prop · FZ0379 · 1975-12-31 00:00:00 — Även för kostnader för deras framtida pensionering medges avdrag.För avsättning till skuldkonto krävs dock att utfästelserna ingår i allmänpensionsplan. Beskattningen i samband med försäljning av företagi handelsbolagets form kan sägas ske efter två skilda principer beroende på huravtalet utformats. Avser överlåtelsen bolagets tillgångar och skulder (inkråm)beskattas säljaren på samma sätt som vid försäljning av enskild firma, dvs. förupplösta reserver, goodwill etc. Köparen får härvid använda överiåtelsevärdenasom av- och nedskrivningsunderiag. Del andra tillvägagångssättet är att avyttraandelen i handelsbolaget, varvid beskattningen sker enligt realisationsvinstregler.Bokföringen i handelsbolaget påverkas då inte av överiåtelsen. Köparenfortsätter driften av bolagets rörelse med samma av- och nedskrivningsunderiagsom säljaren. Ett aktiebolag utgör såväl juridisk person somsärskilt skattesubjekt. Bolaget åsätts egna taxeringar och får härvid göraavdrag för vad som utgelis lill aktieägarna, förutsatt alt ersättningarna äratt betrakta som kostnader i bolagets verksamhet. Vinsten dubbelbeskalias iprincip, först hos bolaget och därefter hos delägarna, i den mån den utdelats.Vinst som kvarstår i bolaget utskiflningsbeskallas i samband med bolagetsupplösning eller nedsättning av aktiekapitalet. Både i skattelagstiftning ochpraxis har dock avsteg gjorts från dubbelbeskattningsprincipen. Sålundaföreligger enligt särskilda bestämmelser en på visst sätt begränsad avdragsrätiför lämnad utdelning på nyemitterade aktier. 1 rörelsedrivande fåmansbolag kanvidare vinslen ofta disponeras så alt dubbelbeskattning undvikes. 1 regel kanhela vinsten tas ut i form av lön till den aktieägare som leder verksamheten istället för genom utdelning. Denna möjlighet föreligger inte i förvaltningsbolag,där avdrag för lön till aktieägare i praxis begränsats till viss procent avskattepliktiga bruttointäkter. Någon begränsning i rätten alt avlöna aktieägareoch dem närstående personer för deras arbetsinsatser i bolaget föreligger inte.Inkomsten kan således delas upp på familjemedlemmar. Genom alt låta en del avvinsten stå kvar i bolaget kan vissa fördelar uppnås, bl. a. frånprogressionssynpunkt. Möjligheter föreligger atl skjuta upp beskattningengenom skuldföring av lön, tantiem, semeslerersäitning m. m. avseende aktieägareoch närslå- 1975/76:79 38 Eftersom även huvudaktieägare får betraktas som anställda, ärförutsättningarna väsentligt större i aktiebolag atl erhålla räntefria skattekreditergenom vinslreglerande dispositioner av detta slag. Som en följd härav kanbolagets resultat nollställas vid taxering reservering skett iräkenskaperna medan beskattningen hos aktieägaren sker först för kalenderår dåmedlen lyfts, 1 fråga om avdrag för pensionskostnader kan nämnasatt aktiebolag har större mojligheter att göra kontoavsältningar. 1 motsatstill handelsbolaget beaktas även utfästelse till delägare. Med undantag förpersoner med bestämmande inflytande behöver utfästelserna inte omfattas avallmän pensionsplan. Aktiebolaget har till skillnad från handelsbolagetoch den enskilda firman möjlighet till öppen vinslreservering genom avsättningtill investeringsfond för konjunkturuljämning. För aktiebolag föreligger vidareen rätt till öppen resultatutjämning mellan olika företag genom koncernbidrag. Rätt att vid taxeringen erhålla avdrag för tidigareårs underskott genom föriustavdrag föreligger för såväl fysiska som juridiskapersoner. Genom atl inkomsten från handelsbolag och enskild firma taxeras hosägarna, åtnjuter dessa personligen föriustavdrag till följd av tidigarerörelseunderskott. Förlustavdraget kan även utnyttjas av sambeskattad make. 1aktiebolag tillkommer förlustavdraget detta och kan inte föras över tillägarna. Vid avyttring av rörelsen genom försäljning avaktierna i bolaget sker beskattning enligt realisationsvinstreglerna.Försäljningen kan givetvis, såsom vid handelsbolag, i stället avse inkråmet,varvid vinsten beskattas i bolaget. Aktiebolagetär inte skattskyldigt för förmögenhet. 