prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Detta gäller all den service som kommunernaerbjuder sina medlemmar och koslnaderna förden. Del är föga rimligt atl särbehandla service i fråga om elkraft iförhållande lill annan service från samhällets sida. I den mån en el-taxeutjämninganses vara nödvändig utanför kommungränserna bör den genomföras med statliga åtgärder av samma lyp som den gällande skatleutjämningenoch omfalla hela landet. eldistributörer ekonomisk föreninganser alt elpriset bör grundas på förelagsekonomiska målsättningar därutjämningen bör ske inom företagel. anför alt elabormenlernas intressen i försia hand skall tiUgodoses.Priset på elenergi skall vara baserat på dess självkoslnad. Tariffernaskall också vara jämlika. Tariffskillnader olika landsändar emellan kan inlegodtas. Sedan mitten av1940-lalet har en genomgripande strukturrationalisering pågått inomeldistributionen i vårt land. Antalet distribulionsföretag har minskat med ca3 000 till f. n. ca 525. Utvecklingen mot färre och slörre företagsenheter harvarit nödvändig för alt säkerställa en rationelloch tillförlitlig distribution av elektrisk energi till de enskilda konsumentema.Från statsmakternas sida har utvecklingen understötts och stimulerats genom dels ekonomiskt bistånd, dels utnyttjande avmöjlighetema att påverka företagsstrukturen genom koncessionslagstiftningen. Mot bakgrund bl,a, av önskemålet om att ylterligare skynda på strukturomvandlingen tUlkalladedåvarande chefen för industridepartementet med stöd av Kungl, Maj:tsbemyndigande elutredningen för all utreda frågor rörandeeldistributionens och elproduktionens organisalion, Uiredningen avgett en rapport med förslag lill vissa allmännarikllinjer avsedda alt läggas lill grund för det fortsatta utredningsarbetet.Förslaget omfattar enbart eldistributionen. Utredningen avser under vissförutsättning att inleda förhandlingar med berörda parter i enlighet med deföreslagna riktlinjerna. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 159 Efter att ha diskuterat olika förslag till en omorganisation förordar uiredningen attetl alternativ med distribution i regionala enheler med slort kommunaltinflytande skall utredas. Vidare föreslår uiredningen atl bestämmelser omförköpsräll tilleldislributionsförelag införs och all envärderingsnämnd inrällas som kan pröva frågan om skälig köpeskillingvid överlåtelse av elanläggning. Yttranden överutredningens förslag har avgetls av bl. Jag harvidare överiagt med berörda intressenter rörande de förslag som jag läggerfram i del följande. Elutredningenframhåller all all energiplanering bör ske i nära anslulning till samhällsplaneringen i övrigl. Samhället måste därför ha huvudansvaret.Vid en fördelning av uppgifterna på energiområdet på olika samhälleliga organ framstår det som naturligt att den lokala energiplaneringenblir en betydelsefull uppgifl för kommunema. I likhet med deintressenter som har yttrat sig över utredningens förslag delar jaguppfallningen alt kommunerna bör ha inflytande över och ansvar för den lokala energiförsörjningen, inkl, elförsörjningen.Många kommuner är redan starkt engagerade i den lokala energiförsörjningen. För att få underlag för överväganden om en närmarereglering av kommunernas versksamhet på della område har jag efter regeringensbemyndigande liUsatt en ulredning (I 1975: 03) om kommunalenergiplanering. Kommunernas roll kanemellertid, som elutredningen även har påpekat, utformas på olika sätt.Uiredningen har för sin del funnit all kommunerna ofta är alltför små för atlutgöra sådana stora och bärkraftiga distributionsenheler, som varaktigt kanförse abonnenlema med el till rimliga priser och med den leveranssäkerhel ochkvalitet som abonnenterna har rätt atl begära. Uiredningen vill därför i försiahand utreda ell syslem med regionala eldislribulionsenheter där kommunerna geselt starkt.inflytande. I sådana enheler bör fömtsättningarna vara goda alt nå en tillfredsslällandeekonomisk utjämning mellan abonnenter i