prop · FZ03180 · 1975-12-31 00:00:00 — Kommittén anför attsådan kostnad skall anses nedlagd under det är då specificerad faktura ellerräkning erhållits varav klart framgär vilket arbete som ulförts. Skulle vid ensenare uppgörelse ersättningen justeras, får fakturabeloppet jämkas imotsvarande mån. Kommitténanför att ägare av schabloniaxerad fastighet vid realisations-vinstberäkningengivelvis bör ha samma avdragsrält för egentliga förbättringskostnader somägare av fastighet för vilken inkomsttaxeringen sker enligt konventionellmetod. Eftersom förbättringskostnader vid schablontaxering inte skall uppföraspä avskrivningsplan blir avdragsrätten enligt kommitténs förslag avhängig avatt kostnaderna i fråga kan styrkas genom faktura eller räkning. Liksom i frågaom konventionellt beskattade fastigheter anser kommittén att den bdoppsmässigaspärren - . - bör slopas. Somförbättringskostnad räknas f. n, även kosinad, som under den lid fastighetenvarit schablonbeskatiad, lagls ned pä reparation och underhåll i den mänfastigheten på grund därav vid avyllringen är i bättre skick än vid förvärvet.Med hänsyn bl. a, till de tillämpningssvärigheter som denna regel medförtföreslår kommittén att regeln las bort. Avdragsrätten börenligt kommitténbegränsas till iståndsätiningskosinader som läggs ned på fastigheten straxföre avyttringen. Kravet alt fastigheten genom reparationen befinner sig ibätlre skick vid avyttringen än vid förvärvet skall dock behållas. Prop.1975/76:180 57 Kommitténanför inledningsvis att ett system som bygger på principen att endast den reala- och inte den nominella - vinsten skall beskattas, rätteligen förutsätter atthänsyn tas lill den avyttrade egendomens skuldbelastning. Indexuppräkningborde således i princip omfatta endast den del av anskaffningskostnaden .somfastighetsägaren finansierat med egna medel. Enligt kommittén är det emellertidav praktiska skäl omöjligt att vid indexuppräkningen beakta skuldbelastningen,eftersom denna är mycket olika i de enskilda fallen. Dessutom amorterasskulderna helt eller delvis under innehavsliden. Kommittén har därför kommittill den slutsatsen all hela anskaffningskostnaden, liksom nu är fallel, skallfå indexuppräknas vid beräkning av beskattningsbar vinst. Enligt kommittén börvidare indexuppräkningen omfatta även förbättringskostnader. Någonindexuppräkning av värdeminskningsavdragen sker f n. inte. Delta är enligtkommittén principiellt sett fel. Kommittén anser en indexuppräkning avavdragen ofrånkomlig när det gäller stora värdeminskningsavdrag, t, ex, när enbyggnad får skrivas ned på en gång med anlitande av investeringsfond. Vidarepåpekas att behovet av en indexuppräkning av värdeminskningsavdragen har ökateftersom sådana avdrag nu medges med större belopp . Vad gäller depraktiska svårigheterna med en indexuppräkning framhäller kommittén attproblemen ligger i all fastställa värdeminskningsavdragens belopp och inte iatt indexuppräkna dessa belopp sedan de väl fastställls. Uppräkning skallenligt kommittén ske frän del år för vilket värdeminskningsavdraget medgivits.Sammanfaller räkenskapsåret inle med kalenderåret, skall uppräkningen ske fråndet kalenderår under vilket det räkenskapsår, för vilket avdraget medgivits,gått till ända. övergången till de nya avskrivningsreglerna vissa delar av en byggnadhänförts till inventarier i avskrivningshänseende skall enligt kommittén säanses som om byggnaden avskrivits med belopp motsvarande värdet av de utbrutnadelarna. Även detta "värdeminskningsavdrag" föreslås skolaindexuppräknas från det år dä utbrytning skell, Kommitténanför att det väsentliga syftet med det fasta åriiga tillägget om ,varit att från beskattning undanta normala vinster vid försäljning av egnahemoch jordbruksfastigheter. Kommittén har undersökt om detta syfte kan nås påannat sätl än genom ett fast åriigt tillägg men säger sig inte ha funnit någon annantillfredsställande metod. Ett årligt fast tillägg för bebyggda fastigheter kansåledes enligl