prop · FZ0364 · 1975-12-31 00:00:00 — Val av nämndeman i fastighetsdomstolförrättas av eller, om i länet finns kommun som ej ingår ilandstingskommun, av och kommunfullmäktige med den fördelning dememellan som bestämmer efter befolkningstalen. I länförrättas valet av kommunfullmäktige i . Valet skall vara proportionellt, omdet begäres av minst så många väljande som motsvarar det tal, vilket erhålles,då samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser, ökatmed 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt val är särskilt föreskrivet. Halva antalet nämndemän väljes varttredje år. Nämndeman i fastighetsdomstol skallvara kyrkobokförd i länet. I övrigt har bestämmelserna i 4 kap. 6 och 8 §§rättegångsbalken motsvarande tillämpning på nämndeman i fastighetsdomstol. ' Lagen omtryckt 1974:1064. Prop.1975/76:64 17 Konungenbestämmer, fastställer det antal valmän jämte suppleanter för dem som skallutses. Klagan över valet föres genom besvär hoshovrätten. Mot hovrättens heslut får talan ej föras. Nämndeman tjänstgör efter kal- Nämndemantjänstgör efter kal lelse av fastighetsdomstolens ord- lelse av fastighetsdomstolens ord förande. Till tjänstgöring bör före- förande. Till tjänstgöring bör före trädesvis kallas nämndemän från trädesvis kallas nämndemän frän den domsaga till vilken målet när- den del av domkretsentill vilken må- mast har anknytning. let närmast har anknytning. Dennalag träder i kraft . Löpande tjänstgöringstider för nämndemän upphör vidutgången av . Nyval av nämndemän för tiden skallmed tillämpning av de nya bestämmelserna äga rum . Valet förrättasav landsting och i förekommande fall kommunfullmäktige, som nyvalts under år1976. Härvid skall halva antalet nämndemän utses för av ochåterstoden för av . 2 1975/76. 1975/76:64 18 Lagom ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrives att 15 § lagen (1971:289) omallmänna förvaltningsdomstolar skall ha nedan angivna lydelse. Ledamot och föredragande i allmänförvaltningsdomstol skall vara svensk medborgare. Den som är omyndig eller ikonkurstillstånd får ej utöva befattning som ledamot eller föredragande. Ledamot och föredragande i Ledamot och föredragande i allmän förvaltningsdomstol skall allmän förvaltningsdomstol skall ha avlagt domared eller försäkran ha avlagt domared. enligt 4 kap. 11 § . De som står i sådant förhållande till varandra somsägs i 4 kap. 12 S får ej tjänstgöra som ledamöter iallmän förvaltningsdomstol. Dennalag träder i kraft den . 1975/76:64 19 Lagom ändring i lagen (1971:52) om skatterätt, fastighetstaxeringsrätt ochlänsrätt Härigenom föreskrives att 8-11 SS lagen (1971:52)om skatterätt, fas-tighetsta.xeringsrätt och länsrätt skall ha nedan angivnalydelse. Nämndeman i länsskatterätt, fastighetstaxeringsrättoch länsrätt utses genom val. förrättas av eller, om i länetfinns kommun som ej ingår i landstingskommun, av ochkommunfullmäktige med den fördelning dem emellan som bestämmerefter befolkningstalen. I förrättas val av kommunfullmäktige iGotlands Valet skall vara proportionellt, om det begäres avminst så många väljande som motsvarar det tal, vilket erhålles, då samtligaväljandes antal delas med det antal personer valet avser, ökat med 1. Omförfarandet vid sådant proportionellt val är särskilt föreskrivet. Nämndeman iden mellankommunala skatterätten förordnas av regeringen. Värderingsteknisk ledamot i fastighetstaxeringsrättförordnas av . Vart tredje ar väljeshalva antalet nämndemän i länsskatterätt och länsrätt. 