prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — Praktiskllaget alla remissinstanser tillstyrker demokratiulredningens rekommendationalt kommuner och landstingskommuner bör samla grundläggande upplysningar omsin service i en särskild katalog som är lätt tillgänglig för medborgarna.Flera remissinstanser understryker vikten av att detta samordnas med andraoffentliga organs information i en gemensam servicekatalog. Betydelsenav särskilda insatser för informationssvaga och resurssvaga grupper understryksav en rad kommuner, bl. a. , och kommuner, samt avLandstingsförbundet och LO. läns landsUngskommun betonar i detsammanhanget betydelsen av alt det skriftliga materialet görs lättare attförstå, TCO framhåller informationen genom massmedierna och kommununderstryker bibliotekens roll när del gäller att nå informationssvaga gmpper. Flertaletav de remissinstanser som tar upp demokratiutredningens rekommendation omuppsökande verksamhet i samarbete med folkrörelser anser att tanken är riktig.Sölvesborgs kommun anser dock att uiredningen borde ha utvecklat hur sådanverksamhel skall gå till och och ÖrkeUjunga kommuner avvisarrekommendationen av kostnadsskäl. Mångaremissinstanser understryker starkt massmediernas betydelse. De instämmer iulredningens rekommendationer om hur kommuner och landstingskommuner skallunderiätta massmediernas arbete. Några remissinstanser framhåller dock att detibland kan vara olämpligt att lämna information på ett tidigt stadium,anser alt förslag till beslut från arbets- ellerberedningsutskott bör föreligga, innan informaiion lämnas. Remissinstansernainstämmer också i att lokalradion kan bli en betydelsefull kontaktlänk mellankommuner och landstingskommuner samt medborgare. Lokalradions framtida rollbetonas av bl. a. HaUands. Prop.1975/76:187 147 Göteborgsoch och läns landstingskommuner samt , ,, , och kommuner. Utredningensrekommendation om försöksverksamhel med nya massmediatekniker har behandlalsav ett litet anlal remissinstanser. läns landstingskommun anser allsådana hjälpmedel kan bli värdefulla i framliden. Folkets husföreningarnasriksorganisation pekar pä den ökade koncentrationen av information som harskell i tidningar, TV m. m. Videogram öppnar möjligheter decentraliserad lokal informationsverksamhet och kan enligt förbundet fäavgörande betydelse för den kommunala informationen till föreningar ochorganisationer . Speciellt gäller det glesbygdskommuner och kommunermed ett fiertal befolkningscentra. och intar enmer reserverad hållning. Enligt ungdomsrådet bör folkrörelserna stimulerastill informationsinsatser som alternativ till de i många fall rentkommersiella nya medierna. I folkrörelsernas arbete kan enkel utrustning föratt återge ljud och bilder m. m. vara till hjälp. Flertaletav de remissinstanser som yttrar sig om ulredningens rekommendation attkommuner och landstingskommuner skall utse särskilda kontaktpersoner meduppgift alt svara för kontakter med medborgarna, massmedier m. fi, tillstyrkerdetta. kommun anser att funktionen som kontaktperson bör ligga påordförandena i nämnderna, 1 små och medelstora kommuner är en sådanformalisering inte nödvändig, anser Höörs, och kommuner Svenskakommunförbundei är positivt till att receptioner och informationsfunktionerförstärks. Särskilda kontaktpersoner med mer långtgående uppgifter avvisas dockmed motiveringen att det åligger alla anställda att besvara frågor.Länsslyrelsen i samt Vä.xjö och kommuner avstyrkerrekommendationen med motiveringen att ett mellanled mellan medborgarna och deanställda skulle kunna försämra samarbetet och öppenheten inom förvaltningen.Sveiiges socialdemokratiska ungdomsjörbund understryker alt medborgare ochmassmedier skall kunna vända sig direkt till de politiskt ansvariga. Informationentill invandrarna behöver enligl en samstämmig remissopinion förbättras,Invandranerket anser att invandrarbyråer och organiserad tolkverksamhel börordnas samt att all viktig information bör ges även på