prop · FY03104 · 1975-12-31 00:00:00 — Arkiveringstidenför material i vanUg läsbar form, med undantag av årsbok, får begränsas tiU tvåår, om materialet under betryggande former blivit mikrofilmat eller kopierat pålUcvärdigt sätt. Kopiorna ordnas så alt sökta uppgifter lätt kan återfinnas ochläsas. De bevaras som återstår av den i första stycket angivnatiden. Skyldighet att somräkenskapsmaterial bevara material som avses i 22 § 2. upphör, om registrerade uppgiflerpå betryggande sätt föres över till vanlig läsbar form eller form enligt 22 §1. Konungeneller den som Konungen bestämmer äger meddela anvisningar angående tiUämpningenav bestämmelserna i denna paragraf. 25 §Om ansvar för åsidosättande av bokföringsskyldighet enligt denna lag finns bestämmelser i (1962: 700) och skattebrottslagen (1971: 69), Dennalag träder i kraft den 197 . (1929: 117) upphör då attgälla. Hänvisning i lag eller författning till lagrum, som ersatts genom beslämmelsei den nya bokföringslagen, skall i stället gälla den bestämmelsen. Den som ärbokföringsskyldig enligt den upphävda lagen får för räkenskapsår som börjatlöpa före den nya lagens ikraftträdande fullgöra sin skyldighel i enlighet medden äldre lagen. Den som ej varitbokföringsskyldig enligt den upphävda lagen behöver icke göra upp balansräkningenligt 12 § andra stycket nya lagen när bokföringsskyldighet inträder enligtsamma lag. För den som driverjordbruksrörelse inträder bokföringsskyldighet enligt denna lag tidigast frånoch med det räkenskapsår som utgår närmast före det år då inkomst avjordbruksfastighet skall beskattas efter bokföringsmässiga grander. Om övergångtill sådan beskattning finns bestämmelser i lagen (1972: 742) om ikraftttädandeav lagen (1972: 741) om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370). Bilaga2 De remitterade förslagen 1 Förslag till Bokföringslag 1 §Näringsidkare är bokföringsskyldig enligt denna lag. Detsamma gäller aktiebolag, handelsbolag och ekonomisk förening, även om bola get eller föreningen ej utövar näringsverksamhet, EnskUdperson som driver jordbrak eUer skogsbruk är ej på gnmd därav bokföringsskyldigenligt denna lag. Hyr enskild person ut byggnad eller del av byggnad föreUggerbokföringsplUct på grund därav endast om verksamheten är att anse som hotell-eller pensionatrörelse eller omfattar mer än två lägenheter som regelmässigtuthyres och ej utgör del av egen bostad. Staten,kommun, landstingskommun, kommunalförbund, församling och kyrklig samfäUighetär ej bokföringsskyldiga enligt denna lag, 2 §Bokföringsskyldigheten skall fullgöras på sätt som överensstämmer med god redovisningssed. 1. till upplysning om rörelsens förlopp kronologisktoch systematiskt löpande bokföra uppkomna affärshändelser samt i samband härmedtillse att verifikationer finns till alla bokföringsposter, 2. till upplysning om rörelsens ekonomiska resultatoch ställning vid räkenskapsårets utgång upprätta årsbokslut, 3. arkivera verifikationer, bokföringsböcker och annaträkenskapsmaterial. 3 §Har i lag meddelats bestämmelse som avviker från denna lag, gäl ler den bestämmelsen liksom även i anslutning tUl denna meddelade verkställighetsföreskrifter. Särskildabestämmelser finns om skyldighet att sörja för underlag för deklarations- ochuppgiftsskyldighet och för kontroU därav. 4 §I bokföringen skall som affärshändelser löpande noteras alla för ändringar i förmögenhetens sloriek och sammansättning såsom in- och utbetalningar samt uppkomna fordringar och skulder. Som affärshän delse räknas också den bokföringsskyldiges tillskott till och uttag ur verksamheten av pengar, varor eller annat. Inför bokslut skall bok föringen härutöver tillföras fordrings- och skuldposter som behövs för att bestämma de intäkter och kostnader som rätteligen hör tUl räken skapsåret. 