prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Erfarenheterna pekar redan nu på behov av en ökad uppmärksamhetbeträffande exempelvis underleveranser,nyetableringar och dataservice. har nyUgen genomfört enutredning (SIND PM 1975: 7) om användarfrämjande ålgärder på dataområdet,främst avseende de mindre och medelstora förelagen. På grundval avutredningsresultaten föreslår verket, vilkel kommer att redovisas i detföljande, alt vissa sådana åtgärder kanaliseras genom företagareföreningarnainom ramen för företagsserviceverksamhelen (s. 75). Iföretagareföreningarnas uppsökande verksamhel ingår bl. a. att identifierabehov av åtgärder inom företagen, all förmedla kontakter och att följa uppföreslagna åtgärder. De resurser som föreningarna har haft tillförfogande, har enligt industriverket inle gjort det möjligt att i önskvärdomfattning bedriva uppföljande verksamhet. Erfarenheterna visar attuppföljningen är mycket viklig för att föreningarnas rådgivningsverksamhet skall få avsedd effekt. För detta ändamål behövs därförenligt verket ökade medel. Industriverketbetonar starkt nödvändigheten av en bred och slagkraftig verksamhet påförelagsserviceområdet. Erfarenheterna är goda, men visar också alt den uppsökande verksamhet som föreningarna harinlett medför behov av ytterligare medel för alt föreningarna på etttillfredsställande sätt skall kunna fungera som regionala kontakt- ochserviceorgan. Industriverketredovisar, alt företagareföreningarnas samlade medels-anspråk för nästa budgetår uppgår till ca 13 milj. kr. Verkel beräknarmedelsbehovet för /77 tiU sammanlagt 9 milj. kr., vilket innebären ökning med 2 milj. kr. särskilda insalser iEskUstunaområdet. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 75 Industriverketföreslår slutligen att denna anslagspost och det under elfte huvudtitelnupptagna anslaget Bidrag till företagareföreningar m. :Administrationskostnader slås samman till ett enda anslag. föreslog i sittslutbetänkande (SOU 1974: 10) vissa kompletterande användarfrämjandeåtgärder på dataområdet. Vad gällde åtgärder speciellt för de mindre ochmedelstora företagen ansåg utredningen att ytterligare utredningsarbete erfordrades.Iegeringen uppdrog därför åt siatens induslriverk attutreda vissa frågor rörande användarfrämjande åtgärder på dataområdet. Industriverkethar redovisat resultaten av utredningsarbetet i en promemoria (SIND PM 1975: 7) Användarfrämjande ålgärderpå dataområdet En studie med inriktning på mindre och medelstora förelag.Efler remiss har yttranden över promemorian kommit in från 15 remissinstanser. En översiktlig redogörelse överremissvaren lämnas i det följande. En mer utförlig sammanställning harutarbetats inom industridepartementet och fogats till handlingama i ärendet. Enligt promemorian finns del betydandesvårigheler i fråga om dalateknikens spridning till och effektiva användning imindre och medelstora förelag. I promemorian framhålls därför alt detär motiverat med vissa ytterligaresamhällsinsatser för all främja och underlätta ett rationelltADB-utnylljande hos denna grupp av förelag. Insatserna bör primärt syfta tillall en effektiv ekonomisk planering och styrning över huvud taget kommer tillstånd i dessa förelag, snarare än all mer direkt verka för installation avADB-baserade system i företagen. ADB-teknikenbör endasi ses som elt bland flera administrativa, ekonomiska och produktionstekniskahjälpmedel i företagens strävan all upprätthålla en konkurrenskraftigverksamhet på . I promemorianföreslås alt insatserna, som skall ses som en integrerad del i den samladeföretagsserviceverksamheten, får elt relativt slort inslag av utbildning ochinformation. Vidare bör företagareföreningarna ges viss egen kapacilet allbistå förelagen i mer renodlade ADB-frågor. I promemorian bedöms alt varjeförening för detta behöver en personalförstärkning motsvarande i genomsnitt caen fjärdedels tjänst. Kostnaderna härför beräknas i promemorian till ca 700 000kr. Verksamheten under /77 bör dock begränsas tiU fyraeller fem föreningar. Kostnaderna härför beräknas tUl ca . Enligl promemorianär det också nödvändigt alt vissa medel anvisas för centralt organiseradeaktiviteter. Sålunda bör bl. a. ett kursprogram utarbetas förföretagareföreningarnas personal. bör få ansvaretför kursutveckling och genomförande. Kostnaderna beräknas till ca 155 000 kr.under /77. 