tätort resp. i glesbygd,driftsäker eldistribution och en rationell planering av verksamheten. Uiredningen gårinle närmare in på frågan om vilka åtgärder som kan behöva vidlas för att förverkliga förslaget om regionala dislributionsenheler.Två frågor, som har slarki samband härmed berörs dock, nämligen frågan om förköpsräll till elanläggning och frågan om skäligköpeskilling vid sådana överlåtelser då endast en köpare finns. Inlressenlemagodtar tanken på större enheter men är kritiska till atl dessa skulle bildas tvångsvis. Ett antal skäl framhålls för attomstmktureringen bör ske på frivillig väg. Bl, a, påpekas att en snabbstmktur- 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 160 omvandlinghar skett ulan större ingripanden från statsmakternas sida. Jag delar den av intressenterna framförda uppfallningenalt eldistributionen i vårt land i allt väsentligt fungerar väl. Såvälstatliga och kommunala som enskilda förelag har gemensamt bidragit tUl attskapa dessa goda förhållanden. Det finns ingen anledning att tro att branschensförmåga till självsanering och anpassning till samhällets krav är utiömd. Frånolika håll har emellertid påtalats att koricessionsmyndig-hetens möjligheteralt påverka eldistributionens organisalion f. n, är begränsade. Sålunda kankoncessionsmyndigheten inte tvinga en eldistributör att överlåta sinaanläggningar när koncessionstiden löper ut, Inle heller kan koncessionåterkallas av ralionaliseringsskäl. saknar även iövrigt lagliga möjligheter att förmå företag all gå samman liU lämpligadislributionsenheler. För alt stärka koncessionsmyndighelens ställning skulleskyldighet kunna införas för den, vars områdeskoneession eller äldre tillståndlöper ul, alt avstå sin anläggning tUl en ny koncessionsinnehavare. Vidareskulle koncessionsmyndighelen kunna ges rält att återkalla koncession avslmkturomvandlingsskäl. I anslutning härtill skulle även en rätt kunna införasför frånträdaren att få anläggningarna inlösta till skäligt pris av den nyedistributören. Jag är emeUertid inle beredd att förorda lagsliftningför att tvångsvis åsladkomma en sammanläggning av eller ett samgående mellaneldislributionsförelag. Någon förköpsrätt av det: slag elutredningen harifrågasatt bör därför inle heller komma i fråga. Den fortsatta planeringen börbygga på all rationaliseringen i huvudsak skall fortgå på frivillig väg.Följande riktlinjer bör enligt min mening gäUa. Rationaliseringenav eldistributionen bör ske med utgångspunkt i att huvudansvaret fördistributionens ordnande åvUar det allmänna. Det forlsalla arbetet bör bedrivasutifrån förutsättningen alt de enskilda elkonsumentema skall tillförsäkrasgynnsamma distributionsförhållanden. När konsumenternas intressen på detlasätt ställs i förgrunden bör de också få ett inflytande överdistributionsfrågorna och jag finner det naturligt alt delta kanaliseras genomkommunerna. Jag delar därför uppfattningen att kommunerna som företrädare förlokala intressen bör ges ett större inflytande på eldistributionen än f. n. Jagär dock inte beredd alt lillslyrka en ordning innebärande att kommunen ellerkommunala företag alltid skall vara huvudmän för verksamheten. Olika formerför och kombinationer av huvudmannaskap för eldistributionen bör enligt minmening kunna förekomma. Bl, a. bör enskUda och abon-nentägda företag även ifortsättningen kunna vara verksamma på området och della i arbetet på enomstmklurering. Blandningen av förelags-typer kan utgöra en stimulerandekonkurrensfaktor i arbetet med sikte på att tillgodose konsumeritemas krav påen tillfredsställande elförsörj- Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet i6l ning.Likaledes förulsäller jag att kommer att aktivtmedverka till en rationell utveckling på områdel och även framledes fortsättaatt bedriva en inte oväsentlig dislribulionsverksamhel. Den fortsalla omstruktureringen av eldistributionen börske genom alt vid behov distribulionsföretag förs samman eller går upp iförelag som medger rationell verksamhet med