prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Det bör anmärkas alt det försämrade driftresultalet uppkommittrots att medgivna taxehöjningar genomförts. Dessa ökade underskott korrigerasej heller genom den uppräkning av intäkterna till referenstaxa som i förekommande fall skall ske. Nämnden förutser pågrundval av tiUgängliga uppgifter resp. gjorda beräkningar atlutvecklingen mot alltmer försämrat resultat i den olönsamma trafiken kommer om än i något minskad takt alt fortgå även . Nämnden har vidgranskning av Irafikförsörjningsplanerna för /76 funnit attbättre anpassning av trafikförsörjningen efter behoven och utökad samordningav trafikuppgifter åstadkommils på flerahåU, dock inte i sådan omfattning att hiltiUs mer än marginella effekterpå det samlade driftresultalet för trafiken inom en kommun uppkommit. Kommunernabör dock sedan man numera börjat få betydande erfarenhet på området kunnauppnå en rationellare trafikuppläggning. Viss förbättring av driftresultatettorde därmed kunna uppnås även om totaleffekten för landet som helhet t. v.blir jämförelsevis ringa. I områden somsaknar reguljär trafik förekommer förhandsbeslälld trafik, s. k.kompletteringstrafik. Den utförs oftast med personbilar. 1975/76:100 Bilaga 8 191 Kompletteringstrafikentorde trots krafiig utökning under /76 ännu inte hauppnått den maximala omfattningen. Den allt övervägande delen av utbudet avkomplelleringstrafik avser områden som inte åtnjutit trafikservice inågon form. Utbyte av tidigare bedrivenlinjetrafik med buss eller bil i avfolkningsområden mot komplelleringstrafikhar ägt rum i endast begränsad omfattning. Även den ytterligareutökning av kompletteringstrafiken som kan förutsättas komma att ske /77 torde till största delen kommaatt avse ny trafik, varigenom också anspråken på statsbidrag ytterUgareökar. En särskild formav kompletteringstrafik omfattas av ansökningar om statsbidrag för bidragsåret1975/76 från några få kommuner, nämligen kompletteringstrafik samordnad medplanerad skjutsning av förskolebarn. Då sådan kompletteringstrafik måste ansesuppfylla kriterierna på bidragsberättigad trafik även om trafik avifrågavarande slag inte förekom då detnuvarande bidragssystemet tillskapades kan bidragsanspråken av dennaanledning komma att öka mycket märkbart. I vUken utsträckning så kan skebeträffande /77 kan nämnden f. n. inte säkert bedöma. Bussbidragsnämndenbedömer av anförda skäl att det totala driftresultatet i landsbygdslrafiken med buss kommer att ytterligareförsämras. Nämnden uppskattar den samlade effekten härav och av delförhållandet all viss ny trafik beräknastiUkomma sålunda att det totala bidragsgrundande underskottetytterligare ökar med . Med hänsyn härtillökar även bidragsbehoven från 36 milj. kr. till 45 milj. kr. TUljämförelse kan nämnas att moisvarande underskott ökade från bidragsåret1974/75 tUl /76, varav dock får hänföras tUl de genom kungörelsen 1974: 607 förbättrade bidragsvillkoren. Behovel av bidragsmedel enligt 1975 årsförordning är beroende av omfattningen av del bidragsgrundandetrafikarbetet. Utgångspunkt för bedömning av anslagsbehovet tillregional trafik enligt förordning är de beräkningar somredovisats i prop. 1975: 1. Bidragsbehovethar därvid beräknats till 17 milj. kr. har däreftergjort förnyade beräkningar grundade på länsstyrelsernas slutliga förslag till planer för den regionala trafiken. Idessa beräkningar ingår även de av