prop · FZ03105 · 1975-12-31 00:00:00 — BUr arbetet utfört enligt andra stycket, skaUarbetsgivaren påkaUa förhandUng i tvisten. Kan tvisten icke lösasvid förhandling, skall han väcka talan vid arbetsdomstolen. 35 § Uppkommer mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisation,som är bundna av samma kollektivavtal, rättstvist om lön eller annan ersättningtill medlem i organisationen, är arbetsgivaren skyldig att påkaUaförhandling i tvisten. Kan tvisten icke lösas vid förhandling, skall han väckatalan vid arbetsdomstolen. Underlåter arbetsgivaren att påkalla förhandlingeller väcka talan, är han såvitt avser det omtvistade beloppet skyldig att utgeersättning enligt arbetstagarorganisationens mening, om kravet ej är oskäligt. 36 § Arbetstagarpartens rätt enligt 3335 §§tillkommer den avtalsslutande arbetstagarorganisationen och utövas av lokalarbetstagarorganisation, om sådan finns. Har central förhandling påkallats,utövas rätten av den centrala arbetstagarorganisationen. 37 § Skall enligt föreskrift i koUektivavtalförhandling enligt 34 § tredje stycket eller 35 § äga rum både lokalt ochcentralt, skall central 1975/76:105 Bilaga 1 552 förhandling påkallas efter det att denlokala förhandlingen har avslutats. Talan vid arbetsdomstolen skall väckasinom efter det att förhandling har avslutats. FacIJig vetorätt i visst fall 38 § Innan arbetsgivare beslutar att låta någon utföravisst arbete för hans räkning eUer i hans verksamhet utan att denne därvid skall vara arbetstagare hos honom, skall han på eget initiativ förhandla med arbetstagarorganisation i förhållande till vilken han är bunden av kollek tivavtal för sådant arbete. Första stycket gäller ej, omarbetet är av kortvarig och tillfäUig natur eller kräver särskUd sakkunskap ochej heller om den tilltänkta åtgärden i allt väsentligt motsvarar åtgärd som hargodtagits av arbetstagarorganisationen. Om organisationen i särskilt fallpåkaUar det, är arbetsgivaren dock skyldig att förhandla innan han fattareller verkställer beslut. Om synnerliga skäl föranleder det,får arbetsgivaren fatta och verkställa beslut innan han har fullgjort sinförhandlingsskyldighet enligt första stycket. Påkallas förhandling enligt andrastycket, är arbetsgivaren icke skyldig att uppskjuta beslutet eUerverkstäUigheten tiU dess förhandlingsskyldigheten har fuUgjorts, om särskUdaskäl föreligger mot uppskov. I fråga om förhandling enligt första och andrastyckena äger motsvarande tillämpning. 39 § Harförhandling enligt 38 § ägt mm och förklarar central arbetstagarorganisationeller, om sådan ej finns, den arbetstagarorganisation som har slutit kollektivavtalet,att den av arbetsgivaren tilltänkta åtgärden kan antagas medföra åsidosättandeav lag eller av koUektivavtal för arbetet eller att åtgärden annars strider motvad som är allmänt godtaget inom parternas avtalsområde, får åtgärden ejbeslutas eller verkställas av arbetsgivaren. 40 § Förbud enligt39 § inträder ej, om arbetstagarorganisationen saknar fog för sin ståndpunkt.Har arbetsgivaren med stöd av 38 § tredje stycket verkstäUt beslut i den frågasom förhandUngen avser, är 39 § icke tillämplig. 41 § Arbetsgivare och arbetstagare som är bundna avkollektivavta!. får icke vidtaga eller deltaga i arbetsinställelse (lockout eller strejk), blockad, bojkott eller annan därmed jämföriig stridsåtgärd, om avtalet har ingåtts av organisation och denna ej i behörig ordning har beslutat åtgärden, om åtgärden strider mot bestämmelse om fredsplikt i kollek tivavtal eller om åtgärden har till ändamål 1. att utövapåtryckning i tvist om kollektivavtals gUtighet, bestånd eller rätta innebördeller i tvist huruvida visst förfarande strider mot avtalet eller mot dennalag, 2. att åstadkommaändring i avtalet, 3. att genomförabestämmelse, som är avsedd att tillämpas sedan avtalet har upphört att gälla,eller 4. att stödjaannan, när denne icke själv får vidtaga stridsåtgärd. