prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — Kommittén har därför inle velat skapaurvalsregler som i praktiken skulle kunna göra arbetslivserfarenhet till enobligatorisk merit. KKmenar också att elt införande av arbetslivserfarenhet som urvals-instrument kanmedföra atl man på elt mera komplext och delvis annorlunda sätt måste handskasmed de problem som rör den högre undervisningens innehåU, metodik ochutvärdering. I utvärderingen ingår också val av kriterier på studieframgång. Omutbildningen lillförs studerande med skiftande begåvningsstruktur och varieraderfarenhets-bakgmnd vad gäller arbets- och studieliv, kan den härigenom tiUförasvärden som kommer också den traditionella sluderandegmppen till godo.Erfarenheterna från försöksverksamheten med vidgat tillträde till högreutbildning talar för detta. Med sin annorlunda referensram kan den nyastuderandekalegorin föra in nya problem och frågesläUningar och bidra liU ettväxelspel mellan utbUdningens mål, innehåU och "konsumenter". Denkan bidra med nya referenser och tillämpningar som kan medverka till altklarlägga samband och orsaker av betydelse för den högre utbildningen,inklusive dess studiemiljö. bör detla kunna möjliggöra en meratiUfredsställande analys av vilka egenskaper hos de studerande som det ärviktigt atl ta hänsyn till vid urvalet. Vissaregler för hur arbetslivserfarenhet skall tUlgodoräknas en sökande till högreulbildning måste formuleras. Därvid menar KK att det är myckel svårt och inleheller önskvärt atl göra en kvalitativ värdering av arbetslivserfarenheten. AllarbetsUvserfarenhet bör därför tiUgodoräknas. Med arbetslivserfarenhet börjämställas bl. a. arbete i eget företag och arbete i eget hem med vissavårdnadsuppgifter saml på vissa villkor värnpliktstjänstgöring, allt enligtnärmare föreskrifter av tillsynsmyndigheten. Attall arbetslivserfarenhet tillgodoräknas är etl led i KK:s strävan att undvikaregler som kan bidra till att öka den sociala snedrekryteringen till högreutbUdning. Däremot, menar kommittén, måste det finnas regler för både hur långoch hur kort arbetslivserfarenhet som skall tUlgodoräknas, såväl med avseendepå den sammanlagda tiden som beträffande enskilda anställningsperioder.Minimitiden skall vara så lång att den sökande haft möjlighet att skaffa sig eninle alltför ytlig erfarenhet från en eUer elt par arbetsplatser. KK föreslårdärför att minst femton månaders arbetslivserfarenhet skall krävas för attsådan erfarenhet över huvud taget skall tUlgodoräknas. I dessa femton månaderskall ingå en period om minst nio månaders sammanhängande anställning (motsv. ).Perioder som är korlare än skaU inte få tillgodoräknas, Maximaltföreslås arbetslivserfarenhet få tillgodoräknas. Beträffandeden maximala poängen för arbetslivserfarenhet stannar KKför att denna skaU vara 2,0. Den sammanlagda yrkesverksamhetstiden skaU vidpoängberäkningen avrundas nedåt tUl närmaste tremånadersgräns och varjetremånadersperiod under denna gräns ge 0,1 poäng. Kommittén finner dennapoängsättning rimlig även mot bakgrund av att sökande från gymnasieskolan fåren reell "andra chans" också via studielämplighetsprovet.Avgångsbetyget kommer härigenom inte att spela samma avgörande roll förmöjligheten alt bli anlagen tiU en utbildning som del gör . Poängenför arbetslivserfarenhet skaU i urvalssituationen läggas till studiepoängen(poäng för betyg och/eUer studielämplighetsprov). Fördelm'ngav platser (avsnitt 5.2 5) Iett urvalssyslem, där man delar in de sökande i gmpper (kvolgrup-per) måste manfastställa en princip för hur de olika gmpperna skall tilldelassluderandeplatser (kvoleringsprincipen). Den mest användakvoteringsprincipen är s. k. proportionell kvotering, dvs. att de olikakvotgmpperna tilldelas platser i direkt proportion lill sin andel av det totalaantalet sökande. KKdiskuterar, i enlighel med sina direktiv, möjligheten alt införa en annankvoteringsprincip, nämligen en som bygger på de olika sökan-degmppernaskollektiva sludieprognos. Denna princip förutsätter alt den