prop · FZ03209 · 1975-12-31 00:00:00 — Allmänt skydd mot lag eller annan föreskrift någon missgynnas därför all han med hänsyn lill ras, hudfärg elleretniskt ursprung tillhör minorilel. Allmänt skydd mot lag eiler annan föreskrift någon särbehandlas på grund av kön. Förbudet mol särbehandling på grund av kön gör dockförbehåll för föreskrift som direkt orsakas av biologisk skillnad mellan könenoch för föreskrift om värnplikt eller motsvarande tjänsteplikt. Genom ellannal undanlag öppnas möjlighel för föreskrift som visserligen temporärt görskillnad mellan könen men som syftar lill jämställdhet på mellanmän och kvinnor. Här åsyftas regler om könskvoiering vid uttagning lill utbildningoch liknande. Till de nämnda undantagen kommer alt äldre reglering som görskillnad mellan könen, i, ex, i fråga om efterlevandepension, bestårövergångsvis. 1975/76:209 33 Skyddel för upphovsrätten, samt förbuden motdiskriminering på grund av ras m, m, och på grund av kön gäller också för dencivilrättsliga lagstiftningens del. Av de rättigheter som redan är intagna i RF harföljande fått vidgad omlättning: Mötesfriheten omfattar också teaterföreställningaroch liknande sammankomster och avser även enskilda möten. Rätten UU för I rolig koniniimikation föreslåsutvidgad till alt omfalla 1, ex, bandinspelningar och videogram som befordraspå annal säll än genom posten saml till skydd mot filminspelningar och liknandeoptisk övervakning av enskildas samtal. Skyddet Jör medborgarskapet gäller även för utlandssvensksom har varil bosalt i , inte som f. n. endasl för denmedborgare som är bosatt inom landel. Till undanröjande av tvekan om rättigheternasomfallning har preciseringar av räitigheisbeskiivningarna I RF gjorts iföljande fall: Ytirandefrihelen beskrivs som en frihel inte baraalt framföra åsikter och meddela uppgifter utan också att uttrycka tankar ochkänslor. Del görs härigenom klart att RF skyddar yttrandefriheten inomkulturlivets alla områden, alltså även vad gäller rent konstnäriigaframställningar, Inlörniaiionsräiten anges uttryckligen avse ocksårätten att inhämta meningsyttringar. Friheten att bilda religiösa sammanslutningargäller enligl förslaget också andra religiösa sammanslutningar än trossamfund, Skyddel mol husrannsakan har formulerats så att delklart omfatiar också intrång som företas i annat syfte än att undersöka denlokal där intrånget görs. Rättighetsskyddet blir enligt förslaget starkare iföljande hänseenden. Kretsenav undantagslösa rättigheter utökas med följande: Skyddetmol tvång att ge lill känna åskådning. Skyddet mot tvång att delta i möte, demonstrationeller annan opinionsyttring. Skyddet mot tvång att tillhöra trossamfund,politisk sammanslutning eller sammanslutning för annan åskådning. Skyddet mot registrering utan samtycke enbart pågrund av politisk åskådning. Förbudet mot tortyr och kroppsstraff samt motmedicinsk påverkan som syftar till alt tvinga fram uppgifter eller hindrayttranden. Förbudetmot rättigheisbegränsning enbart på grund av åskådning. Förbudetmol diskriminering på grund av ras m, m. Också skyddel för den positiva formen avreligionsfrihet - frihet all ulöva sin religion och att sammansluta sig medandra till religiös gemenskap -är undantagslöst. De begränsningar som kan gällai fråga om yiirandefri- Prop.1975/76:209 34 heten,mötesfriheten och föreningsfriheten träffar emellertid också rättigheternasutövning i religiöst sammanhang. Beträffande samiliga begränsningsbararältigheter gäller: 1, En begränsning får aldrig sträckas därhän att den"ulgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsensgrundvalar". Denna beslämmelse får enligl utredningen till följd all detinte blir möjligt för - även där andra band på dess handlingsfrihetskulle saknas -att i slörre omfallning begränsa en rättighet, självfallel änmindre all "upphäva" den, 2, En rättighet får aldrig begränsas enbart på grundav politisk, religiös eller annan åskådning. Denna bestämmelse bildar hindermol