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 553 Första stycket utgör ej hinder förarbetstagarorganisation att i behörig ordning besluta blockad för att utverka,betalning av klar och för; faUen fordran på lön eller på annan ersättning förutfört arbete., 42 §Arbetsgivar- eUer arbetstagarorganisation får ej anordna eller på annat sätt föranleda olovlig stridsåtgärd. Sådan organisation får ej heller genom understöd eller på annat sätt medverka vid olovlljg stridsåtgärd. Organisation som själv är bunden av kollektivavtal är även skyldig att, om olovlig stridsåtgärd av medlem förestår eUer pågår, söka hindra åtgärden eller verka för dess upphörande. Har någon vidtagit olovlig stridsåtgärd, får annanicke deltaga i åtgärden. 43 §Har olovlig stridsåtgärd vidtagits av arbetstagare som är bundna av kollektivavtal, åligger det arbetsgivaren och berörd arbetstagarorga nisation att taga upp överläggning med anledning av strids åtgärden och att gemensamt verka för dess upphörande. Förstastycket gäller lokal arbetstagarorganisation, om sådan finns. 44 § Har vid förhandling om kollektivavtal partbegärt, att i avtalet eller i särskUt avtal skall regleras fråga som avses i 32§, men blir frågan ej uttryckligt reglerad när kollektivavtal träffas mellanparterna,-skall den icke tiU följd av det träffade avtalet anses omfattad avfredsplikt enligt 41 § vid senare förhandling om frågans reglering i särskiltavtal. 45 § eller arbetsgivare ocharbetstagarorganisation är sinsemeUan skyldiga att, om giltigt hinder ejmöter, skriffligen varsla motparten minst i förväg, när de avser attvidtaga stridsåtgärd eller att utvidga pågående stridsåtgärd. Omfattar stridsåtgärdfrån arbetsgivarsidan även arbetstagare som ej är medlemmar i berördarbetstagarorganisation, bör de varslas genom allmänt synliga anslag påarbetsplatsen eller på annat lämpligt sätt. Varselenligt första stycket skall innehålla uppgift om anledningen tillstridsåtgärden och om stridsåtgärdens omfattning. Skyldighetatt varsla föreligger ej i fråga om stridsåtgärd som avses i 41 § andrastycket. 46 §För medUng i arbetstvister mellan å ena sidan arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation och å andra sidan arbetstagare eller arbetstagar organisation finns en statens förlikningsmannaexpedition. Expeditionenskall följa förhållandena på arbetsmarknaden. Har den fått kännedom omarbetstvist som hotar att medföra eller redan har medfört stridsåtgärd, skallden utse förlikningsman att medla i tvisten, när medverkan av förlikningsmankan anses ägnad att främja en lösning av denna. Förlikningsmannen skall kallaparterna tUl förhandling eller vidtaga annan lämplig åtgärd samt verka för. attpart uppskjuter eller inställer stridsåtgärd. Enligtexpeditionens bestämmande skall förlikningsman på begäran gå parter påarbetsmarknaden till hända med råd och upplysningar rörande förhandlingar ochkollektivavtal samt leda förhandlingar mellan parterna. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 554 47 § Är någon enUgt 45 § skyldig att lärtina varsel,skall han inom tid och på sätt som där anges göra detta även tiUförlikningsmannaexpeditionen. Den som bryter häremot dömes till böter, högsttrehundra kronor. 48 § Vid förhandUng enligt 46 § skall förlikningsmansöka få till stånd överenskommelse meUan parterna på grundval av förslag somkommer från dem själva. Förlikningsmannen är dock oförhindrad att föreslåjämkningar och medgivanden för att främja en god lösning av tvisten. 49 § Har part som enligt 10 § är förhandUngsskyldigkallats till förhandling inför förlikningsman och försummar parten att instäUasig eller underlåter han annars att fullgöra vad som åUgger honom enUgt 15 §,kan förlikningsmannen på begäran av motpart anmäla förhåUandet hosarbetsdomstolen. Denna kan förelägga parten vid vite att fullgöra sinförhandlingsskyldighet och kan på anmälan av förlikningsman utdöma vitet. 50 § Parts skyldighet enligt 18 § att vid förhandlinghålla skriftUg handling tUlgänglig för motparten gäller även i förhållande tillförlikningsman som medverkar vid förhandlingen. 