kollektivastudieprognosen kan fastställas, t. ex. genom alt alla sökande går igenom sammastudielämpUghetsprov och resultaten av delta uttrycks i en för alla gemensamskala. Den form av sådan studielämplig-hetskvotering som kommittén di skuterarinnebär alt man låler endast de sökande inom en kvotgrupp, som uppnått ettvisst lägsta resullat på studielämplighetsprovet, bilda underlag för enproportionell kvotering mellan kvolgrapperna. En relali\'t sett lilen grupp,där de sökande har goda resultat på studielämplighetiprovet,, kan med dennakvoteringsprincip få ett siörre anlal platser än om ren proportionellkvotering till-lämpas. KKfinner emeUertid att föratsättningar för ett genomförande av en sådankvoleringsprincip inte föreligger . a. saknar man erfarenheter avstudielämplighetsprovet som elt fungerande urvalsinstrument saml kunskaper omvilken effekl nya behörighets- och meritvärderingsregler har på urvalet tillhögskoleutbUdning och om studieresultaten för dem som antas erUigt de nyareglerna. Enligt kommitténs uppfattning måste man först ha sådana erfarenheteroch kunskaper innan man kan ta ställning till om man skaU genomföra enstudielämplighels-kvotering. KK föreslår därför att proportioneU kvotering tUlsvidare skall användas vid urval av studerande inom kvolgrapperna I-III. Inomvardera av kvotgrupperna IIII skall de sökande därefter enligl kommitténsförslag rangordnas efter sammanlagd urvalspoäng, dvs. studiepoäng(vari kan ingå medelbetyg och resultat av studielämpUghetsprov eller endera avdessa meriter) samt i förekommande faU poäng för arbetslivserfarenhet(arbetspoäng). Om urvalet sedan görs fi-ån toppen av rangordningen, kan detinträffa att ingen sökande thed enbart studiepoäng antas, ulan alla platsertillsätts med sökande som har både studie-och arbetspoäng. För att undvika på detta sätt gör arbetslivserfarenhet till en obligalorisk merit viaurvalsreglerna föreslår KK, att aUa sökande inom kvotgrappen skall uigörakvoteringsunderlag för elt antal platser som tillsätts på enbart studiepoäng.Sökande som också har arbetspoäng ulgör kvoteringsunderlag även för enundergrapp, där rangordningen görs efter de sammanlagda meriterna. :'- Vidfördelningen av platserna tUlämpas även här proportionell kvotering. Sökandemed enbart studiepoäng konkurrerar endast om de platser som skaU tillsättas påstudiepoäng, medan sökande med arbetspoäng prövas för två altemativ: antagningpå studiepoäng och antagning på summan av studie- och arbetspoäng. Omstudiepoängen är tUlräckligt hög för antagning skall den sökande antas pådenna. Härigenom "vinner" man platser i undergrup-f)en för sökandemed arbetslivserfarenhet men med något lägre studiepoäng, elt förfarande somväl överensstämmer med kommitténs uppfattning om arbetslivserfarenhetens värdeför de studerande och för den högre utbildningen. Kommittén anser därlUl altdet tiU att börja med kan vara nödvändigt att skapa ylterligare garantier föratt sökande med arbetslivserfarenhet skall ha reell möjlighet alt antas. 15procent av de platser som tillkommer kvotgrappen bör därför inledningsvisavsättas för sökande med arbetslivserfarenhet, oavsett vilken andel dessa utgörav samtliga sökande i gruppen. Efter hand bör denna garanterade andel höjastill av antalet platser. Om antalet sökande medarbetslivserfarenhet efter hand stiger blir en garanti av detta slag överflödig. Sammanfattningsvisföreslår KK beträffande meritvärdering, rangordning och urval följande. Inomgrupperna I och II skall medelbetyget, efter strykning av de tvålägsta betygen, framräknas med en decimal och sludielämplighetsprovsresullaleträknas om tUl en skala från 1,0 tUl 5,0. Betygsmedelvärde och provresultat skaUsedan vägas samman med lika vikt. Om det sammanvägda resultatet överstigermedelbetyget blir det den sökandes studiepoäng. I annat fall blir medelvärdetav betyget den sökandes studiepoäng, till vilken i förekommande fall skallläggas poäng för arbetslivserfarenhet. I grupp III blir resultat avstudielämpUghetsprov, omräknat tiU en skala