prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Näringsutskotlel anförde(NU 1974:32) all den samordning av skilda verksamheter rörande havsfrågor somhade påbörjats enligt utskottets mening var värdefull. Utskottet delademotionärernas uppfattning om behovel av elt i fastare former bedrivet samarbeteinom området. För en sådan samordning lorde enligt utskottet den av havsresursulredningenföreslagna delegationen vara en ändamålsenlig form. Ulskollel förutsatte därföralt denna fråga skulle komma atl prövas av Kungl. Maj:l och förslag föreläggasnästa års riksdag. Utskottet hemställde atl som sin mening skulle geKungl. Maj:t till känna vad utskottet hade anförl om tillsältande av endelegation för havsresurser. Riksdagenbiföll utskottets hemställan (rskr 1974:224). Frågan om samordning avskilda verksamheter som berör havet togs också upp i 1975 årsbudgetproposition. Jag erinrade därvid (prop. 15 s. 98) om allhavsresursutredningens betänkande hade varit föremål för elt omfattanderemissförfarande och uttalade all remissinstanserna har tillfört diskussionenen rad värdefulla synpunkter, men att några entydiga slutsatser som grundas påen klar renrussopinion knappast kan dras. Min uppfattning var att det intefanns förutsättningar atl inrätta ett organ med uppgifl alt samordna alla deaktiviteter som är eller kommer all vara knutna till havet. En avgränsningsbardel ansåg jag emellertid vara den tekniska forskningen och utvecklingen medanknytning lill havsområdena och deras naturresurser, inbegripet mineraliskaämnen på och under havsbottnen. Behovet av samordning och ökalinformationsutbyte på detla område ansåg jag vara stort, varför jag förordadeatt ett särskilt organ, en delegation för havsleknisk forskning och utveckling,skulle inrättas. Delegationen avsågs inle ha några verkställande uppgifter utanendast fungera som elt samordningsorgan-. Delegationen skulle vidare svara förutbyte av information mellan myndigheter ocb näringsliv och ta initiativ liUeller verka för projekt av samordningskaraktär. Imotionen 1975:1649 hemställdes atl i stället en delegation med uppgifl altsamordna arbetet med utnyttjande och skydd av havsområden skulle inrättas. Näringsutskotlel uttalade(NU 1975:15) kritik mol förslaget om inrättande av en delegation förhavsteknisk forskning och utveckling. 1:25 Skr 1975/76; 103 522 tilltänkta snäva avgränsningen av delta organs uppgiftersyntes enligt utskottet olämplig. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattningalt del behövdes elt i fastare former bedrivet samarbete mellan skildaverksamheter rörande havsfrågor. Utskottet fann att en förnyad prövning bordegöras av frågan om vilka verksamheter avseende havsresurserna i första handdå forsknings- och utvecklingsarbete som borde tillhöra del planeradesamordningsorganets ansvarsområde. Utskottet hemställde all medanledning av regeringens förslag och motionen 1975:1649 som sin mening skullege regeringen lill känna vad utskottet hade anförl om inrättandet av elt organför havsresursfrågor. biföll utskottets hemställan (rskr 1975:99). Frågan om inrättande av ell organ för havsresursfrågor ärinvecklad och kräver ytterligare utredning. Uppgiften bör uppdras ål särskildasakkunniga. Till ledning för utredningsarbetet vill jag anföraföljande. betänkande innehåller en relativtutförlig genomgång av alla de frågor som har med havels utnyttjande alt göraoch som är av intresse för svensk del. Även remissbehandhngen har gettåtskilliga värdefulla synpunkler. Också i övrigt finns etl omfattandeutredningsmaterial med anknytning till det aktueUa ämnesområdet. I delta sammanhang bör nänmas vissa pågående eller nyligensluförda undersökningar med anknytning till havsresursfrågor. Maj:l dels åt styrelsen för teknisk utveckling (STU)atl utreda behovel av och formerna för havstekniska forsknings- och utvecklingsinsatser,dels åt statens industriverk (SIND) att utreda vissa frågor rörande utvinningav sand och grus, särskilt från havsområden. Resultatet av förslnänrmdautredningsuppdrag