kommittén inte undvaras i systemet. Vadgäller det fasta tilläggets storiek uttalar kommittén att en sänkning till I000 kr, skulle - såvitt kommitténs undersökning gett vid handen - 1975/76:180 58 varamöjlig i dagens läge utan att syftet med tillägget helt förfelas. En sådansänkning borde dock kombineras med en ökad möjlighet att erhålla uppskov medbeskattningen när ersättningsfastighet anskaffas. Kommittén har emellertid, bl.a, med hänsyn till penningvärdeförändringen, inte ansett sig böra föreslå ensänkning av del åriiga tillägget. Omförslaget att 150 96 av taxeringsvärde skall anses som ingångsvärdeför fasligheter som anskaffats genomförs, bör enligt kommitténavdrag med , inte beräknas för tid . Denomständigheten att ingångsvärdeberäkningen för äldre förvärv i principobligatoriskt skall ske med ledning av taxeringsvärde, anser kommitténalltså inte motivera att fasta lillägg skall medges även för tid . Kommitténtar även upp det fallet alt en jordbrukare ämnar sälja sin jordbruksfastighetmen önskar behålla sin mangårdsbyggnad. Eftersom försäljningen inte omfattarmangårdsbyggnaden får jordbrukaren inte åtnjuta något 3 000-kronorslillägg.Dessa avdrag får visserligen åtnjutas när bostadsbyggnaden en gång i framlidenförsäljs, men vid denna försäljning kan försäljningspriset vara avsevärt lägreän summan av anskaffningskostnaden uppräknad med index och de fasta tilläggen.Den beskattningsbara vinslen skulle således bli myckel lägre om helafastigheten hade sålts på en gång. Kommitténhar inhämtat att man vid försäljning av jordbruksfastigheter ibland förfar säatt avtal försl träffas om försäljning av hela fastigheten varefter säljarenomedelbart återköper mangårdsbyggnaden med tillhörande tomtmark. Altmarkförsäljningen delas upp i två led beror bl, a. på att säljaren därigenomkommer i åtnjutande av 3 000-kronorstilläggen. är det befogat att en jordbrukare, som säljer sin jordbruksfastighetvilken utgjort hans hem, inte skall komma i sämre läge irealisalionsvinsthänseende därför att han först säljer marken och därefter -kanske fiera år senare - mangårdsbyggnaden. Kommittén föreslår därför att enjordbrukare som säljer sin fastighet men behåller mangårdsbyggnaden skall fåtillgodoräkna sig 3 000-kronorstillägget vid försäljningen av jordbruksdelen.Vid en framtida försäljning av mangärdsbyggnaden får han i så falltillgodoräkna sig fast lillägg endast fr, o, m. året efter det dä jordbruksdelensåldes. Kommittén anför att en sådan regel torde i huvudsak undanröja desvårigheter som skillnaden i beskattningshänseende mellan bebyggda ochobebyggda fastigheter medfört i arbetet för jordbrukets och skogsbrukets yttrerationalisering. Kommitténbehandlar slutligen ett antal tekniska problem som uppkommit vid tillämpningav nuvarande regler om fasta lillägg. Problemen har främst uppkommit vidförsäljning av del av fastighet och vid försäljning av fastighet på vilkenolika byggnader varit huvudbyggnad. Kommittén ullalar häromatt det fasta tillägget bör hänföra sig till den taxeringsenhet som gäller vidförsäljningstiUfället, Om på en taxeringsenhet Prop.1975/76:180 59 ellerdel av taxeringsenhet, som säljs, finns en byggnad, som i huvudsak är avseddalt användas för bostadsändamål, bör enligt kommittén ett åriigt fast tilläggberäknas en sådan byggnad funnits på fastigheten underinnehavstiden. Endast ett fast åriigt lillägg får således beräknas för denförsålda taxeringsenheten eller delen av taxeringsenheten oavsett hur mångabostadsbyggnader som finns på densamma. Om det vid försäljnings-tillfället intefinns nägon bostadsbyggnad på taxeringsenheten föreslås något tillägg inte fååtnjutas även om bostadsbyggnad tidigare funnits på fastigheten. Kommitténföreslår emellertid att - om en bostadsbyggnad rivs eller förstörs genom brande. d, och ersätts av eh ny bostadsbyggnad - fastatillägg skall beräknas även för den tid den rivna eller förstörda bo stadsbyggnaden har funnits. Däremot skall rätten att räkna fasta lillägg för den rivna eller