prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — Förslaget att skolan bör börja resp. sluta på sammatider varje skoldag anser jag i princip riktigt. Skolstyrelsen bör sträva efteratt samordna tiderna inom skolenheten, så atl det för föräldrarna ochfritidshemmens personal klart framgår under vilka tider skolan har ansvar förbarnen. 1975/76:39 257 lertidatt samordnade tider inte bör ställas som ett krav vid fastställande avskoldagens längd. Samordningen bör i första hand avse resp. årskurs. Om möjligtbör även samordning ske inom resp. stadium varvid givelvis hänsyn också måstetas lill planeringen för andra insatser än undervisning. Särskilt vidskoldagens början och slut kan det finnas skäl alt ta hänsyn lill t. ex.skolskjutsförhållanden inom kommunen. För att fö utrymme för annan verksamhet påmellanstadiet än den som följer av kursplanen förordar utredningen en läroplansrevisionmed sikte på alt nedbringa de läroplansbundna aktiviteterna med en ä tvåveckotimmar. Förslaget har tillstyrkts av en enhällig remissopinion. Jag delarutredningens och remissinstansernas åsikt. Mellanstadiets läroplan är som jag idel föregående anfört i behov av en översyn även av andra skäl än aU minskatimantalet för atl fö utrymme för annan verksamhet än den som binds avtimplanen. Jag har i tidigare avsnitt (2.6) förordat atl SÖ för i uppdrag atttill regeringen inkomma med förslag om förändring av tim- och kursplaner förmellanstadiet. Vid denna översyn bör prövas vilka åtgärder som bör vidtas föratt uppnå den av mig förordade minskningen utan att utbildningsmåleteftersatts. Utgångspunkten bör vara all mellanstadiets timplan minskas med tvätill i varje årskurs. Jag förutsätter att en minskning avantalet veckotimmar inte medför att skolstyrelsen beslutar om en motsvarandeförkortning av skoldagen. Som jag har påpekat bör det frigjorda tidsutrymmetutnyttjas till annan verksamhet än timplanebunden undervisning inom ramen förskoldagen. Enligt SlAis förslag bör nuvarande limplanebindningför fritt valt arbete på högstadiet utgå ur timplanen. Flertaletremissinstanser tillstyrker förslaget. Jag har i mina förslag till samladskoldag, som skolstyrelsen har atl besluta om, tagit hänsyn till att utrymmebör finnas för att erbjuda eleverna också annan verksamhet än vad som följer avtimplanen, t. ex. fritidsverksamhet. I själva verket genomförs med förslaget enutvidgning till alla stadier av verksamheter med friu valt arbete som i dagenbart pä högstadiet har en timplanemässig anknytning. Fritt valt arbete harmötts av ett starkt gensvar från elevernas sida. Detta bör man enligt minmening ta fasta på när denna verksamhet skall utvecklas i andra former ochockså på andra stadier . I likhet med vad jag anfört i fråga omminskning av antalet veckotimmar för mellanstadiet förutsätter jag attskolstyrelsen inte beslutar om en förkortning av skoldagen för högstadiet när frittvalt arbete utgår ur timplanen. SIAhar föreslagit att kommunerna övergår i sin helhettill en skola och skoldag, som organiseras enligt utredningens förslag. Mångaremissinstanser anser att kommunerna bör få välja när de vill gå övertill en samlad skoldag och all övergångsperioden bör bli längre än Jag delar uppfattningen all kommunerna börha möjlighet att under en övergångsperiodvälja när man vill införa en samlad skoldag. 17 1975/76. 1975/76:39 258 börhär ha en viss frihet mot bakgrund av de olika förutsättningarna av ekonomiskart, lokalfrågornas lösning, samarbetet med föreningslivet osv. Med den lösningjag förordat beträffande den samlade skoldagen an.ser jag att övergångsperiodeninte bör vara alltför lång. Jag är emellertid inte nu beredd alt förorda någonbestämd period. Jag räknar med att den samlade skoldagen börjar införas fr. o.m. 1978/79. Det ankommer på vederbörande kommun att besluta därom. Den samladeskoldagen bör som regel införas i hela kommunen. Den kan dock införas stegvis ikommunen, om detta anses motiverat. Utvecklingen i de kommuner som inför ensamlad skoldag bör