prop · FZ0325 · 1975-12-31 00:00:00 — Efterfrågan väntas enligt FFV ligga på en hög nivå framöveroch en starkt ökad utläggning av tillverkningsdetaljer förutses. För att dennaefterfrågan skall kunna mötas, behöver 8 milj, kr. anvisas senast vid ingångenav . Med hänsyn till både den sysselsättningsökning och denförbättrade lönsamhet som investeringen för med sig bör den få göras. Jagberäknar alltså 8 milj. kr. för detta ändamål under innevarande budgetår. Humvidamedel bör anvisas får övervägas . För att åstadkomma en rationell reparationsverksamhetavseende flygmotorer har FFV för budgetåren 1974/75 och 1975/76 erhållit sammanlagt11,4 milj. kr. för att uppföra en ny rep>arationsverkstad och anskaffa viss utmstning.FFV framhåller nu att det behövs ytterligare Prop.1975/76: 25 77 utrustning för 6 milj. kr. för att FFV skall kunnatillmötesgå de mycket höga kraven på de reparationsmeloder som måste användas.Om detta slag av reparationsverksamhet bedrivs i optimal omfattning kommer detatt medföra besparingar för med tiotals milj. kr. perår enligt en av FFV och materielverket gjord utredning. Med hänsyn härtillberäknar jag 6 milj. kr. för ändamålet på tilläggsbudget innevarande budgetår. FFV framför önskemål även om medel för utmstningar för fillverkningav vissa civila produkter som utvecklas inom FFV, Detta gäller framför allt enprodukt, kallad ETP-bussningen, Den har redan börjat säljas och en snabb ökningav efterfrågan förutses. Vidare begär FFV att få anskaffa utrustning för attutöka sina möjligheter att kunna reparera civila helikoptrar. För att kunnagenomföra dessa investeringar begär FFV 7 milj. kr. Jag anser det viktigt att FFV får möjlighet att snabbtkomma i gång med tillverkning av ETP-bussningen. Denna tillverkning kan kommaatt bli en viktig komplettering vid en av de försvarsmaterieltillverkandeenheterna. De investeringar som behövs under innevarande budgetår uppgår till1,4 milj, kr. Jag tar nu upp detta belopp, Humvida ylterligareinvesteringsmedel bör anvisas får övervägas . För maskininvesleringarför övriga nämnda ändamål är jag inle beredd alt nu beräkna några medel. Sammanlagt beräknar jag alltså under delta anslag påtilläggsbudget I för innevarande budgetår etl medelsbehov av (8-1-6-1-1,4 =)15,4 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställer jag attregeringen föreslår atl till Byggnader och utrustning på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /76 anvisa etl investeringsanslag av . [9] 2. Finansiering av stirlingprojektet. Något anslag fördetta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för /76. 1972: 85 (s. 47), 1972: 130 (s. 59), 1973: 170 (s.49) och 1974: 170 (s. 71) har redogörelser lämnats för förenade fabriksverkens (FFV)medverkan i utvecklingen av stirlingmotorn. HittUls har FFV för budgetåren 1971/721974/75 beviljats invesleringsanslagmed sammanlagt 16,8 mifl. för finansiering av stirlingprojektet. FFV harsamtidigt för nämnda ändamål medgivils rätt alt solidariskt med (Kockum) teckna borgen för sammanlagt 44,3 milj. kr. (prop.1972:85 bil. 10, NU 1972: 35, rskr 1972: 198, prop. 1972: 130 bil. 10, NU1972:67, rskr 1972: 320, prop. 1973: 170 bil. 11, NU 1973: 71, rskr 1973: 384och prop. 1974: 170 bil. Il, NU 1974: 56, rskr 1974: 396). Prop.1975/76: 25 78 FFV har i skrivelse hemställt omanslag för att bestrida statens andel av KB United () (United ) utvecklingskostnader under /76. Vidare hemställer FFV om rätt att tillsammans med Kockumteckna solidarisk borgen för ytterligare upplåning av United iSveriges under /76. Av FFV:s skrivelse framgår i huvudsak följande. Utvecklingsarbetet har fortsalt planenligt. United har, efter omfattandemarknadsundersökningar, valt att utveckla motorer i storleksklassen 70170 kWför medeltunga och tunga fordon. Inom denna storleksklass avser företaget att iförsta hand utveckla dels en motor på 75 kW (P-75-motorn), dels en motor på 150kW (P-150-motorn). Systemspecifikationeraa som ligger till grund förutvecklingsarbetet har utformats med syfte att