prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975:9 (s. 45), så långt möjligtinordnas i biblioteksorganisationen för högskolan i . I dessa frågorbör de sakkunniga samråda med organisationskommittén för Stockholmshögskoleregion. De sakkunniga bör utarbeta förslag till hur sådanaarbetsuppgifter, främst av kulturbevarande karaktär, vid kungl. ,vilka inte på ett naturligt sätt kan inordnas vare sig i den lokalabiblioteksorganisalionen i eller i ett centralt biblioleksorgan,skall organiseras. De sakkunniga bör samråda med statskontoret saml med denutredning av verksamheien inom området teknisk och vetenskaplig information ochdokumentation som chefen för industridepartementet kommer alt föreslåregeringen. Kommittén har hållit tresammanträden. Kommitténs arbete beräknas pågå . Utredning (U 1975:07) av m. m. Tillkallad enligt regeringens bemyndigande den 29 maj 1975för utredning av m.m.; Utredningsman: , överdirektör Expert: , Per H., revisionsdirektör Sekreterare: , , t.f. avdelningsdirektör(fr.o.m. ) , 2 tr.,114 36 , tel. växel 08/67 96 50 Direktiv (anförande av statsrådet tillprotokoll vid regeringssammaniräde ): Med anledning av beslut angående universitetensoch högskolornas organisation och förvaltning m. m. 1964:50, SU 119,rskr 293) tillkallade dåvarande chefen 1964etl antal lokal- och utrustningsprogramkommittéer (LUP-kommittéer) för de olikauniversitets- och högskoleorterna. På motsvarande säll har senare tillkallats en särskild LUP-kommitlé för jordbrukelshögskolor. För alt samordna de olika kommittéernas verksamhet tillkalladesredan från början en ().Kommittéernas uppgifter har successivt vidgats så atl de numera omfattarflertalet högskolor inom utbildnings- och jordbruksdepartementensverksamhetsområden med undantag av dels lärarhögskolorna, där skolöverstyrelsenhar programansvarel, dels flertalet av högskolorna inom kulturområdet, förvilka upprättar lokalprogram. Som jag redovisat i prop. 1975:9 (s. 543) föreslog 1968års ulbildningsutredning (U 68) alt LUP-kommittéerna skulle inordnas i den avuiredningen förordade lokala högskoleorganisationen. Vidare skulle del av U 68föreslagna universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) överta de centralasamordningsuppgifter som f.n. ankommer på LUP-nänmden. I yttranden över U 68:s förslag från statskontoret,och förordades ylterligare överväganden idessa frågor. Mot bakgrund av de nämnda remissyttrandena anförde jag ipropositionen all borde utvärderas, innan ställning tas lillden framlida organisationen för högskolans planering i denna del. En sakkunnigbör nu lillkallas för alt göra en sådan utvärdering samt pröva vilkaförändringar den kan ge anledning till. Den sakkunnige bör med utgångspunkt i dels den nuvarandeLUP-organisationen och erfarenheterna av den, dels de synpunkler i hithörandefrågor som anförts i yttrandena över U 68:s förslag, lägga fram förslag om huruppgifier motsvarande dem som f. n. fullgörs av skall organiseras för den framtida högskolan. Övervägandena börhärvid utgå från att samma principer för lokal- och utruslningsplaneringenskall gälla för den statiiga delen av högskolan och all dessa principer skallvara anpassade lill den nya organisation för högskolan som statsmakterna faltalbeslut om (prop. 1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975:179). Den sakkunnige bör samråda med den centradaorganisationskommittén för högskolereformen saml bedriva sitt arbete i kontaktmed berörda myndigheler saml personal- och sluderandeorganisalioner, främst desom f. n. är företrädda i LUP-kommittéerna. Arbetet bör bedrivas skyndsamt ochförslag avges senasiden . Utredningen har under liden hållitfyra sammanträden. Utredningens arbete beräknas pågå . (U 1975:08) för Umeåhögskoleregion Tillkallade enligt regeringens bemyndigande den 29 maj1975: Ordförande: , ., rektor, led. Ledamöter: , professor , . professor, rektor , , direktör , .,läkare U:50 Skr 1975/76:103 348 Gunnmo,, rektor , ., landstingsråd , J. , skoldirektörMarklund, J. , ombudsman , , ombudsman , ,professor, rektor , O. , skoldirektör , ., teknologSundrn, O. , landstingsman Ledamöter vid behandlingen av frågor om den lokala högskoleorganisationen: , .,laboratorieassistent , N. , universitetslektor , K.Bertil, tekniker Sekreterare:Johnson, O. J. , förste byråsekrelerare , 901 87 , tel. /12 56 00 ankn. Direktiv(se (U 1975:04) för högskolereformen): Kommitténhar hållit två sammanträden saml haftöverläggningar med olika myndigheter, organisationer och andra som berörs avkommitténs arbete. Kommitténsarbete beräknas pågå . 