prop · FZ03145 · 1975-12-31 00:00:00 — Centrala studiesiödsnämndenanser dock att ett avgörande bör anstå till dess alt frägan kan prövas motbakgrund av förslag frän familjelagssakkunniga. skatteutredningpåpekar vidare att den föreslagna regeln innebär att man avlägsnar sig frän denallmänna strävan att behandla vuxna människor som självständiga i ekonomisktavseende. Föregen del vill jag än en gång framhålla att nägon objektivt riktigt verkanderegel inte gär att skapa, även om riktmärket för den enligt min mening bör varaatt sammanboende man och kvinna som lever under äktenskapsliknandeförhållanden och har ekonomisk hushållsgemenskap bör behandlas lika vare sig dehar ingått äktenskap eller inte. Jag delar utredningarnas och mängaremissinstansers uppfattning all regeln i sin nuvarande utformning har kommitatt bli alltför generös genom alt den medger valfrihet för vissa sammanboendeatt med utgångspunkt i vad som ger det fördelaktigaste ekonomiska utfalletsjälva bestämma om de vill behandlas som makar vid bidragsprövningen eller inle. Enliglmin mening avlägsnar emellertid inle heller utredningarnas förslag helt dennaolägenhet. Eftersom nägon ingående kontroll av det faktiska sammanlevandeförhållandetgivetvis inte kan göras måste förmedlingsorganen även om utredningarnasförslag genomförs godta sökandenas egna uppgifter. Manbör i stället söka komma till rätta med de problem som del nuvarande systemetger upphov till genom en mindre ändring inom detta. Innebörden av ändringenskall vara att man och kvinna, som bor tillsammans utan att vara gifta och sominte har eller har haft barn tillsammans, pä sin ansökan om bostadsbidrag skalluppge om de lever under äktenskapsliknande förhållanden och har ekonomisk hushåUsgemenskapeller inte. 1 del förstnämnda fallet jämställs de med gifta, i del senarefallet däremot inle. Genomalt en sädan ändring görs markeras att det är arten av samman-boendeförhällandetsom sökandena skall uppge. Därmed uppnäs jämställdhet vid bidragsprövningen. 1975/76:145 92 Jagvill i sammanhanget påpeka all den gemensamma nedre hyresgräns som jag harföreslagit i det föregående minskar skillnaderna i de utgående bidragsbeloppenmellan makar och ensamstående. F.n. utgår statligt och statskommunalt bostadsbidrag lill dess att barnet harfyllt . Statskommunalt bostadsbidrag kan utgå även för barn över 17 är, omföriängt barnbidrag eller studiehjälp utgår. Statskommunaltbostadsbidrag lill hushåll ulan barn kan utgå om den sökande eller, i fräga ommakar, en av dem har fyllt . Undantag kan medges om särskilda skälföreligger. Utredningarnahar föreslagit att en gemensam åldersgräns på 18 är skall tillämpas inom bosladsbidragssysiemet.Upp lill 18 ärs ålder skulle en person betraktas som barn och varabidragsberättigande för familjen. Fr, o. m, skulle å andra sidanden som har egen lägenhet kunna få eget bostadsbidrag, om han eller honuppfyller de övriga villkor som gäller. Såväl bostadssociala som administrativaskäl talar enligt utredningarna för förslaget. och /SR framhällerdock de beröringspunkter som finns mellan studieslödssyslemel och bosladsbidragssysiemet. Medhänsyn lill de samband som finns mellan det sludiesociala stödsystemet förungdomar och bostadsbidragen till barnfamiljer anser jagdel inle lämpligt all för barnfamiljernas del vidta nägon ändring i bosladsbidragssystemetisolerat. Frågan om det studiesociala stödsystemet utreds f n. inom sludieslödsulredningen(U 1975:16), Frägan om alt ändra åldersgränsen för bidragsberättigande barninom bosladsbidragssysiemet bör anstå till dess att nämnda utredning harredovisat resultaten av sitt arbete. Ensänkning av åldersgränsen för räu lill eget bostadsbidrag finner jag däremotangelägen och möjlig att genomföra . Mänga ungdomar lämnar föräldrahemmetföre , t. ex. för att studera pä annan ort eller för alt få ettförvärvsarbete. De har dä givetvis samma behov som alla andra av all fådisponera en god bosiad under trygga förhållanden. De har också rätt att hyraegna