förstörda byggnaden bortfalla om den inle ersätts , dvs. arbetet med att uppföra ersättningsbyggnaden skall ha igångsatts . Detsamma skall enligt kommittén gälla om en bostadsbyggnad under högst tagits i anspråk huvudsaklingen för annat ändamål än bostadsändamål. Omen del av en taxeringsenhet försäljs och på denna del finns en bostadsbyggnadskall enligl kommittén fast årligt tillägg beräknas vid försäljningen. Dettainnebär att - om på en taxeringsenhet finns fiera bostadsbyggnader - fierafasta lillägg kan få åtnjutas, om fastigheten säljs i delar med enbostadsbyggnad på varje del. Det fasta tillägget knyts alltså till förekomstenav en eller fiera bostadsbyggnader på den försålda fastigheten ellerfastighetsdelen. Risk för missbruk i större omfattning av en sädan bestämmelsetorde enligt kommittén inte föreligga. Fasta tillägg bör dock inte beräknas ombyggnadens värde är alltför obetydligt. Kommittén föreslår därför att 3000-kronorstillägg skall få tillgodoräknas endast om byggnaden - närdel gäller annan fastighet - vid försäljningstiUfället varil åsalt ell laxerat byggnadsvärde av . Enannan fråga av leknisk natur gäller ersättning på grund av skadeförsäkring.Enligt lydelsen av de beslämmelser (punkt 2 sista stycket av anvisningarna till36 S KL) som gäller när sådan ersättning uppburits med större belopp än det somgått åt för skadans avhjälpande, kan även det fasta tillägget i viss omfattningbli föremål för indexuppräkning. Eftersom detta knappast kan ha varit avsettföreslår kommittén alt lagtexten ändras sä att det framgår att endast denjusterade anskaffningskostnaden skall indexuppräknas. Ombeloppsbegränsningen för förbältringskostnaderslopas, börenligt kommitténbeloppsspärren tas bort även beträffande värdeminskningsavdrag. Kommittén anföratt det inte bör vara förenat med några större svårigheler Prop.1975/76:180 60 attberäkna de värdeminskningsavdrag som belöper efter , Däremotkan enligt kominittén vissa svårigheter föreligga att i efterhand konstatera omavdragen "åtnjutits", dvs, om den skatlskyldige haft sädana inkomsieratt han kunnat utnyttja avdragen vid inkomsttaxeringen. Enligt kommittén börman vid realisationsvinslberäkningen av praktiska skäl utgå från att de påbeskattningsåret belöpande värdeminskningsavdragen också kunnat utnyttjas vidtaxeringen lill såväl statlig som inkomstskatt. Kommittén föreslärdärför att omkostnadsbeloppel vid beräkning av skattepliklig realisationsvinstoch avdragsgill realisationsföriust skall minskas med de på innehavstidenbelöpande värdeminskningsavdragen oavsett om dessa har åtnjutits eller ej. Medhänsyn till möjligheten till för-lustuljämning torde det för övrigt enligtkommittén numera höra till undantagen att värdeminskningsavdragen inte kanutnyttjas. Kommitténsuppfattning alt den framtida realisationsvinstbeskattningen av fastigheter böransluta sig till det nuvarande beskattningssystemet har i'slorl sett godtagitsav remissinstanserna. Nägra önskemål om att vinstberäkningen skall avse ettannat fastighetsbegrepp än del som f n, gäller eller att vissa fastigheter - t,ex. villor - skall undantas frän realisationsvinstbeskattning har inteframförts. Remissinstanserna har också allmänt godtagit att skatten bör träffaden på grund av fastighetsavyttringen uppkomna vinsten, dvs. i principskillnaden mellan ä ena sidan försäljningspriset och å andra sidan kostnadernaför förvärvet och avyttringen (omkostnadsbeloppel). Kommitténsförslag att fastigheter, som anskaffats . vid realisationsvinslberäkningenskall - om inle den skattskyldige undantagsvis har fördel av att visa denfaktiskt erlagda köpeskillingen - anses anskaffade för ettpris motsvarande 150 96 av fastighetens värde enligt allmännafastighetstaxering, har mottagits positivt av fiertalet remissinsianser.Förslagel tillstyrks eller lämnas utan erinran av bl. a. kammarrätten iSiockholm, bankinspektionen. lantbruksstyrelsen, statens lantmäteriverk,länsstyrelserna i och län, företagsskalieberedningen(majoriteten). KF