invandrarspråk.Invandrarföreningarnas egna tidningar och lokalradion är därvid viktiga medier.Uppsökande verksamhet i form av hembesök bör eftersträvas och följas avinformation till mindre grupper i angelägna frågor. Andra åtgärder somframhålls är informationsträffar i bostadsområdena, förenkling av blanketteroch ökad personalutbildning. betonar betydelsen av samverkanregionalt och med centrala myndigheter. kommun understryker betydelsen avinsatser genom invandrarbyråer. Folkbibliotekensmöjligheter att förbättra den kommunala informationen betonas av ,, , , och kommuner samt /SR,läns landstingskommun anser alt folkbib- 1975/76:187 148 lioiekenkan fä verklig betydelse som informationskälla för förtroendevalda ochallmänhet, om de utvecklas och kan tillhandahålla sammanställningar av pågåendeutredningar, statistik, motioner o. d. aUmänna biblioteksföreningframhäller folkbibliotekens fördelar som informationsförmedlare. De harkontakt med alla åldrar och grupper och har öppet och , närandra kommunala institutioner är stängda. och Växjökommun anför att folkbiblioteken knappast kan fungera som kommunensförvaltningsbibliotek. Rekommendationenatt kommunerna och landstingen i sin internutbildning ägnar ökad uppmärksamhetåt frågorna om formerna för medborgarnas kontakter med den kommunalaförvaltningen mottas positivt av remissinstanserna, kommun och understryker värdet av att personalen i telefonväxlar ochreceptioner fortlöpande utbildas och informeras. Många remissinstanserunderstryker utredningens mening att de kommunala frågoma bör få en merframträdande roll i undervisningen och att kommunernas ochlandstingskommunernas egen medverkan i skolorna bör ökas. länslandstingskommun samt Bodens och kommuner understryker behovet av alldet i läromedel som används ges en mer fullständig bild av den kommunalaverksamheten. 7.3.3Informationen i den demokratiska processen Remissinstansernadelar utredningens uppfattning att en viktig uppgift för den kommunalainformationsverksamheten är att underiätta partiernas, övriga folkrörelsers ochopinionsbildares verksamhet. Många understryker all del till en sådan uppgiftäven hör att se till att de förtroendevaldas beslutsunderiag är hanteriigt ochlättillgängligt, Kopparbergsläns landstingskommun anser alt informationsverksamheten bör inriktas pådirektinformation genom medverkan av politiker och andra befattningshavare hoslandstingskommunerna. Illustrationer, filmer och annat AV-material bör kunnatillhandahållas, läns landstingskommun påpekar även att deförtroendevalda och partiorganisationerna bör ges möjlighet att verka i helalandstingsområdet. Därför måste större ekonomiska resurser än f n, ställas tillderas förfogande. Utredningensrekommendationer om insatser för att underiätta folkrörelsernas arbeie mottasnästan genomgående positivt. kommun anser alt folkrörelsernas rollför att förmedla faktainformation bör uppmärksammas mera och kommunanser att med undantag av en servicekatalog bör all informaiionskötas av folkrörelserna, läns landsUngskommun anser dock att det ärsvårt att fä gensvar från organisationerna. Deninterna informationens betyddse och de anställdas roll i kontakten medmedborgarna framhålls särskilt av landstingskommunerna. Vissaremissinstanser framför även konkreta förslag utöver de som ul- Prop.1975/76:187 149 redningenlägger fram, kommun anför att lokala servicekontor på ett verksamtsätl kan bidra till en bättre information och kontakt med kommunens olikadelar. kommun anser all utgivningaven kommunalinformationsiidskrift kan vara ett värdefullt komplement lill andra aktiviteter.Östra Göinge kommun anser att särskilda "kommundagar" bör anordnasför alt informera politiska partier, personal och lärare. och Bollnäskommuner föreslår kommundelsmöten och Sala kommun anser alt särskildastudiebesök vid förvaltningarna regelbundet bör anordnas för deförtroendevalda, Umeåkommun föreslår all invånarna efter varje val bör ges information om vilka somhar valts till fullmäktige och de mer betydelsefulla nämnderna. 