länsstyrelserna lämnade förslagentill nya linjer och turer. Om all den planerade trafiken kommer till ständfinner nämnden med beaktande även av densuccessivt försämrade lönsamheten för landsbygdstrafik med buss attbidragsbehovet kommer atl uppgå till 18,4 milj. kr. Vid denna bedömning harhänsyn också tagits Prop.1975/76:100 Bilaga 8 192 tillatt utrymme måste finnas för att högre bidrag än normalt skall kunna ges omsynnerliga skäl därtill föreligger (10 § förordningen). Verksamhetens inriktning och omfattningunderbudgetåret 197 6/7 7 Under /77 skall utanordnas bidrag tillkommunerna (via länsstyrelserna) enligt kungörelse avseende lokallandsbygdstrafik under dels bidragsåret den 1 augusti 1975den (slutbetalning), dels bidragsåret den 1 augusii 1976den (förskottsbetalning) samt enligt förordning till utövare av regionalolönsam landsbygdstrafik avseende trafik som utförts under bidrags-året den 1augusti 1975den . Förändringar i trafikunderlag och kostnadsförhållandenför busstrafiken samt tillämpningen av ändringarna i bestämmelserna kommer altpåverka medelsbehovet på sätt som tidigare beskrivits. Det beräknademedelsbehovet utgör således 45,0 milj. kr. enligl kungörelse förtrafik som utförs under /77 och 18,4 milj. kr. enligt 1975 årsförordning för trafik som utförts under /76. Genom att bidragetenligl kungörelse utbetalas med endast halva beloppet inom budgetåret,dvs. av bidragsåret förflutit, och med återstoden efterbidragsårets och därmed även budgetårets slut, kan förutses enmedelsförbrukning under /77 av ca. 18 milj. kr. avseendeslutbetalning för / 76 samt 22,5 milj. kr. avseendeförskottsbetalning för / 77. Härtill kommer det tidigare nämndabeloppet av 18,4 milj. kr. för bidrag enligt förordning, dvs.sammanlagt 58,9 milj. kr. För att vidmakthålla och främja den kolleklivatrafikförsörjningen har slatligt stöd utgått till olönsamlinjelrafik med buss m.m. på landsbygden. 1973: 53 (: 13, rskr1973: 203) föreslogs ändrade bestämmelser för den slatliga bidragsgivningensamt en förstärkning av de statliga insatserna. Förslaget syftade lill att ylterligareförbättra betingelserna för den kollekliva trafikförsörjningen inom landsbygds-och glesbygdsområdena och till atl få en bidragsordning som främjadeen rationell och ändamålsenlig utformning av trafiken. Innebörden av förslagetvar, all bidragsgivningen i fortsättningen skulle avse sådan trafik som ingåri en lokal elier regional trafikförsörjningsplan. Med hänsyn till den dåpågående regionala trafikplanerUigen avsågs den ändrade ordningen genomföras itvå etapper, varav den försia gällde stödet lill lokal trafik och den andrastödet till regional trafik. I fråga om bidragsgivningenavseende den lokala trafiken innebar beslut år1973 i förening med riks- 1975/76:100 Bilaga 8 193 dagens ställningstaganden år 1974med anledning av vissa motioner (: 9,rskr 1974: 111) att bidrag utgår tillhögst två dagliga dubbellurer på en landsbygdslinje av detbidragsgmndande underskottet. Till lokal trafik i kommim inom det inrestödområdet samt på Gotiand ulgår stödet av del bidragsgmndandeunderskol-tet. Det nya stödet till lokal landsbygdstrafik tillämpades fr. o. m.det bidragsår som började den 1 augusti1974. Ifrågavarande bidragsbesläm-melser återfinns i kungörelsen (1973: 639,ändrad : 791) om statiigt slöd tiU lokal landsbygdslrafik. De medelsramar som tilldelats länen /76 representerar elt sammanlagt medelsutrymme om 36,2milj. Enligt