prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Det behövs därför endast ett formellt anslag för budgetåret1975/76. Jag biträder förslagbeträffande anslaget till förevarande lånefond. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Lånefonden för inventarier ivissa specialbostäder för /76 anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 14 88 IV: 13. 1973/74Utgift 64165 645 Behållning 95 086 690 1974/75 Anslag 125 000 000 1975/76 Förslag 150 000 000 Lånebestämmelserna finns i kungörelsen(1968: 227) om markför-värvslån till kommun(ändrad : 955). Dessa bestämmelser innebär i korthet attkommun kan erhålla lån av statsmedel för förvärv av dels sådan fast egendom i område utan samlad äldre bebyggelse (exploateringsområde)som med hänsyn tUl den framtida utvecklingen krävs för tätbebyggelseeller därmed sammanhängande anordning, dels sådan fast egendom i område med samlad äldre bebyggelse (saneringsområde) som efterny- eller ombyggnad till större delen skall utnyttjas för bostadsändamål. Ansökningar avseende förvärv under år1973 har inkommit med eft totalt belopp av 130,3 milj. kr., varav 102,6 milj.kr. avser förvärv i exploateringsområden och 27,7 milj. kr. Enligt styrelsens mening är fömtsättningar för lån uppfylldabeträffande förvärv i exploateringsområden tUl ett belopp av ca 85 milj. kr. Pågrund av den utökade medelstillgången har styrelsen kunnat tillstyrka lån ävenför förvärv i saneringsområden. Så har skett till ett belopp av ca 11 milj. kr. Jämfört med har det söktabeloppet avseende förvärv minskat med ca 16 milj. kr. Dennaminskning avser tUl ca 15 milj. kr. förvärv i exploateringsområden. Storieken av det sökta beloppet avseendeförvärv i saneringsområden bör ses mot bakgrund av de före den 1januari 1974 gällande lånebestämmelsema om prioritering av markförvärv iexploateringsområden. Många kommuner torde ha avstått från att ansöka om lånför förvärv i saneringsområden. Enligt de kommunalabostadsbyggnadsprogrammen för programperioderna 197276, 197377 och 197478var andelen lägenheter på kommunägd mark , resp. . Andelenlägenheter i flerfamiljshusbelägna på kommunägd mark i exploateringsområden var avseende perioden 197377 och avseende perioden 78.Motsvarande andelar i saneringsområden var för båda programperioderna.Andelen lägenheter i småhus belägna på kommunägd mark var avseendeperioden 197377 och avseende perioden 197478. Med ledning av uppgifter underhand frånvissa komrauner har styrelsen kunnat konstatera att låneanspråken avseendeförvärv i sanerings- Prop.1975:1 Bilaga 14 89 områdenunder kommer att öka betydligt jämfört med . Med hänsyn härtilltorde de för /75 för utlåning tillgängUga medlen (anslag 125milj. -f amorteringar ca 14 mUj. inte vara tillräckliga. Den ökandesaneringsverksamheten och den därvid ökandekommunala markförvärvsaktiviteten i saneringsområden torde för denärmaste åren medföra betydligt större låneanspråk avseende förvärv i sådanaområden än det i tidigare ansökningar redovisade behovet. Mot bakgrund härav och uppgiftema om denminskande andelen lägenheter på kommunägd mark anser styrelsen det angelägetatt anslaget tUl lånefonden ökas för attunderlätta för kommunema att bygga upp en god markberedskap ochdärigenom positivt inverka på samhällsplanering och plangenomförande. Styrelsen anser att för markförvärv iexploateringsområden bör beräknas 125 milj. kr. och för markförvärv isaneringsområden 100 mUj. /76 beräknas fonden tUlföras ca 20 mUj. i amorteringar.Med hänsyn härtill erfordras ett anslag till fonden på 205 milj. kr. riksdag(prop. 1974:150, CU .1974: 36, rskr 1974: 372) har beslutat om vissa reformer på detmarkpolitiska området. beslut innebär bl. a. att ett s. k.markvUlkor skall tillämpas i samband med den statliga bostadslångivningen.VUlkoret innebär att bostadslån i allmänhet kan utgå endast om marken upplåtitsav kommunen. Undantag skall dock göras för enfamiljshus som skall bebos avlånesökanden (dvs. styckebyggda småhus), under förutsättning att marken inteupplåtits av byggintressent. Vissa övergångsbestämmelsergäller för tillämpningen av markvillkoret.Under en Övergångstid skall den som ägde mark ellerinnehade den med tomträtt kunna få statslån för bostadsbebyggelse på marken. Övergångsregler gäller beträffande nyexploa-teringsområden fram till . Isaneringsfallen gäUer mark-villkoret med vissa undantag endast framtidaförvärv. 