prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — , A. , ombudsman (fr.o.m. den 24 september1974) , ., laboratoriebilräde (fr.o.m. ) , ., ombudsman (fr.o.m. ) , ErikB., generaldirektör (fr.o.m. ) Plalin, ,utredningssekreterare (fr.o.m. ) , . K.,sakkunnig (fr.o.m. ) , G. ., avdelningschef(fr.o.m. ) , K. , avdelningschef (fr.o.m. den24 ) , ., utredningschef (fr.o.m. den 15 oktober1974) Thufvesson, , departementsråd (fr.o.m. )Wilén, S. Krislina (), förskollärare (fr.o.m. ) I. , sjuksköterska (fr.o.m. den 24september 1974) , , planeringschef (fr.o.m. ), , direktör (fr.o.m. ) , GunnarR., tf. kansUråd (fr.o.m. ) , ,departementsråd (fr.o.m. ) Sekreterare: , ., kommunalråd (fr.o.m. den1 ) sekreterare: , K. , byrådirektör(fr.o.m. ) , ., avdelningsdirektör (fr.o.m. den 1november 1974) , ., byrådirektör (fr.o.m. den 24 september1974) , ., departementssekreterare (fr.o.m. ) Guteland, ., fil. lic. (fr.o.m. den 1 juU 1974)Stångberg, OUe H., departementssekreterare (fr.o.m. ), ., departementssekreterare (fr.o.m. den 1 juU 1974) Lokal: Drottninggatan 6,4 tr., 111 51 , tel.växel 763 1000 Direktiven för utredningen, se kommittéberättelseA 17. Utredningen har - oktober 1975hållit 19 29 1975/76. A: 10 Skr 1975/76; 103 450 Utredningen har delvis arbetat i sex olikaarbetsgrupper. Tolv sammanträden har hållits med arbetsmarknadspolitiskagruppen, tre med finansieringsgruppen, tio med näringspolitiska gruppen, åttamed planeringsgruppen, elva med regionaipolitiska gruppen samt tio sammanträdenmed utbildningsgruppen. I arbetet har bl. a. ingått att göra en första utvärderingav försöksverksamheten med intensifierade kommunala Dessutom genomförs enförsöksverksamhet med intensifierad arbetsförmedling m. m. för ungdom. Utredningen har avgetl ett delbetänkande(SOU 1975:90) Arbete ål alla. Utredningens arbete beräknas pågå . (A 1974:03) för skyddat arbete Tillkallade enligl Kungl. Maj:ts bemyndigande den 22 mars1974 för översyn av vissa former av arbetsmarknadspolitiskt motiveradinduslriell verksamhet (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande: , ., assistent, led. Å., t.f. kanslirådPehrsson, Maj R., kassör, led. av , . I.,avdelningschef , , direktör Experter: Agnelöw, J. , ombudsman röm, . departementsråd , I. , byråchef , .,departementssekreterare , ., avdelningschef , .,förbundsordförande (fr.o.m. ) , ., ombudsman Sekreterare: , , sekreterare (fr.o.m. den 16maj 1974) Direktiven för kommittén, se komnultéberättelse A18. Kommittén har - oktober 1975hållit nio sammanträden. Kommittén har avgett betänkandet (SOU1975:82) arbete. Uppdraget är därmed slutfört. 451 Kommittéer: : 13 12.Utredningen (A 1974:04) om den yrkesinriktade rehabiliteringen Maj:ts bemyndigande för översyn av denyrkesinriktade rehabiliteringen (se Post- och Inrikes tidn. , ., assistent, led. av , J. , f.d. byråchef , Bo R., ombudsman , I. , byråchef , .,departementssekreterare , Inga G. M., utredningssekreterare ,B. , konsulent , P. , avdelningsdirektör ,, överläkare , , sekreterare , . H.,arbetsvårdsdirektör , , kanslichef (fr.o.m. ), ., psykolog (fr.o.m. ) D., sekreterare (fr.o.m. ) Bitr.sekreterare: , Finn M., förste byråsekreterare (fr.o.m. ) Lokal: 13, 4 tr. Postadress: , Fack, 10310 , tel. växel 763 10 00 (sekreteraren) Direktivenför uiredningen, se komnruttéberätlelse A 19. Uiredningenhar - hållit fem sammanträden. En mindrearbetsgrupp inom utredningen har dessutom sammanträtt fem gånger underperioden. Kommitténberäknas slutföra sitt arbete . 