prop · FY0320 · 1975-12-31 00:00:00 — Historiska museets utåtriktade verksamhet bör bedrivasunder medverkan av personal från samtliga enheter inom museet. avdelningen har det funktionella ansvaret för dennaverksamhet, såväl utförandet av specialistfunktioner som ledning ochsamordning. Chef för utställningsavdelningen bör vara museidirektören.UtstäD-ningsavdelningen föreslås vidare uppdelad i en utställningsproducerandeenhet och en studieenhet. Utställningsproduktionen förutsätts i kommitténs förslagkomma att bedrivas i projektform, där utslällningsenheten har ansvar för attprojekten organiseras och samordnas. Vidare skall utställningsenheten svara förden dagliga publikorienterade utstäUningsdriften, dvs. information tillbesökande, försäljning av kataloger, böcker, souvenirer etc, samtbesöksstatistik m. m. Studieenheten övertar i huvudsak pedagogiska avdelningensnuvarande funktioner, dvs. ansvaret för arrangemang såsom symposier, föredrag,studiecirkelverksamhet m. m. i anslutning lUl ulställningsverksamheten samtviss rådgivning och information till allmänhet och massmedier etc. Enheten skall vidare ansvara för skolbesöken, inkl.schemaläggning och framställnmg av studiematerial etc. Inomutställningsverksamheten medverkar studieenheten med bl. a. pedagogiskutställningsutformning och val av pedagogiska hjälpmedel. Studieenheten bör även svara för teknisk granskning avmanus och Ulustrationer samt förlags- och tryckerikontakter i samband medproduktionen av utställningskataloger och andra trycksaker. Inom studieenhetenbör vidare samlas museets resurser för bUdproduktion m. m. Museikansliet skall medverka vid historiska museetsverksamhetsplanering och utarbeta underlag för museets anslagsframställningsamt ansvara för internbudget och budgetuppföljning. Kansliet ansvarar vidare för museetspersonaladministrativa planering och uppföljning samt samordnar museetspersonalrekrytering. Personal-administrativ registrering och statistik,löneadministration samt vissa juridiska och personaladministrativa rutiner isamband med rekrytering och personalaweckling bör enligt förslaget ävenfortsättningsvis handhas av verkets administrativa enhet. I anslutning till historiska museetsutställningsverksamhet handhar kansliet funktioner som inköp, lagerhållning ochfakturering. Museikansliet administrerar även bevakningen av utställningslokalerna.Inom museikansliet bör vidare handläggas vissa frågor rörande utställningskontraktoch försäkringsavtal samt tryckning av kataloger, vykort och andra trycksaker ianslutning till museets utåtriktade verksamhet. Inom museikansliet skall finnas en servicegrupp, beståendeav museets hantverkspersonal samt personal för packning och transporter.Servicegruppen skall framför allt medverka i historiska museetsutställningsproduktion, men skall även ha resurser för annan hantverksserviceåt museet. Gruppen skall även vid behov kunna medverka i ochmyntkabinettets utställningsproduktion. Kommittén föreslår att myntkabinettet ombUdas tiU en friståendeinstitution inom den nya myndigheten med samma ställning som medelhavsmuseet.Kommittén föreslår vidare att myntkabinettet skall ledas av eninstitutionschef, förslagsvis benämnd museiföreståndare. Myntkabinettetsinterna indelning bör i mån av behov faststäUas av verkets styrelse.Kommitténs förslag innebär ingen ändring i det förhållandet att myntkabinettetäven fortsättningsvis mot ersättning skall kunna utnyttja gemensamma resurserinom ämbetet och historiska museet. För föreslås endast mindre förändringar inuvarande organisation. Museet skaU således även fortsättningsvis ledas av enmuseiföreståndare, tillika chef för en av museiavdelningarna. Museets internaorganisation bör i mån av behov fastställas av den nya styrelsen. fotograf bör även i fortsättningen varaorganisatoriskt placerad vid museet men bör, i mån av behov, kunna utnyttjaden tekniska institutionens fotografiska utrustning. skall även fortsättningsvis mot ersättningkunna utnyttja gemensamma