kontinuerligt följas för alt centrala och lokala organ skallfö underiag fören fortsatt utveckling av de riktlinjer som bör vara vägledande.Riksdagen bör senare, om så erfordras, fö la ställning till inom vilken periodden samlade skoldagen bör vara införd i alla landets kommuner. Till de kommuner som beslutar om en samlad skoldagoch där skolans omsorg är fastlagd under bestämda lider bör utgå ett extrastatsbidrag. Detta bidrag bör utgå när kommunen infört en samlad skoldag ikommunen eller del av kommunen. För atl få detla bidrag skall kommunen garanteraatl del finns omsorg och verksamhet under hela den samlade skoldagen i enlighetmed vad jag här förordat. Jag återkommer lill frågan om statsbidragets storiekdå jag behandlar statsbidragssystem. Jag övergår nu lill att behandla verksamhetensinnehåll under skoldagen utöver den timplanebundna verksamheten. Vikliga aktiviteter under skoldagen enligt ärsådana aktiviteler som pågår i skolan, t. ex. gemensamma samlingar ochtid för kontaktläraren, tid för klassråd och elevrådsmöten. Därutöverframhåller betydelsen av en aktiv biblioteksverksamhet. En annan insats påalla stadier är stödundervisning och hjälp med individuella uppgifter ochläxor. De aktiviteter som inte avser stödundervisning bör enligt ha sommål alt tillgodose ungdomens verksamheisbehov, sociala kontaktbehov och behovav kulturell stimulans. Vidare bör som mål uppställas att bredda kontaktytornamed vuxna verksamma utanför skolan och all i grupper engagera elever i skildaåldrar och av olika kön. Ett viktigt mål är att söka engagera svagmotiveradeoch handikappade elever och hos dem skapa en motivation för skolarbetet och enpositiv attityd till skolmiljön. framhåller att del varken är önskvärt ellermöjligt att centralt ange annat än mål och riktlinjer för den fria verksamheteni skolan. Utredningens förslag att olika verksamheter underskoldagen varvas och för en pedagogisk anknytning och ett målbeskrivet innehålltillstyrks av nästan samtliga remissinstanser. Jag delar SIAis uppfattning att innehållet iskoldagens olika verksamheter, vilka bör vara ett led i arbetet med att lokaltskapa en tillfredsställande barn- och ungdomsmiljö, måste vara målbestämi.Centralt fastställda mål och riktlinjer skall gälla för all verksamhet underskoldagen. Såsom jag tidigare framhållit är det viktigt att betrakta skoldagensom en helhet 1975/76:39 259 därutveckling och inlärning sker på mångahanda olika sätt och vid olikatillfällen. Elevens deltagande i utformningen av den gemensamma miljön och iandra gemensamma angelägenheter är sådana tillfällen. Andra tillfällen ärverksamheter under skoldagen som eleverna väljer med hänsyn lill sinaintressen. Enligt min mening är det betydelsefullt alt de olika verksamheternaunder skoldagen anknyter till varandra. Upplevelser i skolmiljön och ifritidsmiljön bör sammantagna kunna skapa helt andra möjligheter och tillfällenför elevernas utveckling och inlärning. Som jag framfört i avsnittet om grundskolansarbetssätt och arbetsformer bör man sträva efter ett mera praktiskt ochlaborativt arbetssätt i undervisningen. De nya verksamheterna under skoldagenbör kunna leda till en förnyelse av skolarbetet. Genom alt väva in olikaverksamheter i varandra kan man enligt min mening uppnå ett arbetssätt som ärobundet av de arbetsformer som präglar skolan. Föreningslivets arbetssättoch beslutsformer kan därvid utgöra en källa till förnyelse. har skisserat några tänkbara verksamheter underskoldagen vid sidan av dem som binds av kursplanerna. Enligt min mening är delav stor betydelse atl verksamheten för ett varierande och mångsidigt innehåll.Jag vill kraftigt understryka att verksamheten också måste planeras så att traditionsbundetkönsrollstänkande motverkas. Självfallet måste all verksamhet stå iöverensstämmelse med de övergripande mål som gäller för skolan. Det ankommer på regeringen att fastställagemensamma mål och riktlinjer för de olika verksamheterna under skoldagen. De mål som barnstugeuiredningen och formuleratanser jag bör kunna utgöra en utgångspunkt för en verksamhet, därföreningslivet har stora möjligheteratt delta. Jag vill erinra om deuttalanden som gjordes i propositionen om statligt stöd lillungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. 