prop · FZ03152 · 1975-12-31 00:00:00 — Medhänsyn härtill har det inte ansetts behövligt med särskilda bestämmelser omuppgiftsskyldighet. Delär självfallet av vikt all tillsynsmyndigheten har möjlighet att kontrolleraall lagringen fullgörs pä rikligt sätt och all de uppgifter som lämnas härom ärkorrekta. 1 5 S föreskrivs därför att tillsynsmyndighet för inventering ochbesiktning skall få tillträde till lager som avses i lagen och att myndighetenskall få ta del av handlingar som rör lagringen. ;ges tillsynsmyndighet möjlighet att utfärda behövliga förelägganden i sambandmed tillsynen. Föreläggande kan förenas med vite. Enbeslämmelse om tystnadsplikt är intagen i 7 ! Förslagets8 S innehåller en ansvarsbestämmelse. Enligt första stycket kan böter ellerfängelse ådömas den som uppsåtligen eller av oaktsamhet,som inie är ringa, underlåter att följa föreskrifter som har meddelats med stödav lagen. Iandra styckei har inlagils en bestämmelse om att inte både straff och, vileskall kunna utdömas för samma gärning. 1denna paragraf regleras besvärsförfarandet. I den män myndighet får regeringensuppdrag att fatta beslut, som avses i 1 ij skall sådana beslut kunna överklagastill regeringen. Mot annat beslut som myndighet har meddelat enligl lageneller enligt föreskrifter som har utfärdats med stöd av lagen föres talan hoskammarrätt. Ominle annat föreskrivs bör beslul lända lill efterrättelse ulan hinder avanförda besvär. En bestämmelse med detia innehåll har tagits in i tredje styckei. 1975/76:152 144 6.2Förslaget till lag om kriskoppling m. m. I ransoneringslagsulredningens(RLU:s) betänkande ingår ett förslag till kriskopplingslag. Förevarandeparagraf har i stort utformats med RLU:s förslag som förebild. 1 paragrafensförslå stycke definieras begreppen central varmvatlenberedning ochkriskoppling. Vidare slås kravet fast att det vid central varmvattenberedningskall finnas installerade kriskoppling eller annan lämplig regleringsanordningmed samma funktion som kriskoppling samt mätare som registrerar tillflödet avvatten till varmvattenberedare. Vissa anordningar med lermoslalreglering av varmvallennödetkan vara en sådan anordning som kan likställas med kriskoppling. 1andra stycket anges vissa undanlag från lagens tillämpningsområde. Lagen gällerej vid central varmvatlenberedning för endasl två bostadslägenheter. Därmedfaller utanför lagens tillämpningsområde sådana tvåfamiljshus, i vilka finnsinstallerade varmvattenberedare som betjänar husets båda lägenheter. Det börhär framhållas alt enfamiljshusen redan genom utformningen av 1 >; ärundantagna från lagens tillämpningsområde. Vidare görs i andra stycket undanlagför central varmvatlenberedning för byggnad som huvudsakligen är inrättad förindustriändamål eller för hälso- och sjukvård. Genom sistnämnda undanlag blirlagen ej tillämplig på exempelvis sjukhus. Andra stycket innehäller slutligenen bestämmelse som ger regeringen eller myndighet som regeringen bestämmermöjlighet alt i särskilda fall besluta om undantag från första styckei. 1dessa paragrafer ges beslämmelser för tillsynen över efterlevnaden av lagen ochmed stöd av lagen meddelade föreskrifter. 1 2 >; anges sålunda altregeringen kan ulse tillsynsmyndighet. För alt myndigheten skall kunnakontrollera att föreskrivna installationer har utförts måste den ha möjlighetall göra behövliga besiktningar. En bestämmelse om delta har tagits in i 3s I 4 i;ges tillsynsmyndighet möjlighet all utfärda behövliga förelägganden i sambandmed tillsynen. Förlsagels5 >; innehåller i första stycket en straffbestämmelse enligl vilken brott mol1 >; eller föreskrift som har meddelats enligt lagen kan straffas med böter. I5 S andra stycket har intagits en beslämmelse om att inte både straff och viteskall kunna utdömas för samma gärning. 