prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — inomfonden Avskrivningsmedel: Televisions- och ljudradioanläggningar inomfonden Övriga kapitalmedd: Teleanläggningar m. m. Investeringsbemyndigande: Teleanläggningarm. 6 000 000 826 700 000 -6 600 000 868 400 000 m. Televisions- och 827 100 000 41 300 000 Avskrivningsmedel från statsbudgeten inom fonden Övrigakapitalmedel Investeringsbemyndigande 8 Förslag till investeringsplan ochinvesteringsstater Avskrivningsmedel från statsbudgeten inom fonden 1000 24 000 000 40 999 000 A vskri vningsmedd från statsbudgeten inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande 1 986 000 000 1 986 000 000 Summa investeringsbemyndi-ganden för statens affärs- 1 642 795 000 Avskrivningsmedelfrån statsbudgeten inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande 304 640 000 76 645 000 10 000 000 frånstatsbudgeten 239 167 000 inomfonden 28 095 000 Övrigakapitalmedel 19 000 000 Investeringsbemyndigande 84 338 000 Utrikesförvaltningenslånefond Investeringsbemyndigande 400 000 Biståndsförvaltningenslånefond Investeringsbemyndigande 300 000 Investeringsbemyndigande 5 000 000 Statenslånefond för den mindre skeppsfarten Investeringsbemyndigande 1000 Lånefonden förstudentkårlokaler Investeringsbemyndigande 1000 Lånefonden tillfrämjande av beredning och avsättning av fisk m. m. frånstatsbudgeten 338 000 Investeringsanslag statens hantverks- ochindustrilånefond Investeringsbemyndigande 35 000 000 Lånefondenför bostadsbyggande Investeringsbemyndigande 1 660 000 000 Lånefonden för inventarieri vissa specialbostäder Investeringsbemyndigande 1000 Investeringsanslag Lånefonden förkommunala markförvärv 175 000 000 8 Förslag tillinvesteringsplan och investeringsstater Lånefonden för aUmännasamlingslokaler Investeringsbemyndigande 1000 Siiininainvesteringsbe-myndiganden för statens ullåniugsfonder frånstatsbudgeten Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande 46500 000 105 180 000 891 930 000 Fonden för statens aktier 187500 000 737 500 000 Fonden förförlag till statsverket 47 000 000-27 000 000 Fonden förberedskapslagring Investeringsbemyndigande 59 400 000 Avskrivningsmedd från statsbudgeten inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande 59 500 000 55 501 000 F. Naturvårdsfonden Investeringsbemyndigande 4000 000 G.Förrådsfonden för ekonomiskt försvar Avskrivningsmedel från statsbudgeten ' inom fonden Investeringsbemyndigande -1 062 000 Summa investeringsbe-myiidiganden för diversekapitalfonder Avskrivningsmedd från statsbudgeten inom fonden Övrigakapitalmedel Investeringsbemyndigande 1 325 477 000 2 351 245 000 203 432 000 9 594 895 000 Summa investeringsanslag 9 594 895 000 9 594 895 000 :CR:TDTS TRYCKERI 1976 7602 Förändringar i förslaget till statsbudget för budgetåret1976/77 sedan budgetpropositionen 9 Förändringari förslaget till statsbudget FÖRÄNDRINGAR I FÖRSLAGET TILL STATSBUDGET FÖR BUDGETÅRET1976/77 SEDAN BUDGETPROPOSITIONEN 1975/76: 150 i. kr. Skatter, avgifter, m. m.: Uppbörd i statens verksamhet Inkomster av statens kapitalfonder: Fonden för statens aktier Beräknad övrig finansiering: I. Avskrivningar och övriga kapitalmedel inom kapitalfonderna: Statens affärsverksfonder Övriga kapitalfonder Summa milj. kr. Bil.9 Förändringar i förslaget till statsbudget budgetåret1976/77 Utgifter A. Utgiflsanslag: I. Kungl. -t-1766,9 Beräknad övrig medelsförbrukning: I. Minskning av anslagsbehåll ningar 1 000,0 - 1000,0 II. Ökad disposition av rörliga krediter 300,0 - 300,0 Summa 1 300,0 - 1 300,0 Summa milj. kr. 110 214,0 -I- 884,8 111098,9 Skatter, avgifter, m. m.: Uppbörd i statens verksamhet III. Inkomster av statens kapitalfonder: Statens affärsverksfonder II. Föisvaretsfastighetsfond V. Statens utiåningsfonder Fonden för statens aktier j. kr. Summainkomster på driftbudgeten 95 511,5 -1-1108,3 96 619,8 -M108,3 96 619,8 Bil.9 Förändringar i förslaget till statsbudget I. Kungl. Utgifter för statens kapitalfonder: Avskrivningar av nya kapital- Summa utgifter på