prop · FZ03110 · 1975-12-31 00:00:00 — Lantbruksstyrelsen fömtsätter att del föreslagna programorganetfår tillräckliga resurser för alt kunna upprätthålla viss kontinuitet med denverksamhet som före omorganisationen var för sig bedrivs av SR/UTB och TRU.Statens instUutför läromedelsinformation ifrågasätter om d(;t frånsamhällsekonomisk synpunkt är riktigt att del nya organet skaffar sig enparallell teknisk utmstning till den som redan existerar på anser att utbUdningsprogramorganet i möjligaste mån bör tiUförsäkrasig nödvändiga tekniska resurser genom samarbetsavtal med Radio.Vuxenskolan instämmer i kommitténs förslag om att programorganet i huvudsakskall vara självförsörjande ifråga om tekniska resurser. SverigesRadio utgår liksom kommittén från att samtliga personer som är anslällda vid /UTBinkl. SP./VUX erbjuds anställning inom utbildningsprogramorganet. Vad gällerkommitténs bedömning av behovet av tekniska resurser för ulbildningsprogramorganetanser atl beslut i denna fråga inte bör fattas innanradioutredningen lagt fram sina förslag, eftersom dessa förslag kan komma atlpåverka tekniska enhets ställning. Vidare anser Radioatt kommitténs beräkningar av resursbehoven ytteriigare bör ses över. TCOunderstryker särskilt vikten av att personalen inom SR/VUX bereds anställninginom ul-bildni ngsprogramorganet. Kommitténsförslag om att utbUdningsprogramorganet bör lokaliseras tUl tiUstyrktsav statskontoret, SÖ, , , ABF ochTBV. Statskontoret finner i Ukhet med kommittén att såväl regionalpolitiska somföretagsmässiga skäl talar Prop.1975/76:110 79 för en lokaUsering av programorganel tillStockholmsregionen. SÖ, som tillstyrker förslaget motiverar detta medöverstyrelsens nära och frekventa samarbele med TRU och SR/UTB. Statens inslUutför läromedelsinformation anser alt programorganel genom samarbetsavlal medSveriges Radio bör tUlförsäkra sig nödvändiga tekniska resurser och med hänsyn lilldelta blir en lokalisering till Slorstockholmsområdet nödvändig. , , TCO och SIFframhåller atl ulbildningsprogramorganet bör lokaliseras till kommunså nära som möjligl. förordar att programorganetfår lokaler i närheten av i Slockholm. Som skäl härför angesdels förslag all program orga ne t bör utnyttja förelagelsresurser, dels det omfattande samarbetet i övrigt mellan de två företagen.Ledamoten i styrelse reserverar sig motstyrelsens förslag i lokaliseringsfrågan. Reservanten anser att styrelsenborde ha förordal som lokaliseringsort. Som skäl härtill anförs regionalpoliliskaöverväganden och närheten till . i och kommunförordar en lokalisering till kommun. i längrundar sitt ställningstagande dels på regionalpoliliska bedömningar, dels påatt anser atl del finns goda fömtsättningar för programorganetall bedriva sin verksamhet i . kommun anser alt en lokaliseringav ulbildningsprogramorganet lill är såväl frän statsfinansiell somfrån samhällsekonomisk synpunkt det bästa alternativet. i påpekar atl TRU-kommitlénenligt beslul haft alt utreda möjligheten att förläggautbildningsenheten till . Styrelsen konstaterar att så inte har skettvarför det är nödvändigt med en ny fördjupad utredning avlokaliseringsmöjligheterna för berörda verksamheter. framhållersamtidigt att många fakta talar till fördel och att det borde varamöjligt att förlägga någon del av verksamheten till . berör inte frågan om lokaliseringsort for utbUdningsprogramorganet.Sju av styrelseledamötema representerande och hartill yttrandet avgivit en reservation i vUken de förordar att ytterligareöverväganden bör göras om lokalisering av delar av verksamheten liU bl. i förordar en lokaliseringtill . i framhåller altregionalpolitiska bedömningar talar för en lokalisering av programorganel tillNorrköpings kommun. A.V/.S underslyrker betydelsen av ingående regionalpoliliskaöverväganden vid val av lokaliseringsort. LRF medger alt del finns starka skälsom talar för alt ulbildningsprogramorganet lokaliseras i närheten av de resursersom redan finns i men att hänsyn även bör