1975/76:152 145 Enligt6 vj kan beslut av myndighet om föreläggande enligt 4 S överklagas lillkammarrätt. Om inte annal föreskrivs bör dock beslul lända lill efterrättelseutan hinder av anförda besvär. En bestämmelse med detta innehåll har tagits ini paragrafens andra stycke, Lagenföreslås träda i kraft , För att installera ifrågavarandeanordningar vid central varmvatlenberedning i byggnad som färdigställts ellerför vilken byggnadslov beviljats före har en tvååriganpassningstid ansetts lämplig. Ikraftträdandebeslämmelsen har därför utformatsså att lagen beträffande nu avsedda byggnader skall träda i tillämpning förstfrän och med den . 10 1975/76. 1975/76:152 146 Medhänvisning vad jag nu har anfört hemställer jag au regeringen 1, antagaförslagen till a) lag om skyldighet för näringsidkare att medverkavid lagring för försörjningsberedskap, b) lag om kriskoppling m. m,, c) lag om ändring i lagen (1973:1216) om särskildberedskapsavgift för oljeprodukter, 2, godkänna de allmänna riktlinjer för fredskrislagringinom det petrokemiska varuområdet som jag har förordat, 3, godkänna att en röriig kredit om 600 milj. kr.ställs lill regeringens förfogande för all användas lill clearing föroljeprodukter. 4, godkänna all oljelagringsprogramförlängs med ell år, 5, ladel av vad jag har anfört i fråga om åtgärder i syfte alt begränsa energiförbrukningen i krislid. Prop.1975/76:152 147 8Anslagsframställning för överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) ÖEFär central förvaltningsmyndighet för den ekonomiska försvarsberedskapen. ÖEFhar till uppgifl alt samordna landels förberedelser på det ekonomiskaförsvarets område. 1 den mån det inle ankommer på annan myndighet skall ÖEFockså ombesörja all det totala försvarets behov av förnödenheter kantillgodoses vid krig eller under utomordentliga, av krig eller krigsfaraföranledda förhållanden. ÖEFleds av en styrelse. Ledamöter i styrelsen är generaldirektören, tillikastyrelsens ordförande, och minst sex andra ledamöter, som regeringen utsersärskilt, samt två personalrepresentanter. Inom ÖEF finns en avdelning somomfattar en uiredningsbyrå och en varubyrå saml en administrativ byrå, en affärsbyrå,en bränslebyrå och en informationssektion. Avdelningschefen samordnar ÖEF:solika planeringsfunktioner. Vid ÖEF finns vidare ell anlal provisorisktinrättade organisatoriska enheter. ÖEFtillhör de myndigheter som deltar i utrednings- och försöksverksamheten med programbudgeleringinom statsförvaltningen. Följande programindelning gäller. Beklädnad m, m, Kemiska produkter m. m. Metaller m. m, Enliglmålsättningen för totalförsvaret skall detta bl, a. ha en sådan sammansättningoch beredskap, att det verkar fredsbevarande. För det ekonomiska försvaretgäller härvid att bidra till att trygga vår försörjning om vårt land hell ellerdelvis blir hänvisat lill egna försörjningsresurser. Om utsätts förangrepp, skall del ekonomiska försvaret trygga folkförsörjningen i vidastebemärkelse. Delekonomiska försvaret mäste utgöra en mot övriga delar av totalförsvaret välavvägd komponent. Del ekonomiska försvaret bidrar härigenom tilltotalförsvarets fredsbevarande uppgift genom alt göra vär uttalade föresats attbjuda motstånd mot angrepp eller motstå påtryckningar trovärdig. Försörjningsberedskapenhar avgörande betydelse för möjligheterna alt fullfölja den deklareradeneutralitetspolitiken och del är inte minst därför som denna beredskap börägnas ökad uppmärksamhet. Kriseri fredstid kan leda lill att importen av för försörjningen väsentliga produkterhelt eller delvis upphör. Det ekonomiska försvaret bör medverka lill allkonsekvenserna försvensk försörjning vid kriser av denna typ mildras. Fredssamhälleioch i första hand produktionsapparaten måste kunna hållas igång inle minst avsysselsättningsskäl. 1975/76:152 148 Vadgäller försörjningsberedskapen krävs vidare all den skall vara så utformad,att möjlighet att bevara och fullfölja sin neutralitet och all tryggasin försörjning vid krig och kriser i omvärlden ler sig trovärdig.