prop · FZ0318 · 1975-12-31 00:00:00 — Syftet har varit att barn som följer medföräldrarna inte skall behöva något särskilt tillstånd här i landet, menbestämmelserna medger t. ex. att en nittonåring utan tillstånd arbetar här säsnart en vårdnadshavare fått ett kortare uppehållstillstånd för besök ilandet. föreslår att åldersgränsen i 32 § andra stycket 3) och42 § andra stycket 4) UtlK sänks till , dvs. den gräns som gäller i frågaom skyldighet att inneha eget pass. Som en ytterligare motivering för en gränsvid just anför alt det missbruk och försök lill missbmk som harförekommit främst har gällt barn som kommit hit för att arbeta. Eftersomskolplikt föreligger t. o. m. vårterminen det år man fyller är det enligtSIV främst åldrarna 1620 är som del finns anledning att kontrollera närmare. Vidare föreslås i skrivelsen att utländsk vårdnadshavaresom har uppehållstillständ eUer bosättningstUlstånd skall vara bosatt i landetför att undantag skall medges från skyldigheten för barn att ha uppehållstillstånd. Sänks åldersgränsen för undantag från skyldigheten att haarbetstillstånd enligt 42 § andra stycket 4) UtlK till , bör enligt SIVmotsvarande sänkning av åldersgränsen även genomföras när det gäller undantag jämUkt42 § andra stycket 5) i samma ktmgörelse. I bestämmelsen görs undantag frånarbetstillståndsskyldighet för den som vid födelsen blivit svensk medborgaremen därefter förlorat sitt svenska medborgarskap och dennes ogifta barn under20 år, vilka åtföljer honom. Prop.1975/76:18 148 Deföreslagna ändringarna i UtlK, som tiUstyrkts eller lämnats utan erinran vidremissbehandlingen, bör enligt min mening genomföras. Ianslutning till det nu berörda förslaget har föreslagit ändring i 59 § UtlK.Enligt paragrafen föreligger skyldighet för vissa myndigheter att underrättapolismyndigheten på orten om icke-nordisk medborgare som saknar uppehålls-eller bosättningstiUstånd och som heller inte har sökt uppehållstillstånd.Underrättelseskyldigheten omfattar endast utlänning som fyllt . Det äremellertid enligt mycket angeläget att polisen får vetskap även om barnunder som vistas här utan tillstånd och utan att ha sin vårdnadshavarehär. föreslår därför att åldersbegränsningen utgår och ersätts med ettundanlag för de fall då utlänningen är befriad från skyldighet att hauppehållstillstånd. 8.8.5Inrättande av en civil parlamentarisk om asyl har, som jag tidigare nämnt, föreslagit att encivUt tillsatt nämnd eller ett organ under bör handha förhören ochundersökningarna av utlänning som kommer bit i avsikl att stanna här saml görabedömningen av eventuella skäl lill politisk asyl. förpolitiska flyktingar har framfört en liknande uppfattning. Förslagsställarnahar den uppfattningen att utlänningens första kontakt med vårt land inte börske genom polisen. I åtskilliga fall har utlänningen sådana erfarenheler avpolisen i hemlandet, att polisförhören också här innebär en stark psykiskpress. Underremissbehandlingen har framhållit att så länge passkontrollen och den inreutlänningskontrollen är polisiära uppgifter, polisen också bör behålla de uppgifierden i övrigt har enligt UtlL och UtlK. Man anser inle alt den föreslagnaordningen skulle leda tiU andra beslut i avvisningsärenden eller ge ett bättrebeslutsunderlag än nuvarande ordning. pekar vidare på de administrativasvårigheter tillskapandet av en ny organisation skulle föra med sig. Det ärenligt verkels mening inte möjligt alt koncentrera all utredningsverksamhettill en enda ort. Fördelas verksamheten på skilda orter, fär utredarna tillbringaen orimligt stor del av sin arbetstid på resor mellan olika orter.Organisationen mäste också vara flexibel för att kunna möta plötsliga ökningari antalet asylsökande. Det är enligt inte tänkbart alt nämnden som sådanskulle kunna utreda ett par tusen asylärenden . RPS,som betonar viklen av alt kvalificerad och erfaren personal får hålla förhörenmed utlänningar, tar även upp en annan aspekt. RPS pekar på att bland dem somkommer till vårt land under förebärande av politiskt