prop · FZ0399 · 1975-12-31 00:00:00 — Betydandemiljöinvesteringar planeras liksom betydande satsningar på produktutveckling.Vid utgången av beräknas produktionskapacitet uppgå lill ca 38milj. lon järnmalm, varav planeras för export. Antalet anställda harunder perioden 19701974 ökat med drygt 1 000 personer liU ca 8 200. Under år1975 ökade antalet anställda ytterligare med drygt 400 personer. Ettgenomförande av de planerade investeringarna bidrar lill att kan ökaantalet anställda i de berörda inlandskommunerna med ca 400 personer fram tillår 1979. är ett av Sverigesstörsta skogsindustriförelag med anläggningar på utanför , iKarlsborg, , , , , , , Frövifors, BUlingsfors,, , Bräimögård och i . Är 1974 var ASSI-koncemens omsättningca 1 700 milj. kr. exporterades av produktionen. saknaregen skog men samarbetar med domänverket, som svarar för avföretagets behov av virkesråvara. Genom ett omfattandeinvesteringsprogram på ca 1 000 milj. kr. åren 19701975 har företagetutvecklats starkt. Av investeringama faller huvuddelen på län.Förutom investeringar i anläggningstillgångar har företagets produktprogramkompletterats genom företags- 1975/76: 99 13 köpvarav det tidigare nämnda förvärvet av särskilt förtjänaralt nämnas. Pågående investeringsprogram i skapar möjligheter för enfortsatt expansion i företaget. De största pågående enskildainvesteringsprojekten är en utbyggnad och modemisering av sågverket i Valåsenoch uppbyggnad av en spånskivefabrik i . Investeringama i Sågverksyflar lill en rationellare sågverksproduk-lion. Den nya spånskivefabriken iLaxå innebär en volymexpansion och ett bättre tillvaratagande av skogsråvaran.De båda investeringsprojekten beräknas totalt kosta ca 250 milj. kr. Under perioden19761979 accentueras behovet att effektivare tillvarata den begränsade skogsråvaran.ASSLs investeringsprogram tar därför sikte på råvamsnålare produktionsmetoder.Inriktningen mot ökad vidareförädling av baspro-duklema kvarstår. avStatsföretaggmppens totala investe-ringsulrymme eller drygt 850 milj. kr.kommer all tas i anspråk av ASSLs investeringsprogram. De största planeradeprojekten är en vidare-ulbyggnad av anläggningarna i Frövifors och i Karlsborg.Exportandelen av ASSLs produktion beräknas uppgå till . Underperioden 19701975 har antalet anställda ökat med 1 300 personer. varantalet anställda inom drygt 5 600 personer. Vid ett genomförande avinvesteringsprogrammet kommer antalet anstäUda all uppgå till ca 6 000personer. INJA beslöts , mot bakgrund av de otillräckliga investeringarna och dendåliga lönsamheten , en genomgripande modernisering ochutbyggnad av verksamheien i förelaget. Delnu genomförda investeringsprogrammet, IP 70, medförde att NJÄ:s produktion avråjärn kunde tredubblas, råstålsproduklionen fördubblas samt varmvalsnings-och manufaktureringskapaciteten väsentligt ökas. Staten har finansielltmedverkat lill investeringsprogrammets genomförande (prop. 1971:64, NU 1971:22,rskr 1971:193, prop. 1971: 139, NU 1971: 45, rskr 1971: 326 och prop. 1972: 1 bU.15, NU 1972: 15, rskr 1972: 90). Föratl säkra NJA:s utökade behov av koks beslöt förelaget bygga ett eget koksverk.Även i detta projekt medverkade staten med kapitaltillskott och lån tillStatsföretag och NJA (prop. 1972: 117, NU 1972: 55, rskr 1972: 304 och prop.1973: 85 bU. 9, NU 1973: 36, rskr 1973: 148). Koksverkel logs planenligt i driflvåren 1975. Etlinvesteringsprogram för perioden 19731976 som syftar till att utökaproduktionskapaciteten av slålämnen och höghållfasl stål genomförs f. n.Sammanlagt har NJA investerat ca 1 400 milj. kr. De omfattandeinvesteringarna har medfört att omsättningen kunnat tredubblas lill ca 1 000milj. var exportens andel av faktureringen . Statsföretagbedömer all NJA:s investeringar exklusive 80 under perioden 19761979bör kunna inskränkas tiU ca 350 milj. kr. 1975/76: 99 14 TUlgmnd för denna bedömning ligger att NJA har genomförtomfattande investeringsprogram och att verksamheten nu behöver konsolideras. Antaletanställda har ökat från