prop · FZ0347 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 47 1975/76 Prop. Regeringensproposition med förslag till lag om ändring i rättsbjälpslagen (1972:429) m. m.; Regeringenföreslår all antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokollet ovannämnda dag. Iproposilionen förslås all kostnaden för skiftesman vid bodelning med anledningav äktenskapsskillnad eller boskillnad skall kunna ersättas inom rällshjälpslagensram. Dessutom föreslås vissa smärre jämkningar i lagen i syfte alt förenklahandläggningen av rällshjälpsärenden. Ändringarna föreslås träda i kraft den 1januari 1976. Prop.1975/76: 47 Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972: 429) Härigenom föreskrives att 5, 9, 16, 19, 22, 23, 25, 31 och39 §§ rältshjälpslagen (1972: 429)i skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 §'- är beslulför är beslutför med ordföranden och de två leda- med ordföranden och mitist två möter som ej är advokater. Är andra ledamöter, av vilka en icke ärende av principiell betydelse är advokat. Vid avgörande av eller annars av särskild vikt eller ärende, som är av principiell be finnes i annat fall på grund av lydelse eller annars av särskild ärendets beskaffenhet deltagande vikt, skall dock samtliga ledamö- av de båda ledamöter som är ad- ter deltaga, vokaler påkallat, skall samtliga ledamöter deltaga. regler om omröstning i tvistemål ägermotsvarande tillämpning när ärende avgöres av rättshjälpsnämnd. Ordförandenskall dock säga sin mening försl. I den utsträckning regeringen I den utsträckning regeringen bestämmer får tjänsteman vid bestämmer får tjänsteman vid rättshjälpsnämnden på nämndens rältshjälpsnämnden på nämndens vägnar slutligt pröva rättshjälps- vägnar slutligt pröva rättshjälpsärende. Tjänstemannen skall vara ärende. lagfaren och ha erfarenhet av domstols- eller advokatverksamhet. Vid allmän rättshjälp betalar staten kostnaderna i denrättsliga angelägenhet som rättshjälpen avser. Bestämmelser om all den rällsökandehar att själv helt eller delvis betala kostnad för rättshjälp finns i 16 §andra stycket och 27 § första stycket andra punkten. Såsom kostnad för rättshjälpen anses den rättssökandeskostnad för 1. biträde somvarit behövligt för tillvaratagande av den rättssökandes rätt, 2. bevisning vidallmän domslol, krigsrätt, arbetsdomstolen eller boslädsdomstolen samlnödvändig utredning i angelägenhet, som kan komma under sådan domstols prövningeller som skall prövas av skiljemän, 3. utredning iangelägenhet som skall prövas av förvaltningsdomstol ellerförvaltningsmyndighet om utredningen är skäligen påkallad för tillvaratagandeav den rältssökandes rätt och ej kan erhållas genom myndigheten, 1Lagen omtryckt1973: 247. 2Senaste lydelse1974: 1091. 3 Senaste lydelse 1974: 1091. 1975/76: 47 4.resa och uppehälle för den rältssökande eller hans ställföreträdare och för vårdareeller annan, som måsle anlitas i samband med inställelse inför domslol ellerannan myndighet, om personlig inställelse ålagts, eller i samband medinställelse för blodundersökning eller annan undersökning rörande ärftligaegenskaper i mål om äktenskaplig börd eller faderskapet till barn utomäktenskap, 5. avgiftsom enligl expeditionskungörelsen (1964: 618) utgår för ansökan och expeditionvid allmän domstol, krigsrätt, arbetsdomstolen eller boslädsdomstolen, dock eji fråga om sådan rättens expedition som utfärdas endast på särskild begäran omicke expeditionen begäres innan tiden för fullföljd av talan gått till ända, samlavgift som utgår enligl exekutions-avgiflskungörelsen (1971: 1027), 5. avgiftsom enligt expedi-lionskungörelsen (1964: 618) utgår för ansökan och expeditionvid allmän domstol, krigsrätt, arbetsdomstolen eller boslädsdomstolen, dock eji fråga om sådan rätlens expedition som utfärdas endast på särskild begäran omicke expeditionen begäres innan avgörandet i huvudsaken vunnit laga krafl,samtavgift som utgår enligl exekulions-avgiflskungörelsen (1971: 1027), 6. kungörelse i mål eller ärende vid allmän domslol,krigsrätt, arbetsdomstolen eller bostadsdomstolen. 