dessa två motorvarianter skallvara konkurrenskraftiga i förhållande till den modifierade dieselmotom. Dennamotor bedöms vara stirlingmotoms huvudkonkurrent. har utprovning och modifiering av P-75-motomfortsall planenligt. Stirlingspecifika komponenter som varmare, brännkammareoch luftförvärmare har uppnått en teknisk nivå som i allt väsentligt bedömssvara mot fastställda delmål för dessa komponenter. Totalt indikerar deerhållna utvecklingsresultaten att det för uppställda delmålet för stirlingmotornkan uppnås. I skrivelsen redogörs närmare för det senaste åretsutveckling beträffande konkurrenter, alternativa bränslen, möjligheterna att stirlingmotornblir en allmän motor samt de temporära återverkningarna av oflekrisen påmotorindustrin samt miflölagstiftningen. Den internationella utvecklingen av konkurrerande motorerbevakas intensivt i nära samarbete med i ().Konkurrenssituationen bedöms i huvudsak vara oförändrad. Dieselmotom är alltsåfortfarande stirlingmotoms huvudkonkurrent. Utvecklingen av alternativa bränslen, t.ex. metanol, harinte väsentligt förbättrat stirlingmotoms konkurrenssituation. Den ökande betydelsenav motorer med flerbränsleegenskaper framhålls dock. Möjligheterna att stirlingmotorn på blir enallmän motor har ökat . FFV pekar på föflande skäl till dennabedömning. har enpositiv inställning till stirlingmotoms framtid och har offentliggjort enhandlingsplan som väntas resultera i att personbilar med stirlingmotorer kommeratt serieproduceras . I en bilaga till skrivelsenredogörs för handlingsplanen. Utvecklingen av stirlingmotorn har i blivit en Prop.1975/76: 25 79 fråga av nationellt intresse. Stirlingmotorn tillhör deprojekt som (and )nämner bland projekt av betydelse för energiförsörjning. Stirlingmotornanses numera som en av de mera sannolika framtida alternativen till dagensmotorer. I harplanerna på en bred statlig satsning på stirlingmotorn konkretiserats, (Ministryof Intemational Trade and Industry) väntas begära medel för ett femårigtutvecklingsprogram, Sannolikhetenför att keramiska material skall komma till användning i vissa komponentertill stirlingmotorn bedöms f. n. som relativt hög. Dessa komponenter fömtses geväsentligt minskad bränsleförbrukning och tillverkningskostnad jämfört med moisvarandemetalliska komponenter. Beroendet av tillgång till vissa strategiska materialminskar dessutom. På kortare sikt har utvecklingen i industriländerna på gmndav oljekrisen ändrat en del av förutsättningarna för verksamheten vid UnitedStirling framgår det av skrivelsen. Motorindustrin har t. ex. under det gångnaåret tvekat att engagera sig i större utvecklingsprojekt, däribland stirlingprojektet. 1974: 170 framhölls att omfatlandemarknadsundersökningar har visat att bästa sättet att exploaterautvecklingsresultaten består i samarbete med etablerade motortillverkare. Genomutveckling av P-75- och P-150-motorerna tillsammans med motortillverkarna tUlgodosesderas krav och förutsättningama att sälja licenser ökar. Vidare framhölls attUnited borde eftersträva att till Fords och N. V. Gloeilampenfabriekens() licenstagare samt till United egna licenstagare tillverkaoch leverera stirlingjkomponenter. FFV konstaterar, med utgångspunkt från pågåendediskussioner med flera motortillverkare avseende licensförsäljning ochutvecklingsuppdrag, att det förutsedda samarbetet inom stirlingsområdet medmotor-industrin temporärt förskjutils framåt i tiden. Orsaken är den tidigareberörda tveksamheten hos motorindustrin inför större utvecklingsprojekt. Dennafördröjning är visseriigen ofördelaktig på kort sikt, men bedöms medföra postivaeffekter för verksamheten på lång sikt bl.a. i form av förbättrade licensintäklerefter hand som stirlingmotorn utvecklas ytterligare. Det befinfliga samarbetsavtalet med har utökatstill att omfatta även rätt till licensiering av mindre motorer. FFV berör i sin skrivelse också målen i stort för UnitedStirlings verksamhet mot bakgrund av del senaste årets utveckling. Verket framhålleratt det f.n. inte finns skäl att ändra United affärsidé eller mål.Kommande förändringar i omvärlden och en ändrad konkurrenssituation kan dockpåverka den fortsatta verksamheten. 