prop · FY0326 · 1975-12-31 00:00:00 — Den presumtive emigranten bör därför genominformation ges det faktaunderlag han behöver för ett realistiskt beslut omhan skall utvandra till eller inte. Vadgäller information till invandrare före utvandringen förordar IU aktivtsamarbete med massmedia i utvandringsländerna. Eftersom invandrare här ilandet synes vara en av de viktigaste informationskällorna för presumtivainvandrare bör lämpligt informationsmaterial tas frara och stäUas tillförfogande för invandrarna här i landet för att de skall kunna vidarebefordrakorrekta uppgifter till kontakter i hemlandet. Vidare börinformationsberedskapen ökas vid de svenska utlandsmyndigheterna. Vidflyttning mellan och bör arbetsförmedlingarna kunna spela enviktig roll när det gäller att lämna information direkt till den enskUde, somär intresserad av att utvandra. Ifråga om inforraation tlU invandrare efter invandringen menar IU att deinforraationsansvariga myndigheterna bör verka för en utjämning avinformationsinsatserna för olika språkgrupper i landet. har störrespråkgrapper prioriterats framför mindre, som därför kommit att bliunderförsörjda med grundläggande information om på det egna språket. IUanser att det främst bör ankomma på och att klarlägga och analyserainvandrarnas informationsbehov för att en läraplig målgrappsanpassning skallkunna ske av insatserna på området. IU förordar vidare ökade Informationsinsatserav kommunerna genom bl.a, en utbyggnad av invandrarbyråernas verk- Prop.1975: 26 25 samhet,av fackliga och ideella organisationer och av den svenska dagspressen.Anslaget för SIV:s informationsverksamhet som bör avse såväl invandrare somallmänheten bör för /76 beräknas till 3 milj. kr. , som bildades , har enligt IU stor betydelse förinformation till invandrarna. Tidningen utkommer f, n, på fem språk med 46nummer . En mindre prenumerationsavgift tas ut. Somkomplement tUl de fem språkversionerna ger stiftelsen vidare ut en bulletin påytterUgare sex språk. Bulletinen ges ut utan kostnad förmottagarna, Isaraarbete med skilda myndigheter utkommer tidningen soms,k, stornummer eUer temanummer med ett ökat sid-antal och innehåller dåsärskild samhällsinformation avseende ett eller flera samhällsområden.Tidningen når vid dessa tillfäUen närmare 200 000 Invandrarhushåll. Verksamhetenbör fortsätta enligt i huvudsak nuvarande riktlinjer, anser IU. Principerna försammansättningen av stiftelsens styrelse bör ändras. Företrädare för ochNSI bör ingå i styrelsen tUlsammans med företrädare för invandrarintressen ochför personalen vid tidningen. Vidare bör styrelsen få ett breddatparlamentariskt inslag. Det är vidare angeläget, att tidningens verksamhetvidgas till ytterligare språkgrupper, IU föreslår att statsbidraget tilltidningens verksamhet utgår med 1,5 milj, kr, under /76. IUtar även upp frågan om stöd tUl tidningar och tidskrifter för språkligaminoriteter i . Starka principiella skäl talar för att de möjlighetertill press- och tidskriftsstöd, som gäller generellt, bör vara tilllämpligaäven på tidningar och tidskrifter på andra språk än svenska, som utges iSverige. Vidare bör tidningar och tidskrifter på andra språk än svenska, somutges inom invandrar- och rainoritetsgrupper i och som inte uppfyllergenerella regler för press- och tidskriftsstöd, kunna få projektbidrag från iförsta hand , men i viss mån även från , Dessutora föreslårIU att NSI får i uppdrag att dra upp riktiinjer för hur annonser avsarahällsinformerande karaktär skall spridas i tidningar och tidskrifter påminoritetsspråk. IU berör i samraanhanget 5 kap. 1 och 2 §§tryckfrihetsförordningen (TF) som stadgar att endast svensk juridisk ellerfysisk person får vara ägare till periodisk skrift samt att endast svenskmedborgare som är bosatt i får vara utgivare. IU anser att stadgandenaär otillfredsställande, raen avstår från att föreslå någon ändring, eftersomden tillsatta massmedieutredningen (JU 1970: 59) kommer att prövafrågan. IUframhåller att syftet raed inforraatlonen till invandrare