51 § Uppnås icke enighet mellan parterna vidförhandling inför förlikningsman, kan han föreslå dem att låta tvisten avgörasav skiljemän. Han kan också medverka vid utseende av skiljemän. Förlikningsmanfår ej åtaga sig skiljemannauppdrag i arbetstvist, om ickeförlikningsmannaexpeditionen i särskilt fall medger det. 52 §I arbetstvist av större betydenhet kan regeringen utse förliknings kommission att medla i tvisten. Även enskUd person kan av regeringen utses att som särskild förlikningsman medla i sådan tvist. Föreskrifternai 49 och 50 §§ äger motsvarande tiUämpning vid medling av förUkningskommissioneUer särskild förlikningsman. 53 §Den som är eller har varit förlikningsman får ej obehörigen yppa eller utnyttja vad han har fått kännedom om under sin verksamhet. Detsamma gäller den som är eUer har varit särskild förlikningsman eller medlem i . 54 § Arbetsgivare, arbetstagare och organisation sombryter mot denna lag eller mot kollektivavtal skall ersätta uppkommen skada, omej annat följer av vad nedan sägs. 55 § Vid bedömande om och i vad mån skada haruppkommit för någon skall hänsyn tagas även till dennes intresse av att lagenseller kollektivavtalets bestämmelser iakttages och till övriga omständigheterav annan än rent ekonomisk betydelse. 56 § Bryter arbetsgivare eller arbetstagare mottystnadsplikt som avses i denna lag eller utnyttjar han obehörigen vad hanunder sådan tystnadsplikt har fått kännedom om, skall han ersätta uppkommenskada. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 555 Om någon som företräder'arbetsgivare ellerorganisation gör sig skyldig tUl handling som avses i första stycket, svarararbetsgivaren eller organisationen för skadan. I fall som avses i denna paragraf skaU ej följaansvar enligt 20 kap. 3 § . 57 § skaU ersätta uppkommenskada, om den i tvist som avses i 33 eller 34 § har föranlett eUer godkäntfelaktig tUl-lämpning av avtal eUer av denna lag och organisationen har saknatfog för sin ståndpunkt i tvisten. Detsamma gäller om organisationen har saknatfog för förklaring enligt 39 §. 58 § Har arbetsgivare utkrävt arbete enligt 34 § andrastycket utan att sådana synnerliga skäl som där avses har förelegat, skall hanersätta uppkommen skada. 59 § Har organisation, som är bunden avkollektivavtal, eller överordnad organisation anordnat eller föranlett olovligstridsåtgärd, kan skadestånd ej åläggas enskild arbetsgivare eller arbetstagareför att han har deltagit i åtgärden. Skadestånd kan icke åläggas arbetstagare, om hanmed sin organisations godkännande har vägrat att utföra arbete somarbetsgivaren har krävt enligt 34 § andra stycket. 60 §Är någon skadeståndsskyldig enligt denna lag, kan skadeståndets belopp nedsättas i förhåUande till vad som annars skulle ha utgått, om det är skäligt med hänsyn till den skadevållandes ringa skuld, den skade lidandes förhåUande i avseende på tvisten, skadans storlek i jämförelse med den skadevållandes tiUgångar eller omständigheterna i övrigt. Full ständig befrielse från skadeståndsskyldighet kan också medges. Vid bedömande enligt första stycket avarbetstagares skadeständsskyldighet för deltagande i olovlig stridsåtgärdskall särskild hänsyn tagas till omständigheter, som har framkommit vidöverläggning enligt 43 §, och verkningarna av överläggningen. Enskild arbetstagare kan ej i något fall ådömasskadestånd med högre belopp än tvåhundra kronor. 61 § Är flera ansvariga för skada, skallskadeståndsskyldigheten fördelas mellan dem efter vad som är skäligt medhänsyn till omständigheterna. 62 § Kan enligt denna lag skadestånd följa på åtgärdeller underlåtenhet av arbetstagare, får annan påföljd icke åläggasarbetstagaren utan stöd i författning eUer kollektivavtal. Detsamma gäUer ifall när av 56 § andra stycket eller 59 § följer, att arbetstagare icke kanåläggas skadestånd. Är annan påföljd än skadestånd föreskriven ikollektivavtal, får den utan hinder av första stycket tillämpas även påarbetstagare som ej är medlem av den avtalsslutande arbetstagarorganisationenmen sysselsattes i sådant arbete som avses med avtalet. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 S56 63 § I mål, vari denna lag skall tiUämpas, gällerlagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister. Är fråga om överträdelse, av47 eUer 53 §, gäller dock vad som är föreskrivet om rättegång i allmänhet. 64 § Vill någon som har förhandlingsrätt enligt 10 §yrka skadestånd eller annan fullgörelse enligt denna lag eUer koUektivavtal,skall han påkalla förhandling efter det att han har fåttkannedom om den omständighet vartill yrkandet hänför sig och senast inom tvåår efter det att omständigheten har inträffat. Skall enligt föreskrift ikollektivavtal förhandling äga rum både lokalt och centralt, gäUer vad som nuhar sagts den lokala förhandlingen. Central förhandling skaU i sådant faUpåkallas efter det att den lokala förhandlingen haravslutats. Första stycket äger motsvarande tillämpning, närpart som avses där vill vinna förklaring att rättshandling elleravtalsbestämmelse är ogiltig . av det skälet att den innebär kränkning avföreningsrätten. Påkallar part ej förhandling inom föreskriven tid,förlorar han rätten till förhandUng. 65 § Talan i faU som avses i 64 § skall väckas efter det att förhandling har avslutats. När både lokal och centralförhandling har ägt ram, räknas tiden från det att den centrala förhandlingenhar avslutats. Har mot förhandling förelegat hinder som ej har berott avkäranden, räknas tiden från det att förhandling senast skuUe ha hållits. 66 § Har organisation ej iakttagit föreskriven tid förförhandling eller väckande av talan, får den som är eUer har varit medlem iorganisationen och som beröres av tvisten väcka talan inom efter detatt tiden har löpt ut. Skall enligt 4 kap.. 7 § lagen (1974: 371) om rättegångeni arbetstvister talan föregås av förhandling men har sådan ej ägt rum, gällervad som har sagts i stäUet rätt att påkalla förhandling. Talan skaU isådant faU väckas inom tid som anges i 65 §. I tvist, vari arbetstagare ej kan företrädas avorganisation, skall han väcka talan efter det att han harfått kännedom om den omständighet vartUl yrkandet hänför sig och senast efter det att omständigheten har inträffat. 67 § Talan om skadestånd eller annan fullgörelse medanledning av olovlig stridsåtgärd får ej i något fall väckas senare än tremånader efter det att slridsåtgärden har avslutats. 68 § Väcker part ej talan inom föreskriven tid,förlorar, han rätten tiU talan. Föreskrifterna i 3335 och 39 §§ utgör ickehinder mot beslut enligt 15 kap. . 70 § Utöver vad som i övrigt gäller kanarbetsdomstolen i mål om tillämpningen av denna lag eller om kollektivavtalförordna att förhandling skall hållas inom stängda dörrar, i den mån det kanantagas Prop.1975/76:105 Bilaga 1 557 attoffentlighet skuUe medföra risk för väsenflig skada för part eller annan genomyppande av affärs-, drifts- eller därmed jämförligt förhåUande hos företageUer organisation eller av enskilds ekonomiska eller personliga förhåUanden. Dennalag träder i kraft . lagen(1920: 245) om medling i arbetstvister, lagen(1920: 248) om särskilda skiljedomare i arbetstvister, lagen(1928: 253) om koUektivavtal, lagen(1936: 506) om förenings- och förhandlingsrätt samt övergångsbestämmelserna tiU lagen (1965:277)angående ändring i lagen (nr 506) om förenings- ochförhandlingsrätt. Förekommer i lag eUer annan författning hänvisningtiU eller avses annars däri lagram som har ersatts genom föreskrift i den nyalagen, skall denna i stäUet tillämpas. Kollektivavtal, som har ingåtts före lagensikraftträdande, är utan verkan i den mån avtalet innefattar avvikelse frånlagen. Har avtalet tillkommit för att utgöra avvikelse från regler, som avsesi 4 § andra eller tredje stycket, gäller dock avtalet i den delen. Skall övergång som avses i 28 § äga rum ianslutning tUl lagens ikraftträdande, får uppsägning som där sägs göras ,dock med verkan tidigast från ikraftträdandet. Föreskrifterna i 6468 §§ tillämpas ej, om sådantyrkande som avses i dessa lagrom hänför sig tiU omständighet som har inträffatföre lagens ikraftträdande. Avser yrkandet skadestånd enligt 25 § lagen (1936:506) om förenings- och förhandlingsrätt, tillämpas i stäUet den föreskriften. Lagom ändring i lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister Härigenom föreskrives, att 1 kap. 2 och 3 §§, 2kap. 1 §, 3 kap. 3 §, 4 kap. 57 §§ samt 5 kap. 2 § lagen (1974: 371) omrättegången i arbetstvister skall ha nedan angivna lydelse. 