51.Organisationskommittén (U 1975:09) för högskoleregion Tillkalladeenligt regeringens bemyndigande : Ordförande:Gadd, P. E. , revisionsdirektör, led. , , typograf , , rektor , .,verksladsarbetare , L. E. , universitetslektor , E.Ingmarie, kommunalråd , C. , lektor , A. , rektorMagnusson, NUs A., fritidsdireklör , Wencbe M., rektor ,. A., utbildningschef 349 Kommittéer: U:52 ,, professor, rektor , P. H. , rektor , ,universitetslektor , , ombudsman , ., landstingsrådÖdman, Mals O., fU. Ledamöter vid behandlingen av frågor om den lokala högskoleorganisationen: Gozzi, A. ,forskningsingenjör , . B., universitetsadjunkt , ,insliluiionstekniker Sekreterare:Hemlin, H. , avdelningsdirektör Bitr.sekreterare: , , förste byråsekreterare (fr.o.m. ) , 752 24 , tel. /11 60 28 (sekreteraren), 11 60 48(bitr. Direktiv(se (U 1975:04) för högskolereformen) Kommitténhar hållit två sammanträden samt haftöverläggningar med olika myndigheter, organisationer och andra som berörs avkommitténs arbete. Kommitténsarbete beräknas pågå . 52.Organisationskommittén (U 1975:10) för högskoleregion Tillkalladeenligl regeringens bemyndigande : , , fru, led. Ledamöter:Bergström, K. , professor, rektor , , rektor , EricO. G., kommunalråd , H. , professor, rektor , ,borgarråd , ., rektor , E. , professor, rektorKarleby, , styrelseordförande , , kanslichef U:52 Skr1975/76:103 350 , , professor , .,utredningssekreterare , E. , socionom Qvicker, E. ,ombudsman , , professor, rektor , , pol. stud.Utberg, , kanslichef , ()M., rektor vid behandlingen av frågor om den lokalahögskoleorganisationen: , , forskningsingenjör , ,intendent , , universitetsadjunkt Experter: , Inga E., förste byråsekrelerare(fr.o.m. ) , , förste bibliotekarie (fr.o.m. den1 ) , ., departementssekreteiare (fr.o.m. den ) Sekreterare: , . B., avdelningsdirektör Lokal: 2-4. Postadress:Utbildningsdepartementet, Fack, 103 10 , tel. växel 08/763 1000, 76323 97 (), 763 23 95 (kansli) Direktiv (se (U 1975:04)för högskolereformen) Kommittén har hållittvå sammanträden. Dessutom har sekreteraren haft överläggningar medläraoanstalter, myndigheter och utredningar som berörs av kommitténs arbete. Kommitténs arbete beräknas pågå . (U 1975:11) för Linköpingshögskoleregion Tillkallade enligt regeringens bemyndigande den 29 maj1975: Ordförande: , H. , socionom, led. Ledamöter: ., adjunkt , . E.A., landstingsråd 351 Kommittéer: U:54 G., rektor , B. , landstingsman , O. ,direktör , . T., bitr. skoldirektör , P. J. ,rektor , Hans A. B., professor, rektor , , förskollärarePlalin, , utredningssekreterare , , universitetslektorSjölund, P. ., rektor , . K., teletekniker vid behandlingen av frågor om den lokalahögskoleorganisationen: , K. , expeditionsvakt , B. E.Göran, utbildningsledare , ., intendent , ., byrådirektör Lokal:Universitetet i , 58183 , tel. växel 013/11 17 00 Direktiv(se (U 1975:04) för högskolereformen) Kommitténhar t. o. m. hållit tre sammanträden samt företagit enrundresa i regionen, varvid överläggningar skett med myndigheter och andra somberörs av kommitténs arbete. Kommitténsarbete beräknas pågå . 