prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Denna form avfortbildning har visat sig vara framgångsrik. Min företrädare uppdrog åtteater- och musikrådet att komma in med förslag bl. a. rörande organisationenav fortbildningen vid scenskolorna, byggda på erfarenheterna avförsöksverksamheten. Enligt vad jag erfarit är ett förslag att vänta inom kort.I avvaktan på den vidare bedömningen bör försöksverksamheten fortsätta. Jaganser det också motiverat med en viss ökning av resurserna för verksamheten. Jag beräknar anslaget tUl 7 835 000 kr.Den ökning jag förordar av de särskilda medlen för fortbildning framgår avsammanställningen. Vid min medelsberäkning har jag därutöver bl. a. tagithänsyn till en minskningmotsvarande medel för en tjänst som ackompanjatör vid i . JaghemstäUer att regeringen föreslår att till Statens scenskolor /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1973/74 Utgift 1974/75 Anslag 1975/76 Förslag 2 225 663 2 230 000 2 465 000 Statens dansskola har enligt sin stadga,faststäUd och ändrad , till uppgift attvid särskUda linjer utbilda danspedagoger och koreografer samt att meddelautbUdning i mim. Vid skolan anordnas även vidareutbildning för danspedagoger. Utbildningen av koreografer ochdanspedagoger är f. n. treårig. Till UtbUdningenpå danspedagoglinje skall antas cirka tolv och på koreograflinjecirka tre studerande. har fr. o. m. den 1oktober 1974 övertagit den uppgift att utöva inseende över dansskolan somtidigare ankom på teater-och musikrådet. Frågor om utbildning av dansare utreds avdansarutredningen, som avgett förslag tUl försöksverksamhet meddansundervisning i . Remissbehandling av förslaget pågår. Beräknad ändring 1975/76 + 0,5 of. + 181000 of. + 1 900 + 71 100 + 13 000 + 186 200 of. + 1 900 + 71 300 + 13 600 + 155 000 of. + 2 000 + 71000 + 7 000 Pris- ochlöneomräkning m. m. I en minskning av lönekostnader och Frop.1975:1 Bilaga 10 no avmedel för expenser. Vidare förordas att den s. k. preparandkursen utgår, dvs.den sedan höstterminen 1973 på försök anordnade särskUda tvååriga danskursensom förbereder för fortsatt utbildning vid skolans danspedagog- ochkoreograflinjer. För dansskolans administration behövs en tjänst somsekreterare. kan en tjänst som assistent dras in. I övrigt begärs vissa ökade medel för kursverksamheten vid skolan. En del avkostnaderna för fortbildningskurser täcks av kursavgifter.Dansskolan föreslår att . förs upp som uppbördsmedel. Skolan begär ökademedel för försöksverksamheten med den nämnda preparandkursen (+21 000 kr. Teater- ochmusikrådet beräknar för pris- och löneomräkning m. m, ,, varav , avser höjt lönekostnadspålägg. Rådet förordar attdansskolan får ökade medel för administrationen (4- ,). Rådet avstyrker atten post för uppbördsmedel för sommarkurserna tas upp i skolans stat ochförordar i stället att hela kostnaden för kurserna täcks av statsmedel (+36000 kr,). Rådet tillstyrker att ökade medel ställstill förfogande för preparandkursen (,). De av statens dansskola anordnadesommarkurserna för bl. a. danspedagoger utgör en form av fortbUdning inomområdet. För dessa kurser tar skolan ut kursavgifter. Jag anser att kurserna iprincip inte skiljer sig från annanfortbUdningsverksamhet inom angränsande utbildningsområden där avgifterav detta slag inte tas ut. De kostnader för kurserna vid dansskolan som nutäcks med avgifter bör därför i stället täckas med statsmedel. Med hänvisning till sammanställningenförordar jag att anslaget höjs med . Jag har därvid, fömtom för nyssnämnda ändamål ocb för pris- och lönehöjningar, beräknat en viss ökning avmedlen för den särskilda tvååriga kurs iklassisk balett, fri dans och jazzdans, som sedan höstterminen 1973 påförsök får anordnas vid skolan. Jag hemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1975/76 anvisa ett förslagsanslag av . 