prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — inköp avnybyggda fartyg från svenska och utländska varv minus nettoutförsel avbegagnade fartyg, uppgick preliminärt tUl 720 milj. kr. 1975 i 1968 ärs priser motsvarande en minskning på i volym . Nedgången förklarashuvudsakligen av en myckel stark minskning av importen av nybyggda fartyg leveranserna av svenskbyggda fartyg ökade däremot. Beräkningarna över investeringarna i nybyggda fartyg 1976baseras på två enkäter, en till svenska redare angående deras nyinköp av utländskafartyg och en tUl de svenska varven. Med ledning av dessa enkäter beräknasinvesteringarna i handelsflottan minska med ytterligare 3 1/19751976 även här till största delen beroende på en nedgång av importen av nybyggdafartyg. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 128 De totalastatliga investeringarna ökade enligt preliminära beräkningar i volymfrån 1974 lill 1975. Till gmnd för beräkningama över den statligainvesteringsverksamheten 1975 och 1976 ligger enkäter insamlade frånaffärsverk, myndigheler samt förelag. Byggnadsinvesteringarna ökade 1975 med 3,5 %jämfört med . Myndigheternas byggnadsverksamhet som lill 3/4 beslårav vägbyggen samt byggnadsarbeten administrerade av minskademed medan affärsverkens ökade . Denna kraftiga ökning förklaras av en väsentlig utvidgning avvattenfallsverkets samt luftfartsverkets anläggningsverksamhet. Efter att ha variti stort sett oförändrade 19731974 minskade de totala maskininvesteringama med3 % tUl 1975. Myndigheternas inköp ökade härvid medanaffärsverkens sjönk . Vid beräkningen avstatens investeringsverksamhet 1976 har förutom lill de ovannämnda enkäterna hiinsyn även tagils till desysselsättningsfrämjande åtgärder som föreslogs i regeringsförklaringen den 15oktober 1975. I investeringsberäkningama har sålunda följande åtgärderbeaktats: en utökning av ramarna förberedskapsarbeten, tidigareläggning av statliga byggen ochindustribeställningar samt åtgärder som syftar till att förbättraarbetsmiljön inom den statliga sektorn. Åtgärdernas effekt på den totala statliga investeringsverksamheten 1976har utifrån grova kalkyler beräknats till förbyggnadsinvesteringarna resp. för maskininvesteringarna. De totala byggnadsinvesteringarna beräknas ökamed lill 1976. Inom affärsverken är det framför alltstatens järnvägar samt luftfartsverket somplanerar ett ökat byggande. Vägbyggandet som sjönk markant från 1974till 1975 beräknas utifrån uppgifter från samtarbetsmarknadsstyrelsen öka med . De totalamaskininvesteringama förväntas 1976 öka i volym efter att ha minskatmed . Myndigheternas maskininköp har antagits stiga med10,och affärsverkens . som maskininköp beräknas minska medanstatens järnvägars inköp av lok och godsvagnar förväntas öka betydUgt. Därmed skulle detotala statliga investeringarna komma alt öka tUl 1976. De totala kommunalainvesteringarna exkl. bostäder minskade enligt preliminära beräkningar i volym tUl 1975. Detta innebaren något lägre minskningstakt jämfört med de närmast två föregående åren dådenna uppgick till resp. . TiU grund för be- Bil.1 Preliminär nationalbudget 129 räkningarnaöver investeringsutvecklingen och 1976 ligger dels den sedvanliga avstatistiska centralbyrån insamlade novemberenkäten från primärkommuner ochlandsting, dels en ny enkät insamlad från kommunägda företag. De kommunala myndigheternas och affärsverkensbyggnadsinvesteringar beräknas ha minskat lUl 1975, se tabeU7:6. Enkätuppgifterna har härvid uppkorrigerats dåkommunerna tenderar att underskatta utfallet för det innevarandeåret. Totalt, inkl. de kommunägda företagens byggnadsverksamhet som enUgtenkäten minskade , beräknas byggnadsinvesteringarna ha avtagit med 5,. Primärkommunernas och landslingens maskininköp beräknasha ökat tUl 1975 efter att ha stigit tiU1974. De kommunägda företagens maskininvesteringar beräknas ha minskat med 6 %.De totala maskininköpen 1975 kom därmed alt förbli i stort sett oförändradejämfört med . I tabell 7:6 redovisas primärkommunernas samtlandstingens