Återuppbyggnaden av samhället och befolkningens försörjning efter krig ochkriser måste också uppmärksammas. Detsvenska näringslivets omvandling får konsekvenser för försörjningsberedskapenoch för behovet av beredskapsålgärder. Strukturförändringarna inom industrinhar lett lill alll färre och större produktionsenheter, ett ensidigarenäringsliv och en mer specialinriktad produktion. Industrin har i växande gradblivit beroende av utländska marknader för all få avsättning för sina produkteroch för tillförsel av halvfabrikat, komponenter och andra insatsvaror sombehövs i produktionen. Företagen blir i ökad utsträckning internationaliseradegenom investeringar i eu flertal länder. Del utländska ägarinlressel inom densvenska industrin är betydande. Handelnöver gränserna med råvaror, halvfabrikat och färdigvaror expanderar. Sverigesimport motsvarar 30 "o av brullonalionalprodukten. Beroendet avutrikeshandeln har ökat . Därigenom har landet i stigande gradblivit sårbart för störningar i utrikeshandeln. Genomtransport- och lagerhanteringsieknikens framsteg har en betydande minskning avindustrins lagerhållning ställd i relation till förbrukningen möjliggjortsutan alt förelagen bedömt riskerna för avbrott i varuförsörjningen somoacceptabla. Lageruthällighelen nedgick särskilt kraftigt under första delen av1960-talel. Nackdelarnafrån försörjningsberedskapssynpunkt av landels gentemot omväriden öpnna ekonomiär t. v. av begränsad omfattning och berör ett fåtal vamområden. Behovet avberedskapslagring sammanhänger i stor ulsträckning med avsaknad på vikligaråvaror inom landet. Endast i ett fåtal branscher aktualiseras frågan om attgenom stödåtgärder möjliggöra en fortsatt produktion av varor inom landet. Beiräffanderisken för fredskriser kan följande anföras. Oljekrisen vintern 1973-1974visade hur sårbara de västliga industriländerna är för störningar i importen avväsentliga varor. Även om det knappast finns exempel på en vara med likaavgörande betydelse för samhällets funktion som energi, kan störningar iimporten av andra varor såsom vissa kemiska produkter och metaller på kort siktge mycket allvariiga störningar i produktionen och sysselsättningen. Oljekrisenvisade också för råvaruproducenlerna tyngden i en samordnad aktion.Producentkarteller finns på vissa varuområden. Ansatser till nyakartellbildningar finns också. Eljest splittrade råvarupro-ducerande länder kandärmed komma alt få ökade möjligheter all uppträda enade för gemensammaekonomiska eller politiska syften. Flera viktiga råvaror utvinns i ett fåtalländer. Utvinning, bearbetning, förädling eller marknadsföring kontrolleras iflera fall av ell litet anlal multinationella företag. Dessa omständighetertalar för att risken för avsiktliga störningar i den Prop.1975/76:152 149 internationellahandeln med framför allt råvaror kan tendera att öka. Näringslivetsomvandling har i väsentliga avseenden inneburit betydande fördelar församhället. Den långtgående internationella arbelsfördelningen har nedbringatproduktionskostnaderna och medverkat till höjningen av levnadsstandarden.Förändringarna har dock inle enbart varit lill fördel för samhället. I och meden fortgående internationalisering har beroendet av omväriden kommit all öka.Bortfall eller minskning av produktion inom vissa industribranscher liksomnedgång i näringslivets lagerhållning ställer ökade krav på det ekonomiskaförsvaret, i första hand pä behovet av beredskapslagring. Sådana åtgärder ärnödvändiga för att skapa förtroende för neutralitetspolitiken. Genomberedskapslagringen kan även produktion och sysselsättning vidmakthållas omstörningar inträffar i importen av viktiga råvaror. Beredskapslagring kandärmed ses som en naturlig föriängning av den irygghetspolitik, somstatsmakterna bedriver på andra områden. ProgrammetLivsmedel omfattar frågor avseende handelsgödselmedel och bekämpningsmedel.Verksamheten består huvudsakligen av övergripande planering,förelagsplanläggning och beredskapslagring. Planerings- och lagringsverksamhelenbedrivs i samråd med slatens jordbruksnämnd (JN), som lämnar planeringsunderiag. Vadgäller ekonomiskt försvar svarar JN för frågor avseende livsmedel, fodermedel,utsäde och fettråvaror. För gödselmedel