resurser inom ämbetet och historiska museet. Den tekniska institutionen föreslås svara för att riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer får en tidsenlig och kvalificerad laborativutrustning och service för i första hand föremåls-och textilkonservering samlfotoverksamhet. För den långsiktiga planeringen i tekniska frågor ochkontakter med utomstående forsknings- och ulveckUngsorgan, andrakonserveringsanstalter m. fl. skall tUl verksledningens förfogande finnas enteknisk samrådsgrupp med anknytning till den befintliga forskningsnämnden. Förverksamhetsplanering och interna samråd mellan ämbetet och institutionerna bördessutom inrättas en styrgrupp för den tekniska institutionen. Verksamheten inom tekniska institutionen bör i principuppdragsfi-nansieras och medel för konservering och fotoverksamhet fortsättningsviskomma frän verkets ohka arbetsenheter. Institutionen bör kunnautvecklas till en arkeologi, föremålskopieringinom det arkeologiska området m. m. och därvid lämna konserverings-ochfotoservice även till lokala och regionala museer. Utvecklingsarbetet avseende tillämpade arbetsmetoder börägnas särskild uppmärksamhet vid en kommande upprustning och modernisering avden tekniska institutionen. Utvecklingsarbetet bör avse såväl föremåls-somtextilkonserveringsområdet och ske i nära samverkan med utomståendeforsknings- och utvecklingsorgan vid provnings- och konserveringsanstalter. bör tUl en början byggas upp kringtre laborativa underenheter för resp. allmän konservering, textilkonserveringoch fotoverksamhet samt ett gemensamt kansU. bör även övervägas attinrätta en underenhet för konservering av stenmaterial och polykromt material. bibliotek bör enligt organisationskommitténinordnas som en institution inom myndigheten och statenshistoriska museer. En markering av särställning, bl. a. genom ettbibehållande av namnet "bibliotek", kan härvidtillmätas betydelse för dess fortsatta internationella kontakter medvetenskapliga bibliotek och utländska akademier. Även externa serviceuppgifter åt forskare ochstuderande vid samt övriga museer i talar enligtkommitténs uppfattning för en sådan lösning av organisationsfråga. 9.3.3 Dimensionering, anslagskonstruktion och genomförande har med biträde av arbetsgruppengjort en genomgång av nuvarande personalresurser inom ,statens historiska museum och . Med utgångspunkt häri harkommittén sökt fördela den befintliga personalen på olika funktioner inom dennya organisationen. Härvid har kommittén konstaterat ett tiehov avpersonalförstärkningar för flertalet uppgifter vid ämbetet ochmuseunstitutionerna. Kommittén redovisar ett förslag till personaldimensioneringför huvudenheter, underenheter och institutioner inom den nya myndigheten. Deförslag tiU personalökningar som kommittén lägger fram syftar tUl att förstärkade administrativa stödfunktionerna inom den nya myndighetenriksantikvarieämbetet och statens historiska museer. Vidare är avsikten attgenomföra en upprustning av museiinstitutionerna, inkl. den tekniskainstitutionen, för såväl registrering och vård av samlingarna som för dendirekt utställningsinriktade verksamheten. Förslaget innebär bl. a. enförstärkning av assistent- och biträdespersonalen vid historiska museet ochinrättande av en handläggartjänst vid . Slutligen föreslås enförstärkning av bl. a. den handläggande personalen för kulturminnesvården. Kommittén har med detta förslag syftat till enbasorganisation som möjliggör för den nya myndigheten att både stabiliseranuvarande verksamheter och efter behov vidareutveckla dessa. Det har inte varit möjligt för kommittén att inom ramenför dess tidsbegränsade uppdrag verkställa en genomgripande detaljanalys avalla arbetsuppgifter som förekommer inom och här aktuellamuseer. Den nya myndighetens styrelse och verksledning bör emellertid beredasmöjligheter och resurser att följa upp och värdera erfarenheterna av den nyaorganisationen. Detta bör lämpligen ske i samverkan med statskontoret. Kostnaderna