har redovisais i STU:s anslagsframställning för budgetåret1976/77, medan SINDS:s utredningsarbete pågår. Vidare avgav miljöforsknrngsulredningen i november 1974belänkandet (Ds Jo 1974:8) Samordnad miljöforskning. Uiredningen föreslårinrättandet av en delegation för samordning av miljövårdsforskningen, bl. ä.den forskning som gäller havens naturmiljö. Frågan bereds f. n. inomjordbruksdepartementet. (U 1972:02) har till uppgift bl. a. all se över forskningsrådsorganisalioneninom område. Översynen omfattar bl. a. dessa forskningsrådsbefogenheter och ställning i relation lill andra forskningsråd saml myndigheteroch organ som har att planera, stödja eller bedriva forskning. Utredningen hari avgivit delbetänkandet (SOU 1975:26) Forskningsråd, viUcet f.n.remissbehandlas. Uiredningen har genom tiUäggsdirektiv och den10 fåll i uppdrag atl bl. a. pröva vissa frågor rörande långsiktigforskningsplanering, framtidsstudier och information i forskningsfrågor m. m. STU-ulredningen (11974:06) skall bl. a. studera hursamordningen meUan STU och andra statliga och enskilda organ bör ske.Uiredningen skall vidare lämna principförslag lill programstruktur,arbetsformer och organisation för STU. Eftersom STU f. n. stöder havstekniskaprojekt lorde verksamheten vid ett organ för havsresursfrågor komma alt påverkaSTU: s verksamhet. Del lill regeringen knutna sekretariatet förframtidsstudier (Ju 1973:05) arbetar med ett särskilt projekt som behandlarråvaror och naturresurser. Vidare har jag tillkallat en knuten arbetsgrupp för råvarufrågor, vilken skall vara ett forumför diskussion och ömsesidigt informationsutbyte mellan regeringen,näringslivet och de anställdas organisationer. Det bör också nämnas alt inomden fysiska rikspianeringen f. n. förbereds etl program för studier av sådanahavsmiljöfrågor som kan föranleda konflikter mellan olika intressen. De sakkunniga bör pröva vUka konkreta arbetsuppgifter som kanåläggas elt organ för havsresurser. I samband härmed bör de sakkunniga övervägaom vissa arbetsuppgifter, somf. n. fullgörs av existerande myndigheter, börövertas av detta organ och vilka effektivitets- och kostnadsbesparingar somhärigenom kan uppnås. Särskild uppmärksamhet bör ägnas ål forsknings-ochutvecklingsarbete med anknytning till havet. Sådant arbete bedrivs inom en långrad sinsemellan åtskilda verksamhetsområden miljövård, fiske,mineralförsörjning, fritid etc. Som en allmän utgångspunkt bör därför gälla atlelt eventuellt nytt organ bör få sådana arbetsuppgifter att del kan antasiHlföra statsmakterna ett förbättrat underlag för prioritering mellan olikainsatser på dessa områden. Övervägandena bör innefatta etl förslag till lämplig organisationav ell eventuellt nytt organ med detaljerat angivande av hur organets uppgifterbör avgränsas gentemot existerande organ på området. De sakkunniga bör utnyttja del utredningsarbete som harutförts eller är under utarbetande med beaktande av de ställningstaganden somkan komma att föranledas härav, samt samråda med forskningsrådsutredningen,STU-ulredningen, sekretariatet för framtidsstudier och den till näringspoUtiskarådet knutna arbetsgruppen för råvarufrågor. De sakkunnigas uppdrag bör vara slutfört senast den 1 juli1977. Utredningens arbete beräknas pågå . Utredningen (11975:07) onfi vissa frågor rörandebyggnadsmaterialindustrin Tillkallade erUigt regeringens bemyndigande den 9 oktoberoch för utredning om vissa frågor rörandebyggnadsmaterialindustrin (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande: , , landshövding (fr.o.m.den 13 november 1975) Sakkunniga: Ehrner, Bo, direktör (fr.o.m. den 13 november1975) Gadd, P. lic, led. av (fr.o.m. den 13 november1975) R., direktör (fr.o.m. den 13 november1975) Odhnoff, , docent (fr.o.m. ) RegnéU, CarlGöran, fil. dr, led. av (fr.o.m. ) Whinberg, F. R. , andre förbundsordförande(fr.o.m. ) 1:26 Skr 1975/76:103 524 Experter: HaUman, L. Äke G., byråchef (fr.o.m. den 1december 1975) , , avdelningsdirektör (fr.o.m. den 1 