1975/76: 25 80 tensivbevakning av utvecklingen från United sida är därför nödvändig. Utvecklingsmåletför P-75-motom och P-150-motorn prövas också fortlöpande med hänsyn till denförväntade konkurrenssituationen. finns dock ej skäl att modifierautvecklingsmålen. Eventuella förändringar bedöms bli aktuella först efter nästabeslutstidpimkt. Finansieringenav verksamheten vid United förutsätter verket ske enligt sammaprinciper som f.n., dvs. hälften av erforderligt kapitalbehov täcks genomlångfristiga lån i Investeringsbanken för vilka Kockum och FFV solidariskttecknar borgen samt hälften täcks genom lika stora bidrag från de bådadelägarna. Förde planerade aktiviteterna fr.o.m. fram till beslutstidpunkteni beräknar FFV att United behöver eltkapitaltillskott av sammanlagt 36 milj. kr, 1 prop.1974: 170 beräknades kapitalbehovet för perioden den 1 juli 1974den 1 januari1977 till 5055 milj. kr. FFV:s nya bedömning innebär att totalkostnaden församma period beräknas bli ca 57 milj. kr. Orsakerna till denna kostnadsstegringär enligt FFV att löner och andra kostnader ökat mer än vad som tidigareberäknats. /76 hemställer FFV att regeringen föreslår att anvisa ett anslag på 6 milj.kr. för att bestrida FFV:s direkta utvecklingskostnader för stirlingprojektetgenom sin andel i United samt medge FFV rätt att tillsammansmed Kockum teckna solidarisk borgen för ytterligare lån på 12 milj. kr. inkl.ränta intill ett belopp av totalt 56,3 milj. kr. Upplåningen avses ske iInvesteringsbanken. 1974: 170 (s. 74) redovisades de överväganden om tidsplaner,konkurrensförhållanden, samarbete med övriga företag, mål saml kostnads- ochintäktsberäkningar som vid denna beslutstidpunkt i stirlingprojektet ledde tillbeslutet att driva projektet vidare. Nästa beslutstidpunkt angavs ipropositionen till . Utvecklingsarbetetpå stiriingmotom fortsätter planenligt. Detta är av speciell vikt då kravet påen tidig marknadsintroduktion vid sidan av uppfyllandet av vissa tekniska kravtorde vara en viktig förutsättning för projektets framgång. Det förefallerdärför önskvärt att United får till stånd ettsamarbete med motortillverkare med internationell anknytning. Debedömningar som gjordes vid föregående beslutstillfälle avseende den förväntadeframtida bränslesituationen, utvecklingen av miljölagstiftningen och denframtida motormarknaden synes i allt väsentligt kvarstå oförändrade. Prop.1975/76: 25 81 Enligt FFV:s bedömning har de allmänna utvecklingsmöjlighetemaför stirlingmotorn förbättrats genom de ökade satsningar som planeras ibl.a. Någon anledning atl under nuvarande förhållanden omprövaprojektet innan den i prop. 1974: 170 angivna beslutstidpunkten i början av år1977 finns inte. Jag förordar således att FFV bereds möjligheter att gå vidaremed utvecklingsarbetet. United utvecklingsarbete har hittillsfinansierats dels med lån i , dels med bidrag från FFVoch Kockum. FFV har för lånefinansieringen erhållit medgivande alt tillsammansmed Kockum teckna solidarisk borgen intill ett belopp av 44,3 milj. kr.erhållit investeringsanslag under budgetåren 1971/72- 1974/75 om sammanlagt16,8 milj. kr. För tiden fr. o. m. till nästabeslutstidpunkt har United finansieringsbehovtidigare beräknats till 5055 milj. kr. Enligt FFV:s nya bedömning kanfinansieringsbehovet beräknas till ca 57 milj. kr. Intäkter bör dock i vissutsträckning kunna läcka finansieringsbehovet. Finansieringsbehovet för /76 bör täckasefter samma principer som tillämpats, dvs. flll hälften genomlångfristiga lån för vilka Kockum och FFV solidariskt tecknar borgen samt tillhälften genom lika stora bidrag från de båda delägarna. För att täcka United finansieringsbehov /76 behöver FFV ett investeringsanslag om 6 milj. kr. Vidarefordras att FFV medges rätt att tillsammans med Kocikum teckna solidariskborgen med ytterligare 12 milj. kr. intill ett belopp av 56,3 