prop · FY0323 · 1975-12-31 00:00:00 — Om den studerande hartagit ledigt för att förbereda sig för utbildningen kan den förlust avarbetsinkomst som detta förarUeder däremot ej beaktas. Såsomtimstudiestödsbeloppet har bestämts kan självfallet endast sådan förlust avarbetsinkomst som är beaktansvärd få utgöra grand för timstudiestöd. Sådantstöd bör alltså utgå först om den studerandes förlust motsvarar enarbetstimme. Föratt timstudiestöd skall utgå måste krävas att den studerande verkligen hardeltagit i den avsedda utbildningen under visst antal timmar, dock minst 10.Viss närvarokontroll är därför nödvändig. Hur denna skall ske och hur den skallredovisas tiU den som har att betala ut timstudiestöd ankomraer på regeringeneller myndighet som regeringen utser att bestämma. allmänna motiveringen (avsnitt 7.6.3) har jag förordat att antaletbidragsberättigade studietimmar bör vara minst 10 och högst 35 under två påvarandra följande kalenderkvartal. Om detta antal timmar fördelas på kvartaleneUer infaller under endast ett av dem saknar därvid betydelse. Huren sådan fördelning sker saknar vidare betydelse för rätten till timstudiestödunder därpå följande kvartal. Om en studerande har fått timstudiestöd fördeltagande i studiecirkel under första och andra kvartalen ett visst år, kanhan således få timstudiestöd för studier utan vid prövnuigen behöver ta hänsyn tiU det antal studietimmar som kan hainfalUt . Att timstudiestöd har bevUjats för vissakvartal förhindrar inte att frågan om stöd ånyo tas upp vidsenare tUlfälle. Begreppetstudietimme bör inte preciseras i lagen. Det kan nämnas att studietimme inomden fria och frivUliga folkbildningens studiecirklar f. n. i princip omfattar45 minuter och att lektion inom den kommunala vuxenutbUdningen f. n. har enlängd av . Timstudiestödskall vara skattepliktig inkomst. Det skall även beaktas vid beräkning avpensionsgrundande inkomst för tUläggspension. Såväl kommunalskatielagen(1928:370) som lagen (1962:381) om allmän försäkring måste därför ändras.Förslag tiU dessa ändringar tas upp i annat sammanhang. Timstudiestödbör i princip inte kunna utgå för tid under vilken den studerande får annatstöd för studier. På gmnd härav har i denna paragraf tagits in en uttryckligbestämmelse om att timstudiestöd inte får utgå om mottagaren får annatstudiestöd än dagstudiestöd som UtbUdningen pågår. Avgörande ärdärvid tiden mellan den första och den för utbildningen. Däremotfinns inte något hinder mot att den studerande för annan tid under de tvåkvartal som berörs får t. ex. studiemedel. Någonuttrycklig bestämmelse om att timstudiestöd inte får utgå under tid för vilkenden studerande får utbUdningsbidrag behövs inte eftersom timstudiestöd enligt 3§ kan utgå endast om den studerande är arbetstagare och sora sådan förlorararbetsinkomst på grand av att studierna är förlagda tUl arbetstid eller i näraanslutning till arbetstid. Härhänvisas till den aUmänna motiveringen (avsnitt 7.6.3). I regel torde frågan omvar en person har sin arbetsplats vara lätt att besvara. Om så inte är fallet,t. ex, för anställda inora transportsektom, får frå- ganavgöras med hänsyn till förhållandena i det särskUda fallet. Det bör varamöjligt för CSN att meddela allmänna anvisningar härom. Sådana anvisningar böri sin tur göra det möjligt att uppnå största möjliga likformighet itiUämpningen över hela landet. Härhänvisas till den aUmänna motiveringen (avsnitt 7.6,3), Isin ansökan skall