prop · FZ03118 · 1975-12-31 00:00:00 — Gruppenskisserar nio modeller för vardera lågstadiet och mellanstadiet som bygger påatt befintliga resurser i form av undervisningstimmar och lärarpersonalförstärks genom att centraliseringsprincipen tillämpas. Lärarresursenutnyttjas därvid effektivt genom att svensklärare och hemspråkslärare arbetarparallellt med var sin undervisningsgrupp eller som kompanjonlärare iklassen. Inomvarje årskurs kan eleverna grupperas så att i en eller flera klasser en vissdel av eleverna är bam med annat hemspråk än svenska. Klasserna kan även beslåav två minoritetsgrupper. Även i det fallet förstärks undervisningen, enligtinvandrargruppens förslag, genom alt antalet veckolimmar förhemspråksundervisning ökar. Invandrargmppenhar övervägt frågan om hemspråkets ställning på gmndskolans högstadium. Pågrund av tillvalssystemel hålls klasserna ihop i undervisning endast ca entredjedel äv lektionerna. Den paralleUi-tet som kunnat läggas ut i klasserna pålåg- och mellanstadiet är således inte möjlig på högstadiet. Två alternativ ålerslår.Det ena är alt bibehålla det nuvarande systemet . Det andraär att hemspråk blir tUlvalsämne jämte språk (tyska, franska), ekonomi, konstoch teknik. Språklillvalet skulle alltså ökas med möjlighet att välja undervisningi hemspråk. Försöksverksamhetrried finska som tUlvalsämne pågår i och i kommun.Erfarenheterna av försöken omfattar ännu endast tillvalet /76.Någon utvärdering av' dessa försök föreligger ännu inte. Vidare är lillvalssystemetpå högstadiet föremål 1975/76:118 22 fördiskussion liksom ett reviderat förslag till förändrat språkprogram igymnasieskolan. Med hänsyn härtiU avstår invandrargruppen från att framläggaspeciella förslag till förändring av nuvarande organisation för högstadietsdel. Enförutsätining för att.invandrareleverna skaU kunna följa undervisningen igymnasieskolan är att de har goda kunskaper i svenska språket. Invandrargmppenkonstaterar att nuvarande bestämmelser tar alltför litet hänsyn till despeciella behov som invandrarelever kan ha. Det gäller särskilt de ungdomar sominvandrat till så sent att de stödinsatser, som gjorts för dem, intefått beräknad genomslagskraft. Ilikhet med vad gruppen har föreslagit för invandrarelever böreleverna i gymnasieskolan i princip kunna få träning och studiehandledning påsitt hemspråk samt stödundervisning i svenska.. Invandrargruppen föreslårdärför alt möjlighet till hemspråksträning och/eller studiehandledning påhemspråk medges , per gmpp i gymnasieskolan. Genomsnittliggruppstorlek för att erhålla det statliga resurstillskottet bör vara fyraelever. Inom den totala resursramen bör också kunna inrymmas hemspråksträningför invandrarelever i mindre grupper än fyra elever. Denna resurs föreslåsingå i det statsbidrag som invandrargmppen föreslår skall utgå tUl kommunemaför hemspråksträning och studiehandledning på hemspråk. Vidareföreslår invandrargruppen att möjligheten att läsa hemspråk som altemativ tillB- eller C-språk eller i stället för engelska skall kvarstå enligt nuvaranderegler. Delsamma gäller möjligheten att avlägga särskild prövning i ämnetenligt gällande bestämmelser, oavsett om gmppundervisning som B- eUer C-språkkommit tiU stånd eller inte. Invandrargmppenanser att invandrarelever också bör ha möjUghet till stödundervisning i svenskai gymnasieskolan. Denna resurs ställs till kommunernas förfogande på sammagrunder som det extra statsbidrag som f. n. utgår till stödåtgärder förinvandrarelever i gymnasieskolan. Invandrargmppen föreslår ett belopp på 5milj. för stödundervisning i svenska att fördelas fr. o.m. den 1 juli 1976av SÖ efler ansökan från kommunema. Invandrareleverna bör dessuiom liksom f. n.ha möjUghet till slöd ur gymnasieskolans ordinarie anslag för stödundervisning. Föratt vidga rekryteringen tUl gymnasieskolan bland invandrareleverna förordar invandrargmppenen förberedande verksamhet med korta introduktionskurser i gymnasieskolan förde ungdomar, som inle är förberedda att gå direkt in i det fastastudiesystemet. Sådana kurser bör ha kontinuerUg intagning. gymnasieskolan bör ske kontinuerligt, när så är praktiskt möjligt.Om så visar sig nödvändigt bör undervisningsspråket vara elevens hemspråk,Deltidsstudier bör kunna bedrivas. 