prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Budgetåret1976/77 utgör det sista budgetåret som omfattas av försvarsbeslut. Dennu gällande planeringsramen för det militära försvaret och för civilförsvaretbygger på den ram som fastställdes försvarsbeslut. I budgetförslagetför 1976/77 ingår betydande förbättringar av förmånerna för värnpliktiga ochcivilförsvarspliktiga. Vidare föreslås alt staten tar över kostnaderna förskyddsmmsbyggandet i nya flerfamiljshus som erhåller preliminära bostadslånefler . Inom utgiftsgmppen kommunikationer ochenergiförsörjning föreslås stora anslagsökningar till bl. a. vägväsendet ochstatens järnvägar. Vägväsendet får ytterligare ca 200 milj. kr. Ramen för SJ:s investeringar föreslås öka till 515 milj. kr.Härutöver tillförs SJ ylterligare drygt 140 milj. kr. under innevarandebudgetår för all kunna tidigarelägga angelägna investeringar. somrationaliseringar och investeringar successivt förbättrar affärsbanenätelskonkurrenskraft gentemot andra transportalternativ visar det Irafiksvaga näteten fortsatt trafikminskning och kostnadsökning. Som en följd härav ökarersättningen till SJ för det olönsamma nätet med 55 milj. kr. till 600 milj.kr. genomför f. n. stora investeringar, framför allt arbetenapå den nya flygplatsen i , vilka beräknas uppgå tUl drygt 125milj. för /77. nya utrikeslerminal, dimensioneradför 4,5 milj. passagerare , beräknas bli färdigställd . Totalautgiften beräknas lill drygt 400 milj. kr., varav staten svarar för tvåtredjedelar. Arets budgetförslag innebär på energiområdet ettfullföljande av de riktlinjer för energiförsörjningen som antog våren1975. Riktlinjerna innebar bl. a. atl man skulle allvarligt pröva att dämpaökningen av energiförbrukningen till i genomsnitt under åren19731985. Över 400 milj. kr. anslås till energibesparande åtgär- 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 41 derinom främst bostadsbeståndet och industrin. Till forskning och utveckling påenergiområdet, bl. a. nya energikäUor, anvisas 120 milj. kr. Påproduklionssidan redovisas åtgärder för alt förstärka elproduktions-systemet.Anslaget lill räknas upp med ca 240 milj. kr. a. anvisas för vissa avslutande arbeten med aggregaten 3 och 4 i Ringhalskraftstation. Inom ramen för investeringsprogrammet har medel beräknats företl Iredje aggregat vid Forsmarks kärnkraflstation. Arbetsmarknad och lokaliseringspolitik. Utöver de redantidigare redovisade insatserna för trygghet på arbetsmarknaden och förbättradarbetsmiljö kan nämnas all de arbelsmarknadspolitiska insatserna för dehandikappade ökar med 266 milj. kr. till 1 082 milj. kr. för budgetåret1976/77. Av anslagsökningen går 166 milj. kr. lill arkivarbelen, 50 milj. kr.tUl halvskyddad sysselsättning och 20 milj. kr. tUl utbildning avsvårplacerade. En höjning av driftbidragen och en utökad ram föranordningsbidrag ökar medelsbehovet för skyddad sysselsättning med 35 milj. kr.Driflbidragen till arbetsträning höjs frän . per 1 200arbetstimmar. I fråga om bidrag och lån till motorfordon för handikappadeföreslås bl. a. höjt bidrag och höjda inkomstgränser. TUl gruppen hör även invandrarfrågor. tillförs ytterligare personalresurser. åtaganden i frågaom omhändertagande av flyktingar föreslås utökade. Stöd till barnfamiljer. Till denna gmpp hör bl. a.anslaget till del allmänna barnbidraget, vilket /77 beräknasuppgå tUl ca . Barnbidraget höjdes till . per barn och år. Till följd härav och genom de reformer som nämndestidigare avseende höjda bidrag till en kraftig utbyggnad av barnomsorgen ochutbyggnad av föräldraförsäkringen ökar anslagen under denna ändamålsgrupp med710 milj. kr. Regeringen kommer att senare i proposition tillriksdagen lägga förslag rörande bostadstillägg m. m. Ändamälsgmppen bostadspolitik ökar enligl labell 9 meddrygt 400 milj. kr. till /77. Detta budgetår anslås medel föralt möta högre kosinader till följd av ändring av reglerna för beräkning avlåneunderlag i fråga om bostadslån för nybyggnad av småhus. Regeländringeninnebär att låneunderlaget för småhus i nybyggnadsfall kommer att överensstämmamed pantvärdel. Effekten blir att räntebidrag kan ulgå för hela det upplånadekapital som belöper på pantvärdet. Härigenom sänks kapitalkostnaderna förnybyggda statligt belånade småhus. Sänkningen blir störst för småhus somupplåts med hyres- eller bostadsrätt. För dessa hus sänks nämligenräntekostnaderna för det kapital som belöper på skillnaden mellan pantvärde ochlåneunderlag från drygt 9 i nuvarande ränteläge till . 