prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Varje hälsovårdsnämnd skall ha minsl enhälsovårdsinspektör lill sitt biträde. Inspektören skall biträda nämnden i allaslag av ärenden och i flertalet kommuner saknar nämnderna annan egen sakkunskapför beredning av ärenden. Det är därför naturligt att statsmakterna beslutatom särskilt behörighetskrav för heltidsanställning som hälsovårdsinspektör.Arbetsuppgifter som kan ankomma på en inspektör är bl. a. medverkan i fysiskplanering, inspektion av bostäder, samlingslokaler och hotell,planeringsmedverkan och inspektion inom områdena livsmedelshygien, djurhygienoch vatten- och avloppshygien, åtgärder till skydd mot smittsamma sjukdomar hosmänniskor, yrkeshygienisk övervakning av mindre arbetsställen, handläggning avlokala miljöskyddsärenden, hygieniska, ekonomiska och tekniska frågor isamband med den kommunala renhållningen saml kansliarbele. NuvarandegmndulbUdning av hälsovårdsinspektörer är knuten liU omgivningshygieniskaavdelningen inom , lidigare inom dåvarande statens institut förfolkhälsan. Utbildningstidens längd har i huvudsak varit oförändrad /47. Kurstiden är omkring , varav ca 13 veckorpraktik. Ärligen ges två kurser med 25-30 deltagare i varje kurs. För altkunna följa utbildningen. 1975/76:100 Bilaga10 376 somär direkt inriktad på att ge de blivande hälsovårdsinspektörerna erforderligateoretiska och praktiska kunskaper, har i praktiken krävts treåriggymnasieskolutbildning. har alltfler elever dessulom haflylterligare utbildning, framför alll vid universilel. hardessutom s.k. AMU-ulbildning av,arbetslösa akademiker lillhälsovårdsinspektörer anordnats av i samarbete-medskolöverstyrelsen och . Någon nämnvärd skillnad mellanAMU-utbildningen och den ordinarie utbildningen finns inte. Den ulveckling av hälsovårdsnämndernas uppgifter som idet föregående antytts och som kan väntas fortsätta har medfört motsvarandeförändringar i hälsovårdsinspektörernas arbetsuppgifter och kommit derasulbildning alt framstå som aUlmer otillräcklig. Under utredningsarbetet harframkommit alt den nuvarande utbildningen inle tillnärmelsevis svarar moldagens krav. SärskUl har påtalats brister när det gäller miljövård,samhällsplanering, adminislration och beteendevetenskap. Utredningen har vid sin bedömning av den allmännastandard som bör gälla i fråga om hälsovårdsinspektörernas utbildningfunnit att denna med hänsyn till atl hälsovårdsnämnderna nu har minst likabelydelsefulla uppgifter som andra kommunala nämnder i princip bör varalikvärdig med den utbildning som normalt krävs av föredragande och utredandetjänstemän i kommunala nämnder, dvs. Denna yrkesinriktadehögskoleutbildning är särskilt avpassad för att tillgodose behovet avkvalificerade kommunala tjänstemän. Det är därför, enligt utredningen, även avdetta skäl naturligt att välja socionomulbildningen som modell för ell förslagtill reformerad ulbildning av hälsovårdsinspektörer. Utredningen har därför lagt fram ett förslag som iprincip ansluter lill nuvarande socionomulbildning och som kan sammanfattas påföljande sätt. Utbildningen blir en treårig högskoleutbildning,anknuten till social-högskoleorganisalionen genom inrättande av en hälso- ochmiljövårdslinje, där undervisningen bedrivs i samarbete med bl. a. medicinskoch teknisk högskola. Utbildningens första skede omfatiar en grundkurs om tvåterminer som till väsentliga delar sammanfaller med socionomernas nuvarandegrundkurs samt tre terminers yrkesinriktade examensämnesstudier och en terminsstudiepraktik. Med hänsyn lill all flertalet nya kommuner beräknas haen eller högst två inspektörer, som följaktligen måsle handlägga ärenden inomhälsovårdsnämndernas hela område, har en differentierad utbildning inteansetts kunna komma i fråga. Utredningen framlägger relativt delaljerade förslaglill grundkurs, examensämnen och studiepraktik. Prop.1975/76:100 Bilaga 10 377 Med hänsyn till utbildningens starka inriktning pånaturvetenskapliga och tekniska ämnen anser uiredningen att i fråga omskolutbildning