mifl. Investeringsanslagelbör anvisas t. v. ulan krav på avskrivning. Med hänvisning till det anförda hemställer jag attregeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att medge föi enadefabriksverken alt solidariskt med teckna bor gen för lån till KB United Stiriing () intill 2. till Finansiering av stirlingprojektet påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 anvisa etl investerings anslag av . [10] 1. Kraftstationer m.m. I statsbudgeten för budgetåret1975/76 har under denna anslagsrubrik anvisats ett investeringsanslag av 1747,5 milj. kr. får inte utan regeringens medgivandebelasta anslaget med högre belopp än 1 734,5 milj. kr. 1975: 30 bil. 1 s.520, NU 1975: 30, rskr 1975: 202). 6 1975/76. Prop.1975/76: 25 82 har bemyndigat regeringen att medgevattenfallsverket atf teckna borgen för lån till bolag, i vilka verketförvaltar statens aktier, intill sammanlagt 2 568 milj. kr., varav högst 70milj. för lån lill distributionsbolag (prop. 1975: 85 s. 51, NU 1975: 22, rskr1975: 150). Enligt beslut disponerar vattenfallsverket enrörlig kredit i om 420 milj. kr. 1975: 30 bil. 1 s.526, NU 1975: 30, rskr 1975: 202). I anslagsframställningen för /77 harvattenfallsverket hemställt bl. a. dels om medel på tUläggsbudget tillstatsbudgeten för innevarande budgetår, dels om medgivande att bygga om Näskraftstation, dels om medgivande att teckna borgen för lån tilldistributionsbolag intUl 90 mUj. kr., dels att få disponera en rörlig ikreditom 450 milj. kr. fr.o.m. innevarande budgetår. I skrivelse har vattenfallsverkethemställt bl.a. om godkännande av etl till skrivelsen fogat konsortialavlalmellan verket och om bildande av ett aktiebolagför gemensamt tillgodogörande av vattenkraften i Söderforsen i . Världen bar upplevt en mycket kraftiginflation. Konsumentpriserna inom OECD-området har stigit med i genomsnitt 14,i och väntas stiga obetydligtlångsammare. Priserna på råvaror har varit en starkt inflationsdrivandefaktor. Efter har råvarupriserna dock upphört att stiga, vilket såsmåningom torde få en lugnande inverkan på prisutvecklingen. Av vissasvenska indexserier, som i stort återspeglar kostnadsförändringarna i vattenfallsverkefsanläggningsverksamhet, kan utläsas följande beträffande prisutvecklingen underperioden januari 1970januari 1975 och . Mellanprodukter av järn (SCB J 23) Arbetskostnadsindex (SCBH 41) Cement (SBEF) Sprängmedel (SBEF) -5,3 (jan.maj) 18,5 (jan.-juli) Arbetslöner utgör ca en tredjedel av kostnaderna ivattenfallsverkets byggnadsverksamhet. Återstoden är kostnader för material,transporter. 1975/76: 25 83 maskiner m.m. Av tabellen framgår att samtliga kostnaderstigit kraftigt och att ökningstakten blev än mer markerad underår 1974. Indexsänkningen för mellanprodukter av jäm under första delen av år1975 bedömer verket vara av tillfällig natur. Pris- och lönehöjningarnaåterverkar också direkt på kostnaderna för utrustning och komponenter tillverkets anläggningar. har tagit fram elt vägt korttidsindexför byggnadsarbeten vid värmekraftanläggningar. I viss utsträckning ger dennaindexserie även information om kostnadsutvecklingen för byggnadsarbeten vidanläggningsdelar för vattenkraft ovan jord. Denna särskilda indexserie harutvecklats enligt följande. ÄrUg genomsnitflig ökning jan. 1970 Ökning Senast kända 1975 1974 förändring 1975 11,7 16,9 8,6 (jan.-juli) Kostnaderna för vissa större distribulionsanläggningar harmellan stigit med 15 å . Prisökningar mellan 20 och 30 %har kunnat konstateras för enskilda komponenter inom det regionaladistributionssystemet liksom för komponenter och material till detaljdistribulionsanläggningar. Även natururan, anrikningstjänster och tillverkning av bränsldemenlhar blivit avsevärt dyrare. Leverantörerna av uran har begärt nya förhandlingarom redan ingångna avtal i syfle att höja priserna. Priserna på kontrakteradeanrikningstjänster väntas öka med och bränsleelementen har genom indextilläggblivit dyrare jämfört med föregående år. Den här redovisade pris- och löneutvecklingen har medfört