investeringsplaner omräknade till förändringslal i fastapriser. Enligt planerna förväntas byggnadsverksamheten förbli oförändradjämfört med . Vid korrigering av planerna har hänsyn tagils till de sysselsättningsfrämjandeåtgärder som aviserades i regeringsförklaringen . Av deföreslagna åtgärderna är det framför allt det höjda anordningsbidraget fördaghem och fritidshem saml de utökade ramarna för beredskapsarbeten som kommeratt påverka den kommunala byggnadsverksamheten. Huruvida kommunema i sinaplaner tagit hänsyn till dessa åtgärder är svårt att bedöma. Det är emellertidföga troligl alt Tabell7: 6 Planerade och faktiska förändringar av de borgerliga primärkommunernas ochlandstingens investeringar 1969 1976 Procentuellförändring från föregående år. Byggnadsin ves ter ingår Mask inin ves t er ingår (-10) Planernaär beräknade som kvoten mellan prognosårets rena enkätvärde och enkätåretsutfall. För planförändringen 1975 1976 har använts det prognoserade utfalletför . Anm. Uppgifterna inom parentes är prognoserade. 9Riksdagen 1975/76. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 130 de hunnit beakta de utökadeanslagen vad gäller beredskapsarbeten. Däremothar förmodligen viss liänsyn kunnat tas till det höjda investeringsbidraget regeringen presenterade nämligen en planför utbyggnaden av barnomsorgen. Utifrån grova kalkyler beräknas den kommunalabyggnadsverksamheten öka tUl följd av de ovannämnda åtgärderna. Då det anlagils att kommunerna redan tagit viss hänsyn tillanordningsbidraget har planuppgifterna uppkorrigerats med endast 2 procentenheter.Dessutom har planerna mot bakgrund av korrigeringsmönstret i tabellen dragilsupp med ylterligare . Totalt innebär ovanslående en uppdragningav kommunernas planer . Totalt inkl. dekommunägda företagens byggnadsinvesteringar, som utifrån enkäten bedömts ökamed beräknas den kommunala byggnadsverksamheten,som alltsedan 1973 successivt sjunkit, öka tUl 1976. Mot bakgrund avkorrigeringsmönstret i tabellen har de kommunala myndigheternas och affärsverkens planerade maskininvesteringar ned-korrigeratsmed . Maskininköpen beräknas sålunda öka lill 1976. Inkl. de kommunägda företagens maskininköp,som antagits fortsätta minska även 1976, beräknas de totala kommunalamaskininvesleringarna öka lUl 1976. Den totalakommunala investeringsverksamheten skuUe därmed öka i volym från 1975tUl 1976. Enligt preliminära kalkyler beräknas lagren 1975inom samtliga näringsgrenar ha ökat med . i 1968års priser. Jämfört med 1974 innebär detla en ylterligare tillväxt med ca 1,4miljarder kr. Därmed svarade lagerutvecklingen 19741975 för en inte obetydligdel av totala inhemska efterfrågetillväxten. I löpande priser uppgick lagerökningen1975 tUl nära 10 1/. alt jämföra med en ökning på drygt 5 1/2miljarder kr. Den starkalagemppbyggnaden är praktiskt tagel helt hänförbar lUl industrin samt inågon mån också till skogsbruket medan handelns lager blev i stort settoförändrade. Uppbyggnadenav industrins lager inleddes försia och blev successivt alltmermarkerad. blev lagertillväxten i del närmaste lika starksom föregående lagercykels kulminationspunkt och komför alt klart överträffa denna notering. Den sammanlagdalagerökningen för industrin (inkl. varven) uppgick därmed (priser)tiU preliminärt . Upptrappningenav lagerökningen inom industrin 1975 koncentrerades Diagram 7: 4 Totala industrins lagervolymförändringar196319761 kr., priser.Säsongrensade halvårsdata "*N>- -/ Totalt' / 1 1 Exkl.varvens lagervolymförändringar av varor i arbete. Anm. Fr. o. m. redovisaslagerinvesteringarna enligt en ny metod, vilket stör jämförelser med tidigareperioder i obestämd omfattning. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen iökande utsträckning till färdigvarulagrén. var lager-ökningenbetydande särskilt inom skogsindustrierna då produktionen inom dessa ej ännuanpassats nedåt i en omfattning som svarade mot den drastiska försämringen avfrämst exportefterfrågan. Taklen i lageruppbyggnaden avtog hastigt inomskogsindustrierna lill följd av successivt starkaredriftsinskränkningar i förening med en viss efterfrågeökning. Däremot tilltoglagertillväxten markant inom verkstadsindustrin trots attproduktionen där sjönk. a. med hänsyn till lagerstödet beräknasproduktionsutvecklingen inom skogsindustrierna bli sådan att lagemeddragningenblir betydande först . För övriga delar av industrin väntasen fortsatt ökning av färdigvamlagren dock av väsentligtmindre omfattning än under föregående halvår följd av en viss lagerminskningandra . Lagerökningen av varor i arbete (exkl. varv) som varstark avtog tillfälligt . dåproduktionen bromsades upp inom verkstadsindustrin, som svarar för huvuddelenav förändringama av dessa lager steg de ånyo snabbt. Lagemppbyggnaden av varor i arbete, liksom av färdigvarorfömtses därmed kulminera . Varvens lager av varor i arbete ökade kraftigt under1974 och . synes dessa lager varit istort sett oförändrade och bedöms komma alt bli så även . Insatsvarulagren började enligt konjunkturbarometem altanses som stora . Råvaminköpen drogs ned kraftigt underförsta , men till följd av redan gjorda beställningar steginsalsvamlagren i ökad takt under försia . Råvarainköpen drogsemellertid ylterligare ner och lagerökningen kom atl blitämligen begränsad. Insalsvarulagren förutses minska under loppet av 1976. För industrilagren innebär detla att lagercykeln nåddesin övre vändpunkt . Lagertillväxlen första halvåret 1976beräknas Tabell 7: 7 Lagervolymförändringar totalt och efternäringsgrenar 19721976 Milj. kr., 1968års priser Industri (inkl. el-, gas-, värme- och därav: verkstadsindustri exkl. varv Detaljhandel (inkl. bilar) sålundabli av en storleksordning som markant understiger lagerökningen och för väntas en viss minskning avindustrins lager komma tUl stånd. för hela 1976 induslrilagrenbli i stort sett oförändrade. Lagertillväxlen i detaljhandeln blevsärskilt betydande. Lagemppgången 1974 var i storutsträckning hänförlig till bUhandeln, vars lager fortsatte att stiga under1975, dock i klart avsaktande takt. Inom övriga delar av detaljhandeln harföretagens mol slutet av 1974 alltmer uttalade strävan att dra ned lagrenkrönts med viss framgång. fömtses en viss minskning av lo-tala delaljhandelslagren,i försia hand inom bilhandeln. Partihandelslagrensteg markant nära . De starkasteökningama skedde inom handeln med jordbmksråvaror och inom bränslehandeln. Inomdessa sektorer kom en neddragning lill slånd 1975 som lagertillväxteninom övriga sektorer blev klart lägre än . väntas partihandelslagrenkomma att dras ned. Lagerförändringen i skogsbruket beräknas somskillnaden mellan normal skogstillväxt och faktisk avverkning vartiU läggsförändringen av i skogen lagrad massaved. minskade dessalager som en följd av en neddragning av massavedslagren. Skogsbrukslagren stegkraftigt beroende på en minskning avavverkningarna som massavedslagren ökade betydligt. Även 1976 väntasen ökning av lagren i skogsbmket. Ökningen beräknas dock bli lägre än 1975 ochfrämst vara hänförlig lill en fortsatt minskning av avverkningarna. Sammantaget föralla näringsgrenar beräknas därmed lagren 1976 öka endast med något hundratalmilj. (priser), dvs. en minskning med nära 5 mUjarder kr. I löpandepriser beräknas lageromslagel bU . 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 134 8 Den offentliga verksamheten Verksamheteninom den offentliga sektorn diskuteras i detta kapitel med utgångspunkt fråninkomst- och utgiftsöversikler för delsektorerna staten, kommunerna och socialförsäkringssektorn samt för sektorn i desshelhet. I avsnittet om socialförsäkringssektorn har Allmänna pensionsfonden särredovisats. Genomgången av den offenUigasektorns inkomster och utgifter geren viss, om än partiell, belysning av denna sektors inverkan påsamhällsekonomin. Den totala efterfrågeutvecklingen i ekonomin påverkassåledes direkt av de offentliga utgiftsförändringar som avser konsumtion ochinvesteringar. Vidare gäller att varje förändring i den offentliga sektorns inkomster och utgifler ger upphov till enmoisvarande förändring av