i princip bör gäUa samma krav som för tillträde till nuvarandehälsovårdsinspektörskurs, nämligen fullständig treårig gymnasieskolulbUdningmed slutbetyg i matematik, fysik och kemi från naturvetenskaplig eller teknisklinje. Därutöver föreslås krav på minsl 10 månaders allmän yrkeserfarenhet.Detla är samma krav som gäller för antagning till social linje ochförvaltningslinje vid socialhögskola av elever vilkas studiepraktik omfattar entermin. Utredningen föreslår atl i huvudman för den nya utbildningen av hälsovårdsinspektörer och atlutbildningen förläggs tUl denna högskola. I fråga om utbildningsbehovet på harutredningen med ledning av tillgängUga uppgifter och gjorda beräkningar kommitfram till atl en årlig intagning av ca 60 elever kan anses erforderlig. Intagningenbör ske i två grupper om vardera ca 30 elever . Beträffandeutbildningsbehovet från nuvarande till föreslagenulbildning, vUken förulsaiies starta hösien 1974, föreslår utredningenanordnande av två s. k. AMU-kurser som skulle avslutas och tvåsärskilda socionomkurser som skulle avslutas . Frän och med år 1977beräknas behovet av hälsovårdsinspektörer läckas av personer som gått igenomden av uiredningen föreslagna utbildningen. Utredningen anför all skUlnaden i fråga omgrundutbildning niellan inspektörer som genomgått den föreslagna utbildningenoch dem som genomgått nuvarande ulbildning blir så stor alt den senare gruppenmåste få möjlighet lill kompletteringsutbildning. Denna måsle vara såomfattande och kvalificerad alt den tillmäts praktiskt värde i kommunernas ochäven andra arbetsgivares meritvärderingspraxis. Utredningen lämnar ocksåförslag lill organisalion av och innehåll i en sådan kompletteringsutbildningbl. a. med fortbildningen av journalister som förebild. Så gott som samlliga remissinstanser understrykerslarki behovel av en förlängning och reformering avhälsovårdsinspeklörsulbildningen. Däremot är åsikterna starkt splittrade närdel gäller utredningens förslag beiräffande den nya utbildningens innehåll,huvudmannaskap och lokalisering. Den föreslagna utbildningens längd och fördelning påteori och praktik tillstyrks av flertalet remissinstanser. Några, bl. a.Svenska kommunförbundet, anser dock att grundutbildningen avhälsovårdsinspektörer skulle kunna vara en eller två terminer kortare.Socialstyrelsen anför alt utredningen synes ha kommit fram lill elt förslag lill ny ulbildning av 1975/76:100 Bilaga 10 378 hälsovårdsinspektörer som utgör engod kompromiss mellan vad som skulle vara önskvärd ulbildning för en inspektöroch vad som kan betecknas som en rimlig studietid. , ,, arbetarskyddsstyrelsen,hälsovårdskonsulenters förening m. fl. tillstyrker i alll väsentligt utredningens förslag lill innehåll iutbildningen. Flertalet remissinstanser är dock i olika utsträckning kritiska till förslagen omutbildningsinnehåll. menar alt utbildningensinnehåll, struktur och organisalion bör bli föremål för ytterligareöverväganden innan beslut fattas i frågan. Svenska läkaresäUska-pet som bl. a.menar att det föreslagna kursinnehållet inte ansluter sig till det behov somföreligger föreslår att förslagel awisas i sin nuvarande uiformning menåterförvisas för en grundUgare analys. Även avstyrker ulredningensförslag. UKÄ anser detolyckligt all uiredningen inle i högre grad än vad som skett samrått med olika myndigheter och utredningar inom utbUdningsområdel.Ett sådant samråd skulle troligtvis ha inneburit att utredningens förslagbättre anpassats till vad som gäller eller planeras gälla för olikahögskoleutbildningar. Resultatet av den enkät som företagits bland nu verksamma inspektörer pekar enligt UKÄ:smening på alt utbildningen bör ges en mer naturvetenskaplig prägel,vilket också framhålls av flertalet remissinstanser inom UKÄ:sverksamhetsområde. Exempelvis anser rektorsämbetet vid universitet i alttyngdpunkten i hälsovårdsinspektörsulbUdningen bör ligga inom humanbiologi, ekologioch teknik. Kommunerna torde enligt rektorsämbetet i flertalet fall genom sinaanställda förfoga över