13.Byggsysselsättningsdelegationen (A 1974:05) Maj:ts bemyndigande för att planera åtgärder ifråga om sysselsättningen inom byggnadsverksamheten: A; 13 Skr 1975/76:103 452 Ordförande: , Y. ., statssekreterare J., ombudsman , .,byråchef , N. , förste förbundsordförande , K. ,ombudsman , K. , avdelrungschef , ., arkitekt Sekreterare: , A. , ingenjör (fr.o.m. den 4juni 1974) Särskilda direktiv bar ej meddelats. Delegationen bar - juni 1975hållit fyra sammanträden. Genom beslut av regeringen hardelegationen gått upp i det inrättade arbetsmarknadsrådet. Uppdraget är därmed slutfört. (A 1974:06) Tillkallade erUigt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 17 maj1974 för att förbättra arbetsmiljön inom industrin (se Post- och Inrikes tidn.den 22 maj 1974): Ordförande: , . Å., t.f. Ledamöter: , ombudsman, led. av riksdagenJonsson, . D., postiljon, led. Sekreterare: , , departementssekreterare Direktiven för utredningen, se kommittéberättelseA 21. Utredningen bar under tiden november - december 1974hållit 10 sammanträden. Utredningen har avgetl betänkandet(Ds A 1974:8) Stimulansåtgärder för att förbättra arbetsmiljön. Uppdraget är därmed slutfört. 453 Kommittéer;: 16 (A 1974:07) TUlkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 31 maj1974 för utvärdering av stödet lill lagerinvesleringar (se Post- ocb Inrikestidn. Ordförande: , ., fil. kand, led av Ledamöter: , avdelningschef ,. G., avdelningschef Experter: , . I., civilekonom (fr.o.m. den 15oktober 1974) Dahlerus, BoH. C, avdelningsdirektör (fr.o.m. ), , avdelningsdirektör (fr.o.m. ) Sekreterare: , . E.,departementssekreterare (fr.o.m. den 16 augusii 1974) Lokal: , 2, Fack,103 10 , tel. växel 763 10 00 Direktiven för utredningen, se 1975 ärs kommittéberättelseA 22. Utredningen har under iden november 1974 - oktober 1975hållit elva sammanträden. Den har också haft överläggningar med företrädare förarbetsmarknadsverket och företag som fått lagerstöd. Utredningen har avgett delbetänkandel (DsA 1975:6) Lagerstöd I med preliminära synpunkter på utformningen av ett stödtill lageruppbyggnad i industrin. Utredningen beräknas slutföra sitt arbete . 16.1974 års utredning (A 1974:08) om eii alhnän ar betslöshetsf örsäkring Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 7 juni1974 för att utreda frågan om allmän arbetslöshetsförsäkring m. m. (se Post-och Inrikes tidn. Ordförande: , , förbundsordförande Ledamöter: ., sekreterare (t.o.m. den27 ) , T. , ordförande A: 16 Skr 1975/76:103 454 Ekinge,., ombudsman, led. Elmstedl,., lantbrukare, led. ,, arbetsförmedlingsföreståndare, led. ,., fru, led. ,., sekreterare (fr.o.m. ) B., led. ,. E., kansliråd ,., direktör Walander,., ombudsman Experter:Bratthall, , hovrättsassessor Cosmo,O. , försäkringsdomare (fr.o.m. ) Erici, Bemt H.,byråchef (fr.o.m. ) WadeU, . Sekreterare:Bengtson, , byråchef Bitr.sekreterare: , , departementssekreterare (t.o.m. ) , ., byrådirektör (fr.o.m. den8 ) Nitare,J. ., byrådirektör (fr.o.m. den ) 11, 3 tr. Postadress: , Fack, 103 10Stockholm, tel. (sekreteraren) Direktivenför utredningen, se kommittéberättelse A 23. Utredningenhar - båUit elva sammanträden ochföretagit studiebesök hos länsarbetsnämnderna i och . Utredningensarbete beräknas pågå . 