för kommitténs förslag tillpersonalförstärkningar har beräknats till ca 3 milj. kr. Kommittén har vidberäkningen av detta medelsbehov bl. a. beaktat att vissa föreslagna tjänstervid behov kan finansieras genom omfördelning av medel som står tillriksantikvarieäm- betets och statens historiska museums ellermedelhavsmuseets disposition. Denföreslagna uppdelningen av myndigheten i två block, en ämbetsdel förverksuppgifterna och en grupp fristående institutioner för musei- ochutstäUningsuppgifterna m. m., bör enligt kommitténs uppfattning ocksååterspeglas i den administrativa tekniken för budgetering och medelsfördelningtill dessa verksamhetsområden. Museiinstitutionerna föreslås sålundafortsättningsvis erhålla medel över ett gemensamt anslag till musei- ochulslällningsverksamhet. Under detta anslag bör särskilda anslagsposter förasupp för varje . Härigenom underlättas museiinstitutionernasinterna planering av sin verksamhet. Anslagsframställningar avseende kulturminnesvårdens behovbör lämnas direkt tUl regeringen, medan anslagsframställningar avseendemusei-och ulställningsverksamheten (motsv.) vid institutionerna bör lämnas tillregeringen via . Genom den antydda anslagskonslruktio-nenunderlättas också denna uppdelning av myndighetsansvaret. Den föreslagna - på uppdragsmedel baserade -finansieringen av den tekniska institutionen innebär att kostnaderna föranalys, konservering och fotografering i princip fördelas på dem som utnyttjartjänsterna. Tekniska enhetens föreslagna basorganisation bör finansieras genomatt medel för analys och konservering m. m. budgeteras i utgiftsstaterna för deenheter och institutioner inom myndigheten som anlitar den tekniskainstitutionen. Tillkommande medel för analys- och konserveringsuppdrag frånuppdragsgivare utanför verket bör i mån av behov kunna utnyttjas för tiUfälligförstärkning av organisationen. Den föreslagna organisationen i enlighet medriksdagens beslut kunna genomföras . Organisationskommitténföreslår således att förslag ny organisation för myndighetenriksantikvarieämbetet och slatens historiska museer föreläggs riksdag.Ett fullständigt genomförande av kommitténs förslag kan emellertid, bl. a. medhänsyn till behovet av noggranna förberedelser inför omorganisationen, behövafördelas på åtminstone två budgetår. Kommittén understryker dock att förslageti sina huvuddelar bör genomföras redan under /76. En slutlig lösning av vissa frågor som legat utanförkommitténs uppdrag kan också komma att få konsekvenser för den föreslagnaorganisationen. Hit hör frågan om den nya organisationen för den regionalakulturminnesvården som skaU träda i kraft . De förslag somarbetsgruppen för vissa kulturminnesvårds- och museifrågor kan komma att lämnai denna fråga återverkar även på arbetsuppgifterna inom den centralakulturminnesvården. Kommittén finner det emellertid för tidigt att ännu bedömavilka konsekvenser detta kan få på . Överenskommelsenmellan och staten i de frågor som har samband medskiljandet av akademin från de statliga myndighetsuppgifterna inomkulturminnesvården och museiväsendet kan också komma att återverka på vissaarbetsuppgifter inom den nya myndigheten, bl. a. förvaltning och vård av dekulturhistoriska fastigheterna. I olika sammanhang har även diskuterats en överföring liUriksantikvarieämbetet av den projektgrupp för renoveringstekhik som finnsvid . Kommittén förordar att den fråganlöses genom förhandlingar mellan , statens råd förbyggnadsforskning och . Slutligen erinrar kommittén om begäran om enöversyn av formerna för medelstilldelningen tUl vård och bevarande av byggnaderoch byggnadsmiljöer (prop. 1974:28, KrU 1974:15, rskr 1974:248). Depersonalfrågor som sammanhänger med rådgivning tiU kommuner och enskilda ägareav kulturhistoriska fastigheter samt vård och underhåll av kulturhistorisktvärdefull bebyggelse bör enligt kommitténs mening prövas i detta sammanhang. 