tUlgodoseende av konsumentemas kravpå driftsäkerhet, slömingsberedskap, elkvalitet och service. Uppmärksamhet börfästas vid behovet av en rationell samordning mellan eldistributionen och denallmänna kommunala verksamhets- och samhällsplaneringen. Andra krav som enligl min uppfattning bör tillgodoses isamband med strukturomvandlingen är att elleveranserna till industrin även ifortsättningen kan ske över ell enhetligt och driflsäkert ledningsnät, attmöjligheterna till laxeutjämning tas tillvara och att de konsekvenser som enomorganisation medför för de berörda förelagens personal beaklas. Vidare är detönskvärt att så långt som möjligl söka uppnå enhetiiga lokala distributionsförhållandengenom en samordning av tätorts- och landsbygdsdislribulion. Jag finner det angeläget atl vatlenfaUsverkelserfarenheter och stora resurser utnyttjas vid en omstrukturering. I och med atlkommunerna enligl de rikllinjer som jag har förordat kommer alt få ett ökatinflytande bör vattenfallsverkel öka sitt samarbele med kommunerna oeh isamverkan med dessa söka åsladkomma rationella enheter, där de kommunalaintressena kan tillgodoses i skälig omfattning. Då vidare huvudansvaret föreldistributionen förutsätts åvila det allmänna är det självklart alt allasamhällsägda förelag bör samverka för alt skapa bästa distributionsförhållandenför de enskilda abonnenterna. Den statliga bidragsverksamheten har visat sig vara elteffektivt medel för alt åsladkomma en överföring av olönsamma och dåligadistribulionsföretag till mer bärkraftiga enheter. Enligt kungörelsen (1959:369) om statiigt stöd åt landsbygdens elförsörjning kan till anläggning ochuppmstning av elektriska distributionsnät på landsbygden beviljas statligt slödi form av dels bidrag, dels garantier för lån, som tas i bank, hypotéksföreningeller kassa för jordbrukskredit eller annan kreditinrättning.Uppruslningsstödet tar sikle enbart på upprustning av oränlablaeldistributionsanläggningar, dvs. Genom dennastödverksamhet har elkonsumentema i glesbygderna fått en förbättradelförsörjning som strukturomvandlingen underlättats. Det nuvarandestödprogrammet utlöper /77. Jag förutsätter att någon form avslöd kommer alt utgå även härefter. Jag vill i delta sammanhang erinra om alt statensvattenfaUsverk har möjUghet all teckna borgen för lån som de under verkelsförvallning slående distribulionsförelagen lar upp på den allmänna kapitalmarknaden.Vidare kan kommuner efter regeringens medgivande ta upp lån 11 1975/76.1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet i62 eller ingå borgen för lån för köpav bl. a, eldistributionsanläggningar. Kommunala lån eller lån för vilkakommunema tecknar borgen erbjuder en jämförelsevis god säkerhet frånlångivarens synpunkt. Räntesatsen blir därför jämförelsevis förmånlig. Även på dessa vägarkan således strukturrationaliseringen underlättas. De riktUnjer som jag har förordatbör komma till uttryck i ellagen. Enligt 2 § 2mom. ellagen gäller att koncession inte får meddelas med mindre den anläggning det gäller är behövlig och förenlig med enplanmässig elektrifiering och då fråga är om områdeskoncession för yrkesmässigdistribution, området utgör en lämplig enhet. Vidare gäller atl koncession fårmeddelas endast den som är lämplig att utöva sådan verksamhel. Som har framgåtti det föregående bör den fortsatta rationaliseringen av eldistributionen skemed ulgångspunkt från att huvudansvaret för distributionens ordnande åvUar detaUmänna, Omstruktureringen bör vidare ske genom alt dislributionsföretag förssamman eller går upp i företag som medger rationell verksamhet med tillgodoseendeav konsumenternas krav på driftsäkerhet, slömingsberedskap, elkvalitet ochservice. Detta släller självfallet ökade krav på atl koncessionsområdena haren ändamålsenlig utformning och att distributörerna motsvarar de anspråk somsamhäUet och de enskUda konsumenterna har rätt att ställa. Jag förordar medhänsyn tUl vad jag har anfört att lagtextenjämkas så att område för vilket områdeskoncession utfärdas