1975il4)om hurformerna för föreningslivets medverkan i det direkta samhällsarbetet måsteutvecklas successivt i nära samverkan mellan samhällets olika organ ochföreningan Föreningslivets medverkan måste ske på deras egna villkor och byggapå ett förtroende frän samhällsorganens sida. Jag återkommer i det följandetill föreningamas medverkan i arbetet i skolan och i den allmännafritidsverksamheten. Jag vill också understryka vikten av alt elevernafår möta representanter för folkrörelser i undervisningen. Med sin erfarenhetoch sitt engagemang har folkrörelseföreträdarna goda förutsättningar att berikaundervisningen och levandegöra aktuella frågeställningar. Det kan t. ex. skenär företeelser behandlas där folkrörelseförelrädare har speciell sakkunskapeller där skilda värderingar skall belysas. Jag vill vidare erinra om de av fastlagdamålen för den statliga kulturpolitiken (prop. 1974:28 och 1975:20, KrU 1974il5och 1975il2, rskr 1974i248 och 1975i201). I dessa beslut betonades skolans centralauppgift när det gäller de kuliurpolitiska insatserna för barn och ungdom. 1975/76:39 260 En samlad skoldag medför att skolan får ökademöjligheter atl leva upp till sina kulturpoliti.4ka uppgiften Den kommunala och andra former avkulturella verksamheter som förekommer betraktar jag som en viktig del av sådanverksamhet som kan bedrivas under skoldagen. Flera remissinstanser, däriblandkommunförbundet och , finner det angelägel all skolan fårmöjlighet att tillvarata och utveckla musikintresset hos ungdomen.Kommunförbundet menar att verksamheten i den kommunala skulletjäna på att den nuvarande statliga resursen för frivillig musikundervisningsamordnades med den kommunala . Jag delar denna åsikt. För att gekommunerna denna frihel all själva planera verksamheten kommer jag i delföljande att förorda atl bidragen till den frivilliga musikundervisningeninräknas i de statliga resurser som enligt mitt förslag kommunerna friare än f.n. bör få förfoga över. Jag återkommer till denna fråga då jag behandlargrundskolans statsbidragssystem. Jag avser senare alt i överiäggningar medkommunförbundet och berörda personalorganisationer la upp frågan om möjligheternaatt förena undervisning i musik i grundskola och musikskola. Jagräknar med att kommunerna även fortsättningsvis kommer alt ge stöd till denkommunala i minst samma omfattning som . Den statliga resursenbör betraktas som ett resurstillskott, som kan ge ökade möjligheter altsamordna och planera verksamheten under skoldagen. Det är enligt min mening angelägetatt den verksamhet som bedrivs inom den kommunala anknyts till dellokala musiklivet i övrigt. På sä sätt underlättas bl. a. elevernas övergångfrån till det musikulövande som förekommer inom folkbildningen ochlokala musiksällskap. Jag vill här erinra om det arbete som pågår inomkommunförbundet i avsikt att utveckla den kommunala . Även skolbibliotekens roll och funktion i skolansverksamhet poängteras i flera remissyttranden. Jag delar den uppfattning somdärvid framkommit alt ett öppet arbetssätt i , där eleverna aktivtsöker information, kräver att väl utvecklade biblioteksresurser står tillförfogande för det dagliga arbetet. Genom de möjligheter till läsfrämjandearbete och till fritt informationssökande som skolbiblioteken ger, spelar dessaen viktig roll inom såväl undervisningen som i annan verksamhet under skoldagen.Detla förutsätter att eleverna har tillgång till bibilioteken under hela densamlade skoldagen. Forsknings- och utvecklingsarbetet när det gällersvenskämnet har visat att tillgången på böcker i elevernas miljö har storbetydelse för deras läsförmåga och intresse för litteraluriäsning. Genom att geeleverna tillgång till ett rikt utbud av böcker av olika slag kan skolan på ettaktivt