en mycket god sakkunskap när det gäller administration,ekonomi, planering och rättskunskap medan det är sämre ställt inom deämnesområden som bör vara hälsovårdsinspektörens huvudområden. UKÄ anslutersig till den framförda kritiken och anser atl kunskaper inomnaturvetenskapliga, medicinska och tekniska ämnesområden bör vara detgrundläggande för utbildningen. Det syns därför naturligast atl utbildningeninleds med studier inom dessa ämnesområden och alt därpå följer studier inomsamhällsvetenskapliga och juridiska ämnesområden. Även anser att iulredningens förslag de samhäUsvetenskapliga ämnena givits för stor plats på bekostnadav de för hälsovårdsinspektörernas arbelsulövning på fältetgrundläggande och mera betydelsefulla naturvetenskapliga ämnena. Man bör iprimärutbildningen i första hand bygga på djupare och bredare baskunskaper inom de biologiska och tekniska ämnena.Betydelsen av utbildningen i ekonomi, sociologi, psykologi ochsamhällsplanering synes sålunda ha överskattats. Pålaladedisproportioner i ämnesfördelningen synes enligt verkets mening i viss grad sammanhänga med att utbildningen i elttidigt skede av utredningen fixerats till en modifierad form avsocionomulbildning förlagd liU socialhögskola. Prop.1975/76:100 Bilaga 10 379 SÖ anför att de rent ergonomiska aspekterna i dennautbildningsform måste beaktas i långt högre grad än vad utredningenföreslagit. Problemställningar som t. ex. människa-maskin-system, monotoni,stress och trötthet bör beaktas särskUt noggrant och ingå som särskilda momenti kursens uppbyggnad. Vidare bör de psykiska miljöfaktorerna få en mer framträdandeplals. finner också alt ämnet biologiska och tekniska grunderinom hälso- och miljövårdsområdet, vUket ämne är av gmndläggande betydelse förhela utbildningen, bör få ett ökat utrymme. Länsstyrelserna i län framför liknande synpunkter, nämligen att de för hälso- och miljövårdslinjenspeciella ämnena bör få ett förhållandevis slörre utrymme. anser alt förslaget ivad det avser grundkurs, examensämnen och uppläggningen av praktiken inle är acceptabeltpenetrerade. Föreningen pekar också på all det torde vara inom miljöns, bådearbetsmiljöns och den yttre miljöns, tekniska sektorer somhälsovårdsinspektörernas speciella sakkunskap kommer alt vara mestbetydelsefull, eftersom kommunema inte förfogar över motsvarande sakkunskap påannat håll. Bl, a, arbetarskyddsstyrelsen, statens planverk,i och Svenska hälsovårdstjänstemannaförbundettillstyrker utredningens förslag om behörighetskrav. UKÄ, , SÖ m. fl. anseratt behörighetskraven bör anpassas till statsmakternas principbeslul år 1972om behörighet, nämligen att tvåårig gymnasial ulbildning skall vara allmäntbehörighetskrav, UKÄ, SÖ och anför tveksamhet lUlulredningens förslag om krav på obligatorisk yrkesverksamhet. Frågan om huvudmannaskapet för en reformeradhälsovårdsinspektörsutbildning behandlas av så gott som samtliga remissorgan.Utredningens förslag att den nya utbildningen skall knytas till socialhögskolatillstyrks av bland andra , arbetarskyddsstyrelsen, nämnden försocionomutbildning, , , länsstyrelsernai samt , arbetsmiljöutredningen,hälsovård och . anlal remissorgan är dock tveksamma eller avstyrkerde av utredningen föreslagna huvudmannaskapet. finnerinte argumenten tUlräckliga för en förläggning till socialhögskola. Blandövriga remissinstanser som i avvaktan på högskolereformen inte förordar enomedelbar anknytning till socialhögskola kan nämnas i Malmöhuslän, , och . Frågan om huvudmannaskap är enligt UKÄ:s mening näraförknippad med UtbUdningens innehåll och med hänsyn härtill anser UKÄ denlämpligaste organisationen vara en utbUdningslinje vid filosofisk fakultet. Ensådan utbildningslinje skulle då konstrueras som en samman- 1975/76:100 Bilaga10 380 hållenutbUdning med begränsat antal utbildningsplatser. Detta medför att särskUtanpassade studiekurser kan ingå i utbildningen. Det angelägna i altutbildningen ges nära kontakter med forskningen, särskUt inom de biologiska ochmedicinska områdena, talar även