2§ Denna lag tillämpas ej på Denna lag tillämpas ej på 1. mål som enligt lag får upp- 1. målsom enligt lag får upptagas endast av viss tingsrätt eller tagas endast avviss tingsrätt eUer som skall handläggas av tingsrätt som skall handläggas avtingsrätt i annan sammansättning än som i annan sammansättning än som anges irättegångsbalken eller i la- anges i eller i lagen (1974: 8)om rättegången i gen (1974:8) om rättegången i tvistemål om mindrevärden, tvistemål om mindre värden, 2. mål som skall handläggas av 2. mål som skallhandläggas av 1975/76:105 Bilaga 1 tingsrätt med tillämpning av konkurslagen (1921: 225)eUer ackordslagen (1970: 847), 3. mål omskadestånd i anledning av brott, om talan föres i samband med åtal förbrottet, 4. mål omersättning för yrkesskada, när tvisten ej rör kollektivavtals rätta innebörd. Om ej annat har särskilt föreskrivits, skall lagen ejheller till-lämpas på mål som gäller arbetstagare hos staten eller hos arbetsgivaresom avses i 1 § kommunal-tjänstemannalagen (1965: 275), när tvisten rör frågasom ej får regleras i avtal eller fråga som får regleras i avtal men ärreglerad i annan författning än lag. tingsrätt med tillämpning av konkurslagen (1921: 225)eUer ackordslagen (1970: 847), 3. mål omskadestånd i anledning av brott, om talan föres i samband med åtal förbrottet, 4. mål omersättning för yrkesskada, när tvisten ej rör kollektivavtals rätta innebörd. Lagen skall ej heller tillämpas på mål som rörarbetstagare ined statligt reglerad anställning, anställning som tjänsteman hosriksdagen eller anställning hos allmän försäkringskassa, när tvisten gäller 1. frågasom rör tillsättning av tjänst utan att enbart avse tvist om kollektivavtal, 2. tjänstgöringsskyldighetenligt 5 kap. lagen (1976:000) om offentlig anställning. Innehåller lag eller med stöd avlag meddelad författning särskild föreskrift om att talan mot offentligarbetsgivares beslut skall föras genom besvär, gäller den föreskriften. Tvist som skall handläggas enligt denna lag får i ställetgenom avtal hänskjutas till avgörande av skUje-män. Detta gäller dock ej tviströrande förklaring som avses i 7 § lagen (1928: 253) om kollektivavtal. Ejheller får i tvist rörande föreningsrätt göras gäUande avtal, som företvistens uppkomst träffats om att tvisten skaU avgöras av skiljemän utanförbehåU om rätt för parterna att klandra skiljedomen. Tvist som skall handläggas enligt denna lag får i stäUetgenom avtal hänskjutas till avgörande av skiljemän. Detta gäller dock ej fdlsom avses i 31 § första eller tredje stycket lagen (1976:000) om medbestämmande i arbetslivet. Ej heller får i tvist rörande föreningsrätt görasgäUande avtal, som före tvistens uppkomst träffats om att tvisten skall avgörasav skUjemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandra skiljedomen. 1§ Arbetsdomstolen skall somförsta Arbetsdomstolen skaU som första domstol upptaga och avgöratvister domstol upptaga och avgöra tvisi 1975/76:105 Bilaga 1 559 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse om kollektivavtal samt andra ar- om kollektivavtal ochannan ar betstvister mellan arbetsgivare eller betstvist, som avses i lagen (1976: förening av arbetsgivare, å ena si- 000) om medbestämmande i arbets- dan, och förening av arbetstagare livet, samt arbetstvister i övrigt eller medlem i sådan förening, å mellan arbetsgivare eller arbetsgi- andra sidan. varorganisation, å ena sidan, och arbetstagarorganisation eller medlem i sådanorganisation, å andra sidan. Alt arbetsdomstolen även i annatfall än som avses i första stycket prövar arbetstvist som första domstol, däromfinns särskilda