sätt låta barn och ungdomar komma i kontakt med litteratur Härigenomskapas förutsättningar för stimulerande läsupplevelser även utanför skolansverksamhet och efter det alt skolgången har avslutats. Prop.1975/76:39 ? Erfarenheterna från pågående försöksverksamhet föralt utveckla metoder atl stimulera de grundläggande kominunikationsfärdighéternahos gmndskolans elever visar att folkbibliotekets resurser är av storbetydelse. Bibliotekspersonalens kunnande och tillgång på lämplig litteraturökar förutsättningarna för goda resultat. En samordning av skolbiblioteket med kommunernasallmänna bibliotek bör kunna leda till ett bättre utnyttjande av de totalabiblioteksresurserna. Flera remissinstanser bl. a. några kommuner harunderstrukit de kulturpolitiska värden som ligger i detta. bör detunderstrykas att elevernas möjligheter atl nyttja skolbibliotekels resurserinte bör minskas till följd av en sådan samordning. Delkan i delta sammanhang nämnas att statens kulturtåd enligt vad jag erfarit hartillsatt en arbetsgmpp med deltagande av kommunförbundet och SÖ för attbehandla samverkan skolbibliotek-folkbibliotek. framhåller isitt yttrande atl det bör anläggas en helhetssyn på kommunens samtligabiblioteksresurser. Jag delar den uppfattningen och anser altbiblioteksverksamheten i en kommun bör ses som en gemensam och flexibel resursi fråga om bokbestånd och andra medier, program, personal och lokaler.Kostnaderna för kommunerna atl upprätthålla en hög standard pä skolbibliotekenbåde vad avser bokbestånd och andra medier samt lokaler utgör ofta en tung posti den kommunala skolbudgeten. Några remissinstanser däribland harföreslagit ett särskilt uppmslningsanslag för skolbiblioteken. Mot bakgrund avden avvägning mot andra angelägna ändamål i skolans verksamhet som jag harförordat är jag inte beredd alt biträda detta förslag. Jag vill emellertid idelta sammanhang erinra om att föregående år fatlat beslut om (prop.1975:20, KrU 1975il2, rskr 1975i201) nya former för bidrag till lokalbiblioteksverksamhet. Inom ramen för denna bidragsgivning, som statenskulturråd ansvarar för, finns möjligheter för kommuner med en svagbiblioteksorganisation att erhålla bidrag till allmän uppmstning. Den del avbiblioteksverksamheten som eventuella bidrag kommer alt utgå till blir beroendeav den aktuella biblioleksorga-nisationen i kommunen och vilka verksamheter manfinner det önskvärt att utveckla. Jag vill vidare erinra om att statenskulturråd vid sin fördelning av bidrag till lokala biblioteks inköp avlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk särskilt skall beakta behovet avböcker till barn och ungdom. Jag vill understryka alt de nya verksamheternaunder den samlade skoldagen också skall göra eleverna medvetna om det lokalafrilids- och kul-luriivet och stimulera elevernas samhällsengagemang samtidigtsom del skall innebära variation i skolarbetet. Genom kontakter pä skoltid medföreningslivets olika grenar och med det övriga fritids- och kulturutbudel isamhället kan skolan medverka till alt öka elevernas medvetande om olikagemenskaps- och aktivitetsformer som finns att tillgå . Det ärockså viktigt att många olika föreningar för medverka i detta arbete eftersomman härigenom kan uppnå en mångsidighet och valfrihet i verksam- Prop.1975/76:39 262 hetensamt skapa en bred kontakt med det lokala fritids- och kulturiivet. Vilkaverksamheter som skall anordnas beror ytterst på elevernas intressen. Enligtmin mening måste särskilt stor uppmärksamhet ägnas ät de intressen och behovsom kan finnas hos speciella ungdomsgrupper, t. ex. invandrarelever, elevermed fysiskt eller psykiskt handikapp och elever som av känslomässiga och/ellersociala orsaker varken finner skolarbetet eller fritidsverksamhetenstimulerande. Den samlade skoldag som jag i det föregående harförordat ökar möjligheterna atl inom skolans ram ge barnen omsorg ochaktiviteter. Utvecklingen i samhället, med en ökning av antaletförvärvsarbetande föräldrar, gör emellertid atl skolans insatser måstekompletteras på olika sätt. Som barnstugeutredningen framhållit måste de yngreskolbarnens behov av omsorger utöver dem som skolan erbjuder tillgodoses genomen utbyggnad av fritidshemmen. Denna fråga har behandlats i prop. 1975/76:92 omutbyggnaden av barnomsorgen. 