5 §Bokföringen skall för varje affärshändelse grundas på handling som härrör från affärshändelsen eller särskilt upprättas med uppgifler om denna (verifikation). Har den bokföringsskyldige tagit emot hand ling om affärshändelsen, skall denna handling användas som verifika tion. Om det är påkallat med hänsyn tUl arten av mollagen handling, får bokföringen i stället grundas på särskilt upprättad hänvisningsveri fikation. Verifikationskall på varaktigt sätt innehålla uppgifter om när den upprättats, när affärshändelseninträffat, vad denna avser, viUcet belopp den gäller, vilken motpart den berörsamt, i förekommande fall, vilka handlingar som legat till grand föraffärshändelsen och var originalhandling förvaras. För likartadeaffärshändelser får gemensam verifikation användas, om den innehåller ellerhänvisar till uppgifter enligt andra stycket i fråga om de affärshändelser somverifikationen omfatiar. Gemensam verifikation får även användas förinbetalningarna vid kontant försäljning av varor och tjänster, omförsäljningen sker under sådana förhållanden att enskUd verifikation meduppgifter enligt andra stycket ej kan upprättas utan svårighet. I sådant fallfår gemensam verifikation utgöras av kontrollremsa från kassaapparat,kassarapport eller annan handling som anger summan av erhållna betalningar. Verifikationemaskall på varaktigt sätt vara försedda med verifikationsnummer eller andra identifieringsleckenoch i övrigt erforderUga uppgifter så att sambandet mellan verifikation och bokfördpost ulan svårighet kan fastställas. Verifikationema skall både före och eflerbokföring förvaras ordnade på betryggande och överskådligt sätt. Sker rättelsei verifikation, skall anges när rättelsen skett och vem som företagit den. 6 §Bokföringen skall ske på varaktigt sätt i ett ordnat och betryggande system av böcker, kort, lösblad eller andra hjälpmedel. Vad som bokförts får ej utplånas eller göras oläsUgt. Vidrättelse av felförd post skall anges när rättelsen skett och vem som företagit den.Sker rättelse genom särskild rättelsepost, skaU verifikation om rättelsenupprättas. skall genom anteckning på den tidigare verifikationeneller på annat sätt säkerstäUas att man vid granskning av den tidigarebokförda poslen utan svårighet kan få kännedom om rättelsen. 7 §Orii det behövs för alt ge överblick över tillämpat bokföringssystem, skall beskrivning upprättas över bokföringens organisalion och uppbygg nad, över använda hjälpmedel och deras funktion saml över bokföringens konton och deras användning (kontoplan). Användesautomatisk dalabehandling i bokföringssystemet, skall beskrivning enligtförsta stycket kompletteras med systemdokumentation och behandlingshistorik iden mån det behövs för alt man utan svårighet i efterhand skaU kunna följa ochkontrollera de enskilda posternas behandling och företagna bearbetningar inomsystemet. Allbeskrivning och dokumentation som avses i första och andra styckena ärräkenskapsmaterial. 8 §Affärshändelserna skall bokföras i kronologisk ordning post för post efter verifikalionsnummer eller andra identifieringslecken som åsatts verifikationerna (grundbokföring). Verifikationer, som avser Ukartade affärshändelser,får bokföras i sammandrag i en post, om det utan svårighet kan klarläggas viUcaaffärshändelser som ingår i sådan post. Kontantain- och utbetalningar skall bokföras senast påföljande arbetsdag(kassabokföring). Övriga affärshändelser skall bokföras så snart del kan ske. Ifråga om fordringar och skulder gäller att de skall bokföras så snarl det kanske sedan faktura eller annan handling, som tillkännager anspråk på vederlag,utfärdats eller mottagils eller sådan handling bort föreligga enligt godaffärssed. 9 §Affärshändelserna skall bokföras i systematisk ordning så alt bok föringen gör det möjligt att överbUcka verksamhetens gång och dess resultat och ställning (huvudbokföring). Huvudbokföringen kan vara för enad med grundbokföringen. Kontonöver tillgångar och skulder, vilka i huvudbokföringen föres i sammandrag, skallytterligare specificeras i sidoordnad redovisning i den mån det behövs för attge tillfredsställande överbUck och kontroll. Huvudbokföringenskall hållas aktuell samt avstämmas mot grundbokföringen efter vad som medhänsyn till rörelsens förhållanden överensstämmer med god redovisningssed. 