7.3.4Allmänna synpunkler på Informationen i planeringsfrågor Remissinstansernainstämmer allmänt i alt det behövs större öppenhet och aktiva insatser, omfiera medborgare skall kunna engageras i planeringsarbetet. Många betonar ilikhet med utredningen betydelsen av särskilda insatser i fråga om ekonomiskplanering, utredningsplaner och verksamhetsplanering. Äveninställningen till utredningens konkreta rekommendationer om informationen iplaneringsfrågor är positiv. i anser all enstörre öppenhet och bättre förankring av fysisk, ekonomisk och social planeringi kommunerna har största betydelse även för deltagande isamhällsplaneringen. Vissakommuner som i princip är positiva framhåller dock att rekommendationernasammantagna kan medföra risk för minskad effektivitet och fördröjning. Detgalleri, ex. , , , , , ochNorrköpings kommuner. kommun anser att risken för fördröjning i sintur kan innebära ett hot mot demokratin. kommun anser alt insatsernabör kunna begränsas i förhållande lill utredningens förslag. Industriförbundetoch SAF anför i ell gemensamt yttrande att utredningens förslag innebäralltför stark betoning av planeringsinformation och samråd på bekostnad aveffektiviteten. Föreningenför samhällsplanering är positiv till utredningens rekommendationer men anserall synsättet alt de statliga intressena genomgående är överordnade dekommunala intressena och planerna leder till att tonvikten läggs vidöversiktliga planer. Kommunerna blir ställda inför svårförenliga krav, delskravet att agera i enlighet med statsmakternas intentioner, dels kravet attåstadkomma en demokratisk samverkan på gräsrotsnivå. Delta har utredningenenligt föreningen inte beaktat tillräckligt. StatensinsiUuiför byggnadsforskning anser alt uiredningen har inriktat sinabedömningar alltför mycket på en formell beslutsprocess. För analys avdemokratiproblemen anser institutet det vara mer fruktbart all utgå från defaktiskt förekommande beslut i bebyggelsefrågor som påtagligt förändrar Prop.1975/76:187 150 verkligheten.De beslutssituationer som institutet tar upp är lokaliserings-beslut,tillstånd, verkslällighetsbeslut, avtal, resursfördelningsbeslut och programbeslut. Mängaremissinstanser instämmer i utredningens uttalade önskemål om forlsaltförsöksverksamhet och utvecklingsarbete på området. I länunderstryker behovet av detta när del gäller både planeringsmaterialet ochplaneringsprocessen, SACOISR anser att medel bör avsättas för kommunala strävandeni den riktningen och för medborgargmpper som söker påverka sin situation. Utredningensmening att kommunerna själva bör få avgöra vilka åtgärder som är lämpligaaccepteras av flertalet remissinstanser. Betydelsen av att bindande reglerundviks betonas av bl, a, och kommuner. Vissaremissinsianser tar dock upp frågan om enhetliga regler kan behövas.Länsstyrelsen i betonar alt fasta rutiner bör utarbetas förhur och när samspelet skall ske mellan förtroendevalda, tjänstemän, eventuellakonsulter och allmänhel i olika typer av planeringsfrågor. ochFöreningen instämmer i utredningens synalt kommunema bör ha frihet att själva finna de lämpligaste arbetsformerna. Deanser dock att det är olyckligt om kommunerna tillämpar alltför olikartadeplanerings- och samrådsrutiner så att medborgarna i olika kommuner fårväsentligt olika möjligheter alt påverka de kommunala besluten, Löanser alt anvisningarna för de fackliga organisationernas medverkan ilänsplaneringen måste vara bindande. De fackliga organisationernas synpunktermåste redovisas i de beslutande organen. 