54.Organisationskommittén (U 1975:12) för högskoleregion Tillkalladeenligt regeringens bemyndigande : Ordförande:Rogestam, , avdelningschef, led. Ledamöter:Alfvegren, ., rektor , ., landstingsman Bergermo, ArneH., rektor , ., ombudsman , ., rektor ,, ekon. stud. U;54 Skr1975/76:103 352 , S. Eriand V., tekn. lic. Härnqvisl, ,professor , K. (), direktör , , rektor , E.Halvard, rektor , K. , ombudsman , , professor, rektorRosell, , direktör ,, lokförare, led. av , S. , redaktörLedamöter vid behandlingen av frågor om den lokalahögskoleorganisationen: , , fU. mag. , ,forskningsassistent , O. ., verkmästare Sekreterare: , E. , universitetslektor Postadress: Box 53038,40014Göteborg53, tel. /17 99 50 Direktiv (se (U 1975:04)för högskolereformen) Kommittén har hållittvå sammanträden saml haft överläggningar med olika utbildningsanstalter,organisationer och andra som berörs av kommitténs arbete. Kommitténs arbete beräknas pågå . (U 1975:13) för /Malmöhögskoleregion TiUkallade erUigt regeringens bemyndigande den 29 maj1975: Ordförande: , ., lantbrukare, led. Ledamöter: , rektor , K. IngeG., universitetslektor , ., landstingsråd , in H.V., skoldirektör , , ombudsman , , jur. kand.Isacson, , rektor E., professor, rektor , TorH., direktör , K. , landstingsman , , studerande ,., ombudsman , Hans A., direktör , J. ,skolinspektör , S. , redaktör , , kommunalrådWieslander, Hans J. M., universitetslektor vid behandlingen av frågor om den lokalahögskoleorganisationen: , G. , maskinist , .,universitetslektor , , forskningsingenjör Expert: , ., byrådirektör (fr.o.m. den 20oktober t.o.m. ) Sekreterare: , P. ., byråchef sekreterare: , , förstebyråsekreterare (fr.o.m. ) Postadress: Box 1059, 221 04Lund, tel. växel 046/12 41 00 Direktiv (se (U 1975:04)för högskolereformen): Kommittén har under liden hållittvå sammanträden. I samband med sammanträdel hade kommitténöverläggningar med länskommrllén för eftergymnasial utbildning i län. Kommitténs arbete beräknas pågå . Utredningen (U 1975:14) rörande studiedokumentationoch statistik för högskolan Tillkallade enligl regeringens bemyndigande den 29 maj1975 (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande: , C. G. , departementsråd 23 1975/76. U: 56 Skr 1975/76:103 354 Ledamöter: , rektor , ,byråchef , E. , organisationsdirektör , L. , jur.stud. , ., utbildningsledare , .,universitetsadjunkt , , driftschef , .,statistikchef Sekreterare: , Hans V., departementssekreterare(fr.o.m. den ) Lokal: 2-4. Postadress: ,Fack, 103 10 , tel. växel 763 10 00, 763 23 96 (sekreteraren) Direktiv (anförande av statsrådet tillprolokoll vid regeringssammaniräde ): Både för den kvantitativa planeringen, för det pedagogiskaoch studieorganisaloriska utvecklingsarbetet saml för utbildningens administrationi övrigt inom högskolan krävs vissa systematiska uppgifter om de studerande ochderas studieresultat. Sådana uppgifier krävs också som underlag för planeringoch administration inom andra områden, t. ex. del studiesociala ocharbetsmarknadsområdet. Flertalet högskoleutbildningar berörs avinformationssystem, där uppgifier av nämnda slag samlas in och ställs samman.Utformningen och omfattningen av dessa informationssystem varierar dockavsevärt. Innan den av statsmakterna beslutade nya högskoleorganisationen(prop. 1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975:179) träder i krafl bör en översyn ochutveckling av nuvarande informationssystem komma till stånd. Som jag anfört inämnda proposition (s. 486) bör detla uppdras ål en särskild arbetsgrupp. Som en utgångspunkt för arbetet bör gruppen precisera dekrav på uppgifier och slalistik om studerande och studieresultat som kommer atlställas lokalt, regionalt och centralt bl. a. av de nya behörighetsreglerna,den nya studieorganisationen och de nya principerna för planering ochresursfördelning samt av behovel av uppföljning och utvärdering avhögskolereformen. Mol denna bakgrund bör gruppen göra en bedömning avmöjligheterna all på kort och på lång sikt förändra de befintiigainformationssystemen så all de nya kraven tillgodoses och lägga fram de förslagsom delta kan föranleda. Såväl högskolemyndigheternas behov som behovet avhögskolestalislik för myndigheler, organisationer m. fl. utanförhögskoleväsendet bör härvid beaktas. Förändringar som syflar lill alttillgodose de lokala högskolemyndigheternas informationsbehov bör ges högprioritet. Som jag berörde, då jag anmälde frågan omorganisationskommittéer, är