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 76 söksverksamhetentill alt omfatta samdiga föreningar beräknas kostnaderna för budgetåret1977/78 till ca . Utöver UtbUdningen av företagareföreningarnas personalär det enligt promemorian motiverat att för den företagsledande personalen byggavidare på denna kursverksamhel. Vidgas kursprogrammet till att inbegripa ävende problem som hänger samman med värderingar av och målsättningen förADB-syslem sett ur olika intressenters synvinklar bör de anställdasrepresentanter ges kunskaper om ADB-tekniken för att därigenom kunna bedöma ochvärdera dess konsekvenser. Enligl promemorian är SIFU-enheten väl ägnad alt isamråd med , branschorganisationer och andra specialister utvecklasådana kurser. Koslnaderna för atl la fram detta kurspaket beräknas liU ca . för /77. Upphandlingen av datatjänster är enligl promemorian eltproblem särskUt för de mindre förelagen. Mot denna bakgmnd är del angeläget attförteckningar över utbudet liksom checklistor för själva upphandlingen lasfram. Detla bör ske centralt inom industriverket. Koslnaderna för budgetåret1976/77 har beräknals lill , varav två tredjedelar avser anlitandeav utomstående. Därefter beräknas kostnaden till . perbudgetår för en halv tjänst inom verkels sektion för företagsservice. Det är också angeläget alt samhället genom olikainsatser verkar för en kartläggning av olika företagsgruppers ADB-behov.SärskUt angelägel är behovet av branschanpassade systemlösningar, I detlasammanhang redovisas i promemorian ett pilotprojekt på teko-området, som f, n,pågår inom industriverket. Enligt promemorian är del angeläget att detlaprojekt kompletteras med en försöks- och utvärderingsverksamhet /77, Kostnadema for industriverket kan beräknas tUl . De totala kostnaderna för det i uiredningen föreslagnaprogrammel har för /77 beräknals tUl . uppfattning atl insatserna primart börsyfta tUl att främja ekonomisk planering och styrning över huvud taget snarareän alt mer direkl verka för användningen av ADB-baserade syslem i förelagenstöds av alla remissinstanser. Flertalet remissinstanser tUlstyrker ocksågenerellt det i promemorian föreslagna programmet. Avvikande uppfattningredovisas av , ochSveriges hantverks- och industriorganisation, som inte helt delar utredningenssyn på hur själva anpassningsprocessen skall främjas och underlättas. Förslaget att på försök inleda samhällsinsatser vadavser ADB-ut-nyttjandet i de mindre förelagen via företagareföreningarna stödsav statskontoret, (), , SEBRO 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 77 servicebyråernasbranschorganisation oeh /Servi-Data. Att dessa insatser inledsmed elt utbildningsprogram för viss del av företagareföreningarnas personalstöder flertalet remissinstanser. ifrågasätter dock om inleslöd behövs även för utvärdering av utrustning och program efleridrifttagande. Förslaget i promemorian alt SIFU-enheten bör utvecklaen ADB-kurs för såväl företagsledande personal som arbetstagarrepresenlanler ide mindre företagen stöds av i (LO), SE-BROservicebyråernas branschorganisation, RiksdataförbundetfServi-Data,() m, fl, LO och TCO fäster särskild viktvid att de anställdas behov redan från början får påverka utformningen av olikasystem, LO informerar dessulom om att en arbetsgmpp har för avsikt alt lägga fram ett förslag till fackligt handlingsprogram inomområdet företagsdemokrati och datateknik. SÖ och Svenska dataföreningenpåminner om det befintliga kursutbudet. Förslaget alt SIFU-enheten med extern hjälp får angripaproblemen med det ofullkomliga och oslmklurerade utbudet stöds av det övervägandeantalet remissinstanser. Den i promemorian framförda uppfattningen att bransch-eller