prop · FZ031 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 1975/76 Prop. Regeringens proposition med redovisning av programskedet iden fysiska riksplaneringen; beslutad den 18 iuni 1975. Regeringen förelägger vad som har upptagits ibifogade protokoll för den åtgärd eller det ändamål som framgår av föredragandenshemställan. « På regeringens vägnar I propositionen lämnas en redogörelse för detprogramarbete som enligt beslut är 197 2 skulle ske i län ochkommuner för att ange hur de dä fastlagda riktlinjerna för hushållningen medmark och vatten .skulle fullföljas i den kommunala planeringen och genomåtgärder från länsstyrelserna och undra myndigheter. Berörda fackmyndigheterssynpunkter på de kommunala programmen m. m. redovisas liksom regeringensställningstagande till programmaterialet. Vidare anges det nu genomfördaprogramarbetets ställning i förhållande till andra verksamheter inom denfysiska riksplaneringen. Dessutom redovisas de erfarenheter som har vunnitsunder arbetet. toresläs godkänna dels vissa principfrågor omansvarsfördelning m. m. i den fortsatta fysiska riksplaneringen, dels denprecisering som har skett beträffande vissa av de s. k. verksamhetsanknutnariktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. I övrigt bereds riksdagentillfälle att yttra sig över den lämnade redovisningen. / 1975176 I saml. Utdr;ig PROTOROLL vid rege ri iigssa m mun t rade Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsraden Sträng, , , , , ,, , , , , Proposition med redovisning av programskedet i den fysiskariksplaneringen 1 Inledning l.l Bakgrund Förarbeten tär en fysisk riksplanering påbörjades är 1967i i kontakt med företrädare för andra departement.Arbetet fördes över till det nybildade . Enrådgivande expertgrupp tillkallades. .'\r 1971 redovisades arbetet och förslagtill riktlinjer för en fortlöpande fysisk riksplanering i rapporten (SOU1971:75) Hushållning med mark och vatten. Rapporten remissbehandlades ochyttranden avgavs av ett stort antal myndigheter, kommuner och organisationer.Promemorian (Ds C 1972:1) Lagstiftning om fysisk riksplanering, som byggde päförslag i rapporten, remissbehandlades . Iproposition 1972:111, bil. 2, lades fram förslag till riktlinjer förhushållningen med mark och vatten och förslag till vissa lagändringar i.samband med den fysiska riksplaneringen. Riksdageii antog i huvudsak förslageni propositionen (CU 1972:35, rskr 1972:348). Riksdagsbeslutet innebar bl. a. attarbetet med att fullfölja riktlinjerna skulle indelas i ett programskede ochett planeringsskede. Under programskedet skulle törslag till program för deplaneringsätgärder som föranleddes av den fysiska riksplaneringen utarbetas.Beslutet innebar vidare att regeringen efter programskedets genomförande skulleta ställning till de under programskedet av kommuner och länsstyrelserutarbetade förslagen till åtgärder för att säkerställa den fysiskariksplaneringens intentioner. Det därefter föl.iande planeringsarbetet i länenoch kommunerna avsågs i huvudsak vara genomfört före . I proposition 1972:111, bil. 2 (s. 179) anfördes att detborde övervägas om, efter programskedets genomförande, regeringens beslut ochviktigare delar av beslutsunderlaget borde ställas samman och publiceras.Civilutskottet (CU 1972:35, s. 28) förordade att de aUmänna 1975/76:1 3 principer som hade att yttra sig över på nyttöversiktligt skulle presenteras för och relateras till den prövning somhade skett hos regeringen. Därigenom skulle alla rimliga anspråk påparlamentarisk förankring av det fortsatta arbetet samt information varatUlgodosedda. Vid frågans behandling i (prot. nr 145/1972, s. 178)förelåg enighet om att en sådan redovisning skulle ske. Programarbetet har avslutats genom regeringens beslutunder tiden till 1 975. Regeringens ställningstagandentill programmaterialet har skett i gemensamma bostads-, försvars-,kommunikations-, finans-, utbUdnings-, jordbruks, arbetsmarknads-, industri-och kommunärenden. Jag har även inför den redogörelse som Jag nu lämnarsamrått särskilt med cheferna för de departement som berörs av den fysiska riksplaneringen. 