och Lantbrukels skattedelegation. Några remissinstanser, bl,a, i . ,och anser emel- Prop.1975/76:180 61 lertidatt nuvarande regler för fastställande av ingångsvärde bör behällas. AOoch i anser att anknytningen till 1952 årstaxeringsvärde kan slopas. I stället föreslås all ingångsvärdet för äldreförvärv skall fastställas med ledning av faslighetens taxeringsvärde föreavyttringen. EnligtNäringslivets skattedelegation behöver en schablonmässig fastställelse avingångsvärdet inte utesluta alt indexuppräkning och 3 000-kronorstilläggberäknas från anskaffningsåret. Hänsyn föreslås däremoi inle tas tillförbättringskostnader och värdeminskningsavdrag såvida de inteuppgår till större belopp, Visseriigen kommer - anför delegationen - sannolikten slörre del av de skattskyldiga att vilja utgä frän taxeringsvärdeoch räkna anskaffningskostnaden frän . Genom delegationens förslaganses emellertid rättvisa kunna skipas i de individuella fallen. Ävenlänsslyrelsen i samt handelskammare anser attden omständigheten att ingängsvärdeberäkningen sker med ledning av 1952 ärstaxeringsvärde inle hindrar att fasta tillägg får tillgodoräknas ända fränförvärvstillfället. Handelskammaren anser vidare att hänsyn alltid bör tas tillsåväl eriagd köpeskilling som förbättringskostnader om ingångsvärdet bestämsmed ledning av den verkliga anskaffningskostnaden. Någon*anledningatt bortsefrån förbättringskostnader som hänför sig till tiden föreliggeralltså inte enligt handelskammaren. Vidschablonmässig fastställelse av ingångsvärdet bör enligt kommitténtaxeringsvärde, som avser utförd fastighetstaxering uppräknas till150 96. Taxeringsvärde fr. o. m. ärs allmänna fastighetstaxeringföreslås skola uppräknas till 133 96. Reduceringen av uppräkningstalet kritiserasav bl. a. länsslyrelsen i , FAR, Lantbrukarnasskaitedelegation. Näringslivets skatiedelegalion och advokatsamfund.Näringslivets skaitedelegation framhåller i detta sammanhang att procenttalet133 föreslogs av markvärdekommitté men att talet i denslutliga lagstiftningen höjdes lill 150. Kommitténhar, såvitt gäller konveniioneUi laxerade fastigheter, föreslagit attbeloppsspärren, , för förbättringskostnader slopas. Detta förslagliksom förslaget att förbättringskostnader skall beaktas vid vinstberäkningenendast om de uppförts på avskrivningsplan eller om de kan verifieras genomräkning eller faktura, har fått ett blandat mottagande, Länsslyrelsen i Västernorrlandslän. lantbruksstyrdsen, bostadsskaitekommittén och Lantbrukets skattedelegationanser att beloppsspärren bör vara kvar. Enligt LO:s mening bör endasl slörreförbättringskostnader beaktas. Länsstyrelserna i och län samtTOR föreslår att spärren sänks från , lill . Åtskilliga remissinstanser, däribland kammarrätten / Siockholm, Prop.1975/76: 180 62 /SR,KF, Lantbrukarnas skalledelegation. Näringslivels skatiedelegalion och tiWstyrker i princip att beloppsspärren tas bort men anseratt kravet pä utredning angående tidigare utförda förbättringskostnader börlindras. Med hänsyn till att de kan ligga tillbaka i tidenbör enligt kammarrättens mening utrymme lämnas för godtagande avförbättringskostnader som kan göras troliga eller sannolika. Kommitténsförslag om slopande av beloppsspärren för förbättringskostnader omfattar ävenxc/;öWo«w.ve/-örfe/ös»g/!e/e/', dvs, villor samt fastigheter tillhörandebostadsrättsföreningar, bostadsaktiebolag och allmännyttiga bostadsföretag.Kommittén föreslår vidare att möjlighelen att beträffande dessa fastighetermedräkna s. k. värdehöjande reparationer under innehavsliden skall begränsastill isländsättningsälgärder som läggs ned på fastigheten strax föreavyllringen. Förbättringskostnader och därmed jämställda iståndsätt-ningskostnadermäste enligt kommittén styrkas genom faktura eller räkning. Många remissinstanserifrågasätter om förslaget angående värdehöjande reparationer innebär någonförenkling av vinstberäkningsreglerna, och kammarrätten iStockholm anför att förslaget bör omarbetas så att det blir