prop · FY0392 · 1975-12-31 00:00:00 — i finner det inleändamålsenligt atl i samband med en provisorisk skatteomläggning genomföraen genomgripande ändring av beskattningen av folkpensionärer. Länsslyrelsen delaremellertid ulredningens uppfattning att reglerna för extra avdrag inte får ledatill alltför stora skattelättnader vid jämförelse med skattskyldiga i aktivålder. Redan nu uppfattas skillnaderna i skattetryck som orättvisor hos vissagrupper. Länsslyrelsen bilräder därför förslagel all den skattefria nivån börbestämmas med utgångspunkt från folkpensionens grundbelopp plus visssidoinkomst, varvid pensionstillskott bör räknas som sidoinkomsl. Länsstyrelseni redovisar i huvudsak samma inställning. Länsstyrelserna iSödermanlands och anser all hela frågan om folkpensionärernasbeskattning bör anstå tills vidare och behandlas vid den allmänna översyn somutgör utredningens urspmngliga uppdrag. a. på alt sambeskatining alltjämt gäller för andra skattskyldiga i fråga omB-inkomsler. Länsstyrelseni anser sig inte heller kunna förorda någon individuellbedömning av frågan om extra avdrag för folkpensionärer, utan föreslår allnuvarande regler bibehålles. framhåller all enligl förslagel fåren folkpensionär, som har biinkomster på . ochfolkpension med eller sammanlagt , hel skattebefrielse,även om andre maken har hög inkomst. Som jämförelse anges alt samma person åretföre pensionsålderns inträde får eriägga skatt med . för samma inkomst.Härvid har maken tillika utfört en arbetsinsats. Länsslyrelsen anser attfolkpensionärernas extra avdrag framstår som särskilt förmånligt vid jämförelsemed personer som har låg inkomsi till följd av nedsatt arbetsförmåga på gmnd avsjukdom, olyckshändelse eller andra omständigheter. Dessa får ett relaliviblygsamt extra avdrag. Länsslyrelsen anser del angeläget med en generösaretillämpning av extra avdraget lill låginkomsttagare, som är handikappade ellerlikställda liksom till personer bosatta i orter med begränsadeinkomstmöjligheier. Lantbrukarnasskatteddegation anser atl förslagel inle kan läggas till grund för lagstiftning.Det kan enligl delegationen knappast hävdas alt pensionärer i allmänhet har enlägre skatieförmåga än de skattskyldiga i aktiv ålder. Frågan gäller om manutan behovsprövning skall ge folkpensionärer skattefavörer som aktivaheliidsarbetande i samma inkomstlägen inte har. Genomförs förslaget innebärdetla all extra avdrag kan medges även i fall där ell pensionärsparssammanlagda inkomst är mycket betydande. Delegationen anser del urrättvisesynpunkt inte rimligt atl så påtagligt gynna folkpensionärerna. De skälsom kan anses tala för en individuell inkomstprövning av det extra avdraget ärenligl delegationens mening inte tillräckligt bärande. Förslagelom höjt sparavdrag tillstyrks eller lämnas utan erinran av så gott som samtligaremissinstanser. LOredovisar dock en viss tveksamhet. Enligl LO:s mening kan den nuvarandeinflationen i och för sig motivera ell högre avdrag, för all möjliggöra enpositiv realränta för banksparare. LO framhåller å andra sidan att också andraavdrag i så fall skulle behöva justeras. All på så säll göraavdrags-möjligheterna alll vidare finner LO inle överensstämma med etlförnuftigt utformat skattesystem. Enligt LO bör de utbreddaavdragsmöjligheterna på längre sikl kraftigt minskas, för att inle skatternasfördelningspolitiska syfte på etl okontrollerat och svåröverblickbart sällskall motverkas. 