10 §Verifikationer, bokföringsböcker och annat räkenskapsmaterial kan utgöras av 1, materiali vanlig läsbar form, 2, film eller annat material med registreringar imikroskrift som kan läsas med förstoringshjälpmedel, 3, hålkort, hålremsa, magnetband eller annat materialmed registreringar som genom omedelbar utskrift kan tagas fram i form somavses i 1 eller 2, Material som avses iförsta stycket 3 får ej användas för sammanfattningar av huvudbokföringeneller för både verifikationer och gmndbokföring. Materialsom avses i första stycket 2 och 3 får användas endast efter tillstånd avlänsstyrelsen. Sådant tillstånd får meddelas, om det kan anses säkerstäUt atlregistreringarna är varaktiga, att registrerade uppgifler är lält åtkomligasamt att materialet bevaras på betryggande sätt. 11 §För varje räkenskapsår skall den löpande bokföringen avslutas genom alt årsbokslut upprättas. Detta består av resultaträkning och balansräkning. Till dessa handlingar kan bUagor upprättas. Årsbokslutetskall upprättas och föras in i bunden bok (årsbok) så snart det kan ske ochsenast efter räkenskapsårets utgång. Bilaga lill årsbokslutetbehöver dock ej föras in i årsboken. Årsbokslutet och därtill hörande bilagorskall upprättas i vanlig läsbar form och avfattas på svenska. Årsbokslutetskall skrivas under av den bokföringsskyldige med angivande av dagen förunderskriften. Är flera delägare obegränsat ansvariga för rörelsensförbindelser, underskrives bokslutet av dem alla. Närbokföringsskyldighet inträder eller när granden för sådan skyldighet ändras,skall balansräkning också utan dröjsmål upprättas och föras in i årsbok. Om särskUdaskäl föreligger, får för visst fall tillåta, att bilaga tillårsbokslutet upprättas i form som avses i 10 § första stycket 2. 12 § Räkenskapsåret skaU omfatta tolv månader.Kalenderåret skall vara räkenskapsår. I rörelse, som påbörjats före ikraftträdandet av denna lag, får dock annat räkenskapsår än kalenderår (brutet räkenskapsår) tillämpas. Brutet räkenskapsår skaU omfatta tiden den 1 , den 1 juliden eller den 1 septemberden . Inträder bokföringsskyldighet eller läggs räkenskapsåretom, får räkenskapsåret avse än eller utsträckas attomfatta högst aderton månader, Avkortning av räkenskapsåret får också göras ombokföringsskyldigheten upphör. Tillämpas brutet räkenskapsår, får omläggning avräkenskapsåret ske till kalenderår, I annat fall får omläggning avräkenskapsåret ej ske med mindre tillstånd därtill ges av . Den som är bokföringsskyldig för flera rörelser skallanvända samma räkenskapsår för dessa, om ej synnerliga skäl föranleder annat.Har en av rörelserna påbörjats efter ikraftträdandet av denna lag, kan brateträkenskapsår tUlämpas i den rörelsen, om sådant räkenskapsår förekommer iannan av rörelserna. För alt få samma räkenskapsår för flera rörelser får omläggningav räkenskapsår ske ulan hinder av vad som föreskrives i tredje stycket. Vad nusagts äger motsvarande lillämpning inom koncern, 13 § Med anläggningstillgång förslås tillgång, som äravsedd att stadig varande brukas eller innehas i rörelsen. Med omsättningstillgång förstås annan tillgång. Med en tillgångs anskaffningsvärde förstås utgiften fördess förvärv eller tillverkning och med åleranskaffningsvärde molsvarandeutgift, om anskaffning skulle ske vid räkenskapsårets utgång (balansdagen), 14 § Omsättningstillgång tages upp till högstanskaffningsvärdet. Är tillgångens verkliga värde på balansdagen lägre än anskaffningsvärdet, får tillgången dock ej tagas upp över detta verkliga värde. Såsom verkliga värdet av omsätlningstillgång anses försäljningsvärdetefter avdrag för beräknad försäljningskostnad. Om rörelsens förhållanden,tillgångens beskaffenhet eller andra omständigheter ger anledning härtill, fårverkliga värdet dock bestämmas till återanskaffningsvärdet, i förekommande faUmed avdrag för inkurans, eller till annat värde som är förenligt med godredovisningssed. Om varulager upptages till lägre värde än det i första slyckelmedgivna högsta värdet, skall skiUnaden upptagas som lagerreserv. OmsättningstiUgång får tagas upp över anskaffningsvärdet,om särskilda omständigheter föreUgger och det kan anses tillåtet enligt godredovisningssed. 