prop · FY0393 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition nr 1975 Prop. Regeringens proposition om medel för det nordiskaministerrådssekretariatet i ; Regeringen föreslär atl antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen begärs medel för att bestrida Sverigesandel av kostnaderna för den verksamhet, som finansieras över budgeten för detnordiska ministerrådssekretariatet i . Vidare lämnas en redogörelseför det nordiska samarbete som bedrivits inom ministerrådets verksamhetsområdemed undanlag av kultursamarbetet. 1 saml Nr 93 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenJohansson, , , , , , , ,, , , , , . Proposition om medel för det nordiskaministerrådssekretariatet i 1975:1 (bil. 12 s. 18) har regeringen föreslagilriksdagen alt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till för /76 beräkna ett förslagsanslag av6 . Jag anhåller att nu få ta upp denna fråga. Det nordiska ministerrådssekrelariatet i inledde sinverksamhet . fastställde i maj 1973förslag till budget för ministerrådssekrelariatet för vart och ett av halvårenjulidecember 1973, januarijuni 1974 och julidecember 1974.1 mars 1974fastställdes ett förslag till tilläggsbudget för samt förslag lillbudget förär 1975. Upprättandet av ministerrådssekretariatet godkändes förSveriges del av (prop. 1973:121, UU 1973:13, rskr1973:245). anvisade medel för atl bestrida den svenskaandelen av kostnaderna för sekretariatet den - den 30juni 1974. Medel för verksamheten i övrigt samt under år 1975anvisades av (prop. 1974:91, UU 1974:4, rskr1974:188). fastställde Nordiska ministerrådetförslag till budget för för den verksamhet, som administreras genom ministerrådssekrelariateti . Under den beredning, som föregick fastställandet, ägde överläggningarmellan ministerrådet och rum i frågor rörande budgeten. har fastställt en procedur förbehandling av den gemensamma nordiska budgeten. För att anpassa proceduren tillde budgetordningar, som gäller i de enskilda länderna, har bestämts att budgeten för ministerrådssekrelariatet skall avse etl budgelår,som sammanfaller med kalenderåret. Ordningen gäller fr. o. m. budget.För svensk del innebär denna budgetprocedur bl. a. all förslag inte kanföreläggas inom den tid, som normalt gäller för propositioner.Budgetförslagen bör dock behandlas . Förfarandet överensstämmer iallt väsentligt med det som tillämpas i fråga om verksamhetsbudgelen för detnordiska kultursamarbetet (jfr. 1972:130 s. 41, KrU 1972:24, rskr1972:315). I del följande lämnar jag först en översiktlig redogörelseför del nordiska samarbeiet inom ministerrådets verksamhetsområdeutom beträffande det kulturella samarbetet. Därefter redogör jag närmare förministerrådets förslag avseende budget för för verksamheten vid minislerrådssekretarialeli . Chefen för tar upp frågan om 1976års verksamhelsbudget för del nordiska kultursamarbetet m. m. och redogördärvid för det nordiska samarbetet på kulturområdet. har arbetat på attutveckla och intensifiera samarbetet inom ramen för det nordiskahandlingsprogrammet. Verksamheten har utvidgats till vissa nyaområden och omfatiar nu följande huvudområden: lagstiftning, kultureUt samarbete,socialpolitik och hälsofrågor, arbetsmarknadsfrågor, arbetsmiljöfrägor,miljövårdsfrågor, handelspolitiska frågor, valutapolitiska och finansiellafrågor, industri- och energipolitik, regionalpolitik, konsumentfrågor,transport- och kommunikationsfrågor, turistfrågor och biståndsfrågor. För praktiskt tagel alla de huvudområden somomfattas av verksamheten har ministerrådet tillsall permanenta ämbetsmannakom-mitte'er,som svarar för samarbetet under ministerrådet. Därutöver finns en särskild ställförelrädarkommitle'för de allmänna och samordnande uppgifterna. Delta innebär, alt följande 14 ämbetsmannakommitléernu arbetar under ministerrådet: nordiskasocialpolitiska kommitte'n ämbetsmannakommitle'nför arbetsmiljöfrågor ämbetsmannakommilte'nför handelspolitiska frågor ämbetsmannakommitténför industri- och energipolitik ämbetsmannakommille'nför konsumentfrågor ämbetsmannakommitte'nför lagstiftningsfrågor ämbetsmannakommitte'nför regionalpolitik ämbetsmannakommitle'nför samarbete inom byggsektorn ämbetsmannakommitte'n för transportfrågor - ämbelsmannakommitte'n för valutafrågor och finansiellafrågor " ämbelsmannakommille'n för nordiskt kulturellt samarbele. Även styrelsen för nordiska biståndsprojekt är underställdministerrådet. Frågan om turistfrågornas organisatoriska inpassning är ännu inleslutligt löst. Genom den utbyggnad som skett har organisationenför regeringarnas nordiska samarbete i stort sett fullbordats. 