prop · FZ03171 · 1975-12-31 00:00:00 — För exportörens skyldighet att inleverera kursvinstgäller i allmänhet samma regler som för garantiorganets åtagande att ersätta kursföriuster.I ett läge där en exportör genom kursgaranti till måttliga kostnader kan skyddasig mot slora kursföriuster vid försäljning i en valuta som kan bli utsatt förkraftiga kursvariationer kan möjligheterna till kursvinst vara ett incitamentför exportören alt i spekulativt syfte använda en sådan valuta. Medbestämmelsen att eventuell kursvinst tillfaller garantigivaren eliminerasdylikt spekulativt utnyttjande av kursgarantin. Garantiordningens syften är juatt bereda exportörerna en fast kalkylbas. Även för svenskt vidkommande bördärför enligt EKN föreskrivas alt uppkommande kursvinst utöver franchise skallinbetalas till garantiinstitutet. Medhänsyn till EKN:s erfarenheter vid sin verksamhet som garantigivare förexportkrediter anser EKN det vara ändamålsenligt att administrationen av ettsvenskt kursgarantisystem läggs hos EKN. En sådan ordning skulle också stå iöverensstämmelse med den normala administrativa organisationen av kursgarantisystemeni utlandet. Vid utredning av kursgaranti-ärenden bör hålla närakontakt med i mer komplicerade ärenden eller i frågor av valutapolitisknatur. Ävenmed beaktande av grundprincipen att ett svenskt kursgarantisystem skallvara självbärande är det nödvändigt att statsmakterna anvisar ett särskiltrambelopp för statens maximala garantiansvar för kursrisker. Av inflytandepremier och inbetalda kursvinster kommer alt uppbyggas en särskiltredovisad reserv, som i första hand skall tas i anspråk för utbetalning aversättningar för kursföriuster. I uppbyggnadsskedet för en sådan reserv och ilägen då reservmedlen inte är tillräckliga kan erfordras utbetalning aversättning för kursföriuster med anlitande av statens garantiansvar. Härvidbörsamma regler gälla som i fråga om statens garantiansvar för EKN:sexportkreditgarantier. För att ange ulnylljandel av den fastställda ramen förstatens garantiansvar anser EKN det vid kurs-garantigivningen vara tillräckligtatt avräkna 25 96 av de belopp som medgivna kursgarantier avser. Prop.1975/76:171 12 3Remissyttranden 3.1 Allmänna synpunkter Praktiskttaget samtliga remissinstanser, bland dem fuUmäktige i riksbank och fiUlmäkligei riksgäldskoniorel samt . Sverigesexportråd, , och , tillstyrker ett kursgarantisystemi huvudsak enligt de riktlinjer som föreslås i EKN:s promemoria. LOanser all de kursrisker som är förknippade med exportförsäljning i princip börbetraktas som en sedvanlig affärsrisk som företagen själva lår gardera sig emotfrämst genom utveckling av de instrument och institutioner som redan finns påkreditmarknaden. LO är dock medveten om de speciella svårigheter som ärförknippade med dylik verksamhel och vill därför inte motsätta sig en lösningi,den riktning som EKN föreslår. Sverigesexportråd och framhåller att kursriskerna är särskiltbesvärande för de mindre företagen dels därför att de inte har samma möjlighelersom de större alt följa utvecklingen på valutamark nåden, dels därföratt eventuella kursföriuster kan drabba de mindre förelagen mycket hårdare ände större. Dessa företag har inte heller samma möjligheter som de större attskydda sig för kursrisker genom upplåning i utländska valutor. Sverigesexportråd och samt framhållervidare alt ett garantisystem bör ge svenska exportörer ett med de utländskakonkurrenterna likvärdigt konkurrensläge såvitt gäller täckning av kursrisker.Ett svenskt system bör sålunda ligga i nivå med de utländska och kunna utanonödig tidsutdräkt ändras och kompletteras på grundval av gjorda erfarenheteroch i takt med utvecklingen i andra länder. RiksbanksfuUmäktigeanser det väl motiverat att de för garantisystemet uppställda principerna -såsom har förutsetts i förslaget - blir tillämpade med fiexibilitet, dåhärigenom skapas möjlighet att på basis av vunna erfarenheter bygga upp enlämplig praxis och att ta hänsyn till rådande förhållanden. pch tillstyrker