1975/76:118 23 Invandrargruppenföreslår att försöksverksamhet med sådana introduktionskurser igångsätts ochatt kompletterande kurser vid behov anordnas på ferietid för invandrarelever igymnasieskolan. Kurserna bör finnas på ett flertal gymnasieorter och om möjligtanordnas vid gymnasieskola med olika studievägar. 3.6 Invandrarbamenssituation i specialskola och särskola Invandrargruppenavger också vissa synpunkter på möjlighelerna att förbättra invandrarelevernasundervisningssituation i specialskola och särskola. Gmppen anser att dessasynpunkter bör utgöra riktlinjer för ett fortsatt utvecklingsarbete avrespektive huvudman. Personalför hemspråksträning/undervisning Invandrargruppenframhåller all den bristande tillgången på personal för hemspråksträning iförskolan och för undervisning i och på modersmålet i ungdomsskolan är ettcentralt problem när målen för omsorgen om invandrarbarnen i förskolan och invandramndervisningeni och gymnasieskolan skall förverkligas. Det råder stor brist på tvåspråkigpersonal i förskolan. Särskild utbildning till förskollärare och barnskötare avtvåspråkiga personer på de största invandrarspråken finns inte.Sådan utbildning tUl förskollärare startar först . Flerakommuner har svårigheter alt rekrytera hemspråkslärare till ochgymnasieskolan på grund av att an-ställnuigsförhållandena varit så gott somoreglerade. Enligt invandrargruppens mening måste dessa problem lösas. Med utgångspunkt isamsynen på förskolaskola anser invandrargruppen att en personell samverkanmellan verksamheten i förskolan och undervisningen i ochgymnasieskolan måsle komma till stånd. Den personella samverkan utgör ocksåofta en förutsättning för att erhålla tiUräckligt tjänsteunderlag. Samma personbör, om möjligt, arbeta i förskolan med hemspråksträning, delta i uppsökande verksamhelsamt kunna undervisa i och på hemspråket i grundskola och gymnasieskola. Enviss specialisering på olika åldersgrupper bör dock kunna komma till stånd.Denna inriktning bör styra rekryteringen och utbildningen av tvåspråkigpersonal för förskolan, och gymnasieskolan. Invandrargruppenframhåller att endast tvåspråkiga personer har förutsättningar att svara förden hemspråksträning som avses i förslaget. Invandrargruppenföreslår följaktiigen atl särskilda, kommunalt reglerade tjänster inrättas förhemspråksträning i förskola, grundskola, gymnasieskola och fritidsverksamhet,för medverkan i uppsökande verk- 1975/76:118 24 samhetsamt för kurativa uppgifler bland invandrarbarnen och deras föräldrar.Tjänsterna föreslås få benämningen hemspråkslärare. Löne-och anställningsvillkor förulsälter invandrargruppen fastställs i sedvanligordning efter förhandlingar. Tilltjänsterna bör rekryteras tvåspråkiga personer företrädesvis bland invandrarnasjälva. Invandrargruppen anser att det bör ankomma på kommunema alt utifrånegna bedömningar och värderingar av lämpligheten utse innehavare av tjänsternasom hemspråkslärare. Sålunda bör särskilda regler för tillsättning,meritvärdering eller behörighel inte fastställas av statliga myndigheter.Invandrargruppen anger dock följande riktlinjer för urvalet vid tillsättningenav tjänst som hemspråkslärare. DenpersonUga lämpligheten är avgörande för insatserna bland invandrareleverna ochderas familjer. Del är nödvändigt att hemspråkslära-ren accepteras av och hargoda kontakter bland invandrarna själva, eljest kan t. ex. syftet med den uppsökandeverksamheten i förskolan helt förfelas. Vidare måste språkfärdigheten värderashögt. Hemspråksläraren måste både ha goda kunskaper i svenska och utmärktfärdighet i och på minoritetsspråket. UlbUdningsbakgmnden måsle tUlmätas storvikt. Lärarutbildning och lärarerfarenhet bör värderas högt, men även annan ulbildningoch yrkeserfarenhet som ger kunskaper som är väsentliga för