1 del fall det anses angeläget atl skydda just banksparandet,framhåller LO spar-premiemas fördelar - de kan riklas just till dem som sparari bank och inte till andra. Utredningensuppfattning att ställning till en höjning av villaavdraget bör tas försl sedanutfallet av allmänna fastighetstaxering är känt godtas allmänt av deinslanser som yttrat sig i frågan. i och I SRullalar sig för en höjning av avdraget till . mot bakgmnd av de uppgifterom taxeringsutfallet som är kända. i anseren sådan höjning otillräcklig och föreslår i stället ändrad intäktsberäkningeventuellt i kombination med höjt schablonavdrag. Lantbrukarnasskattedelegation anser i första hand att den nuvarande scha-blonmeloden börersättas med annan inkomstberäkning. Om den nuvarande metoden behålls anserdelegationen att beloppsgränserna för den progressiva beskattningen skallhöjas. Utredningensförslag lill finansiering av skatteomläggningen har vid remissbehandlingenfått etl blandat mottagande. LOullalar förståelse för de skäl som medfört alt direktiven innehåller del slagsbegränsning, som kravet på tolalfinansiering innebär. Å andra sidanunderstryker LO all det just är kravet på samhällsekonomisk balans som måslevara avgörande för bedömningen hur stort det lolala skatteintagei tillstatsbudgeten skall vara. är situationen sådan, atl särskilda åtgärderför att öka den ekonomiska aktiviteten kan komma att behövas. LO betonar därförvikten av att den konjunkturpolitiska beredskapen är så god och har en sådaninriktning, atl en eventuell nödvändig konjunkturstimulans också kan ske genomaktiva offentliga åtgärder. LO hävdar med bestämdhet atl en eventuell höjningav det maximala skattesänknings-beloppet inte får betalas med en ytteriigarehöjning av arbetsgivaravgiften. Det måste enligt LO också beaktas, att deskattepolitiska uppgörelserna möjliggör verkligt ekonomiskt utrymme för deförhandlande parterna på arbetsmarknaden.När del gäller del skallebortfall som orsakas av sparavdragets höjning anserLO del orimligt all del skulle finansieras endasl av lönlagarna genom höjdarbetsgivaravgift. TCOger sin principiella anslutning till att en inkomslskallesänkning förlönlagarna skall "utväxlas" mot en höjd arbetsgivaravgift, varvidlöntagarnas organisationer skall ta vederböriig hänsyn lill denna iavtalsförhandlingarna. Den vidgning av ramen som är nödvändig bör enligl TCOuppfattas på samma sätt. TCO framhåller emellertid alt ell beaktande på avsettsätt i avtalsförhandlingarna av en skatteomläggning kan påräknas endasl i dedelar de reformer som genomförs är sådana alt de kommer löntagargrupperna lillgodo. /SRtillslyrker förslagel lill finansiering. Däremot finner /SR del inle varanödvändigt att nu la slällning lill finansieringen av den ramvidgning med 1miljard som organisationen förordal. Allernaliva lösningar är enligt /SR:smening tänkbara exempelvis underbalansering av budgeten, höjning av denallmänna arbetsgivaravgiften eller höjning av vissa punktskatter. /SRlar också upp förslagels effekter för fria yrkesutövare. /SR konstateraralt de liksom lönlagarna får del av skallesänkningen. De kommer emellertidsamtidigt att på den egna inkomsten belastas med höjningen av den allmännaarbetsgivaravgiften. Avgiften är visseriigen avdragsgill vid beskattningen mennettoeffekten av skallesänkningen och avgiftshöjningen, med hänsyn lagen lillavdragsrätten, skulle ändå bli alt fria yrkesutövare gör en neltoföriusl påomläggningen vid en inkomstnivå litet . /SR finner deltavara hell orimligt. Enligl organisationens mening bör den allmännaarbetsgivaravgiften på eget uttag ur rörelsen snarasl avvecklas, eftersomuttaget skiljer sig från allmän arbetsgivaravgift på den frie yrkesutövarenslönekostnader för anställd personal. Som en första åtgärd bör man höja detbelopp med 10 (XX) kr. på vilket någon allmän arbetsgivaravgift intetas ul lill förslagsvis . Samma ståndpunkt intar KLYS. Blandövriga remissinstanser som godtar finansieringsförslagel kan nämnaslänsstyrelsen i och RR V. i delarutredningens mening om finansieringen av inkomslskallesänkningen menifrågasätter om höjningen av sparavdraget behöver full slalsfinansiell täckning.För finansiering av en eventuellt mer omfattande skattesänkning kan enligtlänsstyrelsen en höjning av vissa punktskatter, t. ex. energiskalten,övervägas. Företagsskatteberedningenframhåller atl en av huvudfrågorna vid ulformningen av företagsbeskattningenär all göra en avvägning mellan netto-vinslbeskattning och andra skatteformerav typ produklionsfaklorskatter. Beredningen har för att få underlag för sinaöverväganden på omrädet gett