17.Delegationen för arbetstiidsfrågor (A 1974:09) Maj:ls bemyndigande för vissa uppgifter inomarbetstidsområdet: , Y. ., statssekreterare 455 Kommittéer; ; 18 Sakkunniga:Andrén, A. , förhandlingsdirektör , K. BertU J.,förbundssekreterare , K. , direktör , P. ,ombudsman , K. , direktör , H. K. , ombudsmanSuppleanter: ,, sektionschef (för ) , , ombudsman (förHåkansson) NUsson, A. , lönedirektör (för ) , K. ,ombudsman (för ) , , direktör (för ) , AinaV. H., ombudsman (för ) Expert:Åberg, J. , universitetslektor (fr.o.m. t.o.m. den 31december 1975) Sekreterare:Westin, ., ombudsman (fr.o.m. ) Bitr.sekreterare: , , kansUsekrelerare (fr.o.m. ) Rollen,, sekreterare (fr.o.m. ) Lokal:Arbetsmarknadsdepartementet, 2, Fack, 103 10 , tel. växel763 10 00 Direktivenför delegationen, se kommittéberättelse A 24. Delegationenhar - hållit fyra sammanträden varav etlvarit offentligt. Delegationen har hafl överläggningar med myndigheler,organisationer och andra som berörs av delegationens arbete. Delegationensarbete beräknas pågå . 18.Utredningen (A 1974:10) av arbetskraftsförhållandena inom jordbruks- ochträdgårdsnäringen Maj:ls bemyndigande för utredning avarbetskraflsförhållandena inom jordbruks- och trädgårdsnäringen (se Post- ochInrikes tidn. , J. , överdirektör A: 18 Skr 1975/76; 103 456 Ledamöter: , hortonom , ,förbundsordförande Experter; Gårdstedt, H. , skolråd (fr.o.m. den 14januari 1975) Knulsson, P. , byråchef (fr.o.m. ), Bo I. K., sakkunnig (fr.o.m. ) Skoglösa, ErlingT., ombudsman (fr.o.m. ) Wessén, VUhelm, direktör (fr.o.m.den 28 november 1974) Sekreterare: , J. , f.d. byråchef (fr.o.m. den16 ) Lokal: 13, 4 tr. Postadress: , Fack, 10310 , tel. växel 763 10 00 (sekreteraren) Direktiven för utredningen, se kommittéberättelseA 25. Utredningen har - oktober 1975hållit elva sammanträden. Uiredningen har i studiesyfte besökt förelag ochregionala myndigheter i och . Överläggrungar har ägtrum med centrala myndigheler och organisationer samt andra utredningar inomjordbruks- och trädgårdsnäringens område. Utredningen beräknar slutföra sitt arbete . Referensgruppen (A 1974:11) för glesbygdsfrågor Tillkallade enligt Kungl. Maj:ls bemyndigande den 8november 1974 för att biträda vid arbetet med glesbygdsfrågor (se Post- ochInrikes tidn. Ordförande: , . E., kansliråd Ledamöter: ., fru, led. av riksdagenJonasson, J. E. , lantbrukare, led. av , Bo,överlantmälare, led. av , H-O. (), rektor, led. avriksdagen , , direktör , Hans E., byråchef Sekreterare: , . P.,departementssekreterare Lokal: , Fack, 103 10Stockholm, tel. 457 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet A; 20 växel 08/763 10 00 (ordföranden och sekreteraren)Direktiven för referensgruppen, se kommittéberättelse A 26. Referensgruppen har - oktober1975 hållit åtta sammanträden. Härvid har glesbygdsspecifika problem belystsinom olika serviceområden. Referensgruppen har biträtt den interdepartementalaarbetsgruppen för glesbygdsfrågor vid utarbetandet av en särskild promemoria ianslutning till länsplanering 1974. Referensgruppens arbete kommer atl pågå t. v. Utredningen (A 1975:01) om företagsutbildningen Tillkallade erUigt regeringens bemyndigande den 27februari 1975 föratt utreda frågor om utbildning i företag (se Post- ochInrikes tidn. Ordförande: , K. , generaldirektör Sakkunniga: , ., fru, led. av riksdagenPettersson, ., bankkamrer, led. Experter: , , sektionschef , , ulbildningsinlendent (fr.o.m. den 5november 1975) Brandgård, , ulbildningsinlendent , F.