och råvaror härför samtbekämpningsmedel svarar ÖEF, Denmålsättning för livsmedelsberedskapen, som tillämpas av JN vid beredskapsplanering,är att försörjningen med livsmedel skall kunna medfullständig avspärrning. Detta mål är hell avgörande för beredskapsålgärderavseende gödselmedel och bekämpningsmedel. Regeringenhar i regleringsbrev för /76 angett, att verksamheten skallinriktas mol att genom lagringsberedskap och olika planeringsåtgärder främjaförsörjningsberedskapen inom programmet. I samband med lageromsättning inomprogrammet skall lagringsberedskapen anpassas med hänsyn till de inhemskaproduktionsförutsättningarna och jordbruksteknikens ulveckling. ÖEF:s verksamhelskall innefatta planering och beredskapslagring och i huvudsak ha sammaomfattning som . Inom ramen för tillgängliga medel anpassarÖEF i samråd med JN beredskapslagringen med hänsyn till de inhemska produktionsförutsäll-ningarnaoch jordbruksteknikens ulveckling. nar (1 000-lal 'VIII:1 Lagring för beredskapsändamål 10 milj, kr, IX:8Förrådsanläggningar m, m, 1.2 milj, kr. 8.1.1.1 Lagring för beredskapsändamäl Demedel som står lill förfogande för ÖEF:s lagring av växtskyddsmedel har endaslräckt till alt täcka en mindre del av ett första avspärrningsärs behov.Beträffande vissa grödor - inte minsl sockerbetor - bedöms skördeutfallet iväsentlig grad sammanhänga med tillgängen på bekämpningsmedel. JNhar till ÖEF överiämnat ett förslag till beredskapslagring av bekämpningsmedel.För att möjliggöra ett första steg i en förbätirad beredskap inom detta områdeföreslår ÖEF att fonden för beredskapslagring ökas med 10 milj. kr. IÖEF:s förrådsbyar förvaras varor som har relativt hög omsättningslakl, behov avlöpande tillsyn och krav pä viss lagringsmiljö. De nuvarande utrymmena iförrådsbyarna räcker under innevarande budgetår och en del av nästkommande. Omlagringen av torrgods skall kunna ökas krävs tillskott av utrymmen iförrådsbyar. ÖEF planerar, att under /77 uppföra en förrådsby.Investeringskostnaden beräknas till 6 milj. kr. En femtedel kan överslagsmässiglhänföras till programmet Livsmedel. ÖEF begär för delta ändamål I . Pris-och löneomräkning pä befintliga resurser har beräknats lill . Driftkostnader för befintligt lager och bortfall av engängsanvisningmedför ett ökat medelsbehov av , avseende transport-, hanterings- ochdriftkostnader för föreslagen lagring av bekämpningsmedel. 8.2 Programmet Beklädnad m. m. Programmet Beklädnad m. m, omfattar frågor rörandebeklädnads-, övrig textil- och lädervaror. Verksamheten beslår huvudsakligen avövergripande planering, företagsplanläggning, lagring och samordning. Häriingår prövning av ansökningar om avskrivningslån och kreditgarantier till teko-,sko- och garveriindustrier och samråd med andra myndigheter i fråga om särskiltstöd lill skoindusirin. ÖEF har beräknat behoven av produktionskapacitet ochberedskapslagring med utgångspunkt från de riktlinjer för uthållighet ochstandard som angivits av försörjningsberedskapsutredningen och i prop.1972:127. Civilbefolkningens, försvarsmaktens och övriga myndigheters behovunder tre ärs partiell avspärrning dimensionerar kraven pätillverkningskapacitet medan motsvarande behov under två är dimensionerarberedskapslagringens omfattning. OEFberäknar (kr,) Förluster p, g, a, kredit- 'Lån till teko-. sko-och garveriindustrier 10 milj, kr,(1975/76). 15 milj, kr, (1976/77). V1I1:1 Lagring för beredskapsändamål 19milj, kr, IX:8 Förrådsanläggningar m, m, 6.0 milj, kr. 1975/76:152 152 8.2.1.1 Låntill leko-, sko- och garveriindustrier Frånanslagel bestrids kostnader för amorterings- och räntefria lån som avberedskapsskäl lämnas till leko-, sko- och garveriindustrierna (prop. 1972:127,FöU1972:25, rskr 1972:325), Lån beviljas enligt särskilda av Kungl. Maj:t den 15december 1972 meddelade föreskrifier. Riksdagenhar beviljat en investeringsram för avskrivningslån till teko-, sko- och garveriindustriersaml inom denna ram beviljat investeringsanslag. ÖEF äger vidare beviljalånegarantier. Hittillshar