1973/74Utgift 1974/75 Anslag 1975/76 Förslag uppgifter, som framgår av stadgan (1970: 369) för dramatiska institutet (ändrad1972:143), består i att utbilda personal förproduktion av program för teater, film, radio och television. UtbUdningenavser verksamhetsområdena regi, bild- och ljudteknik, scenografi, maskering och administration. Institutetmeddelar även sådan allmän produktionsteknisk utbildning rörandenyssnämnda medier som behövs för yrkesverksamhet av annat slag. I sinverksamhet skall institutet främja utvecklingen inom områden som berörs avutbildningen, bedrivs inom följande tvååriga utbildningslinjer, nämligen allmänImje, administrativ linje, bildteknisk linje, ljudteknisk linje,scenografUinje och maskeringslinje. Utbildningen på den allmänna linjenavser dels regi- och producentutbUdning, dels allmän produktionstekniskutbildning (AP-grenen) vilken är utformad som en särskild ettårig kurs inom den aUmänna linjen. Sedan läsåret1972/73 prövas även vid institutet olika former av kortare kurser, främst isyfte att ge fortbUdning, Till den allmänna produktionstekniskautbUdningen skall antas minst 16 studerandeoch tUl de tvååriga utbildningslinjerna minst 30 studerande årUgen. Enligt avtal mellanstaten och lämnar budgetår bidrag till driftkostnaderna viddramatiska institutet. Bidragets storlek är bestämt till , för vartoch ett av budgetåren 1973/74, 1974/75 och 1975/76, Beräknad ändring 1975/76 + 1 199 000 (30 000) (+ 90 000) (+ 1000) Materielunderhåll m,m. Beräknad ändring 1975/76 Kostnader vid uthyrning av lokaler m.m. 267 000 100 000 + 112 000 of. + 82 000 of. Uppbördsmedel Bidrag frän Svenska 500 000 200 000 Pris-och löneomräkning m. m, ,, varav , avser höjt lönekostnadspålägg, I en temporär minskning av antagningen till UtbUdningen. Institutet anordnargrundutbildning vid de tvååriga utbildningslinjerna samt vidareutbildning och fortbildningdels i form av en ettårig allmän produktionsteknisk utbildning, dels i form avkortare kurser. Kursverksamheten bör i fortsättningenvara en reguljär uppgift för institutet. Kurserna syftar tUl att gefortbUdning och vidareutbildning för yrkesverksamma dels inom de berördamedierna, dels inom andra områden och ger institutet möjlighet till samverkanmed andra utbildningsinstitutioner, i första hand inom kulturområdet. Efter en analys av utbildningsbehovetinom sitt område gör institutet den bedömningenatt utbUdningskapaciteten inom grundutbildningen f. n. är väl avvägd menatt utbildningsbehovet kan variera mellan de olika linjerna tUl år. Vadgäller kursverksamheten konstaterar institutet att den stora efterfrågan påkurser i fortbildnings- och vidareutbUd-ningssyfte motiverar att resursema fördetta ändamål väsentligt förstärks. Institutet framhåller också att behovetav utbUdning kan variera mellan grundutbildning ochfortbUdning/vidareutbildning. Variationer i efterfrågan och behov kan uppståmed kort varsel. Genom sina löpande kontakter med berörda parter kan institutetbäst bedöma dessa faktorer. Därför föreslås att institutet får möjlighet att ifortsättningen använda utbildningsresurserna på ett mer flexibelt sätt. Institutetbör ha att inom en given ekonomisk ram anordna utbildning för ett minimiantalstuderande, uttryckt i antal årselever, inom varje verksamhetsform. Överskjutanderesurser kan sedan disponeras där de enligt institutets bedömande bäst behövs. 1975:1 Bilaga 10 113 Institutet konstaterar att detföreligger en avsevärd brist på per sonal, framför allt förutbUdningsadniinistrativa uppgifter. Institutet föreslår därför en ändring i gällande tjänsteorganisation och ett antal nya tjänster. För pedagogiska ledningsuppgifter inom ett visst ämnes område bör finnas tjänster som huvudlärare. I institutets förslag ingår tre nya tjänster som huvudlärare med uppgift att undervisa i mediekun skap och regi inom medierna teater, radio och TV. bör vissa befintliga tjänster som kursledare få arbetsuppgifter som huvudlärare. Som ansvarig för ledningen avkursverksamheten behöver institutet en studierektor och föreslår för denna uppgift en ny tjänst. I övrigt bör personal med i huvudsakutbildningsadministrativa uppgifter