företagen har inhämtats genom ett rapportsystem som består av både enkäteroch muntiiga kontakter. Genom enkäterna inhämtas uppgifter om enskildaarbetsställen beträffande dessas verksamhet och planering. Enkäter har utsäntstill stora och medelstora företag inom industrin , våren1974, och samt tiU motsvarande företag inompartihandeln . Den senare enkäten föregicks av enprovundersökning . En partihandelsenkät har även utsäntsunder . SCB har på delegationens uppdrag verkställt maskinellabearbetningar av svaren från varje enkätomgång. Dessa tabellredovisningär haröversänts till länsstyrelser och andra myndigheter. Delegationenhar inför varje omgång utarbetat anvisningar och instruktioner för länsstyrelsernashantering av enkätmaterialet och för uppföljningen av enkätsvaren. Delegationenhar arrangerat konferenser och utbildningsdagar medberörda länsstyrelsetjänstemän. Delegationen har informerat andra myndigheter,främst kommuner, länsarbetsnämnder och företagareföreningar, skriftligt ellervid särskilda överläggningar. Information om systemet har vidare lämnats tUlberörda organisationer. En utvärdering av försöksverksamheten har skett genomfortlöpande kontakter med länsstyrelserna och genom rapportering från dem eftervarje enkätomgång, genom enkäter och andra förfrågningar tUl länsarbetsnämnder,företagareföreningar och kommuner samt vid kontakter med företag,näringslivsorganisationer och organ som , statensindustriverk, SCB m. fl. 5.7.2 Samhällsorganensplanering och informationsbehov Delegationenframhåller att begreppet samhällsplanering är mycket vidsträckt och attinformationsbehoven för planeringen som en följd därav är mycket mångsidiga ochsinsemellan olikartade. Delegationens behandling av detta område inskränks tillsamhällsorganens övergripande planering på medellång sikt och till deinformationsbehov som därvid uppstår. 2 1975/76. Prop.1975/76:166 18 Delegationenredovisar i rapporten en genomgång av planeringen på central, regional ochlokal nivå. Kraven på en mer utbyggd planering finns på alla nivåer. På centralnivå fordrar den ekonomiska politiken och näringspolitiken ett omfattandeunderlag i form av data, prognoser och planer. Kraven sammanhänger bl. a. medutbyggnaden av de centrala samordningsuppgifterna som finns på olika områden,exempelvis inom industripolitiken, regionalpolitiken, sysselsättningspolitiken,på transportområdet och inom andra sektorer. När det gäller industrinaktualiseras från olika håll behovet av branschutredningar. I vissa fall pågåren uppbyggnad av särskilda branschvisa informationssystem. avser vidare att fr. o. m. redovisa en årlig översikt överutvecklingen inom industrin historiskt och . Samhällsplaneringenpå regional nivå bedrivs av statliga och landstingskommunala organ. Enplanering av såväl sektoriellt som sektors-övergripande slag bedrivs även avvissa kommunalförbund och liknande interkommunala organ. Landstingensplaneringsuppgifter avser i första hand sjukvården. De statiiga länsnämndernasplanering behandlar utvecklingen inom respektive nämnds kompetensområde.Länsstyrelsen bedriver s. k. sektorieU planering, t. ex. inom natur- ochmiljövårdens område. viktigaste planeringsuppgifter äremellertid av regionalt övergripande slag och gäller såväl fysisk somregionalpolitisk planering. Pålokal nivå har kommunerna ansvaret för den fysiska planeringen samt förplanering och genomförande av bostadsproduktionen. Planeringen av kommunalservice påverkas i hög grad av bebyggelseutvecklingen och sker till stor delsom sektorieU planering för kommunens olika verksamhetsområden. Samordningenav den sektoriella planeringen sker under kommunstyrelsens ledning i denkommunalekonomiska långtidsplaneringen, vad gäller ekonomiska frågor, samt iöversiktliga markanvändningsplaner. Arbete pågår för att skapa en modell församordning mellan verksamhets-, fysisk, ekonomisk, bostadsförsörjnings- ochtrafikförsörjningsplanering m. m. Närdet gäller informationsbehoven konstaterar delegationen att informationssystemetföretag samhälle är avsett att täcka endast en del av samhällets behov avuppgifter från företagen. Sysselsättningsuppgifternaär, anför delegationen, särskilt viktiga i den planering som bedrivs avsamhällsorgan på olika nivåer. För de regionala och lokala organen är detangeläget att få aktuell information om nuvarande situation och förväntadutveckling vid de