i uppdrag allutreda produklionsfaklorbeskall-ningens ekonomiska effekter. Beredningen konstateraratl en delrapport över uppdragetsammanfattningsvis ger vid handen att utredningsinstitutet inte kunnat finnanågra väsentliga skillnader mellan arbetsgivaravgifter och andra kostnader förarbetskraft. Detla får enligl institutet lill följd all en ökning avarbetsgivaravgifterna på övervältras på i första hand konsumentemaoch/eller arbetstagarna. Under del fortsatta arbetet har institutet ävenanalyserat de kortsiktiga effekterna av en sådan avgiftshöjning. Man har därvidfunnil att en övervältring sker nära nog fullständigt på relalivi kort tid.Delta gäller speciellt om arbetsmarknadens parter vid avtalsförhandlingarnabeaktat en sänkning av den direkta skallen finansierad med höjdaarbetsgivaravgifter genom att avräkna avgiftshöjningen från det tillgängligautrymmet för löneökningar. Beredningen framhåller all även andra effekter -såväl samhällsekonomiska som företagsekonomiska - måsle analyseras innandefinitiv slällning kan las lill inslaget av denna beskattnings-form iföretagsbeskattningen. Näringslivetsskaltedelegation avvisar finansieringsförslaget. Delegationen anser attomläggningen lill slörre delen bör kunna vara självfinansierande genom denautomatiska tillväxten i statsinkomslerna på gmnd av progres-siviteten iskattesystemet i kombination med inkomststegringarna. Delegationen framhålleratt endast om skatteomläggningen skulle ges en betydligt vidare ram än fyramiljarder kronor kan av budgetmässiga skäl en del därav behöva finansierasgenom höjda skatter. Inle heller då bör det enligl delegationens mening skegenom höjd arbetsgivaravgift. Delegationen utesluter också en beskattning avandra produktionsfaktorer, såsom råvaror och energi. Delegationen finnerulredningens motivering för finansiering av det höjda sparavdraget ohållbar ochanser all det inte heller i denna del behövs någon särskildkompensationsåtgärd. SHIOavstyrker också förslaget och redovisar i huvudsak samma synpunkter somnäringslivets skaltedelegation. SHIO anser atl omedelbar lindring avlöneskattens kostnadsbelastning på den mindre företagssamheten bör genomföras.En lämplig metod skulle enligt organisationens mening vara all från undertagetför den allmänna arbetsgivaravgiften undanta ett visst antal anställda, t.ex.3, 4 eller 5. ÄvenLantbrukets skattedelegation motsäller sig den föreslagna finansieringsformenoch anmärker all det skaltebortfall som skall finansieras delvis avser andra änlöntagare och egna företagare. Enligt delegationens mening börfinansieringsfrågan bedömas i samband med elt eventuellt beslul omkonjunkturstimulans. Fråganom avgiftskonlrollen har tagits upp av flera remissinstanser som framhållitalt del ökade uttaget av arbetsgivaravgifter nödvändiggör utbyggnad ocheffektivisering av arbetsgivarkontrollen inom avgiftsområdet. Denna synpunktframförs bl. a. av RFV, statskontoret och RSV som anser alt de nuvaranderesurserna är mycket små i förhållande till de stora beloppen. Det ökadekontrollbehovet understryks också av länsstyrelserna i samt Göteborgsoch län och företagsskatteberedningen. Verkningarnaför kommunerna berörs bl. a. av ochLandstingsförbundet. Förbundens slutsatser är att skatteomläggningen vidföreslagen finansiering beräknas medföra en minskning iskatteunderiagstillväxten på ca 43 milj. skattekronor, vilkel med en kommunalutdebitering på innebär en skatteföriust om nära 1 100 milj. kr.sammanlagt för kommuner och landsting. , åren 1978och 1979, blir effekten dubbel på grund av systemet för skatteavräkningenmellan staten och kommunerna. anser del nödvändigt all dekommunalekonomiska effekterna beaktas vid den statliga skallepolitiken, t. ex.genom att kommunerna tillförsäkras andel i produktions- ellerkonsumlionsbeskattning. anser alt finansieringen av denoffentliga verksamheten bör lösas så atl den inle påverkar del kommunalaskalteunderiagels tillväxt. Angelägenheten av all kommunernas ekonomi värnas understryks också avLO. 1972års