driftbudgeten 101 770,4 Beräknat underskott på budgetregleringer Summa milj. kr. Prop.1975/76: 150 propositionen ändringar Milj. kr. Lånemedd 4 429,1 -fl 261,7 5 690,8 Summa milj. kr. 4 429,1 -hl 261,7 5 690,8 Bil.9 Förändringar i förslaget till statsbudget budgetåret1976/77 Utgifter -18,0 -\- 11,4 -6,6 V. Fonden för låneunderstöd Fonden för statens aktier Fonden för förlag till statsverket -27,0 -27,0 -1,1 -1,1 Avsättning till fonden för oreglerade Summa milj. kr. i»76 760235 Allmänna Pensionsfonden, ärde fondstyrelsen:Årsredovisning för Bil.10 AUmänna pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen: ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN FJÄRDE FONDSTYRELSEN KommunstyrelseordförandenAlbert Aronson, ordförande RiksdagsledamotenSven , vice ordförande 1 1975176.1 saml. 1975/76:150 2 Kalenderåret1975 fondens andra verksamhetsår har fondstyrelsen rekvirerat ytterligare200 mkr. från och därmed utnyttjat de . somriksdagen ställt till förfogande. tillfördes fonden ochytterligare . Avdet totala kapitalet har . disponerats för aktieköp. Nettoökningenunder året uppgick till . och fördelade sig i stort sett jämnt på förstaoch . förfogade fonden över en likviditetsreservom . i form av banktillgodohavanden. Härav åtgår dock . förbetalning av redan köpta aktier. För att fonden på ett tillfredsställande sättskall kunna fullfölja de syften, som motiverade fondens inrättande, har styrelseni skrivelse till regeringen anhållit om en ökning av kapitalet med . Densvenska aktiemarknaden var uppåtriktad större delen av . Utvecklingenunder året mätt i Affärsvärldens generalindex resulterade i en uppgång med 29 %.De största kurshöjningarna hänförde sig till årets första halvår. Från mittenav november inträdde en viss försvagning. Den starkasteutvecklingen hade skogssektorn, vars index steg väsentligt mer än generalindexeller . Verkstäder, bruk och investmentbolag utvecklades i stort likartatmed generalindex medan bankerna släpade efter. Rederisektorns index föll . Vidårets slut ingår i fondstyrelsens aktieportfölj 23 olika företag enreducering med två . De tre största engagemangen beloppsmässigtgäller , och , vilka tillsammans svarar för avdagsvärdet av fondens portfölj. Relativt stora poster har fondstyrelsen också iAstra, Fläktfabriken, Fortia och Incentive. Största andelen i förhållande tillföretagens kapital har fonden i Svenska Rötor Maskiner och . I dessa företagäger fonden 15 respektive av aktiekapitalet. Nyaföretag i portföljen för året är , Billerud, och Svenska RötorMaskiner. har aktieinnehaven i Cementgjuteriet, Bröderna avvecklats. Det tidigare Coronainnehavet har bytts motnya aktier i medan Mölnlyckeaktierna bytts mot nya ochkonvertibla obligationer. Genom portföljens utökning har Volvostidigare dominans reducerats. Volvoaktierna utgjorde vid årets ingång avtotal- 10 Allmännapensionsfonden, fjärde fondstyrelsen: 3 portföljenmedan motsvarande tal var . Vianyemissioner har fonden ökat sitt engagemang i och Incentive.Vidare utgöres hela innehavet av aktier i av nyemitterade sådana. Försäljningarnaoch bytestransaktionerna har medfört realisationsvinster på 6,4 mkr.och realisationsförluster på . Portföljensdeklarationsvärde per uppgick till . (f. å. 186).Motsvarande anskaffningsvärde var . (f. å. Portföljensmarknadsvärde har ökat . Justeringar har vid beräkningengjorts för gjorda köp och försäljningar . Under sammaperiod har Affärsvärldens generalindex stigit . Administration:Medelantalet anställda har varit 5. I löner och ersättningar har utgått till: styrelseoch verkställande direktör . har fjärde fondstyrelsen erhållit 200 mkr.Härav utgöres . av avgifter erlagda av staten, kommuner och därmedjämförliga samfälligheter samt av bolag, föreningar och stiftelser, i vilkastaten, kommun eller därmed jämförlig samfällighet äger ett bestämmande inflytande.104,. är avgifter erlagda av enskilda arbetsgivare, som , vara avgifterna belöper, sysselsatt minst 20 arbetstagare. I avgifterfrån enskilda arbetsgivare med färre anställda än 