prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Som en del av1975 års skatteomläggning ingick att hushållens sjukförsäkringsavgiftslopades. Reformerna på pensions- och skatteområdena finansierades genomhöjningar av arbetsgivarnas socialförsäkringsavgifter till folkpensionering ochsjukförsäkring. Enlagstadgad sänkning av den allmänna pensionsåldern tiU ge-nomfön den 1juli 1976. 1 Reviderad nationalbudget 1976 133 Tabell 8: 3 Socialförsäkringssektorns (exkl. Allmänna pensionsfonden)inkomster och utgifter 1.2 Bidrag från staten och 1.3 Förskott frän statsbudge- -16,0 1.4 Ränteinkomster m. m. 2.1 Transfereringar till hushåll Anm. Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp.halva procent. Källor: , ochstatistiska centralbyrån. folkpensionärer som saknar ATP eller har låga ATP-belopp.1976 års skatteomläggning samt de ovan redovisade reformerna på pensions- ochsjukförsäkringsområdet inkl. kompensation för ökad sjukfrånvaro finansierastill betydande del genom höjda arbetsgivaravgifter. Folkpensionsavgiftenhöjdes till och sjukförsäkringsavgiften till /1976. Vidare slopades den nuvarande begränsningen av avgiftsunderlagettill 7,5 gånger basbeloppet för dessa socialförsäkringsavgifter. ATP-avgiftenhöjs även 1976, till . Utvecklingen i socialförsäkringssektorn (exkl. Allmännapensionsfonden) redovisas i tabell 8: 3. Det finansieUa sparandet, dvs.skiUnaden mellan inkomster och utgifter, beräknas uppgå till obetydligapositiva eller negativa tal hela perioden 19741976. De smärre över- resp. underskottsom redovisas i tabellen utgörs huvudsakligen av saidoförändringar iförsäkringskassorna och arbetslöshetskassorna. Den allmänna tUläggspensioneringen (ATP) har ensärställning inom socialförsäkringssektorn. Allmänna pensionsfonden utgörnämligen en helt självständig förvaltningsenhet. Den stora årligafonduppbyggnaden inom Allmänna pensionsfonden bidrar också till att skilja utATP från de övriga trygghetsförsäkringarna. Allmänna pensionsfonden särredovisasdärför i detta avsnitt. Fondens inkomster och utgifter framgår av tabell 8: 4.Redovisningen avser verksamheten under samtliga fyra fondstyrelser.Inkomstöverskottet i Allmänna pensionsfonden beräknas öka både 1975 och 1976bl. a. tUl följd av den successiva höjningen av ATP- 1975/76:150 134 Tabell 8: 4 Allmänna pensionsfondens inkomster, utgifteroch placeringar 1974 1976 1.2 Räntor m. m. 2.1 Transfereringar till hushåll 4.1 Utiåning till staten och 4.2 Utlåning till övriga sek- -3,0 Anm. Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp.halva procent. Källor: Allmänna pensionsfonden, ,och . avgiften dessa år. 1976 beräknas fondtillväxten uppgå tUlca 13 mUjarder kr. Allmänna pensionsfondens finansiella sparande kan även sessom fondens nettoutlåningsmöjligheter. Fondökningen utbjuds till aUra störstadelen på kreditmarknaden. Av tabellen framgår att 1975 placerades närmare 30 %av fondökningen som utlåning till staten och kommunema. .Återstående del avfondens utlåning placerades i bostadssektorn och näringslivet med i stort settjämn fördelning mellan dessa sektorer. Det är således den större delen avfondens årliga inkomstöverskott som används för utlåning till sektorer vidsidan av den offentliga sektorn. Allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse startade sinverksamhet 1974. har beslutat att ställa ytterligare 500 milj.kr. till fondstyrelsens förfogande för placering i aktier. Vid utgången av 1975hade drygt 430 milj. kr. av de 500 milj. kr. som tidigare ställts tillfondstyrelsens förfogande disponerats för aktieköp. 