införandet avett svenskt kursgarantisystem under förutsättning att det kompletteras pålämpligt sätt. Föreningarnas önskemål redovisas under följande avsnitt 3.2, Fleraremissinstanser betonar särskilt vikten av att ett svenskt kursgarantisystemskall betraktas som ett komplement till de kurssäkringsmöjligheter somaffärsbankerna erbjuder, i första hand genom terminsavtal. Vidare betonasviklen av att ett kursgarantisystem skall vara självbärande och under ingaomständigheter får innehålla något subventionsinslag. Prop.1975/76:171 13 3.2Grundläggande förutsättningar för kursgaranti De fiestaremissinstansema har ingen erinran mot att de transaktioner som skall täckas avkursgaranti bör uppfylla de grundläggande förutsättningarna för medgivande avnormal exportkreditgaranti. Särskilda önskemål framförs emellertid från varvs-och rederinäringarnas sida. konstaterar att ett svenskt kursgarantisystem utformatenligt förslaget i EKN:s promemoria blott har ett begränsat intresse för svenskvarvsindustri. Föreningen föreslår att systemet kompletteras och förändras såalt det ger möjlighet till viss reducering av varvens valutarisker. Föreningenföreslår att kursgaranti, som ell alternativ till försäkring av va-rulikviden,bör få gälla vid upplagande av byggnadskreditiv och refinan-sieringslån omfinansieringen sker i samma valuta som kontraktet, Kursgarantisystemet börockså utsträckas till att kunna läcka finansiella utbetalningar i föreslår vidare att även svenska importörer tillåtsanvända kursgaranlisyslemel för att försäkra sina utbetalningar i utländskvaluta. Ett sådant gemensamt utnyttjande av garantisystemet skulle sannoliktjämte den föreslagna utökningen av garantierna lill alt också omfattafinansiella utbetalningar medföra att garanti-institutets valutariskexponeringväsentligt minskas. framhåller att del föreslagna systemet i EKN:s promemoria måstepå lämpligt sätt kompletteras för att även omfatta kursrisker för redarnascharter- och fraktavtal. Föreningen anser sig ej kunna ansluta sig tillbedömningen i EKN:s promemoria om att redarna har stora möjligheter attundvika kursföriuster genom att balansera inflytande betalningar i denfrämmande valuta, i vilken fraktavtalen slutits, mot utbetalningar i sammavaluta. Föreningen anför att åtskillnad måsle göras mellan olika typer avkontrakt. I linjetrafik och annan lyp av trafik där flera kunder utnyttjar ettoch samma fartyg betalas normalt frakten i direkt anslutning till prestationen,I dessa fall delar föreningen att frakter bör omfattas avgarantier endast i den mån de innefattas i offerlen för en varuexport. Förandra grupper av kontrakt gäller att redaren ingalunda i normalfallet kanundvika kursförsluster genom att balansera betalningar och utbetalningar isamma valuta. Detta är exempelvis fallel när betalning till redaren grundas påkortare eller medellånga kontrakt enligt vilka redaren har åtagit sig alt fören kunds räkning transportera vissa bestämda kvantiteter . Svenska redare hyr också ut fartyg under svensk fiagg till befraktarei utlandet . I sådana fall är en kontraktstidöverstigande icke ovanlig. Ofta gäller det då tankfartyg eller slora torriastfartygsom hyrs ut till oljebolag eller stora industrikoncerner i utlandet. uppfattning bör utrymme beredas för kursriskgarantier vid nämnda exportav sjöfartstjänsler. 1975/76:171 14 FuUmäktigei riksbank anser att den föreslagna karensliden f. n.tillgodoser önskemålet alt ett svenskt kursgarantisystem inte hämmar utvecklingenav en väl fungerande terminsmarknad. Vidare anför fullmäktige all denflexibilitet som har föreslagits i fråga om karenstidens längd är lämplig medhänsyn lill de varierande möjlighelerna alt erhållarisktäckning via terminsmarknaden. finner den föreslagnakarenstiden väl avvägd med hänsyn till nuvarande svenska regler och praxisbeträffande terminsaffärer. Ändras reglerna och de praktiska förutsättningarnaför terminsaffärer bör konsekvenserna därav för kursgarantisystemet prövas ochbeaktas. Svensk industriföreninganför att om någon