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 42 heternaatt upplåta småhus med hyres- och bostadsrätt förbättras härigenom. Den nyaordningen medför vidare att lånehanteringen och reglerna om fördjupning avbostadslån förenklas. Anslaget till lånefonden för kommunala markförvärv höjsmed 25 milj. kr. lill 175 milj. kr. I övrigt kan nämnas all reglema förbosättningslån ändras. Inom anslagsgruppen skattebidrag till kommunerna ökaranslagsbehovet för skatteutjämningsbidragen med 70 milj. kr. tUl nästabudgetår och uppgår därmed tUl 2 870 milj. kr. De största bidragen utgår tillGotland och kommunerna i de fyra nordligaste länen och de lägsta bidragen tillstorstadslänen. För landet som helhet utgår i skatteutjämningsbidrag324 kr. per invånare motsvarande en utdebitering av . SkattebortfaUsbidragen, som utgår för alt kompenserakommunerna för det inkomstbortfall som uppstod till följd av skallereform, uppgår för nästa budgetårtill 950 milj. kr. Dessa bidrag minskar efter hand som den förloradeskallekraften återvinns. Minskningen till nästa budgetår uppgår till 150 milj.kr. Under nästa budgetår kommer över slatsbudgeten attbetalas ut kompensation till kommuner och landsting i anledning av 1974 årsskattereform, som medförde bortfall av skatteunderlag, främst på grund avändrade avdragsregler. Förslag härom avses bli framlagt i en särskildproposition. Utgiflerna under budgetåret för detta ändamål kan beräknas tillca 750 milj. kr. Vidare skall under /77 betalas ut 600 milj. kr.i extra bidrag till kommuner och landsting i enlighet med överenskommelsen ifebruari 1974 mellan regeringen och kommunförbunden om begränsningar avkommunalskattehöjningar . Räntor på statsskulden. Statsskulden och därmed ocksåutgifterna för räntebetalningar har ökat kraftigt (jfr tabell10). För /77 begärs ett anslag på 5 150 milj. kr., vilketinnebär en ökning med 550 milj. kr. från innevarande budgetår. Anslagshöjningensammanhänger med den ökade upplåning som följer av det /76 beräknadebudgetunderskottet. Inomanslagsgruppen rätts- och polisväsendet stiger kostnaderna för Statsskuld och utgående räntor vissa 1976 (Milj.kr.) 1960 1965 1970 1971 1972 1973 1974 1975* 1976* slutet av året 22 770 21 512 36 155 38 786 45 13651 287 62 014 73 000 84 700 underåret 790 855 1775 1985 2 065 2 280 3 145 4075 4 900 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 43 polisväsendetmed ca 510 milj. kr. Polisväsendet tillförs ca 425 nya tjänster, varav 300polistjänster. Den tekniska utrustningen förnyas och kompletteras. a.kommer 550 bilar och 100 motorcyklar alt bytas ut för en kostnad av ca 20 milj.kr. Domstolarna tUlförs 60 nya tjänster. föreslås väsentliga förstärkningar. En ny kammarrättföreslås bli inrättad i . Sammanlagt avseskammarrätterna komma att förstärkas med resurser moisvarande drygt två nyaa\del-ningar jämte en ytteriigare uppbyggnad av föredragandeorganisationen. Genomförandet av den av statsmakterna beslutadekriminal-vårdsrefomien fortsätter. Frivården tillförs ca 60 nya tjänster ochkriminalvårdsanstalterna ca 50 nya tjänster, varav ca 30 för elt nytt häkte iKristianstad. Under /77 kommer platsanlalet vid deslutna kriminalvårdsanstalterna på grund av beläggningen alt minskas med ca100 platser. Med hänsyn till behovet av platser i kommer en nylokalanslalt med 40 platser att uppföras. I och med /76uppnåddes det av fastställda riiålet om avbruttonationalprodukten tiil internationellt utvecklingssamarbete. Ökningen avdessa anslag förutses i fortsättningen ske i takt med bruttonationalproduktensutveckling, vilket innebär en långsammare ökningstakt än . /77 