skall utgöraen med hänsyn tUl eldistributionens ändamålsenligaanordnande lämplig enhet och att koncession för yrkesmässig distributionfår meddelas endast den som från allmän synpunkt finnes lämplig att utöva sådanverksamhel. Önskemålet attge kommunerna ökat inflytande över eldistributionen kan tillgodoses på olikasätt. Som jag har nämnt anser jag inte alt det lokala inflytandet bör varaförbundet med ett kommunalt dislri-bulionsmonopol. Det är enligl min meninginte heller lämpligt alt 1. ex. eftersträva en viss förelagsform föreldistributionen i samdiga kommuner. Avgörande för om elt företag skall anseslämpligt som distributör bör i SläUel somhUtills vara, all företaget bedöms kunna bedriva en rationell verksamhet och tUlgodose konsumenternaskrav på driftsäkerhet, slömingsberedskap, elkvalitet och service. På såsätt skapas bästa möjliga distributionsförhållanden för de enskildaabonnenterna. beredskommunerna i egenskap av företrädare för lokala intressen regelmässigttillfälle alt yttra sig över och därmed påverka prövningen av ansökningar omområdeskoncession. Behoven av samordning mellan å ena sidan den lokalaenergiplaneringen, å andra sidan den övriga kommunala verksamhets- ochsamhällsplaneringen gör det 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 163 angeläget atl förbältra kommunensmöjligheter att påverka denna prövning. gäller särskUt de fall, dåkommunen inte är huvudman för eldistributionen inom sitt område. Kommunernasstärkta ställning bör komma till uttryck på så sätt att i ellagen tas in enbeslämmelse innebärande alt möjligheterna att tiUgodose lokala intressensärskilt skall beaklas vid prövning avansökan om områdeskoncession. Jag vill framhålla att de kommunalasynpunktema därvid får bedömas med beaklande av de krav som ställs på lämpligaenheter. Elt ökat kommunalt inflytande påkoncessionsgivningen gör det enligt min mening naturligt att kommunernai första hand tar ansvaret för distributionen i sådana fall där annan lämpUghuvudman saknas. Denstraklurrationalisering av eldistributionen som har pågått sedan mitten av1940-talet har medfört att ett stort antal distribulionsföretag har avvecklats.Som jag förut har nämnt omhänderhas f, n, detaljdistri-butionen av omkring 525förelag. Härav ulgör ca 135 kommunala och statliga verk. Drygt 200 ärekonomiska föreningar. Inemot 200 distributörerbedriver verksamheten i bolagsform. I omkring 60 av dessa har stateneUer kommunen aktiemajoriteten. Avvecklingen av förelag försiggår i olika former.Vanligt är alt den tillträdande distributören köper den anläggning ellerden rörelse varom är fråga. När det gäller ekonomiska föreningar förekommer attandelama i föreningen köps upp, varefterföreningen likvideras och tUlgång-arna tillskiftas köparen, I fråga omaktiebolag torde aktieöverlåtelse med eUer utan efterföljande fusion vara denvanliga formen. Ofta uppslårkonkurrens mellan olika köpare vid förvärv av eldistributionsförelag. En sådankonkurrenssituation kan komma att medföra all köpeskillingen sätts oskäligthögt. Enligt ellagen får koncession inle överlåtas utantillstånd av koncessionsmyndighelen. Härigenom kan kontrolleras attelförsörjningen inte äventyras eller försämras genom att koncessionen överlåtstill annan. Bestämmelserna gäller emellertid inle koncession som har meddelatsföre . Inte i något fall behövs tillstånd tUl förvärv eller överlåtelseav eldistributionsanläggning. Visserligen är den som förvärvar eneldistributionsanläggning skyldig alt söka tiUslånd till överlåtelse av koncessionen men har överlåtelse redan skettkommer koncessionsmyndigheten i ett sådant läge att koncession avhänsyn lill abonnenterna inle gäma kan förvägras. Den nuvarandeordningen kan inte anses tillfredsslällande. kommer, ini förfarandet på elt stadium när parterna har vidtagit sådana åtgärder altkoncessionsfrågan inte kan prövas helt förutsättningslöst. Vägras koncession,kan följden bli atl abon- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 164 nenlema slälls utan