för en förläggning till universitet. Liknandesynpunkter anförs även av etl stort anlal universitets- och högskoleorgan. Även länsstyrelserna i och län.Svenska arbetsgivareföreningen och anser attytterligare ut- . redning bör genomföras innan beslutet om den nya utbUdningensorganisatoriska förläggning kan fattas. Åtskilliga remissinstanser bl. a. ,arbetarskyddsstyrelsen, , i länoch hälsovårdskonsulenters förening - finner ulredningens förslag omlokalisering av den nya utbUdningen till naturlig. Från flera håU främst inom utbUdningsområdel försalternativa lokaliseringar fram. för sindel inle motsätta sig en lokalisering av den nya utbildningen lUl ,men anser att möjligheterna för en lokalisering till någon av de övrigasocialhögskolorna allvarligt bör övervägas varvid i försia handförutsättningarna vid högskolan i bör undersökas. Även iVästerbottens län och kommun för fram som en möjlig lokaliseringsorl.I skrivelser från i län och länskommittén för eftergymnasialulbildning i län förordas en lokalisering lill . Bland andrastatens livsmedelsverk, i län och pekar på att enförläggning av utbildningen lill i Göieborg ellerbiomedicinska centrum i bör utredas vidare. i Uppsalalän anför alt i och med all livsmedelsverket kommer till , och velerinärhögskolan förläggs lill finns nästanalla hjälpvetenskaper och lärarkrafter på en plats. vid i påpekar att detsåväl i som finns förutom socialhögskola naturvetenskaplig,medicinsk och teknisk ulbildning. I finns dessulom miljövårdsprogrammet,som organiserar den tvärvetenskapligt upplagda utbildningen i miljövård. Frånuniversitetet i påpekas att utbildningen med fördel skulle kunnaadministreras av i Göieborg. I yttrandet frånuniversitetet i framhålls att vid ges undervisning imatematisk-naturvetenskapliga, samhäUsvetenskapliga och medicinska ämnen samt idet tvärvetenskapliga ämnet miljövård. kommer i enförstärkning av de arbelsvelenskapliga resurserna alt ske genom alt en filialav arbetarskyddsslyrelsens arbetsmedicinska avdelning förläggs dit. UKÄ vill med hänsyn till atl i första hand de mindrehögskoleorterna bör tillföras ytterligare utbildningslinjer förorda attutbUdningen förläggs lill . 1975/76:100 Bilaga 10 381 LUP-nämndenpåpekar alt de för i planerade tjänsterummen helthar tagils i anspråk och atl några disponibla lokalreserver härför inte finnsenligt den nuvarande planeringen. Så gott somsamtliga remissorgan tillstyrker eller har ingen erinran mol ulredningens förslag om en årlig intagning av60 elever. anser sig dock kunna uttala atlendast 2025 personer erfordras för atl läcka det kommunala behovet.Det loiala UtbUdningsbehovet med hänsyn tagen till de slatliga och privata sektorernakan enligt förbundets mening uppskattas till ungefär 30 personer . I samlligayttranden, som behandlar frågan om kompletteringsutbildning av nuyrkesverksamma hälsovårdsinspektörer understryks viklen av att en sådan anordnas. Några remissorgan bl, a. och pekar påbehovet av vidareulbUdning av hälsovårdsinspektörer med den .nya utbUdningen.Landsorganisationen pekar därvid på nödvändigheten av altarbelsmiljöfrågorna får en tiUräcklig tyngd i utbildningen. Hälso- ochmiljövårdsområdena har varit föremål för en intensiv reformverksamhet undersenare år. SärskUl när det gäller den yttre miljön och arbetsmiljön har mångaväsentliga beslut fallats. Inom såväl dentraditionella hälsovården som mUjövården har kommunerna viktiga funktioner,som fullgörs av i första hand hälsovårdsnämnderna och deras tjänstemän,hälsovårdsinspektörerna. För hälsovårdsinspektörer finns etl formellt behörighetskrav att ha genomgått viss ulbUdning. NuvarandeUlbUdning av hälsovårdsinspektörer anordnas av naturvårdsverketsomgivningshygieniska avdelning, tidigare inom dåvarande statens institut förfolkhälsan. UtbUdningstidens längd är 9 månader medinslag av praktik. För tillträde lUl utbildningen krävs numera treåriggymnasieutbildning. Den sakkunnige för översyn avhälsovårdsinspeklörsutbildningen () har i sitt betänkandeframlagt förslag om en reformerad