prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Utredningen skall göraen bedömning av STU:s verksamhet i ett större näringspolitiskt sammanhangoch se över STU:s stödformer. Som kompletteringtill STU inrättades en särskild fond, statensutvecklingsfond, för stöd i den industrieUa förnyelseprocessens senare stadier,där de kommersiella riskerna är betydande. Utvecklingsfonden kommer genom det förslag som nuläggs fram att ha tillförts sammanlagt 65 milj. kr., allt frånInvesteringsbankens vinst. Ett flertal former har utvecklats avstatsmakterna för att tillförsäkra industrinnödvändiga resurser för forsknings- och utvecklingsändamål. (I 1974: 01) har till uppgift aft göra en översynav dessa olika finansieringsformer med syfte att pröva ändamålsenligavägar för den framtida finansieringen av de statiiga insatserna. Kommittén skall överväga bl. a. i vilkengrad finansieringen av industriell forskning och utveckling bör skegenom avgifter. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 15 Lagstiftning har trätt i kraftsom reglerar förhåJiandena beträffande riksprovplatser och riksmätplatser.Förutsättningar föreligger nu för statens provningsanstalt att på ett effektivtsätt kunna samordna provningsverksamheten i landet. Beslut har också fattatsbeträffande provningsanstaltensomlokalisering till . Beslutet innebär att en ändamålsenligprovningsanläggning med kvalificerad teknisk utrustning kommer att ståfill anstaltens förfogande i . Flyttningen inleds medbrandlaboratoriet och beräknas vara avslutad . Aktiekapitalet iSvenska utvecklingsaktiebolaget höjdes efter särskilt beslut av från 25,5tUl 50,5 milj. kr. Bolaget har härigenom fått möjlighet att fullfölja deprojekt man engagerat sig i. Kapitalet beräknades med hänsyn till behovet underperioden 1976. medverkan i det europeiskarymdsamarbetet har utökats med deltagande i utvecklingen av eneuropeisk bärraket för uppskjutning av geostationära satelliter, , samtdeltagande i utvecklingen av en maritim telekommunikationssatellit, Marots.Detta har givit ytterligare möjligheter för svensk industri att medverka i deteuropeiska rymdsamarbetet. För nationell rymdverksamhet och europeisktrymdsamarbete m. m. beräknas för /76 drygt 39 milj. kr. Nordisk fond för teknologi ochindustriell utveckling, som bildades enligt en överenskommelse mellande nordiska länderna, har tUlförts totalt 20 milj. kr. föreslåsatt ytterligare 10 milj. kr. andel härav är 4,5 milj.kr. Flertalet av de statsägda företag, somindustridepartementet svarar för, ingår i Statsföretagsgruppen. Utanför gruppenfinns de av staten helägda AB Atomenergi,Svenska utvecklingsaktiebolaget. Till hälften statsägda är AB Asea-Atom och AB Svenskexportkredit. Av de affärsdrivande verken hördomänverket, förenade fabriksverken (FFV) och tiUindustridepartementet. har verksamheteninom präglats av konsolidering. Gruppen har härigenomefter hand ökat sin ekonomiska styrka och effektivitet. Den står nu bättre rustadatt fullgöra de uppgifter som ägaren kan ålägga den enligt de riktlinjer somdrogs upp vid gruppens bildande. Gmppens samlade omsättning, som har ökatfrån 4 440 mUj. tiU 5 600 milj. kr. , har nått upptill ca 8 000 milj. kr. Det sammanlagda resultatet för förebokslutsdispositioner och skatter beräknas tUl ca 1 000 mUj. kr., vUket innebären ökning Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 16 mednärmare 600 milj. kr. Det goda resultatet härrör ihuvudsak från fyra bolag, nämligen AB Statens skogsindustrier (), ,Svenska tobaks AB och Berol kemi AB (f. d. ). Denna mycketgynnsamma utveckling har i hög grad sin grund i konjunkturutvecklingen, menockså i en framgångsrik strävan inom gruppen att förbättra lönsamheten framförallt hos förlustföretagen. Ocksåsysselsättningsmässigt är utvecklingen positiv. Antalet anställda inom har igenomsnitt varit 35 000, 37 000 och 40 000 personer under åren 1972,1973 och1974. Investeringarna inom Statsföretagsgmppenhar uppgått tUl resp. 740, 930 och 900 milj. kr.Av investeringama svarade NJA och vardera för ca 340 mUj. kr.Under