8.5 Den konsoliderade offentliga sektorn Som en sammanfattning av de tidigare avsnitten redovisas idetta avsnitt verksamheten i hela den offentliga sektorn. Sektorns sammanlagdaefterfrågan på reala resurser för konsumtion och investering beräknas öka 1976, se tabell 8: 5. Det är en något långsammare ökning än 1975. Den offentliga sektorns konsumtion beräknas öka ivolym 1976. Det är en något långsammare ökning än 1975. Då ökade den med 1 Reviderad nationalbudget 1976 ] 35 Tabell 8 :5 Den offentliga sektorns konsumtion ochinvesteringar 1974 1976 Statlig konsumtion Statlig investering Totalt staten -7,5 konsumtion investering Totalt kommunerna 54 000 11010 65 010 -2,0 Socialförsäkringssektorns konsumtion (inkl. .Allmänna pensionsfonden) Summa offentlig konsumtion Sumnia offentlig investering 82 210 14 230 5,5 -3,5 Anm. 1 Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp.halva procent. Anm. 2 Sektoravgränsningarna överensstämmer med dem somtillämpas i tabell 8: 14. I överensstämmelse med nationalräkenskapernasinstitutionella sektorindelning ingår således inte investeringar i statiigaaffärsverk och aktiebolag samt kommunala aktiebolag och stiftelser. Dessaingår däremot i de offentliga investeringarna sådana de vanligen presenteras iförsörjningsbalansen. Vidare gäller att begreppet statlig konsumtion iförsörjningsbalansen även inkluderar socialförsäkringssektorns konsumtion,vilken i detta kapitel särredovisas. Källor: , ,och . .\ andra sidan är ökningen 1976 snabbare änunder . Investeringarna minskade i volym 1975. Under hösten 1975vidtogs flera åtgärder för att stimulera investeringarna i den offentligasektorn. Daghem, fritidshem, skolor, vägar, tidigareanläggning av statliga byggenoch industribeställningar, arbetsmiljöinsatser inoiu statliga affärsverk ochupprustning av samlingslokaler ingick bland investeringsprojekten. Densammanlagda effekten på de offentliga investeringarna 1976 har beräknats tillca 700 milj. kr. I samband med att budgetpropositionen presenterades i januari1976 fullföljdes detta med ytterUgare stimulanser. Statliga byggnadsinvesteringarför ca 300 milj. kr. Ytterligare 300 milj. kr. anvisades förberedskapsarbeten, bl. a. för vägbyggande. Skolbyggnadsramen höjdes med 100milj. Dessa åtgärder har bidragit till den omsvängning i de offentiigainvesteringarna som förutses . En volymuppgång på framstår nu somtrolig. Detta är emellertid en något lägre ökning än den som beräknades i denpreliminära nationalbudgeten. Denna nedrevidering av volymutvecklingen berorhuvudsakligen på att prisökningen på byggnadsinvesteringar under slutet av1975 blev större än väntat. Prop.1975/76:150 136 Den offentliga sektorn svarar för en betydande del av dentotala efterfrågan. Sektorns konsumtion och investeringar motsvarar närmare 1/3av bruttonationalprodukten. Förändringar i konsumtionen och investeringarnahar därför stor betyddse för produktionens och sysselsättningens utveckling.Den offentiiga verksamhetens betydelse förstärks av att importinnehållet i denoffentliga konsumtionen är lågt. Stimulanser och åtstramningar kommer därmedatt i särskilt stor utsträckning påverka den inhemska utvecklingen. I avsnitt8.6 redovisas en beräkning av de effekter på ekonomin som bl. a. förändringarnai den offentliga sektorns efterfrågan har. För att få en samlad bUd av den offentiiga sektornsinverkan på ekonomin måste man även ta hänsyn till skatter, transfereringar m.m. I tabell 8: 6 redovisas inkomsterna och utgifterna för den konsolideradeoffentiiga sektorn. Konsolideringen innebär att alla transaktioner mellan detre sektorerna har eliminerats. Tabellen visar alltså bara transaktioner mellanden offentliga sektorn som helhet och resten av ekonomin. Allmännapensionsfonden ingår iiUe i tabell 8:6. Huvuddelen av fondens stora årligafonduppbyggnad lånas ut igen till den Tabell 8: 6 Den konsoliderade offentliga sektorns (exkl.Allmänna pensionsfonden) inkomster och utgifter 1976 2.1.1 Till hushåll m.m. 2.1.3 Till internationell verk- 2.4 Korrigeringspost m. m. 3 FinansielUsparande -7 101 -10 450 -8 760 4 Överstatsbudgeten finansierad utlåning m.m. 3 678 4 710 5 350 28,0 13,5 Anm. 1 Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp.halva procent. 2 Korrigeringspost m. m. innefattar korrigeringsposten itabeU 8: 1 samt kommunernas nettoköp av mark och fastigheter. 