karenslid över huvud laget skall sättas den bör i varje fallinle överstiga . Som skäl därföt" pekar föreningen på det faktum atten karenstid är den vanligast förekommande i liknande syslem inomEuropa, Vidare menar föreningen all speciellt för de mindre företagenkredittiden vid export ofta torde gälla av och alt därför dessaföretag endast i ringa ulsträckning skulle kunna utnyttja den föreslagnastatliga kursgarantin om karenstiden sätts lill , Sverigesexportråd och menar att eftersom de flesta utländskasystem tillämpar karenstid kan det ifrågasättas om så inte borde skeockså i , De understryker kraftigt uttalandet att möjlighet måste finnaslill avvikelse om det skulle visa sig att det inte går att till rimlig kostnadarrangera terminsaffärer med så långa löptider som , EKN:sförslag att kursgaranti i allmänhel bör gälla kursen på avlalsdagen för denberörda.exporiaffären eller - om anbudsförfarande tillämpas - dagen då bindandeoffert lämnas har inle föranlett någon erinran av remissinstansema. Någraremissinstanser kommenterar dock förslagel att garantin i mera extrema ochtemporära kurslägen bör begränsas till att gälla en på som mera"normal" bedömd kurs. Fullmäktige i Sverigesriksbank anser all det förefaller rimligt att garan-lisystemet begränsas genomalt utesluta garanligivning vid tillfälliga, klart extrema kurslägen.Fullmäktige är dock medvetna om att fastställandet av vad som skall ansesutgöra en "normal kurs" är en känslig och svår uppgift och att manvanligen endast kan utgå från vid kurssäkringstillfället rådande förhållanden.Sveriges exportråd och menar all en begränsning avgarantin lill en s. k. normal kurs allvariigt försvagar exportörernas nytta av kursgarantisystemet.Med tanke på de mycket starka kursfluktuationer som har förekommit under desenaste åren torde det vara svårt alt hävda alt någon viss kurs, t, ex. fördollar, är den normala kursen. Om man däremot jämför sådana kurser medkursutvecklingen kan bedömningen bli en helt annan. Begreppel"normal kurs" Prop.1975/76:171 15 synesdärför ej lämpligt som ett instrument för begränsning av statens risktagande.Inte minst gäller detta med tanke på all riskbedömningen avseende kursgaranlierskall gälla risken i det långa perspektivet. På grund av den ivå-åriga karenslidenkommer ju risken alllid att sträcka sig över minst och i de flesiafall sannolikt betydligt längre. Allvarliga nackdelar skulle kunna uppkommaför garantitagaren om kursgarantin i ett högl kursläge begränsades till någotslags normalkurs under åberopande av att det höga kursläget bedömes varatillfälligt. Om garantiorganen i konkurrentländerna inte gjorde samma bedömningskulle de svenska exportörerna tvingas kalkylera sitt pris efler en annan ochlägre kurs än den som de utländska konkurrenterna tillämpade vid sina offerter.Motsvarande synpunkler framförs av . 3.4Godtagbara valutor för kursgaranti Fullmäktigei riksbank an.ser den i EKN:s promemoria föreslagna valutabegränsningeni det svenska kursgarantisystemet lill enbart US dollar rimlig eftersom den hellövervägande delen av exportbelalningarna sker i svenska kronor och US dollar ärden därnäst dominerande valutan. Sverigesexportråd och anser att den föreslagna inskränkningentill dollar i ett svenskt kursgarantisystem innebär en påtaglig nackdel frånkonkurrenssynpunkt för svenska exportörer med hänsyn till att inget av deutländska kursgarantisystemen är begränsat till att läcka endast en valuta.Detta gäller särskill de fall då en exportör inte har lyckats få sill kontrakttecknat i kronor eller dollar och då terminsmarknaden eller annan möjlighel tillkurssäkring inte kan utnyttjas. Inte minst små och medelstora företag kan hasvårt att själva la på sig sådana kursrisker. Man bör därför redan nu övervägaom inte kursgarantisystemet skulle kunna utsträckas även till andra valutor ändollarn. 