prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Av återstående lånedel, inberäknat del som svarar mot avtaxeringsvärdet, görs hälften räntefri och stående . Resten får inlösasav företaget. I fråga om föreningar somtillhör HSB och Svenska sker denna inlösen genom Bostadskooperationensgarantifond. När det gäller kommunala ochallmännyttiga företag, där kommunen delar huvudmannaskapet med någon annanintressent finns det enligt min meningbehov av att uppnå samma ordning som för helkommunala företag, dvs. enfördelning av ansvaret för sådana företags hyresförluster mellan staten ochkommunen. Det ansvarstagande för kommunema som denav mig antydda ordningen skulle iimebära förutsätter att kommunerna beredsformella möjligheter att lämna ekonomiskt stöd för att täcka kostnader för hyresförluster också för allmännyttigt bostadsföretagmed minoritetsintressent efter samma gmnder som tUl helkommunalt företag.Kommunens möjligheter i detta avseende bör knytas till de fall därstaten efterger del av hyresförlustiån. En regel härom bör tas in i lagen(1947: 523) om kommunala åtgärder tUl bostadsförsörjningens främjande. I sambanddärmed bör övervägas vissa andra frågor rörande utformningen av denna lag. Jagavser att senare återkomma med förslag i dessa frågor. I fråga om eftergift av hyresförlustiånför studentbostadsföretag gäller särskilda föratsättnmgar. Mot bakgrund av attrådande ekonomiska svårigheter för vissa av dessa företag, främst är beroendepå vikande studenttUlströmning och därmed sammanhängande uthyrningssvårigheter,bör eftergift kunna medges i större omfattning än för övriga låntagare. Omkommunen övertar huvudmaimaskapet för ett studentbostadsföretag eftergessåledes lånet . Under anslagetLånefonden för bostadsbyggande behandlar jag vissa åtgärder för att begränsa hyresförlustemaoch möjUgheten att i vissa faU bevUja och utbetala hyresförlustlån i förskott. Eftergifter av hyresförlustlån harhittills belastat fonden för oreglerade kapitalmedelsförluster. Eftergifternabör med hänsyn tiU deras karaktär av bidrag redovisas på ett särskUt förslagsanslagpå driftbudgeten. Anslaget bör benämnas Eftergift av hyresförlustiån. Medelsbehovetför dessa eftergifter kan inte beräknas med säkerhet. Med utgångspunkt i enberäknad långivning av ca 250 mUj. för hyresförluster räknarjag med ett anslagsbehov av 75 milj. kr. för /76. Prop.1975:1 Bilaga 14 23 Jaghemställer att regeringen föreslår att tUl Eftergift av hyresförlustlån /76 anvisa ett förslagsanslag av . Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. 1973/74Utgift 94 418 922 1974/75 Anslag 195 000 000 1975/76 Förslag 190 000 000 Från anslaget bestrids utgifter förförbättringslån i den mån de är ränte- och amorteringsfria,bostadsanpassningsbidrag, vinterbidrag, förvaltningsbidragtUl förmedlare av bostadsegnahemslån samt bidrag till ombyggnad avbostadslägenhet, det s.k. initialstödet. Anslaget, som är ett förslagsanslag,anvisas med det belopp som erfordras för utbetalning av lån och bidrag. Bestämmelserna om förbättringslån finns ikungörelsen (1962: 538) om förbättringslån (omtryckt 1973: 535, ändrad senast1974: 950). Lån utgår för förbättring och i vissa faU uppförande av bostad föråldringar, handikappade m. fl. samt under vissa förutsättningar för förbättringav annan bostad. Lånet får vara räntefritt och stående intill ett belopp av . per lägenhet, när det avser en- eller tvåfamiljshus som bebos avlåntagaren, och intill ett belopp av . i övriga fall. Bostadsanpassningsbidragutgår enligt bestämmelserna i kungörelsen (1973:327)om bostadsanpassningsbidrag. Bostadsanpassningsbidraget utgår för åtgärder inomoch i anslutoing tUl bostadslägenhet som behövs för att handikappad skallkunna utnyttja lägenheten på ändamålsenligt sätt. Bidrag utgår med högst . men kan beviljas med högre belopp om det föreligger särskUda skäl. Bestämmelserna omvinterbidrag, som utgår enligt bestämmelserna i bostadsfinansieringsförordningen (1974: 946), innebär ikorthet att bidrag utgår i samband med bostadslån för den