1 Revideradnationalbudget 1976 137 Allmänna pensionsfondens finansiella överskott avräknas därför intemot underskottet i finansiellt sparande hos den övriga delen av den offentligasektorn. Inkomstemaför den konsoliderade sektorn beräknas öka mer än utgifterna . Därmedminskar underskottet i det finansiella sparandet med . Det är ennågot större minskning än den som kunde beräknas i den preliminära nationalbudgeten.Både statens och kommunernas underskott väntas minska något 1976. Underskottetför den offentiiga sektorn kan beräknas tUl . Viden bedömning av den offentliga sektorns upplåningsbehov bör förutom detnegativa finansiella sparandet även statens utiåning beaktas.Upplåningsbehovet påverkas på samma sätt av en utlåningsökning, t. ex. i formav bostadslån och studiestöd, som av en försämring av det finansiellasparandet. Den utiåning som finansieras över statsbudgeten beräknas 1976överstiga . Vilkaeffekter på ekonomin sektorns upplåning kan få via kreditmarknaden är svårtatt precisera. Sambanden mellan kreditmarknaden och den reala ekonomin ärmycket svåröverskådliga. Tillgången på finansiella resurser kan emellertidutgöra en restriktion för den ekonomiska politiken. Det sammanhänger bl. a. medinstitutionella förhållanden på marknaden för långfristiga krediter. Ett stortunderskott i det finansiella sparandet kan, vid bl. a. givet behov av långfristigbostadsfinansiering, leda till oönskade balansbrister mellan olikalånemarknader. De kan i vissa lägen inverka negativt på bl. 8.6Beräkning av finanspolitiska effekter Underde har en enkel modell använts i nalionalbudget-arbetet för attbelysa de samlade finanspolitiska effekterna inte bara av statsbudgetensförändringar, utan även av förändringar i kommunernas ochsocialförsäkringssektorns inkomster och utgifter. Fr. o. m. nationalbudgeten1974 beräknas de finanspolitiska effekterna med hjälp av en i förhållande tilltidigare år något modifierad modell.1 Analysen tar sin utgångspunkt iförändringarna från föregående år i konsumtion, investeringar,transfereringar, skatter samt övriga inkomster i de tre delsektorer som ingåri den totala offentliga sektorn. Beräkningarna visar dessa förändringarseffekter på bruttonationalprodukten. I kalkylerna tas endast hänsyn tiU deeffekter som kommer till uttryck under prognosåret. Kvarstående effekter avförändringar i den offentliga sektorns verksamhet under föregående år beaktasinte heller. Modellenär en real modell i den meningen att utgångspunkten ut- 1Modellen är statisk och liknar i sina huvuddrag den som redovisats av BentHansen i Fiscal Policy in Seven Countries 19551965 (). 1975/76:150 138 görsav förändringar uttryckta i fasta priser, vilka ställs i relation tiUbruttonationalprodukten i fasta priser. Modellen kan således inte användas förexempelvis en bedömning av de effekter på bruttonationalprodukten som denominella förändringarna i den offentliga sektoms inkomster och utgifter kan havia kreditmarknaden. Den offentliga sektorns direkta efterfrågan i form avkonsumtion och investering betraktas i modellen som en direkt effekt på bruttonationalprodukten.Med indirekta effekter avses de effekter som förändringarna i de olika delposternai den offentiiga sektorns inkomster och utgifter ger upphov till via hushållensoch företagens efterfrågan. Exempelvis betraktas den stimulerande effekt somökade transfereringar till hushållen har på bruttonationalprodukten som enindirekt effekt. Likaså är den åtstramande effekt som ökade skatter har enindirekt effekt. De sektoravgränsningar somhar valts för modellberäkningarna skiljer sig något från redovisningen itidigare avsnitt i detta kapitel. Investeringar i statliga affärsverk samt istatliga och kommunala bolag och stiftelser betraktas i detta sammanhang somingående i den offentliga sektorns utgifter. Däremot inräknas inte bostadsbyggandeti den offentliga sektorn, eftersom bostadsinvesteringarna kansägas utgöra ett styrmedel i deii ekonomiska politiken på samma sätt som varfallet . Även investeringsfonderna har hålUts utanför modellen.Ekonomisk-poUtiska åtgärder, som direkt inriktas mot den privata sektornskonsumtion och investeringar, registreras i effektberäkningarna