1974:150 berördes bl. a. fråganom tidsperspektivet för de kommunalamarkförvärven. Enligt statsmakternas tidigare rekommendationer bordekommunerna säkerställa mark byggande. Vid min anmälan av dennafråga anförde jag att markviUkoret ger kommunerna en så stark ställning på detmarkpolitiska området att det är motiverat med en förkortning av nämndatidsperspektiv till sex ä . Jag framhöll också att ett onödigt långttidsperspektiv vid markförvärven dessutominnebär en belastning på den kommunala ekonomin som bör undvikas.Riksdagen har inte haft någon erinran mot dessa uttalanden. 1975:1 Bilaga 14 90 En förkortning av tidsperspektivet förmarkförvärven motiverar enligt min mening en däremot svarande minskning avamorteringstiden för markförvärvslånen. Jag förordar därför att amorteringstidenminskas från tio tUl . Den kortare amorteringstiden bör tiUämpas fr. o.m. I detta sammanhang vill jag också ta uppfrågan om tUlämpnings-området för markförvärvslångivningen. riksdagframförde (CU 1973: 18 och 19, rskr 1973:208), i anslutning tiU sm behandlmg avförslagen tUl reformer för att främja saneringsverksamheten inom äldrebostadsområden, önskemål om en översyn av bl. a. förköpslagen (1967: 868).Härtill borde även en översyn av förutsättningarna för markförvärvslångivningenknytas an. På gmndval av förslag i prop. 1974: 152har (CU 1974: 36 rskr 1974: 372) beslutat om vissa ändringari förköpslagen. Ändringama innebär bl. a. att kommunema får bättre möjligheteratt utöva förköp som ett led i bostadssaneringsverksamheten. Förköpsrätten böri första hand utövas för bostadsfastigheter men bör också kunna komma i frågabeträffande fastigheter som används för annat än bostadsändamål och som är ibehov av upprustning. För att uppnå fullöverensstämmelse mellan markförvärvslångivningen och förköpslagen skulle krävasen utvidgning av tUlämpningsområdet för markförvärvslånentill att gälla även förvärv av saneringsfastigheter som skall användas förannat än bostadsändamål. MarkviUkoret avser i saneringsfallen endast sådanafastigheter som efter ny- eller ombyggnad skall unyttjas för bostadsändamål.Jag vUl erinra om att det vid förvärv av saneringsfastigheter i motsats tUlvad som ofta är fallet vid förvärv av mark inom nyexploateringsområden iregel är bestämt vilken typ av bebyggelse som får ske på fastigheten. Jagfinner det därför inte vara motiverat att vidga markförvärvslångivningen tillförvärv även av fastigheter som skall användas för anna ändamål än bostäder. Införandet av markviUkoret medför, somjag framhöll vid min behandling av markfrågorna i prop. 1974:150, attkommunemas möjligheter att finansiera markförvärven bör förbättras. De avstatsmakterna beslutade ändringarna i kommunallagarna, som innebär att kommunskall kunna överta lån i förvärvad egendom och genom köpeskU-lingsrevers upptalån från säljaren utan att detta skall inkräkta på utrymmet för kommunernasunderställningsfria lånerätt, medför förbättringar i detta hänseende ochminskar anspråken på annan lånefinansiering. Vid min anmälan av markfrågoma i nämndaproposition förutskickade jag också attmarkförvärvslånefondens utiåningskapacitet måste utökas i den månmarkvillkoret genomfördes. Byggkonkurrensutredning-en föreslog i sittbetänkande (SOU 1972: 40) Konkurrens i bostadsbyggandet attutiåningskapaciteten borde utökas till 250 milj. kr. Prop.1975:1 Bilaga 14 91 sättningamaför utredningens kalkyl har emellertid väsentiigt förändrats, främst på gmnd avdet minskade bostadsbyggandet men också genom att den fastställdaövergångsperioden för markvillkoret är längre än vad utredningen föreslog.Sedan byggkonkurrensutredningen gjorde sina beräkningar har fonden också tillförtsallt större amorteringar. Det bör också påpekas att utredningens kalkyler intetillräckligt beaktat att många kommuner även i fortsättningen bör kunnafinansiera markförvärven på annat sätt än genom markförvärvslån. kommeranslagsbehovet ytterligare att påverkas av den av mig nu förordadeförkortningen av amorteringstiden för markförvärvslånen. En sådan förkortningfår dock inte någon effekt för /76. Mot denna bakgrund föreslår jag attanslaget för nästa budgetår ökas med 25 milj. kr. och alltså förs upp med 150mUj. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godta den av mig förordade förkortningenav amorteringstiden för markförvärvslån, 2. till Lånefonden för kommunala markförvärvför /76 anvisa ettinvesteringsanslag av . IV: 14. 1973/74Utgift 12 942 287 Behållning 19 000 000 1974/75 Anslag 1 000 1975/76Förslag 1 000 Från fonden utbetalas lån till nybyggnad,ombyggnad eller köp av samlingslokaler enligt kungörelsen (1973: 400, ändrad1974: 954) om statiigt stöd till allmänna samlingslokaler. En redogörelse förlånebestämmelserna har lämnats under anslaget Anordningsbidrag m. m. tillallmäima sanUingslokaler (B 9). Vidare utbetalas från fonden lån enligtkungörelsen (1957: 367, upphävd 1973: 400) om statslån för anordnande avallmänna samlingslokaler m. m. För varje budgetår fastställs en ram förlångivningen. Denna ram omfattar också bidragsgivningen från anslaget B 9.Ramfrågan har behandlats under sistnämnda anslag. Vid ingången av /75 fannsen behållning på anslaget av 19,0 mUj. kr.vartill kommer fondens kontanta behållnmg på 5,2 mUj. kr., sammanlagt24,2 milj. kr. Amorteringarna kan beräknas till ca 3 milj. kr. för vart och ettav budgetåren 1974/75 och 1975/76. Lån beviljade under ett budgetår antasbli utbetalda med en tredjedel under följande budgetår och återstoden under detdärpå följande budgetåret. 1975:1 Bilaga 14 92 Vid utgången av /74 fannsbeviljade men inte utbetalade lån enligt1957 års kungörelse tUl ett belopp av 18 mUj. Beloppet kan beräknasbli utbetalt under budgetåren 1974/75 och 1975/76. Av lån enligtgällande kungörelse bevUjade under /74 beräknas 2,5 milj. kr. bli utbetaladeunder /75 och 3,8 milj. kr. under /76. Undersistnämnda budgetår skulle också utbetalas en tredjedel av det under budgetåret1974/75 beviljade lånebeloppet, dvs. ca 3,5 milj. kr. Dessa beräkningar ger en totalutbetalning av lån t. o. m. /76på (18,04-2,5-1-3,8-1-3,5 =) 28 milj. kr. TUlgängliga medel behållningenpå anslaget jämte inflytande amorteringar kan beräknas tUl ca(24,24-3,0-1-3,0 =) 30 mUj. De gjorda beräkningarna innebär att anslaget endast behöver anvisas med ettformellt belopp av . Jag biträderbostadsstyrelsens förslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Lånefonden för allmännasamlingslokaler för /76anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 14 93 V FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD V: 10. Tilläggslån till kulturhistoriskt värdefuUbostadsbebyggelse 1974/75 Anslag 10 000 000 1975/76Förslag 14.000 000 Från anslaget, somanvisades första gången för /75, utbetalas lån enligt bestämmelserna i kungörelsen (1974:255, ändrad 1974: 951) om tUläggslån tillkulturhistoriskt värdefuU bostadsbebyggelse. För långivningen gäller enav faststäUd ram som för vart ocheft av uppgår tUl 20 milj. kr. 1974: 1, bil.14, Cu 1974: 13, rskr 1974: 86). Endast enframställning om tilläggslån har hittUls inkommit. Någon erfarenhet av denna långivning har därförännu inte erhållits. Med hänsyn härtillföreslår styrelsen att ramen för fastställs tiU oförändrat 20 milj.kr. Med utgångspunkt i en långivning motsvarande gällande och föreslagnaramar föreslår styrelsen aft anslaget för /76 anvisas med ettbelopp av 20 milj. kr. Jag biträderbostadsstyrelsens förslag att ramen för bevUjande av till-läggslån under är 1976 fastställs till 20milj. har (prop. 1974: 170, CU 1974:37, rskr 1974: 373) medgett att StiftelsenUmeå studentbostäder för ombyggnad av vissa studentbostäder bevUjas ett,ränte- och amorteringsfritt lån, motsvarande en kostnad av . enligt kostnadsläget i juni 1974.Enligt beslut skall lånet utbetalas från ifrågavarande anslag. Medbeaktande härav och i avsaknad av erfarenheter rörande omfattningen avtilläggslångivningen bör anslaget för nästa budgetår tas upp med 14 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att beslut om tilläggslån meddelasintill ett belopp av . 