1 enlighet med vad där anförts kommer jag i detföljande att behandla organisationen och utformningen av den allmännafritidsverksamheten. har framhållit att alla barnhar behov av gemenskap och meningsfull verksamhet . Utredningenhar därför formulerat ett pedagogiskt program för alla barns fritid - enallmän fritidsverksamhet - som pä ol i ka sätt skapar vidgade möjl igheter attfrämja barnens utveckling. Utredningens förslag överensstämmer väl med deförslag till fria och frivilliga aktiviteter som föreslagit. Jag anslutermig i likhet med remissinstanserna till de allmänna tankegångarna bakom ensådan uppläggning av fritidsverksamheten för barn och ungdom. Ansvaret för en sådan allmän fritidsverksamhet, somenligt min mening bör erbjudas alla barn i skolåldarna, bör primärt åvilakommunen. Som barnstugeutredningen framhållit bör de resurser som finns ikommunerna samordnas bättre och bör barnens och ungdomarnas egnaorganisationer ges möjlighet till aktivare insatser under allmän fritidsverksamhetliksom under skoldagar, lovdagar och ferien Kommunen bör planera förverksamheter som når ut till alla barn och ungdomar genom samordning av bl. a.fritidshemmens och skolans resurser. Enligt nämnda proposition om utbyggnad avbarnomsorgen skall fritidsverksamheten bedrivas i form av fritidshem ochdärtill anknuten fritidsverksamhet. föreslär attfritidshemmens funktioner differentieras och organiseras enligt ett nytt systemmed karaktär av utvidgat fritidshem. Därigenom kan verksamheten för deinskrivna barnen i fritidshemmen samordnas med övrig fritidsverksamhet föralla barn i ett bostadsområde. Jag delar barnstugeutredningens uppfattning attden pedagogiska verksamheten i det utvidgade fritidshemmet och i övrigafritids- Prop.1975/76:39 263 hemsmodellerbör bygga på kontakter och samverkan med bl. a. föreningslivet. Barnen ifritidshemmen bör således beredas möjlighet all delta i den av föreningarnaanordnade fritidsverksamheten. För atl skapa förutsättningar för en önskadsamverkan mellan fritidshem och fritidsverksamhet i föreningarnas regi börenligt kommunens bedömande de resurser som ställs till kommunernas förfogandegenom driftbidragel för fritidshem även kunna utnyttjas för verksamhet utanförfritidshemmet. Det bör ankomma pä kommunerna atl besluta om formerna för ochfinansieringen av denna samverkan. Jag har i denna fråga samrått med chefenför . Kommunens insatser bör i huvudsak få formen av ettövergripande ansvar för atl allmän fritidsverksamhet kommer till stånd i deolika kommundelarna. Vid själva verksamhetens utformning bör kommunerna istörsta möjliga utsträckning söka samarbeta med föreningslivet pä orten.Formerna för den allmänna fritidsverksamheten kommer till stora delar att liknaden verksamhet som bedrivs i föreningars regi. Lokall aktivitetsstödutgår för sådan verksamhet. Jag vill i likhet med flera remissinstanserunderstryka vikten av en flexibilitet som möjliggör för kommunerna all väljadet eller de alternativ för den allmänna fritidsverksamheten, som bäst passarbehov och fömtsättningar i den egna kommunen. Fritidshemmen, kommunalafritidsgårdar och skollokaler bör i varierande grad kunna utgöra basen för enallmän fritidsverksamhet. Här bör också föreningarnas egna lokaler kunna utgöraett värdefullt komplement. Jag kommer i det följande att mer ingående beröraföreningslivets medverkan i den allmänna fritidsverksamheten. Genom en samordning av alla fritidsresurser ochgenom all föreningslivet i ökad utsträckning tar aktiv del i delar av skolansoch fritidshemmens arbete samt den allmänna fritidsverksamheten bör det varamöjligt atl i de flesta kommuner och kommundelar åstadkomma eU brett utbud avverksamheter som ger tillfälle lill såväl omväxling som