1 stället åligger det delägarna alt taupp värdet av aktierna vid beräkning av skattepliktig förmögenhet.Förmögenhetsvärdet på aktierna grundas i allmänhet på en substansvärdering,varvid tillgångar och skulder värderas på samma sätt som för egenföretagaren.Aktiebolagsformen ger emellertid här vissa fördelar. Pensionslöften, somlämnats aktieägare utan bestämmande inflytande, får beaktas. Vidare medgesavdrag för del av beräknad utskiftningsskatteskuld trots alt nuvärdet i de fallverksamheten kommer atl fortsällas under överskådlig lid är praktiskt tagetobeflntligt, En av beredningen företagen undersökning visar attomkring av aktiebolagen utgörs av fåmansbolag. Av dessa redovisade vid1971 års taxering omkring hälften inte någon beskattningsbar inkomsl, medanytterligare redovisade en beskattningsbar inkomsl av högst 1 000 kr.Beredningen anför att den främsta anledningen till del slora antalet aktiebolagsbildningarunder senare år torde ha varit att uppnå skilda fördelar vid beskattningen.Delta gäller enligt beredningen i första hand den stora grupp nytillkomna Prop.1975/76:79 39 bolagi vilka verksamheten är uppbyggd på bolagsägarens särskilda kva-liflkationeroch den arbetsinsats denne kan tillföra bolaget. Som exempel nämns enskiltbedriven verksamhet som läkare, tandläkare, revisor samt utövare av litteräreller konsinäriig verksamhet såsom författare, skådespelare, musiker.Beredningen betecknar den nu rådande situationen inom den del avföretagsbeskattningen som rör fåmansbolag och deras ägare somotillfredsställande. Läget har enligt beredningen markant förvärrats undersenare år. Beredningen konstaterar alt den grundläggandebristen i den skaltemässiga behandlingen av fämansbolagen och deras ägareligger i det förhållandet att bolaget och ägaren accepterats som tvåsjälvständiga, av varandra oberoende personer. Att uppdelningen på bolag ochägare bara är en illusion framträder enligt beredningen inte minst vid de alltvanligare avtalen om köp och försäljning av olika slags egendom. Reellt innebärsådana avtal inget annat än att aktieägaren avtalar med sig själv. Denomständigheten att ett tvåpartsförhållande formellt sett föreligger har ipraktiken möjliggjort för aktieägaren att komma i åtnjutande av skatteförmånergenom att dela upp bolagels inkomst på flera familjemedlemmar och genom attbelasta bolagets resultat med privata levnadskostnader. Beredningen framhåller att målsättningen inte äratl skärpa beskattningen av fåmansägda bolag ulan att söka skapa neutralitet iskattehänseende mellan sådana bolag och övriga företagsformer. Målet sägssåledes vara att uppnå en likformig och rättvis beskattning avföretagsinkomster oberoende av vilken juridisk form som valts förverksamheten. Härför krävs enligt beredningen såväl nya materiella regler somutökad skyldighet för fåmansbolag och dess delägare att lämna upplysningar omsina ekonomiska mellanhavanden. Vad gäller de materiella reglernas innehålldiskuterar beredningen olika principiella metoder inom dubbelbeskattningens ramävensom lösningar som innebär en övergång lill enkelbeskattning. Sistnämndaslag av lösningar har emellertid befunnits mindre lämpliga. Beredningen harockså övervägt alt framlägga förslag till skärpning av nuvarande praxis somtillåter atl dub-belbeskatlningseffekten elimineras genom alt vinst utbetalassom lön till aktieägare. Flera skäl har emellertid ansetts tala emot en sådanskärpning. Enligt beredningen uppfylls önskemålet om neutral beskattning avföre-tagsinkomster bäst om nu gällande system för beskattning av fåmansbolagoch delägare bibehålls. Systemet föreslås dock böra kompletteras med bestämmelsersom begränsar möjligheten till obehöriga skattelättnader. Praktiskt taget samtliga remissinstanser delarberedningens uppfattning atl beskattningsreglerna för fämansbolagen och derasdelägare bör utformas så atl reglerna i största möjliga utsträckning ärneutrala i förhållande till Prop.1975/76: 79 40 Beredningens uppfattning