prop · FZ03108 · 1975-12-31 00:00:00 — Projekt, som utförs i samarbete mellanföretag eller institutioner i två eller flera nordiska länder, faller in underbankens behörighet, medan däremot projekt som i allt väsentligt ligger i endastelt lands intresse faller utanför. Ett sådant samarbete behöver inte innebäraalt ägarinlresset är delat mellan flera länder. långsiktigt samarbete iform av mera varaktigt leveransavtal kan vara tillräckligt. 1 fall av underieveransersom enbart hänför sig lill själva in- Prop.1975/76:108 27 vesteringenbör dessa utgöra en betydande del av projektet för atl kriteriet nordisktintresse skall anses vara uppfyllt. Enligl ministerrådets förslag bör bankenockså kunna medverka lill finansieringen av projekt som direki är knutet tillendast ett land, om projektet har betydande positiva effekter också för andra nordiskaländer. Som ett exempel härpå nämns kraftverksprojekt som ingår i etlgemensamt kraftförsörjningsnät. När del gäller exportfinansiering bör etlvillkor för engagemang från bankens sida vara atl leveransen gäller ettavgränsat projekl och att det berör minst två nordiska länder. Inomgivna raniar bör banken även kunna medverka lill alt finansiera projekl somsträcker sig över riksgränserna, t. ex. kommunikationsprojekt, eller regionalpoliliskaprojekt med sikte på alt stimulera utvecklingen i ett gemensaml gränsområde. Delär naturiigt att banken skaffar medel till ullåningsverksamheten genomupplåning utanför . På bör förulsätlningar föreligga attbanken kan låna också på de nordiska ländernas kapitalmarknader. 2.2 Utformningenav överenskommelsen och stadgarna Genomöverenskommelsen etableras Nordiska investeringsbanken som en gemensam nordiskinstitution. Dess rättsliga ställning klariäggs både i förhållande lilllångivare och låntagare och i förhållande lill de nordiska ländernas offentligamyndigheler saml andra redan verksamma nordiska organ. Överenskommelsenreglerar också bankens ställning i förhållande lill nalionell lagstiftning. Stadgarnainnehåller närmare regler för bankens verksamhet och drift. Beslut av atl ändra stadgarna kräver, lill skillnad från ändring avöverenskommelsen, ingen ratificering. Förslag lill stadgeändringar avprincipiell betydelse för bankens ändamål, verksamhet och drift skall dockföreläggas för yttrande. Ändringar i stadgarna får inte medföraatt förekommande kredilorers säkerhet minskas. 2.3 Kommentarertill bestämmelser i överenskommelsen och stadgarna 2.3.1 Ändamål(Art. I i överenskommelsen, S I i stadgarna). Bankensändamål har beskrivits i del föregående. Förkortningen av bankens namnföreslås vara NIB och dess beteckning på engelska . 2.3.2 Verksamhet(Art. 2 i överenskommelsen, SS 6-9 i stadgarna). Bankenssoliditet beror förutom på slorieken av grundkapitalet och på den inbetaladedelen därav, på dess kapacitet till utlånings- och garantiverk- Prop.1975/76:108 28 samhet.Grundkapitalet föreslås uppgå till 400 milj. SDR (särskilda dragningsrätter)och utlånings- och garantiverksamheten till maximalt av grundkapitalet,dvs. I 000 milj. SDR. SDR definieras i överensstämmelse med de värderingsreglersom InternationeUa valutafonden har fastställt med giltighet från och med den 1juli 1974 och som knyter SDR:s värde till utvecklingen av valutakurserna för deviktigaste valutorna, häribiand tre av de nordiska ländernas valutor. Om dessavärderingsregler ändras, avgör styrelsen i vad mån banken skall följa de nyareglerna. Kursen på 1 SDR var . Förbeviljande av lån och garantier förutsälls all belryggande säkerhet, exempelvispantsäkerhel eller garanti, kommer att krävas. Något absolut krav på formellasäkerheter föreligger emellertid inte. Banken får i varje enskilt fall bedömaom den säkerhet som erbjuds kan anses betryggande. Bankenbör samarbeta med offentliga och privata organ i de deltagande länderna. Låneller garanti bör inte beviljas om berörd stal motsätter