inlressefördjupning.Jag vill i sammanhanget understryka viklen av alt planeringen förfrilidsin-satserna inte begränsas enbart till de dagar som skolans verksamhetpågår. I stället är det ofta så alt det krävs större fritidsinsalser underkortare lov och ferier då skolverksamheten inte pågår. ochstatens ungdomsråd har genom sin försöksverksamhet kunnat dokumentera attbehovet av organiserad fritidsverksamhet under bl. a. sommaren är betydande.Delta framhålls också i remissyttranden över barnstugeutredningens betänkandefrån ett flertal kommuner och organisationer. Deltagandel i den allmänna fritidsverksamheten börvara frivilligt och bygga på en anmälan frän barnen eller deras föräldrar. Ensådan anmälan underiättar bl. a. planeringen av verksamheten och ger dessutomföräldrarna möjligheter att medverka vid barnens val av fritidsverksamhet. Ävenför de barn som är inskrivna i fritidshem eller familjedaghem måste självfalletpå samma sätt anmälan om deltagande i den allmänna fritidsverksamheten göras isamråd med fritidshemmens personal och dagbarnvärdarna. Prop.1975/76:39 264 Jag återkommer i det följande till utformningen aven statlig bidragsgivning för den allmänna fritidsverksamheten. 3.4Verksamhetsformer m. m. Föreningslivet svarar för huvuddelen av deorganiserade insatserna för barns och ungdoms engagemang i verksamheter underfritid. Det organiserade ungdomsarbetet omfattar ett 60-tal riksorganisationermed ca 30 000 lokalavdelningar och ca 2,5 milj. medlemmar i åldrarna 7-25 år.Samhället stöder i olika former ungdomsorganisationernas arbete. Folkrörelserna har i hög grad präglat utvecklingenav det svenska samhället. I folkrörelsernas verksamheter ges förutsättningaratl förslå, värdera och tillämpa samhällets demokratiska principer ochfunktioner. Folkrörelserna har i många avseenden fungerat som idégivare ochrådgivare när det gäller samhällets utveckling och förnyelse. De har utvecklatverksamhels-former och metoder som i många fall tagits upp och ingår somnaturiiga delar i samhällets totala satsning inom bl. a. skolan. En myckelviktig del i folkrörelsernas arbete har varit deras insatser bland barn ochungdom. Här har framför allt ungdomens organisationer spelat en stor roll. Ungdomsorganisationerna upplever en starkkonkurrens från framför allt den kommersiella nöjesindustrin. De värderingar,normer och attityder som de kommersiella verksamheterna representerar står oftai motsatsförhållande till det ideella ungdomsarbetet och de mål om jämlikhet,samverkan och solidaritet som gäller för samhället i övrigt. De kommersiellakrafterna förfogar ofta över ekonomiska och andra resurser som det ideellaungdomsarbetet har svårt atl hävda sig mot. För delta krävs ett utökat stödoch en vidgad samverkan mellan samhällsorganen och föreningslivet. uppdrog åt atti samråd med SÖ, , barnstugeuiredningen och kommunförbundetmed stöd ur Allmänna Arvsfonden utforma försöksverksamhet med fritidsaktiviteterför barn i företrädesvis åldrarna är. Det primära syftet skulle vara attsöka finna former för samverkan mellan kommuner och ungdomsorganisationerjämte andra frivilliga sammanslutningar och härigenom å-stadkommaintensifierade fritidsaktiviteter för barn. Försöksverksamheten som pågått idrygt omfattar 133 projekt och har fördelats mellan olika målgrupperoch olika kommuner i samverkan med ungdomsorganisationer,idrottsorganisationer och övriga organisationer. Tillströmningen tillverksamheten pekar på ett stort uppdämt behov av verksamheter för barn i delägre skolåldrarna. För föreningarna har stödet inneburit en möjlighet attutvidga verksamheten samt att förnya och utveckla sina pedagogiska metoder.Samarbetet mellan olika kommunala organ och föreningar har varit positivt ochmedfört ett bredare utbud av verksamheten En annan erfarenhet är attverksamheten är personalkrävande bl. a. eftersom en personlighets- 1975/76:39 265 utvecklandeverksamhet förutsätter atl den bedrivs i små grupper i kontakt med vuxna.Ledarrekryteringen har i vissa fall inneburit problem.