del-branschanpassade ADB-lösningar för små företag i framliden kan erbjudaen framkomlig väg stöds av ett flertal remissinstanser. Styrelsen för tekniskutveckling (STU) vill att dylika ålgärder sätts igång, men anser atldet operativa skeendet vid behovsdiskussioner och system-konstruktionsanalyskräver en detaljerad dataleknisk fackkunskap, STU tar f. n. inle ställning tillvar och i vilken form dessa operativa aktiviteter bör äga rum. STU haremellertid redan liknande tankegångar under konkret handläggning inom STU. kontors- och datautrustning föreslår direkta kontaktermellan industriverket och berörda branschföreningar för gemensamma projekt ilinje med förslaget. anser att samverkan mellandalaserviceföretagen bör kunna möjliggöra lägre system- och program-kostnaderför de mindre förelagen. LO framhåller fackföreningsrörelsens intresse ochföreslår att företrädare för berörda fackförbund skall beredas tUlfälle altpåverka ulformningen av dessa syslem. Genom införandet av det slatliga stödet påföretagsserviceområdet har enligt min mening förutsättningarna för en gynnsamutveckling inom de mindre och medelstora förelagen förbättrats påtagligt. har blivit medvetna om värdet av de stöd- och utvecklingsinsatsersom erbjuds dem från centralt och regionalt håll. Företagareföreningamas rollsom samordnande rådgivningsorgan och kontaktförmedlare på regional nivå hardärvid förstärkts. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 78 tjänster har följaktUgen ökatkraftigt. Jag delar därför industriverkets uppfattning all ytterligare medelbör ställas lUl föreningamas förfogande under näsla budgeiår. I likhel med verketanser jag atl insatserna inom områdena marknadsföring och produktförnyelse böröka. Jag finner del också angeläget att föreningarna medverkar till att deåtgärder genomförs som föreningarna i sin uppsökande verksamhel föreslår blividtagna inom det enskilda företaget. Jaghar tagit hänsyn härtill vid min beräkning av anslagsposten Främjande avföretagsservice. För att desamlade insatsema på företagsområdet skall kunna sättas in på ett effektivt ochgenomtänkt sätt krävs ett löpande utbyte av informalion mellan industriverketoch föreningama. Verket har det samordnande ansvaret för insatsema och behöverdärför löpande få information om pågående verksamheter ute hos föreningarna.Dessa å sin sida har behov av alt fortlöpande få del av den kunskap och deerfarenheter som samlas hos verket. Det är därför enligt min uppfattning avstor vikt att formerna för delta informationsutbyte utvecklas vidare. har på regeringens uppdrag gjort en utredning rörandeanvändarfrämjande åtgärder på dataområdet med inriktning mot mindre ochmedelstora förelag. I den av verket framlagda promemorian föreslås ett programinom ramen för industriverkets verksamhet på företagsserviceområdet förinsatser för alt främja och underlätta ett rationellt ADB-utnylljande hos demindre och medelstora företagen. Programmet omfattar resurser förföretagareföreningarna för att bistå företagen i ADB-frågor genom ulbildning avföretagareföreningarnas personal, utarbetande av underlag för alt biståföretagen vid dataupphandling, uppföljningoch information samt karlläggning av olika förelagstypers ADB-behov,Programmel är utformat så att ADB-tekniken skall kunna vara ett alternativ lillannan adminislrativ teknik för att få tUl stånd effektiv ekonomisk planering,styming och kontroll i de mindre och medelstora förelagen. De flestaremissinstanserna släller sig positiva till den föreslagna uppläggningen. För egen delfinner jag i likhet med industriverket och remissinstansema del värdefuUt attde insalser på företagsserviceområdet som görs för de mindre och medelstoraförelagen, kan omfalla även frågor inom dalaområdet. En fömtsättning for altföretagareföreningarna skall kunna föra utdessa frågor till företagen är all deras egen personal får viss grundläggandeADB-ulbUdning, Målet för en sådan utbildning bör enligt min mening vara attföreningarnas konsulter själva skall kunna avgöranär ADB-teknik