inkomsterna i den privata sektom. En utgiftsökningför det offentliga innebär med andra ord en inkomstökning för denprivata sektorn, medan en ökning i deoffentUga inkomsterna representerar en åtstramning av inkomsterna inomhushåll och/eller företag. Via dessa effekterpå inkomstbildningen har den offentliga verksamheten även stor betydelseför efterfrågeutvecklingen inom den privata delen av ekonomin. Den offentligasektorn har också ett inflytande på ekonomin via kreditmarknaden. De sambandsom här gäller är emellertid svåra alt klarläggaoch kan inle heller analyseras fristående från förhållandena på kreditmarknadeni stort. Effekterna via kreditmarknaden kommer därför endast alt beröras resonemangsvis i det följande. Det bör observerasatt inte ingår i begreppet offentlig sektor. Avslutningsvis presenteras i kapiUet vissaberäkningar av finanspolitikenseffekter på samhällsekonomin . Dessa beräkningar ärbaserade på den modell som presenterades och tillämpades första gången inationalbudgeten 1974. Deredovisningsprinciper som ligger till grund för presentationen av staten ochkommunerna är oförändrade jämfört med den preliminära nationalbudgeten . För en genomgång av dessa redovisningsprinciperhänvisas därför tiU kapitel 8 s. 150151 och 156157 i 1975 årspreliminära nationalbudget. Den bild överutvecklingen i den statliga sektorn som presenteras i delta avsnitt bygger påredovisade utfallssiffror fram t. o. m. budgetåret Bil.1 Preliminär nationalbudget 135 1974/75. För innevarande budgetårgrundas bedömningama i huvudsak på budgetprognoser. Förandra har en framskrivning av utgifterna gjorts med ulgångspunktfrån resultaten av det avslutadebudgetarbetet avseende /77. Vid bedömningen av statens inkomster harriksrevisionsverkets inkomstberäkningar legat till grund. Iberäkningarna har hänsyn tagits tUl tUläggsbudget I och II /76. Vidare har även i övrigt effekterna av de av regeringen offentliggjordaekonomisk-politiska åtgärderna beaktats. Hänsyn har också lagils till destimulansåtgärder som presenteras i finansplanen. Uppgifterna i tabell8: 1 avser de statliga myndigheternas verksamhet. Den del av de statligaaffärsverkens investeringar som finansieras över statsbudgeten redovisasi tabell 8: 1 som transfereringar till företag. Den StaUiga tolalbudgetens underskott 1974uppgick tUl nära ,vUket motsvarar av bruttonationalprodukten. Delta innebar enkraftig ökning av underskottet jämfört med och 1973 då de negativabudgetsaldona låg kring . uppgick budgetunderskottentill av bruttonationalprodukten . Det statliga upplåningsbehovetuttryckt som andel av bruttonationalproduktenmer än fördubblades således tUl 1974. Ett negativt budgetsaldo av ungefär samma storleksordning som 1974har nu beräknats . De första bedömningarna sompresenteras i detta sammanhang tyder inte på att det varit möjligl alt krympadet statliga upplåningsbehovet jämfört medde närmast föregående åren. Budgetunderskottet väntas ökaytterligare i absoluta tal till ca . Av tabell 8: 1framgår att både inkomster och utgifter beräknas öka i snabbare takt 1975 än1976. Vad gäller inkomsterna förklaras den snabbare ökningstakten 1975 avutvecklingen för direkta skatter och övriga inkomster. Att de direkta skatternavisar en större ökning 1975 än 1976 berorbl. a. på skatteunderlagets tillväxt. Den totala lönesumman beräknas öka 1976 jämfört med 17,5 %1975. Vidare växer utbetalningama av kommunalskattemedel till kommunernasnabbt 1976, vilket innebär attlUlväxtlaklen för de direkta skatterna begränsas. Inkomsterna i form avdirekta skaller påverkas både 1975 och 1976 av de beslutadeskatteomläggningarna dessa år. Den lägreökningstakten 1976 för övriga inkomster förklaras huvudsakligen av utvecklingenav inkomsterna på affärsverksfonderna som beräknas ligga kvar nivåäven 1976. De indirekta skatterna har påverkals av de genomfördapunklskattehöjningarna. Den fulla helårseffeklen av dessa skaltehöjningarinträffar dock först . Den relativt långsamma tillväxtlakfenför de statliga transfereringarna 