elförsörjning,något som självfallet inte kan accepteras. Enligt min mening talar starka skälför att även förvärv av eldistributionsanläggningskall kräva tillstånd av koncessionsmyndigheten. På så sätt fårmyndigheten möjlighet alt i elt tidigare skede än f, n, kunna följa och påverkastiukluromvandlingen. Genom elt sådant tiU-slåndslvång kan ocksåkonkurrenssituationen och, spekulativa förvärv som är ägnade att driva uppprisnivån till nackdel för konsumentema förebyggas. Tillslåndspliktenbör i försia hand omfalla förvärv genom köp, byte eller gåva. Även förvärvgenom tUlskolt till bolag eller förening, utdelning eller skifte från bolageller förening samt fusion enligt 175 § lagen (1944:705) om aktiebolag oeh 96 § lagen (1951: 308) om ekonomiska föreningarbör vara underkastade tUlståndstvång. Avsikten medtUlslåndslvångel är att koncessionsmyndighelen redan på förvärvsstadiet skallkunna göra den prövning som f. n. sker i samband med att ansökan om koncessionprövas. Det förekommer alt koncession meddelas för visst område, varvid ikoncessionsbeslutel anges att det förutsätts att distributören förvärvar ocksådistributionen inom sådan del av området där annan bedriver eldistribution vidkoncessions-beslutets meddelande. Innehar förvärvaren redan områdeskoncessionför den aktuella distributionen saknas naturligtvis anledning alt prövaförvärvet särskilt. Undantag bör således göras för detla fall. Det förekommer altdistributör inte äger ledningsnätet över vilket distribution sker ulan har fåttdetta upplåtet méd nyttjanderätt. Om möjlighelen att förvärvaeldistributionsanläggningar begränsas får man räkna med ett ökat anlalnyttjanderältsupplåtelser. Sådana kan utgöra ett led i försök att kringgåtillståndslvångel. Jäg förordar därför alt lillståndsplikten får omfalla ocksåupplåtelse av. dislributionsanläggning med nyttjanderäll. När eldistributörförvärvar andelar i ekonomisk förening torde avsikten i regel vara altföreningen skall likvideras och atl distributören skall överta anläggningen föratt driva verksamheien i egen regi. Då det som jag redan har anfört ärangeläget att koncessionsmyndigheten på ett så tidigt stadium som möjligt fårkonlroll över transaktioner som berör elabonnenternas intressen förordar jagatt tillståndsplikten skall omfatta även eldistributörs förvärv av andel iekonomisk förening som äger eldistributionsanläggning. Del torde höratill undantagen all annan än eldistributör förvärvar andelar i ekonomiskverksamhet med sikte på alt ta över distributionen. Jag anser det därför intemotiverat att bygga ut kontrollsystemet lill alt omfalla samlliga förvärv avandelar i ekonomisk förening. Enligt min mening kan kontrollen inte inskränkaslill alt avse endast förvärv av eldistributionsanläggningar och andelari ekonomiska föreningar. Ett belydande antal distributörer driver verksamheteni bolags- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 165 form, I sådana fall kan överlåtelserske genom alt aktierna.överlåts. Någon kontroll av sådana överlåtelserförekommer inte. Jag anser alt koncessionsmyndighelen bör ha kontroll övereldistributörernas, förvärv av aktier i distribulionsbolag och förordar atttillståndspliklen får omfalla också sådana förvärv, Elt system med tUlslåndsprövning vid aktieförvärvinnebär elt avsteg från den inom akliebolagsrätten rådande principen omaktiers fria överlåtbarhet. Olägenheterna begränsas emeUertid väsentiigt omsåsom jag förordar tillståndspliklen omfatiar endast förvärv som görs av. eldistributörer.Det är vidare att märka att flertalet bolag som är verksamma påeldistribulionsområdet har ett begränsat anlal aktieägare och att handeln medaktier i sådana bolag är begränsad. Det förekommer emellertid också några bolagmed en större aklieägarekrets. Införs elt kontrollsystem beiräffande sådanabolag uppslår svårigheter för aktie-handeln. Med hänsyn till företagsstrukturenpå området anser jag att undantag från lillståndsplikten bör kunna begränsastill bolag vilkas aktier är noterade på fondbörsen