mer lätlilllämpat.Bankinspektionen föreslår att avdragsrätt för reparationer avskaffas. Fleraremissinstanser anser alt det i lagtexten uttryckligen bör anges under vilkentidrymd före en avyttring som en värdehöjande reparation kan beaktas, Sälundaföreslår länsstyrelserna I och att reparationerskall få medräknas endast om de utförts under det sista innehavsåret. föreslår en tvåårsregel, länsstyrelserna I Kristianstadsoch län en ireärsregel, en femårsregel medanNäringslivets skatiedelegalion anser att värdehöjande reparationer som nedlagtsunder bör få medräknas. Lantbrukarnasskalledelegation och anser att nuvarande bestämmelserangående värdehöjande reparationer bör behällas. Delegationen anför bl, a, attden av kommittén föreslagna lösningen strider mot det normala förfaringssättetvid en villaförsäljning, nämligen att köparen - och inte säljaren - låterutföra erforderliga renoveringsarbeten. Kommitténsuppfattning att indexuppräkning liksom skall avse helaanskaffningskostnaden kritiseras av bl, a, LO och Svenska . Enligtdessa remissinstanser bör uppräkningen i princip omfatta endast den del avanskaffningskostnaden som den skattskyldige betalat kontant. Näringslivetsskaitedelegation och ifrågasätter om inteindexuppräkningen bör medges även vid förlustberäkningen. 1 övrigt har vadkommittén anfört angående indexuppräkning allmänt godtagits vidremissbehandlingen. Prop.1975/76: 180 63 Kommitténsförslag att systemet med fasta lillägg bör behållas har godtagits av fiertaletremissinstanser, LO och Svenska anser emellertid att 3000-kronorstillägget helt bör slopas. Vad gäller avdragels storlek delaråtskilliga remissinstanser kommitténs uppfaltning att det fasta tillägget äveni fortsättningen bör vara . Bankinspektionen menar dock attavdragsbeloppet kan sänkas till . Sveiiges advokatsamfundoch föreslår däremot en uppräkning till . Ävenförslaget all fast tillägg inte skall få åtnjutas om det taxerade byggnadsvärdetunderstiger . har mottagits positivt av remissinstanserna,Kammarrätien I och i anser dock att dettakrav bör gälla inte bara annan fastighet utan även jordbruksfastighet,anför att byggnadsvärdet ibland lorde beslämmas somskillnaden mellan ett såsom för sig bestämt totalvärde för fastigheten ochfastighetens markvärde enligt fastställd markvärdeskarta. Byggnadsvärdet kan isädana fall bli lägre än . trots att byggnaden används förbostadsändamål. Mot denna bakgrund anser förbundet att den föreslagnabeloppsspärren bör utgå. Liknande synpunkter framförs av . RSVanför att det kan förekomma att en fastighet av misstag inte åsatts taxeratbyggnadsvärde. Rätten till fast lillägg bör enligt RSV föreligga även i ettsådant fall, om del i efterhand kan konstateras att fastigheten rätteligenborde ha åsatts ett taxeringsvärde om . Kammarrätien i Stockholmframhåller att det vid delförsäljning av fastighet med fiera bostadsbyggnaderinte är möjligt att ange hur mycket av fastighetens byggnadsvärde som belöperpå den sålda byggnaden. Enligt kammarrätten bör därför i lagtexten angesriktlinjer för hur det taxerade byggnadsvärdet i dessa fall skall fördelas påde olika byggnaderna. Förslagetatt fasta tillägg skall kunna åtnjutas om en jordbrukare säljer hela sinfastighel utom mangårdsbyggnad med tillhörande tomtområde tillstyrks av bl, a.lantbrukssiyrelsen. Lantbrukarnas skalledelegation och . i oeh län samt anser alt rält till 3 000-kronorslillägg börföreligga även vid markförsäljning från villafastighel. Bankinspektionen samllänsstyrelserna i och län är däremot av den uppfattningen attfasta tillägg bör komma i fråga endasl om avyttringen omfattar bostadsbyggnad.Enligt i län är försäljning av hela jordbruksfastigheten,följd av ålerköp av mangårdsbyggnaden, att anse som en skentransaktion för attkomma i åtnjutande av de fasta tilläggen. För att komma lill rätta med sådanafall föreslår att 3 000-kronorstillägg inte skall medges ommangårdsbyggnaden köps tillbaka inom ett är efter försäljningen avjordbruksfastigheten. Prop.1975/76:180 