9S- Valbar till nämndeman i läns- Valbar till nämndeman i läns skatterätt, fastighetstaxeringsrätt skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt är myndig svensk med- och länsrätt är myndig svensk med borgare, som är mantalsskriven borgare, somär kyrkobokförd ilänet och bosatt inom länet och ej har fyllt och ej har fyllt . Till nämndeman i den deman i den mellankommunala mellankommunala skatterätten fär skatterätten får utses endast myndig utses endast myndig svensk med- svensk medborgare, som ej har fyllt borgare, som ej har fyllt . Tjänsteman vid länsstyrelse, länsnykterhetsnämndeller under länsstyrelse lydande myndighet, länsläkare, biträdande länsläkare,socialvårds-konsulent, lagfaren domare, åklagare eller advokat eller annan somhar till yrke att föra andras talan inför rätta fär ej vara nämndeman. Den som har fyllt eller uppger annatgiltigt hinder är ej skyldig att mottaga uppdrag som nämndeman. Den som haravgått som nämndeman är ej skyldig att mottaga nytt uppdrag förrän efter sexår. Rättenprövar självmant den valdes behörighet. 'Senaste lydelse 1974:352. - Senaste lydelse 1973:1108. Nämndeman i skatterätt och länsrättutses men får avgå . Om nämndeman i sådan rätt visargiltigt hinder, får rätten entlediga honom . Den som har fyllt sextioår har rätt att frånträda uppdraget. Upphör nämndeman att vara valbar ellerbehörig, förfaller uppdraget. Vad i första stycket sägs skall ägamotsvarande tillämpning beträffande nämndeman i fastighetstaxeringsrätt, dockatt sådan nämndeman utses för tiden från och med den det år, då allmänfastighetstaxering äger rum, till och med det år dä sådan taxeringsker nästa gång. Värderingsteknisk ledamot i fastighetstaxeringsrättförordnas för tid som sägs i andra stycket. När ledighet uppkommer, utses ny nämndeman eller förordnasny värderingsteknisk ledamot för den tid som i vartdera fallet återstår. När ledighet uppkommer, utses ny nämndeman eller förordnasny värderingsteknisk ledamot för den tid som i vartdera fallet återstår. Ändrasantalet nämndemän, får nytillträdande nämndeman utses än somföljer av första stycket. Ledamot och föredragande i skatterätt,fastighetstaxeringsrätt och länsrätt skall ha avlagt domared eller försäkranenligt 4 kap. 11 § . Ledamot och föredragande i skatterätt,fastighetstaxeringsrätt och länsrätt skall ha avlagt domared. Denna lag träder i kraft såvittavser 11 § och i övrigt . Löpande tjänstgöringstider förnämndemän i länsskatterätt och länsrätt upphör vid utgången av . Nyvalav nämndemän för tiden skall med tillämpning av de nyabestämmelserna äga rum . Valet förrättas av landsting och iförekommande fall kommunfullmäktige, som nyvalts imder . Härvid skallhalva antalet nämndemän utses för av och återstoden för . ' Senaste lydelse 1973:1108. ' Senaste lydelse 1973:1108. Lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Härigenom föreskrives att 25 och 51 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291) skall ha nedan angivna lydelse. Rätten får förordna om förhör med vittne eller sakkunnig.Sådant förhör äger rum vid muntlig förhandling. Förhöret får hällas under edeller försäkran. Om förhör gäller 36 kap. 1-18 och 20-23 SS samt 40 kap. 9-11,13-16 och 20 §§ i tillämpliga delar. Rätten får förordna om förhör med vittne eller sakkunnig.Sådant förhör äger rum vid muntlig förhandling. Förhöret får hållas under ed.Om förhör gäller 36 kap. 1-18 och 20-23 §S samt 40 kap. 9-11, 13-16 och 20 §§rättegångsbalken i fillämpliga delar. Den som anlitas som tolk vid muntlig förhandling skallinför rätten avlägga ed eller försäkran, att han efter bästa förstånd skallfullgöra sitt uppdrag. Finnes anledning antaga att han skall erhållaytterligare sådana uppdrag av rätten, får han avlägga ed eller försäkran somavser även framtida uppdrag. Den som anlitas som tolk vid muntlig förhandling skallinför rätten avlägga ed, att han efter bästa förstånd skall fullgöra sitt uppdrag.Finnes anledning antaga att han skall erhålla ytterligare sådana uppdrag avrätten, får han avlägga ed som avser även framtida uppdrag. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1974:357. Prop.1975/76:64 22 Lagom ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) Härigenom föreskrives att 305 och 310 §5 sjölagen(1891:35 s. I)' skall ha nedan angivna lydelse. Sjöförklaring inom riket hålles av tingsrätt, somenligt 336 S utsetts att vara sjörättsdomstol. Behörig är den domstol som är närmastden hamn eller ort där sjöförklaring skall äga rum enligt 304 S. Regeringenäger dock för viss hamn förordna att arman av sjörättsdomstolarna skall varabehörig, om det är ändamålsenligt med hänsyn till trafikförbindelser och övrigaförhållanden. Om annat ej följer av denna lag, gäller beträffandesjöförklaring inför domstol lagen om handläggning av domstolsärenden. Vid sammanträde för sjöförklaring skall rättenbestå av lagfaren domare såsom ordförande samt två personer som äro kunnigaoch erfarna i sjöväsendet. Åtminstone en av de senare bör hava grundligerfarenhet från tjänst som fartygs- eller maskinbefäl pä handelsfartyg ochnyligen hava utövat sådan tjänst. Rätten utser för varje sjöförklaring de särskildaledamöterna från en förteckning, som upprättar förvarje sjöfartsinspektionsdistrikt. Förteckningen skall upptaga minst tjugopersoner. Om biträde av person med särskild sakkunskap i visst fall ärändamålsenligt, äger rätten tillkalla sådan person att inträda såsom ytterligareledamot i rätten, även om han ej är upptagen i förteckningen. Särskild ledamotskall vara svensk medborgare. Den som är omyndig eller i konkurstillstånd fårej vara ledamot. Särskild ledamot äger uppbära ersättning av allmänna medelenligt bestämmelser som meddelas av regeringen. I , och hålles sjöförklaringför svenskt fartyg av domstol som är behörig enligt landets lag. I övrigt hålles sjöförklaring utom riket av svenskkonsul, som enligt bemyndigande av ministern för utrikes ärendena äger utförasådan förrättning. Om det lämpligen kan ske, skola vid sjöförklaringen biträdatvå av konsuln tillkallade, i sjöväsendet kurmiga personer, helst svenska,danska, finska eller norska medborgare, mot vilka ej förekommer jäv som gällermot domare. Är i visst fall biträde av person med särskild sakkunskapändamålsenligt, äger konsuln tillkalla även sådan person. I ort, där behörigsvensk konsul ej finnes, hålles sjöförklaring av behörig dansk, finsk ellernorsk konsul. I fråga om sjöförklaring inför I frågaom sjöförklaring inför konsul gälla i tillämpliga delar be- konsul gälla i fillämpliga delar be stämmelserna om sjöförklaring vid stämmelserna om sjöförklaring vid domstol. Konsul äger dock ej domstol. Konsul äger dock ej upptaga ed eller försäkran eller upptaga ed eller meddela vites- meddela vitesföreläggande. Senaste lydelse 1975:601. 310S Befälhavaren och övriga personer som kallats skola höras var för sig. Ingenav dem äger närvara vid förhör med arman utan att särskilda skäl föranleda det. Förhörhålles av rätten. Med rättens tillstånd kan förhör hållas av företrädare försjöfartsverket eller av sakägare. Var och en som hörts skall bekräfta sinberättelse med ed eller försäkran, om ej laga hinder möter eller rätten i övrigtmed hänsyn till omständigheterna firmer, att ed eller försäkran ej böravläggas. Rätten skall före förhöret erinra den som skall höras om hansskyldiet att avlägga ed eller försäkran och om vikten därav. Ed som avses i andra stycket har denna lydelse: "Jag N.N. bekräftaroch försäkrar inför den allsmäktige och vid hans heliga ord att jag harsagt hela sanningen och intet förtigit, tillagt eller förändrat. "Försäkran har denna lydelse: "Jag N.N. bekräftar och försäkrar på hederoch samvete att jag har sagt hela sanningen och intet förtigit, tillagt ellerförändrat." Förhörhålles av rätten. Med rättens tillstånd kan förhör hållas av företrädare försjöfartsverket eller av sakägare. Var och en som hörts skall bekräfta sinberättelse med ed, om ej laga hinder möter eller rätten i övrigt med hänsyntill omständigheterna firmer, att ed ej bör avläggas. Rätten skall föreförhöret erinra den som skall höras om hans skyldighet att avlägga ed och omvikten därav. Ed som avses i andra stycket har denna lydelse:"Jag N.N. bekräftar och försäkrar på heder och samvete att jag har sagthela sanningen och intet förtigit, tillagt eller förändrat." än befälhavaren eller medlem av besättningenäger för sin inställelse till förhör vid rätten erhålla ersättning av allmärmamedel i enlighet med bestämmelserna om ersättning till vittne. Ersättningenskall stanna på statsverket. I fråga om ersättning för inställelse till förhörinför konsul meddelas bestämmelser av regeringen. Dermalag träder i kraft . Prop.1975/76:64 24 Lagom ändring I lagen (1974:1082) om bostadsdomstol Härigenom föreskrives att 23 § lagen (1974:1082) ombostadsdomstol skall ha nedan angivna lydelse. 