sig detla, exempelvisom ett aktuellt projekl är av låg angelägenhetsgrad ur myndigheternas synvinkeleller om beviljande av elt lån kommer i konflikt med den förda penning- ochkreditpolitiken. Bankenbör ha möjlighet atl vidta andra åtgärder sammanhängande med dess verksamhetoch som är nödvändiga eller önskvärda för att främja dess ändamål. Detta kanexempelvis gälla upptagande av lån och placering av likvida medel. Banken kanförvärva aktier eller andra tillgångar i syfte att skydda sig mot förlust.Banken skall också kunna förvärva fast egendom för eget bruk eller förvärvaaktier i fastighetsbolag som äger den fastighet i vilken bankens lokaler ärbelägna. Någon särskild beslämmelse härom i stadgarna har inte ansellsnödvändig. Bankenbör i den uisträckning som är praktiskt möjlig säkra sig mol kursföriusier. Detlakan åstadkommas genom all inlåning och utlåning sker i samma valuta. Deninbetalade delen av grundkapitalet, som är fixerad i SDR, skall lånas ut med SDR-klausul,om detla låter sig praktiskt genomföras. Vid placering i medlemsländernasvalutor slår banken kursrisken. Det förutsätts alt vid sådan placering samrådsker med vederbörande lands myndigheler. För atlstärka bankens soliditet skall bankens överskott överföras till en reservfond tillsdenna uppgår till etl belopp som motsvarar av grundkapitalet. på förslag av styrelsen om fördelning av överskoltei mellanreservfonden och medel för utdelning på grundkapitalet. Bankensårsrapport och årsbokslut skall överlämnas lill ministerrådet, som förutseshålla Nordiska rådel informerat om verksamheten. 2.3.3Grundkapitalet (Art. 3 i överenskommelsen, SS 2-4 i stadgarna). Bankensgrundkapital har fastställts i SDR, därför atl detta har under deförhållanden som råder på valutamarknaden vara den lösning som Prop.1975/76:108 29 gerstörsta säkerhet för upprätthållande av grundkapitalets värde. understrykshärmed bankens internationella karaktär. Grundkapitalethar föreslagils till 400 milj. SDR, vilket i inledningsskedet har beräknats gebanken tillräckligt arbetskapital och en tillfredsställande grundval för allskaffa medel på den internationella kapitalmarknaden. Nordiska ministerrådetkan efter framställning av styrelsen besluta om ökning av grundkapitalet. Endasten fjärdedel av grundkapitalet skall inbetalas. Den icke inbetalade delentjänar som slallig garanti för bankens förpliktelser. Grundkapitalet utgör ävenbasen för bankens utlåning och garantiförpliktelser. Grundkapitaletfördelas mellan de fördragsslutande staterna i förhållande lill derasnationalprodukter. Fördelningen förutsätts äga rum enligt en av fastställd fördelningsnyckel för gemensam nordisk finansiering.Den revideras på grundval av ulvecklingen av ländernasnationalprodukter. Den nuvarande fördelningsnyckeln gäller 31 december 1976. Enligl denna uppgår andel till , till22 %, och till och lill I 96. Eventuellsenare ökning av grundkapitalet fördelas mellan de fem länderna i enlighet medden fördelningsnyckel som då gäller. Någon justering av tidigare inbetaladebelopp äger däremot inle rum vid senare ändring av fördelningsnyckeln. Varjefördragsslutånde stat ställer en fjärdedel av sin andel av grundkapitalet lillbankens förfogande i tre lika slora poster 2, efteröverenskommelsens och stadgarnas ikraftträdande. Inbetalningsker efter anmodan från banken efter hand som del behövs. Delta innebär attvärdet i SDR av den del av grundkapitalet, som står till bankens förfogande,upprätthålls. När medlen överförs lill banken sker det på basis av dagskursenför SDR. Om styrelsenfinner nödvändigt alt inkräva mera än en fjärdedel av det tecknadegrundkapitalet för all möta bankens förpliktelser, skall detta belopp inbetalasi relation till ländernas andel av det samlade grundkapitalet. 