informationssystemen av stor betydelse för det nyasystemet för planering, resursfördelning, antagning och anmälan inom högskolan.Arbetsgruppen bör biträda den centrala organisationskommittén förhögskolereformen så alt en tillfredsställande samordning mellan planerings-,antagnings- och anmälningsruliner och informationssystem säkras. Underlaget för den lokala planeringen måsle i huvudsakinhämtas och bearbetas lokalt, genom rutiner anpassade lill de skiftande förutsättningarnavid olika utbildningar och högskoleenheter av olika storlek. Arbetsgruppen börsom ledning för det lokala arbetet lägga fram förslag om vilka rutiner som börvara gemensamma för alla utbildningar och högskoleenheter. Vidare bör gruppen lägga fram förslag om vilka uppgifiersom bör ingå i riksomfattande enhetlig statistik för ulbUdningsadminislrativabehov och därför bearbetas centralt för alla utbildningar samt om förfarandetvid insamling av sådana uppgifier. Därvid bör övervägas möjligheterna alt samlain vissa uppgifier endast genom undersökningar stickprovsvis. Arbetsgruppen bör även pröva skälen för och emot ensamordning med informationssystem på studiemedelsområdel. Förslag bör också läggas fram om hur sådana uppgifter, somav bl. a. inlegritelsskäl inle bör tas in i administrativa informationssystemmen likväl är nödvändiga för högskolemyndigheternas planering eller förstatistiska och vetenskapliga ändamål, bör samlas in, lagras och bearbetas. Gruppen bör utarbeta förslag lill enhetiiga definitionerav begrepp som används i informationssystemen för högskolan. Härvid bör sålångt möjligt samordning ske med andra informationssystem, t. ex. inom denlöpande statistiken för gymnasieskolan och folkhögskolan. har en utbyggnad av lokala informationssystemägt rum. Dessa syslem, som drivs av läroanstalterna, producerar såvälindividuppgifter som statistiska sammanställningar. Vidare produceras centraltstatistiska sammanställningar av (). Arbetsgruppenbör överväga hur en fördelning mellan lokal och central löpandestatistikproduktion skall utformas, varvid självklart en samordning måstesäkras med systemet för antagning och anmälan till grundläggande utbildning. För dagens lokala informationssystem utförs i vissa falletl gemensamt system- och programmeringsarbete under central ledning. Gruppenbör lägga fram förslag till organisation för systemansvar och drifl och därvidutgå ifrån all elt gemensamt systemarbete och en regional driftsamverkan skalläga rum. Gruppen bör vidare analysera behovel av datorkapacitet förinformationssystem saml utarbeta förslag om hur del skall tillgodoses. Vidarebör gruppen beakta möjligheterna atl utnyttja den regislreringsul-ruslning somfinns vid redovisningsenheterna inom högskoleväsendet. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt kraven påinformationssystemen i samband med övergången från nuvarande organisation tillden nya ordningen. Arbetsgruppen skall samverka med berörda myndigheler ochkommittéer, främst universitelskanslersämbelet, ,statskontoret och dess standardiseringsråd, , centralasludiestödsnämnden, dalainspektionen och forskarutbildningsulredningen saml som jag redan berört med den centrala organisationskommittén för högskolereformen. Uiredningen har under liden hållit tre sammanträden. Uiredningen beräknas slutföra sitt arbete underår 1976. U:57 Skr 1975/76:103 356 Utredning (U 1975:15) om elektronmusikens framtidautveckling i Tillkallad enligt regeringens bemyndigande den 26 juni1975 för utredning om eleklronmusikens framtida utveckling i (se Post-och Inrikes tidn. Utredningsman: , ., professor Lokal: i , ,115 31 , tel. /63 1190 Direktiv (anförande av statsrådet tillprolokoll vid regeringssammanträde ): En av de viktigaste insatserna till slöd föreleklronmusiken som gjorts från statlig sida har varitmedverkan i uppbyggnaden av Stiftelsen () i Stockholm.EMSbUdadesår 1969 då på stiftelsen överlät den studioanläggningsom byggts inom företaget. En av förutsättningarna för alt stiftelsen skulle bildasvar atl StatUga medel ställdes till förfogande för