flyktingskap ocksåfinns sådana som avser att Prop.1975/76:18 149 bedrivaflyklingspionage eller ulföra politisk terror eller annan brottsligverksamhet. Detta gör enligt RPS alt polisen inte kan ställas utanför förhöroch undersökningar i utlänningsärenden. Föregen del finner jag de synpunkter som remissinsianserna framfört väga tungt.Att frånta polisen dess nuvarande funktioner enligt UtlL och UtlK bör enligtmin mening inte komma ifråga. Jag kan därför inle ansluta mig tUl de framlagdaförslagen. Inomramen för nuvarande ordning bör emellertid vidtas de åtgärder som är möjligaför att förhindra sådana reaktioner från utlänningarnas sida somsocialdemokratiska kvinnoförbundet och solidaritetskommittén pekar på. Med liUfredsställelsenoterar jag alt och , enligt vad som framhålls i yttrandena, gemensamttagit flera initiativ i denna riktning. framhåller sålunda alt i samrådmed RPS har utfärdat föreskrifter angående polisens utredningar iutlänningsärenden. Verket har också medverkat vid vidareutbildningen i form avkurser och seminarier för personal inom polisväsendet som sysslar med utlänningsärenden.Efter initiativ av och utreder RPS f. n. frågan om attkoncentrera utredningama i utlänningsärenden till särskilda utredningscenlralerpå ett mindre antal orter i landet. Det borde därigenom bli möjligl, som SIVockså framhåller, att till sådana utredningscentraler knyta kvalificerade ochrutinerade utredare. Jag anser detta vara en lämplig väg att minska deifrågavarande utlänningarnas rädsla för polisen. Ökningenunder senare år av internationella terroristdåd har föranlett olika åtgärderbåde nationellt och internationellt för atl söka förhindra sådana dåd. Pågrundval av rapporten (Ds Ju 1972: 35) Åtgärder mot vissa våldsdåd medinternationell bakgrund förelades genom prop. 1973: 37 förslag tiUlag om särskUda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med intemationellbakgrund (terrorisllagen). Sedan antagit lagförslaget trädde lagen ikraft (JuU 1973: 18, rskr 1973: 121, SFS 1973: 162). Lagen, varsgiltighetstid var begränsad, gäUde tUl utgången av . 1974: 55föreslogs alt lagen skulle erhålla fortsatt giltighet till utgången av juni1975. Förslaget antogs av (JuU 1974: 12, rskr 1974: 150). Lagen hardärefter med anledning av prop. 1975: 72, fått sin giltighetstid ytterligareförlängd intill utgången av (JuU 1975: 17, rskr 1975: 137). Terroristlagenger möjligheter att under vissa speciella förutsällningar ingripa med skildaåtgärder som alla har till syfte alt minska riskerna för alt vårt land blirskådeplatsen för internationella terrorist- Prop.1975/76:18 150 dåd.Den tar sikte enbart på utlänningar som tillhör eller verkar för sådana gmpperoch organisationer vUka genom sin tidigare verksamhet har visat att desystematiskt använder våld för politiska syften även mot oskyldiga människor ifrämmande land och därför kan befaras göra det också i . Utlänning somavses i lagen kan avvisas eller utvisas. Ett awisnings- eller utvisningsbeslutkan emellertid inte verkställas om s. k. politiskt verkställighetshinderföreligger. Skulle utlänningen löpa risk för politisk förföljelse i det landdit han skuUe befordras eller kunna därifrån befordras till land där han löpersådan risk, kan han i stället bli föremål för konlroll och övervakning. Undervissa fömtsättningar kan även sådana spanings- och tvångsåtgärder somhusrannsakan, kroppsvisitation, kroppsbesiktning, brevkontroll ochtelefonavlyssning användas mot honom. Förutsättningarna för alt dessa åtgärderskall kunna vidtas avviker i viss mån från vad som enUgt RB gäller omanvändningen av sådana tvångsmedel vid misstanke om brott, eftersom RB:s reglerinle ger möjligheter till ingripanden uteslutande i förebyggande syfte. Ettflertal garantier mot en alltför vidsträckt tilllämpning av lagen har byggtsin såväl i de bestämmelser som gäller förfarandet och beslutsprocessen som i särskildaregler som har till syfte att ge underlag för en fortlöpande kontroll av hurlagen hanteras. 