7"C0 och socionomförbundframför liknande synpunkter. Framställningarfrån hyresgäslav-delningarom altfå bli remissinstanser har i vissa fall avvisats på formella grunder,LRFkräver också mer preciserade regler för samråd. Flertaletremissinsianser som yttrar sig i frågan instämmer i utredningensrekommendationer att den statliga planeringen på länsnivå skall redovisasårligen och att landstingskommunerna regelbundet skall sammanfalla planeringenav sin egen verksamhel. Länsslyrelsen i anser dock alt dettamedför krav på dokumentation och kan ge upphov till en tungrodd ochresurskrävande planeringsprocess. Socialstyrelsenanser alt landstingskommunernas planering bör redovisas så att verkningarna förinvånarna i de enskilda kommunerna framgår. Det ger även underlag fördiskussion om samverkan mellan landstingskommunen och kommunema i fråga omsocialvården. och läns landstingskommuner påpekar attregelbunden information även bör gå i riktning från kommuner tilllandstingskommuner. Dekommuner som yttrar sig om informationssystemet förelag-samhälle understrykerbetydelsen av all planeringsunderlag av detta slag kan föras ul till öppendebatt bland förtroendevalda och i partier och lokala föreningar. Prop.1975/76:187 151 Deremissinstanser som berör planeringsarbetets organisation uttalar sig iallmänhet för ett mer direkt dellagande från kommunfullmäktige resp, landsting.Statens råd JÖr byggnadsforskning understryker ulredningens åsikt altkommunfullmäktige bör ha såväl beslutanderätten i frågor av vägledandebetydelse som möjlighel att i detaljer leda och följa planeringsprocessen.Jonköpings kommun pekar pä möjligheten att inrätta särskilda programkommittéerför långsiktig planering. Flertaletremissinstanser ser positivt på ulredningens rekommendation om attledningsgruppen bör bestå av förtroendevalda.Mänga anser att det är en självklar princip. i länanser att ijänstemän inle bör ges uppgifter för vilka politiskt ansvar kankrävas ut. Frågan om ledningsgruppens tillgång lill expertis kan enligtlänsstyrelsens mening lösas genom att ijänstemän adjungeras eller underställsledningsgruppen i nägon form, Ivissa fall framförs dock kritiska synpunkter, kommun anser att rekommendationenkan medföra alltför stor arbetsbörda för de förtroendevalda, kommunanför att del finns risk för alltför tidiga oindningar. kommun anser aufrågan böravgöras från falltill fall. Svenska tillstyrkerrekommendationen under förutsättning alt man i ledningsgruppen håller sigstrikt lill politiskt-ekonomiska frågor. Deremissinsianser som tar upp frägan om planmalerialets utformning instämmer iatt en intresseväckande och lättillgänglig redovisning är en förutsättning fören bred diskussion. landstingskommun understryker att mängdeninformation i förslag som skall bli föremål för samråd och politiskt beslutmäste begränsas. Hur utföriigt och detaljerat ett planförslag kan utformas, omförtroendevalda och allmänhet skall ha en möjlighet att tränga in i det kanofta bli en besväriig avvägningsfråga. En rad tekniska detaljer måste ulformasav planlekniker med ansvar under förtroende. Landstingskommunen framhåller attdet är väsentligt att tidningarna får möjlighet alt på ell slående ochlättläst säll redovisa innehållet i planerna. Länsslyrelsen i länpåpekar att planmaterialel inte får bli så vagt utformat att del föriorar sinjuridiska stringens. i anser att dalasammanslällningarbör läggas upp så att t. ex. fackliga organisationer och politiska partier kangå in i materialet, göra analyser och dra egna slutsatser. Förslagetom alt beskrivningsunderiag för olika planeringssituationer skall utarbetas ochsammanställas av statens planverk tillstyrks av flertalet remissinstanser.f/a«ve/-A:e/tillstyrker förslagel men framhålleratt del är vikligl att ävenredovisa vilka medel som finns närdet gälleratt genomföra planerna.Konsekvensbeskrivningar bör referera till dessa medel - de kan annars lätt geen falsk bild av framtida verklighet. Verket anser därför att det bör övervägasom inte planer bör kompletteras med ett åtgärdsprogram som klargör kommunensutfästelser i fräga om genomförandet, Länsslyrelseni utgär frän att planverkets arbete skall ske Prop.1975/76:187 152 imycket nära samarbete med kommuner och länsstyrelser. Socialstyrelsenförutsätter att berörda fackmyndigheter får möjlighet alt medverka, Lö betonarvikten av effekterna på sysselsättningen redovisas klart, Hultsfredskommun anser alt en utföriigare redovisning