1.2 Propositionens uppläggning och innehåll Den sammanfattande redogörelse för piogramarbetet och dessresultat soin jag lämnar först (avsnitten 2-9) inleder jag med en översikt överhuvudmomenten i arbetet (avsnitt 2). Därefter följer två avsnitt som ger enallmän bild av verksamheten på nivå resp. länsnivå. 1 avsnitt 5sammanfattas de synpunkter på frågor av allmän karaktär i anslutning till dekommunala programmen som har framförts av länsstyrelserna och regionalasektormyndigheter och vid remissbehandlingen av centrala verk m. m. Uppläggningen av regeringens beslut redovisas i avsnitt 6.En inom upprättad promemoria, som har utgjort bilaga tillregeringens beslut för samtliga län, fogas som bilaga I till protokollet idetta ärende. Ett komplett beslut för ett län bifogas på motsvarande sätt sombilaga 2. Behandlingen i programarbetet av de verksamheter somberörs av den fysiska riksplaneringen redovisas i avsnitt 7. Där sammanfattasför resp. verksamhet riktlinjer och underlagsmaterial vid programskedets inledning,behandlingen i de kommunala programmen, länsstyrelsernas och övriga regionalaorgans synpunkter, de centrala remissinstansernas synpunkter och regeringensbeslut. De områden som inom vissa sektorer efter programskedet harutkristalliserats som speciellt intressanta i nationell skala återges pä karta2 som separat biläggs protokollet i detta ärende. I tillämpliga delar redovisas på motsvarande sätt iavsnitt 8 hur de geografiska riktlinjerna har behandlats i programskedet. Ianslutning härtill återges i avsnitt 9 i stort sett fullständigt de egentligabeslutsavsnitten i regeringens ställningstaganden län för län. Avgränsningenav de områden som berörs av geografiska riktlinjer samt vissa områden som harupi-'märksammats särskilt i regeringens beslut återges på karta 1, som ocksåbiläggs protokollet i detta ärende. Kartinformation som i stort sett motsvarar innehållet i denu nämnda 1975/76:1 4 kartorna 1 och 2 har i anslutning till regeringens besluti mer detaljerad skala framställts av statens planverk i samråd lued övrigasärskilt berörda myndigheter och tillställts länsstyrelserna. En uppsättning avdessa kartor torde få lämnas särskilt till civilutskott. 1 några delavsnitt i avsnitt 7 och 8 redogör jag för vissautredningar, förslag och beslut som inte utgör en del av programarbetet, mensom har nära anknytning därtill. Mina egna kommentarer till programarbetet lämnar jag iavsnitten 10 och 11. För att sätta in programarbetet i sitt sammanhang ger jagdär först en översikt över vissa andra aktiviteter, aktuella beslut m. m, iövrigt inom den fysiska riksplaneriiigen. 1 anslutning till den därefterföljande redovisningen av mina erfarenheter av programskedet och synpunkter påde.ss resultat anger jag vissa frågor som bör underställas förgodkännande. För en närmare redogörelse för uppläggningen av de sist nämndaavsnitten hänvisar jag till avsnitt 10.1 resp. 11.1. 2 Allmänt om programarbetet De riktlinjer för hushållningen med mark och vatten somstatsmakterna lade fast med anledning av prop. 1972:111 var av två slag. Deavsåg dels vissa verksamheters behandling i den fysiska planeringen, delsbehandlingen av vissa geografiska områden. De verksanihetsanknutna riktlinjernaomfattade jordbruk, skogsbruk, fiske, renskötsel, friluftsliv,fritidsbebyggelse, vetenskaplig naturvärd, kulturminnesvård, försvar, vissatekniska och vetenskapliga verksamheter samt resurskrävande och nijljö-störandeindustri. De geografiska riktlinjerna avsåg i första hand kusterna. ochGotland, fjällen, huvudälvarn:is dalgångar, de större in.sjöarna samt vissaytterligare inlandsomräden. Riktlinjerna var mycket översiktliga och avsägsbli närmare preciserade i det följande planeringsarbetet. Maj:t gav länsstyrelsernauppdrag att inleda överläggningar med kommunerna om det bcliov av planering somförelag med anledning av beslut. I en promemoria upprättad inomcivildepaitenientet redogjordes