i fortsätt ningen ha tjänst som kursledare. Även i fråga om denna personalkategori föreslås fre nya tjänster samt ändringar beträffande arbetsuppgifter och lönenivå för befintliga tjänster. ( + .) Även på dentekniska sidan behövs en personalförsfärkning. Institutet föreslår en tjänst som videotekniker ochen som servicetekniker. ( + .) För att förbättra kontakterna mellaninstitutet och arbetsmarknaden begär institutet en tjänst som studiesekreterare.Vidare begärs en biträdestjänst vid institutets kansli samt ökade medel förarvodering av expertis vid elevantagningen samt för pedagogisk utbUdning avpersonalen. (+217 000 kr.) För att studerandeoch personal skall få ökade möjligheter att göra studieresor utomlands begärs en ökning av institutets resurser för reseersättningar ( + . För att genomföra denutvidgning av institutets insatser inom fortbUdningoch vidareutbUdning som nämnts under punkt 3 begär institutet en ökningav medlen för undervisningskostnader.Det är också av betydelse i pedagogiskthänseende att skådespelare i ökad utsträckning kan medverka i undervisningen. Denbegärda ökningen för expenser avser bl. a. kostnader för annonsering i samband med antagningen avstuderande (,), Institutet bedriveruthyrning av lokaler, teknisk utmstning m. m. Verksamhetenskall ha sådan omfattning att en viss nettobehåUning uppstår som /75 skall uppgå till . Kravet på att uppnå ett visstekonomiskt netto skapar dock svårigheter i planeringen avutbildningsverksamheten. Institutet föreslår att den särskilda anslagspost somfinns uppförd i institutets stat för kostnaderna i samband med uthyrningsverksamheten inte längre maximeras och attkravet på viss nettobehållning utgår. Nämnden anser att dramatiska institutetför informationsverksamhet i samband med den årliga antagningen av studerandebör disponera . 8 1975.1 saml Nr 1. Prop.1975:1 Bilaga 10 ] 14 I sin anslagsframstäUning gör dramatiskainstitutet en bedömning av den aktuella utvecklingen rörande behov ochefterfrågan vad gäller de olika slag avutbildning som instUutet anordnar. Institutet anser att den ökadeefterfrågan på fortbildnings- och vidareutbUdningskurser, som bedrivs somförsöksverksamhet, motiverar att denna verksamhet blir en reguljär uppgift förinstitutet. Institutet anser vidare att det finns skäl för en mer flexibelresursfördelning som innebär möjlighet för institutet att omfördelautbildningsresurser mellan sådan utbildning som har karaktär av grundutbildningoch kortare kurser. I stort delar jaginstitutets bedömning av läget. Den del av institutets fortbildnings- ochvidareutbildningsverksamhet som i kursform hittUls har bedrivits som försök börfortsättningsvis ingå som en reguljär del av verksamheten. För samordning ochpedagogisk ledning av denna del av utbildningen bör institutet få vissa fastaresurser. Institutet bör vidare i vissutsträckning kunna omfördela resurser mellan den tvååriga linje-indeladeutbildningen och fortbildningen/vidareutbildningen. Antagningskapacitetentill den ettåriga allmänna produktionstekniska utbildningen bör bibehållas vidminst 16 studerande . Antagningen till den tvååriga utbildningen bör emeUertid efter institutets bedömning kunna minskas från 30 till lägst 24 studerande per år.Därmed skapas möjligheter att föra över utbildningsresurser tUl den del avfortbildningen/vida-reutbUdningen som utgörs av den ettåriga allmännaproduktionstekniska utbildningen eller tUl kursverksamheten. Dettainnebär att fler studerande vid behov skall kunna antas tiU fortbUdning ochvidareutbUdning. Det bör uppdras åt institutet att därvid disponera sinaresurser på sådant sätt att den sammanlagda kostnaden per studerande i de tvåårigautbildningslinjema kan hållas på en i stort oförändrad nivå. Det ankommer på regeringen att meddela deföreskrifter som behövs. Som redan framgått har den aUmännaproduktionstekniska utbildningen alltmer fått karaktär avfortbUdning/vidareutbildning. Enligt min mening finns det därför inte längreanledning att bibehålla