7. vad av allmänna medel utgått i ersättning för översättning eller i ersättning enligt 4 eller 5 § lagen (1958: 642) angående blodundersökning m. m. i mål om äktenskaplig börd eller vid utredning av faderskapet lill barn utom äktenskap eller enligl föreskrift i eller 3 § första slyckel nämnda lag för bevisning som rätlen självmant föranstaltat om. 7. vad av allmännamedel utgått i ersättning för översättning eller i ersättning enligl 4 eller 5§ lagen (1958: 642) angående blodundersökning m. m. i mål om äktenskapligbörd eller vid utredning av faderskapet till barn utom äktenskap eller enligtföreskrift i eller 3 § första slyckel nämnda lag förbevisning som rällen självmant föranstaltat om, 8. skiftesmansom av domstol förordnats att verkställa bodelning med anledning av äktenskapsskillnadeller boskillnad. Såsom kostnad för bevisning enligl andra stycket 2 ansesej den rältssökandes kostnad för blodundersökning eller annan undersökningrörande ärftliga egenskaper i mål om äktenskaplig börd eller faderskapet lillbarn utom äktenskap. Anlitarden rältssökande advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå får, så längekostnaderna för rättshjälpen ej överstiger maximibeloppet för den rältssökandeskostnadsbidrag, allmän rättshjälp lämnas utan beslut av rältshjälpsnämnden. Vadsom sagts nu gäller ej fall som avses i 7 § första stycket. Anlitarden rältssökande advokat ellpr biträdande jurist på advokatbyrå får, så längekostnaderna för rättshjälpen ej överstiger maximibeloppet för den rältssökandeskostnadsbidrag, allmän rättshjälp lämnas utan beslut av rältshjälpsnämnden. Vadsom sagts nu gäller ej fall, som avses i 7 § första stycket, eller angelä- Prop.1975/76: 47 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse genhet rörande bodelning med anledning aväktenskapsskillnad eller boskillnad. Skyldigheten atl utge koslnadsbidrag fullgöres genom atlden rältssökande till biträdet betalar dennes ersättning och svarar för övrigakostnader för rättshjälpen. Bifalles ansökan om allmän rättshjälp, fastställerrättshjälpsnämnden del för sökanden gällande maximibeloppet. Kansökanden ej själv eller genom någon som i tjänsteställning eller annars lämnarhonom bistånd behörigen tillvarataga sin rätt, får rältshjälpsnämnden påsökandens begäran förordna biträde. I angelägenhet, som kan antagas 1 angelägenhet, som kanantagas bli prövad enligt lagen (1974: 8) bli prövad enligt lagen (1974:8) om rättegången i tvistemål om mindre värden, får biträde förordnas endasi om särskilda skäl föreligger med hänsyn lill sökandens personliga förhållanden eller sakens beskaffenhet. om rättegången i tvistemål om mindre värden, får biträdeförordnas endasi om särskilda skäl föreligger med hänsyn lill sökandenspersonliga förhållanden eller sakens beskaffenhet. / ärende om bodelning medanledning av äktenskapsskillnad eller boskillnad får biträde förordnas endastom särskilda skäl föreligger med hänsyn till makarnas förhållanden ellerboets beskaffenhet. När biträde kan förordnas enligt 20 kap. 19 § ,förordnas ej biträde enligt denna lag. Biträdehar rätt till skälig ersättning för arbete, tidsspillan och utlägg somuppdraget krävt. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,centralmyndigheten fastställer taxa som skall tilllämpas vid bestämmande aversättning. Har biträde genom vårdslöshet eller försummelse föranletlkostnad för rättshjälpen, skall detla beaktas vid ersättningens bestämmande. Ersällning lill biträde fastställes i mål eller ärende vidallmän domstol, krigsrätt, arbetsdomstolen eller bostadsdomstolen av domstolen.Biträdesersättning i annat fall faslställes av rältshjälpsnämnden. * Senaste lydelse 1974: 11. o Senaste lydelse 1974: 1091. Biträdeoch skiftesman har rält till skälig ersättning för arbete, tidsspillan ochutlägg som uppdra-"gel krävt. Regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, centralmyndigheten fastställer taxa som skall tillämpas vidbestämmande