-O. ,ombudsman röm, , ombudsman Gårmark, , direktör (fr.o.m. )Landqvisl-Weslh, , ombudsman , Hans F. L., ombudsman (fr.o.m. den 5 november1975) , , ombudsman (fr.o.m. ) Jungbeck,., sekreterare , U. , departementssekreterare , A.Henry, ombudsman , ., civiUngenjör , Bo I. Sahlén, G. ., ombudsman (fr.o.m. den 5november 1975) , Bo H., sektionschef Sekreterare: , N. ., avdelningsdirektör(fr.o.m. ) sekreterare: , , fU. kand.(fr.o.m. ) A: 20 Skr 1975/76:103 458 P., departementssekreterare Lokal: 13. , Fack, 103 10 , tel. växel 763 10 00 (sekreteraren) Direktiv (anförande av statsrådet tiU protokoll vidregeringssammaniräde ): De sysselsältningspoliliska ambitionerna har successivthöjts. I direktiven till sysselsättningsutredningen (A 1974:02) framhöllssålunda all det är elt övergripande mål för samhällets politik att skapa arbeteål alla. Delta är uttryck för en strävan att upprätthålla full sysselsättningoch alt göra det möjligt för allt fler all delta i arbetslivet. Olika åtgärder har vidtagits i syfte all stärka denenskildes ställning på arbetsmarknaden. Utbildningen har därvid utgjort eltviktigt medel. Samhället har ansvaret för den grundläggande utbildningenoch för den allmänna yrkesutbildningen. Företagen svarar för den meraspecialiserade yrkesutbildningen (färdigutbildning och inskolning) samt denyrkesinriktade fortbildningen. En förskjutning av ansvaret har skett under senare år.Detla har inneburit alt samhället har tagit över en del av det ansvar somtidigare vilade på förelagen. Genom den nya gymnasieskolan har den allmännayrkesutbildningen breddats. Därigenom underlättas företagens rekrytering ochindividens möjUgheter till byte av arbetsplats och arbetsuppgifter. Denkraftiga expansionen av gymnasieskolan och den högre utbildningen tillförnumera arbetsmarknaden en en helt annan ulslräckning än tidigare personer medkvalificerad utbildning. Även utbyggnaden av arbetsmarknadsutbildningen harinneburit en kraftig förstärkning härvidlag. Vidare utgår statsbidrag tilldriften av enskild yrkesutbildning bl. a. i form av företagsskolor. Inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen stöder samhälletutbildning i företag. Därigenom har samhället delvis övertagit kostnader, somföretagen tidigare svarat för. Jag har för i prop. 1975:45 redovisatmina ställningstaganden när del gäller arbetsmarknadsutbildning och föreslagilen reformering och utbyggnad av verksamheten. Propositionen bygger på detutredningsarbete, som har utförts av kommittén för översyn avarbelsmarknadsutbUdningen, KAMU (In 1972:04). I enlighet med direktiven harkommittén belyst frågan om arbetsmarknadsutbildning i företag. I belänkandetlämnas en översikt över de kartläggningar som har gjorts av omfattningen ochinriktningen av företagens personalutbildning. En undersökning 1%7 visar att den intemautbildningen i industriföretag till ca en tredjedel bestod av grundutbildningoch lill varedera en fjärdedel av fort- och vidareutbildning.Utbildningsinsatserna storlek skilde sig väsentligt mellan olika branscher. Etlgenomgående drag var att ju längre tjänsteställning de anstäUda hade destomindre gavs de möjlighet att deltaga i utbildning. Enligt en enkät till 375 företag inomSAF-området med mer än 50 anställda tjänstemän uppgick de totalautbildningskostnaderna i dessa förelag lill av omsättningen.Tjänstemännens andel av utbUdningskostnaderna uppgick till 60 procent.Förelagens utbildningskostnader per anställd tjänsteman var ca . 459 Konunittéer:Arbetsmarknadsdepartementet A: 20 Den företagsinterna utbildningens omfattning är myckelvarierande mellan olika branscher och mellan olika företag inom branscherna.