alt en lösning av fämansbolagen ochdelägarnas beskattning bör sökas inom nu gällande dubbel-beskatlningsram godtasockså av remissinstanserna. Vad gäller behovet av nya regler är meningarnadäremot mer delade. Kammarrätten I , RSV, samtliga länsstyrelser, 1972års skatteutredning. Föreningen revisorer, ,, och tillstyrker all ellmateriellt regelsystem införs för fämansbolagen och deras delägare, vilketsystem kompletteras med anvisningar från RSV och ökad uppgiftsskyldighet frånde skattskyldigas sida. 1 de remissyttranden som avgetts av organisationer medanknytning till näringslivet hävdas däremot - under anförande bl, a. attberedningens redogörelse för fåmansbolagens skalteförhållanden innebär ensvartmålning av verkligheten - atl de föreslagna materiella reglerna i huvudsakär onödiga och atl del missbruk som trots allt förekommer i stället börbekämpas med ökad taxeringskontroll. Bankinspektionen anför atl beredningensförslag i åtskilliga avseenden är av mycket ingripande slag och attkonsekvenserna kan bli mycket betungande för fåmansbolagens ekonomi. Enligtinspektionen vill det synas som om beredningen gått väl långt i sina strävandenatt skapa regler mot olika slags transaktioner mellan fämansbolagen och derasägare, som kan innebära skatteflykt. Liknande synpunkter framförs av bl. 3Taxering av fåmansbolag och delägare 3.1 Begreppet fåniansbula); Skattelagstiftningen innehåller på fiera punktersärbestämmelser för lä-mansbolag. Någon enhetlig definition av begreppetfåmansbolag finns inte. På en del ställen i KL definieras fåmansbolag som eltaktiebolag, vari aktierna lill huvudsaklig del ägs eller på därmed jämföriigisätt innehas - direkt eller genom förmedling av juridisk person - av en fysiskperson eller elt fåtal fysiska personer. En annan definition är ett bolag variden skattskyldige ensam eller tillsammans med närstående har ett bestämmandeinflytande. Vid inkomsttaxeringen gäller särskilda bestämmelser för fåmansbolag- i vissa fall inkluderas handelsbolag och ekonomiska föreningar- beträffandebl. a, skattskyldighet för utdelningsinkomster (54 S femte stycket KL), avdragför koncernbidrag (43 S 3 mom. KL), bedömningen om tomtrörelse skall ansesföreligga (punkt 2 av anvisningarna rill 22 S KL), avdrag förpensionsavsätining (punkt 2 anvisningarna lill 29 S KL), avyttring av aktier ifastighetsbolag (35 S 3 mom. sjunde stycket KL), avyttring av aktier ivinstbolag (35 S 3 mom. åttonde stycket KL) och interna aktieöverlåtelser (35 S3 mom. nionde stycket KL). En utföriigare redovisning av hithörandebestämmelser flnns på s. 60 och 61 i betänkandet. Prop.1975/76:79 41 Beredningen framhåller att avgörande för om eltaktiebolag enligt nuvarande praxis räknas som fåmansbolag är om avaktierna i bolaget eller, vid olika röstetal på aktierna, mer än hälften avrösterna innehas av ett fåtal personer. Hur stor eller liten denna grupp måstevara för alt uppfylla kravet på "ett fåtal" personer kan inte utläsasav lagtexten. Beredningen, som konstaterar att det f. n. torde antas att i alltfall 10-20 aktieägare inryms i begreppet "ett tatal", avstår ocksåfrån att söka i lagtexten ange vid vilket aktieägarantal elt aktiebolagföriorar karaktären av fåmansbolag. Beredningen är dock av den bestämdauppfattningen att gränsen för fåmansbolag bör kunna ligga väsentligt högre än10-20 personer. Det avgörande bör nämligen enligt beredningen här vara attnärstående personer räknas som en enhet. Om aktierna är spridda på tio olikafamiljer skall enligt beredningen ett fåmansbolag anses föreligga oavsett hurmånga aktieägarna är totalt. Närslåendekretsen bör enligt beredningen kunnapreciseras med utgångspunkt i regeln i 35 S 3 mom. tionde stycket KL, dvs,föräldrar, far- och morföräldrar, make, avkomling och avkomlings make, syskoneller syskons make eller avkomling samt dödsbo vari den skattskyldige ellernågon av nämnda personer är delägare. Med avkomling likställs styvbarn ochfosterbarn. Beredningen anser vidare det nödvändigt att låtafåmansbolagsbegreppet utsträckas