arbetsuppgifternakan vara lika värdefulla. Arbetsgruppen finner här inte skäl att ange någonviss utbildningsnivå som minimum. Erfarenhetfrån arbete bland barn och ungdom liksom erfarenhet från arbetslivet börtillmätas stort värde. Personalför stödundervisning i svenska Invandrargruppenanser att stödundervisningen i svenska liksom bör anförtros svenskalärare, dvs. lågstadielärare, meUanstadie-lärare eUer lärare i läroämnen medintresse och lämplighet för denna arbetsuppgift. Ingen ändring föreslås avorganisationen för denna undervisning. Gruppen framhåller alt det bör kunnakrävas att lärare, som meddelar stödundervisning i svenska, har genomgåttsärskild utbildning för denna uppgift. Det föreligger stort behov avfortbildning i all undervisa i svenska som främmande språk. Molbakgrund av de arbetsuppgifter som invandrargruppen angivit för de nya,kommunall reglerade tjänsterna som hemspråkslärare anser arbetsgruppen attsärskild ulbildning bör anordnas för de blivande tjänsleinnehavarna. Gruppenföreslår atl en särskild ettårig grundutbildning anordnas för de tvåspråkigapersoner ulan lärarerfarenhet, som vill söka sig till de nya tjänsterna.Behovet av nyrekrytering kan f. n. uppskattas till ca 500 1975/76:118 25 hemspråkslärare.Den särskUda grundutbildningen föreslås dimensioneras för 90 studerande ochinledas fr. o. m. . Eftersom frågan om gmndulbildnmgav hemspråkslärare inrymmer många praktiska problem föreslår gruppen atl det uppdrasåt SÖ att i samråd med utforma förslag till utbildningen. De nu verksammahemspråkslärarna har framfört önskemål om fortbildning i olika hänseenden. Invandrargmppenanser alt ell forlbild-ningsprogram bör utformas som är anpassat till nuverksamma hemspråkslärares behov, inriktat på de arbetsuppgifter som de iframtiden skaU fylla. Det bör uppdras åt SÖ all i samråd med utformaförslag tUl fortbildningskurser. Förde nu verksamma hemspråkslärarna kan förutses behov av olika former av fortbUdningskurser.För hemspråkslärare, som har lärarutbildning eller annan högre ulbildning,föreslås att kortare fortbildningskurser anordnas ochföljande år. För dem som saknar lärarutbildning eller högre ulbildning bör ettutbildningsprogram komma lill stånd med början och fortsättasommaren 1977. Möjligheten tUl hemstudier i anknytning till den praktiska verksamhetenbör undersökas. Denna gmpp av nu verksamma hemspråkslärare kan f. n.uppskattas tUI ca 700 personer. Därefier bör fortbildningsbehovet bedömas påvanligt sätt. Vidareanser invandrargruppen all särskild fortbildning bör anordnas för tvåspråkigförskolepersonal som ämnar söka sig tUl de nya hemspråkslärartjänsterna.Inriktningen bör vara alt nämnda personal skall kunna tjänstgöra också inomungdomsskolan. Behovetav tvåspråkiga personer med lärarutbildning är f. n. myckel stort. Efiersom dettorde dröja viss lid innan de av invandrargruppen föreslagnautbildningsinsatserna har full effekt, föreslår gruppen som omedelbar åtgärdalt tvåspråkiga sökande prioriteras vid antagning till lärarutbUdning. Gmppenanser att de myndigheter, som beslutar om antagning tUl lärarutbildning, börtillse att behöriga sökande med minoritetsspråk som modermål antas inom ramenför den s. k. fria kvoten. Invandrargmppenfinner det vidare angeläget att fortbildningskurser och annan ulbildning i attundervisa i svenska söm främmande språk kommer lill stånd i större omfattning.För att tillvalskurser inom klasslärarutbildningen skall kunna komma till ståndinom en snar framtid, föreslår gruppen att det bör uppdras åt SÖ all undersöka möjlighelernaatt anordna sådana tillvalskurser inom klasslärarulbildningen vid flera lärarhögskolorän f. n. Enarbetsgrupp inom SÖ har lagt fram ett förslag som omfattar en fortbildningriktad dels till klass- och ämneslärare, dels till kliniklärare och lärare iförberedelseklasser. Invandrargmppen finner de av SÖ föreslagna kursema otUlräckligaför att möta det behov av fortbildning som föreligger. Gmppen föreslår därföratt det bör uppdras ål SÖ att i sam- 1975/76:118 26 rådmed närmare undersöka