eller fondhandlarlislan. Vissa undanlag frånförvärvstillståndsplikten bör gälla. Jag har redan berört det fall alteldistributör förvärvar anläggning inom område för vilket han redan harmeddelats koncession. Undanlag bör gällaockså för det fall att eldistributör förvärvar andel eller aktie, om haninnehar koncession för det område där föreningen eller bolaget bedriver sinverksamhet. I vissa fallförekommer att förvärv eller överlåtelse skall prövas av ellerregeringen. Jag tänker då bl. a, på alt regeringen i vissa fall har alt prövastatens vallenfallsverks förvärv av aktier eller andelar i förelag fördistribution av elektrisk starkström. Har sådan prövning ägt rum börlillståndsplikten falla bort. Också förvärv som skall prövas enligl lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rätten alt förvärva fast egendom m, m,bör av praktiska skäl undantas. Liksom i annan liknande lagstiftning bör finnasett s, k. släktskapsundantag. Slutligen börtillståndsplikt inte föreligga om ett bolag, som omfattas av lagen, genomfören nyemission och de nya aktierna tecknas av de gamla aktieägarna i proportiontill deras tidigare aktieinnehav. Det finns enligt min mening inle någonanledning att kräva tillstånd i ett sådanlfall, eftersom nyemissionen inle innebär någon förändring i ägarstrukturen. Bland de företag som är verksamma påeldistribulionsområdet finns ålskilliga som huvudsakligen bedriver annanverksamhet än distribution av elektrisk ström. Det finns exempelvis vissaindustriföretag som vid sidan av den huvudsakliga rörelsen svarar för lokaleldistribution.. Jag anser det inle motiverat att förvärv av aktier ellerandelar i sådana 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 166 företag skall vara underkastadelillståndsplikt. Det är emellertid inte möjligt att genom en generell regelundanta sådana företag från lagens tillämpning. Jag förordar attkoncessionsmyndigheten får möjlighet i här avsedda fall atl medge undantagefter prövning i varje särskilt fall. prövning av förvärv bör iaUt väsentligt motsvara den som sker i samband med koncessionsansökningar. Förvärvstillslåndbör således kunna vägras om förvärv inle är förenligt med ett ändamålsenligtanordnande av eldistributionen. När fråga är om förvärv av anläggning bör densökande vidare underkastas samma lämplighetsprövning,som föreskrivs i ellagen i fråga om den som skall meddelas koncession.Detla innebär alt förvärvstillstånd bör kunna vägras om den sökande från allmänsynpunkt inle kan anses lämplig att utöva distributionsverksamhel, . Enligt lagoch jordförvärvslagen (1965: 290) blir verkan av vägrat förvärvstillstånd eller underlåtenhet att ansökaom förvärvstUlstånd alt förvärvet i fråga blir ogUtigt. Innebörden av ogiltighetspåföljdenär alt ingendera parten blir skyldig atl fullgöra sina åtaganden på grund avavtalet samt atl parterna skall återbära vad de uppburit på grand av della. Jagförordar alt en moisvarande regel skall gälla enligt den nu föreslagna lagen. Vad jag harförordat föranleder en reglering som inte är helt okomplicerad. Ellagen ärredan nu tämligen svåröverskådlig och jag anser inte lämpligt att belasta denmed bestämmelser.i det nu aktuella hänseendet. Jag förordar därför allbestämmelserna tas in i en särskild lag om förvärv av eldistributionsanläggningm. Lagen bör träda i kraft den 1 juU 1976. Frånrättssäkerhetssynpunkt är del angeläget alt den som inte längre bör få eller inte längre vill bedrivaeldistributionsrörelse, som skall upprätthållas, skall kunnna överlåtasina anläggningar på skäliga villkor till en ny eldistributör. Erfarenhetenvisar emellertid att förhandlingar om överlåtelser aveldistributionsanläggningar ofta blir långdragna och atl omstruktureringen pågrund härav fördröjs. Om del fanns mera allmänt kända och entydigavärderingsregler skulle sådana uppgörelser kunna ske snabbare eftersomparterna på ömse sidor då skulle ha fasla riktlinjer för sin bedömning avvärderingsfrågan. Förhållandena växlar emellertid starkt från fall till fall.