las till regionalpoliliskaaspekter. Prop.1975/76:110 80 4 TRU-KOMMITTÉNS BET.iNKANDE DISTANSUNDERVISNING Kommitténsöverväganden har med hänsyn till atl dess uppdrag gmndade sig påutbildningsutskottets betänkande UbU 1972: 33 avgränsats tUl atl avsehögskolan. Denna begränsning är enligl kommittén ett uttryck för bl. a. enprioritering inför högskolereformen men inte ett stäUningstagande mol ellframtida utnyttjande av distansundervisning inom andra delar avundervisningsområdet. Kommittén gmndar sina överviigandenom distansundervisningens organisation och vissa hjälpfunktioner påuppfattningen av distansundervisningen som ell i vissa fall nödvändigt instmmentför alt överbrygga avstånd i lid och mm. Ändra utgångspunkter har varil den avriksdagen uttalade meningen atl distansundervisning är ell komplement tiUoch inle etl altemativ liU reguljär utbildning. Som ytterligare underlag förövervägandena tjänar en utförlig redogörelse för ulländska och inhemska erfarenheterav distansundervisning och liknande former av utbildningsdistribution. När det gäUer erfarenhetemafrån andra Uknande system understryker kommiltén alt främst skilda fömls;ällningari oUka länder gör det omöjligt all hell anamma ell befintligt system såsom detbrittiska Open Universily. Inom pågår försöksverksamhel med distansundervisningvars lolala resuUat ännu inle kan överblickas. Del har emeUertid varil möjligtatt på en rad punkler utnyttja erfarenheter från de redan befintUga distansun-dervisningssyslemenoch andra Uknande distributionsformer. 4.2 Distansundervisningi andra länder Kommitténredogör för organisationen av distansundervisningen i , ,, , , och , ochVästtyskland. Nedan återges i sammanfattning vad som i betänkandet sägs om detvå sistnämnda ländema. IVästtyskland genomförs sedan mitten av 1960-talel två slora distans-undervisningsprojekldär man utnyttjar integrering av flera olika medier. Dessuiom har nyligeninrättats elt "distansuniversUet" i delstaten . Telekollegär elt undervisningssystem som utnyttjar TV, tryckt material ochgruppsammankomster i en systematisk kombination. De första programmen börjadesändas genom Bayerischer Rundfunk. Syftel var all förbereda dellagamaför den tyska examen "Fachschulereife", vUken i stort motsvarar fackskolelinjemai den svenska gymnasieskolan. Denna examen ger behörighet alt bedriva studiervid högre läroanstalter för utbildning i tekniska, ekonomiska, sociala ochkonstnärliga yrken. 1975/76:110 81 UtbUdningenplanlades för personer som redan hade en yrkesutbUdning. Fömtsättningen fördeltagande var fullbordad elemenlamlbiidning. Projektet etl samarbetsprojekt mellan etl antal radiobolag, ulbildningsministerier ien rad delstater, fur Femsiudien (DIFF), "Volkshochschulen"och universitet. Syftet med projektet är alt meddela universitetsutbildningtill en bredare allmänhet och all därigenom ge alla - oberoende av tidigare ulbildning,geografisk bosättning, socio-ekonomiska förhållanden - möjlighet lillhögskolestudier. Vidarekan man med metoden ge fortbildning och vidareutbildning tiU redan utbildade, vilkelanses nödvändigt med tanke på den snabbi ökande kunskapsmassan. HittiUshar sex olika kuiser utformats och genomförts. Dessa har haft något olikautformning. Gemensaml för alla vad avser medier/metod har varit distribution avradioprogram och gmppsammandragningar. De sex kursema har omfattat samhällskunskap,pedagogik, matematik, ekonomi, modem lingvistik och pedagogisk psykologi. Ulöverdessa projekl, som nar etablerats, pågår f. n. ell relalivi långt framskridetarbete med etl "dislansuniversilet" i delstaten . Enliglplanerna skall detta påbörja sin verksamhel /76. De studerandekommer atl från sina hem kunna följa undervisningen med hjälp av sludiebrevoch ljudkassetter. Dessuiom planerar man 18 olika studiecentra i delstaten, därman skall genomföra veckoslutskurser för de studerande. Underförsta läsåret kommer man alt erbjuda 7000-9000 studerande högskoleundervisningi matematik och ekonomi. Kursutbudet skall sedan utökas efter hand. Förebildenför detta universitet är del brittiska Open Universily men så länge dejuridiska frågoma rörande radions och TV:s utnyttjande för undervisning och ulbildninginle generellt lösls i , avser man inte all utnyttja dessamedier. 