prop · FZ03107 · 1975-12-31 00:00:00 — a. mot bakgrunden av alt renägarna inte har varit skyldiga att avgesjälvdeklaration för sin verksamhet och behovet för taxeringsnämnderna att fånärmare kännedom om renägarnas inkomstförhållanden. Om deklarationsskyldighetenutvidgas i enlighet med vad jag har förordat i det föregående föreligger detenligt min mening inte längre något behov Prop.1975/76:107 49 avatt behålla nu ifrågavarande särregler. För taxeringsfrägor som kräver särskildsakkunskap har taxeringsnämnden enligl TL möjlighet all på eget initiativanlita biiräde av sakkunnig. Även skallechefen har räll all anlita sakkunnigför alt utreda taxeringsfrägor. Sådan sakkunnig har vidare räll all granskasjälvdeklarationen. 1 den mån det skulle anses föreligga behov av särskild sakkun.skapi samband med behandling av renägares laxeringar finns del således redan nu möjligheleratl lillgodose kravet på sakkunskap. Som sakkunnig kan givelvis anlitas t. ex.ordförande i samebys styrelse eller tjänsteman vid lantbruksnämndensrennäringsavdelning. Jag föreslår därför all de nij behandlade för rennäringensärskilt utformade bestämmelserna i 50 5 1 mom. tredje slyckel, 61 S 3 mom.andra stycket och 63 S sista stycket TL upphävs. Somhar framgått av det föregående finns det i 61 § 3 mom. första slyckel TL en beslämmelseom att sammanträde med av inkomsi av renskötsel börhållas i god lid före . Denna regel tillkom på grund avsvårigheterna för taxeringsnämnderna all nå kontakt med renägarna i sambandmed förflyttningarna . Dessa svårigheter torde numera inte vara så sloraalt det finns skäl all behålla en särskild tidsfrist. Även denna bestämmelsebör därför upphävas. 1promemorian föreslås skyldighel för sameby all lämna kontrolluppgiftom reninnehav enligl senaste renräkning. Tillgång lill sådan uppgift ärenligtpromemorian värdefull vid deklarationsgranskningen och inle minsl i de fall dåtaxeringen måste bestämmas efter skönsmässiga grunder utan tillgång lilldeklaration. Fleraremissinstanser uttrycker tveksamhet om behovet av en sådan bestämmelse.Länsstyrelsen i påpekar all uppgifterna i renlängden inle alllidhar visal sig vara hell olillföriitliga och atl de därför endasl kan användasför grova kontroller. Denna uppfattning delas av länsslyrelsen i Västerbottenslän, som i slällel betonar betydelsen av de kontrolluppgifter som enligtsärskilda bestämmel.ser skall lämnas av uppköpare av slakt- och livdjur. Föregen del vill jag anföra följande. Enligt 68 ;; rennäringslagen skallrenlängden bl. a. upplaga ägarna till de renar som hålles på byns betesområde ochdet räknade eller uppskattade antalet renar för varje ägare. Den i rennäringslagenföreskrivna skyldigheten alt åriigen räkna renar omfattar emellertid endasldel sammanlagda renantalel i byn, inle varje ägares reninnehav. beslul omall renräkningen skall innefatta en uppdelning av reninnehavel får fallas avsamebyn i varje enskilt fall. En annan sak är all en uppdelning av renarna påde olika delägarna bör vara av intresse för dem själva genom alt den underiättarkostnadsfördelningen och minskar risken för tvister inom byn. Men om en sådanrenräkning skulle möta 1. ex. praktiska svårigheter, slår del samebyn fritt atlnöja sig med den obligatoriska räkningen av byns sammanlagda anlal djur. Idenna situation får uppdelningen av renantalel mellan ägarna i slällel skegenom uppskattning. Prop.1975/76:107 50 såledesuppgifterna i renlängden i vissa fall vara helt utan värde. Jag är därför inleberedd alt föreslå en regel om skyldighet för sameby att lämna kontrolluppgifti enlighet med vad som har förordats i promemorian. 1 delta sammanhang vill jagi stället - liksom länsslyrelsen i - betona betydelsen av dekontrolluppgifter som uppköpare av slakt- och livdjur har all lämna enliglkungörelsen (1955:671) om skyldighel i vissa fall att avlämna kontrolluppgifterför inkomsttaxeringen. 1promemorian diskuteras möjligheterna att ge samebyarna möjlighet att användainvesteringsfonder för konjunkturutjämning. Tanken på en sådan utvidgningavvisas dock, bl.a. under hänvisning till att de investeringar som kan komma ifråga skulle vara alltför obetydliga föratl få någon nämnvärd konjunkturutjämnandeeffekt.-Jagdelardenna uppfattning. Dessutom vill jag tillägga att mitt förslag altsamebyarna skall hänföras till den grupp skattskyldiga för vilka stalsskatlenutgör endast 15 96 - bortsett från alt del kräver en mängd särregler iinvesteringsfondslagstiftningen - gör atl de skattemässiga fördelarna inleskulle bli av samma betydelse. Enligtpromemorian föreligger det inte heller skäl att med reglerna om skogskonto somförebild införa särskilda bestämmelser om s. k. rennäringskonton. SSR har äandra sidan framhållit att sådana regler med hänsyn till inkomsinuktuationernainom rennäringen skulle fä en utomordentligt stor betydelse. Jag anser att frågan om rörelseidkaresmöjligheter till öppen resullaluljämning bör bedömas i ett sammanhang.Företagsskatteberedningen (Fi 1970:77) har enligt sina direktiv bl. a. attutreda frågan om resultatutjämning och reservbildning genom skattefriaavsättningar till olika slag av fonder. Jag är därför inte beredd att ta upp resultatutjämningsproblematikeninom rennäringen till särbehandling. Deföreslagna ändringarna i taxeringslagen bör träda i kraft ochtillämpas första gången vid taxering. Samma förhållande bör gällabeträffande de i övrigi föreslagna ändringarna i inkomstbeskattningen. Dennatidsfrist skapar bl. a. förutsättningar för samernas organisationer atl genominformationsverksamhet sprida kännedom om den nya ordningen. Situationen föråtskilliga rennäringsutövare är den atl steget skall tas från ett läge därdeklarationsskyldighet inle har förelegat lill elt läge med fullständig bokföringsmässigredovisning. Jag vill här dessuiom erinra om alt en tillämpning först fr.o. m.1978 års taxering harmoniserar väl med vad som föreslagits i fråga om ikraftträdandetav den nya bokföringslagen. Denföreslagna ändringen i mervärdeskattelagen bör tillämpas på tillhandahällandesom sker efter utgången av . Prop.1975/76:107 51 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen all antaga förslagen till 1. lag om ändring i kommunalskaltelagen(1928:370), 2. lag om ändring i lagen(1973:323) om ikraftträdande av lagen (1973:322) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), m. m., 3. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 4. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 5. lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskall. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular atl genomproposition föreslå alt antaga de förslag som föredraganden har lagtfram.