1973: 37 erinras om den våg av poliflska våldsdåd somunder senare år gått över världen. Rörande utvecklingen efter terrorisllagensgenomförande och framhålls i prop. 1974: 55 (s. 7 och 8) atten lång rad internationeUa lerrorislhandUngar har utförts i skilda delar avvärlden. En redogörelse lämnas i sistnämnda proposition för vissa av de merauppmärksammade våldsdåden med anknytning till Mellersta Östem-konflikten.Vidare pekas på vissa aktioner som utförts från israelisk sida och som krävtåtskilliga dödsoffer. Risken för att terrorister kan komma att användarobotvapen mot den civila luftfarten framhålls också. Av redogörelsen framgårvidare att den terroristverksamhet som har utgått från den s. k. Ustasjarörelsenunder nämnda tid varit av mindre omfattning. Del anges emellertid vara ovisstom avmatlningen kunde bedömas som tillfällig. Sammanfattningsvis konstateras ipropositionen att utvecklingen inte tydde pä någon allmänavmattning av den internationella terrorismen. 1975: 72 lämnas enredogörelse för utvecklingen efter det proposition i ämnet avlämnades.Av redogörelsen framgår att det även har utförts en lång rad avnya internationella terroristdåd i olika delar av världen. Del har varit frågaom sådana brott som tagande av gisslan, mordförsök, mord, sabotage och kapningarav flygplan. För sabotage mot trafikflygplan har i ett par fall ett nytttillvägagångssätt praktiserats. Sålunda ägde beskjulning med granatgevär rumvid två skilda tillfällen på Orlyflygplatsen utanförParis. Prop.1975/76:18 151 ipraktiskt taget aUa fall haft samband med Mellersta . Efteratt vårt land varit befriat från våldsdåd avterroristkaraktär inträffade det allvarligasteterroristdådet. Jag syftar pä händelserna på Tyska ambassadi , vilka bl. a. krävde flera liv och ett betydande antal skadade. 1975: 72 har jag anfört att RPS, i enlighet med föreskrifter som är 1973meddelades av Kungl. Maj:t, har upprättat förteckning över sådana utlänningarsom skall avvisas. Förteckningen, som har ändrats vid olika tillfällen, upptar f.n. något mindre än 80 personer. Den har i samtliga versioner godkänts av RPSstyrelse in pleno och avskrifter av den har fortlöpande överlämnats lillregeringen. för utarbetandet av prop. 1975: 72 hade endast i eltfall en i förteckningen upplagen person avvisats. När det gäller utlänningar som uppehåller sig i hade RPSi sammanlagt tolv fall gjort framställning till regeringen om utvisning ellerom sådant förordnande som avses i 9 § andra stycket i lagen. I fyra av fallenhade framställningarna bifallils. Sålunda meddelades beslut omutvisning av tre jugoslaviska och en japansk medborgare. Besluten kunde dockinte verkställas. I stället ålades de berörda personerna vissa föreskrifter ominskränkningar och villkor för vistelsen här i riket. Föreskrifternainnefattar inskränkningar i fråga om vistelseort, förbud att utan tillståndbyta arbete eller bostad samt viss anmälningsplikt. I sex av de sammanlagt tolvfallen hade framställningen återkallats eller lämnats utan bifall. Återståendetvå ärenden hade dä ännu inte slutgiltigt prövats av regeringen. Inte i någotenda fall sedan lagen kom tUl hade vid detta flilfälle dess bestämmelser omsärskilda tvångsåtgärder i spaningssyfte tillämpats. Sedandess har de särskilda tvängsmedelsbestämmelserna tillämpats i ett fall. Elt avde tvä ärenden som då ännu inte slutgiltigt prövats av regeringen har nuavgjorts. Beslut har sålunda meddelats om utvisning av en jugoslaviskmedborgare. Beslutet har inte kunnat verkställas. I stället har föreskrifter avnyss nämnt innehåll utfärdats. Terroristdådet på har lett till utvisning med stöd av terrorisllagen av fem västtyskamedborgare, tillhörande den s. k. Baader-Meinhof-ligan. Besluten harverkställts genom alt de utvisade befordrats till . Den sjättedeltagaren i dådet omkom vid sprängningen av ambassadbyggnaden. Terrorisflagentillkom mot bakgrunden av de många politiska terroristdåd som under senare århade ägt rum i stora delar av världen och som ofta urskUlningsIöst hade drabbatoskyldiga människor. Den fortsatta