bl, a, internering och telefonavlyssning av personer därför alt de hörtill viss åsiktsriktning, 3, De förut nämnda förbuden mot diskriminering pågrund av ras m, m, och på grund av kön giiller självfallet också förlagstiftning om rättighets-begränsningar, 4, En begränsning får aldrig gå utöver vad som i ettdemokratiskt samhälle som vårt är nödvändigt för,att tillgodose del ändamål sompåkallar begränsningen, demonstraiionsrätten,föreningsfriheten, ytirandefrihelen och rätten till Information gäller uiövervad som har sagls. all begränsning får ske endasi för all tillgodosekvalificerade, till slor del särskilt angivna intressen. Delta skydd harutformats så att det skall vara särskilt starkt i fråga om yttrandefriheten ochrällen till informaiion i politiska, religiösa, fackliga, vetenskapliga ochkulturella angelägenheter. Enligt 10 kap, 5 ij Rf- kan under vissavillkor överiåta konstitutionell befogenhet, bl, a, lagstiftningsrätt, tillinternationellt organ. Utredningen loreslår alt denna beslämmelse ändras såatt del a I d r i g blir möjligt all lill internationellt organ överlåta rällall beslula om begränsning av de fri- och rättigheter som upptas i RF,Förbudet gäller också rättigheter som själv kan inskränka genomlagbeslui. Utredningens förslag innebär att u 11 ä n n i n g ar i stor omfattning jämställs med svenskar i (råga om grundlagsskyddet förfri- och rättigheter. Utlänning som vistas i är hell likstäUd medsvensk medborgare i fråga om samtliga de rättigheter som inte kan begränsasannal än efter grundlagsändring. Undantag görs endast för rättigheter somenligt sakens natur kan tillkomma endast svensk medborgare, t, ex, skyddel motlandsförvisning, samt för skyddet mol registrering på grund av politiskåskådning och skyddet mot tvång att ge lill känna åskådning. Sistnämndaundantag är föranledda av behovet all kunna kontrollera utländska terroristerrespektive av behovei att kunna fråga utlänning om hans politiska uppfattningi ärende om politisk a.syl. Utlänning är vidare hell likställd med svenskmedborgare beträffande rätt lill fackliga stridsåigärder och i fråga om skydd Prop.1975/76:209 35 motdiskriminering på grund av kön eller etniskt ursprung. Vad angår övriga fri- och rättigheter är utlänninghär i riket med två nedan angivna undanlag likställd med svensk medborgare omannat Inte särskUt föresklivs i lag. Detsamma gäller i fråga om förbudet moträttighetsbegränsning enbart pågrund av åskådning. Regleringen öppnaremellertid möjlighet lill lindrigare inskränkningar i rörelsefriheten änfrihetsberövande med stöd av förordning som grundar sig på bemyndigande i lag,Skyddel mol registrering på grund av politisk åskådning slutligen gäller överhuvud inte för utlänningar, Enligl utredningen har grundlagsskyddet för fri-och rätiigheier sill främsla värde i krisartade lägen, 1 konsekvens härmed föreslårutredningen att de särskilda restriktioner mot ingrepp från normgivarens sidasom uppställs i 2 kap, RF skall upprätthållas fullt ut också då landet ärikrig,krigs-fa raeller liknande belägenhet. Emellertid kvarstår de bestämmelser i 13kap, RF som innebär all regeringen vid krig eller krigsfara m, m, kan beslulaföreskrifter som annars får meddelas endasl av , Till utredningens betänkande har fogats ett antalreservationer och särskilda yttranden. Ledamoten har redovisat grundläggandesynpunkter för sina ställningstaganden i utredningen i särskilt ytirande.Ledamöterna hargjort detsamma i reservationer. LedamotenHeriitz har redovisat sina ståndpunkter till utredningens historik och allmännasynpunkter i ett särskill yttrande. Därjämte har dessa fyra ledamöter avgetlsärskilda reservationer i speciella frågor, och yrkar beiräffande frågan omskyddsmetoder att lag som begränsar yttrandefriheten, rätten till information,mötesfriheten, demonstraiionsrätten, föreningsfriheten och skyddel förförtrolig kommunikation endast skall kunna beslutas antingen i samma ordningsom grundlag eller genom ett beslut varom