1 varje fall bör systemet ulformas så alt dess omfattning i deltahänseende kan ulan omgång justeras med hänsyn till gjorda erfarenheter. Svenskabankloreningen framför liknande synpunkler. TCOansluter sig vad beträffar frågan om vilka valutor som skall omfaltas avkursgarantin till uppfattningen att sådana valutor som har en ogynnsam trend inlebör omfattas av systemet. Då härvid en avvägning måste ske mot bakgrund av ivilken utsträckning olika valutor används vid svenska exportaffärer anser TCOatt systemet ej enbart bör omfatta US dollar. ansluter sig till principen i EKN:s promeoria om att kursgarantisystemetskall vara självbärande och premien så hög att den läcker delsadministrationskostnader, dels utbetalningen av ersätt- 1975/76:171 16 ningar.Föreningen påpekar emellertid att risk föreligger att premien "för säkerhelsskull" sätts så högt alt belydande överskott uppstår och att specielll demindre företagen avskräcks från att teckna kursriskgaranti. erinrar om att det förutsattes att premiema inte skall alltförmycket skilja sig från den allmänna premienivån utomlands. Föreningen anserdet väsentligt att de svenska premierna succesivi anpassas så alt de intenegativt påverkar de svenska konkurrenternas konkurrensläge. exportrådoch framhåller att den föreslagna premienivån 0,5-0,synes rätt väl motsvara det nu rådande internationella premieläget. Det garantigivandeorganei bör få möjlighet alt successivt anpassa premierna så att de ejnegativt påverkar de svenska exportörernas konkurrenssituation. En följd av förslagelatt ett svenskt kursgarantisystem bör omfatta flera valutor än dollarn blir altolika premiesatser måste fastställas för täckning av olika valutor. Sveriges vansinduslriföreninganser att med hänsyn till självriskens storlek den föreslagna premien börkunna sänkas. anser att bestämmelsen om alt eventuell kursvinst utöver franchiseskall återbetalas av exportören bör förenas med villkoret att den av exportörenerlagda premien skall avräknas innan återbetalning blir aktuell. Samtligaremissinstanser ställer sig positiva lill att administrationen av ett svenskt kursgarantisystemläggs hos EKN, Fullmäktige i riksbank förklarar att ärberedd alt medverka vid handläggning av kurs-riskgaranlifrågor på säll somföreslås i EKN:s promemoria. Prop.1975/76:171 17 Underde har de internationella valutamarknaderna varit instabila.Kurserna på flera av de viktigaste valutorna har varierat mycket kraftigt. Särskillför US dollar har kursändringarna varit betydande. Vid sidan av svenska kronorär dollar den mest använda valulan vid svenska exportförsäljningar.Kursändringar för dollar har därför medfört stor osäkerhet för exportörernanär det gäller att beräkna de kursrisker som är förbundna med exportaffärerna.Flera börsnoterade företag har redovisat betydande kursförluster under desenaste åren. Även många mindre exportföretag lorde ha drabbats av kursföriuster.De möjligheter som finns till skydd mot kursförluster, exempelvis genombalansering av exportintäkter i utländsk valuta mot förfallande skulder ellergenom utnyttjande av den s. k, terminsmarknaden, synes inte vara helltillräckliga eller inle ha utnyttjats i den utsträckning som varit nödvändig. Ävenexportörer i andra länder har mött liknande svårigheter. Delta har föranlettregeringarna i ett tiotal industriländer att införa särskilda garantisystemför täckning av valutaföriusier. Dessa system innebär som regel en form avstatlig kursriskförsäkring för vilken eriäggs premie. Sömett led i en fortlöpande översyn av de olika slag av garantier som exportkredilnämnden(EKN) bör erbjuda de svenska exportörerna har nämnden lagt fram ett förslag lillhur ett svenskl kursgarantisystem bör ulformas om statsmakterna skulle finnadet motiverat att införa ell sådant system. Enligtförslagel skall kursgarantierna täcka kursföriuster i samband med export närbetalningen skall fullgöras i utländsk valuta. De transaktioner som skalltäckas föreslås skola uppfylla de grundläggande förutsällningarna förmedgivande av normal exportkredilgaranti. Kursgaranti skall inte gälla förbetalningar som förfaller vid garantitidens början -enkarenstid - då täckning med anlitande av terminsmarknaden normall