behovet av fortbUdning och avge förslagtill det antal fortbildningskurser som kan anses svara mot behovet. Därjämteanser invandrargmppen alt kurser bör anordnas i större omfattning än hittillsför aU skolpersonal om invandrarnas situation och problem. Deåtgärder som invandrargmppen föreslår bör enligt gruppens mening generelltträda i kraft . Detta bör ge kommunerna tillräcklig tid förplanering. Vissa personalutbildningsålgärder föreslås, som nämnts i avsnitt3.7, komma tUl stånd före nämnda tidpunkt. Vadgäller stödundervisningen i svenska i gymnasieskolan föreslår invandrargruppenalt SÖ erhåller sammanlagt 5 mUj. att fr. o. m. fördelasefter ansökan från kommunema. Invandrargmppenfinner det angeläget att ålgärder vidtas för att trygga tillgången på läromedelfrån de olika utvandringsländema för förskolans, ochgymnasieskolans behov, alt utvecklingsarbete utförs och alt staten taransvaret. Statensinsalser föreslås ske på två olika sätt: delselt bidrag till kommunerna per barn/elev avsett alt täcka vissa kostnader förinköp m. m. av läromedel i hemspråk eller annan undervisning omursprungslandet, delselt statligt stöd lill en riksinstitulion med uppgift att skaffa fram erforderligaläromedel åt kommunerna samt eventuell service till andra organ i samhället somengagerar invandrare. Institutioneni fråga bör ansvara för import av lämpligt förskolematerial och av lämpligaläromedel, lagerhållning och distribution av dessa läromedel, viss utvecklingoch produktion av sådana läromedel för invandrare, som med fördel börproduceras i , samt viss rådgivning och information om läromedel förinvandrare. Frågan om en sådan rikscentral bör bli föremål för övervägandenmellan berörda myndigheter och organisationer. Medhänsyn till de varierande möjligheterna i kommunema att tillgodose förskolansbehov av material från ursprungsländerna föreslår invandrargruppen, attfolkbiblioteken utnyttjas som central för distribution till förskolanav behövUgt material, dvs. förskolan lånar material i släUet för alt självaanskaffa och behålla det. Ekonomiskt synes en sådan modell vara mer tillfredsstäUandeförutom att varje förskola som den behöver materialeventuellt kan ut- 1975/76:118 27 nyttjaett mer fullödigt sådant. Genom samarbete biblioteken emeUan kan även invandrarbamtUlhörande särskilt små språkgrupper bättre garanteras tillgång på lämpUgtmaterial. Informationentill invandrarna och deras bam om de niöjligheter som den svenska skolanerbjuder har uppvisat brister. Det gäller även informationen inom skolväsendetoch tUl berörd personal i skolan. Först har insatserna fått enmera systematisk prägel. En gmndläggandeförutsättning för att de åtgärder för invandrarbarn i förskolan ochungdomsskolan, om vilka statsmakterna beslutat, skall lyckas är att enfortlöpande informationsverksamhet bedrivs om de beslämmelser som gäller och omhur de kan förverkligas. Det är därvid särskilt viktigt att nå den personal sominom förskolan och ungdomsskolan kommer i kontakt med invandrarbarn ochinvandrarelever. Invandrargmppen anser alt en vidgad orientering om invandramasbakgmnd och situation och om de särskUda åtgärder som vidtas för dem börförekomma i förskollärarutbUdningen och i klass- och ämneslärar-utbildningen. Kommunenhar ett ansvar att informera berörda föräldrar om hemspråkets roll för barnetsutveckling. Det är vanligt att föräldrar underskattar modersmålets roll ibarnets utveckling och utgår från alt språkets användning i familjen är entillräcklig grund för tvåspråkighet. Mot denna bakgrund är en omfattandeinformation nödvändig, så att inte bara invandrarbamens föräldrar utan även ändraföräldrar och skolans personal i stort får ökad insikt om hur viktigt det äratt bamen utnyttjar de möjligheter till undervisning i och på hemspråket somförskolan och ungdomsskolan erbjuder. Genom den av invandrargmppen föreslagnaresursen för kurativa insatser bör möjligheter ha skapats för att invandrarföräldrarskall kunna få nödvändig information genom kommunens försorg. Centraltutarbetat