den fackliga organisationen lärana vissa uppgifter. Detankommer på regeringen att meddela bestämmelser härom. Fråga om tiUräckligauppgifter lämnats skall prövas av vuxenutbildningsnämnden. Besvär över nämndensbeslut därom kan föras hos CSN av den organisation som beslutet gått emot. AnsökanskaU, som har angetts i den allmänna motiveringen (avsnitt 7.6.3), kunna ingesför varje kvartal. För att ansökan skaU kunna behandlas före visst kvartalsbörjan måste en sista dag för mgivande äv ansökan fastställas. FÖVUX och ävenSVUX i fråga om särskilt vuxenstudiestöd har föreslagit att som sådan sistadag tas den 15 i andra månaden före ingången av vederbörande period ellersåledes , den 15 febraari, och . Detbör emellertid enligt mui mening få ankomma på CSN eller annan statligförvaltningsmyndighet att bestämma sista dag för ansökan. Denna bör bestämraasså att det är möjligt att meddela beslut senast omkring förerespektive kvartals början. möjligt bör de av SVUX och FÖVUX föreslagnatiderna följas. Visar det sig att handläggningen normalt kräver ianspråk måste man närmare se över vad som kan göras för att förkortahandläggningstidema. Föreliggersärskilda skäl bör ansökan som kommer för sent få prövas. Så bör kunna varafallet t.ex. om tillgängligt belopp för timstudiestöd annars inte skulle kunnafördelas. Ibestämmelser som det ankommer på regeringen att meddela får också anges hur denfackliga organisation skall förfara, som inte använt organisationen tUldeladetimstudiestöd eller som önskar fördela tilldelade timstudiestöd till annangrapp av arbetstagare än den gmpp organisationen avsåg att rikta sig tillenligt sin ansökan. Enligt min mening bör timstudiestöd som inte har använtsav facklig organisation kunna fördelas av vuxenutbUdningsnäranden tUl annansökande. Saknas sådan inom länet bör medlen återgå till CSN för fördelning tillannat eller andra län där behov av ytterligare medel finns. Dennaparagraf reglerar inte hur de belopp som skall utgå skall betalas ut och inteheller vilka villkor i fråga om närvarokontroll m.m, som skall gälla vidutbetalning. Prop.1975: 23 218 Kapitletsom handlar om dagstudiestöd har i stort utformats på samma sätt som kapitletom tirastudiestöd. Detankommer på regeringen eller myndighet sora regeringen utser att besluta vUkaänmeskurser som har sådant innehåll att dagstudiestöd kan utgå till deltagare ikursen. Härhänvisas först till vad som anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt7,6.3). Det har inte ansetts lämpligt att i studiestödslagen närmare ange dekrav som skall gälla för att den som är bosatt i glesbygd eller handikappadskall ha rätt tUl intematbidrag. Inte heller har det ansetts lämpligt att idetta sammanhang närmare definiera begreppet glesbygd. Debestämmelser i dessa avseenden som kan behövas får meddelas av regeringen ellerden myndighet som regeringen utser. Någrasärskilda bestämmelser har inte ansetts nödvändiga i fråga om vUkenarbetsinkomst den som deltar i ämneskurs lägst skall gå miste om för attinkomstbidrag skall kunna utgå. Normalt torde den arbetsinkomst som denstuderande kan beräknas förlora på grund av att han deltar i ämneskursen inteunderstiga inkomstbidraget för det antal dagar som kursen omfattar. Föratt dagstudiestöd skaU utgå måste krävas att den studerande verkligen hardeltagit i den avsedda äraneskursen. Viss närvarokontroll är därför, liksom vidtimstudiestöd (jfr specialmotiveringen tiU 5 kap. 3 §), nödvändig. Fråganom