1sin redogörelse för de intemationella erfarenhetema av distansundervisningägnar kommiltén jämförelsevis stort utrymme åt Open Universily och de fömtsättningarutifrån vilka detta verkar, dess organisation och hur dess verksamhel ter sig irelation lill svenska förhållanden. Kommiltén konstaterar att elt tungt vägandeskäl för tillkomsten av Open Universily var de brittiska universitetensrelativa slutenhet. Universiteten gmndar sin StäUning i samhället på ett RoyalCharter som tillerkänner dem autonomi och rätten atl besluta om antagning avstuderande samt om utbildningens och forskningens mål. Detta har bl. a.föranlett statsmakterna alt dela upp den högre utbUdningen i en universiletsdeloch en annan del, kallad the Altemative Further Education Secxor, medhuvudansvaret för den yrkesinriktade eftergymnasiala utbildningen. Open Universilyfungerar som elt komplement till universitetsdelen. Del skapades i syfte atl gede stora 6-Riksdagen 1975/76. Prop.1975/76:110 82 gmpperi samhället en möjlighet all få en högre utbildning som de p. g. a.skolsystemets konstmktion samt av sociala och ekonomiska skäl tidigare intefått. Benämningen "Open Universily" har täckning i flera avseenden:inga formeUa studiemeriler krävs för all skriva in sig som studerande vid Open Universily.Bland antagningskriteriema märks framstått sökande måsle ha fyllt , attden sökande bedöms kunna tillgodogöra sig undervisningen och att delföreligger etl behov av fördjupd utbildning inom den sökandes förvärvsområde. OpenUniversily är, liksom övriga universitet i självständigt. Desshögsta adminislraliva och beslutande organ har i stort sell samma funktionersom vid de traditionella universiteten, men skiljer sig lill sinsammansättning. Bland annat förekommer viss studeranderepresentation. Despeciella undervisningsformema och den egna läromedelsproduktionen gör att OpenUniversily även i övrigt i många avseenden skiljer sig från övrigauniversitet. har delats upp i tretton regioner som slår underledning av var sin rektor. Open Universily har ell betydande samarbele med BBC,gmndat på etl avtal dem emeUan. Den del av Open Universily's studiematerialsom etersänds produceras och distribueras av BBC. Programinnehållet slår dockunder elt avgörande inflytande från Open Universily's ämnessakkunniga. OpenUniversity's ämnesutbud är huvudsakligen detsamma som för övriga universitet. Förslpå senare lid har man gjort försök alt anknyta utbildningen liU olika yrkesområden. Universily avses pågå och ställer Slora krav på tidsinsatsfrån de studerandes sida, minsl genomsnittligt. Destuderande har lill sill slöd ca 260 studiecentra spridda över hela landel. Viddessa centra finns tillgång till viss lärarpersonal och sludierådgivare. Destuderandes fördelning på yrken visar all kategorin lärare, som utgör en proceniav befolkningen, dominerar stort med av lolala anlalel under deförsta åren och . Slora yrkesgmpper som t. ex. jordbmkare, gmv-,industri- och transportarbetare utgör endasl av de studerandetrots atl de utgör av befolkningen. Kommitténfinner vid en jämförelse av fömtsättningama i och för atlförverkliga en ulbyggnad av vuxenutbildningen på högskolenivå atl en avgörandeolikhet utgörs av universilelens ställning i samhället. Som berörts i detföregående föreligger stor skiUnad i synen på universitetens rättigheter ochskyldigheter samt relationer lill samhällel i övrigt. I har stalsmaklemahell andra möjligheter än i all låta universitet och högskolormedverka i genomförandet av de utbildningspolitiska besluten. Färskci exempelpå detla är de nya reglerna för vidgat tiUträde till högre studier och denpågående försöksverksamheten med nya distributionsformer. Kommitiénanser därför alt del inte föreligger samma formella