kan vara etl lämpligt hjälpmedel liU gagn för det enskUdaföretaget och dess anslällda. Kostnaderna för industriverket att ta fram eltkursprogram och genomföra viss utbildning har i promemorian beräknats tUl , . Av praktiska skäl får 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 79 denna verksamhet under näslabudgetår koncenlreras dll vissa föreningar, som det ankommer på industriverketatt välja ut. Jag har under denna anslagspost beräknat kostnaderna härför lill155 , för nästa budgetår. Ansvaret för utbildningsuppgiften faller,såsom har framhållits i promemorian, naturligt på verkets SIFU-enhet isamarbete med myndigheter, organisationer och företag, I den mån industriverketbedömer atl behov föreligger avkompletterande utbildning även för andra personalkategorier ankommer delpå verkel alt inom ramen för dess övriga kursverksamhet ta upp detta. Vad gäller de anställdas krav all redan frånbörjan kunna påverka utformningen av olika system vill jag erinra om minauttalanden i prop. 1975: 1 (bil. 15 s. 42 och 139). Jag finner det aUtsånaturiigt att även de anställdas synpunkter från början beaktas vid allsystemutformning. Jag vill i dellasammanhang också nämna, som har påpekats i remissyttrandena, att eltomfattande arbele pågår hos de fackliga organisationerna beträffande områdelföretagsdemokrati och datateknik. har vidare ett forskningsprojektrörande datateknikens effekter inom arbetslivet inletts. I promemoriankonstateras atl upphandlingsförfarandet inom dalaområdet f. n. är elt problemsärskilt för de mindre förelagen. Därför föreslås,alt industriverket skall kardägga utbuds- och upphandlings-situationenoeh kontinuerligt bevaka och uppdatera delta maierial. Flera remissinstanserhar redovisat redan pågående arbele och har förklarat att de vill samarbetamed verket i denna fråga. har beräknat koslnaderna förkartläggningen till . och för denlöpande bevakningen till . Jag anser detla vara en angelägenuppgift och har beräknat . nästa budgetår för att industriverketskall kunna ta på sig uppgiften. I promemorianframhålls, att branschanpassade ADB-system möjliggör en fördelning avinitialkostnaderna så atl även mindre förelag kan finna en ekonomiskt framkomUgväg för alt utnyttja datatekniken. Flera remissinstanser stöder idén oehförklarar alt de önskar samarbele med industriverket på detta område. Även inomSTU behandlas frågor av detta slag. föreslår att enförsöksverksamhet inordnas i ell vid verket redan pågående projekt påteko-området. Det torde vara möjligt för verket att inom ramen för debranschfrämjande åtgärderna i samverkan med STU (jfr s. 205) oehorganisalioner på leverantörs- och användarsidan pröva projekt av della slag. Del statligabidragel för främjande av företagsservice bör för nästa budgeiår ökas med 1,4milj. till 8,4 milj. kr. Härav beräknar jag i enlighet med slatsmaktemasbeslut (prop. 1974: 63, NU 1974: 34, rskr1974: 226) . för förelagsserviceinsatser för melallmanufakturindustrini EskUstunaområdet. 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 80 slagsposten,som jag har nämnt, användas tUl användarfrämjande ålgärder på dataområdet.Inom ramen för anslagsposlen har jag beräknat medel också för fortsallförsöksverksamhel i fråga om induslriell design. Liksom börfördelningen av medlen grundas på programförslag från företagareföreningarna. har föreslagit atl denna anslagspost ochdet under elfte huvudtiteln upptagna bidragsanslaget föradministrationskostnader till företagareföreningar m. fl. slås samman till ellenda anslag. Jag vUl erinra om att regeringen har bemyndigat chefen förarbetsmarknadsdepartementet all lillkalla sakkunniga (A 1975: 03) för alt utredaföretagareföreningarnas ställning och roll inom den närings- ochregionalpolitiska organisationen m. m. Enligt direktiven bör de sakkunnigalägga fram sina förslag före ulgången av . Regeringen har i december1975 beslutat att överlämna industriverkets framställning i denna del till desakkunniga. Anslagsposlen skall användas lill statliga bidrag tillregional