december1975) Öh, E. , departementssekreterare (fr.o.m. ) Lokal: Fredsgalan 2, 111 52 , tel. växel 763 1000 Direktiv (anförande av statsrådet till prolokollvid regeringssammanträde ): I marknadshushållningens natur ligger atl konkurrensenmellan företagen inom de ramar som släUls upp av statsmakterna styr bl. a.prisbildning och investeringar. På blir konkurrensen ävenbestämmande för strukturen inom en bransch och för relationerna mellan olikaled i en förädlingskedja. Såsom framgår av bl. a. koncentrationsulredningens (Fi1962:37) undersökningar och det s. k. storföretagsregistret vid statens pris-och kartellnämnd har det sedan början av 1960-talel skett en myckel påtagligutveckling mot färre och slörre enheter inom många näringsgrenar. Denna processbehöver nödvändigtvis inle vara av ondo. För att hävda sig i deninternationella konkurrensen kan sålunda de ofla, internationellt sell, småsvenska exportföretagen behöva gå samman i slörre enheter. En ökadkoncentration inom en viss bransch kan också ha positivt värde genom atl denskapar möjlighet till ökad planmässighel. Mot sådana eventuella positivaeffekter får ställas länkbara negativa i form av exempelvis tendenser lillmonopolvinster och lägre produklivitetsökningstakt. Byggnadsmaterialinduslrinhar varit föremål för statsmakternas intresse. Olika delar av materialindustrin har studerats eller håller på att studeras. har gjort en studie över den träbearbetande industrin saml håller på alt slutföra en undersökning om plastindustrin. Statens pris- och kartellnänmd, som följer pris- och marknadsutvecklingen inom bl. a. materialindustrin, har även gjort en rad anadyser av olika delbranscher inom materialindustrin. a. hair vissa studier gjorts i samråd med inslaUalionsulredningen (I 1970:21) som i sitt belänkande (SOU 1974:47) InstaUalionsseklorn har redovisat förhållandena även inom installationsbranschernas materialindustrier. (H 1974:05), som har lill uppdrag all göra en översyn avkonkurrensbegränsningslagen, har uppdragit åt pris- och kairtellnämnden altundersöka vissa förelagsfusioner. Undersökningen berör ocksåbyggnadsmaterialindustrin. Någon aktuell kartläggning av helamaterialindustrins omfattning, struktur och verksamhet finns emellertid inte. Det är svårt att generellt ange vad som utifråninduslripolitiska, sysselsättningspolitiska och konkurrenspolitiska synpunkterär lämplig struktur inom en bransch. Bedömningarna får göras från fall tillfall. Inom byggnadsmaterialindustrin och då särskilt vissa delar av den, haremellertid utvecklingen nu gått så långl atl del finns anledning atl nogaöverväga för-och nackdelar av nuvarande förhållanden. Tillfrågan om en kartläggning av materialindustrin ämnar jag återkomma i annatsammanhang. Jag finner det dock motiverat att redan nu utreda effekterna avkoncentrations- och inlegralionstendenserna inom vissa delar avbyggnadsmaterialinduslrin. Jag förordar därför alt sakkunriiga lillkallas fören sådan utredning. I de sakkunnigas uppdrag bör ingå även alt ana- 525 Kommittéer: Industridepartementet 1:26 lyseraoch redovisa alternativa vägar atl minska eller eUminera de effekter, vilkaframstår som påtagligt negativa från samhälleliga synpunkler. Koncentrationsulvecklingeninom näringslivet är en central fråga även för konkurrensulredningen. Ensärskild utredning om byggnadsmaterialindustrin kan dock med fördel görassamtidigt med konkurrensulredningens arbete och delvis samordnas med detta. Desakkunniga bör inrikta sitt arbete främst på sådana delar avbyggnadsmaterialinduslrin där koncentrationsprocessen gåtl långl och därimporlkonkurrensen är av relativt begränsad omfattning. De delar avbyggnadsmaterialinduslrin inom vilka har en stark ställning hörsjälvfallet hit. Enuppgifl för de sakkunniga bör vara atl kartlägga förelagens beleende inom denämnda delama av byggnadsmaterialinduslrin. Kartläggningen bör omfatta bl. a.försäljningspoUtik, inköpspolitik, investeringspolitik, forsknings- ochutvecklingspolitik, eventuella överenskommelser med andra företag