9.4.1 Uppgifter för och statenshistoriska museer och statens historiska museumkonstaterar att organisationskommitténs betänkande kompletterar det underlagför genomförande av en ny organisation för och därtillknutna historiska museer som tidigare förelegat genom bl. MUS 65 :s arbeteoch de beslut som fattats av statsmakterna . Programmet förämbetsverkets ansvarsområde har förtydligats och en förstärkt organisationskisserats för genomförande av uppgifterna och för samordning av de särskildaarbetsenheter som ingår i den samlade myndigheten. Flera remissinstanser, däribland ochslatens historiska museum, TCO-S och SACOfSR, beklagar att kommittén inte haftmöjlighet att ta hänsyn till den slutliga lösningen av en rad problem av storbetydelse för verkels organisation, bl. a. utformningen av den regionalakulturminnesvården och finansieringen av den statliga och statsunderstöddabyggnadsvården. Riksantikvarieämbetetoch statens historiska museum finner kommitténs analys översiktlig förkulturminnesvårdens del medan museernas uppgifter beskrivs mer detaljerat. Dethade enligt verket varit värdefullt om kommittén något mer sökt analyseragranskningsfunktionerna med utgångspunkt i de uppgifter som under allaförhållanden måste tillkomma den centrala myndigheten. understryker att medverkan i den fysiskaplaneringen hör till de uppgifter som i fortsättningen bör inta en framträdandeplats inom kulturminnesvården. arbete med anvisningar,råd och vägledning för länsstyrelsernas och kommunernas kullur-minnesvårdandeinsatser i anslutning till den fysiska planeringen kommer enligt planverket attöka väsentligt. förslag i fråga om förvaltning ochvård av kulturhistoriska fastigheter är enligt ägnade attligga till grund för en principiell fördelning av förvaltningsuppgifternamellan Dennauppfattning delas av och statens historiska museum, som ilikhet med understryker att någon särskild organisation förreguljär byggnadsförvaltning inte bör byggas upp inom ämbetet och att ämbeteti fråga om praktiska byggnadsåtgärder bör kunna repliera på i första handbyggnadsstyrelsens organisation. Nämnda arbetsfördelning bör enligt riksantikvarieämbetetoch statens historiska museum inte innebära någon begränsning i fråga om denlämpliga omfattningen av det utvecklingsarbete för byggnadsvård som kan kommaatt bedrivas inom ämbetet. Byggnadsfrågorna måste enligt statens råd förbyggnadsforskning ges en roll i ämbetets organisation som svarar mot derasbetydelse i samhällsplaneringen. Rådet liksom äwen statens institut förbyggnadsforskning påtalar det omfattande behovet av råd och anvisningar inombyggnadsvården. framhåller att i den mån akademin behåUerägande- och nyttjanderätten tiU sina fastigheter, men fastigheternas skötselgenom särskilt avtal omhänderhas av ämbetsverket, måste akademin dockförbehåUa sig full insyn och bestämmanderätt. betonar att arkivfunktionen inom den nya myndigheteninte enbart är av informationsförmedlande natur. Ärkivpersonalen skall medverkatiU att de olika arkivbildarna inom myndigheten får en rationellarkivbildning. skall också ha ansvaret för den allmännaarkivvården inom verket. pekar vidare på de ytterligare arbetsuppgiftersom tillkommer vid en decentralisering av kulturvårdande uppgifter tUllänsstyrelsen. För styrning av den måhnriktade verksamheten krävs enligtstatskontoret en klarare målbestämning och en väsentligt utbyggdverksamhetsplanering. En förutsättning härför är vidare ett väl utbyggtekonomiadmi-nistrativt system. SACOfSR understryker behovet av en långsiktigverksamhetsplanering. Med hänsyn till att nuvarande regler för att avgränsa detinbördes förhållandet mellan de. statliga museernas skilda samlingsområdenkommer att ersättas är det enligt naturligt att samlingsområdenai fortsättningen bestäms i museernas instruktioner med attuppgifterna preciseras även beträffande den utåtriktade verksamheten. Statenskulturråd uppmärksammar vidare i fråga om historiska museets uppgifter deninternationellt inriktade informations- och utställningsverksamheten. och statens historiska museum finnerdet angeläget att de komphcerade frågor som sammanhänger med fyndfördelningennärmare klargörs. 