lägenheter, innan de har fyllt 20 är. Mot bakgrund härav förordar jag ilikhet med boende- och bostadsfinansierings-utredningarna all åldersgränsen förrätt till statskommunalt bostadsbidrag för hushåll utan barn sänks frän 20 lill18 år. Förslaget medför, om det genomförs, en anpassning till myndighetsåldernoch till den åldersgräns som tillämpas i bosättningslånesystemet för hushållutan barn. 1975/76:145 93 Enligtde regler som gäller för prövning av bostadskostnadens storlek skall somgrund för bidragsprövningen i princip ligga bosladsutgiften åretföre bidragsåret. Vid nyinflyttning betraktas dock som bidragsgrundande bosiadsutgiftden utgift som hushållet har när bostadsbidraget börjar utgä. Om utgiftendärefter ökar, har kommunerna rält all med bibehållet statsbidrag anpassabidraget till den ökade utgiften. Utredningarnahar föreslagit alt bestämmelsen alt bostadsbidraget kan höjas på grund av ökad bostadsulgifiunder årets görs tvingande, när det gäller hyres- och bosladsrällslägenheter, Bosiadssocialaskäl anförs för förslaget. När det gäller egna hem anser utredningarna däremotatt en anpassning liksom bör göras beroende av kommunens beslut.Anledningen är att sådan anpassning kan medföra ett avsevärt merarbete för förmedlingsorganen. Remissinstansernaär överlag positiva till förslaget. Några remissinsianser anser dock attsmåhusägarna bör ges samma villkor som de som bor med hyres- eller bostadsrätt, I prop.1974:1 bil. 14 (s. 16-17) redogjorde jag för en framställning från bostadsstyrelsenmed likartat innehåll. Jag framhöll att jag ansåg att deboende kunde anföra berättigade krav på en snabbare anpassning av bostadsbidragenlill kostnadsökningar. Jag underströk emellertid också alt omprövningar avdelta slag kunde förorsaka kommunerna ett betydande administrativt merarbete.Med hänsyn lill alt bostadsbidragens administration dä var föremål för enöversyn ansåg jag mig inte böra förorda ett obligatorium för kommunernas del.Enligt min mening fanns det anledning förutsätta all kommunerna även ulan ellsådant skulle lägga slor vikt vid de boendes behov. Närjag nu har att ta ställning till boende- och bostadsfinansieringsutredningarnasförslag om att en tvingande regel skall införas avseende anpassningar för hyres-och bostadsrättslägenheter kan jag konstatera att allt fler kom.muner pä egetinitiativ anpassar bostadsbidraget till ökningar av bostadsutgiflerna. Mer änhälften av landets kommuner ändrar nu bidragen under löpande bidragsär av dettaskäl. Jaganser alt del finns anledning räkna med alt denna utveckling kommer attfortsätta och finner mot denna bakgrund inte anledning förorda en tvinganderegel. Enligtnu gällande bestämmelser kan bostadstillägg utgå retroaktivt för så lång tidtillbaka som före det kvartal då ansökan om sädant tillägg gjordes.Detta förorsakar förmedlingsorganen ett betydande arbete i enskilda ärenden.Bl, a, medför den svårigheter vid inkomstprövningen, eftersom ofta mer än ettbidragsår berörs. Del kan vidare vara besväriigt att fastställa 8 1975/76. 1 saml Nr 145 Prop.1975/76:145 94 denrätta bosladsutgiften, särskilt om den sökande har flyttat eller om utgiftenhar förändrats. Utredningarnahar därför föreslagit att bostadsbidrag skall utgä retroaktivt i högst tremånader. Vidare börenligt utredningarnas uppfattning bostadsbidrag inte inågra fall kunna utgå retroaktivt över ett årsskifte. Enpraktiskt taget enhällig remissopinion tillstyrker utredningsförslaget ombegränsning . Slatens invandrarverk understryker dock vikten avatt informationen till invandrare utvidgas för att förebygga alt de går misteom sin rätt till bostadsbidrag. Däremotråder det delade meningar, när det gäller förslaget att begränsa den lid förvilken bostadsbidrag kan utgå retroaktivt till samma är som ansökan har gjorts.Orättvisor kan uppstå med en sådan begränsning påpekar vissa remissinstanser. Jagär ense med utredningarna och remissinstanserna om att den tid sombostadsbidrag nu kan ulgå retroaktivt är onödigt lång. Den kan