hälsovårdsinspeklörsutbildning. Förslagetinnebar att den nuvarande utbildningen skulle ersättas med en treårighögskoleutbildning förlagd till i . Utredningenredovisar också relativt delaljerade förslag beträffande utbildningensinnehåll. Remissinstanserna betonar i sina ytiranden mycket starkt behovet aven reformering av utbildningen av hälsovårdsinspektörer. Däremot är remissbildensplittrad i fråga om utbildningens innehåll, huvudmannaskap och lokalisering. För egen del anser jag atl behovet att reformerahälsovårdsinspektörsutbildningen är stort och att en ny utbildning börstarta möjligt. Utgångspunkten för mina förslag i det följande ärHVI-utred-ningens förslag, som dock varit föremål för en omfattande översyn 1975/76:100 Bilaga 10 Utbildnuigsdepartementet 382 motbakgrund av dels remissopinionen, dels statsmakternas beslut om reformeringav högskoleutbildningen (prop, 1975:9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179). Översynsarbetet har bedrivits inom UtbUdningsdepartementeti nära kontakt med närmast berörda intressenter. Den nyautbildningen av hälsovårdsinspektörer bör enligt min mening vara treårig ochanordnas som allmän utbildningslinje vid statlig högskoleenhet. Den bör ihuvudsak vara lika för samlliga studerande med möjlighet till differentieringblott under en del av den sista terminen.Mål för UtbUdningen bör vara bl. a. att den som genomgått utbildningenskall kunna svara för i stort sett alla uppgifter som kan ankomma på en hälsovårdsinspektör i en kommun ochgöra den som genomgått utbildningen användbar också inom en vidaresektor av arbetslivet. Dessa mål medför alt följande krav bör ställas på utbUdningens innehåll. Utbildningen skall ge enrelativt bred samhällsorientering, goda insikter i rätts- ochförvallningskunskap och samhällsplanering saml färdigheter inom dessa områden,baskunskaper i naturvetenskap, leknik och medicin, vilka är nödvändiga för detillämpade ämnena, samt erforderliga kunskaper och färdigheter i tillämpadhälso-och miljövård. Utbildningen bör bestå av fem terminers teoretiska studieroch en termins praktik. Jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringen attge universitetskanslersämbetet i uppdrag att fastställa ut-bUdningsplan och härvid utgå från följandehuvudsakliga uppläggning av studiegången: Termin 12: samhälls- ochrättskunskap inkl, praktisk förvaltningskunskap 20 poäng och grundläggandenaturvetenskap m, m, 20 poäng. Termin 34:tillämpade hälso- och miljövårdsinriklade ämnessludier 40 poäng. Termin5: praktik. Termin 6: samhällsplanering 10 poäng och valfri fördjupningskurs 10poäng. Mitt förslag omuppläggning av och innehåll i utbildningen innebär, jämfört med utredningens enförstärkning av de naturvetenskapliga inslagenpå bekostnad av de samhällsvetenskapliga. Detta bör ge den som genomgåttutbildningen en bättre fömtsättning att kunna följa med i den snabba utvecklingsom kännetecknar hygien- och miljövårdsområdena. Utbildningen blir ävenanvändbar inom en bredare sektor av arbetsmarknaden än den kommunala hälso- ochmiljövården, t, ex, inom hälso- och miljövården inom näringslivet. Fördjupningskurserunder den avslutande terminen bör avse antingen tUlämpat ämne inom hygien- eller miljövårdsområdena eller samhällsplanering,Fördjupningskurserna bör spela en viklig roll i vidareutbUd-ningen avyrkesverksamma hälsovårdsinspektörer, vilket i sin tur lorde vara enförutsättning för att det skall bli möjligt att anordna flera alternativakurser . Praktiken bör avse såväl större som mindre kommun samt olikaorgan på länsnivå länsläkarorganisation, länsstyrelses nalurvårdsenhel och länsveterinärexpedilion samt yrkesinspektionen. De principer för behörighet ochurval till högskoleutbUdning som 1975/76:100 Bilaga 10 383 lagts fast genom besluti anledning av prop, 1975: 9 bör gälla för hälsovårdsinspektörsutbildningen. Utbildningen kanbenämnas hälso- och miljövårdslinje. Med lanke på de ulbUdningsmål m. m. jagnyss förordat finns enligt min mening skäl för alt föra utbildningen