utbildningsservice vid företagareföreningarna enligl de riktlinjersom anges i prop. 1974: 47 (s. 38, NU 1974: 35, rskr 1974: 227). Fördelningenav medlen grundas på programförslag från föreningarna. anför att för innevarande budgetårhar 2,4 milj. kr. anvisats för fortsatt uppbyggnad avutbildningskonsulenlfunktionen vid samlliga 24 företagareföreningar.Kostnaderna för en konsulent har därvid beräknats till . per år.Beloppet har varil detsamma /73. Med hänsyn tiU dekostnadsökningar som har inträffat begär verket altgenomsnittligt ca . anvisas per konsulent och förening. Förutbildningskonsulenlernas verksamhet hemställer verket om sammanlagt 3 655 000kr. för nästa budgetår. anför vidare, atl verkel vill medverkalill att den kommunala vuxenutbUdningen (KOMVUX), vad avser tekniska och ekonomiskaämnen, utvecklas och fömyas så alt den bätlre passar de mindre förelagensutbildningsbehov. Verket vUl också verka för att de anställda i mindre förelagi ökad utsträckning skall utnyttja de utbildningsmöjligheter som erbjuds bl.a. av KOMVUX. Sådan vuxenutbildning kan f. n. anordnas i 275 av landets 278kommuner. Utbildningen är, frånsett eventueUa kostnader för material ochläromedel, avgiitsfri. En kommun är emellertid ofta etl för litetupptagningsområde för yrkesleknisk fortbildning. SlFU-filialerna har därförenligl verkel en myckel viklig uppgift när del gäller att samordnaulbildningsakliviteter Frop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 81 överkommun- och i vissa fall länsgränser. har enligl verket klart framgått avden försöksverksamhel som i samverkan med KOMVUX sedan elt år har bedrivits iVäxjö. 20-lal kurser i olika ärrmen har genomföris. En försöksverksamhet harpåbörjats också i . Behov av kurser kommer fram bl. a. i samband medföretagareföreningarnas uppsökande verksamhet. I samverkan med SIFU-filialernaundersöks vUka kurser som finns att tillgå. Personal vid fUialerna medverkarsedan som projektledare och ser tUl att kurserna anpassas till företagensbehov, SIFU-filialerna medverkar vidare i marknadsföringen av kurserna,SIFU-enhetens medverkan kan också avse rekrytering av lärare och handledningför dem, Filialema och företagareföreningarna kan undersöka hur utbUdningen harkommit till användning i företaget och föreslå eventuella ändringar iutbildningen. Den sålunda bedrivna försöksverksamheien har uteslutande omfattatkurser, som har tagits fram inom SIFU-enheten. Den nu angivna samverkansmodellenbör enligt verket med fördel kunna utnyttjas även för andra kurser.Industriverket anser del angelägel alt denna verksamhel, som har tagit enfastare form utökas tUl alt omfatta flera ämnesområden och regioner. Verket harhittills finansierat verksamheien från sill utredningsanslag. Viss ersättninghar dock tagits ut från kommunerna. Verket, som anser alt kostnadema förSIFU-enhetens medverkan helt bör slalsfinansieras, föreslår att medelför verksamheten tas upp under denna anslagspost. har för /77 beräknatkostnaderna för anpassning av 20 olika "SIFU-kurser" och förmedverkan i marknadsföring m, m. tUl . Kostnaderna för utveckling avhelt nya kurser har beräknats till . beräknar medelsbehovet underanslagsposlen för nästa budgeiår till sammanlagt ,, vilket innebären ökning med . () har yttrat sig överindustriverkets förslag, vad avser samverkan med vuxenutbildning. a. alt erfarenheten från den försöksverksamhet som sedan elt århar bedrivits visar att industriverket kan medverka till all lösa fleraproblem, som främst den yrkesutbildade kommunala vuxenutbildningen har idag.Anställda vid mindre och medelstora företag kan enligt SÖ ges ökade möjligheteratt delta i yrkesinriktad fortbildning på tider och platser som passar dem, ochkursmaterialet kan anpassas lill deras behov. SÖ stöder de motiv somindustriverket har framfört beiräffande samverkan. Den regionala utbildningsservicen spelar en viktig rollför alt främja ulbildningsaktiviteter hos företagen, främst de mindre ochmedelstora, och för att bättre anpassa kursutbudet lill näringslivets behov. 