av planernas lotala konsekvenser ärvärdefull som underiag för en allmän debatt. Eftersom plantyperna är allmäntförekommande, bör det enligt kommunen vara möjligt att på central nivåutarbeta hjälpmedel för att popularisera planerna, ,och kommuner påpekar att nialerialet inte får bli styrande ellerlikriktande. SACOISR ifrågasätter värdet av centralt informations- ochreferensmaierial i konkreta planeringssituationer. Ettmindre anlal kommuner yttrar sig över utredningens rekommendation om en merutbyggd service på riks- eller länsnivå när del gäller material förpresentation och redovisning, , och Tranenio kommunertillstyrker och anser att de föreslagna åtgärderna på ett markant sätt skulleförbättra och underlätta kommunernas arbete. Enligt i Skaraborgslän bör kunna samordna produktion avinformationsmaterial på central nivå och organisera erfarenhetsutbyte iplaneringsfrågor. Det bör ske i samverkan med länsstyrelsema. Länsslyrelsen förklararsig intresserad av att delta i ettutvecklingsprojekt som innebär alt biträder kommunerna medrådgivning och tillhandahåller lämpligt material. Länsstyrelseni län anser alt detta närmast är en uppgift för Svenska kommunförbundet.Planverket anför att förslag till fysiska planer bygger på lokala, särprägladeförutsättningar. Möjligheterna att utarbeta centralt informationsmaterial ärdärför begränsade, Länsslyrelsen i anser all planverket börfiamställa ljudbildband i planeringsfrågor som har allmänt intresse, Stockholmsläns landsUngskommun anser även alt lokala TV-program skulle vara ytterst värdefullaför presentation av planeringsfrågor, vill fästauppmärksamheten på bristen pä användbart studiematerial i planeringsfrågor,som bl, a, behandlar lagstiftning, forskningsresultat, normer ochinformationsrnetoder. Del är enligt kommunen rimligt att samhället stöderframtagning av sådaria studiematerial även i fråga om enskildaplaneringsobjekl, Orusts kommun understryker att det finns behov av nytänkandeoch reforrnering i fråga om de slalliga ämbetsverkens blanketter och anvisningar,t, ex, i fråga om bostadsbyggnadsprogram och KELP, Enligl kommunen kan de knappast sägas vara lättlästa och överskådliga, Remissinstansernainstämmer allmänt i vad demokratiulredningen anför om att planeringsarbetet börskedesindelas. Därigenom kan anges när viktiga beslut skall fattas och närInformation till allmänheten är rnöjlig och meningsfull, säger fleraremissinstanser. 1975/76:187 153 Remissinstansemabetonar särskilt alt arbetsplan bör upprättas i samband med alt planarbeleibörjar, att ett program bör utarbetas för alt understryka planeringenspolitiska innebörd och all alternativa förslag bör läggas fram. Mångaremissinsianser betonar även att resultatet av planeringen bör bevakas.Planverket anser att en arbetsplan kan underiätta överblicken överplaneringsarbetet och ange de tillfällen i planeringsprocessen när informationtill allmänheten är särskill angelägen, Länsslyrelseni delar ulredningens rnening alt en arbetsplan bör upprättas ochpubliceras i samband med att planarbeiet påbörjas. Den är grundläggande för denkommande infortiiationen om planarbetet, eftersom den sätter in de olikaskedena i sitt samrnanhang. Enligl bör den därför på olikastadier redovisas med angivande av hur långt man har kommit i planen.Länsstyrelsen anser all uppföljningen av planarbelei och sammanställningar avinkomna synpunkter bör redovisas inte bara för de förtroendevalda utan även förallmänheten, pressen, de som bor inom ell visst område osv,, så all de som hardeltagit i diskussionen tår se det samlade resultatet, LRF lillslyrker starktall kommunen skall tillkännage när planarbelei påbörjas, dess syfte ocharbetets omfallning. anser att en kalenderbör finnas som visar när de viktiga planeringsfrågorna skall tas upp tillbehandling under ärel. Den bör spridas lill alla förtroendevalda i nämnder ochstyrelser. De kan därigenom få informaiion om de övergripande beslut somkomrner att påverka nämndernas arbete. Väsiernoniandsläns