mins! 5/6 av de röstande och 3/4 avledamöterna förenar sig, anser att delta kvalificerade förfarandeskall gälla också för inskränkningar i föräldrarätten, yrkar att grundlagssiiftningsförfarandelskall skärpas sålunda, all det mellanliggande valet skall vara ett ordinarieval och att minsl skall förflyta mellan det vilande beslutet ochvalet sami mellan valet och del slutliga beslutet, , och yrkar att förslag tilllag som inskränker någon av fri- och rättigheterna obligatoriskt skall granskasav lagrådei, Heriitz kan inte ansluta sig till den avutredningen föreslagna lagprövningsrätlen ulan anser alt tillämpande myndighetväl skall vara skyldig att pröva fråganom vanlig lagstämmermed grundlagmen attbeslut att lag skall åsidosättas såsom grundlagsstridig skall få fattas bara avett pariamenlariskt or- Prop.1975/76:209 36 gan,ditmyndigheten hänskjutit frågan. Heriitz anser all begränsningar av yiirandefrihelenoch rällen lill information endast bör få ske för att skydda rikets säkerheteller folkförsörjningen, förebygga och beivra brotl, hindra förföljelse avfolkgrupp, skydda enskilds anseende, hälsa och personliga integritet, samt iövrigi i regler om näringsutövning, upphovsrätt saml skydd för rösthemligheioch förtrolig kommunikation. Viss justering i förhållande till majoritetensförslag förordas av Heriitz beträffande möjlighelerna till begränsning avmötesfriheten och demonstraiionsrätten, Herlilz har heller inle kunnat ansluta sig tillutredningsförslagels formulering av de allmänna krav som bör ställas pårällighetsbegränsande lagstiftning och yrkar att det i grundlagstexten skalluttryckligen slås fast all sådan begränsning ime får gå utöver vad som ärnödvändigl för att tillgodose ett klart angivet, för demokratin godtagbartändamål, och htir i fråga ommålsättningssladgandel påyrkat fyra lillägg, nämligen om den enskildesintegritet, den enskildes valfrihet, föräldrars och barns räll saml omnäringsfrihet och egendomsrätt, yrkar bl, a, att stadgandet skall taupp den enskildes integritet och hans rätt att välja utbildning, arbete, yrke,näring och bostad samt ge uttryck för att det allmänna vid förverkligandet avde föreskrivna målen skall värna om den enskildes valfrihet, hans rätt all ingåäklenskap saml hans privai-och familjeliv, yrkar att föräldrarätten skall föras in iRF, Med föräldraräli avses föräldrarnas rätt alt ulöva vårdnaden om sinaminderåriga barn, all välja mellan likvärdiga skol- och uibildningsformer fördessa samt att handha barnens uppfostran i tros- och livsåskådningsfrågor, kräver vidare grundlagsförbud mol den s,k, kollektivanslutningen. Om denna uttalar sig och Booreservalionsledes kritiskt all kräva lagstiftning saml hänvisar tillriksdagens beslut i frågan, kräver att RF skall förbjuda - inte barasom f n, landsförvisning - ulan också utlämning av svensk medborgare till annalland, och yrkar att det nuvarandeförbudet mol reiroaktivitet i fråga om strafflag skall utvidgas till all, medvissa undanlag, gälla också föreskrifter om skärpning i fråga om skall elleravgift. Andra föreskrifter ,som har en för den enskilde betungande effekt fårenligl samma reservation inte ges tillbakaverkande kraft annal än om synneriigaskäl föranleder del, Heriitz yrkar ett grundlagsskydd för följanderättigheter för de arbetande på arbetsplatserna: facklig och politiskorganisationsrätt; rätt lill agitation, propaganda och mölesverksamhel;förhandlingsrätt saml strejkrätt. Därjämte anser han att grundlagsskyddet förstrejkrätten i dess nuvarande utformning - som också innefattar ett skydd förlockouirätlen - bör utmönstras, Heriitz anser all del föreslagna skyddet mot tvångatt tillhöra åskådnings-sammanslutning leder lill att del s, k, kårobligatorietmåsle avskaffas. 