2.3.4Upplåning och placering av medel (S 5 och S 7b i stadgarna). Bankenanskaffar kapital för utlåning genom atl uppta lån såväl i som utanför denordiska länderna. Den inbetalade delen av grundkapitalet kan också lånas ul.Upptagande av lån och placering av medel i ett nordiskt land bör ske isamförstånd med berörda lands myndigheter och med deras samtycke, om så fordrasenligt landets lagstiftning. Banken bör även hålla kontakt med behörigamyndigheter i de nordiska länderna vad avser upptagande av lån utanför denordiska länderna. Upplåning äger rum utan särskild garanti frånmedlemsstaterna men den del av grundkapitalet som inte har betalats in utgörgarantikapital för bankens förpliktelser. Prop.1975/76:108 30 2.3.5Adminisiraiion (SS 10-12 i stadgarna). Bankenskall ha en styrelse, en verkställande direktör saml annan nödvändig personal. Styrelsenbestår av två ledamöter från varje stat. De utses av regeringarna för enperiod av högst . Ordförandeskapet växlar mellan staterna. Om bäggerepresentanterna för minsl två stater motsätter sig etl förslag kan det inteantas. Om det blir nödvändigt för styrelsen alt fatta ett snabbt beslut,exempelvis i fråga om upplagande av ett lån, kan detta ske skriftligen utan attstyrelsen sammanträder. Verkställandedirektören ansvarar inför styrelsen. Styrelsen skall utarbeta arbetsinstruktionför verkställande direktören. Han utses för en lidsperiod om högsl åtgången med möjlighet lill förlängning. 2.3.6Övriga beslämmelser (An. 4-7 i överenskommelsen, S 13 och 14 i stadgarna). Bankenskall enligl överenskommelsen vara en juridisk person. Dess huvudsäte skallförläggas lill . 5 i överenskommelsen skall banken i var och en av de stater som äravtalsparter ha samma rättsliga slällning som inhemska juridiska personer medverksamhet som kan jämföras med den som banken bedriver. Vidare skall bankenvara undantagen från belalningsrestriklioner och kredilpolitiska åtgärder, somhindrar eller försvårar infriandet av dess förpliktelser. Detland där banken får sitt huvudsäte bör inte få särskilda skattemässiga fördelarav banken. Därför föreskrivs att bankens tillgångar och intäkter skall varafria från all direki beskattning och all några stämpelavgifter och andraavgifter till det allmänna inle skall utgå vid låneavtal där banken är gäldenär.Har sådana avgifter tagits ut skall de återbetalas om banken begär del. Enkonlrollkommilté skall upprättas med uppgift all kontrollera att bankensverksamhet bedrivs i överensstämmelse med stadgarna. Kommittén skall ocksåsvara för revisionen. Den består av tio medlemmar. En representant för varjestal ulses av och fem representanter utses av . Kommitién rapporterar till ministerrådet. Ministerrådetkan besluta att banken skall träda i likvidation och utser då de personer somskall föreslå avvecklingen. Stadgarna innehåller beslämmelser ägnade alttrygga bankens kreditorer. Eventuellt över- eller underskott i banken fördelasmellan medlemsstaterna i förhållande till deras samlade andel av grundkapitaletoch alltså inte i enlighet med den gällandefördelningsnyckeln för nordisk finansiering. Varjemedlemsland kan säga upp överenskommelsen genom atl avge en förklaring härom tillden norska regeringen. Prop.1975/76:108 31 slutarom banken skall träda i likvidation i enlighet med reglerna härom eller om denskall fortsätta utan den utträdande medlemsstaten. 1 sistnämnda fall faslställerministerrådet hur förhållandet mellan banken och utträdande medlemsstat skallavvecklas. Uppsägningen kan endast träda i kraft vid utgången av etl kalenderåroch tidigast 12 månader efter det att uppsägelsen ägde rum. Det utträdandelandet ansvarar i samma mån som de andra medlemsländerna för förpliktelserbanken iklädersig intill dess uppsägningen träder i kraft. Överenskommelsenoch stadgarna träder i kraft den dag ministerrådet beslämmer efter det alt ratifikationsförfarandelhar avslutats. Inomramen för den i det föregående nämnda behandlingen av frågan i Nordiska rådelhar ett antal myndigheter, organisationer och andra intressenter i de nordiskaländerna samt vissa samnordiska organ beretts lillfälle att yttra sig överministerrådsförslaget. 