för länsstyrelsernas uppgifter underprogramskedet. Överläggningarna avsägs leda till att program upprättades förkoiumunernas planering och att de åtgärder redovisades som bedömdes nödvändigafrän kommunernas och länsstyrelsernas sida för fullföljandet av den fysiskariksplaneringens intentioner. skulle resultatet avöverläggningarna samt länsstyrelsernas och de regionala sektormyndigheternasyttranden över resultatet redovisas till Kungl. Som utgångspunkter för programarbetet angavs, förutom defastställda riktlinjerna, vissa förslag i rapporten (SOU 1971:75) Hushållningmed mark och vatten samt de inventeringar som utgjorde underlagsmaterialet förrapp(7rten. De inventeringar som främst var aktuella var naturvärdsverketsoch riksantikvarJeäiuhetets redovisningar ;iv områden av intresse 1975/76:1 5 för friluflsljvel, den vetenskapliga och kulturellanaturvärden saml miljöer och slöiie områden av betydelse förkulturminnesvården. Dessa redt>visningar var preliminära och delvisbehäflaile med osäkerhet på grund av atl invenleringsunderlagel i vissa delarav landet var bristfälligt. Det framhölls att inventeringarna borde granskas avkommunerna och länsstyrelserna, som i programarbetet hade tillfälle att föreslåändringar eller kompletteringar. har haft Kungl. Maj:ts uppdrag att meddelaerforderliga tekniska anvisningar för genomförande och redovisning avprogramarbetet. Verket gav i skrivelse till kommunstyrelseroch byggnadsnämnder förslag till stomme för de kommunala programmen. 1 samrådmed utarbetade verket e.xempel på program till ledningför kommunernas arbete. Av landets 278 kommuner har 272 upprättat program.Återstående koniinuner, nämligen , , . ,och kommuner, framhåller att riksintressena där redan ärtillgodosedda och säkerställda eller att kommunen inte är berörd av tienfysiska riksplanerjngen eller alt den är berörd i så liten grad atl ett programinte behöver upprättas. Länsstyrelserna har sammanställt och yttrat sig överprogrammen. Länsstyrelserna har i regel inhämtat yttranden över programmen fränregionala organ, bl. /andsantikvarierna, lantbruksnämnderna ochskugs-vårdsstyndscrna, samt frän intresseorganisationer och enskilda. Länsstyrelsernas redovisningar av resultatet avprogramarbetet, de konuuunala programmen och länsstyrelsernas yttranden överdem, har därefter av bostadsdeparlementel remitterats tillberörda centrala ni>ndigheter för yttrande . , och planverket gällde den 1 novembersom sista dag för yttrande. I skrivelse informerade slatssckrelerareni berörda myndigheter och organisationer om bl. a. denplanerade uppläggningen av de centrala myndigheternas remissbehandling. 1 enny statssekreterarskrivelse gavs forskningsinstitutioner,intresseorganisationer m. fl. möjlighet atl före i förstahand direkt till resp. ansvarig sektorsmyndighet avge synpunkter påprogramarbetets resultat. Yttrandenöver programarbetet har inkommit från överbefälhavaren /ÖB),, , , . Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (), Itijtfartsver-ket, ,universitetskanslvrsämbetet (UK.Äj med bifogat yttrande av rekt.irsämhetet vidStockholms universitet, lantbruksstyrelsen med bifogat yttrande av , , , medbifogade yttranden av fiskeriintcndcrna och , överstyrelsen för ekonomiskt försvar, planverket,lantmäteriverket, industriverket, vattenfallsverket med Centrala drijt/edningen(CDLj, geologiska 1975/76:1 6 undersökning (SGU), domänverket. (), och vissa regionala och lokala intresseorganisationer. Kommunerna bereddes möjlighet att senastden inkomma med kompletterande synpunkter med anledning avlänsstyrelsernas och de centrala myndigheternas yttranden. Yttranden harinkommit från 126 kommuner. Maj;t gav planverket uppdrag att isamråd med övriga berörda ämbetsverk ställa samman det av länsstyrelsernaredovisade materialet tillsammans med remissyttrandena och inkomma medsammanställningen . gavs åtriksantikvarieämbetet och uppdrag att sammanställa detmaterial som berörde dessa myndigheter saml tillställa planverket delta somLuiderlag för verkets sammanställningsarbete. Resultatet avsamnian-stäUningsarbetet föreligger i form av planverkets rapport nr 30, 1974,Den fysiska riksplaneringens programskede. Pä grundval av det inlämnade programmaterialet,myndigheters och organisationers yttranden samt kommunernas yttranden harregeringen fatlat beslut län för län om fullföljandet av den fysiskariksplaneringens intentioner. 