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 136 1976 förklaras till stor del avtransfereringarna till socialförsäkringssektorn. Finansieringen av koslnadernaför sjukförsäkringen ändras fr. o. m. då statsbidragsandelenminskar från . Transfereringama tUl hushållen påverkas främst av dehöjda bambidragen fr. o. m. samt av det förbättrade stödettill studerande i arbetsmarknadsutbildning och vuxenulbUdning fr. o. m. /1976. Den snabbaökningen av statsbidragen till kommunerna beror bl. a. på det extrabidraget om 600 mUj. 1976 som ingick i överenskommelsen mellan regeringenoch kommunförbun- Tabell8:1 Statens inkomster och utgifter Exkl.statens affärsverk och aktiebolag 2.1.1 Till hushåll m.m. -18,5 2.1.4 Till företag inkl. livs- 2.1.5 Till internationell verk- 3 Finansiellt sparande (12) 4 Utlåning och andra 5 Totalsaldo (3-4) -9,0 Anm.1 Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp. halva procent. Anm. 2 Beloppen för skatter avser normalt uppbördav skatt och inte som i nationalräkenskaperna upplupen skatt. Anm. 3 Investeringsuppgifterna avser endaststatliga myndigheter; investeringar i statliga affärsverk ochaktiebolag ingår ej. Källor: , ,och . den om en begränsning av denkommunala utdebiteringen och 1977. beräknas öka krafUgt både 1975 och 1976. Ökningen 1975 förklaras av den ökade subventioneringen över statsbudgetenav livsmedelspriserna samt av den nya subvenlioneringen av bosladsräntoma fr.o. m. /76. Trots att dessa subventioneri sista hand syftar till en förstärkning av hushåUens ekonomiska situationmåsle de med hänsyn lUl sin konstruktion behandlas som transfereringar till förelagssektorn. Utöverhelårseffeklen av bostadssubventionerna påverkasföretagslransfereringarna 1976 bl. a. av utbetalningar avseende det nya stödettill lagemppbyggnad saml av det utökade stödet till energibesparande åtgärder i näringslivet och inom bostadsbeståndet.Ökningslakten för transfereringama till internationell verksamhet beräknasbli något lägre 1976 än föregående år. Detta sammanhänger med alt1-procentmålet för u-landsbiståndet uppnås redan under innevarande budgetår. Uppgiftema om den statliga konsumtionen 1974 och1975 i labell 8: 1 överensstämmer helt med nationalräkenskapemas senastebedömning. Det innebär att konsumtionen beräknas ha ökal med 1974 och 1975 i volym. Den årliga ökningen avsysselsättningen beräknas underdessa år ha uppgått tUl . beräknas konsumtionen öka med ca3,i volym. Det statliga slödel på beklädnadsområdet i form avtidigareläggning av industribeställningar och ökad statlig lagerhållning beräknas bl. a. tillsammans med de utökadeberedskapsarbetena stimulera statens konsumlionsefterfrågan. Sysselsättningeni de statliga myndigheterna beräknas öka med 1976. De statligainvesteringarnas UtveckUng har redovisats och kommenterats i kapitel 7 samt isammanfattningen av nationalbudgeten. har slatisUska centralbyrånunder genomfört en enkät till kommunerna som gerunderlaget för den bedömning av den kommunala inkomst- och ulgiflsulvecklingenunder 1975 och1976 som presenteras här. Det i tabell 8: 2 redovisade utfaUet och den nya bedömningen överensstämmer, fömtom en korrigering för vissa pensionsavgifter,i stort sett med nationalräken skaperna. Kommunernas inkomster beräknasunder 1975 ha ökal och 1976 väntasen ökning med . Skatteintäkterna som utgör drygt hälften av de kommunala inkomsterna väntas stiga . Skatternas höga tillväxttaktförklaras av att den genomsnitUiga kommunala utdebiteringen ökar från . 