ochprisledarskap. De sakkunniga bör undersöka även sådana ägandeförhållanden ochbeslutsformer, som kan antas vara av betydelse för ifrågavarande förelagsbeteende. De tendenser lill integration som förmärkts bördärför kartläggas och analyseras. Detta arbete bör omfatta både den horisontalaintegrationen inom vissa materialbranscher och den vertikala integrationen inommaterialindustrin och mellan denna industri och andra led i byggprocessen. Pågrundval av denna kartläggning bör de sakkunniga göra en bedömning av för- ochnackdelar av förhållandena utifrån konkurrenspolitiska, industripolistiska,sysselsättningspolitiska och förelagsdemokratiska synpunkler. Dekonkurrenspolitiska bedönmingarna bör göras i huvudsak utifrån de riktlinjersom ligger till grund för konkurrenslagstiftningen och i samråd medkonkurrensutredningen. De induslripolitiska bedömningarna bör göras med ulgångspunkti strävandena all uppnå en rationell industristruktur och en tillfredsställandehög utvecklingstakt på lång sikt. I fråga om de sysselsältningspoliliskabedömningarna bör utgångspunkten vara alt produktionsanpassningar ochstrukturomvandlingar skall ske på elt säll som tillgodoser de anställdasberättigade krav på anställningstrygghet och samhällets krav på långsiktigregionalpolitisk planering. De företagsdemokraliska bedömningarna bör utgå frånatt de anställda skall ha reella möjligheter all påverka beslut inomifrågavarande företag, bl. a. genom styreiserepresentation. Desakkunniga bör utifrån denna allsidiga bedömning analysera och redovisaalternativa handlingslinjer som syftar till all ge samhället och de anställdadet inflytande som kan visa sig motiverat för all minska eller eliminera sådanaeffekter, vilka framstår som påtagligt negativa från samhälleliga synpunkler. Desakkunniga bör samråda med förutom konkurrensutredningen statens pris- ochkartellnänmd, statens industriverk, arbetsmarknadsverket och byggbranschrådet. Utredningensarbete beräknas pågå . 1:27 Skr 1975/76; 103 526 27.Utredningen (11975:08) om samordning mellan och Tillkalladeenligt regeringens bemyndigande för atl utreda omsamordning mellan () och () (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande:Löfberg, BertU A. F., landshövding (fr.o.m. ) A., direktör (fr.o.m. ) , L. ,civilekonom (fr.o.m. ) Lokal:Industridepartementet, 7, Fack, 103 10 , tel. växel763 1000 Direktiv(anförande av statsrådet till prolokoll vid regeringssammanträde den30 ): Riksdagenhar hos regeringen begärt en utredning av förutsättningarna för en samordningav () och (). (NU1975:18, rskr 1975:148). LKABmed dess innehav av fasl egendom och gruvor i de norrbottniska malmfältenägdes, då gruvdriften på 1880-lalel på allvar började, i sin helhet av privataintressen. Vid 1900-lalets början uttrycktes från statsmakternas sida önskemålom att staten skulle komma i besittning av mabnfällen. Önskemålet infriadestill en del genom malmavlal, etUigt vilket staten erhöll hälften avaktiekapitalet i . begagnade staten en avtalad irUösenrätl till atllösa in huvuddelen av de återstående aktierna. Statens aktier i överlätsden till som innehair avaktiekapitalet medan resterande andel ägs av . Vidtillkomsten av malmavtad uttalades från statsmakternas sida bl.a. attmalmen från de norrländska mahnfälten borde förädlas inom landet. Ett förstasteg mol förverkligande av dessa tankegångar logs då riksdag beslötatl etl statligt järnverk, NJA, skulle uppföras i . har dock enmyckel ringa del av malm förädlats vid NJA. Även efter de utbyggnader avjärnverket som i etapper har skett t.o.m. är det fortfarande bara enmindre del av den norrländska malmen som förädlas till järn och stål inomlandet. Av mahnförsäljning om 31,2 milj. ton gick sålunda intefuUt 1,3 milj. lon till NJA. LKABoch NJA är efler svenska förhållanden stora företag. hade enförsäljning av 2 013 milj. kr. och NJA av 994 milj. kr. Antalet anställda varsamma år i genomsnitt 7 786 vid och 4 770 vid NJA. För NJA:s del kommersåväl omsättning som antalet anställda atl starkt öka