lill att avse ytteriigare en kategori bolag,nämligen bolag som tillkommit för alt först ackumulera och därefter återbetalainkomster .som i realiteten inte är annat än individuella arbetsförtjänster.Beredningen åsyftar bl.a. det fallet att aktierna i bolaget-visserligen ärspridda på ett flertal händer men där verksamheten är uppdelad på fleraavgränsade rörelsegrenar som var och en fungerar som ett självständigtfåmansbolag. Ett antal läkare, som formellt är anställda av ett och sammaaktiebolag, kan exempelvis bedriva läkarpraktik med fri bestämmanderätt ochseparat resultatredovisning. Beredningen framhåller vidare att dennautvidgning av fåmansbolagsbegreppet inte skall kunna kringgås genom attaktierna överförs till t. ex, en stiftelse eller en ideell organisation. Delavgörande bör således vara om de i bolaget faktiskt verksamma har det reellainflytandet över sin del av verksamheten. Aktiebolag, som inte utgör fåmansbolag, kallar beredningenför marknadsbolag. Enligt beredningen bör ett aktiebolag aldrig anses somfåmansbolag om dess aktier noteras på eller påfondhand-lariistan. Beredningen motiverar detta med att bolag av denna storieksordningfår anses vara utsatta för en så stark kontroll från de anställdas ochallmänhetens sida att missbruk inte behöver befaras på samma sätt som irenodlade fåmansbolag. Den av beredningen valda definitionen avfåmansbolag har intagils som ett nytt moment i 32 S KL. Vad som i detta momentföreskrivits för ak- Prop.1975/76:79 42 tiebolagskall enligt beredningen i vissa hänseenden gälla även för handelsbolag ochekonomisk förening. Ledamoten har med instämmande frånledamöterna reserverat sig mot den föreslagnautvidgningen av begreppet fåmansbolag. anför bl.a, alt den i 54 S KLnu gällande definitionen av fåmansbolag - även om den inte är strikt - omfattaralla aktiebolag som inte kan betraktas som företag i egentlig mening. Beredningens förslag om en utvidgning avfåmansbolagsbegreppet tillstyrks i princip av bl, a. RSV, länsstyrelserna iJönköpings. Kammarrätten i , länsstyrelserna i och samt sågott som samtliga remissinstanser inom den privata sektorn anser däremot attberedningen givit begreppet fåmansbolag en alltför vidsträckt definition. Ett iremissyttrandena ofta ullalat önskemål är vidare att del av lagtext ochmolivutlalanden klart skall framgå vad som menas med fåmansbolag. Enligt 20 S KL lar vid inkomsttaxeringen avdraginte göras för värdet av arbete, som i den skattskyldiges förvärvsverksamhetutförts av den skaltskyldige själv, andre maken eller hemmavarande barn under16 år. Avdrag får inte heller göras för lon lill hemmavarande barn, som fyllt16 men inie , såvida barnet inte kan anses tillhöra arbetspersonalen. Föratt barnet skall anses tillhöra arbetspersonalen krävs bl, a. all desssammanlagda inkomst är så stor att den föranleder skatteplikt enligt 51 S KL(har barnet enbart inkomst av tjänst inträder skatteplikt vid . .Avsaknaden av avdragsrätt för lön lill make och -med vissa undantag - hemmavarande barn avser endast verksamhet sombedrivs av den skattskyldige själv såsom enskild firma, 1 fråga omutbetalningar från fåmansbolag gäller i princip samma regler för aktieägarensmake och barn som för utomstående personer. Ersättningen för utfört arbeteskall således redovisas som inkomst av tjänst och räknas som pensionsgrundandeinom ramen för den allmänna tilläggspensioneringen. Den uppburna ersättningenger båda makarna - samt även eventuella barn - rätt till var sitt grundavdrag.Vad nu sagts avser dock endast utbelalning till make och barn som kan ansesutgöra en rimlig ersättning för utfört arbete. Till den del det utbetaladebeloppet inte svarar mot någon reell motprestation, behandlas det som förtäcktutdelning eller - eventuellt - som lön till den i familjen som faktiskt varitverksam i bolaget. Prop.1975/76:79 43 Beredningen visar genom flera exempel hur betydandeskaltemässiga fördelar uppnås om en och samma förelagsinkomsl uppdelas mellanbolagets ägare och dennes familjemedlemmar. En uppdelning av