1Sverige har yttrande avgelts av kommerskollegium, exportkredilnämn-den,fullmäktige i , exportråd, . Följandesamnordiska organ har yttrat sig: fackliga samorganisation, Nordel,Nordisk andelsforbund-NAF. Kommerskollegiumanför all såvitt känt för kollegiet har existerande kreditinstitut hittillskunnat möta de krav som ställts på krediter. Nya faktorer som kan förändraläget haremellertid tillkommit, varvid svenska förelag i en delfall haft problem med kapitalanskaffningen. Kollegiet vill därför inle motsättasig förslagel. Man anser atl en bank enligt förslaget i vissa fall kanförbättra företagens kapiialanskaffningssituation samt ge ett konkret innehållåt del nordiska samarbeiet. Banken bör dock, enligl kollegitets uppfattning,endast vara ett komplement till redan befintliga kreditinstitut och desstjänster anlitas först då medel inle finns tillgängliga på normala villkor iexisterande kreditinstitut. Fullmäktige har inle funnit skäl atl ifrågasätta att ennordisk invesleringsbank skulle kunna fylla en värdefull, om ändockbegränsad, kompletterande funktion när det gäller att möta de nordiska ländernaskapitalbehov. Detla förutsätter koncentrering till nordiska projekl därnationella kreditinstitut svårligen skulle kunna vara totalfinansiärer. Ettnära samarbete med existerande kreditinstitut bor kunna ta sig uttryck i attbanken delfinansierar enskilda projekt. Fullmäktigeuttrycker tillfredsställelse över att kravet på affärsmässighet vad gällerbankens verksamhet klart markerats i ministerrådsförslaget. Fullmäktigekommenterar även stadgeförslagets bestämmelser angående Prop.1975/76:108 32 inbetalningenav grundkapitalet och påpekar att detta innebär atl medlen i fråga skall hållastillgängliga för banken på angivna tidpunkter. Detla bör, enligt fullmäktigesmening, tolkas så atl inbetalning skall ske försl då bankens verksamhetnödvändiggör det. Vidarepåpekas atl bankens upplåning till övervägande del måste ske på deninternationella marknaden och att en upplåning i - i varje fall underöverskådlig lid - kan vara aktuell endast i mycket begränsad omfattning. Fullmäkligeunderstryker i detta sammanhang vikten av en konlinueriig samordning av bankensutlandsupplåning med deltagariändernas egen låntagning ulomlands, så allbankens verksamhet härvidlag ej stör den nationella låneverksamheten. Sverigesexportråd uppehåller sig enbart vid bankens roll som exportfinansiär ochuttrycker bl. a. den förmodan att bankens medverkan på delta fält i första handkommer att bli aktuell när flera nordiska företag samverkar vid mycket slora s.k. paketaffärer, vilka på grund av sin storiek är svåra all finansiera. Ennordisk invesleringsbank skulle härigenom kunna medföra elt ökat samarbete pädetta område i de nordiska länderna. känner sig inte övertygat om behovet av den föreslagna bankenmen finner inte anledning att motsätta sig densamma. Förbundet vill understrykavikten av att banken bedrivs på affärsmässiga grunder. och framhåller i elt gemensamlyttrande atl de inte vill motsätta sig förslaget även om tillkomsten av etlnytt kreditinstitut knappast kan motiveras av brister på kapitalmarknaden somdärigenom skulle kunna avhjälpas. De nordiska ländernas stora investerings-och upplåningsbehov anser organisationerna ulan svårighet kunna tillgodosesinom ramen för nuvarande kapitalmarknads-institutioner. Organisationernaser emellertid möjligheten av alt tillkomsten av banken stimulerar till ettökat nordiskt samarbete på det industriella området och till etl ökat intresseför samnordiska utvecklingsprojekt. Organisationerna hoppas alt så skall blifallet varigenom kapitalmarknaden tillförs etl nyll element. På den grundentillstyrks projektet. En förutsättning är dock atl banken får den enligt minislerrådsförslagetaffärsmässiga