från 1,0 tiU 5,0, den sökandesstudiepoäng till vUken i förekommande faU poäng för arbetslivserfarenhet läggs. Desökande i varje gmpp rangordnas därefter enligl sin erhåUna urvalspoäng ochantagning sker från toppen av rangordningen. I de faU antalet sökande med sammaurvalspoäng överstiger antalet återstående 1Särskilt yttrande av . platserlar man i de faU antagning görs till flera utbildningslinjer först hänsyn till den prioritet som den sökande givit den akluellautbildningen, dvs. en sökande som givit utbUdningen högre prioritet antas föresökande som givit samma ulbildning lägre prioritet. I sista hand verkställslotlning. Vidurval inom gmpp IV, dvs. sökande med utländsk förutbildning ellersådana icke svenska medborgare som blir behöriga genom ålder ochyrkesverksamhel, bör den sökandes alla meriter beakias. Såvitt möjligt bör mandärvid söka bedöma standarden på det behörighetsgivande betyget i förhållandetill resp. lands betygsnormer. Även längden och i vissa fall inriklningen avförekommande arbetslivserfarenhet bör ingå i bedömningen. Antaletstudieplatser i gmpp IV bör inte bestämmas i direkt proportion lillantalet sökande. I stället bör en högsla andel platser för sökande inom grapp IV fastställasav antagningsmyndigheten vid varje antagningstillfälle. Kommillén finner detrimligt all som riktpunkt ange en sådan andel om . Invandrare ochsvenska medborgare med utländsk förutbildning bör ha räll atl välja om de villtillhöra grupp IV eller i stället placeras i grupp III. Antagningtill enstaka kurser (av:;nitt 5.3) KK:sförslag lill antagningsre.gler för studerande i enstaka kurser har som bakgrundU 68:s förslag att man i en framtida högskola skall anvisa relativt omfattanderesurser för utbildning i s. k. enstaka kurser och studiekurser. Kommitténföreslår att särskilda regler skall gälla för antagning lill sådan utbUdning.Skälen härtiU är i huvudsak två: dels föreslår U 68 att detta slag av utbUdningskall dimensioneras så alt tillgång och efterfrågan i slora drag täckervarandra, dels menar kommittén att man har skäl atl anla alt de sökande tillsådana kurser kommer att uppvisa en avsevärt större variationsrikedom medavseende på ålder samt studie- och erfarenhelsbakgrund än vad sökande lillfullständiga utbildningslinjer vanligen gör. Kommittén finner det emellerlidmotiverat att inte formulera sitt förslag rörande antagning till enstaka kurserså i detalj som förslaget till antagningsregler för fullständiga utbildningslinjer.Förslaget bör i stället i denna del uppfattas som riktlinjer för ett framtidaurvalssystem. Urvalsreglernavid enstaka kurser bör utformas så att olika sökandekategorier har möjlighetatt komma i fråga för antagning. Speciell hänsyn bör dock tas till dem somsöker fortbUdning eUer vidareutbUdning. Reglerna bör också ta hänsyn lill alten stor del av de sökande kan beräknas vara starkare lokalt bundna än sökandetill fullständiga utbildningslinjer. a. av detla skäl bör antagningengöras lokalt, vid den högskola där den enstaka kursen ges. KKföreslår att antagningsmyndigheten först skall göra en individuell bedömning avde sökande som har ulbUdningen som silt högst prioriterade eller endautbildningsalternativ. Vid bedömningen tas hänsyn till sådana faktorer som dentidigare utbUdningens och yrkesverksamhetens omfattning och dess samband medden sökta utbildningen, till lokal bundenhet och till andra omständigheter avbetydelse. Med ledning av denna bedömning antas de sökande som bedöms böraantas före övriga sökande. Andelen platser som tillsätls vid en sådan förtursbedömningkan komma att variera inom ganska vida gränser. En riktpunkt bör kunna varaalt ca hälften av platserna tillsätts på detta sätt. Efter förturs-antagningenindelas kvarvarande sökande i tre grapper: sökandemed minst tvåårig utbUdning utöver behörighetsgivande utbildning, sökandeulan utbildning enligt försia punklen och med minsl femton sökandeutan utbildning enligt första punkten och med mindre än Varjegrupp föreslås få platser i proportion till grappens andel av antaletkvarvarande sökande. Inom varje grupp tillsätts tillgängliga platser medsökande som har ulbUdningen som enda eller som högst prioriterade alternativ.Om dessa är flera än antalet återstående platser tillgrips lottning. 