prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Den slutliga bedömningen av anslagsutvecklingen bar gjorts inomfinansdepartementets budgetavdelning efter samråd med vederbörandefackdepartefnerit. . . Viden diskussion av den statliga utgiftsutvecklingen under de framförliggandebudgetåren är det naturligt att göra jämförelser med utvecklingen undertidigare år. Sådana jämförelser kan visa bl. a. i vilken mån nya tendenser iden totala utgiftsutvecklingen eller i utvecklingen på skUda delområden gör siggäUande. Somjämförelsematerial kommer i det följande alt användas statistiken överbudgetutfaUen för budgetåren 1969/701973/74. För /75föreligger slutredovisning först . Detla budgelår har därför intetagits med i kalkylerna. Beräkningama av denframtida utgiftsutvecklingen ulgår från anslagsbeloppen för /76enligt reviderade finansplan. Två olika beräkningar har utförts, delsen i fasta priser och löner för perioden t. o. m. /80, dels eni löpande priser, och löner avseende perioden t. o. m. /78. Även för den historiskaperioden redovisas en beräkning av utgifts-förändringarna i fasta priser.Omräkningen av utgifterna från löpande priser till fasta priser har gjorts medhjälp av olika indexserier: .För vis- sautgiftsgrupper finns direkt användbara indextal. Detta gäller t. ex. dekvantitativt viktiga direkta inkomslöverföringarna. Dessa har omräknats efterkonsumentprisindex. För andra gmpper saknas direkt tUlämp-bara indexserier.Detta gäller t. ex. de anslag som innehåUer omkostnader. För dessa komponenterhar använts konsumentprisindex sedan denna rensals från varugrupper som inte ärrelevanta för den statliga konsumtionen. Denangivna metoden för volymberäkning innebär således att för de utgiftsgruppersom består av transfereringar (inkomstöverföringar) och finansieUatransaktioner (utlåning) anges den nytta i reala termer som resursöverföringenrepresenterar för mottagaren. För de utgifter som innebär statlig konsumtioneller investering anger volymberäkningarna statens efterfrågan på realaresurser. 2 Samhällsekonomisk bakgrund 2.1 Inledning Deoffentliga utgifterna spelar en betydelsefuU roll i samhällsekonomin. I enanalys av dessa utgifters utveckling är det därför viktigt att sambanden med deövriga delarna av ekonomin beaktas. Dessa samband utgör emellertid ettkomplicerat mönster: både behovet av och möjligheterna för det offentligasinsatser påverkas bl. a. av vad som händer i övriga delar av ekonomin. Fördessa möjUgheter är det totala resursutrymmet av avgörande betydelse samtidigtsom detta utrymme i sin tur påverkas av de offentliga utgifternas omfattningoch inriktning. Den statliga budgetplaneringens uppgift är bl. a. att göraavvägningarna så alt den offentiiga sektorns efterfrågan på varor och tjänsteroch övrig påverkan av samhällsekonomin t. ex. skattepoUtiken utvecklas påsådant sätt att balans upprätthålls mellan totala anspråk och tUlgängligaresurser. Statensoch kommunernas sammanlagda utgifter för konsumtion och investeringar beräknasår 1974 ha uppgått tUl , vilket utgör knappt 1/3 av détotala ekonomiska resurserna (bruttonationalprodukten). InkomstöverföringartUl övriga delar av ekonomin beräknas tUl ca 55 mUjarder kr., varav 3/4 gicktill hushållen och således var av stor betydelse för den privata konsumtionensutveckUng: I ovan nämnda belopp för inkomstöverföringar har alla transaktionermellan staten och kommunerna eliminerats. Det kan nämnas att av statens totalainkomstöverföringar utgjordes närmare hälften (.) avstatsbidrag tiU kommunerna. Denoffentliga sektorns totala efterfrågan på reala resurser för. konsumtion ochinvestering ökade med i genomsnitt pér år 19651970 (räknat i fastapriser). Ökningen var avsevärt snabbare för kommuner() än för staten (). stegbmttonationalprodukten med genomsnittligt . DennautveckUngstrend bröts i början av 1970-talel. Totalproduktionens ökningstaktdämpades påtagligt och beräknas för perioden 1974 ha blivitgenomsnittiigt 2 1/. Det var framför allt det svagaproduktionsresultatet samt