företagsinkomstenpä aktieägaren själv, dennes hustru och två barn medför - förutom progressionsvinstenvid den statliga taxeringen - tre extra grundavdrag och ett förvärvsavdrag. Åandra sidan bortfaller rätten till s. k. skattereduktion. Om företagsinkomstenuppgår till , kan dock nettovinsten på grund av inkomstuppdelningenberäknas till . Beredningen anför alt möjligheten att uppnåskattefördelar genom att fördela inkomsten mellan olika familjemedlemmar ochandra närstående i många fall torde ha varit den avgörande anledningen till attverksamheten bedrivs i form av aktiebolag. Enligt beredningens uppfattning ärdet nödvändigt att KL kompletteras med regler som motverkar utrymmet för skattevinstergenom oriktig uppdelning av bolagsinkomster i de fall dä en av makarna lillföljd av anställningsavtal, aktieinnehav eller på annan grund har ledandeställning i fämansbolagel (företagsledaren) och den andre maken inte har sädanställning (medhjälpande make). Beredningen föreslår mot denna bakgrund attmedhjälpande make skall taxeras för lön från bolaget endast under förutsättningalt arbetsinsatsen i bolaget uppgått till minst underbeskattningsåret och att vederlaget är alt anse som marknadsmässigt.Understiger den medhjälpande makens arbetsinsats eller överstigerlönen vad som kan anses som marknadsmässigt, skall företagsledaren taxeras förmakens lön eller den del av lönen som överstiger del marknadsmässiga. 1 intetfall skall dock som marknadsmässigt vederlag anses den del av vederlaget somöverstiger en tredjedel av makarnas sammanlagda inkomsl från bolaget. Vidbedömningen av om arbetsinsatsen uppgått skall enligt förslagetarbete i makarnas gemensamma bostadsutrymme inte medräknas. Med make avser beredningen i detla sammanhangjämväl person med vilken företagsledaren sammanbor under äkienskapsliknandeformer. Sistnämnda bestämmelse, som innebär en utvidgning av det iskattesammanhang använda makebegreppet Gfr65 S KL),skall enligt beredningentillämpas endast i mer uppenbara fall, såsom när det av yttre omständigheterklart framgår att personerna stadigvarande sammanbor. Del inkomslbelopp som belöper på medhjälpande makeoch därför hänför sig till dennes arbetsinsats utgör A-inkomsi enligt 9 S 3mom. SI och berättigar därför till förvärvsavdrag enligt vanliga regler. Omförutsätiningarna för inkomstuppdelning inte är uppfyllda men medhjälpande makeändå gjort viss arbetsinsats i bolaget, föreslås atl företagsledaren fåråtnjuta förvärvsavdrag enligt nuvarande regler, dvs, med högst . För att stävja missbruk och dessutom uppnålikformighet med enskilda näringsidkare bör enligt beredningen äveninkomstöverflyttningar lill barn stoppas. Beredningen föreslår alt den avmakarna som har den högsta in- 1975/76:79 44 komstenfrån bolaget skall taxeras för vederlag till hemmavarande barn såvida barnetinte uppnått . Detsamma skall gälla om barnet inte har inkomst somföranleder skatteplikt enligt 51 S KL och - om vederlaget i andra fall överstigervad som kan anses marknadsmässigt - den del av vederlaget som överstiger detmarknadsmässiga. De nu beskrivna spärreglerna mot inkomstuppdelningi aktiebolag bör enligt beredningen gälla också lön frän handelsbolag(inklusive kommanditbolag) och annan inkomst från sådant bolag. 1 fråga ommakar eller barn som är delägare i handelsbolag bör emellertid inkomst kunnatillföras dem i form av beräknad ränta på kapitalinsats. Räntesatsen, som börkunna beräknas något högre än gällande inlåningsränta, bör enligt beredningenårligen fastställas av . Ledamöterna reserverarsig mot kravet på alt medhjälpande makes sysselsättning skall - för att kunnabeaktas vid taxeringen - vara förlagd utanför hemmet. De anser vidare atlmedhjälpande make själv skall beskattas för lön även om arbetsinsatsenunderstigit 600 limmar . Enligt reservanternas mening är del inteheller nödvändigt alt begränsa medhjälpande makes beskattning för utförtarbete i bolaget till en tredjedel av makarnas sammanlagda inkomst frånbolaget. 