särskUda kostnad somberäknas ha uppstått genom att byggnadsföretaget har utförts . Initialstöd utgårenligt bestämmelserna i kungörelsen (1973: 538, ändrad : 952) ombidrag av statsmedel i vissa fall till ombyggnad av bostadslägenhet. Bidrag utgår för ombyggnad av hus medmer än två lägenheter under förutsättning bl. a. att ombyggnaden sker med stödav bostadslån enligt bostadslånekungörelsen och att lägenheterna före ombyggnadeninte fyller kraven på lägsta godtagbara standard. Bidrag utgår för ombyggnadsom påbörjats den 1 juli 1973den . Bidragets belopputgör av den godkända ombyggnadskostnaden, dock högst . 1975:1 Bilaga 14 24 För beslut om räntefria förbättringslånfastställer en medelsram för det löpande kalenderåret och enpreliminär ram för det närmast följande. har medgivit att sådana lånfår bevUjas med högst 130 milj. kr. under vart och ett av (prop. 1974:1, bU. 14, CU 1974: 14, rskr 1974: 87). Bostadsstyrelsenföreslår att inkomstgränserna för förbättringslån höjs med , nämligentUl . för ogifta och tiU . för övriga låntagare. Vidare föreslår styrelsen att ramen förbeslut om räntefria förbättringslån fastställs slutiigt till 130 milj. kr. förår 1975 och preliminärt tiU samma belopp för samt att anslaget /76 förs upp med 225 milj. kr. (-|- 30 milj. Av detta anslagföreslås högst . få tas i anspråk för information. Låne- ochbidragsgivningens omfattning belyses av följande uppgifter. Under /74 meddelades 6 777beslut om lån avseende 7 621 lägenheter jämfört med 7 817 resp. 9 222 undernärmast föregående budgetår. Av besluten under /74 avsåg 48flerfamUjshus med sammanlagt 442 lägenheter. Under /74 beviljadesförbättrmgslån med 117,8 mUj. kr., varav 65,7 mUj. utgjorde räntefria låneller lånedelar. Motsvarande belopp under /73 var 137,5 milj.kr. resp. 81,7 milj. kr. Det genomsnittiiga lånebeloppet perlägenhet uppgick under /74 tiU , varav 8 430 kr.utgjorde räntefritt belopp. Under /74 bevUjades bidragför ombyggnad initialstöd för 4120 lägenheter med ett belopp av 25,3 milj.kr. Under samma budgetår bevUjadesbostadsanpassningsbidrag för 3 096 lägenheter med ett belopp av 24,0 mUj. kr.Vinterbidrag bevUjades under /74 med 16,4 milj. kr.,varav 2,9 milj. kr. Beträffandeinkomstgränserna för förbättringslån anför styrelsen följande. Som förutsättnmg för beslut omförbättringslån gäller att den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsteninte överstiger för ensamstående . och för makar . Dessainkomstgränser fastställdes från och med årsskiftet1972/1973. Med hänsyn tUl den stegring av inkomster ochlevnadskostnader som ägt mm och som kan be-räluias komma att äga rumunder det närmaste året anser att inkomstgränserna bör höjas.Den nedgång som skett i förbättringslångivningens omfattning är enligtstyrelsen ett uttryck för behovet av en höjning. Vid den närmast föregående höjningen avinkomstgränserna togs lev-nadskostnadsutvecklmgen som utgångspunkt förberäkningen av den er- Prop.1975:1 Bilaga 14 25 t.o.m. harkonsumentprisindex ökat meddrygt . Enligt beräknas prisstegringarna under år 1974tUl . En uppräkning av de nuvarande inkomstgränsema ger ettbelopp av ca . för ensamståendeoch ca . för övriga låntagare. Med hänsyn till en sannolikfortsatt ökning av levnadskostnaderna anser styrelsen att de nya gränserna börfastställas till något högre belopp än de här beräknade. Styrelsen föreslåratt inkomstgränsema höjs för ogifta till . och för övriga tUl 25 000kr. I fråga om initialstöd anför styrelsen följande. Bidrag av statsmedel tUl ombyggnad av bostadslägenhet,det s. k. initialstödet, utgår för ombyggnad av bostadslägenhet som påbörjas den 1 juU1973den . Med hänsyn tUl stödformens syfte attstimulera tUl en snabb ökning av ombyggnadsverksamheten ansågs stödet vid införandet böravara tidsbegränsat. Det förutsattes emeUertidatt det skulle tillämpas så länge att utrymme gavs för projektering,byggnadslovsprövning, upphandling m. m. Under /74 har initialstödbeviljats för 260 företag. Antalet lägenheterefter ombyggnaden beräknas uppgå tUl 4 120. Det innebär