de första åtta månaderna 1974 har inom gruppen investerats för 940 milj.kr. Investeringarna har till största delen skett inom stödområdet, främst iövre . Statsföretags årsredovisning för året1973 har överlämnats till (skr1974: 126). Uppgifter i övrigt om de statsägda bolagen och affärsverkenhar sammanställts i publikationen . Chefen för industridepartementet har i ensärskild skrivelse till styrelsen för Statsföretag framhållit att, genom den starktförbättrade lönsamheten inom , grunden har lagts för denexpansion som satt som ett av målen för Statsföretag. Han har ocksåföreslagit att företaget gör en utredning om sin framtida verksamhet ochorganisation. I det följande redovisas 1974 inom några av bolagen i Statsföretagsgruppen. har beslutatuppföra en ny kajanläggning i . Denna investering som avses varagenomförd beräknas kosta ca 250 milj. kr. Vid NJA avslutades Investeringsprogram 70under och uppbyggnaden av koksverket gick in i sitt slutskede. Statsmakterna beslöt attstaten skall medverka finansiellt till uppförandet av ett nytt stålverk vid NJAi , det s. k. 80.Produkfionskapaciteten vid 80 kommer att bli ca 4 milj. ton stålämnenper år. Ämnena kommer till största delen att avsättas på exportmarknaden.Personalbehovet för det nya stålverket beräknas till 2 300 personer. Dedirekta och indirekta sysselsättningseffekterna blir dock betydligt större inte mmst genom den expansion som väntas inom tjänstesektorni . Till detta kommer den sysselsättning motsvarande 3 000 manår somberäknas vid uppförandet av anläggningarna. Det totala finansiermgsbehovet förStålverk 80 uppskattas till 4 600 milj. kr., av vilka staten avses svara milj. kr. genom dels ökning av aktiekapitalet i med 700 milj.kr., dels lån till NJA 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 17 på sammanlagt 1 300 milj. kr. enligt samma regler som förlokaliseringslån. Medlen för ökning av aktiekapital, som ihotsvarartvå tredjedelar av denökning av aktiekapital som Statsföretag skall svara för, skal! utgå underfyra budgetår. Detta budgetår anvisades 175 milj. kr. cch dt lika stort beloppföreslås bli anvisat /76. Statsföretag skjuter själv till denåterstående tredjedelen till NJA:saktiekapital. Resterande medel för 80 avses bli anskaffadegenom extema lån. Vid NJA pågår vidare Investeringsprogram74, som avslutas . Programmet är koncentrerat till det befintligastålverket och avser i första hand envidareförädling av råjärn till ämnen. Genom investeringsprogrammet kommerytterUgare 600 000 årston råjärn att vidareförädlas. Investeringsprogram 74passar väl samman med 80 och möjliggör en tidig etablering påämnesmarknaden. Programmet harkostnadsberäknats tUl 272 milj. kr. inkl. räntor och ökatbehov av rörelsekapUal. Staten medverkar i finansieringen härav genom lån påsammanlagt 154 milj. kr. på samma vUlkor som för lokaliseringslån. Innevarandebudgetår har 50 milj. kr. anvisats och i budgetförslaget /76föreslås återstående 104 mUj. Utöver sysselsättning isamband med uppförandet av anläggningarnaväntas Investeringsprogram 74 bereda arbetstillfällen för ytterligare250 personer vid NJA. Pappersbruket har överlåtit sina skogar till domänverket. Svenska tobaks AB:sverksamhet har utökats till att omfatta även andra områden än tobaksvaror. Bolaget har frånStatsföretag övertagit AB Husqvarna borstfabrik och plast AB. har slagits samman liU ett företag med namnet . Tobaksbolaget har vidare från Grumme-bolagen, som är verksamt på det kemisk-tekniska området. Statsföretagförvärvade , som tillverkar plåtbearbetningsmaskiner,och . Dessa båda företag överläts sedan till , somdärefter bytte namn till SMT-PullmaxAB. Genom ändring irusdrycksförsäljningsförordningen har de särskilda regler tagUs bortsom gällt för allmänna restaurang AB () om godkännande av restaurangbolaget, omakfieägande i bolaget och dess dotterbolag, om avsättning av årsvinst, m. m. Vidare har skyldigheten upphävts för destatliga myndigheterna aft anlita AB Allmännaföriaget vid sin frycksaksupphandling. verkstads ABhar förvärvat