ca 3 400 tUl ca 5 1975. Ar 1979 beräknassysselsättningen inom NJA exkl. 80 uppgå tUl omkring 5 500 personer. är en av största tUlverkare av organiskkemiska produkter.Huvuddelen av produktionen bygger på petrokemiska råvaror och processer. TUlverkningensker i , och . Omsättningen uppgicktill 475 milj. kr. Exportens andel därav uppgick tUl . Ett avskälen till förvärvet av Berol Kemi var en önskan atl delta i utbyggnaden avden svenska petrokemiska industrin genom att utnyttja Statsförelaggruppensfinansiella resurser. Inom Berol Kemi fanns och finns nämligen ett stortuppdämt investeringsbehov. Under senare lid utvecklade specialprodukter och engod marknadspotential för företagets produktprogram bar gjort atl man år 1974beslutade om elt stort investeringsprogram, som syftar lill en ökadproduktionskapacitet för vissa specialprodukter. Företagets investeringar år1975 uppgick tUl 80 milj. kr. Perioden19761979 planeras ett större investeringsprogram som främst syftar lill alttrygga råvamförsörjningen för ett stort antal av företagets produkter samtidigtsom en utökad kapacitet behövs för vissa expansiva produkter. Ettgenomförande av de planerade investeringarna medför att antalet anställda, somår uppgick lill ca 750, beräknas öka med bortåt fram lill år 1979.Investeringsprogrammets inriktning medför också en fortsatt ökning av exportensandel av omsättningen. UddevallavarvetAB är det lill storleken fjärde varvet i och bygger fartyg på upp till233 000 dwt. Förelaget är den dominerande arbetsgivaren i ochsysselsatte ca 3 400 personer. Förelaget omsatte drygt 550milj. kr., varav exporten svarade för . Det ekonomiska resultatet förUddevallavarvet har utvecklats positivt och företaget visar vinst fr. o. m. år1972. Nuvarande orderstock ger en beläggning t. o. m. . Investeringsverksamheteni förelaget var låg 1973. Då fattades beslut om etlinvesteringsprogram som sträcker sig fram t. o. m. med en beräknadkostnad av ca 650 mUj. Då denna investering har slutförts tordeUddevallavarvet stå väl rustat för all möta framtidens krav på rationellt farlygsbyggande. Efterdet att Uddevallavarvets investeringsprogram hade börjat genomföras inträffadeenergikrisen och en intemationell konjunkturnedgång. Detta har medfört enmyckel kraftig nedgång av farlygsbeslällningar. 1975/76: 99 15 Världensvarvsindustri stäUs därför inför stora påfrestningar. Defömtsättningar, som låg till gmnd för det pågående investeringsprogrammet hardärför förändrats i väsentliga avseenden. Genom sin försiktiga politikbeträffande refinansiering och fartygskrediter och genom sin långa orderstockhar Uddevallavarvet förhållandevis goda förutsättningar att klara de närmasteårens besvärliga förhållanden. Trots de ändrade fömtsättningama bar detbedömts vara motiverat att i huvudsak genomföra investeringsprogrammet. är den ende tillverkaren och den störste distributören av tobaksprodukleri . Fabriker finns i , , och . Eltdotterbolag i , , med tillhörande fUialfabriki tiUverkar cigarrer och cigariller. har under åren19701974 breddat sin verksamhet till atl även omfatta andra produkter inom konsu-mentvamsektom.Investeringar i anläggningstillgångar har genomförts för att vidmakthålla ochförstärka produktionsapparaten. Den fakturerade försäljningen var år 1974drygt 600 milj. kr. varav ullandsförsälj-ningen svarade för . Andelenicke tobaksprodukler svarade för av totalförsäljningen. Investeringsprogrammetför perioden 19761979 omfattar ca 150 milj. kr. och syflar tUl en fortsattrationalisering och förstärkning av produktions- och distributionsapparaten.Den expansiva verksamheten inom dotterbolagen till Svenska Tobaks ÄB kräverockså fortsalla investeringar. Genom att hemmamarknaden för tobaksprodukterinte beräknas växa i nämnvärd omfattning , söker Svenska Tobaks ÄButveckla exporten för att därmed så långt möjligt trygga sysselsättningen förde anställda. Genomfrämst företagsförvärv har ökat sysselsättningen underperioden 19701975 med ca 800 personer. Antalet anställda uppgick tUlca 3 000 personer. Kabigruppenär landels näst AB största läkemeddskoncem. Förutom moderbolaget, AB Kabi,ingår i gruppen företagen , , AB Recip och sedan år1976 även . Kabi är ell av de ledande företagen i blodplasmaområdet. TUlverkningsenheter finns i , Göieborg, Matforsoch i genom det hälftenägda AB . Tillsammans med ABAtomenergi har Kabi inom ramen för det nybUdade AB Kabi Diagnostica gått in på radiofarmakaområdel.