den nuvarande bestämmelsen om att denna utbUdning utgören gren av institutets allmänna linje. Som framgår av sammanstäUningen beräknarjag anslaget till . Förutom för pris- och lönehöjningar har jagdärvid beräknat medel i enlighet med förslaget för en tjänst som studierektor med uppgift att svara för samordning ochpedagogisk ledning av kursverksamheten. Jag hemställer att regeringen föreslår att tUl /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1975:1 BUaga 10 115 Domkapitlen och stiftsnämnderna m. m.:Förvaltningskostnader 1973/74Utgift 4 543 554 1974/75Anslag 4 453 000 1975/76Förslag 5 117 000 Ur förevarande anslag bestrids dekostnader för domkapitlen, stiftsnämnderna, ärkebiskopens kansli ochkyrkoherdarna för döva som framgår av sammanställningen i det följande. I varje stift finnsett domkapitel som handhar kyrkliga angelägenheter inom stiftet. De gmndläggandebestämmelserna härom finns i lagen (1936: 567) om domkapitel (ändrad senast1971: 580). I varje stift utom i Stockholmsstift finns också en stiftsnämnd. Stiftsnämnderna handlägger ärenden somfrämst rör kyrklig jord. De viktigaste bestämmelserna härom finns ilagen (1970: 939) om förvaltning av kyrklig jord. Enligt denna lag ankommer påstiftsnämnd dels vissa myndighetsfunktioner, delsförvaltningen av prästiönefondsfastigheterna och skogen på löne-bostäUena i stiftet. Dessa uppgifter i Stockholmsstift fördelas mellan stiflsnämnderna i och . I andra stift än fördelaskostnaderna för domkapitlen och stiflsnämndernamellan statsverket, kyrkofonden och förvaltningen av prästlönefondsfastigheteroch boställsskog. På kyrkofonden och förvaltningen faller sammanlagt hälftenav de beräknade kostnader som i sammanställningen anges under dels //. Övrigadomkapitel, posterna lönekostnader,sjukvård, lokalkostnader och expenser, dels 77/. TillfäUig personal hos domkapitlen m. m., enligt Kungl.Maj:ts/regeringens bestämmande. Dessutom faller på kyrkofonden ochförvaltningen de beräknade kostnaderna under IV. Stiftsnämnderna.Övriga kostnader som beräknats under//, Övriga domkapitel bestrids av statsverket. Denna fördelning grundar sig påuppfattningen att kostnaderna för stiftsnämnderna helt skall betalas avkyrkofonden eller, om kostnaderna avser förvaltningen av prästlönefondsfastigheter och boställsskog, av inkomsterna från dennaförvaltning. Förvaltningen avden kyrkliga jorden kan uppdras åt dels för domkapitel ochstiftsnämnd gemensam kanslipersonal, dels stiftsjägmästare och viss annan skogligpersonal hos nämnden, dels för förvaltningen särskUt anställd personal. Även iden sist nämnda gmppen kan ingå kanslipersonal. De anslag tillavlöningar som beräknas i det följande avser samtliga lönekostnader för den gemensammakanslipersonalen samt för stiftsjäg- Prop.1975:1 Bilaga 10 Il6 mästarnaoch den förut avsedda skogliga personalen hos stiftsnämn-deraa. I den mån dessabåda personalgmpper anlitas för förvaltningen av prästiönefondsfastighetereller boställsskog skall däremot svarande lönekostnader tas upp somuppbördsmedel. Dessa uppbördsmedel skall beräknas av stiftsnämnderna. Detta kanske först efter utgången av /76. Med hänsyn härtUl kan i dettasammanhang uppbörds-medlen endast beräknas preliminärt. Det belopp som kanantagas bli aktuellt torde kunna uppskattas tiU . I detta sammanhang har jag inte belastat förvaltningen medkostnader för arvoden m. m. tUl stiftsnämnds ledamöter. Tilläggas bör att jaginte tar upp något anslag tUl avlöningar åt den personal för vilkenavlöningarna helt skall bestridas ur inkomsterna från förvaltningen avprästlönefondsfastigheter och boställsskog. Vad jag i det föregående sagt omlönekostnader äger motsvarande tiUämpning på stiftsnämnds övriga kostnader. Detbelopp som på denna punkt bör upptagas som uppbördsmedel från förvaltningen avprästlönefondsfastigheter och boställsskog beräknar jag preliminärt till . för /76. I fråga om domkapitiet i fallerkostnaderna helt på statsverket. Kostnadema för ärkebiskopens kansli ochkyrkoherdarna