Överlag får de anställda med den bästa utbildningsbakgrunden en förhållandevisstörre del av den företagsinterna utbildningen än de som hau- en kortutbildning. Som jaghar nämnl bedrivs en del av utbildningen i företag som arbetsmarknadsutbildningoch ges därmed statligt slöd. De varierande former i vilket detta sker har sinutgångspunkt i klart avgränsade syften som samhället ansett sig böra främja.Företagsutbildning med statligt slöd sker bl. a. för all underlätta för äldreoch handikappade all få en fasl förankring på arbetsmarknaden. Bidrag ulgåräven lill förelag som anställer och utbildar män resp. kvinnor för yrken somdomineras av motsatt kön. Samhället stimulerar också vissa förelag medavsältningsproblem atl utbilda i stället för alt permittera personal. Stöd kanvidare ulgå lill förelag i vissa regioner som anställer och utbildar personal. Denna s.k. förelagsulbildning har expanderat snabbi . 1969 berördes 7735 personer av sådan utbildning medan över så många (23 920)genomgick förelagsulbildning inom arbetsmarknadsutbildningens ram . Merän hälften av dessa fick utbildning inom ramen för lokaliseringsutbildningeller med stöd av den s. k. fem-kronan. KAMUkonstaterade all del inte finns något samlat material om den s. k.internulbildningen (personalutbildningen) i näringsliv och offentligförvaltning. Därför rekommenderar KAMU att en särskild utredning görs om"omfattningen och inriktningen av företagens inlernulbildning (inkl. destatliga och kommunala sektorerna)". Kommittén framhåller vidare ättensådan utredning krävs för alt få en bätlre grund för samverkan och ansvarsfördelningmellan företag och samhäUe och för att nå ell vidgat inflytande från deanställdas sida över internulbildningen i företagen. Jag delarkommitténs uppfattning om behovet av en kartläggning av personalutbildningen.När det gäller personalulbUdning inom den statUga sektorn har en utredning (Fi1974:05) tillsatts. Särskilda sakkunniga bör nu tillkallas för attutreda frågan om personalutbildningen i företag. Därvid bör ocksåpersonalutbildning i kommuner behandlas. De sakkunniga bör belysa personalutbildningens omfattningoch inriktning från främst tre utgångspunkter. För delförsta bör personalutbildningen belysas mol bakgrund av dearbelsmarknadspolitiska strävandena att åstadkomma en jämn och tryggsysselsättning. Statsmakterna söker med en lång rad olika medel atl motverkakonjunkturvariationer och arbetslöshet. Som etl led i strävandena alt motverkaarbetslösheten kan arbetsmarknadsutbildningen utvidgas. Del innebär allperioder med låg efterfrågan på arbetskraft används för alt ge de arbetssökandeen utbildning, som ökar deras möjligheter alt få arbete och motsvarar de kravpå yrkeskunskaper, som kan väntas ställas inom företagen. När del gällerföretagens personalutbildning finns det åtskilligt som tyder på att denna intehar en sådan önskvärd förläggning i tiden. Det förefaller som omutbildningen i många företag ulbidgades i högkonjunkturer och minskades lillsin omfattning under lågkonjunkturer. Om så är fallet, bidrarpersonalutbildningen till att förstärka konjunkturvariationerna och försämramöjligheterna atl upprätthålla en hög och jämn sysselsättning. Del är angelägetatl få en bild av personalutbildningens betydelse för företagensarbetskraftsefterfrägan i olika konjunkturlägen. Möjligheterna att låta personalutbildningen spela en aktiv A; 20 Skr 1975/76; 103 460 sysselsättningspolitisk roll i