inriktningen. anser att en nordisk invesleringsbank kan länkas bidra lill envidareutveckling av del nordiska samarbetet och till de nordiska ländernasekonomiska tillväxt. Föreningen vill därför inte direki motsätta sig förslaget.Den delar utredningens bedömning att de nordiska länderna slår inför omfattandeinvesteringsbehov men är inte övertygad om att delta nödvändiggör tillskapandetav en nordisk investeringsbank. Föreningen anser inte att ett nytt nordisktkreditinstitut skulle ha större förutsättningar än existerande kreditinstitutalt erhålla kapital på den internationella marknaden och pekar pä atthittillsvarande erfarenheter visar att de nordiska Prop.1975/76:108 33 ländernaskreditinstitut, ensamma eller i samverkan, varit i stånd att både låna uppkapital på de internationella kreditmarknaderna och all ställa detla tillförfogande för nationella eller nordiska projekt. Bankföreningenanför också vissa synpunkler på den föreslagna bankens verksamhel. Man anserdel vara väsentligt all banken verkar efler sedvanliga bankmässiga kriterier,att den samverkar med existerande kreditinstitut och alt upplåningen i ellerutanför inte genomförs på ell sådant sätt att den skapar störningareller svårigheter för de enskilda ländernas kreditinstitut. Föreningenfinner vidare alt relationen mellan grundkapital och utlåning är väl försiktigtfastställd och vill ifrågasätta om inle banken kunde ges möjlighet lill ennågot slörre låne- och garantiverksamhet i förhållande till grundkapitalet. Bestämmelsenalt bankens räkenskaper skall föras i SDR finner föreningen vara onödigtrestriktiv. Banken borde här få agera frilt. 1 framtiden kan mycket väl annanartificiell valuta visa sig riklig all tillämpa. Föreningenkritiserar vidare röstningsreglema och ifrågasätter lämpligheten av att eltland kan åläggas betalningsförpliktelser genom atl överröstas i etlupplåningsärende. anser att en nordisk investeringsbank kan komma alt bli etlvärdefullt komplement till kreditinstituten i de nordiska länderna även inom lanlbrukssektorn.Förbundet förutsätter därvid alt lanlbrukskooperaliva förelag får tillgång tillkrediter på lika fot med andra låntagare och att bankens resurser kommer allkunna utnyttjas för regionalpolitiska projekt av betydelse för två eller fleranordiska länder. ser posilivi på upprättandet av en nordisk invesleringsbank.Förbundet hoppas att också fiskerinäringen på etl eller annal sättskall få nytta av banken. Nordensfackliga samorganisalion - NFS stöder förslaget som man anser kunna bidraga tillalt dels lösa vissa näraliggande finansieringsproblem och dels främjadet allmänna ekonomiska och näringspolitiska samarbetet i . Nordensfackliga organisationer borde emellertid ges rätt att utse en medlem jämteersättare i bankens styrelse. Nordelger uttryck för uppfattningen atl en nordisk investeringsbank kan få betydelseinte minst för den starkt kapitalkrävande elkraftförsörjningen. Nordiskandelsforbund - NAF och dess medlemsorganisationer stöder förslaget. a. alt bankens roll som hävstång för nordiska projekt blirberoende av dess möjligheter alt binda sig för mer riskfyllda engagemang änexisterande finansieringsinstitut normalt gör. Önskemål framförs även omrepresentation i bankens kontrollorgan för de organisationer som arbetar pånordiskt plan. IDanmark är remissopinionen splittrad med i stort sett lika fördelning mellan inslansersom tillstyrker, avstyrker eller inte tar direkt slällning till förslaget attupprätta en nordisk invesleringsbank. Prop.1975/76:108 34 Äveni är remissopinionen splittrad. Flera av de remissorgan som företrädernäringslivet ställer sig skeptiska eller avvaktande lill förslaget. 