knappast ansesfylla någon funktion, eftersom en omfattande information med hjälp av massmediaoch personligt riktade meddelanden numera sprids lill medborgarna.Utredningarna har visseriigen påpekat att hushåll utan barn har sökt bidrag imindre ulsträckning an man hade anledning att vänta sig och menat att en avanledningarna till delta kunde vara att informationen om rätten till bidraginte har nått ut just lill denna grupp. Utredningarna grundade sitt förmodandepå uppgifter om antalet bidragstagare under är 1974, som var det första är dåde hade möjlighet alt få bostadsbidrag. När nu möjligheten föreligger förtredje året har antalet bidragstagare inom gruppen hushall ulan bam ökatavsevärt. Det finns därför enligl min bedömning inle längre grund för farhåganatt mänga går miste om bostadsbidrag av brist på kunskap om sin rätt tilldelta. Detkan dock givelvis finnas anledning att, som statens invandrarverk påpekar, ägnaytteriigare uppmärksamhet ät vissa invandrargrupper. Jag vill nämna altinformationen till invandrare också konlinueriigt förbättras. Bostadsstyrelsenarbetar med denna fråga. I del informationspaket som varje invandrare får vidsin ankomst lill ingår information ocksä om bostadssociala frågor ochom de möjligheter som finns att få bostadsbidrag. Härjämte har Invandrartidningenmöjlighet att fortlöpande informera i dessa frågor. Medhänvisning lill vad jag här har sagt tillstyrker jag utredningarnas förslag attbegränsa den lid som bostadsbidragen kan ulgå retroaktivt lill tre månader.Genom en sådan ändring bör administrationen av bostadsbidragen i viss mänkunna förenklas. Ändringen medför vidare att del på denna punkt kommer alt rådaöverensstämmelse med de regler som gäller för rätt till KBT. Detta är, som jagtidigare har understrukit, en önskvärd utveckling. Däremotär jag inte beredd alt förorda den ytteriigare begränsning som ligger i attbidrag inle skall kunna ulgä retroaktivt över ett årsskifte. Prop.1975/76:145 95 delarden uppfattning, som flera remissinsianser har gett uttryck för, att en sädanregel skulle kunna drabba enskilda bidragssökande orättvist och skulle varasvär all motivera. Somen följd av mitt förslag föreslär jag att f o s t e r b a r n som har vistats ien familj skall bli bidragsberättigande. gäller attvistelsen skall ha varat i minsl . Efter vad jag har inhämtat blir detpraktiskt tagel alltid avgjort om ett barn, som har placeratsi fosterhem, skall stanna där för längre lid eller inle. Föratt statligt och/eller statskommunalt bostadsbidrag skall utgä för ett barnkrävs bl. a, att bamet helt eller delvis försörjs inom familjen. Som delvisförsörjt inom familjen betraktas ell barn som på grund av skolgång, sjukdomeller av annan orsak lidvis vistas utom hemmei. En förutsättning är dock attbarnet vistas i hemmei under minsl så som svarar mot vanliga skolferier. Utredningarnasäger sig ha funnit att tillämpningen av dessa beslämmelser i vissa fall gerinte önskvärda resultat. Det kan gälla barn, som är så svårt handikappat allföräldrarna inte anser sig orka med alt ha del hemma mer än ät gängen. Del kan också gälla familjer eller bam som är föremål förrehabiliterande insatser som syftar till att återförena föräldrar och barn. Dennuvarande tillämpningen gör det inle möjligt för dessa familjer att fåbostadsbidrag för barnel. Utredningarna föreslär att bestämmelsen tillämpas päett generösare sätt än . Allaremissinsianser som har yttrat sig i frågan har samma syn som utredningarnaoch tillstyrker förslaget. Ilikhet med utredningarna anser jag att del är angelägel att pä allt sätt underiättaför föräldrar att hålla kontakten med sina barn, även om dessa pä grund av etthandikapp, det må vara fysiskt, psykiskt eller socialt, måstevistas på en institution. En viktig förutsättning för att konlaklen skall kunnavidmakthållas och ge positiva upplevelser för alla parter är givetvis attföräldrarna har en rymlig och väl fungerande bostad all ta emot barnel i. Jagförordar därför all reglerna för