6 1975/76.1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 82 I 1975 årsbudgetproposidon förordade jag (prop. 1975: 1 bil. 15 s. 82), att ökade medelskulle anvisas under denna anslagspost för att varje företagareförening skullekunna få en utbildningskonsulent knuten tUlsig. beslutade i enlighel därmed (NU 1975: 13, rskr 1975: 101).Med hänsyn lill bl, a, ökade löne- och resekostnader anser jag att en vissuppräkning av anslagsposten nu bör ske. Fördelningen av medlen bör liksomhittills gmndas på programförslag från föreningama. Jag anser del vidarevara väsentligt, att den av industriverket inledda försöksverksamheten med en samverkan med den kommunala vuxenutbildningeni syfte att anpassa viss kursverksamhel till de mindre företagens behovkan fortgå. För nästa budgetår har jag efter samråd med chefen förUtbUdningsdepartementet under denna anslagspost beräknat . Sammanlagl beräknarjag anslagsposten för /77 lill , vilket innebär en ökning med . Sammanfattningsvisförordar jag, atl della anslag för /77förs upp med (23 210 000 + 8 400 000 + 3 080 000 = ) 34 690 000 kr.Detta innebär en ökning med . i förhåUande dll innevarandebudgetår. Av ökningen är 10,2 milj. kr. avsedda för exportfrämjande åtgärder,som förs över från tionde huvuddleln. Med hänvisning lillvad jag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår alt tillFöretags- och branschfrämjande åtgärder för /77 anvisa ett reservadonsanslag av . Nytt anslag (förslag) 2 000 000 Skoindustrinomfattas under innevarande budgeiår av de omslällningsfrämjande åtgärdema inomramen för anslaget Förelags- och branschfrämjande ålgärder (prop, 1975: 1 bil,15 s, 76, NU 1975: 13, rskr 1975; 101), Åtgärderna administreras av siatensinduslriverk. beslöl med anledningav regeringens proposition med förslag liU ålgärder för försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m, m, om förstärkta sirukturinsaiser förskoindusirin under innevarande budgeiår samt ytterligare två budgeiår (prop,1975/ 76: 57 s, 28, NU 1975/76: 15, rskr1975/76: 107), Den beslutade medelsförstärkningen för innevarande budgetåruppgår till 0,7 milj. kr. För vartdera av beräknaskostnaderna dll 1 mUj. Den målsättningsom har angivils för del särskUda struktur-programmet för skoindustrinär att på förhållandevis kort sikt åstad- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 83 komma en förändrad och merrationell företags- och arbetsställestmk-tur som är anpassad tillförsörjningsberedskapens krav på produktionskapacitet. För sko- ochgarveriindustrierna inleddes elt fyraårigt exportprogram under budgetåret1973/74 (prop. 1972: 127, FöU 1972: 25, rskr 1972: 325) på en nivå av 700 000kr. Statsmakterna fattade likaledes beslut om enförslärkning av programmet fr. o. m. innevarande budgetår med . ochen ettårig förlängning av programmet påden högre nivån t. o. m. /78. Åtgärderna administreras avSveriges exportråd, som i sin anslagsframställning för budgelåret1976/77 tagit upp oförändrat . Omställningsåtgärderna har enligt statensindustriverk visat sig föga användbara och hell otillräckliga för attförändra skoinduslrins situation. har därför föreslagit altålgärderna upphör och att i stället andra åtgärder vidlas för att uppnå deförsörjningspoliliska målen. 1975/76: 57(bil. 3) anförde jag att jag ansåg det vara möjligt förutsatt alt ettförsörjningsberedskapsstöd av tillräcklig styrka sattes in för statensinduslriverk med dess kunnande i fråga om både skoinduslrins problem ochomstruktureringsproblematik i allmänhet att genomföra en i tiden koncentreradinsats för skoinduslrins strukturella omdaning. Jag anförde vidare atl medhänsyn till alt förelagsekonomisk lönsamhet inle ulan vidare kan fömtsättasäven för en omstmk-lurerad skoindustri industriverkets insatser förskoindustrin borde betraktas som en från branschfrämjande åtgärder i övrigtavskild verksamhet. Som jag redan harnämnl, bör därför medlen för de särskilda strukturinsatserna förskoindustrin fr. o. m. /77 föras upp på ett nytt anslags benämntStrukturåtgärder för skoindustrin.