9.4.2 och statenshistoriska museer Flertalet remissinstanser tillstyrker i huvudsak förslagettill organisation för och statens historiska museereller lämnar förslaget utan erinran. Bland dem som uttryckligenbiträder förslaget i väsentliga delar återfinns statskontoret,och statens historiska museum, , statenskulturråd, TCO-S och SACOfSR. Även statens råd för byggnadsforskning serpositivt på den av kommittén skisserade organisationen. För effektivt utnyttjande av resurserna krävs enligtstatskontoret att den funktionsinriktade basorganisationen kompletteras medformer för organiserad samverkan mellan de olika enheterna. I första hand bördetta ske genom en målinriktad projektorganisation som läggs över basorganisationen. och statens historiska museum anserden föreslagna organisationen vara utvecklingsbar. Det måste enligt verket fåankomma på den nya myndighetens styrelse att ta ställning till detaljer ochkompletteringar. SACOfSR tillstyrker förslaget under förutsättning att det äratt betrakta som en första etapp av kulturminnesvårdens upprustning samt attverksledningen bemyndigas att förändra och komplettera organisationen. LOunderstryker nödvändigheten av att basorganisationen inte blir alltför hårtbunden. Enligt LO:s mening måste det vara möjligt att förändra organisationenefter behov. och stöder förslaget attmedelhavsmuseet skall inordnas som en självständig institution vid sidan avhistoriska museet i det nya ämbetsverket. Förslaget att ge myntkabinettet ställning som sidoordnadinstitution är enligt motiverat främst av att det har ett mervidsträckt insamhngsfält än historiska museet, som det har ettämnesområde som inte faller inom historiska museets huvudsakliga verksamhet.Kulturrådet har funnit den föreslagna lösningen vara till betydande fördel förmyntkabinettets verksamhet, som den inte kan väntas medföraväsentliga nackdelar för historiska museets del. Vitterhetsakademienunderstryker för sin del vikten av att myntkabinettet får den självständigaställning som bäst främjar dess särskilda funktioner framför allt påforskningens område. förutsätter att historiska museet inom.det arkeologiska arbetet kommer att kunna fortsätta ett nära samarbete medmyntkabinettet. Rådet förutsätter också att och myntkabinettetfår möjligheter tiU ett nära samarbete med den pedagogiska sakkunskap som ärföreträdd inom historiska museet. Museidirektören m. fl. vid statens historiska museumfinner det orationellt och oekonomiskt att tilldela myntkabinettet särskildaresurser för bl. a. undervisning, vakthållning, dekorations- ochsnickeriarbeten. Myntkabinettet bör enligt museidirektören knytas tiUhistoriska museet som en särskild avdelning. Förslagen att den nuvarande tekniska avdelningen liksomVitterhetsakademiens bibliotek ombUdas tUl självständiga institutioner ärenligt naturliga och väl motiverade. SACOfSR påpekar att organisationskommittén inte redovisathur den för myndigheten gemensamma styrelsen skall vara sammansatt. /SR tar dock för givet att riksantikvarien kommer attfungera som ordförande och förutsätter att personalrepresentanter bereds platsi styrelsen. hänvisar till uttalanden i prop. 1974:28om betydelsen av museiinstitutionernas självständighet och om attinstitutionschefen inte bör vara ordförande i styrelsen för sin institution.Att riksantikvarien ges ställning som ordförande som han skaU varaden som leder verksamheten inom ämbetsdelen är enligt ett onödigthinder för den självständighet, som bör eftersträvas för museiinstitutionernasdel. föreslår därför att en lekman bör vara ordförande. Museidirektören m. fl. vid statens historiska museum anserdet nödvändigt att historiska museet och får en utomståendestyrelseordförande som kan vidga kontaktnätet till bildningsorganisationer,skolor, universitet och myndigheter. Någon av museicheferna bör även inneha ordinarieplats i styrelsen. Om styrelsefrågan inte kan lösas på detta