är att förmedla sådanafakta som invandrarna bör känna tiil för att fungera i den nya omgivningen. Närdet däremot gäller information till Prop.1975: 26 26 svenskarom invandringen och invandrare är syftet att påverka den allmänna opinionen ochskapa ökad förståelse för människor med värderingar, traditioner, seder ochbeteendemönster, som skiljer sig från svenskarnas. IU förordar att informationtiU svenskar ökas avsevärt. Formerna härför kan diskuteras. IU är tveksam tUlannonskampanjer eUer dylikt. Opinionsbildning på lång sikt som det här ärfråga om sker bäst genom ökade insatser inom utbildningsväsendet och åtgärdersom leder tUl ökade kontakter mellan olika befolknlngsgrapper. Fraraför alltbör man satsa på förskolan, och gymnasieskolan för att läggagranden för en framtida ömsesidig tolerans och förståelse. SrV bör, enligt IU, svaraför samordning och initiativ när det gäller information och opinionsbUdning påinvandrarområdet. Denna arbetsuppgift bör skrivas in i SIV:s instmklion. Ar1968 fastslog statsmakterna 1 anslutning till riktlinjerna för invandringspolitikenprincipen att den fackmyndighet, som har ansvar för viss verksamhet iförhåUande till svenska medborgare, skall ha motsvarande ansvar i förhållandetUl utlänningar, som är bosatta i . IU anser att denna princip bör gällaäven . Erfarenheterna visar emellertid att det krävs särskildaåtgärder för att stimulera fackorganen inora olika samhällsområden att vidtaåtgärder för att invandrare på sararaa villkor sora övriga invånare skall fådel av informafion om bl.a, rättigheter och skyldigheter. Det krävs ävenåtgärder av samordnande och initiativtagande karaktär på såväl central somlokal nivå. På central nivå bör svara härför. I många faU kan det varaändamålsenligt att berörda rayndigheter har samråd i mera institutionaliseradeformer. Detta är särskUt viktigt när ansvaret och resurserna är fördelade påett flertal myndigheter, t, ex, i fråga om åtgärder för flyktingar. Från olika håll harönskeraål uttalats ora att en katalog borde sammanställas i vilkenstatsmakterna anger varje rayndighets arbetsuppgifter när det gäller särskildaåtgärder för invandrare. Enligt IU:s mening är detta olämpligt. Katalogen måstebU allmän 1 sina formuleringar och kan därmed inte täcka alla aktuellasituationer, varför myndigheterna ändå kommer att sakna ledning i mångaenskilda fall. En sådan katalog blir också snabbt föråldrad. Utredningenföreslår därför att centrala direktiv utfärdas till statsmyndigheterna i vilkadessa erinras om skyldigheten att i resp. verksamhet genomföra de särskUdaåtgärder för invandrare som är nödvändiga. I direktiven bör även föreskrivasatt varje myndighet skaU upprätta ett program för sina särskilda åtgärder förinvandrare och begära medel härför. De båda kommunförbunden bör utfärda motsvaranderekommendationer till kommunerna. Prop.1975: 26 27 IUhar i samband med frågan om ansvarsfördelning och samordning av samhälletsåtgärder för invandrarnas anpassning tagit upp frågan om . organisation framgår av tablån på s. 91. består av ordförande och sex ledamöter, som är lekmän.Generaldirektören är ordförande. En av ledamöterna representerarinvandrarintressena. Till verket är knuten enrådgivande expertgrupp, vars sammansättning är beroende av de skildaintressen, som har sådan betydelse för utlännings- ochinvandringspolitiken att de bör vara företrädda. F.n, ar följande intressenrepresenterade, nämligen , , försvarsstaben,, , och . Vidare ingår iexpertgruppen en tidigare ledamot av , som har erfarenhet avsvensk arbetsmarknad och kommunernas åtgärder för invandrare. Vidareär till verket knuten med kansli. består av fyra byråeroch en registerenhet, näraligen tillståndsbyrån, sora frärast handläggerärenden enligt utlänningslagstiftningen, dvs. tillståndsärenden och ärenden omutlännings avlägsnande från riket, medborgarskapsbyrån, som handlägger ärendenenligt medborgarskapslagstiftningen, administrativa byrån, som inom sina femsektioner handhar ärenden av allmän