1975/76:209 37 anserhan att grundlagsskyddet mot åsiktsregistrering bör gälla också för utlänning,dock med möjlighet lill avvikelse genom vanlig lag. Han tar också avstånd fråndelar av motiviexien till detta grundlagsskydd, och yrkar var och en för sig attgrundlagssiadgandel om expropriation o, d, skall statuera rätt till skäligersättning, ej bara rätt lill ersättning. Härutöver önskar att rättentill ersättning vid förfogande över litterära och konslnärliga produkter skallskrivas in i grundlag på samma sätt som när det gäller förfogande över annanegendom, Heriitz anser titt hela sladgandet om ersättning vid expropriation o,d, bör utgå, Heriiiz kräver att 10 kap, S >; RF som främstger vissa möjligheter lill överlåtelse av konstitutionell befogenhet lillinternationellt organ, i sin helhet upphävs. Grundlagsregler som i fråga om ett eller fleraämnesområden förbjuder ingrepp mot enskilda på vissa grunder får uppenbarligentill följd att det inte blir möjligt alt göra skillnad mellan enskilda på deangivna grunderna, och de kommer därmed all fungera som diskrimineringsförbud.Regler med sådan funktion kan också formuleras på sådant sätt att de direkt tarsikle på alt förbjuda särbehandling. Diskrimineringsförbud kan riktas antingen tillsamhällets normgivande eller till dess verkställande organ eller till bådadessa kategorier. RF saknar f n. förbud mot särbehandling riktadetill de normgivande organen. Däremot finner man i 1 kap, 8 S en allmän regel omnormmässighet i myndigheterntis handlande. Del föreskrivs där alt domstolar ochförvaltningsmyndigheter i sin verksamhet skall iaktta saklighet ochopartiskhet saml att de inte ulan rättsligt stöd får särbehandla någon på grundav hans personliga förhållanden, såsom tro, åskådning, ras, hudfärg, ursprung,kön, ålder, nationalitet, språk, samhällsställning eller förmögenhel. Dessaregler gäller också för annan offentlig verksamhet än rättstillämpning iegentlig mening. De kan beskrivas som innefattande ett allmänt krav påkonsekvens i handlandet, på frihet från godtycke, på att lika fall skallbehandlas lika, 4.2 Fri-och rättighetsutredningens förslag Utredningen lar först upp vissa allmänna synpunkterpå grundlagsregler med diskrimineringsförbud. Del är enligt uiredingenuppenbart alt grundlagsregler som i skilda hänseenden förbjuder olikbehandlingav medborgarna skulle stå i god överensstämmelse med de grundläggande värderingari vårt samhälle som avspeglas bl. a. i olika rättviseresonemang i Prop.1975/76:209 38 denpolitiska debatten och i de klassiska grundsatserna om allas likhei inför lagenoch om att lika fall skall behandlas lika. Deläremellertid, säger utredningen, också uppenbart att en allmän princip omlikabehandling måste vidkännas betydande modifikationer med hänsyn tillinnehållet i den rådande rättsordningen. Denna tillåter i betydande omfattningsärbehandling av olika grupper av enskilda, och sådan särbehandling anses oftavara inte bara godtagbar utan också önskvärd eller nödvändig. Som exempel påsärbehandling av nu åsyftat slag nämns att lagstiftningen gör skillnad mellanpersoner av olika ålder såvitt gäller sådana sociala förmåner som barnbidragoch pensioner, att skatte- och sociallagstiftningen tar hänsyn bl, a, lill denenskildes inkomst och förmögenhet, att könstillhörigheten ärett avgörandekriterium för tillämpligheten av värnpliktslagstiftningen samt att rätten attidka renskötsel har gjorts beroende av tillhörighet till en särskild etniskgrupp. Utredningen förklararati det föreliggerett legitimtbehov av särbehandling även om man begränsar blickfältet till alt omfattaendast det klassiska fri-och rättighelsområdet, .Som exempel nämns attbestämmelserna om sådana brott som uppror, högförräderi och hets mot folkgruppi vissa fall kan tänkas drabba rena åsiktsyttringar och att straffbestämmelsenom olovlig kårverksamhet medger rättighelsinskränkning - frihetsstraff- pågrund av organisationstillhörighet. Utredningen nämner vidare atttillämpningen av beslämmelser om straffrättsliga och administrativafrihetsberövanden i stor utsträckning är beroende av ålderskriterier samt atten sådan omständighet .som någons samhällsställning kan ha belydelse för valetav brottspåföljd. De legitima