1 en inom den 20 februari1975 upprättad promemoria anges förslag tili utgångspunkter (or det fortsattaplaneringsarbetet. 1 besluten har förslagen i promemorian stadfästs. Vidare haruppdragits åt länsstyrelserna att biträda kommunerna i det föreståendeplaneringsarbetet samt att vidta de övriga åtgärder som erfordras i enlighetmed länsstyrelsernas yttranden över kommunernas program och mot bakgrund av vadsom har anförts i regeringens beslut ocb i bosladsdepartementels nämjidapromemoria. Regeringens beslut har fattats för , ochÖstergötlands län , för och den27 , för , , och Västernorrlandslän , för . och den 20mars 1975. för , . ochVärmlands län , för , , och Gävleborgslän samt för , och den24 . 3 Allmänt om kommunernas arbete under programskedet ochom kommunernas program De kommunala programmen har utarbetats av kommunernastjänstemän eller av särskilt anlitade konsvdter. 1 huvudsak har de riktlinjerför programmens disposition som planverket har meddelat följts i tillämpligutsträckning. Programmen har behandlats och antagits av kommunfullmäktige. Avfullmäktigeprolokollcn framgår alt programmens antagande har föregåtls av diskussioner av varierande omfattning i flertalet Prop.1975/76:1 ' 1 elt femtiotal kommuner har eneller flera reservationer avgivits mot fullmäktiges beslut om programmen. Mänga kommuner har på eget initiativ informeratalliuänheten om det pågående programarbetet genom att arrangerainformationsmöten och utställningar samt inbjudit komnuminnevänare ochorganisationer alt yttra sig över programförslagen före ställningstagandet ifullmäktige. Dessutom har i anslutning till programarbetet eninformationsverksamhet, "Samhällsplanering i samverkan", bedrivitsunder ledning av kommunikations-, Jordbruks-, arbetsmarknads-, bostads- ochkommundepartementen i samråd med planverket, . Skilda typer av informations- och diskussionsmaterialom pågående planeringsaktiviteter har distribuerats till samtliga partierskommunfullmäktigegrupper. Vidare erbjöds ett stort antal organisationer altrekvirera arbetsmaterial om riksplaneringens programskede. Vid programskedetsavslutande i kommunerna hade ett tusental lokala intressegrupper,partiorganisationer och studiecirklar rekvirerat sådant material. De flesta kommunala programmen innehåller främst enredovisning av de områden och andra objekl som berörs av den fysiskariksplaneringen och av vilka åtgärder man föreslär för atl säkerställa dessa. Imånga fall innehåller de kommunala programmen även utförliga diskussioner ochmotiveringar till enskilda ställningstaganden liksom principiella diskussioneroch synpunkter kring den fysiska riksplaneringen. Kommunerna har i huvudsak godtagit utgångspunkterna förden fysiska riksplaneringen. Några kommuner framhåller i programmen attregionalpolitiska och lokala intressen måste komma i första hand eller i variefall ges stor tyngd vid avvägningar i situationer där riksintressen slår motandra intressen. Ytterligare några anger som utgångspunkt all kommunensnäringsliv måste främjas och ges tillfälle atl utvecklas. Delta innebär intealltid att lokala hänsyn måste gå före riksintressen. I några fall förekommerdet dock all man påpekar alt riksintressen inle får lägga för storarestriktioner på en önskad utveckling av det lokala näringslivet. .Åtskilliga kommuner redovisar kommunala målsättningar förhushållningen med mark och . Ofta består mälsällningen i atl manredovisar vilka sektorer och intressen som skall beaktas i den kommunalaplaneringen, eller alt man framhåller atl den fysiska rjksplanerjngensintentioner skall beaktas och riksintressena tillgodoses. 