atlkostnaderna för vattenfallsverkets investeringsprogram har ökat väsentligt iförhållande till vad som angavs i anslagskrivdsen för budgetåret1975/76. Som en följd härav har verket gjort en ny beräkning av medelsbehovetför innevarande budgetår. Medelsbehovet för verkets vattenkraft- ochvärmekraftanläggningar saml distribulionsanläggningar har således räknats uppmed sammanlagt 240 milj. kr. För en oförändrad kvantitet kärnbränsle behövsytterligare 49 milj. kr. Utbyggnaden av två kärnkraftblock' i Forsmark kräverett ökat kapitaitillskott till med 27 milj. kr. Utöverdenna av pris- och löneökningar betingade förändring av medelsbehovet begärverket drygt 9 milj. kr. för kapitaltillskott tUl och 10milj. för förvärv och finansiering av distributionsföretag. ' Block används som benämning på en enhet av värmekälla (t.ex.reaktor) jämte turbiner och generatorer. En enhet bestående av enbart turbinoch generator benämns aggregat. 1975/76: 25 84 Sammantaget innebär vattenfallsverkets beräkningar attmedelsbehovet under /76 har ökat med 335 milj. kr. Genom senareläggningav vissa utbyggnader, förskjutning av likvider, justeringar av kostnadema förpågående arbeten m. m. har emellertid behovet av medel på tilläggsbudketkunnat nedbringas till 200 milj. kr. Verket hemställer således attinvesteringsramen för /76 höjs från 1 734,5 milj. kr. till 1934,5 milj, kr. I vattenfallsverkets investeringsprogram för innevarandebudgetår ingår bl,a, en ny dammbyggnad vid i (prop.1975: 30 bil. 1 s. 513). Stationen togs i drift och är utrustadmed tretton aggregat. Samtliga aggregat används fortfarande, men de fem äldstamåste snart tas ur drift. Dammen består av två delar. Den ena är försedd medträluckor och den andra med nålar. Båda är i ett sådant skick att de inom kortmåste ersättas med en ny damm. Det har visat sig lämpligt att i samband med ombyggnad avdammen bygga om även kraftstationen. föreslår att en nystation uppförs med plats för två rörturbinaggregat. Det ena skulle därvidinstalleras som ersättning för de fem äldsta aggregaten i denbefintliga anläggningen och det andra senare, när de återstående åttaaggregaten är driftdugliga. Efter den nu aktuella ombyggnadsetappen som också omfattaren dämningshöjning får kraftstationen en maximivattenföring av . EffekttUlskoUetblir 10 MW och produktionstillskottet 75 GWh. Anläggningskostnaden inkl. dammberäknas bli 60 milj. kr. De egentliga byggnadsarbetena avses bli påbörjadesommaren och del nya aggregatet planeras bli taget i drift . får f.n. teckna borgen för lån tilldistributionsbolag i vilka verket förvaltar statens aktier intill sammanlagt 70milj. Underinnevarande budgetår beräknas tillkomma borgensåtaganden för 14,2 milj. kr. Detangivna beloppet baserar sig på prognoser över behovet av nytt kapital inomredan etablerade distributionsbolag. Förhandlingar och diskussioner ombildande eller förvärv av nya distributionsenheter pågår på skilda håll, vilketkan komma att kräva ytterligare borgensåtaganden. Med hänsyn härtill börborgensramen inte sättas för snävt. Verket föreslår atl regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att fr. o. m. /76 medge verket attteckna borgen för lån som distributionsbolagen tar upp på den allmännakapitalmarknaden intill sammanlagt 90 milj. kr. Verket vill i sammanhanget pekapå att upplåning och borgen i något fall kan komma att avse lån i utländskvaluta. anmäler också behov av en ökad rörlig kredit för > 1 MW (megawatt) = , ' 1 GWh (gigawattiinme) = 1 milj. kilowattimmar. 