av ersättning. Har biträde eller skiftesman genom vårdslöshet ellerförsummelse föranletl kostnad för rättshjälpen, skall detla beaktas vidersättningens bestämmande. Ersättning till biträde faslställes i mål eller ärende vidallmän domstol, krigsrätt, arbetsdomstolen eller boslädsdomstolen avdomstolen. Ersättning till biträde i annat fall och till skiftesman faslställesav rältshjälpsnämnden. Prop.1975/76: 47 Biträdefår ej förbehålla sig eller mottaga ersättning av sin huvudman utöver vad somföljer av 22 §. Har det skett, är förbehållet ulan verkan och skall biträdetåterbetala vad han uppburit för mycket. Biträdefår ej förbehålla sig eller mottaga ersättning av sin huvudman utöver vad somföljer av 22 §. Har del skett, är förbehållet ulan verkan och skall biträdetåterbetala vad han uppburit för myckel. / fråga om ersättning lill skiftesmanskall vad som har sagts nu äga motsvarande tillämpning. I angelägenhet, som ej handlägges vid allmän domstol, krigsrätt, arbetsdomstolen eller bostadsdomstolen, beslutar biträde om utredning. Har biträde ej förordnats, beslutar rältshjälpsnämnden. I angelägenhet, som ej handlägges vid allmän domslol,krigsrätt, arbetsdomstolen eller boslädsdomstolen, beslutar biträde omutredning. Har biträde ej förordnals, beslutar rältshjälpsnämnden. Har i ärendeom bodelning förordnats skiftesman, beslutar denne om utredning. Den som medverkat vid utredning som avses i första slyckelhar rält till ersättning enligt föreskrifter som regeringen meddelar.Ersättningen bestämmes av rättshjälpsnämnden. 1 fråga om part som åtnjuter allmän rättshjälp i mål eller ärende vid allmän domstol, krigsrätt, arbetsdomstolen eller bostadsdom-stolen äger bestämmelse i lag om parts rättegångskostnad tillämpning i fråga om kostnaderna för rättshjälpen. Motpart eller annan som är ersättningsskyldig för sådana kostnader skall åläggas atl utge ersättningen till statsverket. 1 fråga om part som åtnjuter allmän rättshjälp i måleller ärende vid allmän domstol, krigsrätt, arbetsdomstolen eller bostadsdom-stolenäger i fråga om kostnaderna för rättshjälpen bestämmelse i lag om partsrättegångskostnad tilllämpning utom beträffande ersättning för ränta. Motparteller annan som är ersältningsskyldig för sådana kostnader skall åläggas atlutge ersättningen till statsverket. Vinner makar efter gemensam ansökan boskillnad elleräktenskapsskillnad och har ena maken åtnjutit allmän rättshjälp, skall rätlen,om det ej med hänsyn lill omständighetema är obilligl, ålägga andra maken attbetala statsverket hälften av kostnaderna för rättshjälpen. Har i ärende om bodelning skiftesman förordnats och harena maken åtnjutit allmän rättshjälp, skall rättshjälpsnämnden, om det ej medhänsyn till omständigheterna är obilligt, ålägga andra maken « Senaste lydelse 1974: 1091. t Senaste lydelse 1974:1091. Prop.1975/76: 47 6 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse att betala statsverket hälften ay kostnaderna förskiftesmannen och för utredning som denne har föranstaltat om. Beslutet fårverkställas enligt vad som är föreskrivet om domstols dom. Skall i annat fall beslut meddelas om fördelning avkostnader mellan parter, äger därom gällande bestämmelser motsvarandetillämpning i fråga om kostnaderna för allmän rättshjälp åt part. Därvid Skallbetalningsskyldighet åläggas mol statsverket för dessa kostnader i deras helheteller till viss kvotdel ulan angivande av bestämt belopp. 39 § Beslut om rättshjälp enligl 36 § meddelas på ansökanav den tilltalade. Sådant beslut meddelas av den domstol där målet är anhängigt.Har rällen skilt saken från sig får den, till dess talan fullföljts av dentilltalade eller liden för sädan talan utgått, bevilja honom rättshjälp i högrerätt. Föreligger omständighet som anges i 34 § första stycket 2beträffande den tilltalade, skall domstolen förordna att rättshjälpen skallupphöra. Dömes den tilltalade för brottet, skall han utan hinder av vad som föreskrivesi 38 § första stycket åläggas alt betala hela kostnaden för rättshjälpen. Ändras den tilltalades ekonomiska förhållanden i sådanmån att han ej längre är berättigad till rättshjälp, skall domstolen förordnaalt rättshjälpen skall upphöra. Denna lag träder i kraft . De nya beslämmelserna om rättshjälp i ärende om bodelninggäller ej i fråga om rättshjälp som begärts före ikraftträdandet. Prop.1975/76: 47 Lag om ändring i lagen (1973: 137) om ekonomiskt biståndtill svenska medborgare i utlandet m. m. Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1973: 137) omekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m. m. dels att i 1 och 8 §§ ordet "Konungen" skallbytas ut mol "regeringen", dels alt 5 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lämnas bistånd enligt 4 § för bestridande av kostnader irättegång eller under förundersökning om brotl och dömes den som erhållit biståndför brottet, skall han lill statsverket återbetala vad han mottagit. Äterbetalningsskyldighetenfår dock jämkas eller efterges, om skäl härttll föreligger med hänsyn till hansbrottslighet eller personliga och ekonomiska förhållanden. Frikännes den som erhållit bistånd enligt 4 § för brottetskall han lill statsverket återbetala vad han mottagit endast i den månsärskilda skäl föreligger. Nedlägges rättegång eller för- Nedlägges rättegång eller för- undersökning om broll mot den undersökning om brott molden som erhållit bistånd enligt 4 § som erhållit bistånd enligt 4 § utan alt skuldfrågan avgjorts ge- utan atl skuldfrågan avgjorts ge nom dom, skall den som erhållit nom dom, skall den som erhållit bistånd, i den mån del med hän- bistånd, i den mån del med hän syn lill omständigheterna är skä- syn lill omständigheterna är skä ligt, till statsverket återbetala vad ligt, till statsverket återbetala vad han mottagit. skuldfrågan i annat fall kan an-lagas ej komma att avgörasgenom dom därför att den som erhållit bistånd håller sig undan. Denna lag träder i krafl . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , , Lagrådsremissmed förslag till lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429), m.m. Sedanrältshjälpslagen (1972:429) trädde i krafl har efler handaktualiserats olika frågor angående tillämpningen av den nya lagstiftningen. Isådana fall där speciella olägenheter visat sig föreligga har vissa smärreändringar vidtagits i lagen (se bl.a. prop. 1974:71, JuU 18, rskr 235). (), vilken innan den Ijuli 1975 trädde i funktion var centralmyndighet för rättshjälpen, gjordesunder en samlad genomgäng av erfarenheterna från tillämpningen avdel nya rättshjälpssystemel. Undersökningen har redovisats i en till justiliedeparlementeti överlämnad promemoria Översyn av rättshjälpssystemel. Vissa delarav del förslag lill ändring i rältshjälpslagen som ingår i promemorian börfogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Yttrandenöver promemorian har efter remiss avgetls av justitiekanslern (), Götahovrätt, hovrätten för Nedre , kammarrätten i , rällshjälpsnämndernai , , , , och , ,, , statens invandrarverk, länsstyrelsernai , , , och , samtNorrbottens län, ombudsmän (), , , , Föreningen jurister vid Sverigesallmänna advokatbyråer, Tjänste- 1975/76:47 9 männenscentralorganisation (TCO) saml /SR. Motbakgrund av bl.a. de synpunkter och ändringsförslag som framförts i och remissyttrandena över denna tillsattes uiredningen(Ju 1975:07) om en allmän översyn av rättshjälpssystemel. De sakkunnigasdirektiv bör fogas till regerings-protokollet i delta ärende som bilaga 2. Somframgår av direktiven skall uiredningen närmare undersöka en rad spörsmål avprincipiell betydelse för systemets utformning. DON:s promemoria innehålleremellertid också förslag till en del mindre justeringar i systemet. 