1 vissa fallredovisas en omfatlande dJskussJon om utgångspunkter och målsällningarrelaterade till den aktuella komniunejis problem och förutsättningar. 1 mångakommunala program hänvisas i fråga om kommunala målsällningar lill andradokument, 1. ex. planer, inventeringar och utredningar som redan är utförda.Del är dä ofla fråga om lualerial S(un berör flera kommuner som regionplaner,nalurvårdsplaner, speciella utvecklingsplaner för olika sektorer eller planerför vissa oiuråden med speciella problem, 1 andra fall finns inte någon sammanfattad mälredovisningför hela planeringsfällel ulan lie skilda målen redovisas för varje objekl eller 1975/76:1 8 verksamhet för sig i anslutning lill deras behandling iprogrammet. I de flesta programmen har kommunerna behandlat jord- ochskogsbruk, naturvård, rörligt friluftsliv och kulturminnesvärd. Ocksåfritidsbebyggelse och försvar har lagils upp i elt stort antal program. program behandlas miljöstörande industri. Flygplatsfrågor behandlasi ungefär lika många program. Lägen för kärnkraftverk, vattenkraftutbyggnad,fiske och renskötsel har tagits upp i ett mindre antal program. När det gäller naturvård, rörligt friluftsliv ochkulturminnesvård har kommunerna i övervägande utsträckning avstått från attställa upp allmänna målsättningar utan har i stället valt atl la ställning tillvarje enskilt område. Beträffande de areella näringarna är förhållandet detomvända. Här dominerar allmänna målformuleringar för hur man avser att hanterade olika verksamheterna i det kommande planeringsskedet. 1 huvudsak har kommunerna accepterat de fastlagdariktlinjerna och underlagsmaterialet i form av de av verken gjorda preliminäraavgränsningarna av riksinlressanta områden. Del centrala underlagsmaterialetför programarbetet har till sin karaktär varit relativt grovt.Detta gäller i synnerhet inom kulturminnesvården. 1 många fall har dengranskning som materialet blivit föremål för under programarbetet medfört attområden givils nya avgränsningar. Kommunerna har i betydande omfattning ävenföreslagit att ytterligare områden utöver de som lagils upp iunderlagsmaterialet skall behandlas i den fysiska riksplaneringen. Jagåterkommer till detta vid min redovisning av resp, verksamhet. En övervägande majoritet av kommunerna har i programmendiskuterat frågor om upprättande av kommunöversikt eller kommunomfattandemarkdispositionsplan som ett led i den kommunala planeringen. Några kommuneruppger att de redan har upprättat kommunöversikt. De allra flesta uppger sig hapåbörjat eller ha för avsikt att upprättakommunöversikt och flera kommuner anger alt man avser att utarbetakommunomfattande markdispositionsplaner. Flertalet kommuner avser ävenupprätta områdesplaner. Av kommunernas program och av länsstyrelsernas yttrandenframgår att programarbetet har genomförts under tidspress och med begränsaderesurser. Detta gäller för såväl kommunerna som länsstyrelserna. Annanverksamhet har fält stå tillbaka under programskedet. Även det nu inledda planeringsskedet kommer enligtprogrammaterialet att ställa stora krav på ekonomiska och personella resurser.1 åtskilliga kommuner, främst de mindre, blir omfattningen av de ekonomiskaåtagandena för fysisk översiktsplanering större . Vissa kommuneranger i programmen att de inte är beredda lill de åtaganden som föranleds avriksintressen utan anser all staten bör ta det ekonomiska ansvaret. Dettagäller främst åtgärder inom områden för vetenskaplig och kulturell naturvård.Enligt programmen avser drygt en fjärdedel av kommunerna att söka statligabidrag för översiktlig planering. 1975/76:1 9 4Allmänt om länsstyrelsernas och övriga länsmyndigheters arbete underprogramskedet och om länsstyrelsernas redovisning Länsstyrelserna har i regel inom planeringsavdelningeninrättat särskilda arbetsgrupper för arbetet med den fysiska riksplaneringen.I dessa arbetsgrupper har vanligen ingått företrädare för plan-, naturvärds-och lantmälerienhelerna. I betydande utsträckning har också landsantikvarieningått i dessa grupper. I några län har i arbetsgruppen även ingåttrepresentanter för andra enheter samt länsorgan som t. ex. vägförvaltning-eii,lantbruksnämnden eller skogsvårdsslyrelsen. 