utvecklingen har nödvändiggjort förlängningav lagens giltighetslid. De senaste händelserna i vårt land ser klart vidhanden atl vi Prop.1975/76:18 152 underöverskådlig tid behöver särskild lagstiftning för att förebygga våldsdåd med intemationellbakgmnd. Som jag har anfört i prop. 1975: 72 (s. 14) anser jag emellertid alllagstiftningen mot bakgrund av hittillsvarande erfarenheter kan ges en annanutformning i vissa hänseenden. Tillämpningen har kunnat hållas inom snävaregränser än lagen i och för sig medger. En fråga som aktualiseras i det sammanhangetär om bestämmelserna rörande internationella terrorister också i framtidenskall finnas i en särskild lag eller om de skall inarbetas i UtiL. Inomarbetsmarknadsdepartementet har företagits en översyn av terroristlagen. Idepartementspromemorian (Ds A 1975: 2) Vissa ändringar i terrorisllagenföreslås vissa sakliga ändringar i terroristlagen och UtlL. Förslaget innebärtill en början att lerroristiagstiftningens till-lämpningsområde noggrannarepreciseras. Som en ytterligare förutsättning för åtgärd mot utlänning enligtlagen föreskrivs att det med hänsyn till vad som är känt om utlänningensföregående verksamhet eller av annat skäl föreligger fara för att han medverkartill terrorist-handling i vårt land. Vidare undantas i lagtexten andraorganisationer än sådana som utanför sitt hemland använder våld, hot ellertvång för politiska syften från lagens tillämpningsområde. Bestämmelsen om poliflskutvisning i 34 § UtlL föreslås ändrad på sådant sätt, alt pohtisk utvisningenligt lagen endasi får tillgripas när det påkallas av hänsyn till riketssäkerhet. I fräga om regeringens möjligheter att enligt UtlL och terroristlagenmeddela föreskrifter om inskränkningar och villkor för utlänning här i landetföreslås begränsningar. Föreskrifterna skall inte få avse annal än vistelseort,byte av arbetsanslällning och bostad samt anmälningsplikt. Ändringen anslutersig tUl gäUande praxis. Vidare föreslås att de särskilda bestämmelserna i terrorisllagenom tvångsåtgärder i spaningssyfte upphävs i samband med att tertoristlag-stiftningcntas in i UtlL. Vid en integrering av terroristlagstiftningen med UtlL fårenligt promemorian nya vägar sökas för den parlamentariska kontrollen av lagstiftningenstillämpning. I promemorian föreslås att redovisning av i huvudsak denomfattning som nu erhåUer i förlängningsproposition i stället varjeår lämnas av regeringen i skrivelse till . 8.9.2Frågan om integrering av lerrorisllagstiflningen i utlänningslagen Jag avseralt i del följande la upp de olika förslagen i promemorian. villjag emellertid beröra frågan huruvida vi också skall ha ensärskild lerrorisflag eller om de särskilda bestämmelser som behövs kan förasin i UtlL. Dennafräsa har även berörts av vissa av remissinstanserna. Hovrätten för VästraSverige framhåller exempelvis att utvecklingen har Prop.1975/76:18 153 visatatt vågen av internationella terroristdåd inle har avmattats, ulan att dessasnarare kommit att bli elt gängse kampmedel. Anledning saknas att tro på någonändring i detta hänseende . Det finns därför enligthovrättens mening skäl att låta terrorisllagens bestämmelser bli av permanentkaraktär. anför alt det finns ett permanent behov av lagregler som ettmedel i kampen mot terroristhandlingar. anser det både logiskt och rimligtatt sådana bestämmelser las in i den "ordinära"utlänningslagstiftningen. En förutsättning är då att bestämmelserna inte gesen extraordinär utformning. Liknande synpunkter framförs av bl. RÅ, sommenar att en sådan lagstiftning systematiskt har sin plats i UtlL.Länsstyrelsen i varnar för att UllL:s karaktär och tillämpning,som kännetecknas av stor öppenhet och en liberal inställning mot utlänningar,kan påverkas ofördelaktivt av att terroristbestämmelsema inarbetas i lagen.Man har dock inget att invända mot att terroristlagstiflningen görs permanent. Även för egen del anserjag övervägande skäl tala för att de ifrågavarande bestämmelserna permanentinförlivas i vår lagstiftning. Erfarenheterna ger