olika konjunkturlägen börstuderas. För det andra bör personalutbUdningen belysas med hänsyntiU den enskilde arbetstagarens behov av utbildning för all dennes ställning påarbetsmarknaden skall stärkas. Som framgått av de undersökningar som refereratsi betänkandet från kommittén för översyn av arbetsmarknadsutbildningenförefaller det som om de som har en kort grundutbildning och ingen eller mycketbegränsad yrkesutbildning, missgynnas vid fördelningen av personalutbildningen.Denna utbildning skulle således knappast medverka till den allmänteftersträvade utjämningen i utbildningshänseende, utan snarare förstärka derådande skillnaderna. Det tillgängliga undersökningsmaterialet är emellertidmyckel bräckligt, varför det är svårl all dra några mera bestämda slutsatser,innan en noggrann karlläggning har skett. För det tredje bör personalutbildningen belysas med hänsyntill förelagens behov av personal med yrkeskunskaper. Del förekommerregelmässigt alt förelag redovisar brist på yrkesarbetare, oavsettkonjunkturläge. Det är önskvärt all få inderlag för en bedömning av hurpersonalutbildningen svarar mol företagens efterfrågan och tillgång påyrkesutbildad personal. En undersökning av personalutbildningen i enlighet med vadjag här anfört, kommer alt kräva insamling av information direkl från företagoch kommuner. Med hänsyn till önskvärdheten atl förenkla företagensuppgiftslämnande, bör de sakkunniga genomföra denna undersökning i samarbetemed parterna på arbetsmarknaden. Uppgifterna bör därvid kunna samlas insamtidigt med annan information. Vid sidan av utvärderingen av förelagenspersonalutbildning bör en utvärdering göras av de olika former förarbetsmarknadsutbildning i förelag som förekommer och som jag tidigareredovisat. De sakkunniga skall inte lägga fram förslag lill åtgärder,som innebär statsf inansieUa åtaganden. De sakkunniga bör samråda med utredningen om den statligapersonalutbildningen liksom med sysselsällningsulredningen (A 1974:02). Utredningen har håUit fyrasammanträden. Utredningen beräknas slutföra sitt arbete . Utredningen (A 1975:02) om näringshjälp m. m. Tillkallad enligt regeringens bemyndigande den 7 oktober1975 för utredning om näringshjälp m. m. (se Post- och Inrikes tidn. den 20september 1975): Utredningsman: , N. , f.d. förbundsordförande Experter: , J. , ingenjör , Finn H.,förste byråsekrelerare 461 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet A: 21 Sekreterare: , B. , förste byråsekreterare Lokal: 13, Postadress: , Fack, 10310 , tel. växel 763 10 00 Direktiv (anförande av statsrådet till protokollvid regeringssammanträde ): har de arbelsmarknadspolitiska ålgärdernaför personer med arbetshandikapp av skilda slag med ökad kraft inriktats på atllösa dessa personers sysselsättningsproblem inom det ordinarie arbetslivet.Lagarna om anställningsskydd resp. vissa anställningsfrämjande åtgärder, sombåda trädde i kraft , är exempel på detta. Sistnämnda lag gerarbetsförmedlingen ökade befogenheter alt bereda anställning på den reguljäraarbetsmarknaden åt arbetssökande som av skilda skäl är svårplacerade. I detlaarbete har anpassningsgrupperna en viklig uppgift. För alt anpassa arbetsplatserna till de arbetssökandesskilda förulsällningar förfogar arbetsförmedlingen över en rad hjälpmedel.Bidrag kan sålunda utgå till arbetsbiträde, särskilda anordningar påarbetsplatsen och specieUa arbetstekniska hjälpmedel. Bidrag och lån kan ocksåutgå till motorfordon. Bidrag till