förutses en ökning av biståndsanslagen med262 milj. kr. tUl totalt 3 122 milj. kr. Slörre delen av ökningen avser detbilaterala utvecklingsbiståndet. Av de sammanlagda biståndsanslagen beräknas600 milj. kr. för varuleveranser från , s. k. varubistånd. TiU prisstöd för livsmedel har tagits upp etl beräknatbelopp av 2 866 milj. kr., vilket i huvudsak utgör kosinader försubventionering av priserna. Den subventionsnivå som uppnås vid utgången av år1975 bibehålls, men med en viss förskjutning lill förmån för mjölk. För mjölkinnebär således subventioneringen en prissänkningseffekt i butiksledet fr. o.m. av ca /liter: Under rubriken övrigt redovisas utgifter förflera olika ändamål, bl. a. kultur, idrott, miljövård, hälso-, sjuk- ochsocialvård, näringars främjande samt vissa allmänna förvaltningsmyndigheter. För reformer på kulturområdet har beräknats sammanlagtca 35 milj, kr. I budgetpropositionen redovisas förslag avseende bl. a. ökadebidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner, ökalslöd till kulturprogram inom föreningslivet samt medel för fortsatt omorganisationav och statens historiska museer. I särskild propositionkommer förslag, att läggas fram om reformer rörande bl. a. stöd tillkulturarbetare, statliga konstinköp och omorganisation av de statligakonstmuseerna. Slödeltill idrotten föreslås öka med 19 milj. kr. till ca 120 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 44 Stödettill ungdomsverksamheten föreslås öka med 9,7 milj. kr. till ca 80 milj. kr. På miljöområdet har den omfatlande ulbyggnaden avkommunala reningsverk fortsatt även . t. o. m.1975 beräknas totalt . ha investerats i kommunala avloppsreningsverk.TUl dessa investeringar har utgått . erhåller betydligt förstärkta resurserför kontrollen av hälso- och miljöfarliga varor. Medel anvisas bl. a. för ellproduktregister över samtliga kemiska produkter som saluförs i landet. Förslagtill ny organisation och ökade resurser för slrålskyddsinstilutet kommer altredovisas i särskild proposition. Arbetet med alt effektivisera skattekontrollen ochförsvåra skattefusk fortsäller med krafl. Statsmakterna har i detlasyfte fattat beslut bl. a. om alt laxeringsperioden förlängs saml att alladeklarationer skall granskas och föredras inför taxeringsnämnd av tjänstemänvid länsstyrelse eller lokal skattemyndighet. Skattekontrollen skärps särskiltvid rörelselaxering. Organisationsförändringarna genomförs successivt medbörjan under innevarande budgetår. För /77 innebärförändringarna bl. a. alt länsstyrelser och lokala skallemyndigheter tillförs275 tjänster. För alt snabbare och effektivare kunna ingripa motoriktiga deklarationer tillförs länsskatlerätterna och länsstyrelsernasskatteavdelningar ca 50 nya tjänster. blir länsstyrelse regional myndighetför den statliga kulturminnesvården. I samband härmed tillförs länsstyrelsernasplaneringsavdelningar 27 nya tjänster. TUl övrigt hör också delgruppen hälso-, sjuk- ochsocialvård med bl. a. anslagen liU psykiatrisk sjukvård, nykterhelsvård,ungdomsvård samt åldringsvård. Utgiftsökningen med ca 760 milj. kr. för dessaändamål är väsentligen en följd av träffade avtal om ersättningar lill sjukvårdhuvudmännenför psykiatrisk sjukvård och läkarutbildning. Regeringen kommer atl senare lägga fram förslag om enändrad organisation av . Under rubriken övrigt har även förts bl. a. utgifter somföljer av dels beräknad förbrukning av äldre reservations- ochinvesleringsanslag, dels beräknad ökning av affärsverkens m. fl. disposition avrörliga krediter. Den svenska ekonomins utveckling under 1974 och 1975skiljer sig på avgörande punkter från omvärldens. som övriga industrinationerpraktiskt taget undantagslöst drabbats av en klar nedgång i den ekonomiskatillväxten och visat en låg investeringsvilja har vi i vårt 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 45 land kunnat hålla tillväxten uppeoch inregistrerat en klar ökning i näringslivelsutbyggnad. Då de stora industrinationerna drabbats av en arbetslöshelmer omfattande än tidigare har hos oss sysselsättningenstadigt