natur, personalärenden, ekonomiadministrativauppgifter, kontorsdriften och SIV:s översättningsverksamhet samtregisterenheten, som handhar för tillstånds- och medborgarskapsfrågorra.ra. På anpassningsbyrån liggerverkets uppgifter att fortlöpande bevaka behovet av åtgärder för att främjainvandramas anpassning i samt efter samråd med berörda rayndigheterföreslå behövliga åtgärder och verka för samordning av åtgärderna, svara förinformation till invandrama i frågor av särskUd betydelse för dera samt varakontaktorgan mellan samhäUet och invandrarna och deras sammanslutningar. Byrånsarbetsuppgifter och arbetssätt har lett till en intern indelning i enheter, somfått namn efter vissa större verksamhetsområden. Förutom byråledning ochbyråstab finns följande enheter, nämligen kommunenheten,arbetsmarknadsenheten, organisationsenheten, utbildningsenheten,rayndighetsenheten och konsulentenheten. För informationsuppgifterna svarar eninformationsenhet. Föranpassnings- och inforraationsuppgifter finns 18 tjänster, varav två förinformation. Härutöver finns 21 arvodes- eller extratjänster, varav 6 förinformation, som avlönas från anslaget Anpassningsätgärder för invandrare. Utredningenframhåller inledningsvis att den Inte funnit anledning att Prop.1975: 26 28 föreslånågon ändring av statsmakternas beslut att handläggningen av såvälfrågor enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen som samordningen avåtgärder för invandrarnas anpassning m. m. bör ankomma på . Sammanföringenav dessa två slag av arbetsuppgifter har, enligt IU, visat sig ändamålsenlig. SIVbör enligt IU ha följande arbetsuppgifter, nämligen attfullgöra de uppgifter som enUgt utlännings- och medborgarskapslagstiftningeneller annan författning ankommer på den centrala utlänningsmyndighet, somavses 1 3 § utlänningslagen, attföra register och statistik över utlänningar i i den utsträckning detbehövs för verksamheten, att svara för samordningav åtgärder för invandrare i samt efter samråd med berörda myndigheteroch organisationer vidta eller föreslå åtgärder, attverka för att institutioner och organisationer utanför myndighets-orarådetvidtar behövUga åtgärder, attfördela anslag till kommuner, invandrar- och minoritetsorganisationer, övrigaorganisationer och institutioner m.m. för invandraråtgärder, att1 sararåd raed NSI svara för samordning av samhällsinformation till invandrareoch ta initiativ till informationsåtgärder, attsvara för samhällsinformation till invandrare i de fall ingen annan myndighetär ansvarig, attsvara för information till aUmänheten i invandringspolitiska frågor, attsvara för utredning och dokumentation i frågor om invandrarnas sociala ochkulturella situation samtatt vara kontaktorgan mellan samhället och invandrar- och minoritetsorganisationer. Utredningenföreslår att verket också i fortsättningen skall ledas av en lekmannastyrelsemed sju ledamöter. Vidare bör ett invandrarråd knytas till för att ökainflytandet från invandrar- och minoritetsgrupper på de frågor som handläggsinom verket. Rådet föreslås få 15 ledamöter, som företräder invandrar- ochminoritetsorganisationer eller invandrar- och minoritetsintressen i övrigt.Ledamöterna bör utses av regeringen på förslag från nämnda organisationer.Rådet bör främst behandla frågor rörande invandrarnas och minoriteternassociala och kulturella situation, riktlinjer för SIV:s bidragsgivning samtförslag till SlV:s årliga anslagsframställning. Den expertgrupp, som sedanverkets tillkomst är knuten till verket, bör ersättas med ett system därformema för samarbete med experter inom ett eller flera områden bedöras frånfall till fall. Dennuvarande byrån för anpassningsfrågor bör ersättas raed två nya enheter,nämligen en enhet för utrednings- och saraordningsverksamhet och en och sam- Prop.1975: 26 29 ordningsverksamhetbör svara för samordning av åtgärder tUl förmån för Invandrare. Isamordningsuppgiften bör bl.a. ingå långtidsplanering, utredningsverksamhet,intemationella frågor, metodutveckling, bidragsgivning, frågor om avgränsningav berörda