att komplettera studion meden dalamaskin. Genom beslut anvisade Kungl. Maj:l av särskildalotterimedel 1,5 milj. kr. för denna komplettering. Stiftelsen bildades av och Musikaliskaakademien som huvudmän. Enligt stadgarna har EMS till ändamål alt svara förförvallning och drifl av studion i enlighet med de riktlinjer som dragits uppav stiftelsens styrelse saml alt genom undervisning och forskning främjautvecklingen av det konstnärliga skapandet inom den elektroniska musiken ochden elektroniska bilden. EMS har från starten fåtl årliga statliga driftbidrag uranslaget Bidrag lill särskilda kulturella ändamål. Innevarande budgetår uppgårdet statliga driflbidragel till . Dessutom har EMS /76 fått bidrag av särskilda lotterimedel för fortlöpandeinvesteringar i apparatur och program. För /76 har EMStilldelats etl statligt bidrag om , i vilket bidrag också ingårmedel för invesleringsändamål. EMS har därjämte sedan stiftelsen började sinverksamhet fåtl etl årligl fast bidrag från . EMS har upplyst allSveriges Radio innevarande budgetår minskat sitt bidrag från 300 000 tiU 200000kr. Önskemål om en utredning om eleklronmusikens framlidautveckling i har förts fram från flera håll. Senast harstatens kulturråd i sitt yttrande över- framställningen från stiftelsen omstatsbidrag för verksamheien under /76 framhållil viklen av ensådan utredning. Enligl bör då även den roll som EMS har isammanhanget närmare studeras. Också organisationskommittén för högremusikutbildning har framfört önskemål om en utredning bl. a. i fråga omsludioresurserna för den elektroniska musiken. Även från EMS och från desspersonal har kommit önskemål om en utredning, i försia hand av stiftelsensverksamhelsomrilde. Som redan framgått av mina uttalanden i propositionen omden statliga kulturpolitiken 2 (prop. 1975:20) delar jag uppfattningen ombehovel av en utredning om eleklronmusikens situation och utvecklingsmöjligheter 357 Kommittéer: U:57 liksomom de speciella frågor som rör EMS. Denna utredning bör komma lill slånd . Ensakkunnig bör tillkallas för ändamålet. Del ligger i sakens natur att densakkunnige bör arbeta i nära kontakt med ; Vadsom ingår i begreppet eleklronmusik är inle entydigt. Den sakkunnige bör arbetamed en vid definition av begreppet och således ta hänsyn till alla de skiftandeformer i vilka elektronisk teknik används för all framställa eller bearbetamusikaliskt ljudmaterial. Detta förutsätter alt den sakkunnige också anläggeren helhetssyn på musiklivet som innefattar både del seriösa och del populäraområdet. Somulgångspunkt för utredningsarbetet bör den sakkunnige göra en samlad bedömningav elektronmusikens situation och utvecklingsmöjligheter. Utvecklingen påelektronmusikens område präglas i vissa avseenden av kommersiella krafter genommusikindustrins snabbi växande intresse för all arbeta med elektronisktframställda eller bearbetade klanger. I andra avseenden påverkas utvecklingenpå området av ell snävt konstnärligt synsätt som gjort atl musikformenbehandlats och också kommit att betraktas som etl intresse enbart för delexperimentella konstmusikaliska nyskapandet. Diskussionen om de praktiskahandlingslinjerna kännetecknas av myckel starka motsättningar mellan olikaintressen. Det visar bl. a. den debatt som förts kring stiftelsen och dessroll och uppgifier. Enligl min mening är detväsenlligl att diskussionen om den elektroniska musiken vidgas så altmusikformens alla kulturpolitiskt intressanta utvecklingsmöjligheter bUrbelysta. Det är en av den sakkunniges viktigaste uppgifier all bidra till ensådan vidgning av diskussionen. Den sakkunnige bör således bedömautvecklingsmöjligheterna för eleklronmusiken i etl brett kulturpolitisktperspektiv. Arbetet bör grunda sig på de mål och riktlinjer för den kulturpoliliskautvecklingen som statsmakterna fastställt på grundval av 1974 årskulturproposilion (prop. 1974:28, KrU 1974:15, rskr 1974:248). Den sakkunnigebör bl. a. ta fasta på de uttalanden som gjordes i samma proposition rörandedel statliga ansvaret för etl fortsall stöd till