nämligen vid handen alt särskUdterrorisllagstiftning inle kan undvaras vi nu kan överblicka. Jagdelar den av flera remissinstanser framförda uppfattningen, att bestämmelsernabör las in i UtlL. De avser enbart utlänning och har nära samband med UtlL:sbestämmelser. En sådan ordning behöver inte på elt för utlänningarofördelaktigt sätt påverka de allmänna bestämmelserna i eller deras tiUämpning. I samband med en sädanintegrering bör som jag i del följande kommer att gå närmare in på terroristbestämmelsemastillämpningsområde preciseras ytterligare och ändringar i bestämmelsemassakliga innehåll genomföras. Förfarandereglerna bör enligt min mening i stortsett kunna överföras oförändrade flll UflL. Det innebär bl. a. atl de vikflgabesluten rörande terrorister också i fortsättningen läggs på regeringen. I delta sammanhang villjag nämna att i i sitt remissyttrande tagit uppfrågan om nordiskt samarbete pä terrorisflagstiftningens område, främstbeträffande den yttre och inre utlänningskontrollen. Jag kan nämna atl en interdepartementalarbetsgrupp med deltagare från , , och harpåbörjat en undersökning rörande behovet av ett vidgat nordiskt samarbete ikampen mot terrorismen. I övrigt avser jag inle atl i detta sammanhang närmareberöra den nu aktualiserade frågan. Fråganom förutsättningarna för ingripanden med stöd av terrorisllagen stod i centrumför diskussionen vid lagens tillkomst. Prop.1975/76:18 154 åena sidan, att få en så effektiv lagstiftning som möjligt och, å den andra, atttillgodose rimliga rättssäkerhetskrav. Det förstnämnda önskemålet ansågs intekunna uppfyllas, om rekvisiten för ingripanden måsle knyta an till vad som ärkänt om utlänningens egen person och föregående verksamhet. I stället har awisnings-och utvisningsgrundema knutits till det förhållandet, att utlänningen tillhöreller verkar för terroristgrupp- eller organisation. I delta hänseende skiljersig terrorist-lagens awisnings- och utvisningsregler från bl. a. moisvaranderegler i UtiL. 1 promemorian anförs attden lösning som valdes för terroristlagens del bedömdes nödvändig mot bakgrundav de utomordentligt allvarliga förhållanden som föranledde lagens flllkomst.Det framstår enligt promemorian inte desto mindre som i hög grad önskvärt altbestämmelser av den starkt ingripande natur, som awisnings- och ulvisnings-bestämmdsemautgör, knyts till utlänningens egna förehavanden och de slutsatser om hansfarlighet som de leder till. Vidare framhålls att lagen endast harkommit till användning beträffande utlänningar som på olika sätt mera aktivtverkat för organisationernas syften och att anledning saknas atl anta alt denfortsatta tillämpningen av lagen kommer att få en annan inriktning. Motbakgrund av atl lagen alltså redan nu tillämpas endast på utlänning som vid enindividuell prövning har bedömts utgöra en säkerhetsrisk bör det enligtpromemorian vara möjligt atl införa ett personligt rekvisit som förutsättningför ingripande utan all lagstiftningens syfte därigenom förfelas. Det förslag tillutformningen av elt personligt rekvisit som läggs fram i promemorian innebärföljande. I fråga om presumtiva terrorister fömtsatts i gällande bestämmelseranknytning till grupp eller organisation som pä grund av vad som är känt omdess verksamhet kan befaras här i riket använda våld, hot eller tvång förpolitiska syften. Därigenom föreligger en presumtion för alt utlänningen ifråga är farlig. Mot den bakgrunden anses det tillräckligt för ingripande omdet därutöver, med hänsyn till vad som är känt om utlänningens föregåendeverksamhet eller annars, föreligger fara för att han medverkar tillterroristhandlingar. Därmed avses att det i det konkreta fallet föreliggersådan fara. Enligl promemorieförslaget skall i första hand beaktas omutlänningen tidigare medverkat i terrorislhandlingar eUer är misstänkt försådana. Även andra omständigheter kan emellertid tas lill intäkt för allutlänningen är farlig. Intar han en ledande ställning i en terroristgrupp eller-organisation eller deltar han mera akflvt i