särbehandlingstiehoven är mångskiftandeoch svåröverblick-bara och uiredningen lörklarar att del därför skulle bli ensynnerligen besvärlig uppgift att konstruera mera omfallandediskrimineringsförbud som skall vara bindande också för lagstiftaren. Även omman lyckades med uppgiften, skulle vidare de möjligheler lill särbehandling somman tvingades öppna få till följd att skyddseffekten av regleringen blev ganskabegränsad. Enligt utredningen visar emellertid dess undersökningar attdiskrimineringsförbud i vissa hänseenden kan användas för att åstadkommaförstärkningar av de rällighelsskydd som åstadkoms på annat sätt. I fråga omvissa fri- och rättigheter, t. ex. rätten att fritt röra sig i riket sägsanvändningen av diskrimineringsförbud vara den främsla möjligheten lill skyddmed verkan också mot lagstiftaren. Den princip om likabehandling av medborgarna somhar nämnts i det föregående är enligl utredningens uppfattning av sådanbetydelse i vårt samhälle att den på någol sätt bör komma till uttryck igrundlag. Utredningen förklarar emellertid på angivna grunder alt det inleär möjligt all ställa upp en grundlagsregel som generelll förbjuder lagstiftarenatt göra skillnad mellan olika grupper av enskilda, om man avser att en sådanregel skall tolkas enligt sina ordalag. De stadganden av detta innehåll somåierfinns i del undersökta internationella materialet brukar Prop.1975/76:209 39 ocksåuppfattas endast som krav på "sakliga" eller "objektivtgodtagbara" skäl för särbehandling. Ett sladgande som tolkas på delta sättkan inte få någon reell rättslig verkan, eftersom det i detta sammanhang inteär möjligt att fastställa innebörden av sådana uttryck som saklighet och objektivitet.Inte heller en rättsregel av senast angivna innebörd bör därför införas i densvenska grundlagen. Enligt ulredningens uppfaltning bör grundsatsen omlikabehandling i stället komma till uttryck genom ett programstadgande somanger alt den offentliga makten bör utövas så att alla är lika inför lagen. Utredningen tar härefter upp frågan om ettgrundlags fö rbud mot särbehandling på grund av åskådning. Den framhåller därvidatt det är en grundläggande värdering i vårt samhälle att ingen skall behövavidkännas ingrepp i sina medborgeriiga fri- och rättigheter enbart på grund avsina åsikter. Det förhållandel att de särskilda skyddsregler som tar sikle påde enskilda opinionsfrihelerna måste utformas så att de tillåter ingrepp motvissa åsiktsmanifestationer innebär eniellertid all dessa regler kommer alterbjuda ett ganska svagt skydd mot rättighetsbegränsningar som grundas enbartpååsiktsrekvisit. Det ärenligt utredningens uppfaltning viktigt atträtiighetsskyddet ytteriigare stärks på denna punkt. Detta sker lämpligen genomatt det särskilda skyddet för de olika fri- och rättigheterna kompletteras meden diskrimineringsförbudsregel, som slår fast att de medborgerliga fri- ochrättigheterna aldrig får begränsas enbart på grund av politisk, religiös ellerannan åskådning. En sådan regel innebär enligt uiredningen för detförsia att lagstiftaren förbjuds att besluta föreskrifter som möjliggör ingreppi fri- och rältigheterna enbart på grund av någons verkliga eller förmodadeåskådning i politiska, religiösa eller andra - t, ex, konstnäriiga ellervetenskapliga - frågor. Med åskådning avses då ell något så när sammanhängandekomplex av åsikter inom ett visst område. Ingripanden med anknytning tillåskådning blir möjliga endast om något annat självständigt beskrivet momentföreligger, t, ex, ett på visst sätt beskrivet handlande som föranleds avåskådningen i fråga och som innebär fara för rikels säkerhet eller kränker enannan person eller medlemmar av en viss folkgrupp. Den föreslagna regelninnebärenligl utredningen fördel andra alt del inle heller blir möjligt för tillämpandemyndighei all göra ingrepp i någons fri-och rättigheter enbart på grund avdennes åskådning, Myndighelen får alltså inte enbart av någons åskådning draden slutsatsen att