20 arbetstagare samt iavgifter, som erlägges jämlikt 34 § lagen om försäkring för allmäntilläggspension, kommer . Deav fondstyrelsen förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår avbalansräkningen och särskilda specifikationer över styrelsens innehav av aktieroch konvertibla obligationer . Enligt fondens reglemente ärtillgångarna bokförda till anskaffningsvärdet. Resultatetav årets förvaltning samt styrelsens tillgångar och skulder per den 31 december1975 framgår av nedanstående resultaträkning samt balansräkning. Ackumulerat överskott från föregående AlbertAronson (ordf.) 10 Allmännapensionsfonden, fjärde fondstyrelsen: s Underhänvisning till revisionsberättelsen intygas att förestående resultaträkningsamt balansräkning överensstämmer med räkenskaperna. C.-H.Nordlander (ordf.) H. Undertecknade,som av Kungl. Maj:t förordnats att såsom revisorer granska AllmännaPensionsfondens fjärde fondstyrelses förvaltning, får härmed avgivarevisionsberättelse för . Vi har granskatförvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaper, protokoll och andrahandlingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat deunder fondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övrigagranskningsåtgärder vi ansett erforderliga. Räkenskaperna har siffergranskatsav därtill särskilt utsedd revisionsbyrå. Vi finner ingen anledningtill erinran mot de aktietransaktioner, som fonden företagit ,eller mot det sätt på vilket desamma genomförts. Revisionen har icke givitanledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, de i densammaupptagna resultat- och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringeneller eljest beträffande fondstyrelsens förvaltning. per st. kr. per st. kr. 225 773 45 682 107 810 1 290 87 135 24 200 7 429 1 571 Cellulosa A bundna 16 518 B bundna 19 433 B fria 19 786 Fortia A bundna 1 935 A fria 143 B bundna 61 837 B fria 27 347 Incentive bundna 86 515 fria 135 86 650 7 000 84 315 6 335 bundna 54 013 A fria 29 196 B 293 905 34 556 18 471 Bil.10 Allmänna pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen: Årsredovisning 1975 Nife 50 000 148 7 406 240 12 000 B bundna 40 953 B fria 9 047 Nife teckn.-rätter 50 000 17 850 78 400 123 9 645 134 10 506 B bundna 77 626 B fria 774 Promotion 56 314 192 10 830 175 9 855 B bundna 50 645 B fria 5 669 47 950 213 10 235 207 9 926 A bundna 5 487 B fria 42 463 Rötor 60000 129 7 752 136 8 160 bundna 55 466 fria 4 534 52 700 183 9 648 240 12 648 bundna 50 963 fria 1 737 Tändstickor B 16 700 96 1603 88 1470 254 152 122 343 138 111401 A bundna 392 479 A fria 4 405 B bundna 409 376 B fria 994 Totalt 434 242 452 088 Innehav av konvertibla obligationer per per st. totalt % tkr. per st. totalt % tkr. Cellulosa B bundna 375 250 B fria 141 250 Post- och , : Årsredovisning 11 Post- och , : Utvärdering av PKbankens verksamhet I samband med beslut att anvisa medel för PKbankensnyemission 1975 begärdes en allmän redovisning och utvärdering av bankensverksamhet med särskilt beaktande av hur inriktningen av bankens rörelse harinverkat på kapitalmarknaden, samt hur banken uppfyller kraven på förräntningav det egna kapitalet. För en grundläggande redogörelse i hithörande frågorhänvisas till bankens verksamhetsberättelse , vilken härmed överlämnas.Härutöver lämnas i det följande några kompletterande kommentarer. Bankens funktion på kreditinarknaden Inför PKbankens tillkomst framfördes på sina håll farhågorför att kapitalmarknaden, dvs. marknaden för långfristig finansiering, skullepåverkas negativt genom att Postbankens insatser på detta område skulle minska.Under 1975 genomfördes emellertid en förändring av räntepolitiken påkapitalmarknaden som fick stor betydelse för den volymmässiga utvecklingen. k. långa räntan höjdes nämligen utan samband mednågon diskontoändring. Anpassningen av den tidigare för låga räntenivån mot ettmarknadsmässigt jämviktsläge fortsatte då emissionsräntanhölls kvar oförändrad fastän diskontot sänktes . Tack vare den marknadsanpassade räntepolitiken