rayndigheters och andra organs ansvarsområden när det gälleråtgärder för invandrare, utarbetande av råd och anvisningar samt insatser avaUmänt initiativtagande och pådrivande karaktär. Informationsenheten börfrämst svara för informationsplanering i samråd med NSI och övriga berördamyndigheter samt informationsproduktion och information. Inom denna ram börenheten bl.a. ge kontinueriig information tUl massmedia i säväl som utiandet,ge informationsteknisk service tUl andra myndigheter och organ som komraer ikontakt med invandrarfrågor, producera och distribuera trycksaker ra, m.,medverka i och anordna kurser m. m. i invandrarfrågor, svara för SIV:sbiblioteks- och Inforraationsverksamhet m.m. IUuttalar sig inte närmare om behovet av personal på de båda enhetema utanföreslår att personalbehovet prövas av en särskUd organisationskommitté, sombör få i uppdrag att ytterligare konkretisera utredningens förslag beträffandeSIV:s organisation. IU föreslår vidare attmedel anvisas under ett sakanslag för de tidigare nämnda statsbidragen tillinvandrartidningen, invandrar- och minoritets-organisationerna och avgränsadeprojekt. Vidare bör medel tas upp för SIV:s informationsverksamhet samt bidragtiU korarauner för informationsverksamhet för invandrare och sådan statistik-och forskningsverksamhet, som beskrivs i det följande. Anslaget bör budgetåret1975/76 tas upp raed 16,5 milj. kr. IUframhåUer vikten av att kommunerna i förväg känner tUl och kan påverkainflyttningen till kommunen av stora grapper utlänningar, som kan medföra kravpå särskilda insatser från kommunens sida. IU erinrar om att kommunförbundetväckt tanken att låta kommunerna bli remissinstanser i samband med rekryteringav arbetskraft från utora-nordiska länder. Huvuddelen av invandringen kommeremellertid från de nordiska ländema. I det fallet kan remissförfarande inteanvändas. Enligt kommunförbundet är det därför angeläget att de informationsproblemsom härvid uppstår ägnas särskUd uppmärksamhet. IUframhåller att även ora ett remissförfarande införs, kan kommunerna ändå intepåverka omflyttningen mellan kommuner av invandrare och svenskar. Ettremissförfarande vid rekrytering av utomnordisk arbetskraft skulle intenämnvärt förbättra komraunemas underlag för den långsiktiga planeringen. IUerinrar om att koramunerna från länsstyrelsernas dataregister kan 1975: 26 30 beställaregisteruppgifter om i komraunen bosatta utländska medborgare eller under vissperiod inflyttade utiänningar. IU föreslår därför inte något generellt systemför avisering till kommunema om inflyttning av utländska medborgare. Koraraunförbundethar i ett cirkulär framhållit betydelsen av att speciella organ bildasi kommunema för att möta behovet av samordning och informationsutbyte mellankoramunen och andra som har ansvar för eller kommer i kontakt medinvandrarfrågor. För ändamålet har ett 45-tal invandrarbyråer ellermotsvarande inrättats i kommunerna. I cirkuläret anges bl.a. att byråema skalltjäna som kontaktpunkt för invandrarna. Byråemas främsta uppgifter anges varaatt bistå invandrare raed råd och upplysningar, att förmedla och etablera kontaktmellan invandraren och expertorgan, föreningar ra. fl,, att lämna råd och hjälptill myndigheter, organisationer och institutioner i frågor som rör utländskamedborgare, att svara för tolksérvice, att verka för en större förståelsemellan utländska och svenska medborgare, att ansvara för fortlöpandeinformation till invandrarna och att ge information till allmänheten ominvandrama och deras problem. Flertaletav de nuvarande byråerna har kommunalt huvudmannaskap. I ett fåtal fall skötsverksamheten av studieförbund. IUanser det angeläget att kommunema bygger ut särskilda invand-rarfunktioner ienlighet raed kommunförbundets cirkulär. Det är av värde ora byråerna i stortsett kan ge sararaa service på oUka orter så att begreppet invandrarbyrå kan fåen mera enhetlig innebörd. Detta torde vara en fråga som Ugger inom ramen förSIV:s verksamhet beträffande kommunernas insatser för