bostadsbidrag till barnfamiljer utformas såalt barn som vistas pä institution skall kunna vara bidragsberättigande även omdet är hemma endast av året. Del bör ankomma på socialacentralnämnden/socialnämnden alt pröva om grund för en generösare tillämpningav bestämmelsen föreligger. F. n.har barnfamiljer, där den ena eller båda föräldrama uppbär folkpension, rält lillsåväl statligt som statskommunalt bostadsbidrag. De har ocksä rätt lill KBTenligt de grunder som gäller i den kommun där de bor. En samordning mellan debåda systemen sker pä följande säu. 1975/76:145 96 Statligtoch statskommunalt bostadsbidrag utgär ograverat med det belopp som är aktuelltmed hänsyn till familjens sammansättning, inkomst och bostadsutgift, 1 de fall KBTär beroende av den faktiska bostadskostnaden reduceras familjens bosiadsutgiftmed den statskommunala delen av bostadsbidraget. Rätten lill KBT prövas sedan molden reducerade bostadskostnaden. Pensionärshushållsom inte har barn har inle möjligheter att få bostadsbidrag från båda systemen.Sä snart nägon form av folkpension utgår, det må vara ålderspension,förtidspension eller änkepension, är personen i fräga hdt hänvisad till KBT, 1dag finns sammanlagt ungefär 1,5 milj, folkpensionärer i landet. Av dem är drygl1 milj, ålderspensionärer. Ungefär hälften av dessa pensionärer uppbär KBT. Detär relativt sett något fler bland ålderspensionärerna än blandförtidspensionärerna, 1de flesta kommuner är KBT i utgångsläget högre än de belopp som kan utgäi statskommunalt bostadsbidrag. För det slora flertalet folkpensionärer medfull pension som inte har nägon inkomst alls eller endast mycket lilen sådanvid sidan om pensionen, ger KBT därför del fördelaktigare utfallet. För en litengrupp, som har dels ell något högre inkomstlillskoit vid sidan avfolkpensionen, dels en förhållandevis hög bostadskostnad kan förhällandet dockvara det omvända. Del gäller bl. a. personer med partiell pension eller inkomstprövadänkepension. Uppskattningsvis torde det röra sig om ca 30 000 personer som mednu gällande regler fär ett lägre bostadsbidrag än de skulle kunna fä, om dehade möjlighet att fä bidrag enligl de regler som gäller för det slatskommunalabostadsbidraget. Utredningarnahar påtalat detta förhällande och föreslagit att pensionärerna generellt skullebeviljas bostadsbidrag enligl del system som i varie enskilt fall gav delförmånligaste utfallet. Med det förslag till nytt bidragssystem förbarnfamiljer och hushåll ulan bam som utredningarna förde fram skulle skillnadernamellan de båda systemen för pensionärernas del dessutom ha blivit ännu störreän de nu är. Jagär inte beredd att förorda en lösning i enlighet med utredningarnas förslag, Enliglmin mening är det emellertid angeläget att förbättra bostadsstödet för degrupper som inle tillgodoses på ett tillfredsställande sätt genom de nugällande bidragsreglerna. Det gäller i första hand personer med partiell förtidspensioneller inkomstprövad änkepension. Efter samråd med chefen för socialdepartementetförordar jag därför all en förbättring av stödet till dessa grupper i ställetgenomförs inom ramen för inkomsiprövningsreglerna för KBT, varvid inriktningenbör vara att KBT-beloppet för dessa pensionärer skall uppgä lill samma nivä somför övriga pensionärer i motsvarande inkomstläge, pensionen inräknad. Avsiktenär alt förslag till närmare utformning av KBT-reglerna i delta avseende skallläggas fram för i sädan tid att de kan träda i kraft den 1 januari1977. 