det antal dagar för vilka dagstudiestöd kan utgå under två på varandraföljande kvartal har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 7.6.3).Vad som har anförts om fördelning på kvartal i fråga om timstudiestöd ispecialmotiveringen till 5 kap. 3 § gäller i motsvarande mån för rätt tUldagstudiestöd. Dethar inte ansetts lämpligt att ställa upp några krav på att äraneskursen skallomfatta minst visst antal timmar per dag för att stöd skaU kunna utgå. Det ankomraerpå regeringen att med stöd av bemyndigandet enligt 1 § eller de tillämpandemyndighetema att ta ställning härtill. Intematbidragkan utgå oavsett om ämneskursen meddelas i intemat eller externat, I det senarefallet kan bidraget även utgå till exempelvis Prop.1975: 23 219 densom bor hemma. Detta gäller dock endast under förutsättning att han harsärskilda kostnader för resor eller kost. Självfalletskall intematbidrag utgå endast om de kostnader det gäller är av betydelse. Såfår anses vara fallet om kostnadema motsvarar åtminstone huvuddelen av detbelopp för viss dag eller för varmed bidraget skall utgå förmotsvarande tid. Som regel torde det inte vara svårt att på förhand avgöra omenskild kursdeltagare har rätt till intematbidrag eller ej med hänsyn till dekostnader sora han själv måste stå för på grund av sitt deltagande i kursen. Härfår också hänvisas till vad som anförts i specialmotiveringen tUl 4§. Inkomstbidragetskall vara skattepliktig inkomst. Det skall även beaktas vid beräkning avpensionsgmndande inkomst för tiUäggspension. Såväl kommunalskattelagen(1928:370) som lagen (1962:381) om aUmän försäkring måste därför ändras.Förslag tUl dessa ändringar tas upp i annat sammanhang. Ispecialmotiveringen till 5 kap. 5 § har jag föreslagit att timstudiestöd iprincip inte skall kunna utgå för tid under vUken den studerande får annat stödför studier. Motsvarande bör också gälla i fråga om dagstudiestöd. På grandhärav har. i denna paragraf tagits in en uttrycklig bestämmelse om attdagstudiestöd inte får utgå om mottagaren får annat studiestöd äntimstudiestöd. Eftersom dagstudiestöd i form av inter-natbldrag kan utgå äventill den som ej är arbetstagare, krävs i denna paragraf i motsats till vadsom gäller i fråga om timstudiestöd enligt 5 kap. 5 § dessutom en uttryckligbestämmelse om att dagstudiestöd inte kan utgå parallellt medutbildningsbidrag. Den vars uppehälle på annan gmnd helt eller tUl väsentligdel bekostas av staten eller kommun bör i allmänhet inte heller kunna fådagstudiestöd. Vadjag nu sagt om att studiestöd och utbUdningsbidrag skaU utgöra hinder motdagstudiestöd gäller den period som infaller mellan ämnes-kursens första ochsista dag. I detta samraanhang kan anmärkas att ämneskurs kan vara uppdelad iolika studieperioder t. ex. i två perioder vardera. Enligt 5 §skall antalet dygn för vilka bidraget utgår omfatta minst två och högst femunder två på varandra följande kvartal. Detta villkor gäller, om äraneskursenär uppdelad på olika perioder, tiden från och med i den förstaperioden tUl och med den . Härhänvisas till den allmänna motiveringen (avsnitt 7,6,3 och 7,7). 