när de pågåendeutbyggnaderna har avslutats. NJA:sbehov av malm kommer atl öka starkt genom de utbyggnader av järnverket somnyligen har genomförts och som kommer atl göras fram , varvid härsärskilt skall nänmas del nya ämnesslålverkel. Sedan dessautbyggnader bar gjorts beräknas det årliga malmbehovet vid NJA vid fiUl driftuppgå tUl mellan 8 ocb 9 mUj. 527 Kommittéer: Industridepartementet 1:27 förbrukningenav malm vid NJA kommer att öka behovel av samordning mellan verksamheterna vidLKAB och NJA. Denav begärda uiredningen bör nu komma lill stånd. Jag förordar atlsärskilda sakkunniga lillkallas för all fullgöra uppgiften. De sakkunniga bör främstinrikta sitt arbete på sådana områden där ett ökat behov av samordning kanföreligga. Detta gäller bl.a. frågor om malmkvantileler, -kvaliteter och -pris,behov av gemensam produktionsstyrning och invesleringsplanering samltransportfrågor. Slutligen bör de sakkunniga studera de organisatoriskakonsekvenser man kan dra med anledning av. De sakkunniga bör utgåfrån att NJA:s järnmalmsbehov i huvudsak skall läckas genom leveranser frånLKAB och inhämta uppgifter om NJA:s framtida malmbehov i fråga om kvantiteteroch kvaliteter. I detta sammanhang bör de sakkunniga göra sig underrättade omde målsättningar och intentioner som statsmakterna kan hauttalat beiräffande malmförsörjningen till NJA. De bör även studera i vad månNJA:s långsiktiga malmbehov bör påverka den totala brylningsintensileten ochförsäljningen från . De sakkunniga bör också studera hur de båda företagentillsammans handlägger frågor som rör malmförsörjningen saml överväga behovetav gemensamma organ i dessa frågor. Med utgångspunkt i delkonstaterade malmbehovet för NJA bör de sakkunniga hos de båda företageninhämta uppgifter om den långsikliga planeringen för investeringar imalmförädlingsanläggningar såsom sinterverk och Uknande samt i fråga om ttansport-ocb lagerhanteringsanläggningar. Särskilt bör därvid studeras planerade ochbefintliga sjötransportsystem för transporter till och från NJA samttransporter från . Slutligenbör de sakkunniga inhämta information om på vilket säll och harförhandlat och slutit avtal med om malm-frakterna påmalmbanan samt resultatet av slutna avtal. Desakkunniga skall i utredningsarbetet inte ta egen ställning lill vad som behövsi fråga om malmkvantileler och -kvaliteter, transportkapacileler etc. ulandärvid utgå från vad de båda förelagen uppger i dessa hänseenden. Desakkunniga bör göra en bedömning av behovel av och lämpliga metoder för en ökadsamordning mellan de båda företagen på de områden jag nu har berört, samt denuppskattade effekten av dessa samordningsåtgärder. De sakkunniga bör varaoförhindrade att överväga samordning mellan och även på andra områdenän de jag har nämnl. Effekterna av en ökad samordning bör belysas från såvälsamhällsekonomiska som förelagsekonomiska synpunkter. Desakkunniga bör utifrån denna bedömning lämna konkreta förslag lill deorganisatoriska åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av samordningen.Ell alternativ jag härvid vill peka på är, i enlighet med tankegångarna i minskrivelse till Statsföretag , inordnandet avLKAB och NJA i en sammanhållen företagssektor inom med ensärskild seklorledning som utövar den överordnade styrningen av de bådaföretagens verksamhet. Etl annal alternativ kan vara en fusion mellan ochNJA. De sakkunniga bör emellertid vara oförhindrade att överväga även andraorganisatoriska åtgärder för samordningen mellan de båda förelagen. Vidutarbetandet av organisationsförslagen bör de sakkunniga beakta den eventuellatillkomsten av två delvis statsägda valsverk, som f.n. utreds och förutsättsförsörjas med stålämnen från NJA. 1:27 Skr 1975/76; 103 528 De sakkunniga bör vid sin sida ha en referensgrupp ivilken bör ingå representanter för , , , kommun,kommun och kommun saml representanter för de anställda vid . De sakkunnigas arbete bör bedrivas skyndsamt. Regeringen har tidigare denna dag, i enlighet med vadriksdagen uttalat (NU 1975:18, rskr 