1direktiven har med syftning på sådana frågor påpekats atl det bör övervägas atlla upp dem till omedelbar behandling ulan all resultatet av utredningens arbeteavvaktas. I enlighet härmed läggs nu fram förslag till vissa smärre justeringari rältshjälpslagen som har behandlats i promemorian. Inomriksdagen har aktualiserats frågan om komplettering av rättshjälpenmed bestämmelser som möjliggör all ersättning lill skiftesman vid bodelning medanledning av skilsmässa betalas av allmänna medel. Spörsmålet har behandlats ien inom justitiedepartemenlet utarbetad promemoria (Ds Ju 1975:15) Rättshjälpför skiftesman vid bodelning, vilken bör fogas till protokollet i detla ärendesom bilaga 3. Yttrandenöver departementspromemorian har efter remiss avgetls av , , rällshjälpsnämndernai , , , , och , familjelagssakkunniga(Ju 1970:52), , och Föreningenjurister vid allmänna advokatbyråer. har bifogatyttranden från , och tingsrätter. Utöverde frågor som berörts nu bör i delta sammanhang också las upp en fråga om ensmärre ändring i lagen (1973:137) om ekonomiskt bistånd lill svenska medborgarei utlandet m.m. Enöversiktlig redogörelse för rättshjälpssystemel ålerfinns i direktiven lill uiredningenför översyn av rättshjälpssystemel (bilaga 2). I fråga om den allmännabakgrunden lill de nu behandlade frågorna får jag hänvisa till denna översikt. 2Vissa i DON:s promemoria behandlade frågor 2.1Rättshjälpsnämnds sammansättning och beslutförhet beslår enligl 4 § första slyckel rältshjälpslagen avordförande och fyra andra ledamöter. Ordföranden skall vara lagfaren ocherfaren i domarvärv. Äv de övriga ledamöterna skall två vara advokater, som är verksamma inom 1975/76:47 10 Den ene advokaten skall vara anställd på allmän advokatbyråoch den andre enskilt verksam. De övriga två ledamöterna utgörs av lekmän somskall vara svenska medborgare, myndiga och bosatta inom nämndensverksamhetsområde. förordnas enligt 4 § andra stycket rältshjälpslagen avregeringen. utser övriga ledamöter. I 4 § tredje stycketföreskrivs atl del för ledamot skall finnas en eller flera ersättare. Enligt5 § första stycket rältshjälpslagen är rättshjälpsnämnd beslutför medordföranden och de två lekmännen. Vid avgörande av ärende som är av principiellbetydelse eller som annars är av särskild vikt skall samtliga ledamöter delta.Delsamma gäller om på grund av ärendets beskaffenhet det finnes påkallat meddeltagande av de båda advokatledamölerna. I lagens förarbeten anges beiräffandesistnämnda regel att det bl.a. kan vara av värde vid inlresseprövning enligt 8§ första stycket 6 rältshjälpslagen och liknande bedömningar om tillgång finnstill ledamöter med advokaterfarenhet (prop. 1972:4 s. 285). Promemorian.I promemorian framhålls atl erfarenheterna från arbetet vid rällshjälpsnämndernaklart visar all deltagande av advokatledamöter över huvud taget är av stortvärde och alt advokaternas närvaro är nödvändig vid flertaletnämndsammanträden. har tolkat rättshjälpslagens beslulförhetsregelså atl vid handläggningen skall delta antingen bara ordföranden och de tvålekmännen eller också samtliga ledamöter. När vid rättshjälpsnämndshandläggning har deltagit ordföranden, lekmännen och en advokat harbesvärsnämnden därför funnit att rättshjälpsnämnden inte har varit lagligensammansatt samt undanröjt de överklagade besluten och visat ärendena åter förny behandling. tolkning torde bygga på all advokatledamölerna irättshjälpsnämnd är representanter inte enbart för advokatkåren ulan även förstatligt anställda resp. enskilt verksamma advokater. Dessa båda grupper skullesåledes kunna tänkas ha motstridiga intressen på rällshjälpsområdel. Om bara enadvokatledamot deltar i rättshjälpsnämnds avgörande, kan balansen i nämndenkomma atl förskjutas. 