1 regel har emellertid dessa organframfört sina synpunkter vid enstaka arbetsgruppssammanträden saml i form avyttranden lill . Yttrandena har bifogats länsstyrelsernasredovisning. 1 början av är 1973 inledde länsstyrelserna överläggningarmed kommunerna om deras roll i arbetet med den fysiska riksplaneringen. Härvidmedverkade även Svenska kommunförbundets länsavdelningar. Därefter hölllänsstyrelserna och kommunerna preliminära överläggningar om programarbetetsinriktning. Efter ytterligare överläggningar fram lill februari är 1974 förelågi de flesta kommuner färdiga programförslag. I mänga fall gavs länsstyrelsernaoch andra regionala organ möjligheter atl yltra sig över programförslagen innande antogs av kommunfulljuäktige. Omkiing översändes dekommunala prograjiiförslagen till länsstyrelserna. Länsstyrelserna har med bifogande av yttrande överresultatet av programarbetet sammanställt programmaterialel för vidaregranskning på central nivå. 1 sanuiianslällningarna ingår tabeller överföreslagna områden och säkerställandeåtgärder med angivande av länsstyrelsensoch andra regionala organs ställningstaganden och kommentarer. Förslagen harockså redovisats i kartform. Detekniska anvisningar för redovisningen av programarbetet som statens planverkutarbetat har följts av flertalet länsstyrelser. Länsstyrelserna har tagitställning lill huruvida kommunernas program kan ligga lill grund för delfortsatta arbetet med den fysiska riksplaneringen och bedömt i vilken gradprogrammen är ägnade atl tillgodose statsmakternas rikllinjer. Vidare harlänsstyrelserna redovisat frågeställningar som man särskilt önskat fästaregeringens uppmärksamhet på. 5 Allmänna synpunkter på programarbetet 5.1 Länsstyrelsernas och de regionala sektorniyndighelernas allmänna synpunkter påprogrammen Länsstyrelserna gör genomgående ikm beilömningen allprogrammen i stort är av sådan kvalitet att förutsättningarna är goda för attriksplaneringens intentioner skall kunna genomföras. lertid av en del länsstyrelser atl vissa program är välöversiktliga och att andra blivit alltför delaljerade. Länsstyrelserna anser iflertalet tall atl komitiuncr/ia har visat en positiv iiislållning till denfysiska riksplaneringen och har liaft en hög ambitionsnivå underprograiuarbetel. Lantbruksnämnderna, skogsvårdsstyrelsema ochtandsantikvarierna redovisar en positiv inställning till den ökade akljvileleninom den översiktliga planeringen som blivit följden av den fysiskarJksplaneringen. Landsantikvarierna uttrycker som regel tillfredsställelse med denbehandling kulturminnesvårdens intressen har fåll under programarbelel medanlantbruksnämnderna och skogsvårdsstyrelsema i mänga fall anför all de intressensom resp. myndighet företräder har fäll en ojämn och i vissa fall otillräckligbehandling i programarbetet. Hälften av länsstyrelserna förutser i sina yttrandensvårigheter att hålla tidsraiuen om inle resurserna ökas. I synnerhet inomplan- och naturvårdsenhelerna bedömer man all arbetsbelastningen kommer atl blistor. Av programmen framgår att länsstyrelserna kommer att ha viktiga uppgifiermed inventeringar och utredningar och med samordning av planering över kommun-och länsgränser. Inventerings-och ulredningsbe-liovel framstår som omfattandesärskilt när del gäller kulturminnesvården. Länsstyrelserna understryker allbelastningen kommer all bli stor även på vi.s,sa regionala seklororgan. Delgäller främst landsantikvarierna, lantbruksnämnderna och skogsvårdsstyrelsema.Behov finns också alt anlita de militära myndigheterna och vägförvaltningarna. Många lantbruksnämnder och skogsvårdsstyrelser betonarvikten av att samråd mellan komniunen och resp. regionala sektormyndigheler kommer till stånd på ett så tidigt stadium som möjligt. I flera yttranden framhållsalt man gärna medverkar med underlagsmalerial och rådgivning. 5.2 De centrala remissinstansernas allmänna synpunkter