befintliga arbetsställena samt om möjligt även om detsysselsättaingstillskott som kan uppstå till följd av nyetableringar. I dessasammanhang är det även av stort intresse att få information omproduktionsutveckling och investeringar i anläggningar och maskiner. För att fåmöjlighet till Prop.1975/76:166 19 samrådbehöver samhällsorganen tidigt ha kännedom om större investeringar, eftersomdessa dels kan medföra krav på samhälleliga följdinvesteringar, dds kanpåverka företagens framtida sysselsättning eller produktionsinriktning. Ävenom informationssystemet i första hand är avsett för de lokala och regionalasamhällsorganens behov, kan enligt delegationen de insamlade uppgiftema mångagånger fylla ett informationsbehov vid planering på central nivå. Fömtombehovet av ett allmänt planeringsunderlag har önskemålet att kunna identifieras. k. intressanta fall spelat en central roll vid uppbyggnaden avrapportsystemet. Enkäterna skall i detta sammanhang utgöra ett radar- ochalarmsystem för att urskilja de arbetsställen som kan tänkas ha särskildbetydelse för samhällsplaneringen eller påkalla någon form av uppföljning frånsamhäUets sida. De uppgifter som inhämtas via enkäterna behöver inte varaalltför detaljerade utan kan, utöver de gmndläggande planeringsvariablernasysselsättning, produktion och investeringar, begränsas till vad som ärnödvändigt för att urskilja de intressanta fallen. För dessa fall måstekontaktvägar stå öppna för kompletterande information och för nyansering avenkätsvaren. Kontaktenmellan samhällsorganen och företagen initieras ofta genom ansökningar om stödeller tillstånd av olika slag. Samhällsorganens behov av detaljeratbeslutsunderlag tillgodoses i dessa fall genom ansökningshandlingarna och vidde överläggningar som förs. Delegationen anser emellertid att informationen omsamtliga företags samlade bedömningar beträffande nuläge och framtidsutsikterkan utgöra ett värdefullt bakgmndsmaterial vid behandlingen av inkomna ansök-,ningar. Dessutom kan rapportsystemets upgifter från det enskilda företagetutnyttjas i samhällsorganens uppsökande verksamhet. Den utformning som föreslåsför rapportsystemets enkäter täcker enligt delegationens uppfattning detinformationsbehov som behövs vid den uppsökande verksamheten. Frågevariablernahar valts med hänsyn till rapportsystemets syfte. Enkätfrågor om nuvarande ochförväntad sysselsättning, produktion och investeringsverksamhet (i byggnaderoch maskiner samt i forskning och utvecklingsarbete) har återkommit vid varjeundersökningstillfälle men med något varierad frågeteknik. Andra frågor somupprepats i samtliga enkäter gäller större förändringar i verksamheten(nyetableringar och nedläggningar), insatser för marknadsföring,kapacitetsutnyttjande och utvecklingsmöjligheter på lokaliseringsorten samt ettavsnitt om företagets information tUl de anställda om de lämnade enkätsvaren.Vid vårenkäten kompletterades frågebatteriet med en fråga om lönsamheten. Uppsättningenav frågor är inte fastställd en gång för alla utan kan 1975/76:166 20 enligtdelegationen varieras efter behov. Eventuella samordningskrav väger alltidtungt i detta sainmanhang. Rent tekniskt föreligger inga svårigheter att vidolika tillfällen komplettera blanketterna med frågor av speciellt intresse pådet lokala eller regionala planet. Även arbetsställen tillhörande en vissbransch och/eller storleksgmpp kan tillställas speciella frågor. Tillpartihandeln riktas exempelvis branschspecir fika frågor omdeltidssysselsättning och om försäljningens geografiska inriktning. Enligtdelegationens mening bör variabelinnehållet i enkäterna vid varjeundersökningstUlfälle anpassas efter de informationsbehov som finns hossamhällsorganen. Delegationen framhåller dock att det är angelägetatt bevara en viss kontinuitet i uppgiftsinsamlingen för att möjliggöratidsserieanalyser. Informationssystemetbör enligt direktiven för verksamheten dels ge en bred och översiktlig bUd avutvecklingen i branscher och regioner, dels ge en tidig information angåendeförväntade förändringar vid enskilda företag. För den första typen avinformation kan inhämtandet av uppgifter med fördel göras med hjälp avenkäter. För den andra typen av information måste enkätsystemet kompletterasmed ett utvidgat informationsutbyte i form av muntliga kontakter. Föratt de uppgifter som infordras inom rapportsystemets ram skall kunna