tillsektorn för teknisk yrkesutbildning. Dessa frågor bör dock prövas i delforisatta planeringsarbetet. Antaletnybörjarplatser på linjen bör tills vidare vara 60 med en antagning av30 per termin. Vägledande för lokaliseringen av den nya hälso-och mUjövårdslinjen måste vara dels de krav utbildningen som sådanställer, dels de riktlinjer förlokalisering av högskoleutbUdning som lagls fast av statsmakterna(jfr prop. 1975: 9 s. 493, UbU 1975: 17 s. 67, rskr 1975: 179). Jag framhöll idet sammanhanget att för del en förnyelse av utbUdningsutbudet framstårsom särskilt angelägen för att öka sluderandeantalet där. De krav somutbildningen i sig släller innebär all starka kostnadsskäl talar för attförlägga utbUdningen tUl en ort, där det är möjligt att repliera på befintligaresurser inom de samhällsvetenskapliga, naturvetenskapliga och medicinskaområdena. Mot denna bakgrund är det enligtmin mening följdriktigt att förlägga utbildningen tUl . Befintliglokalkapacilet kan utnyttjas och behoven av ny utmstning blir relativt settsmå. Utbildningen böranordnas av i . Jag förutsätter alt kommer att samverka med i vid utbildningensgenomförande. Frågan om hälso- och miljövårdslinjens inordnande i den framtidahögskoleorganisationen blir en uppgifl för organisationskommittén förhögskolereformen i högskoleregion. Jag räknar med efter samråd medchefen för all bl, a,och länshälsovårdskonsulenterna, inom ramen förbefintiiga resurser, kommer att medverka i arbetet med planering m, m, avstudiepraktiken. Den nyautbUdningen bör startas möjligl. Med hänsyn tUl behov av planeringbedömer jag det dock möjligt all påbörja utbildningen först vårterminen 1977.Jag avser att senare återkomma till regeringen med fråga om uppdrag till UKÄalt i samråd med berörda intressenter vidta erforderliga förberedelser. Parallellt med uppbyggnaden av den grundläggandehälsovårdsinspektörsutbildningen i bör organiseras fort- ochvidareulbildning inom området, vUken i huvudsak bör bygga på den nyagrundutbildningen. Jag finner det naturligt att fort- och vidareutbildning ochgrundutbildning hålls samman i en gemensamorganisalion inom i . Detla bör dock inte hindra geografisk spridning av utbudet av fort- och vidareutbildningskurser. Den nuvarandeutbildningen av hälsovårdsinspektörer, som anordnas av , bör upphöranär utbildningen i startar. För atl täcka arbetsmarknadens behov av nyahälsovårdsinspektörer fram 1975/76:100 Bilaga10 Utbildningsdepaitementet 334 tillden tidpunkt då de försia med den nya utbildningen examineras, dvs. vid årsskiftet1979/80, bör övergångsvis anordnas en ettårig utbildning. Denna ulbildning börbygga på annan högskoleutbUdning, förslagsvis studier i ämnena biologi och kemieUer receptarieutbildning, för att kvalitetsmässigl vara i nivå med den nyautbUdningen. Den övergångsvis anordnade utbildningen bör enligt min meningkopplas till avvecklingen av nuvarande hälsovårdsinspeklörsutbildning och därföranordnas av . Erforderliga lokaler och utrustning finnstiUgängliga. Ca 30 studerande per termin bör antas under åren 1977 och 1978.Ulbildning genomgången med godkänt resultat anser jag bör kunna räknas som 40poäng enligt det poängsystem som kommer att gälla för högskoleutbUdningen.Nuvarande personal vid undervisningsseklionen inom naturvårdsverkelsomgivningshygieniska avdelning bör utnyttjas för utbUdningen. När denövergångsvis anordnade utbildningen upphör bör denna personal omplaceras tillandra uppgifter inom avdelningen. Den treåriga avvecklingen bör ge goda förutsättningarhärför. lag har i frågorna om den övergångsvis anordnade utbildningen samråttmed chefen för . Medel för den utbildnmg som skall gesvid omgivningshygieniska avdelningen beräknas liksom under anslagetNaturvårdsverket under nionde huvudtiteln. Medel för såväl lärarlönekostnader som driftkostnadervid den utbildning som förläggs tUl bör under näsla budgetår beräknasunder elt särskilt anslag. Fr. o. m. budgelårel 1977/78 bör medel anvisas inomramen för de nya anslagen för grundläggande högskoleutbildning.