23 § Bostadsdomstolen får hålla för- Bostadsdomstolen får hålla för hör med vittne eller sakkunnig un- hör med vittne eller sakkunnig un der ed eller motsvarande försäkran der ed och med part under san- och med part under sanningsför- ningsförsäkran, om det är erfor- säkran, om det är erforderligt för derligt för utredningen och bevis utredningen och bevisningen icke ningen icke finnes kunna föras på finnes kunna föras på annat sätt annat sätt med avsevärt ringare med avsevärt ringare besvär eller besvär eller kostnad. Under mot- kostnad. Under motsvarande för- svarande förutsättningar får dom utsättningar får domstolen hålla stolen hålla syn på stället, syn på stället. Har vittne eller sakkunnig eller part undersanningsförsäkran hörts inför hyresnämnden och beror avgörandet även ibostadsdomstolen av tilltron till den bevisningen, får ändring i hyresnämndensbeslut i denna del ej ske, om ej beviset upptagits ånyo vid bostadsdomstoleneller synnerliga skäl föreligger att dess värde är ett annat än hyresnämndenantagit. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1961:262) om försäkringsdomstol Härigenomföreskrives att 16 och 23 §§ lagen (1961:262) om försäkringsdomstol skall hanedan angivna lydelse. Försäkringsdomstolenfår förordna om förhör med vittne eller sakkurmig. Förhöret får hållas undered eller försäkran. Om förhör gälla 36 kap. 1-18 och 20-23 §§ samt 40 kap.9-11, 13-16 och 20 §§ i tillämpliga delar. Försäkringsdomstolenfår förordna om förhör med vittne eller sakkurmig. Förhöret får hållas undered. Om förhör gälla 36 kap. 1-18 och 20-23 §§ samt 40 kap. 9-11, 13-16 och 20§§ i tillämpliga delar. Ledamoti försäkringsdomstolen, sä ock ersättare och vikarie för ledamot, skall havaavlagt domared eller försäkran enligt vad i 4 kap. 11 § sägs.I fråga om jäv mot den som tjänstgör såsom ledamot skall gälla vad i 4 kap.rättegångsbalken är föreskrivet om jäv mot domare. Ledamoti försäkringsdomstolen, så ock ersättare och vikarie för ledamot, skall havaavlagt domared. I fråga om jäv mot den som tjänstgör såsom ledamot skall gällavad i 4 kap. är föreskrivet om jäv mot domare. Dermalag träder i kraft . Senaste lydelse 1971:1171. 1975/76:64 26 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , , , , Lagrådsremissmed förslag till lag om ändring i m.m. I en inom utarbetadpromemoria (Ds Ju 1975:1) Vissa ändringar i m.m. behandlasvissa frågor om ändring i (RB), vilka har aktualiserats påolika sätt . Promemorian rör formerna för val avnämndeman, tingsrätts sammansättning i vidlyftiga brottmål samt borttagande avdet religiösa inslaget i ed. Promemorian, vari ingår förslag till ändring i RBoch vissa andra författningar, bör fogas till regeringsprotokollet i dettaärende som bilaga 1. Yttrandenöver departementspromemorian har efter remiss avgetts av riksåklagaren (),, hovrätten för , domstolsväsendetsorganisationsnämnd (), ärkebiskopen efter hörande av övriga biskopar,domkapitlen i och , länsstyrelserna i ,, och samt , ,, . har bifogatyttranden från , , , och tingsrättersamt från nänmdemannaföreningama vid de fyra sist nämnda tings-rättema.Hovrätten för har bifogat yttranden från , ochKarlstads tingsrätter samt från nämndemannaföreningarna vid de båda förstnämnda tingsrätterna. Länsstyrelserna har bifogat yttraiiden från vederbörandelandstingskonmiun och vissa primärkommuner. Utöverde frågor som har berörts nu bör i detta sammanhang tas upp också en avriksskatteverket (RSV) i skrivelse behandlad fråga ommöjligheterna för kronofogde att i visst fall företräda staten inför allmändomstol. Prop.1975/76:64 27 2Departementspromemorian och remissyttrandena över den 2.1Formerna för val av nämndeman m.m. I departementspromemorian (se bilaga1) föreslås som huvudregel att nänmdeman i tingsrätt liksom f.n. skall väljasav kommunfullmäktige genom enkel majoritet, men att en viss minoritet inomfullmäktigeförsamlingen skall ha möjlighet att få till stånd val medtillämpning av proportionell valmetod. Enligt förslaget skall den hävdvuimasexåriga mandatperioden behållas. Däremot skall den nuvarande ordningen medsuccessiv och individuell fömyelse av nänmden ersättas av ett system enligtvilket halva antalet nänmdemansplatser tillsätts . Som en följdhärav föreslås att varje kommun tilldelas ett jämnt antal nämndemän. Vidareföreslås att klagan över nämndemansval i fortsättningen skall föras genomsedvanliga kommunalbesvär och inte genom besvär till rätten. I fråga om val av nämndeman i fastighetsdomstolföreslås att det nuvarande indirekta valsystemet, enligt vilket nänmdeman somregel väljs av särskilda av kommunfullmäktige utsedda valmän, ersätts av enordning med direkt val av i länet. Även när det gäller nämndeman ifastighetsdomstol föreslås att valet skall vara proportionellt, om en vissminoritet i begär det, samt att hälften av nämndemännen skallväljas . I konsekvens med vad som föreslås beträffandenämndeman i tingsrätt och i fastighetsdomstol föreslås slutiigen att val avnämndeman i skatterätt och länsrätt också skall kimna göras proportionellt, omen viss minoritet inom begär det, liksom att hälften av nämnden skallväljas . När det gäller förslagets närmare irmehåll ochmotivering hänvisas till promemorian, vilken också innehåller en redogörelseför nuvarande ordning och tidigare framlagda reformförslag m.m. Promemorians överväganden ochförslag har genomgående mottagits positivt av remissinstanserna. De erinringarsom på vissa håll fors fram rör mer detaljbetonade spörsmål. Endast en fråga avstörre betydelse föranleder några egentliga meningsskiljaktigheter, nämligenmandatperiodens längd. Remissinstanserna är helt eniga om att nänmdeman itingsrätt även i fortsättningen bör utses av kommunfullmäktige i den eller dekommimer som hör till domsagan. Förslaget att det nuvarandemajoritetsvalsystemet skall behållas som huvudregel men kompletteras av enuttrycklig möjlighet för en viss minoritet inom fullmäktige att påkallaproportionellt val godtas också av alla remissinstanserna. Man noterar medtillfredsställelse att förslaget i praktiken inte torde innebära någon nämnvärdförändring i förhållande till vad som tillämpas på de allra flestahåll i landet. Den nuvarande ordningen har, påpekas det i flera yttranden,visat Prop.1975/76:64 28 Att en uttrycklig regel om möjlighet till proportionellt vallikväl är påkallad bestrids dock inte av någon. DONuttalar att erfarenheterna numera gett vid handen att det är angeläget attgarantier skapas för att ett majoritetsparti i kommunfullmäktige inte gesobegränsade möjligheter att ensidigt föra fram egna kandidater i nämndemansval.Den föreslagna lösningen med rätt för en viss minoritet av de väljande attframtvinga proportionellt val är emellertid inte invändningsfri. Enligt DONbehöver man visserligen inte befara att den kommer att medföra någon nänmvärdrisk för ökad politisering av valet eller för en mera politiskt betonad syn pånänmdemansuppdraget. Däremot är den proportionella valmetoden omständlig ochkomplicerad och förutsätter dessutom att nuvarande ordning med successiv ochindividuell fömyelse av nänmden överges. Invändningen att förslaget kommer attmedföra att valförrättningarna blir mer komplicerade bör dock inte tillmätasavgörande betydelse anser . Som framhålls i promemorian visar nämligenerfarenheten från andra områden att en uttrycklig bestämmelse om rätt för enminoritet att påkalla proportionellt val inte behöver iimebära att metodentillämpas annat än i enstaka undantagsfall. Det ligger i sakens natur att denväljande församlingen i största möjliga utsträckning vill undvika onödigakomplikationer i samband med förrättningen. I likhet med promemorian anser DONdet därför troligt att majoritetsvalmetoden kommer att