2.1.5Kompetensreglernas tillämpning på verksutbildning (kap. 6) KKhar utformat sina förslag om kompelensreglernas tillämpning på verksutbildningefter samråd med berörda myndigheler. har kommittén sökt kartläggavilken utbUdning inom verk och myndigheter som har den karaktären att det finnsanledning att föreslå samma principer för kompelensbedömning m. m. som förutbildning inom utbildningsväsendet. KKanser alt behörighetskraven för en verksutbildning bör uiformas i överensstämmelsemed de krav som gäller för högskoleutbildning, om verksulbildningen tillinnehåll och uppläggning är anpassad för främst extern rekrytering frångymnasieskolan eller motsvarande. Vidare bör den försiggå i skolmässiga formeroch inte fordra lidigare anställning inom verket för tillträde. Motdenna bakgrund finner KK alt utbildning som bör anknytas till de förhögskoleutbildning gällande behörighetsvillkoren och till riktlinjema förutformning av de särskilda förkunskapskraven f. n. finns inom krigsmakten,luftfartsverket och rikspoUsstyrelsen. Vid dessa utbildningar tillämpas f. n.speciella urvalsregler. Kommittén finner inle anledning atl föreslå någon meragenomgripande förändring i dessa ur- valsförfarandenmen räknar med att de nya principerna för meritvärdering av betyg ocharbetslivserfarenhet kommer att beakias av myndighelerna. 2.1.6Antagningens organisatioa (kap. 7) KK:sförslag beträffande organisaiionen av antagning till högskolan avser främst dengruncUäggande statliga högskoleutbildningen inom det av U 68 föreslagnauniversitets- och högskoleämbetets (UHÄ) ansvarsområde samt vid jordbraketshögskolor. Mer indirekt berör kommittén frågan om anlagningsorganisationen förden kommunala och landstingskommunala högskoleutbildningen inom SÖ:s område. Antagningssystemetsfunktioner (avsnitt 7.2) Huvudkravetpå antagningsorganisationen skall enligt KK:s uppfattning vara att den ärutformad och administrerad på ett sådant sätt att syftet med behörighets- ochurvalsreglerna kan uppfyUas. Kommitténs förslag till antagningsorganisation tari stor utsträckning hänsyn tiU det förslag till studieorganisation som U 68lägger fram. Konsekvensen av detla blir alt kommillén endast kan presenteraförslag tiU vissa principlösningar. Antagningssystemelshuvudfunktion måste enligt KK:s uppfattning vara behörighetsbedömning ochurval. Antalet studieplatser bör vara känt vid ansökningstillfället. Dettaförutsätter att antagningssystemet är en del i ett större administrativisystem, vilket tillhandahåller information om samtliga studerande i högskolanoch också har prognosfunktioner som kan ge underlag för dimensioneringen.Anlagningsorganisationen bör utformas så att man säkerställer det nödväncUgasambandet med övriga ratiner inom det administrativa syslemet. Antagningssystemetbör också kunna spela rollen av inskrivningsinsti-lul. innebär att denkonlroU av behörigheten som i regel görs vid universitetens m. fl.inskrivningsexpeditioner och vid institutionerna kan utgå. Centraleller lokal datorbaserad antagning (avsnitt 7.3) KKfinner övervägande skäl tala för att antagningen till grancUäg-gande statlighögskoleutbildning skaU vara central och genomföras i elt datorbaseratantagningssystem. Några skäl för alt man med den omfattning systemet kantänkas få vid genomförandet skuUe dela upp antagningen på flera ceniralasystem anser kommittén inte finnas. Däremot kan en sådan uppdelning i flerasystem bli aktueU om 1975: 9 337 eltflertal nya utbildningsvägar tillförs högskoleutbildningen. Då bör man också havunnit erfarenheter av sökandeströmmarnas gång inom antagningssystemet ochdärmed ha fått ett underlag för hur en sådan uppdelning lämpligen bör göras. Däremot förordar kommitténatt antagningen lUl enstaka kurser och studiekurser skall göras lokalt vid deolika högskolorna. Ett