de beslut som länsstyrelserna fattat i fråga om bidrag tilllokal landsbygdslrafik kommer härav alt utnyttjas högst 36,0 milj. kr. Bussbidragsnämndenhar för /77 beräknat behovet för ifrågavarande bidragsgivninglill 45,0 milj. kr., vilket innebär en ökningmed 9,0 mUj. jämfört med innevarande bidragsår. Genom ulformningen av bidragsgivningen lill denlokala trafiken kommer /77 dels atl ske slutulbetalning av bidrag för bidragsåret1975/76, dels alt utbetalas förskott av bidrag för /77. Medhänsyn tagen tUl länsstyrelsemas beslut i fråga om bidrag till denlokala landsbygdstrafiken för /76 och bedömningen av behovet av bidragsmedel för bidragsåret1976/77 har bussr bidragsnämnden beräknat behovet av bidragsmedel / 77 lUl (18,0 + 22,5) 40,5 milj. kr. Jag beräknarbehovel av bidragsmedel för lokal trafik för /77 till 40.8 milj. kr. Jag har därvid utöver bussbidragsnämndensförslag beräknat . i ytterligare utrymme med anledning avden utformning som referenstaxan fått genom beslut av regeringen i oktober1975. I fråga om bidragsgivningen avseende den regionalatrafiken innebar beslutvid (prop. 1975: 1, : 10, rskr 1975: 79) att bidragskall ulgå för högst två dubbellurer på en landsbygdslinje. Till täckning avunderskoll i regional trafik kan statsbidragutgå med högst . per vagnmil bidragsgrundande trafikarbete. Förmotsvarande trafikarbete inom inre stödområdet och på Golland utgår statsbidragmed högst . Det förstärkta stödet tUl regionallandsbygdstrafik tUlämpas fr. o. m. det bidragsår som börjar den 1 augusti1975. Ifrågavarande bidragsbestämmelser återfinns i förordningen (1975: 192)om statligt stöd till regional landsbygdstrafik. 1975: 1 beräknades bidragsbehovet medanledning av det förstärkta stödet till 17 milj. kr. Bussbidragsnämndenhar därefter gjort förnyade beräkningarbaserade på länsstyrelsemas slutliga förslag till planer för denregionala trafiken. Om all den planerade trafiken kommer lill 13 1975/76.1 saml. 1975/76:100 Bilaga 8 194 utförande beräknar nämnden altbidragsbehovet kommer att uppgå lill 18,4 milj. kr. Jag godtar denna beräkning. Under år 1975har regeringen beslutat om vissa administrativa förenklingar av bussbidragssystemet.Genom ändring i kungörelsen om slatligtstöd tiU lokal landsbygdstrafik hartidpunkten för senasie ansökningsdag för bidrag till lokal trafikflyttats fram till närmast före aktueUt bidragsår. Härigenomförbättras möjligheterna till samordning av den lokala trafiken med bl. a. denregionala och interregionala trafiken. För att ytterligare underlättakommunernas arbete med ansökan om statsbidrag har omfattningen av uppgifternabegränsats i de resultatberäkningar som skall bifogas ansökningen inför bidragsåret1976/77. Jag räknar med att de här vidtagna åtgärderna tillsammans med denvunna erfarenheten på området skall bidraga till ett effektivare och merförenklat handläggningsförfarande för samtliga parter i frågor som rör bidragsgivningentill såväl den lokala som regionala landsbygdstrafiken. I enlighet med det föregåendeberäknar jag anslaget tUl den olönsammabusslraflken under /77 tUl (40,8 + 18,4) 59,2 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statligt stöd till ickelönsam busstrafik för budgetåret 1976/77anvisa elt förslagsanslag av , alt avräknas 1975/76:100 Bilaga 8 195 Ersättning tiil för drift av icke lönsamma järnvägslinjerm. 