material bör ställas till kommunemas förfogande på olika invandrarspråkför att underlätta informationen. Invandrargruppen föreslår alt det uppdras åtberörda myndigheter att utarbeta ett dyUkt material. Gruppenanser det viktigt att särskild information lämnas om de ställningstaganden somkan bli följden av dess förslag. Riktlinjerna för hur informationen börbedrivas bör dras upp av i samråd med , SÖoch socialslyrelsen. Föralt imderlätta och förbättra invandrarelevernas undervisningssituation har ettnära samarbete ägt mm med Fin- 1975/76:118 28 Formerna för samarbetet har varit olika, men arbetsområdethar i viss mån varit detsamma dvs. det har i slor utsträckning gällt frågor omstudieplaner, läromedel och lärarfortbildning samt utbyte av information. Samarbelelmellan och har skett i det gemensamma organetFinsk-svenska utbildningsrådet. har utöver de tidigare nämndauppgifterna även medverkat vid rekryteringen av finska lärare lill Sverigesamt bl. a. anordnat studieresor i för svenska skolledare. Samarbetetmellan och har skett i en samrådsgrupp medrepresentanter från SÖ och motsvarande myndighet i . Invandrargruppenhar funnil alt nämnda samrådsorgan fyller en viktig uppgift och har givitpositiva resultat både för invandrarelevernas utbildningssituation och förkultursamarbetet i övrigt. Gruppen anser att behov föreligger av ett fortsattoch utökat samarbete i fråga om bl. a. läromedelsutveckling och framställningav studieplaner för hemspråksundervisning. Invandrargruppen föreslår attsamarbete i- dessa frågor utvecklas mellan skolmyndigheterna i och deländer som representeras av etl större antal invandrare här. EnligtSCB:s inventering ligger f. n. andelen invandrarbarn som deltar ihemspråksundervisning i gmndskolan på . Invandrargruppen har utgått från att den föreslagna effektiviseringenav verksamheten, ett ökat medvetande om hemspråksträningens betydelse och enbättre personaltillgång kommer alt innebära att hemspråksträningens omfattningpå sikl ökar. Gruppen uppskattar andelen invandrarbam som kommer att utnyttjadessa möjligheler liU . Genom den betoning gruppen har lagt på förskole-och lågsladieåldrarna räknar den med atl tyngdpunkten kommer att ligga på dessastadier. Gruppen har vidare uppskattat atl andelen invandrarelever i förskolansom kommer att begära hemspråkslräning uppgår till av det totalaantalet invandrarbarn. Molsvarande andel i gymnasieskolan har uppskattals tillca . Belräffande gymnasieskolan har särskilda ålgärder för invandrarbarnendast funnits i begränsad utsträckning. Delta har sannolikt medfört enunderskattning av de verkliga behoven. Enkostnadsberäkning av invandrargruppens förslag blir med nödvändighet osäkerdärför altförutsättningarna alt sammanföra invandrarbarn med samma språkbakgrund varierar från kommun till kommun, . Prop.1975/76:118 29 att uppgifter om antalet invandrarbarn med behov av hemspråksträningi förskoleåldrarna saknas, att omfattningen av stödinsatserna varierar med hänsyntill sociala och kulturella bakgmndsfaktorer samt barnets vistelsetid i Sverigesamt att omfattningen av den framtida invandringen till Sverigeinle går alt bedöma. En beräkning av antalet timmar för hemspråksträning iförskola, grundskola och gymnasieskola skulle med ovan angivna antagandeninnebära alt sammanlagt ca 39 570 invandrarbarn skulle få möjlighet tillhemspråksträning under ca , dvs. med ca och bam/elev. I medvetande om att löne- och anställningsviUkoren för detjänster som invandrargmppen föreslår är förhandlingsbara har gruppen som ett räknexempelavseende statens kostnader utgått från att hemspråksläraren i normalfallet börfullgöra i direkt arbete med barn. För atl få en volym förfullgörande av kurativa uppgifter har gruppen i sin beräkning avsatt igenomsnitt för varje fullt trettiotal timmar. Detta innebär enresurs för kurativa insatser på ca 6 milj. kr. Omfattningen av lärarnas kurativainsatser måste bedömas från fall lill fall. Den av gruppen beräknade volymenskall sålunda inle ses som ett förslag till genereU åtgärd. Vidare