utnyttjaseffektivt fordras att användarna har tillgång till en bred basinformationrörande företagsverksamheten. Ett minimibehov är tillgång till uppgifter omnamn, adress, branschtillhörighet samt antal sysselsatta. Delegationen anseratt SCB bör förse kommimer och länsstyrelser med aktuell basinformation om dearbetsställen som ligger inom respektive kommun och län. Enligtdepartementschefsuttalande i prop. 1972: 116 bör rapportsystemet i principomfatta bara företag med minst 50 anstäUda. Delegationen finner avgränsningenvälavvägd och anser att man även i fortsättningen bör tillämpa dennastorleksgräns. Företag med mindre än 50 anställda bedöms inte kunna tiUförasystemet särskUt mycket ny information i planeringsfrågor. Delegationen anserdock att möjlighet tUl tUlfälliga kompletteringar med mindre företag ellerhöjningar av den nedre storleksgränsen bör föreligga även . Enligtdelegationens direktiv skaU informationssystemet omfatta samtiiganäringsgrenar. Vidde tre första undersökningstillfällena ingick endast industriföretagen irapportsystemet. med den tredje undersökningsomgången prövades ochutvecklades ett enkätsystem för näringsområdet partihandel. Vid den fjärdeundersökningsomgången genomfördes ett fullskaleprov avseende partihandeln. 1975/76:166 21 Delegationenhar prövat frågan om en utvidgning av rapportsystemet. Med utgångspunkt frånbehovet av ytterligare information och på vilket sätt detta bäst kantillgodoses anser delegationen att en viss utvidgning till nya branscher ellerföretagsgrupper bör övervägas. De områden det gäller är delar av skogsbruketoch samfärdsdområ-det samt viss privat och offentlig serviceverksamhet. Beträffandeperiodiciteten för rapportsystemets enkäter har avvägningar gjorts mellan åena sidan önskemålen om tät information om förändringar och å andra sidan denbelastning detta innebär för upp-giftslämnama. Delegationen bedömer att somunderlag för den översiktliga planeringsverksamheten det i normala fall synesvara tillräckligt med en enkät . Den bör med hänsyn till bl. a.företagens plane-ringsmtiner förläggas tUl våren. Mångaparter är inblandade i den administrativa organisationen för rapportsystemet.Länsstyrelsen är uppgiftsinsamlande myndighet och detaljgranskar och utsorterarde ärenden som skall beredas vidare. SCB biträder med registemnderlag och medatt insamla uppgifter från företag som har arbetsstäUen i flera län. Dessutomsvarar SCB för stansning och bearbetning av samtliga uppgifter. Delegationenfinner atf organisationen fungerat i stort sett bra. Rapportsystemetskall tillgodose ett informationsbehov på medellång sikt. Denna har iuppgiftsskyldighetslagen fastslagits tUl högst . Delegationen har därförhaft den utgångspunkten att frågebatteriet skall byggas upp för en planperiodpå . Viddet första undersökningstillfället tUlämpades för nästan samtligafrågor en rent kvalitativ fiågeteknik. Det utmärkande för denna är altuppgiftslämnarens bedömningar om framtida förändringar efterfrågas i termer avtyp "större", "ungefär oförändrad" och "mindre". Frånanvändarhåll har emellertid önskemålen om kvantitativ frågeteknik varitstarka. Detta önskemål tillgodosågs delvis vid vår- och höst-enkäterna , dåen sådan teknik tUlämpades för variablerna produktion respektiveinvesteringar. De senare har därefter efterfrågats i absoluta tal. Fråganom produktionsutveckling fick samma kvantitativa form somsysselsättningsvariabeln haft redan från första undersökningstillfället. Dettainnebär att företagen skall ange den förväntade utvecklingen inom givna,relativt breda procentintervall. Delegationenanser att frågetekniken behöver utvecklas ytterligare för att en så högtillförlitlighet som möjligt skall uppnås. Därvid bör bl. a. möjligheterna attvidareutveckla användningen äv kvalitativa uppgifter särskilt prövas. 1975/76:166 22 Närdet gäller redovisningen av de insamlade uppgifterna har särskildaansträngningar gjorts för att materialet skaU bli så lätthanterligt sommöjligt för användarna. Genom vissa bearbetningar och begränsningar idistributionen av data bedömer delegationen att det nuvarande systemet förredovisningen fungerar relativt tUlfredsställande. 3.1.5 Kvalitetenpå insamlade uppgifter Delegationenbedömer att tillförlitiigheten i rapportsystemet är god och jämförbar med den iandra liknande undersökningar vad gäller uppgifter summerade för helaindustrin.