för döva faller helt på kyrkofonden. Kyrkofondensbidrag tas upp som uppbördsmedel. Beräknad ändring 1975/76 + 1 288 600 Beräknad ändring 1975/76 ///. domkapitlen m. m., enligt Hyror för tiänstelokaler ål Kostnader för medlemskap i m. m. tare och biträdande stifts- Konferenser med ledamöter i boställsnämnder, m. m. Från förvaltningen av präst- Löne- ochprisomräkning m, m, -M , varav . O-altemativetinnebär för domkapitlens del huvudsakligen personalinskränkningar samt beträffande stiftsnämnderna ochkyrkoherdarna för döva främst minskadreseverksamhet. Domkapitlen framhåller att alternativets genomförandeskulle medföra stora svårigheter för stiftsmyndigheterna att fullgöra sinaåligganden. Den av iStockholm begärda höjningen av anslagspostentUl expenser avser bl. a. renovering av stolar i sessionssalen (,). 1975:1 Bilaga 10 ng 5, i Uppsalaupprepar sitt framförda önskemålatt en tjänst som stiftsjägmästarassistent inrättas vid stiftsnämnden i Uppsalai stället för det arvode på . som utgår för tillfällig förstärkningav den skogliga personalen vid stiftsnärnnden (nettoutgift ). Vidare begär domkapUlet medel föratt kunna anställa extra personal vid stiftsnämnden (,),Domkapitiet föreslår också att en tjänst som kontorsbiträde inrättas vidärkebiskopens kansli (,), 6, Domkapitleti föreslår inrättande av en tjänst som förste stiftsnotarie ochdomkapitlen i och inrättande av en amanuenstjänst vid respekfive domkapitel(-M90 ,). i anhåller att en ny tjänst för ettkvalificerat biträde inrättas vid (,). Vidare hemställerdomkapitlet i om en ny tjänst som kontorsbiträde och iVisby om en halv sådan tjänst (,). 7, Denföreslagna höjningen av expensposten under II, Övriga domkapitel innefattar bl. a. kostnader förinredning av nya lokaler för domkapUletoch stiftsnämnden i (,), möbler och utmstning vid övrigadomkapitel (-f ,) samt telefonväxel och in-bindning av äldrearkivalier i (,). Vidare begär flera domkapitel attexpensposten räknas upp med hänsyn till belastningen (,). Med hänvisning tUl sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag har därvid beräknat medel bl.a.för en tjänst som stiftsjägmästarassistent vid stiftsnämnden i Uppsala.Tjänsten behövs för förvaltningen av prästlönefondsfastigheter och boställsskogoch kommer alltså inte att belasta statsverket med någon nettokostnad. Uppbördsmedlen från nämnda förvaltninghar som jag redan anfört tagits upp endastmed preliminärt beräknade belopp. Skulle det vid den slutiiga beräkningen avbidragen från denna förvaltning vilken beräkning kan ske först underandra visa sig att förvaltningenbör belastas med andra belopp än jag har antagit, bör regeringen ägarätt att besluta om den ändring av kyrkofondens bidrag som föranleds av denändrade beräkningen. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1, till Domkapitlenoch stiftsnämnderna m. m.: Förvaltningskostnader för /76 anvisa ett förslagsanslag av ,, 2, bemyndigaregeringen att besluta om ändring av kyrkofondens bidrag enligt vad jag har anfört. 1975:1 Bilaga 10 119 Domkapitlen och stiftsnämnderna m. m.: Reparationsarbeten på domkapitelsbyggnader 1973/74 Utgift 2 851 1974/75 Anslag 3 000 1975/76 Förslag 3 000 i Linköpinghar hemställt om ett anslag på . till smärre underhålls- ochreparationsarbeten på domkapitelshuset i , som inrymmertjänstelokaler för både domkapitel och stiftsnämnd. Jag förordar att medelanvisas för de föreslagna arbetena och har inget att erinra mot de beräknadekostnaderna. Dessa bör fördelas lika mellan staten och kyrkofonden såsomtidigare har skett i liknande fall. Således bör utgå , av statsmedeloch lika mycket av kyrkofondsmedel. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att l,till Domkapitlen och stiftsnämnderna m.m.:Reparationsarbeten på domkapitelsbyggnader för /76 anvisa ettanslag av , 2. medge att ur kyrkofonden får för samma ändamål utgå ettbelopp av . Ersättningar till kyrkor m. m. 1973/74 Utgift 157120 1974/75 Anslag 140000 1975/76 Förslag 140000 Detta anslag belastas tUlstörsta delen med ersättningar till domkyrkor och förutvarande domkyrkor. Uranslaget utgår också ihdelningsersätt-ningar till vissa domkyrkosysslomän. utgicksammanlagt omkring 1 500 ersättningar tUl egentliga församlingskyrkor samtvissa domkyrkor och förutvarande domkyrkor. Efter medgivande av kyrkomötet(kskr 1946: 6) och enligt beslut av (prop, 1947: 46, SU 1947: 65,rskr 1947: 168) indrogs emellertid flertalet ersättningar, som utgått uranslaget, vid utgången av /47, Undantag gjordes för domkyrkorsamt de fömtvarande domkyrkorna i och . Möjlighet finns förregeringen att om särskilda skäl föreligger låta församling behålla sinersättning eller få gottgörelse för denna. Anslaget bör för nästabudgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Ersättningartill kyrkor m. m. för /76 anvisa ett förslagsanslag av 140 000kr. 1975:1 Bilaga 10 120 Vissa ersättningar till kyrkofonden 1973/74Utgift 5 050 737 1974/75 Anslag 5 051 000 1975/76Förslag 5 051 000 Enligt 11 § lagen(1970:940) om kyrkliga kostnader skall från statsverket utgå ersättning tUlkyrkofonden med . förprästerskapets till statsverket indragna tionde m. m. Ersättningen bestridsfrån detta anslag, som för innevarande budgetår är uppfört med ett avrundatbelopp av . Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Vissa ersättningar tillkyrkofonden för /76 anvisa ett anslag av . Kurser för utbildande av kyrkomusiker m. m. 1973/74Utgift 281 283 1974/75 Anslag 311000 1975/76 Förslag 385 000 EnUgtkyrkomusikerstadgan (1950: 375; omtryckt 1973: 681, ändrad 1974: 630) skall kantorstjänst i regelvara inrättad i kyrkomusUcerdi-strikt med lägre invånarantal än 5 000.Kantorstjänst kan vara antingen skolkantorstjänst,dvs. tjänst som kyrkomusiker och lärare i för klass pålågstadiet eller mellanstadiet, eller kyrkokantorstjänst, som är ensjälvständig kyrkomusikalisk tjänst. I mindre kyrkomusikerdi-strikt, därkantorstjänst av organisatoriska skäl inte lämpligen kan inrättas ellerbibehållas, får s. k. orgelspelare anställas. För utbildning avskolkantorer anordnas särskUda sommarkurser som i första hand äravsedda för elever vid lärarhögskolas lågstadie- och mellanstadielärarlinjer ochlärare som genomgått utbUdning vid dessa linjer. Varje kurs får omfatta högst 24 deltagare.I anslutning till kursernaförrättas organist- och kantorsexamen, som utgör det kyrkomusikaliska behörighetsvillkoret för anställningsom kantor. För behörighet tillkyrkokantorstjänst krävs utöver den kyrkomusikaliska behörigheten en särskUd pedagogisk examen förkyrkokantorer. För avläggande av denna examen anordnas särskilda kurser, vilkautgörs av brevkurser i musikhistoria ochpedagogik samt sommarkurser i metodik jämte övningsundervisning. Från anslaget bestrids kostnader förarvoden, resekostnadsersättningar och traktamenten till kursledare,kurslärare, examinatorer och censorer samt andra utgifter i samband medkurserna och examina. För innevarande budgetår har vidare under detta anslagberäknats . 1975:1 Bilaga 10 121 sombidrag till kurser för orgelspelare. Bidrag kan utgå till orgelspelar-kurs, somanordnas av eller av annan huvudman i samarbete med kommittén. Beslut om bidragmeddelas av Musikaliska styrelse, som har tillsyn över kurserna. Anslaget föreslåsbli höjt med . Härav beräknas till ökade kostnader för arvoden åt kurslärare . och för arvoden och reseersättningar till examinatorer och censorer . Vidare begär styrelsen ytterligare . som bidrag till kurserför orgelspelare samt . Anslaget bör höjas med . Jaghemställer att regeringen föreslår att tUl Kurser för utbildande avkyrkomusiker m. m. för /76anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor 1973/74Utgift 3 125 251 Reservation 1545 072 1974/75 Anslag 4 060 000 1975/76Förslag 4 087 000 Från anslaget bestrids innevarandebudgetår kostnader för inre och yttre restaurering av samt förvissa renoveringsarbeten i . För nästa budgetår föreliggerframställningar om anslag till restaureringsarbelen i domkyrkorna i ochSträngnäs,