kan påräknas.Karenstiden föreslås vara med möjlighet lill avvikelse på grund avterminsmarknadens kapacitet eller av andra skäl. 1 förslaget ifrågasätts om kursgarantisystemet1. v. bör omfatta annan valuta än dollar. Kursföriuster täcks endast till dendel de motsvarar sänkning av den garanterade kursen under 3 96. Kursvinster tillden del de motsvarar en höjning av kursen med mer än 3 96 skall inbetalas tillstaten. Premierna bör tills vidare inte skilja sig alltför myckel från denallmänna premienivån hos moisvarande utländska garanlisysiem, dvs. 0,5 - 0,8 %per år. Flertaletremissinstanser tillstyrker att ett svenskt kursgarantisystem införs ihuvudsak i enlighet med EKN:s förslag. Medhänsyn till erfarenhelerna av de senaste årens ulveckling på den internationellavalutamarknaden och till de åtgärder som har vidtagits i andra länder finnerjag det motiverat all ett svenskt kursgarantisystem införs. Den omständighetenall ansträngningar görs på det inlernationella planet för all begränsa kursfluklualionernaändrar inte min bedömning. Prop.1975/76:171 18 Vidutformningen av ett svenskl kursgarantisystem måste beaktas all ell kursgarantisystemsom EKN har framhållit i försia hand bör ulgöra en komplettering lillföreliggande kommersiella möjligheter lill kursskydd, främst genomterminsmarknaden. Det är vidare angeläget all systemet ulformas med beaktandeav konkurrensläget för svenska exportföretag i förhållande till förelag i deländer där man har infört liknande statliga garantisystem. Ettkursgarantisystem bör ses som en utbyggnad av del försäkringsskydd som vanligastatliga exportkreditgaraniier erbjuder. Jag finner det därför naturiigt att detransaktioner som kan täckas skall uppfylla de grundläggande förutsättningarnaför medgivande av normal exportkredilgaranti. Någraremissinstanser för fram särskilda önskemål. garantisystemel kompletteras så alt garanti skall kunna avse byggnadskreditivoch refinansieringslån om finansieringen sker i samma valuta som kontraktet.Föreningen önskar vidare all garantisystemel utvidgas så all del läcker ävenfinansiella utbetalningar. Föreningen föreslår vidare att kursgarantisystemetutsträcks till att omfalta även im-portlikvider. Syftetmed EKN:s förslag är alt täcka kursrisker i samband med exportförsäljning avvaror och tjänster. förslag innebär en utsträckningav garantierna även till refinansieringssidan. Sådana kursgarantier förekommeremellertid inte i de garantisystem som finns i andra länder och jag vill inteförorda alt systemet nu utsträcks till alt omfalta refinansieringen ellerfinansiella utbetalningar. Det är heller inle moliveral att utsträcka kursgarantisystemettill importlikvider. Redareföreningenföreslår att kursriskgarantier också skall kunna ges svenska rederier vid borlfraktningav svenska fartyg än , 1EKN:s förslag konstaleras all frakter omfaltas av de normala exportkreditgarantiernaendast i den mån de anknyter lill en garanlerad varuexport, dvs. i principingår i exportvarans försäljningsbelopp. Enligl EKN innebär detta att redarnascharter- och fraktavtal inte skulle läckas av kursgarantier. Frakter täcks inteheller av exislerande utländska kursgarantisystem. Jag finner alt en utvidgningav täckningen till att omfatta separata fraktljänster inte nu bör komma tillstånd, EKN:sförslag bygger som nämnls på principen att kursgarantisystemet bör utgöra enkomplettering till de möjligheter till kurssäkring som affärsbankernaerbjuder, i första hand genom terminsavtal, I kan en terminsaffärslöplid vid betalning avseende export i allmänhet inte överstiga 18-24 månader.På grund härav föreslår EKN all som riktmärke bör gälla en karenstid av två årmed möjlighet till avvikelse på grund av terminsmarknadens kapacitet eller avandra skäl. Prop.1975/76:171 19 Någraremissinstanser anser att det eftersom de flesta utländska system tillämpar ettårs karenslid kan ifrågasättas om så inte borde ske också i och undersirykeratl möjlighel måsle finnas tillavvikelse om det skulle visa sig alt det inle går all lill