1 åtskilliga remissyttranden påpekas att frågan omlön från ett fåmansbolag till företagsledarens make eller andra närståendemåste samordnas med 1972 årsskatteutrednings avlämnadebetänkande (Ds Fi 1975:10) Faktisk sambeskattning. Med hänvisning lill vadskatteutredningen föreslagit avvisar flertalet remissinstanserföretagsskatteberedningens förslag att det skaltemässiga makebegreppet skallomfatta även person med vilken företagsledaren sammanbor underäkienskapsliknande former. Remissinstanser med anknytning till det privatanäringslivet avstyrker genomgående förslaget att arbeie, som utförs i makarnasgemensamma bostadsutrymme, inte får medräknas vid bedömningen om medhjälpandemake skall beskattas för vederlag från bolaget och anför vidare att den avberedningen föreslagna tidsspärren - 600 limmar - under allaomständigheter satts alltför högt. Nämnda remissinstanser är också negativtinställda till beredningens förslag om atl föräldrar skall beskattas för lönsom utbetalas till barn. I flera yttranden från länsstyrelserna påpekas attvarje regel som tar sikte på att begränsa företagsledarens möjlighet altfördela bolagsinkomst mellan sig själv och de anhöriga förutsätter attkontrollproblemen kan bemästras. skalleutredning framhåller att vissafrågor inte behandlats av företagsskatteberedningen, t.ex. vem av makarna somskall ha betalningsansvaret för skatter och avgifter och vad som skall händadå medhjälpande make på grund av sjukdom varit förhindrad att arbela. Prop.1975/76:79 45 Om en personbil, som anskaffats av elt fåmansbolagför att användas i den av bolaget bedrivna verksamheten, utnyttjas avaktieägare för privat bruk, skall denne, om han är anställd i bolaget, redovisaförmånen härav som intäkt av tjänst. RSV har utfärdatanvisningar rörande värderingen av denna förmån vid taxering. Av entabell i anvisningarna framgår bl, a, att värdet av förmånen av att ulankostnad få disponera en arbetsgivaren tillhörig personbil i 29 000kronorsklassen (t, ex. i 240-serien) skall beräknas lill , vid enåriig privat körsträcka av . Förmånen skall enligt tabellen värderaslill . vid en körsträcka av 1 , till . vid en körsträckaav 1 , till . vid en körsträcka av 2 och till 10 500 kr.vid en körsträcka av 2 . Om den årliga körsträckan för privat körningöver- eller understiger i tabellen angivna körsträckor skall förmånsvärdet imotsvarande mån justeras. 1 anvisningarna utalas dock att värdet inte utansärskilda skäl bör tas upp lägre än till det i tabellen angivna beloppet för500 mils körning. Har förmånstagaren ersatt arbetsgivaren med visst belopp föralt åtnjuta förmånen bör förmånsvärdet sänkas med motsvarande belopp. -Hosarbetsgivaren (fåmansbolagei) räknas bilen som ett rörelseinveniarium. Vidberäkningen av rörelseinkomslen får bolaget därför åtnjuta avdrag förkostnaderna för bilen inklusive värdeminskning. De nu återgivna reglerna avser det fallet alt denav fåmansbolagei ägda bilen behövs i den av bolaget bedrivna verksamheten. De iRSV:s anvisningar angivna värdena av bilförmån är således inte tillämpliga ombilen uppenbariigen anskaffats för aktieägares privata bruk. I sådana fallbör, allt efter bilens användning, hela eller större delen av bolagetskostnader för bilen tas till beskattning hos aktieägaren. Det kan också förekomma atl aktieägaren själv ägerbilen och i stället tar ut bilersättning från bolaget. Bilersättningen bör idelta fall motsvara den del av aktieägarens totala kostnad för bilen som kananses belöpa på körning i bolagets verksamhet. Taxeringsmyndigheterna tordedock ofta godta yrkanden om ersäitning enligt de statliga bestämmelserna om bilersättning. Beredningen anför alt bilkostnaderna utgör ettständigt återkommande problem vid beskattning av fämansbolagen och deras ägare.Detta gäller vare sig bilen ingår som elt inventarium i rörelsen eller ägs avaktieägare privat. Anledningen härtill är i första hand att det i storutsträckning sker en avsiktlig underskattning av den privata användningenvarigenom en Prop.1975/76: 79 46 orimligtstor andel av kostnaderna får bäras av bolaget.