arbetstidsförkortnmgen som bidrogtill detla lägre genomsnittstal. Men också under de därpå följande åren hadeproduktionen svårt att nå upp till tidigare noterade ökningslal. Medan denoffentliga konsumtionen och investeringarna sammantagna ökat i snabbare taktän bruttonationalprodukten under praktiskt taget hela efterkrigstiden kom nusärskilt investeringssidan att uppvisa en långsammare ökningstakt. Denoffentliga konsumtionen steg med 2 1/, medan deoffentliga inves teringama minskade med genomsnittligt 19701974.Det var framför allt den kommunala verksamheten som visade en avsevärdavmattning, bl. a. som en följd av de vikande bostadsinvesteringama. De kommunalabmttoinvesteringama var lägre än . Detär emellertid ännu för tidigt att ha någon bestämd uppfattning i frågan omdenna utvecklingsbUd präglats av tillfälliga förhållanden under 1970-taletsförsta år eller om man får räkna med att denna bild blir beslående. Utsikternaför senare hälften av 1970-lalet utreds f. n. inom finansdepartementetsekonomiska avdelning som kommer att lägga fram en ny långtidsutredning motslutet av . I denna utredning kommer utvecklingstendenserna i densvenska ekonomin fram att analyseras. resultatföreligger är det svårt att på ett konsistent sätt diskutera förutsättningamaför det framtida resursutrymmet. Genomgången i det följande måste därförbegränsas tiU en diskussion av några tendenser. Mera underbyggda siffermässigapreciseringar kan inte göras . Produktionskapacitetenbestäms av utbudet på arbetskraft och av hur produktionen produktivitetet utvecklas. Vad gäller arbetskraften är ett flertal faktorerav betydelse: befolkningsutvecklingen, frekvensen för förvärvsarbete,arbetstidens längd osv. Speciella svårigheter föreligger i fråga om attprognostisera den framtida nettoinvandringen och utvecklingen av kvinnornasförvärvsfrekvenser. Sverigesbefolkningsutveckling kännetecknas f. n. av relativt måttliga förändringar iantalet personer medan antalet personer i de högreåldrarna stiger snabbt. För männens del har en svag minskning i förvärvsfrekvensernainträffat som en följd av bl. a. ökat ul-bUdningsdeltagande, ökadeutbUdningstider samt tidigare pensionsålder. Entendens i samma riktning förutses göra sig gällande också under andra hälftenav . Däremot räknar man för kvinnornas del, framför allt för kvinnormed minderåriga barn, med en fortsatt kraftig ökning av förvärvsfrekvenserna.Nettoökningen i utbudet av arbetskraft väntas helt bestå av kvinnor. Deförutsedda minskningarna i arbetstiden medför emellertid att det totalautbudet, mätt i antal arbetstimmar, förutses sjunka något under perioden19751980. Beträffandeproduktivitetens tUlväxt har en viss dämpning gjort sig gällande under senareår. Det finns" tecken på alt denna avsaktning inte enbart får betraktassom ett konjunkturfenomen. Vissa restriktioner för tUlväxttakten synes vara avmera bestående natur. Hit hör alt man får räkna med något lägre strukturvinsterjämfört med tidigare. Detta gäller i första hand de produktivitetsstegringarsom uppstår när arbetskraft flyttar från näringsgrenar med lägre produktivitettill andra näringar med högre produktivitet. Men en viss avsaktning förutsesockså beträffande strukturrationaliseringar inom näringarna. Någotsammanfattande omdöme kan dock inte ges innan utvecklingsbilden i ekonominsolika sektorer sammanvägts i långtidsutredningens kalkyler. Detendenser som f. n. kan spåras tyder dock på att del kan finnas anledning räknamed något långsammare kapacilelstillväxt i vår ekonomi för perioden 1975-1980än den som ägt rum under tidigare perioder. I avvaktan på långtidsutredningensresultat kan denna dämpning markeras med att man i denna långtidsbudget utgårfrän en kapacitets-tUlväxl av storleksordningen . SjälvfaUet kan deslutiiga bedömningarna komma att avvika härifrån. Inle heUer rörande deanspråk som kan vänias på detta resursutrymme kan någon karlläggning ännuredovisas. Man kan endast peka på några restriktioner. En sådan fördes fram av1970 års långtidsutredning och