invandrare. Vidare börkommunerna mera systematiskt än f. n. kunna repliera på i fråga ora metodutveckling,planering, dokumentation m. m. Byråemabör enligt IU ges ett huvudansvar för registrering och förmedling av tolkar pålokal och regional nivå. Vissamerkostnader kan uppstå för kommunerna vid inflyttning av personer som intebehärskar svenska språket, oberoende av om denna inflyttning sker från annankommun eller direkt från utiandet. Kommunerna belastas därvid ojämnt beroendepå att invandrarna koncentreras till vissa regioner. Den ojämna belastningenmotiverar enligt IU att staten tar på sig en stor del av dessa merkostnader.Ett särskilt statsbidragssystem för kommunernas informationsverksamhet förinvandrare bör därför införas. Det kan också leda till en mera likartadutveckling i kommunema, när det gäller åtgärder för invandrare. Somstatsbidragsberättigade kostnader bör rälmas dels kostnader för personal somär anställd vid invandrarbyrå eller för särskUt avgränsad kommunalinvandrarfunktion, dels övriga kostnader för drift av invandrarbyrå ellerinvandrarfunktion. Vidare bör som statsbidragsberättigade kostnader räknassådana merkostnader som uppkommit tUl följd av sär- Prop.1975: 26 31 skildinformation till invandrare eller särskild uppsökande verksamhet blandinvandrare samt kostnader för uttag av uppgifter om Invandrare urlänsstyrelsernas dataregister. Kommunens kostnader för tolkarvoden bör däremotinte vara statsbidragsgmndande. IU föreslår attstatsbidraget för komraunemas informationsverksamhet för invandrare bör utgåmed av godkända kostnader. För ändamålet bör 5 milj. kr. anvisas /76. bör svara för bidragsgivningen. IUframhåller att det är önskvärt att det internationella samarbetet påmlgratlonsforskningens oraråde utvecklas. Vidare bör saranordiska insatserövervägas, t.ex. i form av ett nordiskt raigrationsforsknings-institut. Sarahällets behov avstatistik rörande invandrare och etniska rainori-teter bör i princip handhas avSCB. Detta innebär att den statistikproduktion som ligger på bör förasöver tUl SCB. producerar f.n. statistik över arbetsanmälda utlänningar,resande tUl och från det nordiska passkontrollområdet, medborgarskapsärendenra.m. SCB:s grund-raaterial for statistikproduktion tillåter orafattandebearbetningar utöver vad som f.n, bedöms vara av allraänt intresse. I sararådraed SCB bör genomföra en behovsanalys av vilken statistik verket fortiöpandebehöver för sin verksamhet och vUka specialbearbetningar som kan komraa attbehövas. Medelsbehovet beräknas till . Verket bör vidare förfoga överstatistisk expertis för bl.a. de angivna uppgifterna. IU pekar på vissa bristeri utiännlngsstatistiken, bl.a. folk- och bostadsräkning, över arbetsanmälda utlänningar samt uppgifter om befolkningen iSverige efter raodersraål. Vidare föreslår IU att en basorganisationför migrationsforskning inrättas. Denna bör svara för saraordning av,dokuraentation om och ekonomiskt stöd till sådan forskning. Basorganisationenbör samverka med universitetsinstitutioner och (). kan organisatoriskt vara fristående eUer ingå i SOFI.Till basorganisationen bör knytas en arbetsgmpp med företrädare för myndigheteroch organisationer som kommer i kontakt med invandrarfrågor med uppgift attdra upp riktiinjema för forskningen på området. Sammanlagt bör 1,5 mUj. kr.anslås för forsknings- och statistikverksamhet under /76. TUlIU:s betänkande har fogats en reservation av ledamoten ifråga om delsIU:s överväganden om hemspråksundervisning dels ock Prop.1975: 26 32 förslagenom sammansättningen av och slopandet av den rådgivandeexpertgruppen. Ifråga om undervisning av barn tUlhörande språkliga minoriteter anförs ireservationen att övervägande pedagogiska och psykologiska skäl talar för attsådana barn får särundervisning i modersmålet. Samhällsstöd bör därför utgåtill minoritetsskolor. I fråga omsamraansättningen av förordas att utöver IU:s förslag om enstyrelse av lekmannakaraktär raed parlamentarisk förankring representanterför arbetsmarknadens parter, i första hand SAF och LO, bör ingå antingen somledamöter av styrelsen eller som särskilda sakkunniga. Reservanten avvisar IU:sförslag om slopande av den tUl knutna expertgmppen. En viss omorganisationav expertgruppen kan emellertid vara fördelaktig. Företrädare bör i första handutses för AMS, RPS, . och Röda korset.Om arbetsmarknadens parter inte blir representerade i styrelsen, bör deIstäUet infogas i expertgmppen. 