1975/76:145 97 Jaggär så över till frågan om vilkel administrativt organ som bör hahand om bostadsbidragen. Dennafråga har övervägts i flera sammanhang tidigare utan alt någon ändring hargjorts. föreslog i sitt belänkande (SOU 1972:34)Familjestöd att administrationen skulle föras över till försäkringskassorna.Motivet för förslaget var all samtliga familjepolitiska stödformer, lill vilkakommittén förde även bostadsbidragen, borde administreras Bosladstilläggsgruppenredovisade i belänkandet (Ds B 1974:1) Bostadstillägg - inkomstprövning ochadministration skäl både för och emot en förändring i enlighet medfamiljepolitiska kommitténs förslag. Det viktigaste skälet för en överföring tillförsäkringskassorna var enligt gruppens mening de rationaliseringsvinster somskulle kunna uppnås. Också samordningssynpunkter talade för en ändring, Molförslaget kunde å andra sidan anföras att det fanns en administralionsapparatuppbyggd för bostadsbidragen som fungerade i huvudsak tillfredsställande.Vidare kunde administrationen av bostadsbidragen ses som en integrerad del avkommunernas ansvar för bostadsförsörjningen. Med hänsyn till alt boendeutredningenhade i uppdrag att se över bostadsbidragens framtida utformning ladebostadstilläggsgruppen inte fram något förslag i frägan. Vidremissbehandlingen av bosiadslilläggsgruppens belänkande anförde fleraremissinstanser, däribland bostadssiyrelsen och , altdel fanns starka skäl för att bibehålla nuvarande ordning. Bostadsbidragensbetydelse som bostadspolitiskt medel betonades. De remissinstanser, däribland RFV,som förordade all adminislralionen skulle föras över till försäkringskassorna,framhöll de rationaliseringsvinster som skulle kunna göras, 1 prop.1974:150 redovisade jag mina allmänna överväganden i denna fräga. Jag fann ilikhet med bosladstilläggsgruppen att spörsmålet om administrationen avbostadsbidragen inte borde prövas just dä med hänsyn till att bidragensframtida utformning var under utredning. lioende-och bosiadsfinansieringsutredningarna har funnit au övervägande skäl talarför att administrationen av bostadsbidragen flyttas över till försäkringskassorna.De anser dock att en överflyttning mäste föregås av ett ingåendeutredningsarbete och därför inte kan ske förrän tidigast . Remissopinioneni frågan är alltjämt delad, även om denna gäng en majoritet avremissinstanserna tillstyrker förslaget om en överflyttning lill försäkringskassorna.Förslaget avstyrks liksom tidigare av . Också inom flerakommuner, större såväl som mindre, är opinionen negaliv. De som avstyrkerförslaget anför främst bostadspolitiska skäl härför. Svenska kommunförbundetliksom vissa kommuner, RFV m. fl. 1975/76:145 98 Ävenstatskontoret och RRV har tillstyrkt förslaget i princip. Statskontoret anserdock alt försäkringsorganisationens kapacitetsfrägor måste ses över, innan ettbeslut om överflyttning fattas. En sådan översyn görs f n. av verket.Datainspektionen har inte tagit definitiv ställning i frågan men fäster uppmärksamhetenpå de risker, som del enligt inspektionens mening innebär frånintegritetsskyddssynpunkt alt alltmer koncentrera ADB-verksamhet hos ett endaorgan på det sätt som kan komma all ske hos RFV. Datainspektionenfinner det angelägel att man redan innan ell beslul fattas i frägan gör klartför sig, vilka olika utvecklingsalternativ som finns. Föregen del vill jag anföra följande. Boende-och bostadsfinansieringsutredningarna har pekat pä flera omständigheter somhar betydelse för frågan om var administrationen av bostadsbidragen tillbarnfamiljer och hushåll utan barn bör ligga . Manmäste sålunda beakta bidragsprövningens samband med kommunernas övriga arbetepä bostadsförsörjningens område. Utredningarna säger sig inte ha kunnat flbelagt alt sambandet skulle vara särskilt starkt. Del gäller beträffande såvälbehovet av all vid bidragsprövningen ha tillgäng lill kommunernas uppgifter ombosläder och bostadskostnader, t. ex. länehandlingar och ritningar, sombehovet av all inför de bostadspolitiska övervägandena inom kommunen ha endetaljerad kännedom om bidragstagarnas ekonomiska och sociala situation. och flera kommuner gör samma bedömning som utredningarna har gjort.Några kommuner har dock en avvikande uppfattning. Delgäller vidare att ta hänsyn till de rationaliseringsvinster som finns alt hämtavid en överföring till försäkringskassorna. En integrering av bosladsbidragssystemeti samma administrationssystem som barnbidragen är förberedd i ADB-rutinerna, Hänsynhar också tagits lill möjligheterna