att stödetutgått tUl av de projekt vUka fått preliminärt beslut om bostadslån. Sålunda beviljades bostadslån till ombyggnad av flerfamUjshustill företag med 1170 lägenheterunder och 3 120 lägenheter . Länsbostadsnämndernaberäknar att långivningen skall omfatta ca 6 900 resp.7 850 lägenheter. Erfarenhetsmässigt är bedömningar av detta slagöverskattningar. Styrelsen anser att tiden intUl utgångenav inte är tillräcklig för att bereda erforderligt utrymme för åtgärderi samband med omställning till och planering av den ombyggnadsverksamhet somstödet avsett att stimulera till. Styrelsen föreslår därför att giltighetstidenförlängs till att även avse ombyggnad sompåbörjas . Som förutsättningför stöd gäller bl. a. enligt 3 § 1. att ombyggnaden avser bostadslägenhetsom inte har sådan standard som avses i kungörelsen(1973: 532) om lägsta godtagbara standard i vissa fall. Det har visat sig attdenna föreskrift är svår att tillämpa och att den har konsekvenser som intetorde ha varit avsedda. Sålunda kan en lägenhet som uppvisar enbrist i utrustningen men i allt väsentligt har godtagbar standard komma i frågaför stöd. För en annan lägenhet däremot,som visserUgen formellt sett fyUer standardkraven men ändå måste ansesha lågt bostadsvärde, kan bidrag inte utgå. Enligt styrelsens bedömning saknasavgörande skäl för att begränsa stödet tUlvissa ombyggnader. Stödet bör i stället ses som en aUmän sfi- Prop.1975:1 Bilaga 14 26 mulanstill ökad ombyggnadsverksamhet i en situation, då nyproduktionen tar i anspråken minskande andel av tUlgängliga resurser. Med hänsyn härtUl anser styrelsen attnämnda bestämmelse i 3 § 1. bör utgå. Fömtsättningar för initialstöd skulledärvid vara uppfyUda om bostadslån för ombyggnad utgår och ombyggnadsarbetetutföres av arbetstagare som anvisas eller godkänns av den offentligaarbetsförmedlingen. Beträffandeinformation anför styrelsen följande. Under /75 får frånanslaget Viss bostadsförbättringsverksamhetm. m. bestridas kostnader för information till allmänheten rörande låne- och bidragsgivningen intiU ett beloppav högst . Utformningen av informationen skall ske eftersamråd med . Styrelsen anser att en löpandeinformationsverksamhet riktad till allmänheten är synnerligen angelägen.Kännedom om gäUande låne- och bidragsreglernår på så sätt ut tUl dem som kan få del av det bostadspolitiskastödet. Informationen börenUgt styrelsen avse förbättringslån, bostadsanpassningsbidrag, vinterbidrag och initialstöd. Frånifrågavarande anslag bör medel även kunna disponeras för information ombostadslån. Lämpliga former för informationen kan vara annonsering, inslag iradio och television samt foldrar. Styrelsen, som i denna fråga har samråttmed , hemställer att av anslaget får disponerashögst . för information om lån- och bidragsgivningen. beror på löne- och prisökningar. I fråga om låneramarna för räntefriaförbättringslån anför styrelsen att det enligt länsbostadsnämndernasberäkningar erfordras 95 mUj. för och ca 112 milj. kr. för år 1975.Under år 1973 meddelades beslut tUl ettbelopp av 82 milj. kr. Styrelsens förslag om höjning av inkomstgränsemakan för medföra en ökning av medelsåtgången,uppskattningsvis till ca 130 milj. kr. De för vart och ett av åren 1974 och 1975fastställda ramarna på 130 milj. kr. är sålunda tillfyllest. börpreliminärt fastställas samma ram som för . I den här beräknade långivningen ingårinte de särskUda förbättringslånen för energibesparande åtgärder. Utbetalningen av räntefria lån beräknastUl ca 119 mUj. under /76. För samma budgetår beräknasutbetalningarna av bostadsanpassningsbidragtill 35 mUj. kr., av s. k. initialstöd tUl 40 milj. kr. och avvinterbidrag tUl 32 nulj. Det totala anslagsbehovet kan såledesberäknas till (119-(-35-f 40-1-32 =) ca 226 milj. kr. för /76. Prop.1975:1 Bilaga 14 27 Inkomstgränsernaför förbättringslån, som anges i taxerad inkomst, är för ensamstående . Jag förordar en höjning av dessa gränser med . Detinnebär att inkomstgränserna höjs tUl . för ensamstående och tUl . De av mig förordade