skäl härför är att de urvalsregler som kommitténföreslår för sådan utbUdning inrymmer elt stort mått av individuell bedömningav de sökande. Vid lokal antagning torde mängden av ansökningar vid varjehögskola inte bli större än att en sådan bedömning kan genomföras. Lokalantagning bör även göras lill de av U 68 föreslagna individueUautbildningslinjerna. Däremot bör de lokala utbUdningslinjerna kunna ingå i detcenirala antagningssystemet. Inomde av U 68 föreslagna aUmänna utbildningsUnjerna kommer att finnas spärradestudiekurser. Om dessa ligger utanför de studerandes studieprogram, dvs.utanför den del av utbildningen till vilken antagning görs i det centralaantagningssystemet, blir antagningen, menar KK, en angelägenhet för varjehögskola och bör göras lokalt. Antagningtill utbildningslinje, linjevariant och studieprogram Detär KK:s beslämda uppfattning att antalet studieplatser som skall besättas måstevara känt vid antagningstiUfället. För att tillgodose de sökandes berättigadekrav på information måste platsanlalet vara känt redan vid ansökningstillfäUet.Ett fixerat antal utbUdtungsplatser innebär att utbildningen är spärrad. Förde fasta utbUdningsUnjerna, dvs. de Unjer som är beslämda till innehåll ochomfång, kan antalel utbildningsplatser anges pä samma sätt som f. n. När detgäller de allmänna utbildningslinjerna enligt U 68:s förslag för de nuvarandefilosofiska fakulteterna kan antalet studieplatser emeUertid anges på oUkasätt, dvs. spärrarna kan ligga på olika nivåer. Antalet studieplatser kansåledes anges antingen för en utbildningslinje i dess helhet eller för de olikalinje-varianterna inom linjen eller för de enskilda studieprogrammen. Kommittén har övervägtolika alternativ för alt bestämma spärrnivåer och definiera sökalternativ, dvs.de olika alternativ som den sökande anger på sin ansökningsblankett. Om antaletstudieplatser kan anges per studieprogram i linjevariant inom utbildningslinjepå viss ort kan della ge en entydig definition av begreppel sökalternativ. Ensådan definition tycks innebära vissa fördelar för de sökande i jämförelse medandra definitioner och därtUl kräva den minst komplicerade tekniska lösningenför antagningssystemet. Antalet sökalternativ som måste behandlas i antagningssystemetblir dock med detta alternativ myckel stort, vUket innebär en nackdel. Ingetav de altemativ som kommillén övervägt är 1 saml Nr 9 1975: 9 338 Detta hänger samman med att de krav som U 68 ställt upp nämligenatl de sökande till högskoleutbildning skall ha dels stor frihet att lägga uppstudierna efter personlig önskan, dels en trygghet alt få fullfölja en valdstudiegång, som ulbUdningen i högskolan skall moisvara ett bedömbarlbehov av personer med ulbildning inom vissa, låt vara ganska breda, sektorerav arbetsmarknaden har visat sig vara svårförenliga i den administrativatillämpningen av ett antagningssystem. Antalutbildningsalternativ och reservuppflyttning (avsnitt 7.5) Oavsetthur spärrnivåerna läggs och hur sökaltemativen definieras måste de sökande iett centralt antagningssystem få söka flera utbildningsalternativ och därviduppgi; i vilken ordning dessa prioriteras. Vid antagiungen prövas de sedan itur och ordning för sina sökta alternativ. Reservantagningen skaU ske enligtvissa regler som bl. a. innebär att en redan antagen sökande endast kommer ifråga för antagning lill återbudsplats på sitt första- eller aiidrahandsalternativ.Antalet sökaltema-tiv som får anges måste vara begränsat. Hur många man skallfå ange kan faststäUas först sedan den <;lulliga utformningen avsökaltemativen är klar. Ansökningstider(avsnitt 7.6) KKfinner det självklart all den som avslutar sin utbildning i gymnasieskolaneller annan behörighetsgivande ulbildning en vårtermin måste kunna påbörjahögskolestudier den följande hösllerminen utan administrativa hinder.Tidpunkten för ansökan lill studier som startar på höstterminen måste därförbestämmas så att dessa sökande hinner få sina avgångsbetyg föreansökningstidens ulgång. Ansökningstiden måste