1promemorian konstateras alt verksamheten vid de allmänna advokatbyråernabedrivs på samma säll som enskild advokatverksamhet. De allmänna byråerna harsålunda inte någon monopolställning eller andra fördelar ulan konkurrerar medde enskilda advokatbyråerna på lika villkor. Intäkterna i deras verksamhetskall ge täckning för kostnaderna. Någon annan inskränkning i de allmännabyråernas rätt atl åta sig uppdrag har inle ställts upp än all uppdragenutanför rällshjälpsområdel inle får inkräkta på deras primära uppgift attbiträda inom rättshjälpssystemel. Del är enligt promemorian inle rält atl uppfatta advokalleda- 1975/76:47 II möternai rältshjälpsnämnd som representanter för skilda kategorier med motsattaintressen. Inte heller finns del något som lyder på atl olika meningar mellanadvokatledamöterna kan härledas till den omständigheten all de är statligtanställda eller enskilt verksamma. Med hänsyn bl.a. härtill framstår det som ioch för sig tillräckligt med endast en ledamot i rältshjälpsnämnd som äradvokat. De långa och relativt frekventa sammanträdena medför visstinkomstbortfall för berörda allmänna och enskilda advokatbyråer. Dettainkomstbortfall skulle kunna minskas om bara en advokat behövde ingå irättshjälpsnämnd. Ipromemorian ifrågasätts också om del inle är tillfyllest med bara en lekmannaledamoti nämnden. Visserligen söker centralmyndigheten vid utseendet av ledamöter ochersättare för ledamöter i görligaste mån åstadkomma en lämplig geografiskspridning inom varje rälts-hjälpsnämnds verksamhetsområde. I flertalet ärendenfattas dock vanligen beslut av handläggare vid rältshjälpsnämndens kansli. Baramera betydelsefulla ärenden prövas av nämnden som sådan. I den typen av ärendenlorde för del mesta utrymmet för lokala synpunkter vara begränsat. Dessutom görredan storleken av rättshjälpsnämndernas verksamhetsområden alt nuvarandeantal ledamöter mestadels inle kan tillföra nämnden kännedom om lokalaförhållanden. Del lorde inle behöva befaras att kvaliteten på rällshjälpsnämndernasbeslut försämras, om bara en lekman deltar. För en sådan lösning finns fleraskäl. Om i nämnden endast finns en ledamot som är advokat, bör för balansensskull även lekmannainslagel minskas. Praktiska skäl talar också för atlrättshjälpsnämnderna är små. Del är från flera synpunkter administrativtlättare med färre ledam'öler i rältshjälpsnämnden. medbara tre ledamöter, torde del inte längre vara nödvändigt med skilda beslutförhetsreglerför de olika slagen av ärenden. blir då beslulför när samtligaledamöter är närvarande. Enligl DON:s mening talar övervägande skäl för alt delbör finnas bara en lekmannaledamot i rättshjälpsnämnd. DONföreslår atl rältshjälpsnämnd skall bestå av och vara beslutför med ordförande,som skall vara lagfaren och erfaren i domarvärv, och två andra ledamöter. Ävdessa skall en vara advokat, som liksom f n. bör utses efler förslag avSveriges advokalsamfund, och en lekman. Samfundet bör lämna förslag eftersamråd med Föreningen jurister vid allmänna advokatbyråer. Beträffandesättet för lekmannens utseende föreslås ingen ändring i gällande bestämmelser. Omantalet ledamöter i rättshjälpsnämnd inte anses kunna minskas, föreslår iandra hand alt den nuvarande bestämmelsen alt advokaterna skall representeraallmän resp. enskild advokatbyrå upphävs. I sådant fall bör enligt beslulförhetsreglernabara ändras så atl vid handläggning av ärende som i och för sig kan prövas 1975/76:47 12 avordföranden och de två lekmannaledamöterna även en advokat skall kunna delta. Remissyttrandena.Förslaget alt ändra rällshjälpsnämnds sammansättning tillstyrks eller lämnasulan erinran av JK, , länsstyrelserna i och länsaml domareförbundet. JK anser att rättshjälpsnämndens uppgifter knappast kanmotivera en bredare sammansättning än den föreslagna med tre ledamöter.Domareförbundet framhåller att praktiska skäl talar för en sådan förändring. Övrigaremissinstanser avstyrker atl någon ändring görs i rättshjälpsnämndssammansättning. Enligt hovrätten för Nedre har nuvarande bestämmelsjervisat sig innehålla en framsynt lösning i fråga om nämndens sammansättning.Enligt hovrättens mening måste tungt vägande skäl förebringas för att frångåvad som gäller. Hovrätten anser inte atl kostnad.saspekter bör anläggas påfrågan. Den kostnadsbesparing som en begränsning av antalet ledamöter skullemedföra spelar i och för sig en begränsad roll i sammanhanget. Äv väsentligarebetydelse är alt en fulltalig nämnd arbetar säkrare och effektivare än enmindre nämnd, inte minsl när del gäller granskningen av biträdenskostnadsräkningar.