ÖEF vid utgången av /75 träffat eller förhandlat om avtalavseende avskrivningslån på sammanlagt ca 95 milj, kr. och beviljatlånegarantier pä ca 28 milj, kr. Med kostnadsstegringar och1976 inräknade bedömer ÖEF behovet av avskrivningslån till sammanlagt 165milj, kr. Investeringsramen behöver sålunda höjas med 45 milj. kr. Ramen förkreditgarantier behöver höjas med 22,5 milj. kr. till sammanlagt 82,5 milj. kr.Förhandlingar om de avtal om avskrivningslån och kreditgarantier, som blirmöjliga genom föreslagna ramhöjningar, kan lill stor del genomföras /77. Utbetalningar från investeringsanslag förutses utsträckasöver en tidsperiod av tre budgetår, och 1976/77 omfatta 15 milj. kr. Textilindustrinär beroende av tillförsel från utlandet av fibrer och garner. ÖEF har avsevärdalager av fibrer, medan däremot lagren av garner är begränsade. ÖEF harupprättat en plan för lagring för fredskrissituationer. För all i en sådan siluationkunna hälla produktion och sysselsättning uppe i väverier m. m. bör i förstahand syntetiska garner anskaffas. Vaminves-leringen /77 föreslåsuppgå till 5 milj. kr. Somen viktig del i stödet till tekoindustrin ingår samordningen av den statligaupphandlingen av uniformsväv och därmed sammanhängande buffertlagring. Dennalångsiktiga, produktionsutjämnande beställningsverksam-hel är en väsentligförutsättning för genomförandet av den modernisering av maskinparken och byggnadsbeståndeisom åsyftas med investeringsstödet. ÖEF:s samordningsmöjligheter ochbuffertlager avser endasl de slalliga myndigheterna. I prop.1972:127 uttalade departementschefen bl. a. att det är angeläget att denkommunala upphandlingen av textilvaror samordnas på samma sätt som den statligaanskaffningen av sådana varor. En betydande utvidgning av ÖEF:s beställningsbasskulle uppnås, om även de kommunala myndigheternas upphandling på beklädnadsområdetkan inlemmas i samordningssystemet. Ett sådani samarbete med ÖEF måste ske inomramen för affärsmässighetens krav, varvid de av försörjningsberedskapsskälföranledda merkostnaderna måste bestridas Prop.1975/76:152 153 ÖEF föreslår att ett buflerllager av främsl sjukhustextilier för denkommunala sektorn byggs upp. Buffertlagret bör motsvara den genomsnittligaförbrukningen och omfatta väv för sjukhuskläder, lak-ansväv samt frottévävm. m. Investeringen för anskaffning av ett sådant lager beräknas lill omkring30 milj, kr. Uppbyggnaden av lagret föreslås ske . /77 erfordras 10 milJ. kr. 1syfte att ytterligare öka basen för ÖEF:s beställningsverksamhet bör svenskavaror av detta slag kunna utnyttjas i samband med katastrofhjälp. Möjligheternaatt upprätthålla en godtagbar inhemsk produktionskapacitet i fråga om lekovarorförbättras härigenom. Ett buffertlager med 100 000 st. katastroffiltar börinrättas. Varuinvesteringen uppgår lill 4 milj. kr, och bör genomföras budgeiärei1976/77, Fören planmässig fortsatt anskaffning av fredskrislager inom Programmet Beklädnad m.m. under /78 behöver ÖEF ett beställnings-bemyndigande på 10milj, kr, Enfemtedel av den förrådsby som tagils upp under punkten 8,1.1.2 i det föregåendekan överslagsmässigl hänföras lill Programmet Beklädnad m. m. ÖEF begär fördetta ändamål . För utökad lagring av leko-varor i enlighet medriksdagens beslul med åtgärder för försörjningsberedskapen påbeklädnadsområdet m. m. 1975/76:57, NU 1975/76:15, rskr 1975/76:107) börytteriigare förråd uppföras i anslutning till befintliga förrådsbyar. Pris-och löneomräkning på befintliga resurser har beräknats till . Driftkostnaderför befintligt lager och bortfall av engångsanvisningar medför ett ökatmedelsbehov av . Medhänsyn lill den snabba förändring, som tekobranschen undergår, den stora belydelsevaruområdet har för folkförsörjningen och statens kraftiga ekonomiskaengagemang i branschen, behöver ÖEF:s utrednings- och planläggningskapacilel påområdet förstärkas. För alt lösa dessa uppgifter begärs tvä handläggare. Medhänsyn lill behovet av information för ransoneringssystemel, kraven på produktionoch