förutsättningarna för ingripande mot denne är uppfyllda. Den föreslagna grundlagsbestämmelsen innebär vidareatt lagstiftaren inte kan tillåta att ingrepp grundas på yttranden som bådetill sin form och sedda i del sammanhang i vilket de fälls framsiår enbart somuttryck för en viss åskådning. Utredningen framhåller all den föreslagnabestämmelsen inte förbjuder föreskrifter som möjliggör ingrepp mot någon medanledning av handlingar som beskrivs med hjälp av rekvisit utanåskådningsanknytning men som 1975/76:209 40 idet särskilda fallet kan komma alt drabba en viss åskådning. Del är t, ex, intemöjligt att med stöd av denna bestämmelse hävda att slraffstadgandet om hetsmot folkgrupp är grundlagsstridigt därför att det kan komma att användas motanhängare av en politisk åskådning vilken bygger på tankar om vissa rasersöveriägsenhet över andra. Om en skenbart åsiktsneutral inskränkningsregel isjälva verkei är riktad enbart mot anhängare av en viss åskådning kommer dendäremot i konflikt med den föreslagna grundlagsregeln. Utredningensförslag innehåller också ett förbud mot särbehandling på grund av ras ochliknande omständigheter. Det framstår enligt utredningen som hell oförenligtmed svenskt rättsmedvetande att samhällets organ skulle kunna behandla någonsämre än andra därför alt han tillhör en viss ras eller en folkminorilet avvisst etniskt ursprung. Del är enligl utredningens uppfattning angeläget attden svenska grundlagen genom en bindande rättsregel klart ger uttryck för attnegaliv särbehandling på sådana grunder som ras och etniskt ursprung inte kanaccepteras vare sig i fråga om de medborgerliga fri- och rättigheterna ellerinom rättsordningen i övrigt. Utredningenförklarar att alla försök alt ställa upp rättsligt verkande förbud mot negativsärbehandling av vissa grupper av enskilda i högre eller lägre grad ärförbundna med den svårighet som ligger i alt regler som innebär gynnandesärbehandling av vissa grupper kan ses som en indirekt sämrebehandling avövriga samhällsmedlemmar. Särskilt påtagligt är detta i samhällen där enrasmässigt eller på annat sätt etniskt bestämd minoritet intar en ledandeslällning inom befolkningen. De svenska befolknings- och samhällsförhållandenaär däremot sådanaatt problemet här blir relativt obetydligt. För vår del kanönskad skyddseffekt uppnås genom ett särbehandlingsförbud som begränsas tillatt avse direkt eller indirekl sämrebehandling av vissa minoritetsgrupper. Delärenligt utredningen svårt alt hävda att särskilda regler i del svenskasamhället till stöd för exempel vis samer eller zigenare skulle innebära ettotillböriigt missgynnande av folkmajoriteten, Uiredningen förklarar alt ett förbud motdiskriminering lämpligen kan ges den utformningen all det hindrarrasdiskriminerande normgivning, oavsett om denna är av olTentligräitslig ellercivilräitslig nalur. Ett sådani förbud mol rasdiskriminerandenormgivning kompletteras av det i 1 kap, uppställda kravei att myndighelerna isin verksamhet skall iaktta saklighet och opartiskhet. Genom detta säkerställsatt myndigheterna vid sin tillämpning av gällande rätt inte tar ovidkommandehänsyn till någons ras eller etniska ursprung. Utredningenförklarar att det inte är tekniskt möjligt att i grundlag ta in regler somförbjuder rasdiskriminering enskilda emellan. Den erinrar emellertid om allsådana regler återfinns i den vanliga lagstiftningen (16 kap, 9SBrB), Prop.1975/76:209 41 Mot bakgrund av del här återgivna resonemangetföreslår utredningen att det i RF förs in en regel enligt vilken lag ellerannan föreskrift inte får innebära att någon missgynnas därför att han medhänsyn till ras, hudfärg eller etniskt ursprung tillhör minoritet, 1 den föreslagna fri- och rätlighelsregleringenfinns också ett förbud mot särbehandling på grund av kön. Utredningen förklararatt den har känt det som en angelägen och naturlig uppgifl alt i grundlagenförankra de pågående strävandena att tillförsäkra män och kvinnor jämbördigalevnadsvillkor.