15 § AnläggningstUlgång tages upp till högstanskaffningsvärdet. I an skaffningsvärdet får inräknas utgifter för värdehöjande förbättring av tillgången, vilka nedlagts under räkenskapsåret eller balanserats från tidi gare räkenskapsår. I andra fall än som avses i fjärde stycket och 16 § andra stycket får anläggningstillgång ej tagas upp till högre värde än det, vartill den är uppförd i närmast föregående balansräkning. På anläggningstillgång, som fortlöpande minskar i värde pågrund av ålder eller nyttjande eUer annan därmed jämförlig orsak, skall årligenavskrivning ske med minsl belopp som svarar mot lämplig avskrivningsplan, omej tillgången uppenbarligen redan är tillräckligt avskriven. 1 saml Nr 104 Har värdet på anläggningstiUgång varaktigt gått ned, skallnedskrivning ske med det engångsbelopp som kan anses erforderligt enligt godredovisningssed. Anläggningstillgång, som äger ett bestående värdeväsentligt överstigande det belopp vartiU den är uppförd i närmast föregåendebalansräkning, får upptagas till högst detla värde, om det belopp varmed uppskrivningsker användes till erforderlig nedskrivning av värdet på andraanläggningstillgångar och särskilda skäl föreligger för sådan utjämning. Fastegendom, som åsättes taxeringsvärde, får dock ej uppskrivas övertaxeringsvärdet. 16 § Fordran, som är osäker, tages upp tUl belopp varmed denberäk nas inflyta. Värdelös fordran får ej tagas upp som tUlgång. Fordran som är anläggningstillgång får tagas upp till sittberäknade värde, även om fordringen såsom osäker eller värdelös tagits upp lilllägre belopp eller utelämnats i närmast föregående balansräkning. 17 § Har den bokföringsskyldige övertagit rörelse motvederlag som överstiger värdet av de övertagna tillgångarna, får skillnaden tagas upp som anläggningstillgång till den del den representerar affärsvärde (good will). Denna tillgång skall avskrivas med skäligt belopp, dock minst en tiondel. Utgifter för teknisk hjälp, forsknings- och utveckUngsarbele,provdrift, marknadsundersökningar och Uknande får tagas upp som anläggningstillgång,om de är av väsentligt värde för den bokföringsskyldiges rörelse under kommandeår. Sådan tillgång skall , avskrivas med skäligt belopp, dock minst enfemtedel, om ej på gmnd av särskilda omständigheter avskrivning med en mindredel får anses överensstämma med god redovisningssed. Kapitalrabatt och direkta emissionsutgifter vid upptagandeav långfristigt lån får, om beloppen ej redovisas såsom kostnad,avskrivas enligt lämplig avskrivningsplan till dess skuldenförfaller lill betalning. 18 § Resultaträkningen skall i sammandrag redovisa samtiigaintäkter och kostnader i rörelsen under räkenskapsåret samt lämna en med hän syn lill rörelsens förhållanden tillfredsställande redovisning för hur räkenskapsårets resultat uppkommit. För resultaträkningen användes med de avvikelser sombetingas av rörelsens art och omfattning nedan intagna schema. Kompletterandeposter ges beteckningar som tydligt anger vad som ingår i posten. Annanuppställningsform får användas endast om under räkenskapsåret i medeltalmindre än tio anslällda sysselsatts i rörelsen och uppställningsformenuppfyller de krav som anges i första stycket. Övriga rörelseintäkter Rörelsens kostnader Utdelning på aktier och andelar Resultat efter finansiella intäkter och kostnader Extraordinära intäkter Extraordinära kostnader Resultat före bokslutsdisposilioner och skatt Förändringar i investeringsfonder och liknande fonder, varför sig Övriga bokslutsdispositioner, var för sig Vinster och förluster på avyttring avanläggningstillgångar samt avskrivningar och nedskrivningar på sådana tUlgångarskall fördelas på samma säll som motsvarande tillgångar i balansräkningen.Extraordinära intäkter och kostnader skall specificeras till sin art, 19 § Balansräkningen skall i