kunde enbetydande breddning av emissionsverksamheten genomföras. Den långfristigaobligationsupplåningen uppgick till . Genom tillkomsten av PKbanken skapades vidare ettinstrument för att i ökad grad kanalisera Postbankens kapitalresurser tillnäringslivet. Utvecklingen har också gått i den önskade riktningen. Under 1975svarade sålunda PKbanken för av näringslivets nettoupplåning i affärsbankssystemet.Som jämförelse kan nämnas att bankens andel av I 1975/76. denutestående stocken näringslivskrediter utgjorde . PKbankenhar på detta sätt bidragit till att öka konkurrensen på bankmarknaden. Somframgår av nedanstående sammanställning är lönsamhet lägre än förövriga storbanker i . Även soliditeten, dvs. det egna kapitalet satt irelation till balansomslutningen, är lägre även om skillnaden i detta fall inteär så stor efter bankens nyemission 1975. KonsoUderingoch lönsamhet inom vissa svenska banker 1975 och halva rörelseöverskottet, mkr 6,54 7,33' 'aktieemisslon. ' Denlägre lönsamheten sammanhänger bl. a. med att PKbanken har en väsentligt högrevolym av relativt sett lågavkastande räntebtmdna placeringar än de andrabankerna. Obligationer och räntebundna lån svarar sålunda för avmedelomslutningen i PKbanken mot i S-E-banken och i Handelsbanken.Vidare ligger genomsnittsavkastningen på bankens utlåning lägre än för övrigabanker. Enligt ränteundersökning utgjordedifferensen , vilket motsvarar ca . lägre intäkterper år. Bankensutdelning har under en följd av år uppgått till på aktiekapitalet. Räknatpå nuvarande kapital . ger detta ett utdelningsbelopp av .,vilket före skatt motsvarar . Rörelseöverskottet uppgick redan för1975 till . Detta hade då inte hunnit påverkas av den i decemberföretagna kapitalökningen, varför det rimligen inte kommer attföreligga några svårigheter att bibehålla nuvarande avkastning på det utökadekapitalet. Som nännare utvecklas i årsredovisningen bedömsförutsättningar föreligga för en successiv resultatförbättring. Resultatet för1976 beräknas sålunda bli bättre än resultat. Det föreliggersamtidigt behov av ytterligare konsolidering, bl. a. i form av ökad avsättningtill värderegleringskonto för obligationer. Vidare kräver den fortgående Bil.11 Post- och , : 3 omstruktureringenav utlåningen en förstärkning av reserverna för utlåningsförluster. Dessareserver uppgår f. n. till ., vilket kan jämföras med motsvarande beloppi S-E-banken och på ca . Dettakonsolideringsbehov och behovet av att med internt genererade vinstmedel byggaupp det egna kapitalet i takt med en delvis inflationistiskt betingad ökningav rörelsevolymen begränsar möjligheterna att på kort sikt höjautdelningsbeloppet. Styrelsenför Post- och , PKbanken får härmed avge , riksdagsman,, ordförande , envoyé,, vice ordförande GöranAgndal, ombudsman, , repr. SvenArkwall, bankdirektör, , arbetstagarrepresentant SvenBohman, direktör, TorstenCollén, f. bruksdisponent, GunnarEkman, direktör, OlovLekberg, herr, Carl-HenrikNordlander, bankdirektör, OveRainer, generaldirektör, LarsSandberg, förbundsordförande, TordWesterberg, bankkamrer, , arbetstagarrepresentant KarlWämberg, direktör, , bankdirektör, , verksfällande direktör BertilLövgren, bankdirektör, , arbetstagarrepresentant ,ekonomidirektör, ,bankkamrer, , arbetstagarrepresentant , bankdirektör,, vVD och ställf. revisor, , riksdagsman, ,ekonomichef, RuneNyländer, aukt. revisor, . Carlstein, riksdagsman, . Bankinspektionen Per V. A. , aukt. revisor, ,aukt. revisor, , regeringsråd, PKbankensförsta hela verksamhetsår, 1975, blev tillfredsställande. Volymutvecklingenblev i stort sett den förväntade och rörelseresultatet översteg den nivå, somförutsågs i delårsrapporten för årets två första tertial. Den eftersträvadestrukturomvandlingen med ökad inriktning mot näringslivet har gått snabbare änväntat. Strukturomvandlingen ger emellertid upphov till vissa problem, sombelyses under rubriken i denna årsredovisning. Underåret har bankens styrelse fastställt en ny organisation, som bl. a. innebär enlångt gående