Är 1974 avsattes av gruppens produktion utomlands och denna andelväntas öka till . Åren19701975 ökade antalet anstäUda inom Kabigmppen med ca 700 personer liU 1 700år 1975. Investeringarnai Kabigruppen har varit relativt måttliga. Ett uppdämtinvesteringsbehov finns och inom flera produktområden har kapacitelslaketnåtts. Prop.1975/76: 99 16 perioden19761979 uppgår till ca 190 milj. kr. och syftar tUl att utökaproduktionskapaciteten inom olika produktområden. är etlspecialvarv för fariyg. Varvet utför också underhåll och reparationer avmarina ocb civUa fartyg. Genom minskade beställningar från marinen harförelaget lagt ned stora ansträngningar för att bredda produktprogrammet ochdärmed trygga sysselsättningen. Detta har lett till bl. a. atllegotillverkningen för svenska varv har utökats och tUl det tidigare nämndaförvärvet av Hvilans Mekaniska Verkstad i . Genom dennaoch andra åtgärder hoppas förelaget kunna hålla sysselsättningen vid dentidigare höga och jämna nivån. uppgick antalet anställda till drygt 2200 personer. Eltinvesteringsprogram innebärande upprustning och modernisering av äldreanläggningar har beslutals. Ytterligare investeringar kan bli nödvändiga i taktmed nedgången i försvarsbeslällningar och övergång lill en slörre andel civUproduktion. AB Sonabs produktprogramomfattar utmstning för s. k. bifi och kommunikationsradio.Tillverkningsenheter finns i , och . Omsättningen, som uppgick tUl 82 mUj.kr., har ökat kraftigt . Resultatutvecklingen åren 1974 och 1975har emellertid varit ytterst otillfredsställande. Stora finansiella insalserhar krävts från Statsförelag för alt bl. a. trygga sysselsättningen inom Sonab.Läget är nu sådanl att kraftfulla åtgärder behövs och elt handlingsprogram hållerpå att utformas. ESSBO är moderföretag förde byggmaterialföretag som tidigare ägdes av Svetab. TUlverkningsenheter finnsi , , , , och . Försäljningenför beräknas uppgå till ca 145 milj. kr. och antalet anställda är ca940. Lönsamheten är mycket svag i flertalet dotterföretag, främst sådana medtillverkning av golvmaterial. väntas stora förluster. Även under denärmaste åren kan förluster väntas. Stora ansträngningar görs för all komma lillrälla med lönsamhetsproblemen och även för ESSBO pågår utformningen av etlhandlingsprogram. ärSkandinaviens största tillverkare av verktygsmaskiner. Förelagsgruppen tiUverkarfrämst numeriskt styrda samt plåtbearbelningsmaskiner. Genom en starksatsning på datoriserade styrsystem har företagels konkurrensförmåga ökat.Produktutvecklingen har dessutom inriktats mot lösningar, som skall göra företagelsprodukter särskilt arbetsmUjövänliga. har tUl-verkningsenheter iPiteå, SkeUefteå, Kumla, , , ocb Västerås.Företaget omsatte ca 170 milj. kr. Försäljningens exportandel uppgick detlaår till . Lönsamheten ligger väl i nivå med branschen i övrigt. Vidflera av enheterna har kapacitelslaket nåtts och utbyggnader och Prop.1975/76: 99 17 moderniseringarav produktionsapparaten planeras. För perioden 1979 planeras bl. a.utbyggnader i Kumla. I sker en expansion inom befintliga anläggningar.Expansionen av verksamheten inom dessa orter beräknas medföra en ökning avsysselsättningen med 3040 personer. tillverkar produkter inom det tunga transportområdet, främstmilande järnvägsmateriel och truckar. De tidigare nämnda förvärven av och har lett till att företaget blivitden dominerande tiUverkaren i av medeltunga och tunga truckar. Denfakturerade försäljningen uppgick till knappt 70 milj. kr. Exportensandel därav var . En ökad efterfrågan på milande järnvägmateriel och breddningenav produktprogrammet har vänt de