1975: 23 220 Bosatti ett län får den anses vara som är kyrkobokförd i länet. Avgörande bör varakyrkobokförmgen på ansökningsdageri. Vad som inträffar därefter fram till dessansökan slutiigt avgörs bör således sakna betydelse för viss sökandesmöjligheter att få intematbidrag av det belopp för sådana bidrag som tilldelatslänet. Härfår i vad avser 9 § hänvisas tUl den allmänna motiveringen (avsnitt 7.6,3)samt i vad avser 10 § till specialmotiveringen till 5 kap. 8 §. I7 kap. ges bestämmelser om det särskilda vuxenstudiestödet. Kapitlet harbyggts upp på samma sätt som 4 kap. Först kommer således vissa allmännabestämmelser (16 §§). Därefter följer närmare regler ora de olika slagen avsärskUt vuxenstudiestöd (716 §§) samt bestämmelser om stöd under sjukdom (17§). Slutligen ges vissa särskUda bestämmelser (1820 §§). Deläroanstalter och utbUdningsUnjer, vid vilka särskilt vuxenstudiestöd skallkunna utgå, bör inte namnges i studiestödslagen. På samma sätt som redan gälleri fråga om studiehjälp och studiemedel bör det ankomma på regeringen attbestämma vilka läroanstalter och utbUdningsUnjer som skall komma i fråga. Iprincip anser jag att särskUt vuxenstudiestöd bör kunna utgå för studier vid deläroanstalter och UtbUdningsUnjer vid vilka studiehjälp och studiemedel kanutgå med stöd av förordnanden av regeringen enligt 3 kap. 1 § och 4 kap. 1 §. Somhar angetts i specialmotiveringen till 4 kap. 3 § får studiemedel inte bevUjasom särskilt vuxenstudiestöd eller utbUdningsbidrag bevUjats . Harstudiemedel redan bevUjats och uppburits för vUken särskUtvuxenstudiestöd beviljas gäller särskUda regler om avräkning enligt 20 §.BevUjas utbildningsbidrag för tid för vilken studiemedel eller särskiltvuxenstudiestöd har uppburits måste återkrav eller avräkning ske. VUken avdessa åtgärder som lämpligen bör vidtas får prövas i annat sammanhang. Studiehjälpoch studiemedel kan utgå tUl den som är bosatt i men också tiU den somär bosatt utomlands (3 kap. 2 § och 4 kap. 4 §). Detta gäller dock endast omden studerande är svensk medborgare. Denna rätt till studiestöd för den som borutomlands torde främst motiveras av att ungdomsstuderande under sina studier iSverige fortfarande kan vara folkbokförda (liknande) på sin ordinarie bostadsort t.ex. föräldrarnas i vederbörande land. För den som söker särskilt vuxen- 1975: 23 221 studiestödbör däremot krävas att han är bosatt här i landet och därmed ocksåkyrkobokförd här. Bestämmelsernai andra stycket om utlännings rätt till särskUt vuxenstudiestöd motsvarar heltde bestäraraelser som gäller för utlännings rätt tUl studiehjälp ochstudiemedel enligt 3 kap. 2 § andra stycket och nya 4 kap. 4 § andra stycket.Vad som enligt statsmakternas beslut bör gälla vid tUlämpningen av dessabestämmelser bör gälla också vid till-lämpnlngen av 7 kap. 2 § andra stycket(jfr prop. 1971: 81, SfU 1971: 29, rskr 1971:185). För rätt tUl särskUtvuxenstudiestöd krävs enligt 3 § normalt att sökanden under harhaft viss inkomst av arbete i . I regel bör därför bestämmelserna iandra stycket sakna betydelse. Fall kan emellertid tänkas då utlänning efterlängre tids vistelse här i landet bosätter sig i annat land och därefter ånyohär i landet, I sådant fall får med stöd av bestämmelsema i andra stycket avgörasom denne kan få särskilt vuxenstudiestöd eller först efter vissytterligare tids vistelse här i landet. Vadjag har anfört innebär även att särskilt vuxenstudiestöd, kan utgå tillnordisk mvandrare endast om han fyller kraven enligt 2 § andra stycket (jfr.prop. 1973: 189, SfU 1973: 37, rskr 1973: 331). Frågaom utlänning uppfyller kravet etUigt andra stycket på viss tids vistelse 1Sverige får prövas i sararaa ordning som gäller för utlännings rätt tillstudiemedel. Det ankommer således på delegationen för utländska