decentralisering. Geografiskt har rörelsen indelats i fyraregioner: Norra, Östra, Västra och Södra. Regionledningarna för Norra och Östrahar säte i , för Västra i och för Södra i . Vidare harrörelsen uppdelats på fyra kundoriente-rade sektorer: Företag, Kommun ochBostad, Privatpersoner samt Organisationer, vilka har det centrala ansvaretför marknadsföring, produktutveckling och prisfrågor. Bankens växande rörelseoch den pågående omstruktureringen kräver .större eget kapital. Utlåning tillnäringslivet kräver nämligen enligt banklagen högre kapitaltäckning änbostads- och kommunkrediter. För att trygga bankens kapitalförsörjning under denärmaste åren hemställde banken hos huvudaktieägaren staten om enfördubbling av aktiekapitalet. En proposition i ärendet föreladeshöstriksdagen, vilken biföll propositionen. aktiekapital ökadedärigenom från . Bankenhar emellertid fortfarande, såväl ifråga om synligt eget kapital Bil.11 Post- och , : 5 som ifråga om reserveringar på värderegleringskonton, enlägre konsolideringsgrad än flertalet övriga affärsbanker. Det föreliggersålunda behov av ytterligare konsolidering. Den storaandelen lågförräntade placeringar äldre obligationer och räntebundna lån medför att bankens lönsamhet är lägre än övriga affärsbankers. Denpågående breddningen av rörelsen samt det faktum alt lågförräntade placeringarförfaller och successivt ersätts av mera högförrän-tade placeringar göremellertid, att banken ser positivt på möjligheterna att förbättra lönsamheten. Banken harunder året påbörjat en översyn av sina tjänster från kostnadstäckningssynpunkt.Detta har bl. a. medfört att banken införde löngivaravgLfter på banklöne-och personkontoinsättningar i syfte att reducera de stora och snabbt växandeförlusterna på lönekontorörelsen. Denomstrukturering banken eftersträvar skulle ocksä, för att ge banken fullslagkraft i konkurrensen, kräva en viss utbyggnad av kontorsnätet. Ijämförelse med övriga storbanker har banken endast ca tredjedelen så stortkontorsnät. Bankkontorsetablering är dock reglerad utifrån företrädesvissamhällsekonomiska kriterier. Detta betyder i dagens läge med rikligtillgäng på bankservice stor återhållsamhet vid tillståndsgivningen. Bankenfick dock tillstånd att inrätta fyra nya bankkontor. Samarbetet mellan och , vilket är avstor betydelse för båda parter, har vidareutvecklats. Under förutsättning att penningpolitiken inte undergårstörre förändringar beräknas resultatet bli bättre än 1975 årsresultat. Omstruktureringen kräver större eget kapital Redan vid PKbankenstillkomst förutsattes att bankens rörelse skulle omstruktureras till en ökadandel näringslivs- och privatpersonkrediter. Då sådana krediter enligtbanklagen kräver högre kapitaltäckning* än krediter till bostadsbyggande ochkommuner, var det uppenbart att * Enligt banklagen skall banken ha ett visst minimibeloppeget kapital som bestäms i förhållande till tillgångarna, inklusivegarantiförbindelser, och med hänsyn till fördelningen av tillgångarna mellanolika riskklasser. I det risktäckande kapitalet inräknas redovisat eget kapitalsamt förlagslån intill ett belopp motsvarande aktiekapitalet med vissbegränsning avseende lånebelopp som amorteras inom närmaste femårsperiod. bankenskapilaltäckningskrav skulle komma att tillväxa relativt snabbt. En annan faktorsom också kunde förväntas bidraga till ökat kapitalkrav var en tillväxt avbankens balansomslutning. Svårigheterförelåg emellertid vid fusionstillfället att göra säkra uppskattningar om hursnabbt kapitalkravet skulle komma att öka. Före fusionen genomfördes ennyemission, som fördubblade aktiekapitalet i dåvarande till 316,8 mkr.Den nybildade banken hade därefter ett kapitalöverskott på ca . jämförtmed banklagens krav. Den fortsatta utvecklingen fick sedan visa om dettaöverskott var tillräckligt eller om ytterligare medel måste tillskjutas. Sedanbankens tillkomst har omstruktureringen gått snabbt och dessutom har bankensbalansomslutning vuxit betydligt, vilket lett till att kapitalöverskottet varpraktiskt