skatteutredning har lagt fram förslag om provisorisk skallereform i frågaom inkomsler. Förslagel avser främsl en sänkning av den statligainkomstskatten för låg- och mellaninkomslgrupperna och en höjning av denallmänna arbetsgivaravgiften. För folkpensionärerna föreslås dessutom ändraderegler för beräkning av del extra avdraget. Kostnadsramen för omläggningen ärca . Utredningsförslaget, som inte är enhälligt, harremissbehandlats. Föralt nå en bred enighet av skatteomläggningen och skapa fömtsättningar för enfortsatt stabil svensk ekonomi har vidare överiäggningarägt rum mellan de politiska partierna. 1 samband med dessa överiäggningar harramen för skatteomläggningen vidgats. Vid överläggningarna träffadesöverenskommelse mellan socialdemokraterna, och omskalleomläggningen och vissa därmed sammanhängande frågor Överenskommelsen ochde därvid gjorda övervägandena har i huvudsak följande innehåll. Situationenute i väriden kännetecknas i många länder av social och politisk oroframdriven av ekonomiska svårigheter med kraftig inflation och ökandearbetslöshet. Denekonomiska ulvecklingen i har positivt avvikit frånulvecklingen i flertalet jämförbara länder. Sysselsättningen har stigitkraftigt , liksom anlalel lediga platser. Produktionen har ökat.Inflationen har varil betydande men likväl avsevärt lägre i vårt land än i deflesta andra länder. Realinkomsterna har stigit snabbare än någongång tidigare . Detgoda resultatet uppnåddes genom effektivitet och ökal ansvarstagande iarbetslivet samt genom fackliga och politiska åtgärder. Den snabba avtalsuppgörelsenbetydde myckel för alt stimulera ekonomin. En rad olika stimulansåtgärderbeslöts av . Omläggningen av den statliga beskattningen med direktaskattesänkningar för löntagarna skapade gynnsamma fömtsättningarför själva avtalsuppgörelsen. Överföringenav folkpensionsavgiften från lönlagarna till arbetsgivarna lade den gångengrunden för en reallöneökning utan molsvarande ökning av bruttolönerna. Sammaeffekt får den av beslutade omläggningen.Denna skatteomläggning möjliggör en forlsall förbättring av reallönerna ulansådana brultolöneökningar, som blir direkt inflationsdrivande. Erfarenheternafrån bör vara vägledande . En snabb uppgörelse påarbetsmarknaden skulle vara mycket betydelsefull för såväl den enskildesekonomi som samhällsekonomin i stort. Införårets avtalsrörelse har bl.a. löntagarorganisationerna framfört önskemål omell Ivåårsavlal, dvs. elt avtal som omfattar 1975 och 1976. sådant avtalskulle vara av stort samhällsekonomiskt intresse. skalteutredningerhöll därför som inledningsvis nämnts uppdrag att ularbela förslag tillomläggning av den direkta slalliga beskattningen också för . Regeringenhar vidare - också i avsikt atl underiätta för arbetsmarknadens parter attiräffa en tvåårsuppgörelse - träffat en överenskommelse med kommunförbunden omen begränsning av kommunalskatterna . 1972års skatieutrednings förslag har som inledningsvis anförts varit föremål föröveriäggningar mellan samtliga riksdagspartier. Överenskommelse har därvidträffats mellan socialdemokraterna, och omskalleomläggningens utformning och finansiering. Överenskommelsen syftar tillatl underiätta för arbetsmarknadens parter alt uppnå en snabb uppgörelse, somkan omfatta ocksä . Överenskommelseninnebär alt skall få la ställning till ett förslag omsänkning av den direkta statliga skatten för flertalet löntagare. Genom envidgad finansiering jämfört med skatleulredningens direktiv genomförs delsulredningens förslag till skattesänkningar för låginkomstlagarna, dels enhögre skattesänkning för de stora löntagargrupperna. Den närmare utformningenav skatteskalan framgår av det följande. Sänkningenav den direkta slalliga skallen innebär alt såväl låginkomsttagarna som deslora grupperna i de vanligaste inkomstlägena får sänkt skatt jämfört med deskalleskalor som gäller . Därmed kan enrealinkomstförbällring för löntagarna nås genom avsevärt lägre brultolöneökningarän vad som blivil möjligt utan en skattereform. Effekten av