bestämmelser. Gemensamt med arbetstvist enligtförsta eUer andra stycket får handläggas även annan arbetstvist mellan sammaeller olika parter, om domstolen med hänsyn till utredningen och övrigaomständigheter finner sådan handläggning lämplig. När skäl därtill föreligger,kan domstolen äter särskUja målen. Av övriga tolv ledamöter utses fyra efter förslag avSvenska arbetsgivareföreningen, en efter förslag av ochLandstingsförbundet, en såsom representant för staten som arbetsgivare, fyraefter förslag av i , två efter förslag avTjänstemännens centralorganisation. Vad i första stycket sägs om ut- Vad i första stycket sägs om ut seende av ledamot äger motsvaran- seende av ledamot äger motsvaran de tillämpning på utseende av er- de tillämpning på utseende av er sättare för sådan ledamot. Av er- saltare för sådan ledamot. Av er sättarna för de ledamöter som ut- sättarna för de ledamöter som ut ses efter förslag av Tjänstemännens ses efter förslag av skall dock två centralorganisation skall dock två utses efter förslag av aka- utses efter förslag av Centralorga- demikers centrdorganisation nisationen /SR. Förslag till ledamöter ochersättare skall upptaga minst dubbelt så många personer som de som skall utsesmed ledning av förslaget. Har sådant förslag ej avgetts, förordnar regeringenändå ledamöter och ersättare till föreskrivet antal. I tvist om kollektivavtal kan I tvist om kollektivavtal kan förening, som slutit avtalet, väcka organisation, som slutit avtalet, och utföra talan vid arbetsdomsto- väcka och utföratalan vid arbets- len för den som är eller har varit domstolen för densom är eller har 1 Senaste lydelse 1974: 1092. 1975/76:105 Bilaga 1 medlem i föreningen. I annan arbetstvist kan förening avarbetsgivare eller arbetstagare, vilken har till uppgift att tillvarataga sinamedlemmars intressen i sådana tvister, väcka och utföra talan vidarbetsdomstolen för medlem i föreningen. Den som är eller har varit medlem iförening har rätt att själv väcka och utföra talan, om han visar att föreningenundandrager sig att tala på hans vägnar. Vad som finns föreskrivet om partbeträffande jävsförhållande, personlig inställelse, hörande undersanningsförsäkran och andra frågor som rör bevisningen skall även gälla denför vilken föreningen kärar. Vill någon föra talan vid arbetsdomstolen mot medlemeller förutvarande medlem i förening som avses i första stycket, skall i motsvarandefall som anges där även föreningen instämmas. Föreningen kan därvid svara påmedpartens vägnar, om denne ej själv utför sin talan. Vad som i denna paragraf sägs omförening gäller även om förbund av flera föreningar. Med medlem avses därvidsåväl de anslutna föreningarna som deras medlemmar. varit medlem i organisationen. I annan arbetstvist kanarbetsgivar-eller arbetstagarorganisation som avses i 6 § lagen (1976:000) ommedbestämmande i arbetsUvet väcka och utföra talan vid arbetsdomstolen förmedlem i organisationen. Den som är eller har varit medlem i .uidanorganisation har rätt att själv väcka och utföra talan, om han visar attorganisationen undandrager sig att tala på hans vägnar. Vad som finnsföreskrivet om part beträffande jävsförhåUande, personlig instäUelse, hörandeunder sanningsförsäkran och andra frågor som rör bevisningen skall även gälladen för vilken organisationen för talan. ViU någon föra talan vid arbetsdomstolen mot medlem ellerförutvarande medlem i organisation som avses i första stycket, skall i motsvarandefall som anges där även organisationen instämmas. Organisationen kan därvidsvara på medpartens vägnar, om denne ej själv utför sin talan. Vad som i denna paragraf sägs omorganisation gäller även om .sammanslutning av flera sådana organisationer. Medmedlem avses därvid såväl de anslutna organisationerna som deras medlemmar. Talan, som ej innefattar yrkande att motparten skallförpliktas att f lUlgöra eller underlåta något, skaU avvisas om det ej är avavsevärd betydelse för käranden eller den för vilken förening kärar att sådanfaststäUelsetalan prövas.