endast medutgångspunkt från i vilken utsträckning åtgärderna påverkar den offentligasektorns inkomster och utgifter. Förändringar i olikadelposter av de offentliga inkomsterna och utgifterna ger skilda effekter påsamhällsekonomin. Genom att göra antaganden om bl. a. de marginellakonsumtions- och importbenägenhe-terna tas i modellen hänsyn tUl dettaförhållande. Till grund för effektberäkningarna ligger således bedömningar avdels importbenägenheter-na för privat konsumtion samt för offentlig konsumtionoch investering, dels hushållens konsumtionsbenägenhet vid olika slagsinkomster. Det aktuella konjunkturläget liksom även efterfrågeökningarnassammansättning påverkar de marginella importbenägenheternas storlek. För 1975och 1976 har det bedömts rimUgt att räkna med en marginell importbenägenhetför privat konsumtion på 0,35. Importbenägenheterna för offentlig konsumtionoch investering har uppskattats tiU lägre tal än för privat konsumtion.Hushållens marginella konsumtionsbenägenhet har för både 1975 och 1976förutsatts vara 0,7. Det har emeUertid ansetts befogat att räkna med en lägremarginell konsumtionsbenägenhet (0,6) för inkomster som härrör från tiUfälligatransfereringar och en något högre (0,8) för inkomster från permanentatransfereringar. De marginella konsumtionsbenägenheter hos hushållen som ingåri modellen avser, som tidigare framhållits, endast att avspegla den konsum- 1 Reviderad nationalbudget 1976 139 tionsökning som inträffar under prognosäret. Bedömningarnaav konsumtions- och importbenägenheter är desamma som vid beräkningarna i denpreliminära nationalbudgeten. Med de antaganden om import- och konsumtionsbenägenhetersom redovisas ovan erhålls ur modellen värden på ett antal multiplikatorer. Medtillämpning av dessa multiplikatorer kan den totala effekten påbruttonationalprodukten av förändringar i den offentliga sektorns verksamheträknas fram. För några av de viktigaste variablerna redovisas multiplikatorernanedan. Övrig offentlig konsumtion 1,4 Permanenta transfereringar till hushåll 0,9 Tillfälliga transfereringar till hushåll 0,7 I tabell 8: 7 redovisas effekten påbruttonationalprodukten av förändringar i den offentliga sektorns inkomsteroch utgifter. Den offentliga sektorns inverkan på samhällsekonomin var kraftigtstimulerande . Ineinot av bruttonationalprodukten förklaras av förändringarav den offentliga verksamheten 19741975. Statens direkta efterfrågan i form avkonsumtion och investeringar svarade därvid för . De statiiga inköpenförklarar huvuddelen av denna effekt. De indirekta skatterna svarade sammanlagtför . Kommunernas positiva effekter på ekonomin har beräknats tUl av bruttonationalprodukten. Det är framför allt den kraftiga ökningen avkommunernas sysselsättning 1975 som ger denna stimulerande effekt. I den preliminära nationalbudgeten beräknades den samladeeffekten av verksamheten i den offentliga sektorn 1976 till av bruttonationalprodukten.De nya beräkningar som presenteras här antyder att stimulansen blir svagare.Nedrevideringen förklaras bl. a. av att den offentliga konsumtionen och deoffentliga investeringarna blev större 1975 än vad som då kunde beräknas.Utgångsnivån för förändringarna 19751976 är därför högre och förändringarnasstorlek följaktligen mindre enbart av detta skäl. Andra faktorer som bidragittUl nedrevideringen är att skatteinkomsterna nu beräknas bli högre ochatt investeringsvolymens ökning 19751976 nu beräknas bli något lägre tillföljd av bl. a. en snabbare prisutveckling på byggnadsinvesteringarna underandra . Den kommunala konsumtionen och de kommunalainvesteringarna ökar med sammanlagt 1976. Den stimulerande effekt dettahar motvägs till största delen av de åtstramande indirekta effekter som 1975/76:150 140 Tabell 8: 7 Finanspolitiska effekter 1975 och 1976 Procent av bruttonationalprodukten i fasta priser Staten: direkt efterfrågan indirekt effekt 0,2 -0,2 Kommunerna: direkt efterfrågan indirekt effekt 0,6 -0,4 Socialförsäkringssektorn inkl. Allmänna pensionsfonden a. av de kraftiga kommunala