tidigare förlusterna i Verkstad tUlvinst . Förperioden 19761979 beräknas det planerade investeringsprogrammet medföra attytterligare ca 50 personer kan beredas anställning i . Exportens andel avförsäljningen beräknas också öka. Förutomdel kapitalbehov som betingas av del reviderade investeringsprogrammet behöverStatsföretag också finansiella resurser för ökningen av rörelsekapitalet ochför amorteringarna . Ökningenav rörelsekapitalet var drygt 1 000 milj. kr.,som omsättningen ökade med drygt 3 500 milj. kr. För fyraårsperioden19761979 beräknas omsättningen genom tidigare års stora investeringar, som tasi drift , och genom planerade investeringar alt öka avseväri.I löpande priser torde omsättningen i det närmaste komma atl fördubblas från1975 års nivå på ca 8 000 milj. kr. Den planerade omsättningsökningen medföratt kundfordringar, leveranlörsskulder och lagerhållning ökar. måstede likvida reserverna förstärkas. Sammanlagt beräknas behovet av rörelsekapitalunder perioden 19761979 komma atl öka med ca 2 300 milj. kr. Under perioden 19721975lånade Stalsföretaggruppen långfristigt drygt 3 300 milj. kr., främst för attfinansiera investeringarna . Därtill kommer kortfristigupplåning bl. a. för en avsevärd lageruppbyggnad under lågkonjunkturåret 1975varigenom sysselsättningen inom berörda företag kunnat bibehållas. Dennaupplåning tUlsammans med en upplåning som blir nödvändig för att finansiera delreviderade , investeringsprogrammet medför alt amorteringama ökar kraftigt frånca 350 milj. kr. lUl ca 2 900 milj. kr. Förutomnämnda kapitalbehov behövs 350 milj. kr. 1975/76: 99 18 ningi NJA för 80 och en ökning av långfristiga fordringar av sammastorleksordning. Sammanlagtkommer Statsföretaggmppens kapitalbehov att uppgå till ca 11 400 milj. kr.under perioden 19761979. Statsföretaganser att det reviderade investeringsprogrammet är etl led i en naturlig ocbnödvändig utveckling av gmppen mot de av stals-maktema uppställda målen.Investeringsprogrammet ställer dock stora anspråk på finansieringssidan. Dessaanspråk är av en sådan omfattning att investeringsprogrammet enligtStatsföretags uppfattning endast kan genomföras om ägaren förstärker gruppensfinansiella ställning genom att öka det egna kapitalet. I sittställningstagande till storleken av ägartillskottet har Statsföretag utgåttfrån att av det totala kapitalbehovet på ca 11 400 milj. kr. för perioden19761979 bör i storleksordningen 5 300 mUj. kuima självfinansieras genomde löpande rörelseöverskotten. I denna bedömning har hänsyn tagits till atlutdelning skall ges till ägaren med relativt betydande belopp. Resterande del,ca 6 100 mUj, kr., måste finansieras både genom upplåning och nyemission. Attenbart förlila sig lill upplåning är inle möjligt med hänsyn lUl Statsförelaggruppensf. n. låga soliditet. Del stora inslaget av konjunkturkänsliga företag inomgruppen kräver en högre soliditet om erforderlig upplåning till förmånligavillkor, speciellt på de utländska kapitalmarknaderna, skall kunna genomföras.Möjligheter att la upp lån på de utländska kapitalmarknaderna är nämligen ihög grad beroende av att låntagaren kan visa upp en från långivarens synpunkt tillfredsslällandesoliditet. En soliditet på bedömer Statsföretag vara nödvändigthärför. För atl möta detta krav måste självfinansiering och nyteckning underperioden uppgå till minsl av det totala kapitalbehovet. Motbakgrund av dessa bedömningar har behovet av tillskott av nytt ägarkapilalberäknats tUl 1 500 mUj. En nyemission av denna storlek kommer alt varaavgörande för genomförandet av den stora upplåning som planeras. Iföljande sammanställning redovisas kapitalanvändning och kapitalanskaffningför de båda fyraårsperioderna 19721975 och 19761979. Angivna värden bygger påde bedömningar som har gjorts i samband med långtidsplanens upprättande. För Slalsföretaggmppenbedöms sålunda 1976 bli ett svagt år. Ar 1977 har antagits bli präglat av enkonjunkturuppgång, som når sin topp . väntas konjunkturenåter vika. Det ligger i sakens natur