skäl i alt skapa etlnytt - i förhållande till befintliga organisationer fri- 1975/76:110 83 slående - organ för all fullgöra de uppgifler som iStorbritannien lagts på Open Universily. Kommitién konstaterar vidare i sin jämförelse mellan ländemaatt det rikt utvecklade lokala vuxenulbildningsnätet i innebär attvissa av de resurser som i motsvaras av Open Universily'snyskapade lokala organisalion redan existerar. Vidare finns i Sverigeerfarenheter och resurser i fråga om produktion, distribution,undervisningsprocess och fältorganisation inom eftergymnasial ulbildning. Enannan viktig faktor som enligt kommittén jämte den förfaltningsmässiga aspektenmåste tUlmätas avgörande betydelse vid ett ställningstagande lill frågan om eltsvenskt Open Universily är jämförelsevis ringa folkmängd och andeldärav som är . Detta kan enligt kommiltén dels medföra all dellagamnderiagetblir svagt i något eller några ämnen och/eller all ämnessortimenlel blirbegränsat, dels göra kostnaderna per studerande avsevärt slörre i än iStorbritannien. 4.3 Olika organisatoriska lösningar Kommittén har utarbetat olika alternativ för organisationav distansundervisningen i . Ett centralt aUernativ med tre varianter: en ny, särskilddistanshögskola (A I), distansundervisninganknuten lill elt universitet (A 2) resp. lill etl samhällsägt förelag inomläromedelsområdet (A 3). Variant A I en ny, särskUd högskoleenhet fördistansundervisning Den för distansundervisning avsedda organisationen en högskoleenhet med i princip samma ställning som en sådan ochmed ansvar för distansundervisning inom hela landel. Distanshögskolan har elleget landsomfattande rekryterings-, planerings- och samverkansansvar. Övrigahögskoleenheter och regionala styrelser har alt samverka med dis-lanshögskolani frågor som rör distansundervisningen. Den cenirala högskolemyndigheten (UHÄ)har tillsynsansvar för distanshögskolan. Variant A2 - distansundervisning organiserad av ett befintUgtuniversitet Det utmärkande för denna variant av en ceniral organisalion fördislans-undervisning är all undervisningen ombesörjes av en redan befintlig högskoleenhet.Dislansundervisningsorganel är alltså en del av etl universitet och infogat i dessorganisation på del sätt som de särskilda uppgifterna betingar. Variant A 3 - distansundervisning organiserad av ettinstitut knutet tiU en befintlig samhällsägd enhet inom läromedelsområdet En annan möjlighet är all knyta ledningen avdistansundervisningen till 1975/76:110 84 ensamhällsägd enhet inom läromedelsområdet. Flera sådana lösningar förekommerutomlands. Kommittén har dock bedömt atl en sådan variant endast behöverbeskrivas schematiskt. Kommitténerinrar om all den i sitt huvudbetänkande Program för ljud och bUd iutbildningen uttalat som sin åsikt atl den föreslagna produktionsenhetenprimärt skall ägna sig ål produktion av audiovisuelll material. Däremot skallundervisningen ombesörjas av skolmyndigheter och utbildningsorganisationer. Ettregionalt alternativ med två varianter: en rent regional organisation baseradpå de sex universiteten (B 1) och en mer decentraliserad organisation baseradpå ell slörre antal högskolor (B 2). Gemensamtför de båda organisatoriska varianterna under altemativ B är altdistansundervisningens administration är regionall organiserad. I dessaorganisatoriska altemativ har de olika regionslyrelsema huvudansvaret förplanering och fördelning av resurser lill distansundervisningen inom resp.region. Etl annal utmärkande drag för den regionala modeUen är all demedverkande högskoleenhetema i huvudsak har en regional rekrytering lilldistansundervisningen. Enliglkommiltén ärdet dock möjligt all med varianten B 1 - med de sex universitetensom administratörer - även bedriva distansundervisning med riksrekrylering. Enviss samordning regionerna emellan krävs i sådanl fall. Deovan redovisade alternativen omfattar den yttre organisationen. Till samtligaalternativ hör en komplettering av denna med en fållorganisation för dennödvändiga