mekaniska verkstad , som tillverkar dieseldrivna gaffeltruckar och andralyfttruckar för dieseldrift. Dessutomhar Etri fönster AB, industrier AB, AB kökoch AB kök samt golvföretagen mattor AB och golv ABöverlåtits av Svenska industrietablerings AB (Svetab) lill Statsföretag AB.Avsikten är att sammanföra dessa bolag till ett för ändamålet bildatdotterbolag för att där bilda början till en byggmaterialgrupp. AB Sonab förvärvade AGAMobilradio. Härigenom får Sonab ett breddat produktsortiment och bättrekonkurrenskraft. Förvärvet omfattade AGA Mobilradios anläggningar i samtviss tillverkning i . I berörs ca 350 anställda och i ca65. har f. n. ca 5 500 anställda.Under år 1973 steg exportpriserna kraftigtför sågade varor. Avsättningsläget för massa och papper förbättradesockså . Som en följd härav steg efterfrågan och priserna pårundvirke avsevärt. har fortsatt god efterfrågan rått påsågtimmer trots att förbrukningen av trävaror i gått ned markant underåret genom neddragning av bostadsbyggandet i flera för svensk trävaruexportviktiga länder. Marknaden för sågade trävaror är f. n. trög. Efterfrågan påmassaved är fortfarande mycket stark, vilket lokalt medfört viss brist på dettasortiment. omsättning för beräknas till 830 milj. kr.vilket innebär en ökning med 160 milj, kr. har domänverketsmarkköp uppgått till ca 26 500 ha, medan ca 3 700 ha har avyttrats. har också en omfattandeupplåtelse av nyttjanderätter. Upplåtelse av jakt och fiske sker i storomfattning. har goda förutsättningar att tillhandahålla möjlighetertill fritidsaktiviteter i attraktiva miljöer. Marknadsföring och utveckling avfritidssektorn avses få ökade resurser inom domänverkets område. har överlämnat sinplan för verksamheten under femårsperioden19751979. Verket lämnar en i huvudsak positiv bedömning av utvecklingen.Resultatet efter skatter bedöms kunna uppgå till ca 80 milj. kr. i genomsnUtper år. Vid slutet av perioden bedöms intäkterna av virkesförsäljningen ilöpande priser uppgå till närmare 1 000 milj. kr. och övriga intäkter till ca80 milj. kr. Verket räknar med att investera ca 650 milj. kr. Iplanen räknas också med en nyrekrytering av nästan 1 000 personer, även omverkets totala personalstyrka genom avgångar beräknas minska. Vid FFV har antalet årsanställda varit ca6 600 under /74. Omsättningen var 734 milj. kr., en ökning med58 mUj. i förhållande tiU /73. Såsom nettoresultat /74 har verket redovisat en vinst av 30,5 milj. kr., vUket var45,5 milj. kr. bättre än 1972/73, som visade en förlust av 15 milj. kr. 1972års FFV-utredning har lämnat sitt betänkande (SOU 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 19 1974:38) rörande FFV:s framtida verksanUietsimiktning och organisation. Betänkandethar remissbehandlats och bereds nu inom industridepartementet. Förändringarna inomindustridepartementets verksamhetsområde i förhållande till motsvarande anslagi riksstaten för /75 framgår av följande sammanställning. Anslagsom berörs av den kommande energipolitiska propositionen har härvid tagUs uppmed oförändrade belopp. Beträffande har tagits medäven på tilläggsstat /75 anvisade medel. Medel på tilläggsstat har iövrigt infe tagits med. Beloppen anges i milj. kr. 1974/75 1975/76 ring Industridepartementet m. m. Industri m. m. -\- 1,7 C. Mineralförsörjning m. m. Teknisk utveckling m. m. 365,4' V. Fonden för låneunderstöd Fonden för statens aktier 225,0' ' I beloppet ingåranvisning av 15 milj. kr. för MedelstUlskott till Aktiebolaget . ' Varav engångsanvisningarför teckning av aktier i och Svenskautvecklingsaktiebolaget om resp. 20 och 30 milj. kr. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 20 Föredragande: statsrådet . Anmälan till statsbudgeten för /76 såvittavser industridepartementetsverksamhetsområde 1973/74Utgift 8 280 739 1974/75 Anslag 8 476 000 1975/76 Förslag 9 532 000 Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar (ä\'en utrikes resor) Beräknad ändring 1975/76 7 821 000 220 000 435 000 -f 946 000 -f 50 000 -1- 60 000 + 1 056 000 Somframgår av sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till . Jag har härvid beräknat medel för ytterligare biträdespeisona!. Förlöne- och prisomräkning m. m. har jag beräknat S54 , varav . till följd av höjt lönekostnadspålägg. Jaghemställer alt regeringen föreslår att till Industridepartementet /76 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 1973/74Utgift 1199 787 1974/75 Anslag 232 000 1975/76Förslag 236 000 ' Anslaget Tekniska attachéer m. m. Från detta anslag bestrids kostnader fören tjänst som tekiusk attaché vid delegation hos i . '-f 4 000 -1- 3 000 Expenser (och reseersättningar inom Ersättningar för resor tUl och från vid tiänsteuppdrag och semester -H 4 000 ' Avser höjt lönekostnadspålägg. Den tekniske attachén har till uppgiftatt följa arbetet uiom bl. a. och deneuropeiska rymdorganisationen samt att bevaka verksamheten inom andrainternationella organisationer i och närliggande länder. Vid ambassaderna i , , ,och finns vidare teknisk-vetenskapliga attachéer, som även ärkontaktmän förIngenjörsvetenskapsakademien. Huvuddelen av kostnaderna för dessaattachéers avlöningar m. m. bestrids av styrelsen för teknisk utveckling (jfr s. 127). En teknisk-vetenskapligrådgivare är stationerad i . Med hänvisning tUl sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jaghemställer att regermgen föreslår atttill Teknisk attaché för /76 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1973/74Utgift 6 328 259 Reservation 1974/75 Anslag '4 450 000 1975/76Förslag 7 000 000 1 Härutöver har anvisats . på tilläggsstat I. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 22 Från detta anslag bestrids fömtomkostnaderna för industridepartementets kommittéer m. m. även kostnaderna förföljande organ, , delegationen för forskning rörandekärnkraftens säkerhets- och mUjöfrågor endast arvoden och resor , dispensnämndenför arbetstagarrepresentation, byggbranschrådet, branschrådet förskogsindustrin och branschrådet för stålindustrin samt den svenska delegationsom ingår i svensk-finsk arbetsgmpp för främjande av ekonomiskt samarbetemellan och . De båda sistnämnda organen har upprättats enligtKungl. Den verksamhet som finansieras frånanslaget kommer även under nästa budgetår att ha betydande omfattning. Sålundakommer arbetet inom bl. a. delegationen (I 1973: 01) för informationssystemetmellan företag och samhälle, mineralpolitiska utredningen (I 1974: 02) ochforskningsavgiftskommittén (I 1974: 01) att pågå under hela budgetåret, medanutredningen (I 1972: 08) om radioaktivt avfall () ochpetroindustriutredningen (I 1972:04) beräknas avsluta sin verksamhet /76. Under anslaget kommer nästa budgetår att behövas medel ävenför bl. a. det statliga stöd till strukturutredningar inom verkstadsindustrinsom verkstadsindustridelegationen (I 1971: 03) svarar för, samt för verksamheteninom branschråden och utredningen (I 1974: 06) om styrelsens för tekniskutveckling organisation och verksamhetsformer. Jag beräknar medelsbehovet under anslagetför /76 till sammanlagt 7 milj. kr., av vUka ca 600 000 kr.svarar mot pris- och löneomräkning m. m., inkl. kostnader för höjtlönekostnadspålägg. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Kommittéer m. m. för /76 anvisa ett reservationsanslag av7 . 1973/74 Utgift 1974/75 Anslag 1975/76 Förslag Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att tUl Extra utgifter för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av . 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 23 Bidrag till vissa internationella organisationer 1973/74Utgift 135 575 1974/75Anslag 155 000 1975/76Förslag 169 000 Fråndetta anslag bestrids kostnader för bidrag tUl internationella byrånför mått och vikt samt intemationeUa organisationen för legal metrologi. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknar jag tUl169 . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidragtill vissa internationella organisationer för /76 anvisaett förslagsanslag av . 