atl värdena i finansieringsanalysen såväli fråga om behov som tillförsel är osäkra. I sammanställningen ärfinansieringen av och investeringar i 80 inte inräknade. i sin kapitalbehovsberäkning avsatt 350 milj. kr. föraktieteckning i NJA avsett för finansiering av 80. Prop.1975/76:99 19 Aktier i NJA för 80 Långfristiga fordringar m. Vidulformningen av investeringsprogrammet undersöktes också konsekvensema avandra alternativ beträffande nyemissionens storlek. Vid exempelvis ennyemission om 1 000 mUj. skulle upplåningsmöjiig-hetema försämras samtidigtsom flera lönsamma projekt måste skäras bort. Sammanlagt skulleinvesteringsprogrammet behöva reduceras med ca 1 000 milj. kr. Med investeringamasstarka koncentration på export-inriktade basindustrier skulle en stor del avnedskärningen drabba Berol Kemi, och , vilket i sin tur skulle leda lilldels ett sysselsättningsbortfall i storleksordningen 800 personer och dels altexporten inte kan öka i planerad omfattning. Investeringarna skulle också bli lägreän de kalkylmässiga avskrivningarna vilket pä siktskulle leda tUl att Statsföretaggmppens produktionskapacitet ochkonkurrensförmåga minskar. Föratt kunna genomföra det reviderade investeringsprogrammet och den därförerforderliga upplåningen på svensk och utländsk kapitalmarknad och för alt bibehåUaen god finansiell ställning hemställer Statsföretag alt staten tecknar aktier iStatsföretag för 1 500 milj. kr. Underåterstoden av bör ett av de centrala målen för den ekonomiskapolitiken i vårt land vara att återstäUa jämvikten i bytesbalans medbibehållande av full sysselsättning. Arbetet med att uppnå detta mål kommer attställa höga krav på effektivisering och expansion av vår industri för att göradet möjligt att öka exporten och hålla tillbaka importen. Under denna periodbör därför industripolitiken liksom energipolitiken framför aUl syfta lill altfrämja en snabb utveckling av industrin. Utrymme måste skapas för erforderligfinansiering av de stora investeringar som blir nödvändiga inom olikaindustrisektorer. 1975/76: 99 20 Iåtskilliga fall torde det krävas samverkan mellan privat, kooperativ och statligindustri. Vid den satsning påindustriinvesteringar , som framstår som nödvändig, ärdet av vikt atl exportindustrins investeringsbehov tillgodoses. Det är iförsta hand genom en ökning av exporten som vi kan eliminera underskottet ivår bytesbalans ulan all ge avkall på de sysselsältningspoliliska målen. Det ärvidare angelägel alt av fastställda regionalpolitiska mål tillgodosesvid denna satsning på industrins investeringar. Det behov av ökadeindustriinvesteringar, som jag här har berört och som närmare har utvecklats iårets finansplan (prop. 1975/76: 100 bU. 1), ställer krav även på den statligaförelagsgruppen. Jag finner del angelägel att Stalsföretaggruppen som elt led ian aktiv industripolitik planmässigt bygger ut sina resurser i snabb takt tillgagn för både exportutvecklingen och sysselsättningen. Bildandel av en statligförelagsgrupp med Statsföretag som moderbolag motiverades av behovet av en välfungerande statlig företagssektor. Genom en sammanhållen grupp av förelag har bätlrefömtsättningar skapats för effektivisering och expansion. Statsmakterna har erhållitökade möjligheter att använda den statiiga företagsgruppen som elt industripolilisklinstrument för att stimulera sysselsättning och industriell utveckling. Vidarehar möjligheterna ökats till insatser inom angelägna produktionsområden,speciellt sådana som kräver omfattande kapilalsatsningar. Det allmänna, övergripandemål som statsmakterna har uppstäUl för Statsföretag är all under krav pålönsamhet uppnå största möjliga expansion. Inom ramen för delta mål börföretaget ta hänsyn lUl samhällsintresset vid val mellan olika produktions-och lokaliseringsallernativ. Statsföretag bör också verka för en fördjupadföretagsdemokrati inom förelagsgruppen och i sin planering regelmässigt beaktade anställdas krav på arbetsmiljön. Stalsföretaggruppenhar under sina första sex verksamhetsår genomgått en djupgående utveckling ochomvandUng. I löpande penningvärde haromsättningen ökat från närmare 3 600 milj. kr. till ca 8 000 milj. kr.