skattehöjningarna.Kommunernas stimulerande inverkan på ekonomin blir därför avsevärt mindre 1976än 1975. Kommunernas finansiella sparande förbättras nämligen med ungefär 1miljard kr. Det försvagades med 2,5 mUjarder kr. Statens direkta efterfrågan svarar för en svag positiveffekt 1976. De kraftigt ökade transfereringarna i form av bl. a. subventionerav bostadsräntor och lagerstöd har en kraftigt stimulerande inverkan 1976.Denna positiva effekt motvägs emellertid av bl. a. ökade skatteinkomster.Socialförsäkringssektorn beräknas ha en positiv inverkan på samhällsekonomin1975 men vara neutral . Effekterna av investeringsfonderna ingår inte iberäkningarna. 1974 kompletterades investeringsfonderna för konjunkturutjämningmed arbetsmiljöfonder och särskilda investeringsfonder. Ianspråktagandet avdessa fonder bör ha en klart stimulerande effekt 1976. Inte heUer har effektenav investeringsavdraget för maskininvesteringar fullt ut kunnat beaktas.Statens skatteinkomster påverkas först fr. o. m. 1977 av detta avdrag. Detinnebär att den statUga finanspolitikens totala effekter påbruttonationalprodukten underskattas i beräkningarna. Vid tolkningen av resultaten bör mandessutom ha i minnet att sparandet ökade kraftigt inom den privata sektorn under1975. Vid beräkningarna har däremot förutsatts konstanta sparbe-nägenheterunder de båda åren, vilket kan innebära att en del av den kraftiga effekt somredovisats inte materialiserats i form av en effektiv efterfråganunder detta år ulan i stället fångats upp av ett ökat sparande. Det ligger dånära till hands att förutsätta att dessa effekter - helt eller delvis istället kommer till uttryck . Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 141 Kreditpolitikenmåste 1975, liksom , utformas med tillbörlig hänsyn till obalansen ivaru- öch tjänstetransaktionerna med utlandet. Så länge de expansivatendenserna inom produktion och sysselsättning bibehöll tillräcklig styrka varkfeditpolitiken entydigt inriktad på inhemsk kreditbegränsning samt relativthög räntenivå. Syftet med denna politik var att på kort sikt genom utländskupplåning täcka by--tesbalansunderskottet samt möjliggöra en vissåteruppbyggnad av landets valutareserv. På var syftet attkreditpolitiken skulle ge industrin möjligheter att finansiera sin fortsattautbyggnad av produktionskapaciteten. I och med att produktionens tillväxttaktavtog under loppet av 1975 fick kreditpolitiken även till uppgift att skapautrymme för en kreditgivning, som gav möjligheter till produktion på lager. Kreditpolitikenkom utifrån dessa fömtsättningar att hållas relativt stram som den iökad utsträckning inriktades på att tillgodose industrins finansieringsbehovgenom upplåning både utomlands och på den svenska kreditmarknaden. Ilinje med denna omsorg om kredittUlförsdn till näringslivet vidtogs i april1975 åtgärder för att vidga den svenska kapitalmarknaden. Räntesatserna videmission av bostads-, kommun- och industriobligationer höjdes då med enprocentenhet vid oförändrat diskonto varigenom placeringar i obligationer ochlångfristiga lån kom att framstå soni mer attraktiva. Den långa räntan hölls därvid oförändrad, vilketsåledes ytterligare vidgade marginalen mellan korta och långa räntan ochinnebar ett fortsatt stöd tiU den förda kapitalmarknadspolitiken. Dennadiskontosänkning kunde komma till stånd tack vare en nedgång i räntenivåernautomlands samt en förbättrad valutaställning. Förbanksystemet innebar kreditpoUtiken krav på återhållsamhet. Inom det utrymme,som erbjöds uppmanades bankerna att tillgodose industrins behov. Under åretuppjusterades visserUgen affärsbankernas tak för övrig utlåning och i augustislopades detta helt, men kreditpolitiken innehöll ett selektivt inslag. Detökade utrymmet var sålunda avsett för industriföretagens utbyggnad avproduktionskapacitet samt produktion på lager. Denförda kreditpolitiken ledde bl. a. till ett kraftigt överskott i kapitalbalansen,som mer än väl täckte underskottet i bytesbalansen. Valutareserven komhärigenom att öka med . (diagram 9: 1). Ävenåtgärderna att vidga den svenska kapitalmarknaden skapade ökat utrymme förframför allt industrins finansiering. Industrins obligations- och förlagslåneemissioneruppgick tiU 2,6 mUjarder kr., vilket var ungefär dubbelt så mycket somåret innan. Stockuppgifter vid slutet av 1972 Källa: . upplåningenvia de industrifinansierande mellanhandsinstituten ökade markant.Privatpersoner, företag och fonder visade ett ökat intresse för placeringar iobligationer och förlagslån. Utiåningstaket för affärsbankerna resulteradefram tiU i en dämpad tillväxt i affärsbankernas uteståendekrediter. Efter hävandet av utlåningstaket blev affärsbankemasövrigutiåning mycket expansiv (diagram 9: 2). Dennautlåningsexpansion gick dock trots rekommendationer till större ddtill andra låntagare än industrin. Inriktningenav kreditpolitiken bibehölls ochkännetecknades sålunda av diskontosänkning, övervakning av bankernasutiåningsexpansion samt selektiva inslag. Bankerna uppmanades att dämpa sinutlåningstakt, som blivit mycket hög . Försvagningen i detsvenska konjunkturläget motiverade en ytterligare diskontosänkning från 6 till5 1/med verkan fr. o. m. . Nedgången av räntenivånutomlands och det fortsatta valutainflödet skapade utrymme för denna åtgärd.Genom att den långa räntan ej sänktes vidgades ytterligare marginalen mellanden korta och långa räntan. Detta var ett fortsatt led i politiken att ökatUlförsdn av långa krediter, i första hand till industrin. Inflödetav utiändska valutor samt ett stoit statligt budgetunderskott bidrog till enlikviditetsökning i banksystemet. I enlighet härmed anpassades fr. o. m. marslikviditetskraven för samtliga bankinstitut utom ochFöreningsbankernas Bank. För de tre största affärsbankerna höjdes kravet från36 till , för från och för provinsbankerna från 28tiU att gälla fr. o. m. . För sparbanker och föreningsbankerhöjdes kravet från 24 1 Reviderad nationalbudget 1976 143 Diagram 9: 2 Affärsbankernas utestående krediter tillövriga ändamål exkl. bostadsbyggnadskrediter ;1976 . 1971 1972 1973 1974 1975 1976 till att gälla först fr. o. m. . Kravenberäknas för hela banksystemet ge utrymme för en utlåningsexpansion på 12 %under 1976, dvs. något lägre än som uppnåddes under loppet av 1975. Utbudet påkapitalmarknaden väntas emellertid växa. Penningmängden, omräknad med häns)'n till prisutvecklingenökade i en relativt svag takt (diagram 9: 3). Denna tillväxt hadeunder 1974 föregåtts av en viss reducering i samhällsekonomins totalalikviditet omräknad i fasta priser. Nominelltökade penningmängden med . åretdessförinnan (tabell 9: 1). Den kraftiga stegringen i penningmängdens tillväxtberodde framför allt på valutareservens kraftiga oinsvängning från ett utflödepå . 1974 till ett inflöde på . Ävenbankernas utlåning till allmänheten samt deras värdepappersförvärv bidrog tillden större penning-luängdsökningen 1975 än 1974. Stora utbetalningar fråninvesterings-och arbetsmiljökonton i fick en utökande effekt påpenningmängden , men hade än störreinbetalningar på dessa .konton skett under tidigare delen av .1975. Denindragande effekten blev sålunda större 1975 än 1974. Diagram 9: 3 Penningmängden hos allmänheten 19691976 Stockuppgifter vid slutet av ifasta priser, säsongrensade data. Anm. Penningmängden definieras som allmänhetenssedelinnehav samt inlåning i bankinstituten. statens budgetpolitik var ungefär densamma och1975. Sätts den totala penningmängden i relation tillbruttonationalprodukten i löpande priser erhålls en kvot, som kaUas för reallikviditet. Beräknad som årsmedeltal blev den lägre 1975 än 1974, men den hadeen fallande trend en stor del av 1974 och en stigande . Likviditetsutvecklingen inom vissa sektorer Den ovan beskrivna utvecklingen av penningmängden kananalyseras sektorvis. Under framför allt byggdes enbetydande Tabell 9:1 Penningmängden hos allmänheten 1973-1975 Penningmängden hos allmänheten. Statens upplåning utanför bankerna ()' Medel på investerings- och arbetsmiljö- konto i ()' Bankernas utlåning till allmänheten