tillämpas som huvudregeloch att den föreslagna bestämmelsen om proportionellt val i första hand fårbetydelse som ett korrektiv mot olämpligt handlande av majoriteten. Även Sveahovrätt uttalar att stadgandets största betydelse torde vara att tjäna somincitament till samförståndslösningar. Regelrätta proportionella val torde intekomma till användning aimat än undantagsvis, tror hovrätten. Liknandesynpimkter framförs i flera andra remissyttranden. DON:s återgivna uppfattning att ettlagfästande av rätten till proportionellt val inte behöver befaras leda tillnågon ökad politisering av nämndemansuppdraget delas av de remissinstanser somalls berör ämnet. Några av dem, t.ex. , ochdomareförbundet, betonar särskilt att nämndemansuppdraget inte får betraktassom en syssla med politiska bindningar utan som ett personligt förtroendeuppdragvilket i och för sig inte har något med den utsedde nänmde-mannens politiskahemvist att göra. hemställer att det i en konunande propositiontydligt konmier till uttryck att nänmdemansuppdraget inte på något sätt haroch inte heller bör få politisk karaktär, och att valsystemet betingas avpraktiska skäl för att få fram ett urval bland människor med lämpligapersonliga egenskaper, varvid de politiska organisationerna över en proportionellfördelning genom kommimfull-mäktige ger det bästa underlaget härför. I dettasystem ger det proportionella systemet en spridning som i sig utgör en vissgaranti för en så långt möjligt allsidig sanunansättning av nänmden i stort,menar förbimdet. Prop.1975/76:64 29 Åtskilliga remissinstanser uppehåller sig vid deolika konsekvenser som en regel om proportionellt val drar med sig.Promemorians konstaterande att det nuvarande systemet med successiv och individuellfömyelse av nämnden inte kan behållas bestrids inte av någon. I flera yttrandendiskuteras om kontinuiteten inom nänmden härigenom blir eftersatt. Sveahovrätt påpekar att den nuvarande ordningen onekligen tillgodoser intresset avkontinuitet inom nämnden. Den försvårar dock möjlighetema till proportionellfördelning av nänmdemansplatsema mellan partierna, särskilt i mindre kommuner,och medför vidare ett stort antal valförrättningar. Den i promemorianföreslagna ordningen med val av en hel grupp nämndemän kan å andrasidan befaras minska den eftersträvade kontinuiteten. Hovrätten anser dock attrisken härför blir mindre om såsom föreslås i promemorian mandatperiodenbibehålls vid och endast halva antalet nämndemän nyväljs vart tredje år.Erfarenheten visar också att partiema i stor utsträckning föreslår omval.Uttalanden av samma innebörd görs av bl.a. och tingsrätter,, domareförbundet och flera av de kommuner som yttrat sig. När det gäller mandatperiodens längd biträder denalldeles övervägande delen av remissinstanserna promemorieförslaget attnämndeman, bortsett från fyllnadsval, alltjämt skall väljas . Tilldenna majoritet hör bl.a. alla de allmänna domstolar och nämndemannaföreningarsom yttrat sig, , domareförbundet och landstingsförbundet. Iett mindre antal remissyttranden förordas dock en kortare mandattid.Länsstyrelsen i påpekar att förslaget innebär att småpartiermissgyimas. I syfte att förbättra möjlighetema även för de små partierna atterhålla rimlig representation vid valet av nänmdeman borde man därför övervägaatt korta mandatperioden till . medger att en sålundaförkortad mandatperiod kan irmebära vissa risker för kontinuiteten menanmärker att nänmdeman i stor utsträckning bmkar omväljas. Också Stockholmsläns landstingskommun, i , Göteborgskommun och kommunförbundet uttalar sig för en mandatperiod . Detpåpekas bl.a. att detta innebär en anpassning till mandatperioderna för defullmäktigeförsamlingar som skall förrätta valen. Även förslaget att nämnden skall förnyas med halvaantalet nämndemän godtas av så gott som alla remissinstansema.Här bortses självfallet från dem som förordar en mandatperiod om tre år.Karlstads tingsrätt avstyrker dock förslaget och menar att samtligasexårsmandat utan olägenhet kan tillsättas .