1974/75 Utgift 435 000 000 1975/76 Anslag 545 000 000 1976/77 Förslag 600000 000 Från anslaget utgår sedan budgetårel 1964/65ersättning till SJ för underskott för drift av icke lönsammajärnvägslinjer. Vidare skall från anslaget betalas dels SJ:s kosinader fördrift av sådana icke lönsamma järnvägsstationer,som skaU bibehållas eiUigt regeringens beslut, dels ersällning förpensionärsrabattens utvidgning till förtidspensionärer m. fl. Ersättningen fördrift av icke lönsamma järnvägslinjer utgår enligt beslut med anledning av prop. 1963: 191 (S3LU 1963: 1, rskr 1963:424)angående riktlinjer för den statliga trafikpolitiken m.m. I propositionenförutsattes att beräkningarna av driftunderskottet skulle baseras på särskildabandelsundersökningar förnyade . I enlighet härmed har en sådanredovisning av det trafiksvaga bannätet (1975års separatredovisning) genomförts vid SJ, avseende trafik samtkostnads- och intäktsläge. Efter granskning av särskilda sakkunniga avses redovisningen läggas tUl gmnd förfastställande av ersättning för drift av icke lönsamma järnvägslinjer,i första hand för /77. I skrivelse framhåller SJ följande. I eke 1 öns amm a j ärn vägslin j er föreliggande separatredovisning avdet trafiksvaga järn vägsnätels driftresultat har i likhet med redovisningarna åren 1963, 1966, 1969 och 1972 utförts enligt de principersom angivits av järnvägskostnadsutredning. Redovisningen avser trafik och ba seras kostnads- och intäktsläge. Den omfattar bandelar med en trafikintensitet om upp till ca 3 milj. bruttotonkm per bankm och år. Sammanlagt omfattar den nya redovisningen (redovisning). Dessa bandelar utgör av den totala banläng den (). Vid framräkningav separatredovisningens resultat .till /77 har kända ochförväntade ändringar i löne- och prisnivåii beaktats. Intäkterna har beräknatsmed utgångspunkt i taxenivån 1975/76:100 Bilaga 8 196 Med hänsyn tUl attintäkterna var särskUt höga på grund av högkonjunkturen har intäkternanormaUserats tUl att avse trafik-omfattningen under ett i konjunkturhänseendemera normalt år. Underskottet /77 beräknas enligt separatredovisningen komma att uppgå till791 milj. kr. Vid separatredovisnmgen har ej full hänsyn tagits till detolönsamma nätets s. k. matarvärde för af-färsbanenätet. Det ytterligarematarvärde, som bör gottskrivas det olönsamma nätet, har för budgetåret1976/77 beräknats till 10 milj. kr. Underskottetreduceras därmed tiU 781 milj. kr. HärtiU skall läggas dels 3,9 milj.kr. för inkomstbortfall genom nedsatta styckegodsfrakter i viss samtrafik järnvägbUlinje, dels . förSJ:s kostnader för separatredovisningen. Ersättningsbehovet på gmnd avnedsatta styckegodsfrakter baseras på en särskild undersökning som nyligengenomförts. Det sammanlagda behovet av driftersättning för icke lönsamma järnvägslinjer budgetårel 1976/77 uppgår efteravmndning tUl 786 milj. kr. I denna driftersällning har ej inräknatskostnader för erforderliga investeringar i det olönsamma nätet. Vidare beräknar SJbehov av ersällning för viss trafik över med 1,3 milj. kr. för budgetåret1976/77. Icke lönsamma järnvägsstationei: Under budgetåret1974/75 lades ett antal jämvägsstationer ned. Härulöver avbemannadesytterligare ett antal. Ersättningsbehovet för sådana olönsamma stationer, somregeringen bestämt skall bibehållas, har med utgångspunkt i nu kändaförhållanden under /76 beräknats tUl 1,8 milj. kr.under /77. har ienlighet med prop. 1974: 28 utialat (KrU 1974: 15, rskr 1974: 28), attjärnvägsmuseet i bör utgöra en del av SJ:s verksamhet