studerande vidCSN att besluta i frågan. Det är viktigt att ärende om särskUt vuxenstudiestödtill utlänning, liksom andra ärenden om vuxenstudiestöd, kan handläggassnabbast möjligt. I vUket skede vuxenutbildningsnämnden bör sända över ärendeom vuxenstudiestöd till den nämnda delegationen får prövas av regeringen ellerCSN i samband med att bestämmelser meddelas om handläggningsgången. Sista dagför ansökan kan för utlänningar behöva sättas tidigare än för annan sökande(jfr specialmotiveringen till 5 kap. 8 §). Härfår hänvisas tiU vad som anförts i den allraänna motiveringen (avsmtt 7,6,2), allmänna motiveringen (avsnitt 7.6.2) har jag förordat att särskiltvuxenstudiestöd skall kunna utgå till den som förvärvsarbetat under minst fyraår. Förvärvsarbetet måste under vart och ett av dessa år ha haft en viss minstaomfattning. Jag har där definierat omfattningen genom en hänvisning tillvillkoren för tillgodoräknande av ATP-poäng. Härigenom vinns en storadministrativ förenkling. Det blir nämligen möjligt att på ett enkelt sättkonstatera om sökandena uppfyller kraven på förvärvsarbete. Defyra årens förvärvsarbete skall infalla före ingången av det kalenderår förvUket det särskilda vuxenstudiestödet utgår. Den studerande skall ha rätt atttillgodoräkna sig förvärvsarbete även under det när- 1975: 23 222 mastföregående kalenderåret, även om hans ATP-poäng för detta kalenderår ännu intehunnit fastställas. Men även för detta senast förflutna kalenderår måstesjälvfallet krävas att förvärvsarbetet haft den omfattningen att ATP-poäng kankomma i fråga. Motdenna bakgrund föreslår jag att i denna paragraf föreskrives att särskiltvuxenstudiestöd kan utgå tiU en studerande om han tiUgodoräknats eller kanantagas komma att tillgodoräknas ATP-poäng för minst fyra kalenderår före detkanderar, för vUket det särskUda vuxenstudiestödet skall utgå. Vadsom nu föreslagits blir direkt tUlämpligt endast som infaller efter ATP-reformen.Självfallet bör motsvarande gälla även för tiden . En bestämmelseav deima innebörd har tagits in i fjärde stycket. Vid tillämpning av dettastycke blir det nödvändigt att avgöra, om arbetsinsatsen varit av sådanomfattning att den, om den utförts , skuUe ha lett till att den studerandefått ATP-poäng, dvs. därav haft en inkomst som överstiger ett basbelopp. Debeslutande myndighetema bör här kunna använda sig av schablonmetoder. allmänna motiveringen har jag också föreslagit att visst annat arbete, förvilket ATP-poäng inte ges, skall kunna kvalificera för särskiltvuxenstudiestöd. Även detta arbete måste självfallet vara av viss minstaomfattning. Vad jag i det föregående föreslagit om förvärvsarbete föreATP-reformen bör härvid tiUämpas. Utlänningsom har vistats här 1 landet så länge att han enligt 2 § andra stycket kan fåsärskUt vuxenstudiestöd bör i regel ha uppfyllt behörighetskraven enligt 3 §under vistelsen i . Om särskilda skäl föreligger för viss sökande böremellertid behörighetsgrandande arbete i annat land få tillgodoräknas. Detankomraer på regeringen eller myndighet som regeringen utser att meddela denärmare bestämmelser i dessa avseenden som kan behövas. 