skallereformen kandärmed bli all inflationen bromsas, stabiliteten i samhällsekonomin ökas, delsvenska näringslivels konkurrenskraft gentemot utlandet stärks och grundenläggs för forlsall välståndsökning. k. sparavdraget från intäkter av kapital, . resp. , fördubblasfr. Riksdagenbeslutade om en begränsad avdragsrält för under detla år inbetaldsjukförsäkringsavgift med högsl . Halva kostnaden för del bibehållnaavdraget finansieras genom ålgärder som anges i överenskommelsen. Återståendehälft avses bli finansierad . Allmännabarnbidraget höjs fr. o. m. med . Kostnaden för dennahöjning finansieras också genom ålgärder som har anvisals i överenskommelsen. Kostnadenför skalleomläggningen, fördubblingen av sparavdraget i beskattningen,lönlagarnas avdragsrält 1974 påförd sjukförsäkringsavgift ochhöjningen av barnbidragen uppgår lill ca 6 200 milj. kr. Detla beloppfinansieras av en höjning av socialförsäkringsavgifter, borttagande av taketför andra socialförsäkringsavgifter än ATP saml höjning av vissa punktskatter.Genom denna finansiering säkras en ansvarsfull finanspolitik. Enav utgångspunkterna för överiäggningarna om finansieringen av skatteomläggningenhar varil statens ökade åtaganden gentemot sjukvårdshuvudmännen genomsjukförsäkringen. Denna belastning pä statskassan ingår dock inte iöverenskommelsen utan redovisas i särskild ordning. 1 samband medskatteomläggningen sker en förskjutning från skattefinansiering tillavgiftsfinansiering från arbetsgivarna inom de båda socialförsäkringarna försjukförsäkring och folkpensionering. Det innebär att avgiften till sjukförsäkringenav denna anledning höjs och avgiften tillfolkpensioneringen , dvs. med sammanlagt 1,9procentenheter från . Samtidigtavvecklas begränsningen av avgiftsunderlaget till 7,5 gånger basbeloppet perårslön för socialförsäkringsavgifterna med undanlag av ATP-avgiften. Den nuangivna höjningen av socialförsäkringsavgifterna och borl-lagandel av taketberäknas ge staten en inkomstförstärkning om lillsammans 4 130 milj. kr. Föralt få samma beräkningsunderlag och en förenkling av avgiftsredovisningenslopas beloppslaket också för vissa andra avgifter, som enligt gällandebeslämmelser beräknas på samma avgiftsunderiag, bl. a. arbetsgivaravgiftenlill arbetslöshetsförsäkringen och yrkesskadeförsäkringen. Föratt ge stöd ål småföretagen ökas den del av egenföretagarnas inkomst som är frifrån allmän arbetsgivaravgift från . Löntagarorganisationernahar vid överiäggningarna med regeringen förklarat sig beredda att - i likhetmed vad som sker i lönerörelsen för - i avtalsförhandlingarna för år1976 beakta vad som arbetsgivarna påförs i direki höjdasocialförsäkringsavgifter. De partier som ingått i här berörda överenskommelsefömtsätter atl löneanspråken i molsvarande grad kommer att reduceras. Motbakgrunden av den överenskommelse jag här redogjort för lar jag i del följandeupp de aktuella ändringarna i den direkta beskattningen och därefter de förfinansieringen härav erforderliga höjningarna i den indirekta beskattningen.Jag kommer dessutom alt behandla ändringar i energibeskattningen, somaviserats i prop. 1975:30 för att finansiera genomförandet av det program förden framlida energipolitiken som regeringen lagl fram i nämnda proposition.Vissa andra frågor med avseende på de i sammanhanget aktuella indirektaskatterna kommer jag också atl behandla, bl. a. frågan om nedsättning avenergiskatt på briinsle och elkraft som förbrukas vid industriell tillverkning.Jag tar också upp erforderiig ändring av den allmänna arbetsgivaravgiften samtfrågan om lättnader i den s. k. villaschablonen och sjömansskatten. Chefenför kommer atl redovisa förslag om de ändringar som berörsocialförsäkringsavgiftema m. m. Förslag om höjning av de allmänna barnbidragenavses bli framlagt genom socialutskottets försorg. Förslag om höjning avföriängt barnbidrag och studiebidrag i molsvarande omfattning kommer senare allframläggas för . Ulredningenhar föreslagil all sänkningen av inkomstskatten sker enbart genom