och organisatoriskttillhöra verket. SJ menar attverksamheten vid järnvägsmuseet inte kan ge någon sådan PR-effekt att den ärföretagsekonomiskt motiverad. Någon annan verksamhet än den museala förekommerinte. Ersättning bör därför utgå till SJ för de drift-, underhålls- ochkapitalkostnader som är hänförliga till järnvägsmuseet. Ersältningsbehoyet /17 uppgår till 2,1 mUj. SJ har i skrivelser vid olUia tUlfäUen tiU Kungl.Maj:t och i anslagsframställningar hemställt om särskUdersättning för tra-fUi på busslinjen övertorneåPajala. För /77beräknar SJ behov av 1 mUj. 1975/76:100 Bilaga 8 197 SJ beslutade den 4 febraari 1974 all dåvarande67-kortsrabatt fr. o. m. skulle ersättas av enpensionärsbiljett som i stort innebar rabatt på ordinarie bUjeltpris vidresor i första och andra klassmåndagtorsdag och lördag. Beslutet baserades på förelagsekonomiskaöverväganden. Maj:t beslutade om en utvidgad pensionärsrabaltsom bl. a. innebär nedsättning på ordinarie biljettpris. Denföretagsekonomiska resultatförsämringen till följd härav under budgetåret1976/77 beräknas till 23,3 milj. kr. SJ har fått iuppdrag att med utgångspunkt i eget ekonomiskt ansvar utarbeta förslag tiUlämplig utformning av sluderanderabalter vid SJ och till handläggningsordningsom medger en effektiv kontroll och är administrativt lätthanterlig. SJ lämnadeett sådant förslag i skrivelse . I 1973 och 1974års anslagsframställningar förutsatte SJ att den föreslagna studeranderabatten skuUe beviljas elever med studiesociala förmåneroch att rabattens giltighetstid skulle bli densamma som för flertalet andratågreserabatter. Något företagsekonomiskt motiv för rabatten föreligger enligtSJ:s bedömning inte, främst därför att dessa resor i hög grad äger rum undertrafiktopparna. Den företagsekonomiska resultatförsämringen under budgetåret1976/77 beräknas tUl 22,8 milj. kr. Om dennuvarande studerahderabatten skulle bibehåUas, blir resultatförsämringen ca2,5 mUj. högre, eftersom nuvarande rabatt tUl skUlnad från den föreslagna omfattar även vissa deltidsstuderande som inte är berättigade tillstudiesocialt stöd. införde SJ s. k. snittaxa vidberäkning av avgift för kombinerad tåg- och bussresa i relationer medaltemativa SJ tåg/bussförbindelser. Medöverlämnande av skrivelse 1975: 175 och därtill hörandeutskottsbetänkande : 8 har regeringen i skrivelse den 5 juni 1975föreskrivit att SJ och skall slopa sådansnittaxa. SJ slopade snittaxan . Härigenom beräknas detekonomiska resultatet för /76 komma att försämras med 2,3 milj.kr. SJ har i särskUd skrivelse lill regeringen den 22 augusii 1975 hemställtom ett tilläggsanslag för budgetåret mednämnda belopp. Resultatförsämringen under /77 beräknastill 3,5 milj. kr. SJ har tmderflera år begärt ersättning för utbUdning av vapenfria tjänstepliktiga, eftersom utbUdningskostnaderna saknar motsvarighet 1975/76:100 Bilaga 8 198 hos konkurrerande företag.Utbildningen i vapenfri tjänst inom SJ har upphört. Om utbildningenåterupptas under /77 blir ersältningsbehovet 1,3 milj. kr. Enligtregleringsbrev till SJ för /74 . skulle detankomma på överbefälhavaren och SJ ätt gemensamt bl. a. pröva betydelsen fråntotalförsvarssynpunkt av att bibehålla driftvärnet vid SJ. Den begärdauiredningen översändes till Kungl. SJ:s kostnader fördriftvärn, som saknar motsvarighet hos konkurrerande företag, beräknas lill 3,4milj. för /77. Maj:tuppdrog till överstyrelsen för ekonomiskt försvar att ulf