år 1975. har antalet sysselsatta inom gruppen ökat från ca 34000 till ca 45 000. Verksamhetens ekonomiska utfall har varierat mycketkraftigt beroende på det stora inslaget av konjunkturkänsliga förelag.Resultaten före dispositioner och skatter, som lill 1973 harvarierat meUan ca 200 och 400 milj. kr., uppgick under högkonjunkturårel 1974 liUnärmare 1 000 mUj. Är 1975 beräknas resultatet före eventuella statliga lagerslödpå grund av konjunkturutvecklingen minska lill 200 250 mUj. Anläggningsinvesteringarna inom ökade från Prop.1975/76: 99 21 ca500 milj. kr. tUl ca 1 100 mUj. uppskattas investeringarnatUl omkring 1 500 mUj. Huvuddelen av investeringarna har skett inom gmppensbasindustrier. Eftersom dessa i huvudsak är belägna i har investeringamakoncentrerats till denna del av landet. Delomfattande investeringsprogrammet åren 19701975 har inneburit en nödvändigupprustning av äldre anläggningar som produktionskapaciteten bar ökatbetydligt. Gmppen har härigenom efter hand ökat sin styrka och effektivitet ochstår nu bättre än tidigare alt fullgöra de uppgifier som ägaren frånbl. a. industripolitisk synpunkt anser önskvärda. Statsförelaggruppensstora investeringar i anläggningar och gjorda företagsförvärv har verksamtbidragit lill den markanta ökningen av antalet sysselsatta inom gruppen. Dennaökning har, som en följd av investeringsprogrammets inriktning, till stor delskett i och speciellt i . Med tanke på Statsförelaggruppensbetydelse för sysselsättningen i denna del av landet har denna utveckling avgruppens sysselsättning varit av stort regionalpolitiskt värde. Äveninom andra regioner har sysselsättningsökningen varit betydelsefull. Statsföretaghar antagit elt investeringsprogram för fyraårsperioden 19761979 om sammanlagt5 500 mUj. En förutsättning för dess genomförande är dock all ägaren genomaktieteckning tillskjuter 1 500 milj. kr. Investeringsprogrammetär huvudsakligen inriktat på gmv- och stålindustri, skogsindustri ochpetrokemisk industri. Sålunda avser atl bygga ut sin kapacitet förmalmbrytning och vidareförädling. NJA har i sina senaste stora investeringarökat sin manufaktureringskapaci-tet och avsikten med planerade investeringar äri första hand att öka utbytet av den uppbyggda produktionskapaciteten. För ASSLsdel kommer på gmnd av bristen på skogsråvara de planerade investeringarna attinriktas på etl bättre tillvaratagande av skogsråvarorna och på vidareförädling.Satsningarna på framslällning av kemiska råvaror inom Berol Kemi kommer attskapa förutsättningar för en vidareförädling och breddning av produktprogrammel.Statsföretags investeringar inom kapitalkrävande basindustrier skapar fömtsättningarför en vidareförädling, inte bara inom den egna företagsgmppen, utan inomsvensk industri i sin helhet. Delönsamhetskrav som Statsföretag har ställt synes ge förutsättningar för en godförräntning av det investerade kapitalet. Vid investeringar inom gruppen kräverStatsföretag i regel en intemränta av storleken . Normalt skallinvesteringarna självfinansieras i fråga om anläggningskapital. 1975/76:99 22 uppgårenligt den plan som föreligger i genomsnitt tUl 1 400 mUj. Medtanke på penningvärdeförändringen innebär detta alt investeringamavolymmässigt ligger på ungefär samma höga nivå som under de närmast föregåendeåren. De kapitalinsatser som behövs i samband med 80 är inteinräknade i nämnda belopp. Vidare ingår inte heUer medel som kan komma attbehövas för eventuella särskUda projekt som t. ex. ett statligt raffinaderioch ytterligare petrokemisk industriutbyggnad, för utökat statligt engagemanginom exempelvis varvs- samt textil- och konfektionsindustriema, brytning avjärnmalm i Kaunisvaara och utvinning av uran i . Jag ämnar senare underåret återkomma tUl frågan om bl. a. oljepolitiken och frågan om statligmedverkan vid finansieringen av 80 samt till samordningen avvarvsindustrin.