gällde de resurskrav som måsle tiUgodoses föratt uppnå balans i de utrikes betalningarna. Genom en svag importutvecklingtillsammans med en fortsatt tillväxt av exporten under åren 19711973förstärktes handelsbalansen successivt. Genom de starkaprisstegringarna på olja och oljeprodukter harbytesbalansfrågorna fått förnyad aktualitet. Oljeräkningen måste på siktbetalas med svensk export. Vilka resurskrav upp-rätthåUandet av extern balansför den svenska ekonomin ställer beror bl.a. av den fortsatta utvecklingen avexport- och importprisema. Under alla omständigheter får man dock förutse kravpå relativt betydande investeringar i våra exportindustrier ochimportkonkurrerande industrier. En hög investeringsaktivitet är ocksåförutsättningen för att fortsatta produktivitetsförbättringar skall kunna kommatill stånd. Det kan också nämnas alt på elt annat betydande investeringsområde bostadsbyggandet torde man förutse att den sedan en lid pågående nedgången avbrytsoch ersätts av en något ökande aktivitet. Även investeringarna på energiområdetkommer sannolikt att öka. Vilketutrymme som kvarstår för privata och olika offentliga konsumtionsändamål kanännu inle bedömas. De avvägningsproblem som aktualiseras i delta sammanhangavses bli redovisade i anslutning till den kommande långtidsutredningen. Idetla avsnitt redovisas statsutgifternas utveckling i fasta priser underperioden t. o. m. /80. Redovisningen omfattar de totalautgifterna över statsbudgeten. Dessa redovisas grupperade efter ändamål. Detolv största ändamålsgrupperna särredovisas; De svarar tillsammans för i runttal av utgifterna under /76. En redovisning av de totalautgifternas utveckling lämnas i tabell 18. Beräkningarna utgår från deanslagsbelopp för /76 som redovisas i den revideradefinansplanen. För vissa anslag som är direkt knutna lill prisindex redovisasockså utgifternas utveckling i löpande priser för perioden fram t. o. /78. TiU grund för dessa beräkningar ligger ett antagande om atlpriserna skall stiga och därefter för åren 1977och 1978. Beräkningarnai långtidsbudget styrs i hög grad av de omfattande reformer sombeslutats av riksdag eller föreslagits . Dessareformer föranleder betydande utgiftsökningar inom sina resp. utgiftsområdenoch svarar därigenom för en stor del av budgetens ökande utgifter. Mestmärkbara är utgiftsökningarna /77 men även fortsättningsvisställer reformerna krav på ökande reala resurser. Exempel på sådana reformer ärhöjningen av barnbidragen, sänkningen av pensionsåldern, förbättringarna avfolkpensionsförmånerna, subventionerna av bostadslåneräntoma ochenergipolitiken, samt investeringen i 80. Samtliga dessa reformerpåverkar budgetens utgiftssida. Exempel på reformer som påverkar budgetens inkomstsida men i sig representerar betydande utgiflsåtaganden är reformeringen avvuxen- och arbetsmarknadsutbildningen, det förbättradesocialförsäkringssystemet och omläggningen av den direkta statligainkomstskatten fr. o. m. år 19.76. 3.1Folkpensioner, sjukförsäkring m.m. Ändamålsgmppendomineras av utgiftema för folkpensioneringen och: statens bidrag tillsjukförsäkringen. Med undantag för vissa administrationskostnader utgörs helaändamålsgruppen av transfereringar till hushållen. Folkpensioner, sjukförsäkring m. m. (Milj.kr., fasta priser) 1976/77 1977/78 1978/79 + 1881 +671 +571 + 2 190 +600 +500 - 310 +70 +70 -12,7 -1,0 Utgiftemaför folkpensionerna har /701973/74 stigit med i genomsnitt7,räknat i fasta priser, ökningen beror dels på att antaletpensionärer stigit , dels på att standardförbättringargenomförts. Antalet folkpensionärer uppgick till ca 1 575000 varav ca 1 060 000 ålderspensionärer. Den1 höjdes folkpensionens grundbelopp för ensam pensionär från 90till av basbeloppet och för pensionärspar från 140 tiU av basbeloppet. Är1974 fattade beslut om en lagsladgad sänkning av den allmännapensionsåldern från 67 till fr. o. m. . 