14§ anges i vUka former särskilt vuxenstudiestöd utgår, Bestämraelsernai 5 § första stycket motsvarar vad sora gäller för studiemedelslagare (4 kap. 5§). I5 § andra stycket hänvisas tUl vissa bestämmelser i 4 kap. som således ävenskall gälla för rätt till särskilt vuxenstudiestöd. Bl.a. skall för fortsatträtt tUl särskUt vuxenstudiestöd krävas detsamma i fråga om studietakt sora förfortsatt rätt till studiemedel enligt 4 kap. 6 och 7 §§, Vidare får särskUtvuxenstudiestöd normalt inte utgå för tid efter det den studerande fyllt 45 år.Denna fråga har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 7.6.2).Vuxenstudiebidrag och återbetalningspliktiga studiemedel skall utgå undersjukdom enligt sarama regler som Prop.1975: 23 223 gällerför rätt tUl studiemedel under sjukdora (7 kap. 5 § jämfört med 4 kap. 10 § och7 kap. 17 § jämfört med 4 kap. 2835 §§). Som har angetts i den allraännaraotiveringen skall frågan ora vuxenstudiebidraget skall varasjukpenninggrundande övervägas ytterligare. Därvid är frågan omutbildningsbidraget skaU granda rätt till sjukpenning av stor betydelse. Liksorastudiemedel skall särskUt vuxenstudiestöd utgå för tidsperioder om 15 dagarför heltidsstuderande och för deltidsstuderande. Vid samma studietidutgår alltså studiemedel och särskUt vuxenstudiestöd alltid för samma antaltidsperioder. Ifråga om senaste dag för ansökan om särskUt vuxenstudiestöd hänvisas tUl vadsom har anförts i specialraotiveringen tUl 5 kap. 8 §. Liksom studiemedel skallsärskilt vuxenstudiestöd kunna beviljas för högst två kalenderhalvår vid ettoch samma tUlf äUe. I det sammanhanget vlU jag även beröra vissa andra frågorom administrationen av det särskilda vuxenstudiestödet, där reglerna oravuxenstudiestöd eventueUt bör avvika från vad som gäller för studiemedelssystemet.Studiemedlen utbetalas en gång per kalenderhalvår raed det för kalenderhalvåretbevUjade beloppet. Storleken av studieraedlen prövas mot egen och makesinkomst och förmögenhet . När det gäUer särskUtvuxenstudiestöd kan det emellertid vara lärapligt att ha flerautbe-talningstUlfällen under varje kalenderhalvår. Någon prövning mot inkomstoch förmögenhet enligt de regler som gäller för studiemedel skall inte ske.Beslutet om rätt tUl särskilt vuxenstudiestöd under ett eller tvåkalenderhalvår bör antagligen fattas i form av ett principbeslut. I beslutetskall inte anges vUket belopp som skall utgå utan endast att stödet bevUjatsoch den tid för vUken stödet skall utgå. Detta beslut skall, som har angetts iden allmänna motiveringen, fattas av vuxenutbildningsnämnden eller, i fråga omstudier på högskolenivå, studiemedelsnämnden. Det ankomraer sedan påförsäkringskassorna att räkna ut det belopp som skall utgå till varjestuderande. Därvid skall varje försäkringskassa beakta storleken på det totalabelopp i dagpenning och stimulansbidrag som kan utgå vid tillfället samt görabehövliga prelirainärskatteavdrag. Med flera utbetalningstillfällen kanförsäkringskassorna dels anpassa stödets storlek till ändrade utbildningsbidragoch eventuellt även tUl ändrade beskattningsförhållanden, dels också sprida utbidragen på raindre belopp . Det kan, t. ex, omvuxenstudiebidraget skulle bli sjukpenninggrundande, vara lämpligt att betalaut bidraget i efterhand. Det ankommer på regeringen eller myndighet somregeringen utser att meddela behövliga bestämmelser i de avseenden som jag nuhar berört. 