taget helt förbrukat redan per 1975-06 -30, dvs. Den genomsnittliga kapitaltäckningskvo-ten ökade under denna periodfrån till . Föratt uppfylla banklagens kapilaltäckningskrav emitterade banken tvä förlagslån på tillsammans . Det ena av dessa län togsupp på den tyska marknaden till ett belopp av 60 milj. D-mark (motvärde ca . ),det andra på den svenska marknaden till ett belopp av . Med dessaemissioner hade banken nästan helt utnyttjat möjligheterna att genom förlagslånuppfylla kapi-taltäckningskravet. En förstärkning av bankens aktiekapital vardärför nödvändig. Ännuett skäl talade för en aktieemission: Banken var och är fortfarande underkapitaliseradjämfört med andra affärsbanker. Det egna kapitalet fyller i bankerna inteenbart funktionen att ge kapitaltäckning, dvs. utgöra en buffert motförluster, utan det bidrar också till att stabilisera rörelseresultatet. Jumindre eget kapital, desto känsligare blir en bank för t. ex.diskontoändringar. Påbasis av ovanstående bedömningar anhöll banken hos statsmakterna om enaktiekapitalökning på . (1: 1, kurs 100), vilken beslutades ochgenomfördes . Bankenredovisar per ett kapitalöverskott på . jämfört medbanklagens krav. Det genomsnittliga kapitaltäckningskra-vet uppgår per sammadatum till , vilket kan jämföras för övriga affärsbanker (per1975-09-30). PKbankens struktur avviker således fortfarande relativt starktfrån övriga affärsbankers och den fortlöpande omstrukturering, som kanförväntas ske under resten av 1970-talet, kommer att ställa ökade krav påbankens egna kapital. I samma riktning verkar den relativt högainflationstakten, som kan förväntas förorsaka en snabb tillväxt av bankensbalansomslutning. De genomförda emissionerna av förlagslån ochökningen av aktiekapitalet samt den ytterligare emission av förlagslån somdenna ök- 11 Post- och , : 7 ning medger beräknas dock trygga bankenskapitalförsörjning . PKbankensräntabilitet är lägre än andra affärsbankers oavsett vilket lönsamhelsmått manväljer. Denna lägre lönsamhet beror bl. a. på att de räntebundna placeringarna obligationer och räntebundna lån utgör en större andel av tillgångarna i PKbankenän vad som är fallet i övriga affärsbanker. Detta har framför allt samband medPostbankens gamla roll som kapitalmarknadsinstitut. Ett annat skäl till denlägre lönsamheten är att näringslivskontakterna fortfarande inte är likaintensiva som för övriga affärsbanker, vilket bl. a. avspeglas i utlåningensfördelning och i utlandsrörelsens förhållandevis begränsade storlek. Avnedanstående sammanställning framgår att bankens avkastning på eget kapital för1975 ligger lägre än genomsnittstalet för övrigaaffärsbanker 1974. Även räntabiliteten på totalkapitalet ligger pä motsvarandelägre nivå. Jämförelsesiffror finns ännu inte tillgängliga, men manfår räkna med att i varje fall storbankerna förbättrat sin avkastning på egetkapital med 1 ä . atfärs- PKbanken banker 1975 1974 Rörelseresultat i procent av eget kapitaH-värde regleringskonton 14,6 19,0 Rörelseresultat i procent av eget kapital+värde- reglerlngskonton-T halva rörelseresultatet 13,6 17,3 Rörelseresultat i procent av balansomslutning 0,91 1,28 Eget kapital och balansomslutning är beräknade som medelsaldonpå basis av Bankinspektionens månadsstatistik. Mycket talar emellertid för att skillnaden i lönsamhetmellan PKbanken och övriga affärsbanker kommer att kunna reduceras. Under denärmaste åren kommer nämligen stora volymer äldre obligationer och räntebundnalån att förfalla och ersättas av placeringar med högre avkastning. Denmålmedvetna ansträngningen att öka bankens inriktning på näringslivskunder harvidare redan givit positivt resultat och denna utveckling väntas fortsätta. Detbör dock påpekas att denna omstruic-turering av rörelsen även medför kostnaderför en organisatorisk utbyggnad. Slutligen strävar banken att via förändringari prissystemet åstadkomma en förbättrad kostnadstäckning på vissa olönsammatjänster. Sammantaget ger dessa faktorer förutsättningar för en successiv resultatförbättring.