ändrade bestämmelsemabör träda i kraft . Det s. k. initialstödet, dvs. bidrag avstatsmedel i vissa fall tUl ombyggnad av bostadslägenhet, utgick enligtursprungligen gällande bestämmelser inte för ombyggnader som påbörjats efterden . har föreslagit att stödet förlängs såatt det omfattar även ombyggnader som påbörjas imder hela kalenderåret 1975.Styrelsen har vidare föreslagit att den föratsättnmg för initialstöd skallutgå, som innebär att ombyggnaden skaU avse bostadslägenhet som inte har lägstagodtagbara standard. Initialstöd infördes föratt ge ett bidrag tUl kostnadema för byggnadsbranschens omställning frånnybyggande tUl modernisering. För att främja en snabb ökning avombyggnadsvolymen tidsbegränsades stödet till utgången av . Ett andraskäl till tidsbegränsningen var att ett långsiktigt generellt stöd riktat tiUombyggnadsverksamheten kan leda till stigande fastighetspriser. Som ettresultat av bl. a. initialstödet har ombyggnadsverksamheten under senare tidökat. Sålunda bevUjades under /74 initialstöd till 260 företag.Inför utgången av förelåg ett betydande antal ansökningar vilka inteberäknades hinna bli behandlade före stödperiodens utgång. hösfa-iksdag (CU 1974: 36, rskr1974: 372) fattade därför beslut om att Initialstöd skall utgå även förombyggnad som påbörjas den 1 januari 1975den . Någonförlängning dämtöver är jag inte beredd att förorda med hänsyn bl. a. tillbidragens karaktär av omstäUningsstöd. Jag vill vidare erinra om att de nyaräntebidragen även utgår vid ombyggnad. Eftersom förlängningen begränsas är jag inte heller beredd att förorda några andra ändringar ibestämmelserna. Den för preliminärt fastställdaramen för beviljande av räntefria förbättringslån utgör 130 mUj. kr.Långivnmgen har haft en avsevärt mindre omfattning än vad somryms inom ramen. I avvaktan på ytterligare erfarenheter rörande efterfrågan pålån bör den för preliminärt faststäUda ramen fastställas slutligt ochramen för preliminärt bestämmas tUl samma belopp, 130 mUj. Liksomtidigare bör regeringen utverka bemyndigande att vidga ramen fördet första av de två åren om det behövs av sysselsättningsskäl. Medelsbehovetför nästa budgetår beräknar jag till 190 milj. kr. Prop.1975:1 Bilaga 14 28 hardärvid även beräknat medel för information om låne- och bidrags-verksamheten.Det bör ankomma på regeringen att meddela bestämmelser om dispositionen avmedel för detta ändamål. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de ändringar i grunderna förförbättringslån, som jag har förordat, 2. medge att räntefria förbättringslånbevUjas med högst . under vart och ett av , 3. bemyndigaregeringen att besluta om ökning av den under 2 upptagna ramen för långivningen om det behövsav sysselsättningsskäl, 4. till Viss bostadsförbätiringsverksamhetm. m. för /76 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till förbättring av boendemiljiin Nyttanslag (förslag) 30000000 Enligt beslut av riksdag (prop.1974: 150, CU 1974:36, rskr 1974: 372) skaUfr. o. m. särskilda bidrag utgå för förbättring av befintiigabebyggelsemiljöer. De av godkända riktlinjerna förbidragsgivningen innebär i huvudsak följande. Bidrag skall kunna utgå för förbättringav trafiksäkerhetsförhållandena, åtgärder som avser konstnärlig gestaltning,anordnande av mindre lokaler förhobbyverksamhet och samvaro, komplettering med boendeservice, förbättring avotillfredsstäUande utemiljöer i syfte att tillgodose behov av lek,rekreation, motion, samvaro och andra fritidsaktiviteter. Stöd skall ocksåkunna utgå för åtgärder för att begränsa buller och luftföroreningar. Prioritet bör gesåt områden med uthyrningssvårigheter. Bidrag utgår dock inte för bebyggelse som tillkommerefter . Bidrag skall utgå med högst av dengodkända kostnaden för åtgärderna, dock högst . för varje lägenhet somberörs av eller har nytta av åtgärderna. Omsärskilda skäl föreligger, t. ex. att kostnaden är hög i förhåUandetill antalet lägenheter och åtgärderna är mycket angelägna, skallbeloppsgränsen per lägenhet kunna höjas till högst . Vid behandhngen i prop. 1974: 150 avfrågan om behovet av medel för bidragsgivningen anförde jag att jag räknade medett anslagsbehov för /76 om 30 milj. kr. I enlighet härmed börför nästa budgetår tas upp ett nytt anslag på nämnda belopp. Anslaget bör vara ett reservationsanslag och benämnas Bidrag tUlförbättring av boendemiljön. Prop.1975:1 Bilaga 14 29 Jagvill slutligen erinra om att jag i nämnda proposition framhöll att utöverbeloppet om 30 milj. kr. arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör kunna komma ifråga för detta ändamål. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till förbättring avboendemiljön för /76 anvisa ett reservationsanslag av 30 000 000kr. 1973/74Utgift 9 000 000 1974/75 Anslag 9 000 000 1975/76Förslag 9 000 000 Forsknings- ochrationaliseringsverksamheten inom byggnads- och anläggningsområdet stöds fmansieUtgenom en särskild byggnadsforskningsavgift, beräknad på viss del av lönesumman inombyggnadsindustrin. Därjämte anvisas ett obetecknat anslag underförestående rubrik. Avgifterna och anslaget tillförs fonden för byggnadsforskning. Enligt beslut avriksdagen (prop. 1974: 5, CU 1974:14, rskr 1974: 87) ufgårbyggnadsforskningsavgiften fr. o. m. av avgiftsunderlaget mot tidigare. I det följande redovisar jag först vissaöverväganden rörande forskningen om fysiskplanering och bebyggelse, varefter jag återkommer till anslaget tUlbyggnadsforskning. Vissa samordningsfrågor m. m. inomsamhällsplaneringsforskningen Genom beslut har riksdagenhemställt att Kungl. Maj:t lämnar riksdagenen översikt över inriktningen av samhällsplaneringsforsk-nmgen i vid bemärkelse, tiUika med bedömningar avvUka organisatoriska och prioriterande beslut som kan ankomma på statsmaktema(CU 1972:13, rskr 1972: 99). Inom har medanledning härav utarbetats promemorian (Ds B 1974: 5) Forskning om fysiskplanering och bebyggelse. Promemorian har remissbehandlats. Forskning om fysisk planering och bebyggelse I promemorian lämnasen redovisning av väsentliga forsknings- och utvecklingsmål (FoU-mål) ochhuvudsaklig forskningsinriktning hos berördamyndigheter m. fl. SärskUt behandlasden utveckling som ägt rum och . Dennaperiod kännetecknas av en lång rad institutionella förändringar påsamhäUsplaneringens område. Nya statliga verk,myndigheter och institutioner har tillkommit och ett stort antal ut- Prop.1975:1 Bilaga 14 30 Befintliga institutioner har fått förstärkta resurser. Det konstateras i promemorian att behovetav ökad kunskapsproduktion via forsknings- och utvecklingsarbete för denstatliga och konununala förvaltningen har vuxit sig allt starkare. TUlkomstenav nya samhällsorgan och deras alltmer vidgade uppgifter tmder senareårtionden har lett till en ökad efterfrågan och produktion av FoU. På forskningens område har, såväl när detgäller samhällsplanerings-forskning som övrig forskning, en ökad sektorisermgägt rum. Denna sektorisering har varit betingad dels av en medveten strävan attbedriva FoU-arbetet som en integrerad del av aktiviteten inom resp. verksamhetsområde,dels av samhällets planeringsbehov inom sektorer som varit särskilt ansträngdaunder samhällets snabba utbyggnad . Behov föreligger av en fortiöpandeanalytisk överblick av ett bredare område än vad traditionella disciplinära ochadministrativa gränser medger. Varken de forskningsfinansierande,forskningsutförande eUer administrativa organen har var för sig denna samladeöverblick. Det bedöms därför angeläget att åstadkomma en fördjupad samordninginom forslcningsområdet genom problemformulering och sammanfattande analyser avforskningsresultat. De av begärda bedömningarna avbehovet av organisatoriska och prioriterande beslut när det gällersamhällsplaneringsforsk-ningen bör enligt promemorian i första hand leda tiU åstadkommer en ökad samordning och en förbättrad ledningsorganisation förden forsknings- och utvecklingsverksamhetsom finns på samhällsplanerings-området. Enligt promemorian finns redan inom elleri anslutning till samhällsplaneringen organ med uppgifter av delvis