sätt förordar museidirektörenatt en särskild styrelse inrättas för ämbetet och en för museerna inom det nyaverket. Statskontoret anser att det finns risk för attverksledningssekretariatets verksamhet kan bli tämligen isolerad. De betydelsefullalångsiktiga och samordnande uppgifterna bör behandlas i organiserad samverkanmellan de i första hand ansvariga cheferna. finner att sekretariatet kan komma att fåställningen som överordnat organ i förhållande till de två huvuddelarna iorganisationen. För att undvika detta bör sekretariatet i stället göras underenhet inom den administrativa enheten. Med hänsyn till att forskningsplaneringen behöver bedrivasi nära kontakt med bl. a. universiteten och de regionall verksamma arkeologiskamuseerna är det enligt inte tillräckligt att endast beredaplats för dessa intressen i de underordnade samrådsgrupper som är knutna tillforskningsnämnden. Mot bakgrund av behoven av målinriktning och planering avverksamheten anser statskontoret att det bör kunna övervägas att utvidgaforskningsnämndens verksamhet till att avse härmed sammanhängande frågor. Ivarje fall bör nämnden ägna ökad uppmärksamhet åt forskning kringkulturminnesvårdens miljö- och planeringsfrågor och den vetenskapliga ochmetodmässiga utveckUngen i fråga om kulturmiljön. anser att inrättandet av en styrgruppför den tekniska institutionen kan medföra risk för att det uppstår osäkerhetom ansvarsfördelningen. Museidirektören m. fl. vid statens historiska museumanser att det övergripande ansvaret för tekniska institutionens verksamhetmåste ligga hos institutionens chef och resp. avdelningschefer. /SR hävdarlikaså att styrgruppen på intet sätt får överta huvudansvaret för den tekniskainstitutionens ledning. Styrgruppen bör enligt och statenshistoriska museum lämpligen benämnas tekniska nämnden. och statens historiska museumframhåller att frågan om möjligheter inom den nyaorganisationen att behandla komplexa byggnads- och byggnadsmiljöfrågor underutredningsarbetets gång varit föremål för kritiska överväganden. Denkulturhistoriska byråns upphörande och integration i den föreslagnaorganisationen accepteras i princip av ämbetsverket. En förutsättning är dockatt verksledningen förstärks på detta område, bl. a. genom att medel förkonsultuppdrag tilldelas ämbetet. Chefen för riksantikvarieämbetetskulturhistoriska byrå förordar i ett säryttrande i första hand attomorganisationen uppskjuts , i andra hand att en sammanhållenoch förstärkt enhet för byggnadsfrägor inrättas inom den nya organisationen. Mot bakgrund av att tyngdpunkten i riksantikvarieämbetetsverksamhet kommer att förskjutas mot bl. a. utvecklingsarbete, arbete med rådoch anvisningar samt utbildnings- och informationsverksamhet finner statensplanverk den valda enhetsindelningen, som utgår från funktionella hänsyn, varaden lämpligaste. Ämbetets förstärkta insatser inom samhällsplaneringen kommerenligt planverket framför allt alt vila på den föreslagna kulturminnesenhelen.I vilken utsträckning utvecklingen inom samhällsplaneringen kommer att påverkaämbetets arbete kan enligt inte nu bedömas. Det kan enligtkulturrådet komma att visa sig att en särskild enhet bör inrättas förplanärenden. och framhåller att det i varje fall intekan bli fråga om någon kommande minskning av kulturminnesenhetens arbetsbörda. RRV tar upp frågan om en ändamålsinriktad indelning avkulturminnesvården och en strukturering t. ex. med avseende på resp.agrara kulturlandskap. Detta skulle enligt RRV påverka arbetsfördelningen inomsåväl kulturminnesenheten som dokumentationsenheten liksom konstruktionen av detill forskningsnämnden knutna samrådsgrupperna. och statens historiska museum anseratt även andra enheter än kulturminnesenheten måste ha ett ansvar förinnehållet i den utbildnings- och informationsverksamhet som myndigheten skallsvara för. RRV anser däremot att en enhet inom ämbetet bör få det sammanhållnaansvaret för den information i form av råd, anvisningar etc, som lämnarämbetet.