ökat och arbetslösheten varit påfallande låg. Så långt är följaktligenen återblick på det gångna året tiUfredsstäUande. Vi har emellertidinte undgått den internationella inflationens verkningar, men prisstegringen om också hög har legat på den nedre halvani den internationella prisstegringsprocessen. De genomförda av-talsrörelsemai kombination med skattesänkningar har ökat svenskafolkets disponibla inkomster i reala priser . Det är enstandardförbättring uttryckt i ökad konsumtion och sparande som överstigernågon . Historieskrivningen bör emellertid iobjektivitetens intresse kompletteras med det förhållandet att vi underde båda åren efter oljekrisen levt med stora underskott i vårabytesförhållanden med omvärlden. Från elt överskott om . år1973 har bytesbalansen därefter under åren1974 och 1975 visat underskott med drygt 4 resp. drygt 7,5 miljarder kr.Vi har i icke ringa utsträckning finansierat vår standardökning genomupplåning utomlands i en omfattning som för de båda tillikamed vad som iroUgen blir erforderligt sammanlagt kan uppskattas lillelt belopp om ca . En så kraftig utlandsupplåning innebär en nysituation för vårt land. Den har sin huvudsaktiga förklaring i atl vi medsysselsättningen som primärt politiskt mål medvetet satsat på fortsattindustriinvestering och stimulerat lageruppbyggnaden under den internationellakonjunkturnedgång vi nu upplever och tagit de ekonomiska konsekvenserna härav. Vår stora utlandsupplåning bör under dessaförhållanden och vid en förnyad extern efterfrågeökning kunna reduceras,och målsättningen måste vara att den skall elimineras. Etlåterställande av balansen i vår utrikesekonomi blirsåledes elt ofrånkomligt politiskt krav för att nationen skall uppnå denstabilitet i ekonomin som möjliggörfortsatta framsteg med bibehållande av full sysselsättning. Som avgörande inslag i ett sådanl politisktprogram framstår en förstärkning av vår industriella slagkraft ochinternationella konkurrensförmåga. Inomdet resursutrymme vi realistiskt kan räkna med för de framförliggande årenmåste således den nödvändiga investeringsexpansionen uppmärksammas.Kreditpolitiken och även finanspolitiken, den senare i dess förbindelsemed den statiiga investeringssektorn får anpassashärlUl. I kostnadsutvecklingen där lönebildningen har sin strategiskaroll får avvägningen ske med beaktande av vårt internationella konkurrensläge.Löneanspråkens samband med skattepolitikens utformning har klart dokumenteratsunder de senasie årens fackligt-politiska 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 46 diskussioneroch de politiska beslut som dessa föranlett. Dessa ställningstagandenhar utan tvivel spelat en positiv roll i strävandena alt garantera realaförbättringar för medborgarna inom ramen för en.begränsadinflationsutveckling. Förutsättningarna för en förnyad uppgörelse efter sammamönster bör prövas även under innevarande år. Ansvaret för att stabilisera kostnadsutvecklingenkan emeUertid inle enbart läggas på löntagarna och deras organisationer.Lönekostnadsul-vecklingen är i och för sig av vital betydelse för industrinskostnadsläge. ' Men om den nominella löneutvecklingen skall kunna hålläs inomde gränser, som det internationella konkurrensläget kräver, måsle löntagarnaha rimliga garantier för att utvecklingen av deras reallöner blir sådan all deerhåller sin rättmätiga andel av produktionsresultatet. betyder alt allagrupper i vårt .samhäUe, som genom sina åtgärder och sina krav påverkarprisutveckhngen, måsle ålägga sig återhåUsamhet. Det gäller producenter,företag och kapitalägare i allmänhet. Men det gäller i synnerhet de näringaroch sektorer, som på gmnd av naturliga förhållanden eller regleringar skyddasfrån utländsk konkurrens. En konsekvens av dessa samband är alt näringslivelsprispolilik och samhällets inflytande överdenna måste ingå i regeringens slabiliseringspoliliska överväganden. I samband medskattepolitiken anmäler sig också kommunernas ekonomiska problem. De uppgörelser som träffats meUan staten och kommunförbundenom begränsningar av skattehöjningarna