eleklronmusiken. Enligtproposilionen (s. 338) bör stödet bl. a. syfta lill en spridning avproduktionsmöjligheterna och ökade möjligheter alt ute i landet få kontakt medden elektroniska musiken. Enav de kulturpolitiskt intressanta aspekter på elektronmusiken som densakkunnige bör la upp är de speciella möjligheter denna musikform har somsamarbetsområde mellan konst och teknik. Enligt min uppfattning är det avallmänt intresse atl la lill vara alla praktiska möjligheter till etl sådantsamarbete som kan bidra till atl överbrygga de alltför fasta gränserna mellandel konstnärliga och tekniska området och därmed också lill all vidga del snävakonstbegreppet. För den elektroniska musikens del är ett sådanl samarbetenaturligt och nödvändigt. Densakkunnige bör också ägna intresse åt distributionsproblemen för denelektroniska musiken och då särskilt elektronmusik av seriös natur.Möjligheterna att lyssna till elektronisk musik av detta slag och därmed attskaffa sig kännedom om och intresse för musikformen är f. n. starkt begränsade.Elt utomordentligt viktigt medel för att förbättra dessa möjligheter börgrammofonskivan vara. roll i sammanhanget bör också särskiltbelysas. Densakkunnige bör även bedöma behovel av sludioresurser och därvid bl. a. redogöraför vilka sådana resurser som redan finns tillgängliga. Den sakkunnige böruppmärksamma atl det finns behov av sludioresurser av olika slag ocb för olikaändamål. Det är nödvändigt att ta hänsyn till de U:57 Skr1975/76:103 358 skilda krav på arbetsmöjligheter som finns hos tonsättareoch andra skapande krafter på det eleklronmusikaliska området. Förutom förproduktionsändamål behövs och finns sludioresurser för bl. a. undervisning.Olika behov måsle avvägas mot varandra. Del bör vara av intresse allapparaturen är utformad så alt den kan användas på ell flexibelt säll. Densakkunnige bör lägga vikt vid all studioresurserna kan utnyttjas gemensamt förolika ändamål och pröva vilka samarbetsformer som av detta skäl behöverutvecklas. När del gäller den högre musikutbildningens behov bör den sakkunnigesamråda med organisationskommittén för högre musikutbildning. Som jag tidigare nämnt har staten redan tagit etl avseväriansvar för stiftelsen . Huvudfrågan för den sakkunnige när det gäUer EMS ärall placera in och bedöma stiftelsens roll och uppgifier i del vida sammanhangsom uppdraget täcker. bör den sakkunnige pröva vissa frågor som rörbl. a. stiftelsens organisation och finansiering. Utredningsarbetet bör bedrivasi nära kontakt med stiftelsens huvudman/huvudmän och med personalen vid EMS. I sina överväganden om uppgifterna för stiftelsen börden sakkunnige se lill all EMS nyttiggörs på ell sätt som svarar mol de konstnärligaoch tekniska förulsiillningar och resurser som finns och utvecklats inomEMS. Den sakkunnige bör också uppmärksamma del arbete som där lagts ner på attutifrån den allmänna ändamålsbeskrivning som finns i stiftelsens stadgarkonkretisera uppgifterna. Arbetet bör syfta till all åstadkomma etl praktiskthandlingsprogram för verksamheien inom EMS med en avvägning mellan olika typerav uppgifter. En central uppgifl för EMS bör även i fortsättningen vara atlskapa möjligheter lill avancerat komposilionsarbele och produktion av musik. Densakkunnige bör emellertid också beakta de förutsättningar som EMS har förmedverkan i arbetet med atl utveckla den elektroniska bilden saml även belysaden roll EMS kan spela inom forskning och undervisning. I dettasammanhang är det nödvändigt för den sakkunnige alt också preciseraverksamhetsformerna för EMS. I fråga om sättet atl utöva sin verksamhet avvikerEMS f. n. ganska avsevärt från andra jämförbara statliga eller statsunderstöddainstitutioner på kulturområdet. I förhållande lill produktionen vid studion kanEMS sägas ha fåtl en förhållandevis passiv roll med huvudsaklig uppgifl allställa sludiotid till förfogande för tonsättare, institutioner och andraintressenter. Den sakkunnige bör pröva på vilket sätt EMS i fortsättningen börverka för att på bästa säll kunna fullgöra sina uppgifier.