2. till Tilläggslån till kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse för /76 anvisa eftinvesteringsanslag av . A. m. m. 3000 000 Extrautgifter 175 000 Bidrag tiU vissainternationella organisationer m. m. B. Bostadsbyggande m. m. 14 Länsbostadsnämnderna 30572 000 2150 000 000 19 Eftergiftav hyresförlustlån 75000 000 23 Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. 28 Bidrag till förbättringav boendemiljön 30000 000 29 Byggnadsforskning 9 000 000 34 Anordningsbidrag m. m.till aUmänna samlingslokaler 8000 000 36 Uppruslningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokale! 3 857 000 000 40 Bidrag till översiktlig planering m. m. D. Lantmäteri- och kartväseadet 43 Organisation, uppgifter m. m. 45 Vissa allmänna myndighetsuppgifter 27842 000 47 Förrättnings- och uppdragsverksamhet 1000 51 Mätning och kartläggning 37750 000 54 Försvarsberedskap 1092 000 55 Bidragtill förrättnings- och uppdragsverksamhet 7000 000 Utrustning 1 500 000 Summa för driftbudgeten 3 962 666 000 57 Lånefonden för bostadsbyggande 000 000 87 Lånefonden förinventarier i vissa specialbostäder 1000 88 Lånefondenför kommunala markförvärv 150000 000 91 Lånefonden för aUmänna samUngslokaler 1000 1 820 002 000 V. Fonden för läneunderstöd 93 TiUäggslån till kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse 14000 000 Summa för kapitalbudgeten 1 834 002 000 Totalt för 5 796 668 000 Bilaga 15 till budgetpropositionen 1975 Prop.1975:1 TUl industridepartementetsverksamhetsområde hör ärenden rörande den aUmänna näringspolitiken, industrioch hantverk, mineralförsörjning,energiförsörjning, teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete,officiell provnings- och kontrollverksamhet samt statsägda företag. Utvecklingen inom svensk industri Industrins utveckling har underefterkrigstiden karaktäriserats av en snabbproduktions- och produktivitetstillväxt. Av den samlade produktionsvolymeni ekonomin har industrins andel vuxit successivt och uppgår f. n. till . har industrins andel av sysselsättningenminskat något. Denna andel uppgick till mot i mitten av1960-talet. Sysselsättning och produktionsvolym inom industrin som helhetframgår av följande sammanställnmg. Antal sysselsatta (1 OOO-tal) 1 089 1055 1053 Andel av totala sysselsättningen (%) 28,9 27,0 26,3 Andel av totala produktionen (% priser) 27,9 29,6 30,8 har aktiviteteninom den svenska industrin gradvis höjtsefter avmattningsåren 19711972. Den högre produktionstillväxten 7 %per år har emellertid fördelats ojämnt påindustribranscherna. Medan produktionsvolymen ökat med inom bl. a. gruvindustrin, massa- och pappersindustrin,jäm- och stålindustrin samt maskin- och transportmedelsindustrin, harproduktionstillväxten inom bl. a. livsmedels- samt tex-tU- ochbeklädnadsindustrierna varit svag. De svenska industriföretagen har i alltstörre utsträckning kommit att avsätta sin produktion på internationeUa marknader.Även importen av industriprodukter har ökat i snabb takt. Det vidgade handelsutbytethar resulterat i kraftigt ökade export- och importandelar. 1 sninL Nr 1. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 2 densentUl ökad internationalisering och specialisering är gemensam för flertaletindustribranscher. Industrins internationalisering har ävenkommit tUl uttryck i en ökad utlandselablering. Antalet anstäUda i svenskaproducerande dotterbolag utomlands har successivt ökat och uppgick i början av1970-talet tUl omkring 180 000 personer, varav merparten inom verkstadsföretag.Samfidigt har de utlandsdominerade industri- och handelsföretagen successivtökat sin andel av den inhemska produktionen och sysselsättningen. Av dentotala sysselsättningen inom den svenska industrin och handeln svarade sålundautiandsdominerade företag för jämfört med imitten av . Flertalet av de anställda i utlandsägda företag ärverksamma inom verkstadsindustrin. De utländska företagens andel avsysselsättningen är dock högst inom den kemiska industrin (). Myckettalar för att den internationaliseringsprocess som pågått kommeratt fortsätta även under återstoden av . Lönsamheten inom industrin har sedanslutet av , och främst , uppvisat en mycketgynnsam utveckling. Det är framför allt skogsindustrin, järn-, stål- ochmetallverken samt vissa delar av verkstadsindustrin som haft en särskiltsnabbt ökad lönsamhet. Även självfinansieringen inom industrinhar klart förbättrats . Medan självfinansieringsgraden under1960-talet låg på i genomsnitt , uppgick den till igenomsnitt 97 9c. Förbättringen gäller samtliga storleksgrupper och industribranscherutom för verkstadsindustrin, där nedgången dock var obetydlig och hänförlig till en mycket hög investeringsaktivitet. Förindustrin som helhet var investeringsaktiviteten under perioden19691973 väsentligt högre än . Den högresjälv-finansieruigsgraden hänför sig alltså helt till en snabbare tUlväxt iföretagssparandet än . Sysselsättningsutvecklingen inomindustrisektorn har varit oenhetlig för de enskilda industribranscherna. Dettahar medfört en påtagUg för-ändruig i industrins branschstruktur. Denkraftigaste tUlbakagången har inträffat inom textil- ochkonfektionsindustrierna, där antalet anställda minskat med i genomsnitt 56 %per år . Även läder- och skoindustrin samtjord- och stenvaruin-dustrin tiUhör branscher med kraftigt minskade andelar avindustrisysselsättningen. har verkstadsindustrin ökat sin andel från38 9o till och därigenom ytterligare befäst sinställning som vårt lands dominerande industribransch. Inom verkstadssektorn ärdet främst transportmedelsindustrin som svarat för ökningen. Bland övrigaexpansiva branscher kan nämnas den kemiska industrin, särskUtplastvaruindustrin. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 3 har efterfrågan påarbetskraft varit hög inom industrisektorn. Antalet anställda inom industrinberäknas således i genomsnitt ha legat på ungefär samma nivå som underkonjunkturtoppen . Därmed har en markant återhämtnmg, totalt sett, skettunder . Den redovisade utvecklingen inom svenskindustri, liksom den utveckling som kan väntas, understryker på nyttbetydelsen av en aktiv industripolitik med uppgift att stärka industrinsinternationella konkurrenskraft, upprätthålla sysselsättningen och främjautvecklingen av den teknik som skaU bära upp industrin. Ettväsentligt led i denna poUtik är också attde anställdas medinflytande förstärks. En integrering avindustripolitiken med energipolitiken är av stor betydelse. Likaså är det en viktig uppgift församhället att aktivt medverka till attlandets naturresurser används så aft hänsyn tas både tUl en tryggad försörjningoch tUl en god hushåUning med miljö- och naturtiUgångar. För den aktiva industripolitiskaplaneringen krävs löpande samråd mellanberörda samhällsorgan, företagen och de anställda. Genom tUlkomsten avbranschråd för byggnadsindustrin, skogsindustrin och stålindustrin harsådana organ för samråd upprättats inom vissa centrala branscher. Förvarvsindustrin har den s. k. styrande kommittén motsvarande funktion. Möjligheterna tUlen mer kontinuerlig planerings- och utredningsverksamhet har avsevärt förstärkts genom tillkomsten avstatens industriverk den 1 juli 1973.Verket svarar även för viktiga stöd- och serviceinsatser, främst för mindre ochmedelstora företag, samt för betydelsefulla uppgifter på energi- ochmineralområdena. Uppbyggnaden av verket fortsätter även nästa budgetår genomatt ytterligare tjänster föreslås bli inrättade vid verket för förstärktainsatser på centrala arbetsområden. Resurserna förföretagsservice i form av information, rådgivning och utbildningsverksamhet i tekniska