arbetsbiträde får beviljas även sådan egenföretagare eller fri yrkesutövare som p.g.a. svårt handikapp åsamkas utgifterför fortlöpande arbetsbiträde i en utsträckning som väsentligen överstiger vadsom kan anses vara normall för verksamheten. Egen företagare eller friyrkesutövare kan också beviljas bidrag till särskilda anordningar påarbetsplatsen och, sedan den , bidrag till speciella arbetstekniskahjälpmedel. Under vissa förutsättningar kan även bidrag och lån lillmotorfordon utgå lill egen företagare som p.g.a. handikapp är beroende av bilför färd mellan bostad och arbetsplats. De nämnda stödåtgärderna och bidragsformerna har, medundanlag för bidrag till arbetsbiträde, vuxit fram ur den s.k. näringshjälpen.Näringshjälp var tidigare elt samlande begrepp för skilda åtgärder men ärnumera en bidragsform som syftar lill alt genom ekonomiskt slöd ge arbete ochförsörjning åt handikappade m.fl. som inle kan beredas arbete genom andralämpliga arbetsvårdande åtgärder men som har förmåga och kunnande atl driva enmindre rörelse. Näringshjälp enligt arbelsmarknadskungörelsen (1966:368;omtryckt 1972:300) består av bidrag eller lån lill kostnader för atl anskaffaeller ersätta arbetsmaskin eller verktyg eller till annan kostnad för all börjaeller fortsätta verksamhet som egen företagare. För start av verksamhet som egen företagare utgårnäringshjälp till handikappad, medelålders eller äldre arbetstagare som inte påannat sätt kan få lämpligt arbete på den ordinarie arbetsmarknaden.Näringshjälp för att fortsätta verksamhet som egen företagare utgår till handikappadom synnerliga skäl föreligger och den fortsatta verksamheien med sådan hjälpkan antas bli lönsam och ge honom goda försörjningsmöjligheter. Näringshjälputgår med högst . helt eUer delvis som bidrag eUer räntefritt lån. Om särskilda skäl föreligger kan handikappad som börjarverksamhet som egen företagare, för vilken kreditslöd inte kan utgå enligtkungörelsen (1960:372) om statiigt kreditstöd lill hemslöjd, hantverk ochsmåindustri. A: 21 Skr 1975/76:103 462 utövernäringshjälp erhålla lån med högst 30(X). På sådant lån utgår ränta fråndagen för utbetalningen efler samma räntesats som i allmänhet tillämpas förinduslrigarantilån med rörlig räntefot enligl nämnda kungörelse. Antaletpersoner som har beviljats näringshjälp har minskal . /72 beviljades 767 personer näringshjälp saml under budgetåren1972/73 och 1973/74 613 resp. 545 personer. Bakomdenna utveckling kan ligga flera orsaker. Strukturella förändringar inäringslivet och i samhäUet i förening med den allmänna kostnadsutvecklingenhar lett till ökade krav vid rörelseetableringar av del slag det här gäller.Utbyggnaden av del arbelsmarknadspolitiska ålgärdssystemel iövrigt torde också ha påverkat behovel av näringshjälp. Vid sidan av tidigarenämnda arbetshjälpmedel ål handikappade kan nämnas de ändrade bidragsvillkorför halvskyddad sysselsättning som gäller och denutbyggnad av den halvskyddade sysselsättningen som har ägt rum . inteminsl genom anpassningsgruppernas arbete. Detför näringshjälp anvisade beloppet uppgick under /75 lill 15,5milj. kr., vilket beräknades medge bidrag och lån lill ca 850 personer. Underbudgetåret beviljades dock inte mer än 403 bidrag och 90 lån för totalt 7,1milj. Sammanlagt 409 personer erhöU näringshjälp. Av dessa påbörjade 224verksamhet som egen företagare, medan 185 fick näringshjälp tiU fortsaltverksamhet. /76 har anvisats 15,5 milj. kr. för näringshjälp, dvs.