öra perspeklivstudier och utforma. program planer inom det ekonomiska försvaret. Programplaner, i vilka järnvägs transporter ingår, kommer att bildaunderlag för' nästa försvarsbeslut i fråga om det ekonomiska försvaret. SJ här ålagts att delta i detlaarbete. Motsvarande krav gäller inte för konkurrerande trarispörtföretag; SJ:s merkostnader för deltagande i detta-planeringsarbete under /77 beräknas tiU . . . ' '. " t' "... . ' . P1 a n k o r s n i n g a r , -,-.. Enligtkungörelsen (1959:50) angående säkerhetsanordningar vid plankorsningar mellan järnväg 'och väg m. m. åligger,det järnvägs.innehavarealt vid plankorsriingär anordna, och underhålla kryssmärken ochsäkerhetsanordningar samt ordna den bevakning som kan komma i.i fråga enligtkungörelsen. kanjärnväg erhålla statsbidrag till kostnaderna för an ordnande av säkerhetsanläggning sombeslutats- ehligt säkerhetskurigö- relsen. Bidrag utgår från anslaget C 4. Bidrag till trafiksäkerhetsfräm jande åtgärder vid järnvägskorsningäi:' med90 % - av de beräknade kostnadema. Maj:ts brev har bestäm melserna ändrats så lill vida, att bidrag méd av dén beräknade kosinaden kan ulgå för automatisering av manuellt skött' säkerhetsan läggning. .; ; . Statsbidrag kandäremot inle erhållas lill koslnaderna för drift, underhåll och förnyelse avplankorsningar och säkerhelsanördhirigar.och inle heller för det bantekniskaunderhållet vid plankorsningarna. Kostnaderna, som saknar motsvarighet hos medjärnväg konkurrerande transportförelag, bör enligt SJ:s mening behandlas medulgångspunkt i ett trafikpolitisktbetraktelsesätt och ses som för järnvägs- och vägtrafik gemensammakostnader. Koslnaderna bör enligt SJ delas lika mellan vägtrafik ochjärnvägstrafik. Behov av ersätltiing har tidigare anmälts för Prop.1975/76:100 Bilaga 8 199 budgetåren1974/75 och 1975/76. Ersällhingsbehovel /77 beräknas till 21,9milj. Det totala anslagsbehovet för /77 förverksamheter av icke kommersiell karaktär uppgår därmed till (786,0 + 1,3 + 1,8+ 2,1 + 1,0 + 23,3 + 22,8 + 3,5 + 1,3 + 3,4 + 0,1 + 21,9) 868,5 milj. kr. Efteravrundning hemslälier SJ. atl 869 milj. kr. anvisas på driftbudgeten. har överlämnat singranskningsredogörelse (Ds K 1975: 12) separalredovisning. De sakkunnigas uppgift har varit dels atl granska deredovisnings-och beräkningsprinciper som tillämpats vid redovisningen, dels allbedöma vUka bandelar ingående i separatredovisningen som bör vara ersättningsberättigade,och dels att ange med vilket belopp ersättning för drift av icke lönsammajärnvägslinjer lämpligen bör utgå för budgetårel 1976/77. Vidare har desakkunniga hafl alt ange med vilket belopp ersättning bör utgå för i sambandmed järnvägsnedläggningar .övergångsvis tUlämpade nedsältningar istyckegodstaxan. I syfte alt avgränsa ett olönsamt bannät har SJ för år1974 undersökt samtliga bandelar med en trafikinlensitet upp till ca 3 milj.bruttotonkm per bankm samt några bandelar med större trafikinlensitet. Efleravskiljande av bandelar som visat sig lönsamma uppgår det separalre-dovisadebannätet till 7 765 bankm, vilket i förhållande lill 1972 årsseparalredovisning innebär en minskning med 200 bankm. De sakkunniga konstaterar att trafikintensitelen mätt ibruttotonkm per bankm och år inte är ett fullgott kriterium, för atl avgränsabanor för vilka driftersällning bör ulgå. Trafikpolitiska utredningen har i betänkandet(SOU 1975: 66) Trafikpolitik behov och möjligheter föreslagit