1975/76: 25 85 finansieringen av rörelselillgångar. Till verketsrörelsetillgångar hör likvida medel, kundfordringar, lager av kärnbränsle,olja och övrigt material samt inventarier inkl. maskiner för drift- ochanläggningsverksamhet. söker finansiera 'kundfordringar ochbehov av likvida medel med kortfristiga skulder och genom balansering av överskottsmedel.Lager av kärnbränsle som avser en första omgång bränsle till etl kärnkraftblockanskaffas med medel som anvisas från detta investeringsanslag.Ersättningsbränsle finansieras med medel som frigörs vid kraftproduktion. Föranskaffning av övriga rörelsetillgångar disponerar verket dels äldre invesleringsanslagav sammanlagt 93,4 milj. kr., dels en rörlig kredit som under budgetåret1975/76 uppgår till 420 milj. kr. Viss del av lagret finansieras genomlagerreserver. Kapitalbehovet för och finansieringen av vatten fallsverkets rörelsetillgångar resp. budgetåren 1973/74, 1974/75 och1975/76 enligt verkets senaste beräkningar framgår av följande sammanställning(i milj. Kundfordringar och likvida medel Anslag, inventarier och material Med den rörliga kredit som vattenfallsverket f.n.disponerar finns under /76 inte någon tillfredsställandefinansieringsmarginal för täckning av tillfälligt uppkommande medelsbehov.Lagring av olja under senhöst och vinter kan med nuvarande priser temporärtkräva 30 ä 35 milj. kr. mer än vid budgetårsskiftena. För anskaffning aversättningsbränsle till kärnkraftverken kan den rörliga krediten tillfäUigtbehöva belastas med ca 30 mifl. innan motsvarande medel har frigjorts genomkraftproduktion. Till följd av att de kortfristiga skulderna är låga kanrörlig kredit också behöva utnyttjas med upptill 50 milj. kr. för finansieringav kundfordringar. Verket anser med hänvisning härtill atl den rörliga kreditenbör ökas med 30 milj. kr. till sammanlagt 450 milj. kr. 1975/76: 25 86 () harprojekterat och fått tillstånd alt bygga ul Söderforskraftstation i . Enligt vattendomen skall utbyggnaden vara klar före utgångenav . Bolaget har erbjudit vattenfallsverket alt delta i utbyggnaden ochunder disponera hela kraftproduktionen i stationen. Förhandlingarnamed anledning av erbjudandet har lett till en överenskommelse om bildande av ellbolag (Söderforsbolagel) med verket och som delägare förgemensamt tillgodogörande av vattenkraften i Hedesundafjärdens utlopp vidSöderfors. Den närmare innebörden av överenskommelsen framgår av ett mellanparterna ingånget konsortialavlal och en till avtalet fogad bolagsordning.Avtalet fömtsätter regeringens godkännande före . förbinder sig enligt avtalet atl tillSöderforsbolaget överlåta vattenrätt, utredningar och mark som behövs förutbyggnaden samt att tåla vissa dämningsskador på sina fastigheter.Söderforsbolaget skall som motprestation betala 4,5 mUj. som är idrift kommer vattenfallsverket att disponera hela kraftproduktionen. Verketsvarar därvid ensamt för finansieringen och för driftkostnaderna. Under dennatid skall verket äga av aktierna och . har rält att köpa hälften avårsproduktionen i från vattenfallsverkel. Dennaoptionsrätt inträder flo år efter del all stationen enligt planerna har tagitsi drifl. äger rätt att förvärva hälften av aktierna iSöderforsbolaget och disponera hälften av kraftproduktionen. Stora Kopparbergblir därvid skyldigt att ta del i finansieringen och kostnaderna för driften i proporflontill sill aktieinnehav. Likviden för aktierna skall svara mol deras verkligavärde. Beräkningen härav är särskilt reglerad i avtalet. Om Stora Kopparbergavstår från förvärvsrätten är skyldigt alt utan ersättningöverlåta sina aktier i till vattenfallsverkel. aktiekapital skall vara lägst 1 milj.kr. och högst 3 milj. kr. Vid bolagsstämma får aktieägarna rösta för del fullaantalet aktier de företräder. Till skydd för parterna har i bolagsordningenföreskrivits atl aktie som har övergått till någon som inle förut är aktieägareskall hembjudas aktieägarna i bolagel. Parterna har dessutom i avtaletförbundit sig all inle bjuda ut eller anta anbud på aktiepost förrän medpartenhaft tUlfälle atl la ställning lill om han önskar förvärva aktieposten ifråga. skall bestå av minst tre och högst fyraledamöter med lika många suppleanter. Två av ledamöterna och två av suppleanternautses på förslag av vattenfallsverkel. Den ene av de av verket utseddaledamöterna skall vara ordförande och den andre vice ordförande i styrelsen. Prop.1975/76: 25 87 Utbyggnaden av skall ske ihuvudsaklig överensstämmelse med tidigare upprättade förslagoch innebär i korthet följande.