jämte de prognoser som kan ställas för utveckUngen av det kommunalaskatteunderlaget ger oss gott hopp om att vi kan räkna med en stabil kommunalskatt under dessa båda år medbibehållen expansionstakt. De anlagandenpå vilka finansplanen och nationalräkenskaperna vilar är i fråga om budgetåret1976/77 försiktigt optimistiska. Den avstämningsom kan göras utifrån de ekonomiska data som föreligger internationellttalar klart för en ökad efterfrågan och en förbättrad allmän konjunktur. Pågrund av det förhållandevis stora outnyttjade kapacitetsutrymme som fortfarandeföreligger i de stora industriländerna bör vi reaUstiskt räkna med attuppgången sker i en lugn takt. Det kan under den närmaste tidenframöver innebära att sysselsättningspolitiken ställs inför ökade krav. Föralt möta dessa tarvas att vi håller en god och snabbt mobiliserbar beredskap.De åtgärder som vidtagits på detta område har här tidigare redovisais och ifrågan om viljan all tillämpa dem bör det poUtiskt inte råda några delademeningar. Koslnaderna härför är i rimlig grad inräknade i årets budgetförslagoch vår administrativa beredskap ligger på en hög nivå. Regeringspolitikeninnebär att vi satt människornas rätt till arbete och social trygghet inom ramen för en stabil ekonomi som främsta politiskamål. Även i den komplicerade situation som nationen står inför 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 47 närdet gäller alt återställa balansen i våra belalningsförhållanden med omvärldenhar vi valt alt arbeta oss igenom svårigheterna och den vägen nåtillfredsslällande resultat. Alt bekämpa inflation och underskott ibytesbalansen med den pålvungna nedgång i efterfrågan som arbetslöshet ochekonomisk slagnation innebär är icke förenligt med det ansvar som faller på depolitiskt ansvariga i regering och riksdag. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 48 1 Utnyttjande av finansfullmakten, m. m. Regeringen har avriksdagen bemyndigats att för /76, om arbetsmarknadsläget kräverdet, besluta om utgifler intill ett sammanlagt belopp av 1000 milj. kr. (prop.1975: 1 bU. 1, FiU 1975: 1, rskr 1975: 30). Som jag förutskickade i prop.1975/76: 65 bör en redovisning nu lämnas av hur fullmakten utnyttjats. Fullmakten harutnyttjats , nämligen dels , dels tidigaredenna dag. Genom beslut den16 utnyttjades fullmakten för följande ändamål. På föredragning: nybyggnadav polishus i (48 milj. ), (jfr prop. 1975/76: 25 bil. 1, JuU1975/76: 19, rskr 1975/ 76: 125); på försvarsdepartementets föredragning:anskaffningar av anläggningar avseende arméförband, marinförband ochflygvapenförband (. ), (jfr prop. 1975/76:25 bU. 2, FÖU 1975/76:14,rskr 1975/76: 94), reparations- och underhållskostnader m. m. under försvarets fastighelsfond, kasernbyggnaders delfond(. ); på föredragnmg: höjt bidrag lillanordnande av förskolor och fritidshem(200 milj. ), (jfr prop. 1975/76: 25 bil. 3, SoU 1975/76: 23, rskr1975/76: 96); på föredragning: reparations- och underhållskostnader m. m. under statens allmänna fastighetsfond,sjukhusets delfond (3 milj. ), (jfr prop. 1975/76: 25 bU. 12, FiU 1975/76: 14, rskr 1975/76: 93); på handelsdepartementetsföredragning: uppförande av förråd för fältledningsmateriel (. ),(jfr prop. 1975/76: 25 bil. 8, FöU 1975/76: 15, rskr 1975/76: 95); påarbetsmarknadsdepartementets föredragning: beredskapsarbeten(330 milj. ), höjt statsbidrag tillkommunala beredskapsarbeten (20 milj. ), personalutbildning ikombination med ersättare inom denkommunala sektorn (15 milj. ), ökad ram för projekteringsbidrag (10 milj. samttidigareläggning av statliga industribeställningar (210 milj. ),arbelsmiljöinsalser inom statliga affärsverk m. m. ), (jfr prop.1975/76: 25 bU. 9, InU 1975/76: 23, rskr 1975/76: 118). Genom här redovisade beslut disponerade regeringenförskottsvis sammanlagt . av den nämnda fullmakten om 1miljard kr. har sedermera med anledning av förslag i prop. 1975/76:25 för angivna ändamål anvisat anslag avsammanlagt . Genom beslutdenna dag har fullmakten utnyttjats för att förskottera utgifter för beredskapsarbeten (300 milj. samt för tidigareläggningav statliga byggen och vägprojekt (260,8 milj. Av fullmakten är nusålunda odisponerat ett belopp av (1000 000 000-869 890 000 + 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 49 865 740 000-560 800 000=) . Bland tidigareläggnings-objekl kannämnas polishus i och , Kronobageriet i samtmusikstudio för . får disponera ytterligare 167,1milj. Som framgår av redovisningen i det följande tidigareläggs genom beslutdenna dag också arbeten vid affärsverken för sammanlagt 35,8 milj. kr. Regeringen har vidare med slöd av riksdagensbeslut avseende en marginal av utöver investeringsramarna föraffärsverken för alt möjliggöra en avkonjunklurmässiga eller andra skäl påkallad ökning av medelsanvändningen(prop. 1975: 1 bU. 8, : 2, rskr 1975: 54 samt prop. 1975: 30 bU. 1 s.525, NU 1975: 30, rskr 1975: 202) beslutat vidta följandesysselsättningsfrämjande åtgärder. På kommunikationsdepartementels föredragning:tidigareläggning av vissa byggnader vid (1 milj. ),tidigareläggning av vissa byggnads- ochanläggningsarbeten vid statens jämvägar (5,9 milj. ), tidigareläggningav uppförande av en sandsilo vid (310 000 kn); påindustridepartementets föredragning: lidigareläggnmg av distribulionsanläggningar och vissa investeringsobjekt vid (. Genom beslut denna dag tidigareläggs med stöd avsamma bemyndiganden arbeten vidluftfartsverket (7,5 milj. ), (1,4 milj. ), statensjärnvägar (20 milj. samt (6,9 milj. Vidare har regeringen, med stöd av skilda avriksdagen lämnade bemyndiganden, beslutat vidta åtgärder i konjunkturslimulerandesyfte enligt följande. Påfinansdepartementels föredragning: dispens för energiskall (250 milj. ), (prop. 1975: 92, SkU 1975: 30, rskr1975: 204); på föredragning: utnyttjandeav vakanta platser vid AMU-center för ungdomar (prop. 1975: 45, InU1975: 14, rskr 1975:17), höjning av utbildningsbidrag (20 milj. ), (prop.1975: 45, InU 1975: 14, rskr 1975: 17), föriängt lagerslöd för sågverken (25milj. ), (prop. 1975: 1 bU. 1, FiU 1975: 1, rskr 1975: 30), ytterligare 50arbetsförmedltngsaspiranter vid arbetsmarknadsverket (1,8 milj. ), (prop.1975: 1 bU. 13, InU 1975: 3, rskr 1975: 52), förskott på lagerslöd (200 mUj.kr. ), (prop. 1975: 1 bU. 1, FiU 1975: 1, rskr 1975: 30); på bostadsdepartementetsföredragning: vidgad ram för beslut omuppruslningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler (10 milj. ), (prop.1975: 1 bU. 14, CU 1975: 7, rskr 1975: 61). En redovisningav de ytterligare beslut regeringen kan komma att fatta i konjunkturslimulerandesyfle med stöd av finansfullmakten och andra liknande fullmakter avses blilämnad i den reviderade finansplanen 1976. Regeringen disponerar innevarandebudgetår en finansfullmakt om 4 1975/76. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 50 1 000 milj. kr. Jag förordar attregeringen nu av utverkar en finansfullmakt även för budgetåret1976/77. Den nuvarande finansfuU-' maklen får användas för att förskottsvisfinansiera statliga och kommunala investeringar. Fullmakten bör liksomtidigare få användas för finansiering avtidigareläggning, utvidgning eller påskyndande av statliga investeringarsom normalt finansieras med anslag på drift- eller kapitalbudgeten samt förutgifter för beredskapsarbeten och för bidrag till kommunala projekt förinvestering och sysselsättning. Bidragsprocenten bör få fastställas avregeringen med hänsyn till ändamålet, dock oförändrat högst tiU . Erfarenheten frånhösten 1975 har visat att värdefull tid förlorats genom att fullmakten inte kananvändas för bidrag till näringslivet och bostadssektorn. Regeringen varsåledes tvingad att avvakta beslut om anslag på tilläggsbudget innanmedel kunde ställas till förfogande för energibesparande åtgärder inomindustrin och bostadsbeståndet. Jag föreslår därför att fullmakten även bör fåanvändas för att utvidga existerandebidragsgivning tUl näringslivet och bostadssektorn. Med hänsyn tUlangelägenheten att i vissa siluationer få en snabb stimulanseffekt börbidragssalsema av regeringen kunna tillfälligt förhöjas med högst hälften.