sammakaraktär som ak-tuaUseras beträffande den fysiska planeringen, ochhithörande problem kan därmed sägas vara lösta för vissa delar avsamhäUsplaneringsforsk-ningen. Närmast liggande exempel är expertgruppen förregional utredningsverksamhet (ERU) inom regionalpolitiken och sekretariatetför framtidsstudier. För den del av samhällsplaneringen somfaller inom arbetsområde, dvs. fysisk riksplanering,bostadsväsen och planväsen bör på motsvarande sätt skapas bättreorganisatoriska fömtsättningar för samordning och initiering av forskning samtåterföring av forskningsresultat och mformation om forskning. Inom samtUga departementsarbetsområden föreligger behov av ökad kontakt med forskningen och ökadinformation om forskningens verksamhet och faktiska behov. Även mot bakgrundav att ett flertal av de organ och institutioner som arbetar påforskningsområdet är underställda har det i promemorianbedömts angeläget att ett särskUt kontaktorgan tUlskapas inom departementet. 1975:1 Bilaga 14 31 Promemorian utmynnar i förslag om att enexpertgmpp för forskning om fysisk planering och bebyggelse inrättas inombostadsdepartementet. En expertgrupp direkt knuten tUl departementet förordasmed hänsyn tUl behovet av nära samverkan med departementets olika fackenheteroch sekretariat. Expertgruppen föreslås få en mångsidig sanunansättning medrepresentanter för departementet, berörda myndigheter, kommuner, forskningsrådoch fristående forskare. Expertgmppens arbetsuppgifter föreslåsinte vara av forskningsfinansierande eller av forskningsutförande karaktär.Arbetsuppgiftema sammanfattas i promemorian i följande punkter: samordninginom forsk-ningsonwådet genom problemformulering och sammanfattande analyser av forskningsresultat, medverkan vid initieringoch prioritering av forskningsinsatser samt medverkan vid informationom och utnyttjande av forskningsresultat. Yttranden över departementspromemorianhar efter remiss avgetts av statskontoret,, , universitetskanslerämbetet,statens råd för samhällsforskning, , , statens råd för byggnadsforskning, , statens planverk, statenslantmäteriverk, statens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling,forskningsrådsutredningen och . Förslaget i promemorian om att tillsättaen expertgmpp har tillstyrkts i princip eller lämnats utan erinran av samtiigaremissmstanser med undantag av och . Iremissyttrandena framförs vissa synpunkter på inriktningen och avgränsningenav expertgruppens arbete och på dess sammansättning. I promemorian (Ds B 1974: 5) Forskning omfysisk planering och bebyggelse har föreslagits att en till departementetknuten expertgmpp för sådan forskning skall inrättas. Expertgmppen skall haviss samordnande funktion inom forskningsområdet genom att medverka vid problemformuleringav forskningsuppgifter och genom att göra sammanfattande analyser avforskningsresultat. Expertgmppen skall vidare enligt förslaget medverka vidinitiering och prioritering av forskningsinsatser samt medverka vid informationom och utnyttjande av forskningsresultat. Förslaget i promemorian har fått starktstöd vid remissbehandUngen. Även jag har funnit det motiverat att denföreslagna expertgmppen inrättas och jag har erhållitKungl. Maj:ts bemyndigande att tUlkaUa en sådan expertgmpp. Vid min anmälan avfrågan om detta bemyndigande har jag beaktat vissa synpunkter beträffandeinriktningen av gmppens arbete och dess sammansättning som framförts Prop.1975:1 Bilaga 14 32 Jag har därvid också betonat vikten av tiUräcklig representation i expertgmppen. GenomtUlkomsten ay expertgmppen skapas bättre möjligheter att samordnaforskningen inom området och att förbättra kontakterna mellan avnämare ochproducenter. Det ligger i sakens natur att expertgruppens verksamhet kommer att bedrivas i nära samarbete med redanbefintliga myndigheter på området, bl. a. statens råd för byggnadsforskningoch . Rådet har att fördela i fonden förbyggnadsforskning tillgängliga medel dels till verksamheten vid (), delstUl övriga forskningsinstitutioner, företag och enskUda forskare.