sammandrag redovisa rörelsenssamtliga tillgångar och skulder samt eget kapital i rörelsen på balansdagen.Ställda panter och ansvarsförbindelser skall upptagas inom linjen. För balansräkningen användes med de avvikelser som betingasav rörelsens art och omfattning nedan intagna schema eller annan uppställningsformsom ger en likvärdig överblick över rörelsens ställning. I schemat angivna poster skall upptagas var för sig.Kompletterande poster ges beteckningar som tydligt anger vad som ingår iposten. För varje sammandragen post i balansräkningen skall i specificeradbilaga upptagas de belopp som ingår i posten, om icke postens sammansättningklart framgår av bokföringen i övrigt. 3, Aktier ochandra andelar 4, Obligationeroch andra värdepapper 7, Föratbetaldakostnader och upplupna intäkter 10, Förskott tiU leverantörer II Spärrkonto hos för investeringsfond ochliknande fonder, var för sig 17t 1975.1 saml Nr 104 1, Aktieroch andra andelar 2, Obligationer och andra värdepapper 3, Lån till delägare och denne närstående personer 4, Andra fordringar 5, Förskott till leverantörer 6, Patent och liknande rättigheter 7, Hyresrätt och Uknande rättigheter 8, Goodwill, som avses i 17 § första stycket 9, Oavskriven utgift, som avses i 17 § andra stycket 11, Maskiner,inventarier och dylikt 13, Fast egendom, som ej är maskin eller byggnad B Skulder och eget kapital 4, Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 5, Övriga kortfristiga skulder 6, Förskott från kunder 1, Avsatt tiU pensioner 2, Andra långfristiga skulder Investeringsfonder och Uknande fonder, var för sig Övriga obeskattade reserver, var för sig IV Egetkapital, med angivande av ingående belopp, insättningar eller uttag under räkenskapsåret, redovisat årsresultat samt utgående be lopp C Ställda panter m, m, Intecknmgari fast egendom, företagsinteckningar och andra in teckningar, varje slag för sig 2, Andraställda panter och därmed jämförliga säkerheter, varje slag för sig, med angivande av de belastade tillgångarnas värde enligt balansräkningen. 2, Borgensförbindelser och övriga ansvarsförbindelser 3, Pensionsåtaganden som ej upptagits bland skuldernaoch ej har täckning i pensionsstiftelses förmögenhet 20 § I resultaträkningen och balansräkningen skaUytterligare, anpas sat efler rörelsens förhållanden, lämnas uppgifter och upplysningar om 1, grundema för värdering avtillgångar och skulder med angivande av sådana ändringar i värderingsgrundernasom avsevärt påverkat årsresultatet, 2, grunderna för avskrivning av olikagrupper av anläggningstillgångar med angivande av betydelsefulla ändringar idessa grunder, 3, uppskrivning av anläggningstUlgångarsom verkställts för räkenskapsåret med angivande av uppskrivningsbeloppet ochdess användning, 4, annat förhållande av väsentligbetydelse för att bedöma rörelsens resultat och ställning. De uppgifter och upplysningar som avses i första stycketfår inlagas i noter, om tydliga hänvisningar göres vid de poster i bokslutshandlingarna,till vilka de hänför sig. 21 § Enskild näringsidkare samt varje delägare som ärobegränsat an svarig för rörelsens förbindelser skall till årsbokslutet foga samman ställning över sina privata tillgångar och skulder. Sammanställningen får utgöras av förmögenhetsbilaga till allmän självdeklaration, i före kommande fall kompletterad med hänsyn till förändringar i förmögen hetsläget som inträffat före balansdagen. Om enskild näringsidkare driver mer än en rörelse, skalluppgift om balansomslutning, årsresultat och eget kapital i varje annan rörelsetagas upp i bilaga till årsbokslutet. Samtliga rörelser får också var för sigredovisas i samma årsbok. 