1975:148), uppdragit åt expertgruppen förregional utredningsverksamhet (ERU) alt låta utföra en vetenskaplig studie avulvecklingsproblematiken kring 80. De sakkunniga bör i erforderligutsträckning samråda med denna expertgrupp. De bör vidare samråda medmineralpolitiska utredningen. Utredningens arbete beräknas pågå . Läkemedelsindustridelegationen (11975:09) Tillkallade enligt regeringens bemyndigande den 25september 1975 för samordning av svensk läkemedelsindustri (se Post- ochInrikes tidn. Ordförande: , , verkställande direktör(fr.o.m. ) G., ombudsman (fr.o.m. den24 ) , K. , statssekreterare (fr.o.m. den 24 november1975) Lennholm, B. , förbundsdirektör (fr.o.m. ) G., departementssekreterare (fr.o.m. ) Lönngren, D. , farm. dr (fr.o.m. ), . G., rikspolischef (fr.o.m. ) , S.Olle, direktör (fr.o.m. ) Vegis, , fil. mag. (fr.o.m.den 24 november 1975) Virding, ., verkställande direktör (fr.o.m. den 24november 1975) , . B., landstingsråd (fr.o.m. )Wegerfelt, , direktör (fr.o.m. ) , ,palentingenjör (fr.o.m. ) , (fr.o.m. den24 ) Sekreterau-e: Swarén, ., byråchef (fr.o.m. den 24november 1975) Lokal: 17, 5 tt., 111 28 , tel. växel763 1000 Direktiv (anförande av statsrådet till protokollvid regeringssammanträde ): 529 Konunittéer; Industridepartementet 1:28 Genom beslut av statsmakterna infördes med verkan fr.o.m.den en ny organisation av läkemedelsförsörjningen (prop.1970:74, SU 1970:98, rskr 1970:223). Beslulel innebar att del nybildadeApoteksbolaget överlog ansvaret för upphandling och distribution avläkemedel i landet och alt apoteksväsendet förstatligades. Enligl avtal medstaten skall Apoteksbolaget svara för detaljhandeln med läkemedel och för allen god läkemedelsförsörjning upprätthålls i landet. Bolagels priser påläkemedel skall vara enhetliga för hela landet. I Apoteksbolagets uppgifteringår alt svara för prisförhandlingar med läkemedelsproducenterna.Apoteksbolaget har också till uppgift atl svara för en av producentinlressenobunden läkemedelsinformation och för en fortlöpande statistik överläkemedelsförbrukningen. Apoteksbolaget har genom sitt dotterföretag övertagit merparten av partidislributionen av läkemedel inomlandet. svarar Apoteksbolaget för avpartidislributionen genom egna kanaler. Apoteksbolaget har tagit uppfrågan om ell överlagande även av den återstående privata partidistributionenav läkemedel. Även läkemedelstillverkningen sker lill viss del hos avstaten ägda företag. förvärvade staten huvuddelen av aktierna i återstående aktier . År 1%9 förvärvade staten även huvuddelen avaktierna i . överlog AB Kabi de bådaläkemedelsföretagen . Arbetet inom harsedan dess inriktats på alt bredda produktprogrammel och rationaliseratillverknings- och marknadsföringsresurserna. Samordningen av Kabi, ACO och Vilrum i en koncern harmedfört fördelar i fråga om gemensamt utnyttjande av knappa och dyrbararesurser. Parallellt med koncernens arbete med atl på bästa sätt tillvarata degemensamma resurserna har företagsdemokraliska arbetsformer börjat utvecklas.Utvecklingen mot en vidgad och fördjupad företagsdemokrati håller på altförändra beslutsprocesserna inom företagsgruppen. Kabigruppen slår nu inför en omfattande utbyggnad ochmodernisering av tillverkningen. Under en följd av år kommer omfattandeinvesteringar i byggnader och utrustningar alt behöva göras. Etl nära samarbetemed andra företag i branschen framstår därvid som önskvärt. Behovel av ett breddat produktprogram, modernisering ochutbyggnad av tillverkningen saml ökade insalser på den internationella marknadsföringenutmärker mer eller mindre samtliga svenska läkemedelsförelag. De förelag somutöver Kabi är sammanslutna i är , ,och . Internationellt sett är dessa svenska läkemedelsförelagrelativt små. De har vunnit sina främsta framgångar inom vissa begränsadeproduktområden. Ur etl vidare samhällsekonomiskt perspektiv är del mycket somtalar för en långtgående samordning av de ledande svenska läkemedelsföretagen.Den biokemiska forskningen har en stark ställning i .