4Statens invandrarverks och stiftelsen anslagsframställningar för /76 m. m. har i sin anslagsframställning för /76 utgått från1968 års riktlinjer för utlänningspolitiken och nuvarande organisation. I frågaora anslagen och Anpassningsåtgärder för invandrare anförverket följande. Yrkandenai anslagsframställningen låter sig väl förena med invandrarutredningensförslag i slutbetänkandet. Verkei har emeUertid utformat sina yrkanden om nyatjänster främst raed hänsyn tUl flyttningen till , sora skall äga rumi slutet av /76. Det framstår då som mest angeläget att så mångasom möjligt av de anställda följer med. Ett stort antal av dem som arbetarmed verkets anpassnings- och informationsuppgifter är extra- ellerarvodesansiällda. En förutsättning för att de skall följa verket tillNorrköping är att de får fast anställning. Däratöver yrkar verket endast mindrepersonalförstärkningar. Sannolikt skulle det bli svårt för verket attsamtidigt flytta och väsentligt öka personalstyrkan. förslag leda till beslut ora större operativa medel föranpassningsåtgärder och information redan från , är det fulltmöjligt för verket att effektivt använda sålunda ökade resurser. En utbyggnadav organisationen kan då anstå efter flyttningen. Ävenför verkets övriga enheter har omlokaliseringen spelat en avgörande roll vidutformningen av anslagsyrkandena. Det är sålunda ange- 1975: 26 33 lägetatt flytta med endast ett minimum av tillstånds-, avlägsnande- ochmedborgarskapsärenden i balans. Därutöver är det angeläget att kraftigt minskahandläggningstiden för sådana ärenden. Motden angivna bakgranden m. m. yrkar verket följande personalförändringar förnästa budgetår, nämligen verksledningenen byrådirektör (arbetsbiträde) för att biträda generaldirektören med vissaarbetsuppgifter, tillståndsbyrånen byrådirektör för att minska handläggningstiderna, tre biträden, varav ettkvalificerat, för utskrifter av specialprotokoll, främlingspass ochresedokument samt medel för tillfällig förstärkning av den handläggandepersonalen för avarbetning av balanser, medborgarskapsbyråntre byrådirektörer, fem assistenter och två biträden för att bl. a. nedbringahandläggningstiderna för medborgarskapsärenden, varvid nu anvisade medel förtillfällig förstärkning av byråns personal bör utgå, anpassningsbyråntvå byrådirektörer och två byråsekreterare för att följa behovet av ochföreslå åtgärder för invandrarnas anpassning inom kommunernasverksamhetsområden, en byråsekrelerare för arbetsmarknadsfrågor, tvåbyråsekreterare för stöd åt och kontakter med främst invandrarnasorganisationer, två byråsekreterare för utbildningsfrågor inom och utom denobligatoriska skolans ram, en byrådirektör för information ra. m. omtolkfrågor, en byrådirektör för samordning och initiativ inom skildaämnesoraråden, en byråsekreterare för bam- ungdoms- och farailjefrågor rörandeinvandrare, en konsulent för rådgivning m. ra, i enskUda ärenden samt fyrabiträden, varav ett kvalificerat av de begärda 17 tjänstema motsvaras tolvav sådana funktioner, som f. n. utförs av extra- eller arvodesanställdpersonal, som avlönas med medel från anslaget Anpassningsåtgärder förinvandrare, administrativabyrån en avdelningsdirektör för att avlasta byråchefen vissa ärendegmpper,varvid nuvarande tjänst sora avdelningsdirektör på allmänna sektionen kan drasin, ett biträde och två expeditionsvakter samt medel för tillfälligförstärkning av verkets arkivpersonal för uppgifter i samband medomlokaliseringen av verket, registerenhetenåtta kvalificerade biträden samt medel för registrering av medborgarskapsärendeni avvaktan på omlokaliseringen av verket.