rimlig kostnadarrangera terminsaffärer med så långa löptider som . Svensk induslriföreningpåpekar alt de mindre förelagen endast i ringa utsträckning skulle kunnanyttja kursgarantin om karenstiden sätts till . Jagfinner det naturiigt med ett syslem med karenstid som innebär att föriusler tillföljd av kursändringai" ersätts i den mån föriusierna avser betalningarförst efler en viss tids utgång. Vägledande för karenstidens längd bör vara allkursgarantierna skall utgöra en komplettering till de möjligheter till kurssäkringsom affärsbankema erbjuder. Det bör ankomma på regeringen eller efterregeringens beslut på den administrerande myndigheten att faslslälla de reglersom skall gälla för karenstiden. Hänsyn bör därvid främst tas tillterminsmarknadens kapacilei i fråga om affärer med genomsnittlig omfattning.Karenstiden bör emellertid i regel inte understiga ell år med tanke på attgarantier i allmänhet inte bör omfatta råvaror, halvfabrikat ochkonsumtionsvaror. Dessa varor säljs normalt med kredittid . EKN:sförslag ulgår från all kursgaranti normalt skall gälla köpkursen på avtalsdagenför den berörda exporiaffären eller - om anbudsförfarande tillämpas - dagen dåbindande offert lämnas. EKN förutsätter emellertid att i mera extrema kurslägengarantin begränsas lill all gälla en kurs som på bedöms som mera"normal". Fleraremissinsianser anser all en tillämpning av principen om "normalkurs"allvariigt försvagar exportörernas nytta av kursgarantisystemet och inte hellerulgör ell lämpligt sätt all begränsa slatens risklagande. Riksbanksfullmäktigeanser del rimligt att garantisystemel begränsas genom att garanligivning vid lillfälliga.klart extrema kurslägen utesluts. Fullmäktige påpekar emellertid attfastställandet av vad som skall anses utgöra en "normal" kurs är enkänslig och svår uppgift och att man vanligen endast kan utgå från deförhållanden som råder vid kurssäkringstillfället. Föregen del anser jag att förhållandena vid kurssäkringslillfället som regel skallvara avgörande. Delta betyder alt köpkursen på avtalsdagen skall gälla.Avvikelse härifrån bör endast förekomma när denna kurs framstår som klartorealistisk, IEKN:s förslag konstateras alt vid sidan av svenska kronor dollar är den avgjortmest använda valutan vid svenska exporiaffärer. Vidare erinras om att US dollarinte omfattas av den västeuropeiska valulaöverenskom-melsen. Behovei av att ,erhålla kursgaranti lorde därför väsentligen hänföra sig till US dollar, Molden bakgrunden ifrågasätts i förslagel om ett svenskt kursgarantisystem tillsvidare bör omfatta annan valuta än US dollar. Det förutsätts emellertid all detmed hänsyn lill ändringar i valulaläget vid behov bör omprövas vilka valutorsom skall kunna läckas. Prop.1975/76:171 20 Fleraremissinsianser föreslår att garantier i andra valutor än dollar inte skalluteslutas. Man pekar bl, a, på att en begränsning härvidlag aren påtaglig konkurrensnackdeli jämförelse med andra länder. Detta gäller särskilt de fall då en exportörinte har lyckats få sitt kontrakt i kronor eller dollar. Inte minst små ochmedelstora företag kan ha svårt att själva ta på sig sådana kursrisker. Föregen del anser jag att frågan vilka valutor som skall kunna godtas bör avgörasav regeringen eller efter regeringens beslut av den administrerandemyndigheten. Det är naturiigt att garantier i första hand lämnas för transaktioneri dollar som är den mest använda utländska valutan. Även andra videxportförsäljning vanliga valutor bör emellertid kunna täckas av garantier.Valutor för vilka man kan befara en klart ogynnsam utveckling i förhållande tillvalutorna i industriländerna i allmänhet bör emellertid inte komma i fråga för kursgaranli. EKN:sförslag till utformning av kursgaranlisyslemel i övrigi läinnas i stort setlulan erinran från remissinstansernas sida. Även jag kan i alll väsentligtansluta mig härtill. Detär angeläget att detaljerna i systemet bör kunna anpassas med hänsyn till utvecklingenpå valutamarknaden och de erfarenheter man får vid till-lämpningen.