har lönekostnadema- inkl. lönekoslnadspålägg för denna nya tjänstetyp uppskattats tUl 64 000kr. Det statiiga bidraget till personalkostnadernaskulle med detta räkneexempel då utgöra 88,5 milj. kr. Detla belopp motsvarar . per deltagande invandrarbarn/elev och år. Den av invandrargruppenangivna totalkostnaden skall ses mot bakgrund av alt den beräknade kostnadenför molsvarande undervisning i gmndskolan /75 uppgick till 40,7milj. Någon genomsnittskostnad per deltagande elev går ej att beräkna för detlaår. Gruppens förslag innebär sålunda en fördubbling av kostnaderna för hemspråkslräningen. Med den omfattande förstärkning som föreslås beträffandeförskolan anser invandrargruppen alt den resurs som f. n. utgår tiU gmndskolani stort sett är tillräcklig. Som tidigare framgått räknar gruppen också med enviss effektivisering av hemspråksträning, vilket innebär att flerinvandrarbarn kan komma i åtnjutande av denna träning. Invandrargruppen anser att ett särskilt förslagsanslag börtUlkomma för att läcka kostnaderna för hemspråkslräning i förskola, grundskolaoch gymnasieskola. Det bör uppdras åt SÖ och att i samarbetefölja verksamheten, lämpligen genom förskoledelegationen. Invandrargmppen räknar med ett i huvudsak oförändratresursutnyttjande för stödundervisningen i svenska i . 1975/76:118 30 slåralt dessa kostnader belastar grundskoleanslaget. Gruppen har.be-: räknat denna kostnad tiU ca 49,5 milj.kr. Förstödundervisningen i svenska i gymnasieskolan har.kommunerna hos SÖ begärtmedel för /76 som uppgår tUl ca 7,5 milj. kr., vilket motsvarar ca1 . per invandrarelev och år. Det framgår dock inte av ansökningarna ivilken utsträckning gymnasieskolans ordinarie stödundervistung tagils ianspråk även för' invandrarelever. Invandrargruppen föreslår emellertid attSÖ, i enlighet med förslag till anslagsframställningen för /77,erhåller ytterligare 3,4 milj. kr., dvs. sammanlagt 5 milj. kr. att fr. o. /77 fördelas efter ansökan från kommunema. Invandrargruppenanser att den del av anslaget för särskilda åtgärder på skolområdet som f. n.används till undervisning för invandrare (prop. 1973: 165, FiU 1973: 40, rskr1973: 344) bör kunna reduceras genoni invandrargmppens förslag tillresursförstärkning. Den del av anslaget, som är att hänföra till elevvård ochfritidsverksamhet, bör dock fortfarande utgå. Därvid bör i första handfritidsverksamhet för invandrarbam prioriteras, efiersom det i gruppensförslag om arbetsuppgifter för hemspråkslärare också ligger sociala och kurativauppgifter av betydande omfattning. Bidraget tUl invandrarbarn på detta anslaguppgår lill ca 3,9 mUj. Ilikhet med vad som gäller i fråga om bidrag tiU kommunemas förskoleverksamhetbör kommun som åsamkas betydande extra kostnader, t. ex. glesbygdskommuner medomfattande skolskjutsar, kunna erhåUa särskUda medel genom extra skatteutjämningsbidrag(prop. 1973: 136 s. 92). Invandrargruppenhar i kostnadsberäkningarna för utbildningsåtgärder utgått från dels enettårig gmndulbildning jämte uppföljning med två fortbUdningskurser om fyraveckor vardera för 90 studerande , dels en fortbildningskursom för 480 hemspråkslärare med tidigare lärarutbildning ocherfarenhet av tjänstgöring i , dels två på varandra följandesommarkurser med vissa studier under mellanliggande år för 200hemspråkslärare ulan tidigare lärarutbildning men med högre utbildning samtviss erfarenhet av tjänstgöring i . Denettåriga grundutbildningen bör, som tidigare framgått, planeras utifrån ettbehov på ca 500 lärare. Den bör således kurma genomföras under en femårsperiodmed början /77. 1975/76:118 31 språksläraremed tidigare lärarutbUdning bör delas upp på två somrar med 240 deltagare undervardera kursen. Dessa kurser bör genomföras . Kursen förhemspråkslärare ulan tidigare lärarutbUdning bör påbörjas för 100 läraresommaren 1976 och avslutas . Enligt invandrargruppensberäkningar skulle kostnaderna för tre kurser om vardera 30 deltagare i grundutbUdninguppgå till . löneläge och de efterföljande tvåfortbildningskurserna till .