1 Finlandär remissorganen näslan genomgående positiva till förslaget. Enda isländskaremissinstansen är mycket positiv. Somhar framgått tidigare skall Nordiska invesleringsbanken anskaffa medel för sinutlåningsverksamhet såväl i som utanför de nordiska länderna. Av betydelse förbankens möjligheter till upplåning i , t. ex. genom utgivning avobligationer, är de kapitalläckningsregler som till skydd för insätlarna gällerför de och de placeringsregler som försäkringsbolagen, allmännapensionsfonden (AB-fonden) och andra institutionella placerare är bundna av. Kapitalläckningsreglernaför bankinstituten återfinns i 57 S lagen (1955:183) om bankrörelse (57 Sändrad senast 1975:227), 26 S lagen (1955:416) om sparbanker (26 S ändradsenast 1975:228) och 34 S lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen (34 Sändrad senast 1975:229). Bestämmelserna, som är enhetligt utformade församtliga typer av bankinstilul, har karaktär av placeringsregler med olika kravpå täckning med eget kapital, för sparbankernas del egna fonder, alll efterplaceringens art. De innebär i huvudsak följande. Bankinslilutens tillgångar ärindelade i fyra riskgrader. Den lägsta riskgraden omfattar placeringar medingen eller ringa förlustrisk och i den högsta riskgraden ingår de mest riskbetonadetillgångarna. Placeringarna i lägsta riskgraden - betecknad som grupp A ilagtexten - är helt fria från krav på täckning med eget kapital. 1 dennariskgrad upptas bl. a. svenska stats- och kommunobligationer och hypoteksobligalioneroch obligationer utgivna av kreditaktiebolag samt andra fordringar för vilkastaten, kommun eller därmed jämförlig samfällighel, svenskt bankinslilut ellervissa andra rättssubjekt, däribland kreditakliebolag (t. ex. invesleringsbankaktiebolag), svarar. Tillgångarna i nästa riskgrad (grupp B), bl. a. andrafullgoda obligationer än dem som förts till grupp A, skall täckas egetkapital. Tillgångarna i grupp C skall täckas eget kapital. Till den högstariskgraden, grupp D, förs alla tillgångar som inte förts lill någon av de andrariskgraderna. Kapitaltäckningskravet för denna riskgrad är 8 96. Det samladekravet på eget kapital som gäller för elt bankinstilul erhålls genom attkapitalkraven för institutets olika tillgångar läggs samman. Medaffärsbanks eget kapital avses aktiekapital, reservfond, dispositionsfond ochvinstbalans som fastställts av bolagsstämman. Med cenlralkassas ochjordbrukskassas eget kapital avses insatskapital, reservfond, dispositionsfondoch fastställd vinslbalans. Sparbanks egna fonder är grundfond, reservfond ochgarantifond. Placeringsreglerför de enskilda livförsäkringsbolagen finns i 274 S lagen Prop.1975/76:108 35 (1948:433)omförsäkringsrörelse(274 S ändrad senast 1973:934). Enligt dessa regler skall vidvarje tidpunkt ett belopp som motsvarar försäkringsfonden för livförsäkringarvara redovisat i vissa slag av värdehandlingar. 1 förteckningen i 274 S upptasbl.a. obligationer och andra skuldförbindelser som har utfärdats ellergaranterats av staten eller av sådan svensk kommun som har erhållit regeringenstillstånd till att ta upp eller garantera lånet, obligationer som är utfärdadeav allmänna hypoteksbank. stadshypotekskassaeller vissa andra kassor, investeringsbank aktiebolag eller av kreditakliebolagsom står under bankinspektionens tillsyn, fordringsbevis som har utfärdats avriksbanken, svenskt bankaktiebolag, svensk sparbank eller cenlralkassa förjordbrukskredit, med undanlag för förlagsbevis (dvs. sådana för den allmännarörelsen avsedda förskrivningar som medför rätt till betalning först efterutfärdarens övriga fordringsägare), och obligationer som har utfärdats av svensklindustriföretag och som offentligen har bjudits ut av svenskt bankaktiebolageller invesleringsbank aktiebolag. Redovisning får också ske iinhemska eller utländska värdehandlingar som lill sin art eller den säkerhet deerbjuder kan anses jämföriiga med de nu angivna. Från huvudregeln om vilka värdehandlingarsom är godtagbara placeringsobjekt görs det undantaget alt elt belopp sommotsvarar högst en tiondel av livförsäkringsfonden får placeras frilt, dockinte i aktier.