ändring avskatteskalan. Skatteuttaget minskas i de tre lägstainkomstskikten och höjs med 1 enhet i de två högsta skikten. Resultalel är enskattesänkning på . för del slora flertalet inkomsttagare. Förslagelhar föranlett delade meningar vid remissbehandlingen. En positiv inställningredovisas från flera av de hörda myndigheterna. Av löntagarorganisationernaansluter sig () i princip lill förslagel. LO utesluterdock inle all del maximala beloppet för skallelättnad kan fä höjas.Tjänstemännens centralorganisation () samt akademikerscentralorganisation och (/SR) ställer sigdäremot avvisande till förslaget. TCO och /SR uttalar sig för attskatteomläggningens kostnadsram vidgas. En sänkning av marginalskatten iinkomstlägena . a. i yttranden från organisationer inomnäringslivet. Föregen del vill jag säga följande. För alt få en bred anslutning lill skatteomläggningenhar del varit nödvändigt all öka ramen för sänkningen av den statligainkomstskatten. Del maximala beloppet för skattelättnad föreslås därför höjt lill1 . förde slora grupperna löntagare. Del innebär alltså en ökning med 400kr. jämfört med utredningsförslaget. Av fördelningspolitiska och slatsfinansiellaskäl bör dock denna ökning inte komma höginkomsttagarna till del. Jag delar iövrigt ulredningens uppfattning all den nu aktuella provisoriskaskattesänkningen bör ske enbart genom en ändring av skatteskalan. Denskatteskala jag förordar för har följande utseende. Den nuvarandeskalan anges som jämförelse. inom skiktet, % 30 000- 35 000 35 000- 40 000 40 000- 45 000 45 000- 65 000 65 000- 70 000 70 000- 80 000 Deindividuella effekterna av den förordade skatteskalan framgår av följandetabeller. Skattenpå inkomst, ogift inkomsttagare komst, kr. -19,6 -10,9 -10,1 -10,3 -13,4 -13,9 -12,0 -11,4 Marginalskattenår 1976, ogift inkomsttagare komst, tkr. -3,0 -3,0 -3,5 -7,9 -6,5 -2,4 -5,4 69,5- 74,5 74,5- 84,5 84,5-104,5 104,5-154,5 -t-1,0 Mittförslag om ändrad skala för den statliga inkomstskatten föranleder ändring av10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Rättenlill extra avdrag för gift folkpensionär beräknas f n. med hänsyn lill makarnassammanlagda inkomsi. Utredningen har föreslagil att denna sambeskatiningavvecklas. För de fall där en individuell beräkning av extra avdrag geroförmånligare avdragsrätt än f n. föreslås en garanliregel. Denna innebär attavdraget skall medges med lägst det belopp som skulle ha beräknats med lillämpningav regler. Vidare har ulredningen föreslagil atl pensionstillskottenvid beräkning av extra avdrag räknas som sidoinkomsl och inle såsom f n. som endel av folkpension. Hämtöver har föreslagils vissa redaktionella ändringar avreglerna om extra avdrag. Deallra flesta remissinstanserna ställer sig positiva lill all de extra avdragenmedges individuellt. Det gäller bl. a. de tre löntagarorganisationerna. Delframhålls därvid att den föreslagna ordningen ansluter sig väl lill den individuellabeskattningen i övrigt. Endasl några remissinstanser avstyrker förslagel. 1fråga om förslagets detaljer har erinringar och påpekanden framförts från fierahåll. Det har påpekats all barnpension och vårdbidrag liksom nu bör undantasfrån den pension som grundar räll lill extra avdrag. Vidare har framhållits depraktiska svårigheter då någon under inkomståret övergår från att lyfta pensionsåsom ogift till atl få pension som gift. Garaniiregeln kritiseras såsomkomplicerad och administrativt svårlillämpad. Den bör därför inle genomförasanser en del remissinstanser. Andra instanser framhåller all den ändå behövs.Även förslaget alt betrakta pensionstillskott som sidoinkomsl avstyrks pånågot håll. Föregen del vill jag anföra följande. beskattas makar i principindividuellt. För folkpensionärer gäller emellertid en särskild sambeskalt-ningsregelsom innebär atl del extra avdraget beräknas med hänsyn lill makarnassammanlagda inkomsi. Följden härav är atl en gift pensionär kan helt ellerdelvis förlora sitt extra avdrag om maken har t. ex. en ATP-pension av vissstorlek.