då ligga efter vårterminensavslutning och tiden för anlagningsarbelel blir härigenom kort, eftersomanlagningsbesked, med hänsyn bl. a. lill sökande som har förvärvsarbeie, börföreUgga i jtUi/ augusti. Alla möjligheter atl förkorta ochrationalisera anlagningsarbelel måste därför tillvaratas. det som möjligt att optiskt läsa den del av ansökningshandlingen somomfattar betyg, en åtgärd som skulle göra elt tidsödande stansningsmomentonödigt. Även om antagningsbeskedlämnas ca en månad före kursstart kan vissa antagna, t. ex. på gmnd av långuppsägningstid i en pågående anställning, behöva få uppskov med studiernaspåbörjande. Sådant anstånd bör kunna beviljas av utbildningsanslalten. För enstaka kurs böransökningstiden utgå ticUgare än för fullständiga UtbUdningslinjer, efiersomden individuella bedömningen av de sökande kan bli tidskrävande. KK bedömer allansökningstiden för enstaka kur- serbör utgå ca en månad tidigare än ansökningstiden liU fullständigautbildningslinjer. Antagningensgenomförande (avsnitt 7.7) Medgivna skolorganisatoriska och andra föratsättningar måste tidsramarna, inomvUka en antagiung skall genomföras, bU mycket knappa. Antagningsarbetet måstedärför genomföras med ett rationeUt utnyttjande av personeUa, ekonomiska ochtekniska resurser. Genomförandet av antagningen kräver vissa bedömningar ochbeslut som inte kan göras maskineUt. Beslutsunderlaget bör dock så långt möjUgtframstäUas maskinellt. Härigenom vinner man tid för de olika bedömningar sommåste göras. KK har föreslagit attvissa sökande på grand av hancUkapp eller av andra synnerUga skäl skaU kunna fåförtur vid antagningen. För att minska tidsåtgången i antagningen bör dessasökande särbehandlas endast vad avser själva förtursbedömningen. Registreringav ansökan osv. bör göras maskineUt. Särskild bedömning av sökande med utländskförutbildning skall också göras. Detta arbete måste vara väl förberett ochnoggranna riktUnjer för arbetet bör vara utformade. Uttagningen av dessasökande bör kunna göras maskinellt. Behörighetsbedömningar ochde bedömningar av motsvarandekun-skaper som kan bli frekventa i det nyaregelsystemet bör normalt göras före ansökningstidens ulgång. De sökande börsåledes informeras om att de så tidigt som möjUgt skall ansöka om att få sinbehörighet prövad i de faU detta är erforderUgt. Ansvaret för de härbeskrivna bedömningarna skall, enligt kommitténs förslag, åvila enantagningsnämnd med företrädare för ulbUdningen, för de studerande och föraUmänintressena. Även för den lokala antagningen lill enstaka kurser och tUlindividuella utbUdrungslinjer bör man, enligt kommitténs uppfattning, övervägaalt inrätta antagningsnämnder sammansatta på samma grunder som den centralaantagningsnämnden. I en central antagning avden omfattning som KK föreslår kan antalet sökande komma atl bli myckel stort.Kommittén finner det därför knappast genomförbart att infordra kopior av betygfrån ulbildning och ansläUningar från de sökande och under antagningsarbetetsgång kontrollera dessa mot uppgifter på ansökningsblanketten. Även andra skällalar för att man bör göra antagningen enbart på grandval av de uppgifter somden sökande lämnat på ansökningsblanketten. Antagningen kommer sedan att gäUaendast under fömtsättning att de lämnade uppgifterna är korrekta. Kommitténföreslår att kontroUen av att så är fallet skall göras av den mottagandeutbUdningsanstalten, som aUtså har att slutgiltigt bekräfta antagningen. Uppläggningav antagningssystemet (avsnitt 7.8) Viduppläggningen av elt datorbaserat antagningssystem måste man göra en avvägningmellan uppläggningskostnaderna, som är engångskostnader, och de beräknadeårliga driftkostnaderna. Det är därvid viktigt att finna en lösning på detekniska problemen som håller driftkostnaderna så låga som möjligl. SysUjmetbör därför göras flexibelt och särskild vikt måste läggas vidregisterorganisation och bearbetningsleknik. Först när programförutsättningarnaföreligger kan emellertid en mera noggrann beräkning av de olika kostnadernagöras.