delvis nyaavgransningskrilerier, vilka dock inle har kunnat tillämpas av SJ eflersomredovisningen avser trafik. SJhar separalredovisning i stort sett tillämpat samma r e-dovisnings- och beräkningsprinciper som använts vid tidigareseparalredovisningar-. Vid redovisningen har SJ beräknat de intäkter ochkostnader som är direkt hänförliga lill trafiken på de sepa-ratredovisadebandelarna. Dessutom har vissa gemensamrna iniäkter och kostnader fördelats påbandelar efter' vissa fördelningsprinciper. Utgångspunkten har härvid varitatt bedöma den resultatförbättring för SJ som en nedläggning av hela dettrafiksvaga järnvägsnätet skulle med-, föra. I en sådan kalkylsituationbortfaller' de kostnader och intäkter som ' Medstöd av regeringens beslut tillkallade departementschefen som sakkunniga direktören . A. Pellijeff och ledamoten av G. = Tillvägagångssättet haringående redovisats i prop. 1967: 1 bil. 8 (s. 118). 1975/76:100 Bilaga 8 Kommunikationsdepartementet200 är hänförliga till det trafiksvagabannätet. En del av den träfik som det trafiksvaga bannätet alstrar kommer dockatt falla bort även på affärs-banenätet vid nedläggning av det trafiksvagabannätet. Värdet härav det s. k. matarvärdet avräknasresultatförbättringen. Driflersätlning-en skall i princip motsvara den sålundaberäknade resultatförbättring som SJ "går miste om" genom altstatsmakterna ålägger SJ trafikerings-plikt på de banor för vilkadriftersällning utgår. De totala intäkternaför det separatredovisade bannätet har jämfört med separatredovisningökat tUl 403,9 milj. kr. Ökningen var störst i godslrafiken. Destora ökningstalen förklaras främst av skillnaden i konjunkturläge mellanundersökningsåren. Ar 1971 var eltlågkonjunkturår, medan var ett utpr'äglat högkon-jimkturår.Taxeförändringar har självfallet också påverkat intäklsutvecklingen. Denprocentuellt sett kraftiga inläktsökningen har inte kunnat täcka den totala kostnadsökningen om tUl 865,5 milj. kr. Underskottetföre avgränsning och framräkning uppgår därmed enligt SJ vid en uppskattning av matarvärdet till 25 milj. kr. tiU (865,5-403,9-25,0)436,6 milj. kr. I syfte att få enbild av kostnads-, intäkts- och trafikutvecklingen på det Irafiksvaga bannätetsett i ett längre tidsperspektiv har de sakkunniga studerat 59 trafiksvagabandelar med full drift vid de fyra senaste separatredovisningstUlfäUena(trafikåren 1965, 1968, 1971 och 1974). Analysen visar bl. a. attdriftresultalet på de trafiksvaga bandelama successivt har försämrats underperioden, i första hand genom ökade kostnader. Efter en svag nedgång ökadeintäktema , menökningen var inle tillräcklig för att täcka kostnadsökningarna. Intäklsutvecklingenpå SJ:s hela bannät har varit väsentligt gynnsammare än utvecklingen på detrafiksvaga bandelarna, vUket bl. a. återspeglar olikheter itrafikutvecklingen. Den procentuella kostnadsökningen har varitnågot lägre för hela SJ än för de trafiksvaga bandelarna, vUket kan tyda påalt rationaliseringsmöjligheterna har varit större på de trafikslarka banorna. Beträffandeintäktsberäkningarna har det totalbearbetade persontrafikmaterialet utökatsgenom det tillämpade systemet för automatiserad färdbiljettförsäljning, vilketenligt de sakkunniga bör ha ökat noggrannheten i intäktsredovisningen. Denutökade alternativa biljetlgillig-heten över olika resvägar och de svårighelersom detta medfört för SJ vidvägbestämningen torde dock ha verkat i motsatt riktning.