lagring m. m. föreslår ÖEF alt en ny s. k. garderobsinventering genomförs.Kostnaderna härför uppgår till . Transport-,hanterings- och driftkostnader för inköp av systeliska garner och filtar samt bufferilagringav sjukhustextilier, för vilkel investeringsmedel yrkas uppgår till I 940 000kr, 1 dessa inkluderas ,, vilka yrkas för alt bestridaomsättningskostnader för buffertlager av sjukhuslex- 1975/76:152 154 lilierdå del förutsattes, att försäljningspriserna till landsting och primärkommuneranpassas lill de priser, som kan ha offererats vederbörande för samma ellerliknande artiklar av utländsk tillverkning. Tvångsvis beställning av dyrarevaror från buffertlagret lorde inte kunna åläggas icke slalliga beställare. ÖEFberäknar de åriiga föriusierna till 15 "n av lagerinvesteringen.Transport-, hanterings- och driftkostnader föranledda av beslul medåtgärder för försörjningsberedskapen på beklädnadsområdel m. m. (prop, 1975/76:57,NU 1975/76:15, rskr 1975/76:107) beräknas till . Förtäckande av föriusler på grund av lånegarantier föreslås för /77ett oförändrat belopp om . har medel inte behövt tas ianspråk för detta ändamål. Föratt i ökad utsträckning kunna stödja strävanden till samarbete inom skoindusirinbegär ÖEF ylieriigare , 8.3Programmet Bränsle, drivmedel ProgrammetBränsle, drivmedel omfattar frågor avseende ved, lorv, kol, petroleumproduktersamt förädling, lagring och distribution av sådana produkter. Verksamheienbeslår huvudsakligen av övergripande planering (bl, a,ransoneringsförberedelser), förelagsplanläggning, beredskapslagring ochsamordning. Deav regeringen angivna målen för oljelagringen är tillräckligt konkreta för alt direklkunna tillämpas av ÖEF, På detta område är det ÖEF:s strävan alt utbyggnaden avlagringsanläggningarna skall ske, så alt lagringsmålen nås vid av regeringenangivna lider. De lagringsmål för avspärrning och krigssituationer, somuppsatts, bygger på förutsättningen all snabbi verkande konsumtionsbegränsadeåtgärder kan vidtas. Mol denna bakgrund fäster ÖEF stort avseende vid alt nä engod ransoneringsberedskap. Vadgäller koks har ÖEF salt upp ett lagringsmål, som innebär att behovet av koksför vissa processer i vilka del av tekniska skäl inte kan ersättas med olja,skall kunna tillgodoses . Målet överensstämmer med vad 1968års oljelagringskommitlé förordade. Lagringsskyldighet för säljare ochförbrukare föreligger inle i fråga om flygdrivmedel. Lagring för den civila flygfartensker i ÖEF:s regi. ÖEF har med skrivelse redovisat enreviderad plan för forlsalt utbyggnad av beredskapslagren av flygdrivmedel.Denna plan följs av ÖEF. I övrigi är del ÖEF:s mål att nödvändig försörjningmed drivmedel, bränsle och smörjmedel skall tryggas under avspärrnings- ochkrigssituationer samt under fredskriser. nar (1 000-tal 1975/''6 'Därav frän Oljelagringsfonden 8.2 milj, kr, (1975/76).18,5 milj, kr, 1976/77), 2Lån till utbyggnad av oljelagringen 11.5 milj, kr,(1975/76), 5,8 milj, kr. (1976/77) VIII:1 Lagring för beredskapsändamål 10milj. kr, (1975/76). 277,4 milj, kr, (1976/77) varav från Oljelagringsfonden215 milj, kr, IX:8 Förrådsanläggningar m, m, 70,4 milj, kr, (1975/76)varav från Oljelagringsfonden 60 milj, kr,, 43.0 milj, kr, (1976/77) varav frånOljelagringsfonden 30 milj. kr. 8,3.1.1Lån lill utbyggnad av oljelagringen Efterförslag av Kungl. Maj:t godkände riksdag riktlinjer för utbyggnad av beredskapslagringenav olja (prop. 1969:136, BeU 66, LU 86, rskr 398och 375). De fastställda riktlinjerna innefattar förutom ett program för entotalt sett ökad lagring av de produkter, som tidigare lagrats, dvs. bensin,fotogen, motorbrännolja och eldningsolja, även gasol. Vissa mängder av delagrade produkterna skall förvaras i skyddade eller särskilt lokaliseradeanläggningar. Till finansieringen av kostnaderna för denna lagring skallstaten bidra med ca 11,5 milj. kr, för år. Bidraget, som avser merkostnadernaför skyddad och lokaliserad lagring, skall utgå i form av ränte- och amorteringsfrialån till de lagringsskyldiga.