1975: 97 föreslås att pensionsåldersreformen skall fullföljas genomförslag om ökade möjUgheter till en rörlig pensionsålder. Avsikten är att denya reglerna om rörUg pensionsålder skall träda i kraft som denallmänna pensionsåldern sänks. Riksdagenfattade även beslut om förändringar i det syslem för en successivstandardhöjning av folkpensionen vilket infördes . Enligt systemet utgårs. k. pensionstillskott till de folkpensionärer som inte uppbär ATP eller harlåg ATP. Pensionstillskottet utgjorde under /70 avbasbeloppet och har därefter ökat med 3 procentenbeter för atl den 1juli 1975 uppgå till av basbeloppet. Enligt riksdagsbeslut utgörfr. o. m. den årliga ökningen av basbeloppet för altpensionslUlskoltet i det fullt utbyggda systemet skall utgöra45 % av basbeloppet. Inkl. pensionstUlskott kommer därmed folkpensionen år 1981att för ensamstående pensionär utgöra av basbeloppet och för makar 245 %av basbeloppet. Motsvarande andelar var resp. . Den1 förbättras handUcappförmånerna inom folkpensioneringen. Denuvarande invaliditetsersättningarna och invaliditetstiUäggen förs samman ny förmånsform kallad handikappersättning. Från samma tidpunkt införs ocksågynsammare prövningsregler för vårdbidrag till förälder som vårdarhandikappade barnTtiemmet. Deförtidspensionärer som saknar ATP eller har låga ATP-belopp får en kraftigpensionshöjning genom att pensionstUlskotten fr. o. m. kommeratt utgå med fördubblade belopp. Antaletpersoner med förtidspension bar ökat kraftigt . ökningen berortill stor del på de ändrade regler som trädde 1970 och som innebärökade möjligheter för äldre förvärvsarbetande med tungt eller pressande arbeteatt få pension . MöjUgheterna att få sådan förtidspension harsedan dess utökats ytterligare för äldre förvärvsarbetande som blirulförsäkrade från arbetslöshetsförsäkringen och inte kan få nytt arbete.Detsamma gäller för personer som uppburit omställningsbidrag eUer kontantarbetsmarknadsstöd . Dettotala antalet pensionärer beräknas bl. a. till följd av förändringar ibefolkningens ålderssammansättning ökamed i genomsnitt 30 000. Däremot anlas antalet förtidspensionärer minska någotunder sanmtia period. I samband med pensionsålderssänkningen den 1 juli 1976beräknas antalet pensionärer öka med omkring 115 000 personer. Antaletålderspensionärer med pensionstiUskott beräknas f. n. uppgå tUl ca 750 000. Beräkningenav folkpensionsanslaget i fasta priser fram t. o. m. /80 hargjorts med utgångspunkt i beräknade basbelopp . Beräkningarnaomfattar därefter endast sådana ulgiftshöj-ningar som följer av ett ökat antalfolkpensionärer och de lagstadgade förändringarna av pensionsförmånerna. Ifasta priser ökar utgifterna för folkpensioneringen med ca 2 190 mUj. Däri ingår ca 340 mUj. som följer av tidigarebasbeloppshöjningar. Effektema av andra utgiftspåverkande faktorer framgår avnedanstående tabell. Folkpensioner, utgiftspåverkande faktorer (Milj.kr., fasta priser) 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 Ökatantal pensionärer + 280 +270 +245 +250 +1 570 +330 +255 +260 Summa +1850 +600 +500 +510 Kompensationför prisstegringar följer utvecklingen av basbeloppet, vilket i sin tur följerförändringarna i konsumentprisindex. Folkpensionens årsbelopp var den 1 juli1967 . för ensamstående och . för ensamstående och . Meden antagen prisstegring om och därefter skulleutvecklingen av folkpensionsanslaget i löpande priser bli följande. (Milj.kr., löpande priser) Anslagsförändring till Procentuell förändring 1976/77-1977/78 1975/76-1976/77 1976/77 1977/78 + 2 466 +1326 Vidsidan av statens utbetalningar av folkpensioner utgår till pensionärerna storabelopp i form av dels ATP, dels kommunala bostadstill-lägg. Under budgetåret1975/76 beräknas de sammanlagda ATP-belop-pen uppgå till ca 5,6 miljarder kr.och de kommunala bostadstilläggen tiU . Inomden allmänna sjukförsäkringen höjdes sjukpenningen kraftigt fr. o. m. den 1januari 1974 och blev beskattad och pensionsgrundande för ATP.Ersättningen till den försäkrade vid sjukdom ulgår av denersättningsgrundande inkomsten upp till 7 1/2 basbelopp (f. n. ).Sjukpenningen är genom de nya reglerna jämförbar med