verksamheten på eller i närheten av de studerandes hemorter(flertalet hemorter). Den yttre organisationen såväl i fråga om ansvarig anordnareav distansundervisning som i fråga om fältorganisation har gruppen baserat påen relativt enhetlig skiss för distansundervisningens inre organisation ochvissa andra med undervisningen sammanhängande förhållanden. Studiesystemelavses således byggas upp av följande komponenler: - rena distansstudier med utnyttjandeav därför lämpliga medier. Härtill hör viss individuell handledning - organiserad studievägledning,främst i gmpp, på ell stort antal orter och med utnyttjande av lokala resurser - intensivkurser, föriagda tillbefintliga lämpliga läroanstalter (motsvarande). möjliggör en central organisalion en koncentrerad insats av enhetligdistansundervisning genomförd med en samlad administration. En sådan organisaliongaranterar atl verksamheten uteslutande inriklas på atl tillgodose behoven avdistansundervisning. Den centrala organisationen kan medföra fördelar i formav effektiv information läromedelsproduktion av hög kvalitet. Fördistributionen kan alla medier utnyttjas. De nackdelar som kan förutses är bl.a. att de studerandes situation kan bli Prop.1975/76:110 85 negativgenom att den enskilde får alltför opersonliga relationer lill en stororganisation. Den fältorganisation som måste administreras kommer atl blimycket stor. För att begränsade studerandes resor måste intensivkursernaförläggas till olika platser i landet. Ett centralt alternativ skulle enligtkommittén också medföra stora initialkostnader alt upprätta och stora fastakostnader för kursproduktion. Ekonomin blir därför starkt beroende av etl stortelevunderlag, vilket i sin lur kan leda till en inriktning som inte helltillgodoser målen. Kommitténkonstaterar atl om en regional modell väljs för organisationen avdistansundervisning kommer redan existerande lokala resurser för läromedelsframslällningall kunna utnyttjas. Kommittén anser det också troligt att dessa resurser istort setl kommer atl visa sig tillräckliga. I den ulslräckning man väljer atti en eller annan organisationsform göra dislans-undervisning riksrekryterandeanser kommiltén all radio- och TV-malerial saml korrespondensmaterial kommeralt spela en störte roll. Den typen av material förutsätter ceniralaproduktionsresurser. Enligl kommitténs bedömning är det dock meständamålsenligt alt sådan produktion sker i samarbete med den för ifrågavarandekurs ansvariga högskolan. Informationen kommer atl bli mindre enhetlig urrikssynpunkt men fullt enhetlig inom regionen. Bland fördelarna med enregional organisation nämner ulredningen dels all fältorganisationen blir merhanterlig, dels atl slu-derandesilualionen blir bättre än i en ceniral organisalion. Kommitténkonstaterar alt man vid redovisningen av de alternativa organisationsformernaav överskådlighelsskäl har renodlat de olika modellerna. Vissa kombinationer avcentral och regional organisation lorde kunna göras. Kommittén lägger inle framnågot förslag om vilkel altemativ som bör väljas. Skälen härtill är enligt kommitiéndels all ulbildningsmyndigheter m. fl. bör fä lillfälle alt närmare bedöma de adminislralivaoch organisatoriska fömtsättningarna och konsekvensema av olika altemativ isamband med en utbyggnad av högskolan, dels all dessa organ bör få lilUalle atlbl.a. bedöma frågan om läromedelsproduktion och mediakombinalioner inom högskolesektorni samband med all kommitténs huvudbetänkande remissbehandlas, dels attframtagandet av ell antal alternativ i slällel för elt enda förslag får ses somnaturligt från kommitténs utgångspunkter, eftersom det här gäller frågor somtill stor del ligger inom myndigheternas m.fl. ansvarsområden och således inleslutgiltigt bör beredas av kommittén. Medhänsyn lill alt del kvantitativa behovet av distansundervisning inte omgåendeeller erilydigl kan bestämmas anser kommittén dock all man inte nu bör inrättanågon större organisalion som i huvudsak skulle vara helt beroende