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 24 Som bakgrund till pågående och planeradeaktiviteter på det industripolitiska området lämnas inledningsvis en kortredovisning av industrins utveckling. Den svenska industriproduktionen harsedan början av 1960-talet kännetecknats av en snabb tUlväxt. Industrisektornsandel av samhällets totala produktionsvolym har stigit successivt. Andelenuppgick till mot (i 1968 årspriser). har en kraftig förskjutning avsysselsättningen ägt rum från de varuproducerande till de tjänsteproducerandesektorerna i ekonomin. En successivtminskad sysselsättningsnivå har kännetecknat framför allt jord- ochskogsbruket, där nedläggningar och driftrationaliseringar varit mycketomfattande. Inom industrisektorn ökade sysselsättningen t. o. m. , dåden svarade för av den samlade sysselsättningen inom ekonomin. Därefterhar antalet verksamma inom industrisektorn rainskat något. Inom industrinsysselsätts f. n. drygt 1 milj. personer, vilket motsvarar ca 26 9o av dentotala sysselsättningen i landet. De svenska industriföretagen har i alltstörre utsträckning kommit att avsätta sin produktion på internationeUamarknader. Exportvolymen av industriprodukter har ökatbetydligt snabbare än den inhemska produktionen. Även importen avindustrivaror har ökat i mycket snabb takt. Det vidgade handelsutbytet harresulterat i kraftigt ökade export- och importandelar och denna tendens fillökad internationalisering är gemensam för flertalet industribranscher. Den mestmarkerade förändringen i detta avseende gäUer den kemiska sektorn (inkl.plastvaror), som ökade såväl export- som importvolymen med merän . ParalleUt med det vidgade handelsutbytethar industrins internationalisering kommit tiU uttryck även i en ökadutiandsetablering. ökade sålunda antaletanställda i svenska producerande dotterbolag utomlands med en fjärdedel tilltotalt drygt 180 000 personer. var merparten, ,av de anställda i svenska dotterbolag utomlands verksamma inom verkstadsföretag.Större delen av de svenska utiandsinvesteringarna har skett 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 25 ieuropeiska länder (EG- och EFTA-länder), men under det senaste årtiondet harutlandsinvestermgarna ökat snabbt inom andra områden, framför alltLatinamerika. som svenska industriföretag iökad omfattning upprättat produkfion utomlands, har de utlandsdominerade (merän av aktierna utlandsägda) industri- och handelsföretagen successivt ökatsin andel av den inhemska produktionen och sysselsättningen. Av den totalasysselsättningen inom den svenska industrin och handeln svarade sålundautlandsdominerade företag för jämfört med imitten av . Flertalet av de anställda i utlandsägda företag ärverksamma inom verkstadsindustrin. De utländska företagens andel avsysselsättningen är emellertid högst inom den kemiska industrin (),järn-, stål- och ferrolegeringsverken () samt livsmedelsindustrm (). Mycket talar för att deninternationaliseringsprocess som har pågått kommer alt fortsättaäven under återstoden av . Den svenska industrins starka beroende avutländska marknader, förekomsten av olika typer av handelshinder och nationellakrav på tillverkning inom avsättnmgsländerna etc. är faktorer som verkar för enfortsatt ökning av svenska företags etableringar utomlands. tordeockså de ufiändska investeringama i fortsätta. Lönsamheten inom industrin låg i börjanav på en hög nivå. Därefter skedde en försämring, särskUt markantunder åren 1966 1967. har emellertid lönsamheten förbättratspåtagligt, vilket framgår av följande sammanställning. Avkastning på eget kapital efter skatt inom industrin(femårsgenomsnitt i %) Period 1965 1966 1967 1968 1969 1970» 1969 1970 1971 1972 1973 1974 .avkastning 5,9 5,8 5,8 6,0 6,9 8,0 ' Prognos för . Den gynnsamma utvecklingen sedan slutetav 1960-talel, och främst , förklaras av en snabbt ökadlönsamhet inom framför allt de skogsförädlande industrierna, järn-, stål- ochmetallverken samt inom stora delar av verkstadsindustrin. över perioden19651973 är det endast inom gruvindustrin, den grafiska industrin och denkemiska industrin som lönsamheten Irendmässigt har försämrats eller varitoförändrad. Det kan i sammanhanget noteras att företagen med 50499 anställdahar haft en gynnsammare lönsamhetsutveckling än genomsnittet. Även självfinansieringen inom industrinhar, genomsnittligt sett, klart förbättrats . Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 26 taletlåg på i genomsnitt , uppgick den 1973 till igenomsnitt 97 9o. Förbättruigen gäller samtliga storleksgmp-per ochindustribranscher utom verkstadsindustrin, där nedgången dock var obetydlig ochhänförlig tUl en mycket hög investeringsaktivitet. För hela industrui varinvesteringsaktiviteten 1973väsentligt högre än . Den högre självfinansieringsgradenhänför sig sålunda helt till en snabbare tillväxt i företagssparandet jämfört . Utvecklingav produktion och sysselsättning inom den svenska industrin har resulterat iatt relativt stora förskjutningar ägt rum mellan olika industribranscher,vilket bl. a. framgår av följande sammanställnmg. Trendmässig produktions- och sysselsättningsutvecklinginom industrin 19601971 (Procentper år). -1,5 -5,6 -5,9 -7,9 -1,6 -1,8 Järn-, stål- och ferrolegeringsverk -1,8 -1,2 -0,3 -1,1 Textil- och konfektions- (teko) samtlädervaru- och skomdustriema, som svarade för enbetydande andel av den svenska industrins produktion och sysselsättning, har sålundaupplevt en kraftig relafiv tUlbakagång. Antalet anställda inom dessa branscherhar sammanlagt halverats . Även för gruvindustrin ochvarvsindustrin redovisas en förhållandevis kraftig trendmässig sysselsättningsminskning. ParaUellt härmedhar sysselsättningen ökat eller varit oförändrad inom pappersvaru-,gummivaru- och transportmedelsindustrierna. Den för hela industrui snabbaproduktionsökningen på nära 6 9o är, i likhet med sysselsättningsutvecklingen, ett resultat av en Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 27 branschvis varierande utveckling. Produktionsvolymeninom den kemiska industrinökade parallellt med en viss minskning i sysselsättningen. Av övriga branscher med en relativt snabb produktionsökning kan nämnas pappersvaminduslrin ochdelar av verkstadsindustrin. Inom plastvamindustrin har såvälproduktion som sysselsättning ökat i mycket snabb takt. Stmkturomvandlingen inom industrin harmedfört en förskjutning av produktion ochsysselsättning mellan olika uidustribranscher. Men även på företagsnivå har enmarkant förändring skett. Sålunda har inom flertalet branscherstorföretagens andelar av produktion och sysselsättning ökat kraftigt sedanbörjan av . På arbetsställenivå har däremot motsvarande andelar förde större enheterna legat på en tämligen stabU nivå. Antalet produktionsenheter inom industrin(med minst 5 anställda) har minskat med totalt ca 1500. Bakom denna nettominskning liggeremellertid betydande bruttoförändringar. Enligt varselstatistik var nedläggningsfrekvensensärskilt kraftig och första år föratt därefter minska markant. berördes omkring 10 000arbetstagare av nedläggningar. Dessa har varit särskilt framträdandeinom teko- samt läder-och skoindustrin.Totalt har inom dessa branscher ca 800 arbetsställen försvuniut sedan år1960, av vUka drygt hälften 1973. Under denna senare periodhar inom dessa branscher ungefär 4 000 anställda drabbats avnedläggningar. Den förskjutning av produktion ochsysselsättning som har skett mellan olika industribranscher kan väntasfortgå även . Det är emellertid svårt att fömtse styrkan i denfortsatta strukturomvandlingen. Den 1 juli1973 iiUeddes en försöksverksamhet som syftar till att förbättra detorganiserade informationsutbytet mellan företagoch samhälle. Verksamheten leds av en särskUd delegation (I 1973:01).Genom en enkät tiU bl.a. industriföretagen har delegationen samlat in industrUöretagensproduktions- och sysselsättningsprognoser för perioden 19731978.Enligt enkätsvaren kommer den totala industriproduktionen under femårsperiodenatt öka i en takt som sammanfaller med den tidigare redovisade historiskatrenden. Inom flera branscher planeras en produktionstillväxt, som ligger överden extrapolerade historiska trendutvecklingen. Hit hör bl.