sjuklön frånarbetsgivaren. Vidare omvandlades moderskaps-försäkringen vid samma tidpunkttill en föräldraförsäkring. infördes rätt till sjukpenning vid vårdav sjukt bam. Siatens utgifter för föräldraförsäkringen redovisas underändamålsgruppen stöd till barnfamiljer. Vidare infördes denaUmänna tandvårdsförsäkringen som ger ersättning med i regel avtandvårdskostnaderna för alla personer . I ett inledningsskedegäller detta även åldersgruppen . Barn och ungdom skall geskostnadsfri tandvård genom landstingens folktandvård. Försäkringen gäller bådeför folktandvårdens vuxentandvård och för de privatpraktiserande landläkaresom anslutits till försäkringen. m. gäUer nya ersättningsregler för läkarvård som lämnasav privatpraktiserande läkare. Ersättningen från sjukförsäkringen utgår nudirekt till läkaren och patienten betalar endast ett enhetiigt belopp pånomalt . eUer vissa fall . Patientavgiften berättigarockså till de röntgen- och laboratorieundersökningar som kan behövas. Deprivatpraktiserande läkare som är anslutna till försäkringssystemet är genomtaxebindning skyldiga att hålla sig inom ramen för den av regeringen faststäUdaläkarvårdstaxan.. Regeringenhar lagt fram förslag om ändring av den allmänna försäk- ringensersättningsregler för läkarvård och sjukvårdande behandlingar inom denoffentliga öppna sjukvården fr. o. m. . Ersättningsreglernainnebär höjda ersättningar till sjukvårdshuvudmännen för läkarvård från 48 kr.till . per läkarbesök och en höjning av patientavgiften från . Förslaget innebär vidare bl. a. att huvudmännen får ersättning även förbehandlingar som utförs av annan personal än läkare och höjd ersättning försjukhusvård m. m. Vidare övertar huvudmännen ansvaret för tillhandahållande avhjälpmedel till handikappade, varvid hjälpmedelsersäilning utgår frånförsäkringen tUl huvudmännen. Sjukförsäkringens läkemedelsrabail ändras så attmaximibeloppet som den enskilde får betala vid inköp av medicin på recept höjsfrån . Reglerna om höjd ersättning beräknas totalt medföra enkostnadsökning för sjukförsäkringen uppgående till 634 milj. kr. 1975: 92 har lagtsfram förslag om nya finansieringsregler fr. o. m. för hela denobligatoriska sjukförsäkringen. Förslaget innebär alt statsbidrag utgår av sjukförsäkringens totala kostnader i stället för nu gäUande en tredjedelav kostnaderna. Resterande del täcks av arbetsgivaravgifter. Anslagsberäkningen förperioden t. o. m. /80 ulgår från gällande beslämmelser, taxoroch slatsbldragsregler. Dock har beaktats effekterna av förslagen i prop. 1975:36 om ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen m. m. samt prop. 1975:92 med förslag till skatteomläggning m. m. TiU följd av förändringar ifolkmängden och förskjutningar i åldersstrukturen beräknassjukförsäkringsutgifterna öka under samtiiga budgetår. Vid beräkningarna harförutsatts alt sjukfrekvensen utöver den mellan åren 1973 och 1974konstaterade ökningen om blir oförändrad. Dennaändamålsgrupp omfattar de statliga utgifterna för utbUdnings-väsendet och förden civila forskning som bedrivs av staten eller med statligt stöd.Ändamålsgruppen omfattar bl. a. , gymnasiala skolor, högreutbildning och forskning samt studiesociala ändamål. Till högre ulbildning ochforskning har vidare förts bl. a. anslagen lUl universitet och högskolor,undervisningssjukhusen- samt de statliga forskningsråden och styrelsen förteknisk utveckUng. I gmppen ingår även de statliga utgifterna för forsknings-och utveckUngsverksamhet på energiområdet. Studiesociala ändamål omfatiar detstatUga studiestödet till samtliga kategorier av studerande. kr., fasta priser) Anslag 1975/76 1976/77 1977/78 1978/791979/80 ändring -0,3 -0,3 -0,9 ändamål m. m. -8,2 + 140 -27 AvtabeU 4 framgår att utgifterna beräknas ökaendast långsamt, vilket är naturligt med hänsyn tUl långtidsbudgetensberäkningsprinciper. Huvuddelen av de resurskrävande utbildningspoliliskareformer som beslutades är nu genomförda. För perioden1969/701973/74 har ändamålsgruppens anslag minskat räknat i fasta