landstingskommun framhåller all flerårsplaneringen liksom budgetarbetetmåsle få en djupare förankring i partigrupperna och partiorganisationerna.Arbetet bör läggas upp så att får möjlighet alt diskulera direktivenoch förutsättningarna förarbetet. understryker de lokalapartiorganisationernas betydelse för en vidgad diskussion omlandstingskommunens planering. Flerakommuner, däribland . och Arbogakommuner, understryker betydelsen av konkreta och väl förankrade program. Tidoch resurser måsle enligt dessa kommuner avsättas för allmän debatt och analysi partigrupperna. Planverketdelar utredningens uppfaltning att program bör utarbetas för allaplaneringsuppgifter av betydelse. En regelmässig uppföljning av planeringenanser planverket vara av stort värde för programarbetet. Det är viktigt alt deställningstaganden som görs i planprogram bygger på erfarenheter från tidigaregenomförda planer, så att programmen inte bara blir allmänna måldeklarationerulan kan respekteras som realistiska arbelsinslrurnenl. Länsstyrelseni framhålleratt genom att planeringsprogrammet antas avfullmäktige ges fasta politiska riktlinjer för planeringen. FöreningenSveriges kommunala fömaltningsjuiister påpekar att detta i fråga om denlångsiktiga planeringen och budgeten innebär två fullmäktigebehandlingarårligen. Föreningen anser att det bör vara möjligt att utforma en 1975/76:187 154 sådanrullande planeringsrutin, Enligl planverkets uppfattning är tillgäng lillplanalternativ en grundläggande förutsättning för alt en allmän debatt skallkunna föras om hur olika förslag motsvarar de krav som ställs i programmet.Möjligheten att välja mellan alternativ är också en förutsättning för att deförtroendevalda skall kunna göra en ekonomisk utvärdering av planutformningen,kommun franthåller värdel i all minoriteten i fullmäktige därigenomfårsamma niöjlighetersom majoriteten. Att utgå från två lekniskt lika rikligamen ideologiskt olikartade lösningsförslag ger enligt kommunen allmänheten ochde förtroendevalda större valfrihet i beslutssituationen. För att begränsakostnadema bör den altemativa uppläggningen äga rum sä tidigt som möjligt och iförsia hand på det översiktliga plansladiet, landstingskommunbetonar vikten av att alternativa förslag koncentreras på väsentliga mål- ochvärderingsfrågor snarare än på olika detaljlösningar. , demokratisk samling och demokratisk ungdomförordar en ökad anväridning av altemativa förslag, anser att ettgenerellt krav på alternativa planer är av stor betydelse. De ekonomiskakonsekvenserna av altemativen bör redovisas. Liknande synpunkler anförs av HSBoch läns.styrelsen i . Defolkrörelser som yttrar sig i frågan är genomgående positiva till ett ökatdeltagande. Förbundet vi unga, LRF, HCK. lOGT-NTO och Kooperativajörbundet framhåller alla sitt intresse av att delta aktivt iplaneringsprocessen. Särskilt betonas alt möjlighet härtill måste ges i etttidigt skede. Flera organisationer understryker vikten av att folkrörelsernafår tid till debatt och till att samla in synpunkter och förmedla opinioner. 7/5Öunderstryker särskilt folkrörelsernas deltagande i arbetet med bostadssaneringsprogramoch bosladsbyggnadsprogram. jör byggnadsforskrUng anser att man kan skapa förutsättningar för endialog och diskussion kring det system med gemensamma planeringsförutsättningarsom har bonat tillämpas i allt fler kommuner genom att de politiska partiernaslokalavdelningar utarbetar rapporter om sitt område. Institutet jämförerfarenhetema från länsplaneringen som i många fall har stimulerat kommunemaatt utarbeta alternativa planer. För att underlätta en sädan diskussion krävsemellertid enligt institutet mer problemorienterade beskrivningar.Länsstyrelsen i län anser att kommundelsorgan skulle kunna vara kanalför medverkan vid detaljplanering, kommun anser att lokala rådgenomgående kan svara för insamling, redovisning och utvärdering av den lokalaopinionen i resp. kommundel i samband med planeringsfrågor, kommunförordar studiecirklar.