1975: 23 224 Minaförslag i den aUmänna motiveringen innebär att det särskUda vuxenstudiestödetutgår för heltidsstuderande för period och för deltidsstuderandeför period . Det särskilda vuxenstudiestödet skall bestå av ettvuxenstudiebidrag som beskattas, och återbetalningspliktiga studieraedel sominte beskattas. Heltidsstuderande som får särskilt vuxenstudiestöd skall sedan skatt dragits av på vuxenstudiebidraget netto få ut samma belopp somhan skuUe ha fått ut, ora han tilldelats utbUdningsbidrag i form av dagpenningoch stimulansbidrag. Därvid beaktas att utbildningsbidraget beskattas. Vuxenstudiebidragetföreslås utgå av det belopp som den heltidsstuderande skulle hafått i nämnda utbUdningsbidrag, om han haft rätt till sådant bidrag. Vid dennaberäkning medräknas utbildningsbidraget i dess helhet, dvs. även den del sommotsvarar därå belöpande skatteavdrag. Återståendedel av vuxenstudiestödet till den heltidsstuderande utgörs avåterbetalningspliktiga studiemedel. Vadjag sålunda föreslagit om beräkning av det särskilda vuxenstudiestödet förheltidsstuderande bör äga motsvarande tillämpning på deltidsstuderande. Endeltidsstuderande bör därvid i princip kunna få samma stöd som hanskulle ha fått om han bedrivit heltidsstudier. Han bör alltså fåsamma belopp i vuxenstudiebidrag som han skulle ha fått för 15dagar om han varit heltidsstuderande. Detta möter inga tekniska svårigheter,eftersom vuxenstudiebidraget beräknas till viss del () av ett obeskattatbelopp. När det däremot gäller att bestämma storleken av deåterbetalningspliktiga studiemedlen uppstår svårigheter på grund av att mandärvid har att utgå från två belopp som beskattats, nämligenutbildningsbidraget och vuxenstudiebidraget. Vid denna skatteberäkning har mannämligen att utgå ifrån den skatt som gäUer för varje enskild studerande. Endeltidsstuderande som inte har någon annan inkomst än vuxenstudiebidragetkommer på grund härav att få ut ett störte nettobelopp ivuxenstudiebidrag och återbetalningspUktiga studiemedel än han skulle ha fåttsom heltidsstuderande . Vadjag sålunda anfört kan illustreras med följande två exempel. Härvid hartabellen för kommunalskatt, kolumn 1, vid beräkning av preliminärA-skatt använts. Iexempel ett bedriver den studerande. A, heltidsstudier . A antasinte ha andra inkomster än vuxenstudiebidraget. A har rätt till . idagpenning och stimulansbidrag. För de skulle A således iutbildningsbidrag kunna få . (120X11). Vuxenstudiebidraget utgör 65 %därav eller . För denna inkomst utgår skatt med 216 kr.Vuxenstudiebidraget utgår då till A med netto . (858216). Skatten påhela utbildningsbidraget. 1975: 23 225 somdärvid beräknas utgå , utgör . I utbUdningsbidrag skulledå efter skatt kunnat utgå . (1 320408), A får då iäterbetalningspliktiga studiemedel . (912642). Iexempel två bedriver den studerande, , deltidsstudier . Inteheller B antas ha några andra inkomster än vuxenstudiebidraget. B har liksom Arätt till . Hänsyn skall också, liksom för A, enligt8 § tas till utbildningsbidraget . Det utbildningsbidrag som skallbeaktas är således, liksom för A, . Vuxenstudiebidraget utgör 65 %därav eller . För denna inkomst utgår skatt med 136 kr.Vuxenstudiebidraget utgår säledes efter skatt med . (858136). Skattenpå utbildningsbidraget, som däivid beräknats utgå för en tidsperiod om 30dagar, utgör . Utbildningsbidraget skulle då för B efter skatt raotsvaraett belopp om . (1 320288), B får då i återbetalningspliktiga studiemedel310 kr. (1 032722). Liksomstudiemedelstagaren kan den som bevUjas särskUt vuxenstudiestöd avgöra om hanönskar uppbära de återbetalningspliktiga studiemedlen eller ej. SVUXhar föreslagit att uttag av preliminär skatt på vuxenstudiebidraget skall skeenligt en schablontabell. finner i sitt remissyttrande detta varalämpligt. Även jag delar den uppfattaingen.