priser.Denna minskiung beror, vad gäUer och gymnasieskolan, bl. a. på attden av 1960-talets skolreformer föranledda byggnadsverksamheten avtog i volymunder perioden samt på tekniska orsaker. UtgiftsutveckUngenför grimdskolans del styrs i betydande utsträckning avbefolkningsutvecklingen. Elevantalet i beräknas /76uppgå tUl ca 1 026 000 och antas /80 ha ökat till ca 1 035 000. Anslagsutvecklingenstyrs förutom av elevutvecklingen även av klassstorlekarna. På låg- ochhögstadierna Ugger klasstorlekarna väl i nivå med de beräkningar som låg tillgrund grundskolebeslut, medan de på mellanstadiet fortfarandeligger under denna nivå. Anslagsutvecklingen påverkas dessutom av detsärskilda systemet för utbetalningar av statsbidrag till kommunerna. Ienlighet med beslut av riksdag ersattes fr. o. m. /72gymnasiet, och yrkesskolan med en ny skolform, gymnasieskolan.Samtidigt infördes tvååriga yrkesinriktade linjer med en bredare inriktning änförutvarande yrkesutbildning. Läsåret1975/76 beräknas antalet inlagningsplatser i den direkt grundskoleanknutnadelen av gymnasieskolan molsvara av årskullen 16-åringar. Andelenelever som efter fortsätter tiU gymnasieskolan är docklägre. Antalet sökande till de mer utpräglat yrkesinriktade linjerna har ökat.Däremot har intresset för de tvååriga sociala och tekniska linjerna minskat. Densnabba utbyggnaden av skolväsendet ledde till ettstort behov av nya lärare. Den tidigare bristen på lärare är dock numera tiUstörsta delen hävd och antalet intagningsplatser för bl. a. klasslärare ochämneslärare har dragils ned under flera budgetår. Detla innebär attresursbehovet för läramtbUdningen kommer att minska. De organisatoriskakonsekvensema m. m. av minskningen av antalet mtag-ningsplalser övervägs av ensärskild arbetsgrupp. Reformeringenav vuxenutbildningen innebar en kraftig förstärkning av resursema försåväl utbildningen i studieförbundens regi som de kommunala skolorna för vuxnaoch de riksrekryterande statliga vuxenskolorna i och Härnösand.Under de senaste åren har därefter nya betydelsefulla steg tagits i utbyggnadenav vuxenutbUdningen. I en särskUd proposition till harförslag lagts fram om bl. a. ett särskilt vuxenstudiestöd för längre studier.Det ansluter till det föreslagna stödet för arbetsmarknadsutbildning men bestårtiU skillnad från detta tUl en del av återbetalningspliktiga medel. Dessutominförs ett särskilt stöd för kortare kurser. De statliga bidragen tillstudieförbund och studiecirklar förbättras. Vidare föreslås statligt stöd åtstudierekryterande åtgärder, bl. a. uppsökande verksamhet på arbetsplatser.Utgifterna för vuxenutbildning väntas härigenom öka under hela femårsperioden.De direkta kostnadema vuxenulbild-ningsreform föreslås emeUertidbli arbetsgivaravgiftsfinansierade och belastar således inte hithörande anslag. Pågmndval av förslag från bl. utbildningsulredning har regeringen år1975 förelagt en proposition om reformering av högskoleutbildningen.Förslagen innebär i huvudsak följande. All eftergymnasial utbildning högskoleutbildning sammanförs i en ny högskoleorganisation. Reglerna förbehörighet och urval förändras så att rekryteringen kan breddas till andrastuderandegrupper än de traditionella. Återkommande utbildning främjas.Nytillkommande utbildning förläggs i första hand till vissa orter utanförnuvarande universitetsorter. En generell antagningsbegränsning införs som medelför en total dimensionering av den grundläggande högskoleutbildningen. Ettökat lokalt och regionalt ansvar för högskolan liksom nya former för samspelmellan högskolan och samhäUet i övrigt skall ge grunden för en fortlöpandefömyelse av högskoleutbildningen. Högskolereformen föreslås i sina huvuddelarträda i kraft /78. De nu framlagda principförslagen beräknas ioch för sig inte medföra några nämnvärda kostnadsökningar underfemårsperioden. Uppskattningen avanslagsutvecklingen inom undergmppen högre utbildning utgår från nuvarandesystem och bygger i vad avser universiteten och högskoloma i huvudsak på denberäknade närvaron.