dess verksamhet, bör enligtförslaget rekvisilet kunna anses uppfyllt. Däremot anges bestämmelsen inteomfatta de utlänningar som utgör passiva medlemmar. Förslagethar tillstyrkts av praktiskt taget alla remissinstansema. Ävenjag ansluter mig flll den föreslagna lösningen. Prop.1975/76:18 155 ringav lagtexten torde enligt min mening inte behöva försämra lagstiftningenseffektivitet. I själva verket innebär den väsenfligen att bestämmelsens lydelsenärmare anpassas till gällande praxis. Med anledning av vad som i promemorianhar anförts om att terroristlagstiflningen inte omfattar passiva medlemmar vUljag emellertid framhålla, att den omständigheten alt medlemmen inte tidigarehar medverkat till terroristdåd inte ensam är avgörande. Fall kan exempelvistänkas när medlemsskapet ålägger medlemmen alt medverka i sådana handlingar. Idessa fall medför naturligtvis redan det förhållandet att utlänningen är medlematt han bör betraktas som farlig. Äveni ett annat hänseende bör kunna ske en precisering av lagenstillämpningsområde. 1973: 37 (s. 21) uttalas att lagen är avsedd att tiUämpasuteslutande på sädana grupper och organisationer som genom sin verksamhet i detförflutna har visat att de systematiskt använder våld även mot oskyldiga ifrämmande land och därför kan befaras göra det också i Sverige.Befrielserörelser som för en väpnad kamp i sitt hemland och eventuellt videnstaka tillfällen har riktat angrepp mot utländskt intresse avses däremotinte omfattas av lagen. Den i propositionen angivna begränsningen av de grupperoch organisationer som åsyftas bör kunna komma tydligare till uttryck i lagtexten. Ipromemorian föreslås i detta hänseende att i lagtexten införs en uttryckligbegränsning av tillämpningsområdet till gmpp eller organisation som, enligtvad som är känt om dess tidigare verksamhet, utanför sitt hemland användervåld, hot eller tvång för politiska syften och tUl följd därav kan befaras ävenhär i landet bedriva sådan verksamhet. Förslaget har i allmänhet godtagits av remissinstansema.I ett par yttranden riktas dock invändning mot förslaget. Sålunda pekar JK påmöjligheten av atl blir det första främmande land till vilket en tertoristorganisalionförlägger sin verksamhet. Det bör därför enligt JK finnas möjlighet alt ingripaockså i fall då verksamheten tidigare bedrivits enbart i det egna landet mendär starka skäl talar för att terroristhandlingar kommer att företas i annatland. Jaganser det vara av stor vikt att den osäkerhet angående lagens räckvidd somfinns hos utlänningar som inte berörs av lagstiftningen kan undvikas iframliden. Detta gäller så mycket mer som det nu blir fråga om permanentlagstiftning. Med hänsyn härtill är jag i likhet med det stora flertaletremissinstanser beredd att ansluta mig till förslaget att i lagtexten tydligaremarkera vilka grupper eller organisationer som åsyftas. Av de skäl som JKanfört anser jag mig emellertid inte böra förorda den i promemorian föreslagnalydelsen. I stället föreslår jag alt tillämpningsområdet begränsas lill gruppeller organisation som, med hänsyn till vad som är känt om dess tidigare verksamhet,kan befaras utanför sitt hemland använda våld, hot eller tvång Prop.1975/76:18 156 förpolitiska syften och till följd därav kan befaras även här i riket bedrivasådan verksamhet. Viden inarbetning av terroristlagen i UtlL bör sålunda tillämpningsområdet förterroristlagstiftningen bestämmas på det sätt som jag nu har föreslagit. Inomdenna ram bör också i fortsättningen såväl avvisning som utvisning kunna skeav terrorist. Jag delar alltså inte RPS mening, att den särskilda möjligheten tUlavvisning i terroristlagen bör avskaffas. Bestämmelserom s. k. politisk utvisning finns i 34 § UtlL. Utvisning får ske när detbedöms påkallat av hänsyn till rikels säkerhet eller eljest i statens intresse. Regeringens möjlighet atttillgripa politisk utvisning har karaktären av ett yttersta medel när ettväsentligt statsintresse hotas. Utvisningsmöjligheten torde inte ha utnyttjatsunder de senaste två årtiondena.