22 § Allt räkenskapsmaterial skall bevaras i ordnat skickhär i landel under från utgången av det kalenderår under vilkel det räkenskapsår som materialet avser avslutats. Vad nu sagts gäller också avtal och andra handlingar av särskUd betydelse för alt belysa rörelsens ekonomiska förhållanden. Skyldighet alt som räkenskapsmalerial bevara materialenligt 10 § första stycket 3 upphör, om registrerade uppgifter på betryggandesätt föres över till vanlig läsbar form eller till film eller annat material riiedregistreringar i mikroskrift som kan läsas med förstoringshjälpmedel. Om särskilda skäl föreligger, får för visstfall tillåla, all räkenskapsmaterial i vanlig läsbar form förstöres föreutgången av den i första stycket angivna tiden. Materialet skall därvid underbetryggande former mikrofilmas eller kopieras på likvärdigt sätt. Kopiornaskall ordnas så alt sökta uppgifler lält kan återfinnas och läsas samt bevarasunder den tid som återstår av den i första stycket angivna tiden. 23 § Mol länsstyrelses beslut enligt denna lag förestalan hos regeringen genom besvär. 1, Denna lag träder i kraft , Länsslyrelsenfår dock före jiämnda dag pröva ansökan om tUlstånd enligt 10 § tredje stycket,11 § fjärde stycket, 12 § tredje stycket eller 22 § tredje slyckel, såvitt avserlid efler utgången av , Genom lagen upphävs bokföringslagen (1929: 117).Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till föreskrift, somersatts genom bestämmelse i den nya lagen, tillämpas i stället den nya bestämmelsen.Vissa frågor om rättsverkan av att någon är bokföringsskyldig skall dock enligtsärskilda beslämmelser därom avgöras med ledning av den äldre lagen. Den som är bokföringsskyldig enligt den äldre lagenfår för räkenskapsår som börjat löpa före den nya lagens ikraftträdandefullgöra sin skyldighet i enlighet med den äldre lagen, Den som ej är bokföringsskyldig enligt den äldrelagen behöver icke vid ikraftträdandet av den nya lagen upprätta balansräkningenligt 11 § tredje stycket, Tillämpas räkenskapsår som avviker från 12 § förstastycket, skall det räkenskapsår som börjar löpa närmast efter lagensikraftträdande avkortas eller förlängas så att därefter följande räkenskapsårkommer att överensstämma med föreskrifterna i nämnda paragraf. Har bolag, förening eller annan sammanslutning isin bolagsordning eller sina stadgar bestämmelse om räkenskapsåret, som stridermot nya lagen, skall styrelsen utan dröjsmål vidtaga åtgärder för ändring av bestämmelsentill överensslämmelse med nya lagen. Lag om ändring i lagen (1905: 38 s. 1) om köp och byte avlös egendom Härigenom föreskrives att 4 § lagen (1905: 38 s. 1) om köpoch byte av lös egendom skall ha följande lydelse. Gällande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Köp, som är slutet mellan köpmän i och för derasrörelse, kallas i denna lag handelsköp. Med förslås i denna lag Med förslås i denna lag envar, som, enligt vad särskilt fin- envar som vidtillämpning av bok- ues stadgat, är pliktig att föra han- föringslagen (1929:117) i dess ly- ddsböcker. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1914: 45) om kommission,handelsagentur och handelsresande Härigenom föreskrives att 2 § lagen (1914: 45) omkommission, handelsagentur och handelsresande skall ha nedan angivna lydelse. GäUande lydelse Föreslagen lydelse Med försläs i denna lag Med förslås i denna lag envar, som, enligt vad särskilt fin- envar som vidtillämpning av bok- nesstadgat, är pliktig att föra han- föringslagen (1929:117) i dess ly- Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157) Härigenomföreskrives att 2 § handelsregisterlagen (1974: 157) skall ha nedan angivnalydelse. I handelsregister införes enskild näringsidkare ochhandelsbolag saml ideell förening eller stiftelse som idkar näring. Handelsbolag skall söka registrering, innan bolaget börjar sin verksamhet. Detsamma gäller enskild näringsidkare, ideell förening och stiftelse, om skyldighet att föra handelsböcker följer med verksamheten. Handelsbolag skall söka registrering, innan bolagetbörjar sin verksamhet. Detsamma gäller enskild näringsidkare, ideell föreningoch stiftelse, som vid tillämpning av bokföringslagen (1929:117) i dess lydelseden skulle ha varit bokföringsskyldig. Enkelt bolag får införas i handelsregister i den ordningsom föreskrives för handelsbolag. Vad i denna lag sägs om handelsbolag gälleräven i fråga om sålunda registrerat enkelt bolag.