alt inordna administrationen avbostadsbidragen till hushåll utan barn i detta syslem. Detär enligt min mening uppenbart alt såväl allmänheten som samhällets organskulle besparas åtskilligt arbete om möjligheterna att använda ADB utnyttjades.De administrativa rutinerna, lill vilka jag återkommer, skulle t. ex.kunna förenklas och färre uppgifter behöva lämnas av den bidragssökande själv. Förutsättningarnaför en samordning inom RFV:s ram och ADB-ka-paciteten inom delta verk kommeratt belysas av statskontorets nyssnämnda utredning. Deöverväganden som kommer all ske pä grundval av byggadministra-lionsulredningens(B 1974:04) förslag kan vara av väsentlig betydelse när det gäller all göra denmera övergripande bedömningen av vilkel organ som i framliden bör ha hand om deolika bostadsbidragssyslemen. Utredningsmannen beräknas avlämna sittbetänkande . Enligtmin mening bör ett ställningslagande till frågan om bostadsbi- 1975/76:145 99 dragensframtida administration anstå i avvaktan pä det utredningsarbete som jag härhar nämnt. Härvid fär även eventuella iniegritetsskyddsaspekter beaktas. Såvälför allmänheten som för de myndigheter som har till uppgift att handläggabostadsbidragsfrågor är del av belydelse att informationen om bidragssystemetär klar och entydig, alt ansökningsförfarandet är enkelt, att det är lätt atthämta in de uppgifter som behövs för prövningen av rätten till bidrag och avbidragsbeloppets storiek, att det är enkelt alt anpassa del utgående bidraget ändrad familjesituation och ändrade bostadsförhållanden saml att prövnings-och ulbelalningsruliner är enkla och snabba. I alladessa avseenden har det riklats kritik mot dagens bostadsbidragssystem.Boende- och bostadsfinansieringsulredningarna har kommit med flera förslag somsyftar lill alt förenkla de administrativa rutinerna. Remissinstanserna har överiagvitsordat behovet av åtgärder i detta syfte, Ocksä flertalet av de förslag somutredningarna har fört fram har mottagits positivt. Jagbörjar med ansöknings för fa randet. Enliglde rutiner som tillämpas skall bidragstagama varje höst lämna in en ansökanom bostadsbidrag för det kommande kalenderåret. Utredningarnahar pekat på möjligheten att ersätta den äriiga ansökan och handläggningen avden med automatiska beslut grundade pä tillgängliga registeruppgifter. Om ensådan metod skall gä att tillämpa beror givetvis bl. a. pä vilken kvalitet somdessa uppgifter har. Ettalternativt tillvägagängssätl kan vara alt, som RFV föreslår, behälla del äriigaansökningsförfarandet men underiätta det genom att i förväg trycka deregisteruppgifter som behövs pä ansökningsblanketterna. Därigenom gör man det förutsättning för ett beslul i frågan all den bidragssökande själv har tagitslällning till de uppgifter som ligger lill grund för beslutet. Vadjag här har berört är frågor som ligger inom ramen för bostads-styrelsensuppgift att utarbeta de närmare föreskrifterna för ansökningsförfarandet. Dekan ocksä ses som en naturiig del av styrelsens konlinueriiga arbeie med auöverarbeta och kontrollera bostadsbidragssystemet, Eflervad jag har erfarit har styrelsen också tagit initiativ till en översyn av ansökningsförfarandel.För delta ändamål har styrelsen bildat en arbetsgrupp i vilken ingårföreträdare även för statskontoret, RFV, och Svenska kommunförbundei. Vadjag har berört är de tekniska aspekterna pä ansökningsförfarandel.Frågan måste emellertid bedömas också utifrån integritetsskyddsaspekter,vilket datainspektionen har understrukit. Motbakgrund av vad jag här har anfört anser jag att slutlig slällning lill fräganom ansökningsförfarandet inte bör tas . Jag finner det dock Prop.1975/76:145 100 angelägetatt ett konlinueriigt arbete bedrivs med inriktning på största möjligaförenkling av de administrativa rutinerna. Ettviktigt led i strävandena all förenkla de administrativa rutinerna är att göra ansökningsblanketternaenkla och överskådliga. Utredningarna har påpekat detta och gett förslag som inägon män kan medverka härtill,