64 Kommitténsförslag att fasta tillägg skall få åtnjutas för brunnen eller riven byggnadsåvida arbetet med att uppföra ersätlningsbyggnad påbörjas inom ett är harberörts i några remissyttranden. Lantbrukarnas skaitedelegation och anser alt en jämkningsregel bör införas omfastighetsägaren på grund av särskilda omständigheter inte kan påbörja arbetetinom ettårsperioden. Näringslivels skaitedelegation föreslår att tillägg medgesförden tid en fastighet varit bebyggd även om fastighetsägaren av nägonanledning valt att inte återuppföra en brunnen eller riven byggnad. Kommitténsförslag att även värdeminskningsavdragen skall indexuppräknas tillstyrksallmänt av remissinstanserna. I , FAR,, ochSveriges föreningsbankers förbund anser att hänsyn inte bör tas tillvärdeminskningsavdrag som fastighetsägaren i praktiken inte kunnat utnyttja.Länsstyrelsen i , företagsskatteberedningen. Näringslivetsskaitedelegation och TÖR anför att avskrivning av byggnad e. d. motinvesteringsfond givetvis bör minska fastighetens ingångsvärde på samma sättsom åtnjutna värdeminskningsavdrag. 3.2Försäljning av del av fastighet m. m. 3.2.1Nuvarande regler Delavyitring av fastighel Vidberäkning av realisationsvinst sker, som framhållits i det föregående, i principen jämförelse mellan anskaffningskostnaden och försäljningspriset förfastigheten. Avser försäljningen blott en del av fastigheten bör den skattskyldigegivetvis inte få tillgodoräkna sig avdrag för hela anskaffningskostnaden.Anskaffningskostnaden mäste då proportioneras mellan den sålda fastighetsdelenoch den del av fastigheten som är kvar i den skattskyldiges ägo. Ilagtexten finns inte några regler om hur denna proportionering skall utföras.Enligt praxis sker emellertid proportioneringen av anskaffningskostnaden medutgångspunkt i värdenivän vid förvärvstillfället. Detta innebär att man sökerutreda hur stor del av fastighetens anskaffningskostnad som vidförvärvstillfället belöpte på den avyttrade fastighetsdelen. Beräknasanskaffningskostnaden med ledning av ett taxeringsvärde ,t, ex. taxeringsvärdet före försäljningen, torde anskaffningskostnadenfördelas mellan den sålda och den behållna fastighetsdelen med utgångspunkt iden värdenivå som legat till grund för fastighetstaxeringen. Prop.1975/76:180 65 Enligttidigare bestämmelser var överföring av mark i samband med laga skifte ellerägoutbyte inte underkastad realisationsvinstbeskattning, Sädan beskattningskulle i första hand träffa realiserad vinst vid försäljning och ansågs inteböra ifrågakomma om mark vid dylika förrättningar byttes mot i stort seltlikvärdig mark. Del fanns visseriigen enligt beslämmelserna i 1926 årsjorddelningslag (1926:326) vissa möjligheter att utjämna uppkommande skillnadi pengar, om en fastighet tilldelades mark som var mindre värd än den mark somfastigheten avstod. Möjligheterna lill sådan jämkning var emellertid längeganska begränsade både i fråga om förrättningar som kunde genomförastvångsmässigt och frivilliga förrättningar. Frånoch med utvidgades genom ändringar i jorddelningslagenmöjligheterna till frivillig förändring av fastigheternas storiek i samband medlaga skifte och ägoutbyte, Storieksförändringarna kunde härefter i princip bliobegränsade och det kunde även förekomma att vederiag uigick i endast pengar.Då en marköverföring härigenom kunde framstå som en vanlig markförsäljning,infördes skatteplikt för vinst vid dylika frivilliga marköverföringar.Övriga marköverföringar i samband med laga skifte eller ägoutbyte enligtjorddelningslagen skulle liksom vara undantagna från beskattning. Dåjorddelningslagen ersattes med den av riksdag antagna fastighetsbildningslagen(1970:988), som trädde i kraft , blev nya ändringar ibeskattningsreglerna aktuella, 1 prop, 1971:135 anfördes bl, a, att det integick att bortse från att reglerna för marköverföring genom fastighetsregleringenligt fastighetsbildningslagen innebar en ganska väsentlig omläggning iförhällande till jorddelningslagens regler.