1976 som skatteunderlaget ökar betydligt. Prop.1975/76:100 Bilagal Finansplanen 138 Tabell 8:2 Kommunernas inkomster och utgifter 19741976 Exkl.kommunala aktiebolag och stiftelser 3 (1 -2) 33 240 8 993 40 340 8 690 41 630 9 150 5,5 -3,5 4 Netto av mark- och fastighetsköp 197 100 200 5 Finansiellt sparande enligtnationalräkenskaperna (3-4) -516 -2860 -900 6 Finansiellt sparande enligtkreditmarknadsstatistiska uppgifter Anm. 1Procenttalen är avrundade tillnärmaste hela resp. halva procent. Anm. 2 Investeringsuppgifterna avser kommunalamyndigheter och affärsverk (inkl. affärsverkens bostadsinvesteringar);investeringar i kommunala bolag och stiftelser ingår ej. Anm. 3 Allmänna statsbidrag omfattarskattebortfallsbidrag, skatteutjämningsbidrag, särskilt bidrag till kommunernasamt ett extra bidrag till kommuner och landstingskommuner med 600milj. Speciella statsbidrag utgår till bestämda verksamhetsområden. Anm. 4 Finansiellt sparande enligtkreditmarknadsstatistiken bygger pä utfall för och enprognos för . Källor: , ochstatistiska centralbyrån. De totalastatsbidragen väntas 1975 och 1976 öka med 11 resp. . Den högreökningslakten beror bl. a. på väsenUigt ökade statsbidrag till den kommunala barnomsorgen. Vidare har kommunförbundenenligt överenskommelsen med regeringen rekommenderat primärkommuner ochlandsting att begränsa höjningen av den genomsnittligakommunala utdebiteringen till sammantaget högst . Kommunema erhåller somkompensation ett extra statsbidrag på 600 milj. kr. under vart och ett av åren1976 och 1977. Den kommunalakonsumtionen, som utgör ca 2/3 av de samlade utgifterna, beräknas under 1975ha ökat med . väntas en lugnare utveckling, moisvarande enökningstakt på . Detla är en följd av en förväntad dämpning avtillväxttakten i pris- och löneutvecklingensamt en något långsammare sysselsättningsutveckling. Den kommunalasysselsättningen mätt i antal arbetstimmar beräknas under både 1974 och 1975 haökat . väntas sysselsättningen öka med till slor delkoncentrerat till landslingens verksamhet. De samlade transfereringsutgifterna beräknas förbåde 1975 och 1976 öka med . Enligl kommunenkäten beräknas de kommunalamyndigheternas och affärsverkens investeringsvolym öka efterflera års svag utveckling. Inräknateffekterna av den planenliga utbyggnaden inom barnomsorgen och av destimulanspoUliska satsningarna på bl. a.kommunala beredskapsarbeten och skolbyggen beräknas investeringsvolymenunder 1976 öka . Kommunernas finansiella sparande, dvs. skillnadenmellan inkomster och utgifter, visade ett underskott på ca 0,5 mUjarder kr.under 1974 enligl de korrigerade nationalräkenskaperna. Den kommunalafinanssla-tistiken visade eltutgiftsöverskott på . Underskottet enligt kreditmarknadsstatistiken var således 1974 ingentillförlitlig indikator påstorleken av det kommunala utgiflsöverskottet. Underskottet 1975beräknas ha uppgått till nära , vilket i relation till den ökade budgetomslutningen framstår som klart lägreän 1970 och 1971. beräknas ett utgiflsöverskolt på 900 milj.kr., dvs. en förbättring av kommunernas finansiella sparande meUan 1975 och1976 med ca . Socialförsäkringssektorn utgör ingen självständigekonomisk delseklor utan är snarare ett sammanfattande begrepp för enrad trygghetsförsäkringar som huvudsakligen skapats genom det allmänna.Sektorn är således en statistisk konstruktion som svarar mot internationeUpraxis och syftar lill alt sammanföra ett antal försäkringsformer inom detsociala området. I socialförsäkringssektorn ingårallmän sjukförsäkring, föräldraför- 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 140 säkring,yrkesskadeförsäkring, arbetslöshetsförsäkring, folkpensionering inkl. kommunalabostadstillägg till folkpensionärer, allmän tilläggspensionering och frivilligpensionsförsäkring. Samtliga dessa försäkringar finansieras helt ellerdelvis med avgifter som tUl en del erläggs av de enskilda hushållen men framförallt av arbetsgivarna. Sjukförsäkringen, föräldraförsäkringen,arbetslöshetsförsäkringen och folkpensionerna finansieras också i betydandeulslräckning över statsbudgeten. För de kommunalabostadstilläggen tUl folkpensionärer bär dock kommunerna helakostnadsansvaret. Den allmänna tUläggspensioneringen (ATP) har en särställning inom sektom genom att AUmännapensionsfonden utgör en helt självständig förvaltningsenhet. Den storaårliga fonduppbyggnaden inom Allmänna pensionsfonden bidrar också till altskilja ut ATP från de övriga trygghelsförsäkringama. Allmänna pensionsfondensinkomster och utgifler kommer därför att särredovisas i detla avsnitt. beslutade om förbättradefolkpensionsförmåner.