ochekonomiska frågor till i första hand demindre och medelstora företagen har byggts ut mycketkraftigt. Även för nästa budgetår föreslås en väsentlig förstärkning, så atttotalt 9,4 mUj. skall stå till förfogande för ändamålet. Härtill kommer nästan 9 milj. kr. som statligt bidrag tillindustriverkets kursverksamhet m. m. De rent branschinriktade åtgärdemaförlängs vad avser textil- och konfektionsindustriernamed ytterUgare . Stödet till omställningsfrämjande åtgärder förvissa branscher föreslås bli förlängt efter den treåriga försöksperiod som löper ut . Vidare överförs administrationenav de s. k. strukturgarantierna från AB Strukturgaranti till statensindustriverk. Påenergiområdet pågår inom industridepartementet arbetet med det 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 4 förslag tUl energipolitiskt program som regeringen avseratt lägga fram . Iavvaktan härpå realbehandlas inte anslagen för energiverksamhet ibudgetpropositionen. Inom mineralområdet har ett betydandeorganisationsarbete avslutats genom bl. a. inrättandet av och den omorganisation av geologiskaundersökning (SGU) som har genomförts . Det finansiellaansvaret för statens malmprospektering med undantag av prospektering efteruran föreslås bli överfört från SGU tUl gruvnämnden . För attutarbeta långsiktiga prognoser över försörjning med mineralråvaroroch för att utarbeta underlag för den fortsatta mineralpolitiken har vidareförra året en mineralpolitisk utredning tillkallats. Den tekniska forskningen och utvecklingenär eft väsentiigt element i vårindustripolitik. De organ som svarar för def statiiga stödet på detta område, styrelsen för teknisk utveckling (STU) ochstatens utvecklingsfond, får även betydandemedelsförsfärkningar. Totalt anvisas 234,6 milj. kr. Datatekniken öppnar nyamöjligheter att lösa problem inom olikasamhällsområden och har stor betydelse för vår industriella utvecklinginom flera branscher. Mot bakgrund av de förslag som har lagts fram avdataindustriutredningen föreslås ökade medel tUl datateknik inom anslaget tillSTU. Förslag om insatser direkt för den svenska datorindustrin läggs däremotinte fram. Den positivautvecklingen inom fortsätter. Resultatet före dispositioner och skaftervisar på närmare 50-procentiga ökningar. Den omfattandeinvesteringsverksamheten fortsätter med koncentration tUl övre . () har arbetetinletts på 80, som har kosfnadberäknats tUl 4 600 milj. kr. Inom industridepartementets områdearbetar f. n. 19 kommittéer och utredningar. har tillkallats sexutredningar. Bland de utredningar som under detta åt väntas lägga framresultaten av sitt arbete kan nämnas 1972års försöksdjursufredning, koncentrationsutredningen ochvarvskreditufredningen. Utgifterna inom industridepartementetsverksamhetsområde föreslås för budgetåret1975/76 öka med 300 milj. kr. till totalt 2 541 milj. kr. Ökningenfördelar sig med 34 milj. kr. på driftbudgeten, som därmed uppgår tUl 548 milj.kr., och 266 mUj. på kapitalbudgeten, som därigenom omsluter 1 993 milj.kr. För kontinuerligplanerings- och utredningsverksamhet inom det in-dusfripoUfiska området finns på myndighetsplanet sedan den 1juli 1973 statens industriverk. Verket handlägger centrala industri-, energi- 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 5 ochmineralfrågor samt svarar för olika stöd- och serviceinsatser med inriktning påfrämst mindre och medelstora företag. stöd- och serviceinsatseromfattar bl. a. administration av särskilda branschprogram, finansielltföretagsstöd och främjande av företagsservice. Härvid fungerarföretagareföreningama som regionala replipunkter för verket. Föreningarna harinnevarande budgetår fått utökade resurser för informations- ochrådgivningsverksamhet. Vidare är en funktion för utbildningsservice tiU demindre och medelstora företagen under uppbyggnad vid föreningarna. Förslagläggs nu fram om en ytterligare förstärkning av resurserna för företagsservice m. m. Programmet för företagsservice till de mindreoch medelstora industriföretagen byggs ut.