avdistansundervisningen. Kommittén finner det dessuiom oförenligt med nu gällandeutbildningspolitiska gmndsalser all välja ell organisatoriskt altemativ sominnebär atl ansvarel för och genomförandet av distansundervisningen läggsutanför den nya högskoleorganisationen. Prop.1975/76:110 86 Etlflertal remissorgan som behandlat målen för verksamheten med dis-lansundervisningdelar kommitténs uppfattning atl dessa främsl är att vidgahögskoleutbildningen genom alt överbrygga geografiska avstånd, att vara elt instmmentför återkommande utbildning, att ge möjlighet lill studier på högskolenivå förutbildningsmässigt eftersatta gmpper. De ansluter sig också i likhel medkommittén till den i prop. 1975:9 uttalade uppfattningen attdistansundervisning skall ses som ell komplement lill och inle som elt altemativtill den reguljära utbildningen. Detstora flertalet remissinstanser är positiva till endera av kommitténs bådaregionala varianter för distansundervisningens organisalion. Såledesanser statskontoret all den fortsatta försöksverksamheten med distansundervisningbör inriklas på alt vidareutveckla formerna för en decentraliseradorganisation med de nya regionslyrelsema som huvudmän. alt en regional organisation för den framlida distansundervisningen ärden som bäst svarar mol intentionerna bakom högskolereformen. Enligl nämndenbör denna verksamhet startas med utgångspunkt från B I - alternativet. RRV ulgårfrån att organisationen av distansundervisningen anpassas till denorganisation som beslutats för den nya högskolan. Delta innebär enligl verketatt alternativet en regional modell bör övervägas. Till en början förordar RRVen anknytning till de sex universiteten. En utvidgning av antalet enheter börenligt RRV övervägas först när erfarenheter av distansundervisningen vunnits. UKÄkonstaterar att remissinstanserna inom dess förvaltningsområde har skiftandeuppfattningar om vilket av de båda regionala alternativen som är lämpligast. UKÄansluter sig dock till uppfattningen att distansundervisning skall kunnaanordnas även av andra högskolor än universiteten, men alt en regionalsamordning bör utvecklas av de regionala organen som bör bygga på medplaneringoch medbestämmande från ämnesinslitulionernas sida. UKÄ anser även altriksrekrytering av studerande bör kunna ske till samtliga kurser. SÖ anser inte bör överväga inrättandet av en ny organisalion för alt lillgodosebehovet av distansundervisning. SÖ förespråkar att distansundervisning iförsta hand skall bedrivas av de sex universiteten, men alt den successiviskall kunna byggas ut lill atl omfatta även andra högskolor. H 75 anser att detmol bakgmnd av principerna i högskolereformen är naturiigt att lägga ett ansvarför distansundervisning på regional nivå. H 75 påpekar att distansundervisningenbör ses som en Prop.1975/76:110 87 integreraddel av utbudet av enstaka kurser. Därigenom faller ansvarel för samordning avutbudet inom och eventuellt mellan regionerna på resp. re-gionslyrelse. H 75konstaterar vidare atl enligl dess mening inle UHÄ bör ha någon särskildtillsyn över detla slag av undervisning, sedan den nu av UKÄ bedrivnaförsöksverksamheten avslutas. LO framhåller alt del är angeläget att dendistansundervisning som berör högskolan också integreras med verksamheten inomdenna. Av detta följer enligl LO all den organisatoriska modell som väljs börstämma överens med den av beslutade organisationen av högskolan. I likhelmed H 75 anser därför LO all distansundervisningen bör organiseras på regionalbasis och under re-gionslyrelsens ansvar. Några mer detaljerade regler för hur regionslyrelsemaskall sköta denna del av sitt ansvarsområde finner LO inte behov av. TCO delarkommitténs mening att distansundervisning sannolikt ganska länge kommer atl hasin tyngdpunkt i en begränsad ämneskrets. Den mest ändamålsenligaorganisationen för distansundervisning bör därför vara all basera den på de sexuniversiteten, även om man inte utesluter en ulvidgning till andra högskolor iframliden.