1 publikationen "Nordiska Samarbetsorgan",vilken getts ut , lämnas en översikt av ämbelsmannakommille'ernaoch andra nordiska organ jämte de underutskott och arbetsgrupper, somupprättats på olika områden. Upprättandet av ministerrådet, ämbetsmannakommitte'ernaoch minislerrådssekretariaten samt de därav följande ändringarna i vissanationella regeringsadministrationer har aktualiserat frågan om den nordiska kontaktmannaordningensställning och anpassning till delta nya samarbetsmönster. Kontaktmannensfunktion är bl. a. atl förmedla kontakterna mellan och denationella departementen. presidium och ministerrådet harbeslutat genomföra en gemensam utredning av denna fråga. Arbetet syftande till en enhetlig organisation och lämpliginpassning av nordiska institutioner har fortsatt. En omfattande karlläggningoch undersökning av institutionerna pågår. Resultal av undersökningen och vissaförslag väntas föreligga . undertecknades ett avtal om de anställdasrättsställning vid nordiska institutioner sedan det hade förelagts och arbetsmarknadsparternas organisationer. En viktig del av avtaletgäller rätten lill tjänstledighet från statstjänst i hemlandet för alttjänstgöra i nordisk institution. Anställningsavtal förutses i regel utformadepå grundval av elt av ministerrådet fastställt normalkonlrakt. Från ministerrådets sida har konstaterats,att behovet av kontakter mellan och ministerrådet ökar, när detnordiska samarbetet utvidgas och fördjupas. Diskussionerna om ulformningen avdessa kontakter har fortsatt . Detta gäller bl. a. i fråga ombehandlingen av ministerrådets budget. Som etl led i dessa kontakter dryftadesbudgetförslag för vid ett möte i samband med 23 :esession mellan ministerrådet och representanter för en särskild av presidium tillsatt arbetsgrupp. Lösningar på frågor rörande kontakternaministerrådet söks i samförstånd mellan de båda parterna. Överenskommelse har träffats mellan ochministerrådet om gemensam utgivning av Nordisk utredningsserie. Kontakterna mellan ministerrådet och arbetsmarknadensparter har befunnit sig i ett inledande skede.Ministerrådet har beslutat inbjuda parterna till årliga överläggningar omfrågor av Sådana hölls , och nyaplaneras lill . 1 fråga om den nordiska informationsverksamhetensutformning och organisation har en gemensam sekretariatsrapport utarbetats.Vissa av rapportens förslag har redan förverkligats. Sålunda finns t. ex. sedanaugusti 1974 en informationssekreterare anställd vid ministerrådets sekretariat.En ytterligare effektivisering av informationsverksamheten avses ske. Ellseminarium för nordiska journalister kring aktuella nordiska samarbelsfrågorkommer atl arrangeras . När det gäller frågan om offentlighetsprincipens tillämpningpå dokument vid de nordiska sekretariaten har en för ochministerrådet gemensam arbetsgrupp lagt fram förslag till regler. Grundinställningenär atl största möjliga öppenhet skall gälla i det nordiska samarbetet. VidNordiska rådets session i an-logs ell yttrande isaken baserat på ett belänkande avgivet av juridiska utskottöver arbetsgruppens rapport. Avsikten är atl diskussioner i syfte att nå framtill överensstämmande offentlighetsregler för sekretariaten skall fortsättas. har låtit utreda frågan om rösträttoch valbarhet i bosättningslandel för nordiska medborgare, som är bosatta iannat land än det, där de är medborgare. Frågan övervägs nu i de nordiska länderna. har vidare låtit utreda frågan om införandeav /ny normaltid i . Del har befunnits, att förutsättningarsaknas för gemensam övergång till en ny tidsberäkning. Mot bakgrund av föfslag från en av och ministerrådetgemensamt tUlsatt arbetsgrupp undertecknade de nordiska ländernas regeringar imars 1974 ett avtal om ändring av om samarbetet mellan denordiska länderna. Genom ändringsavtalel utvidgas bl. a. mednya artiklar om miljövårdssamarbetel och en beslämmelse om största möjligaoffentlighet i det nordiska samarbetet. har det till 1973 årsrådssession framlagda lagstiftningsprogrammet kompletterats med etl anlal nyaprojekt. I nordiskt samarbele skall bl. a. utredas vilka ändringar som behövs iförsäkringsavtalslagarna och varumärkeslagstiftningen. Vidare skall manundersöka behovet av ett utvidgat nordiskt samarbete när del gäller kontrollenav förelag och andra som sysslar med databehandling av personupplysningar. Manskall också undersöka möjligheterna att samordna lagstiftningen angående bl. a.skydd mol fotografering utan lillslånd av den som ut.sätts för åtgärden.Rättsliga problem i samband med oljeborrplattformar saml borgen och påföljderför förmögenhets-brott är andra nya mbriker i lagstiftningsprogrammet. Beslut har fattats om upprättande av ennordisk läkemedelsnämnd och ett nordiskt samarbetsorgan för drogforskning från1975, i båda fallen för försöksperioder . genomgång av nordiska trygghelskonvention pågår.Vidare har en nordisk överenskommelse Iräffals om förmåner, som skall ulgå vid sjukdom,havandeskap och barnsbörd, vilken skall ersätta överenskommelse omöverflyttning av sjukhjälpsförsäkrade etc. Det nordiska samarbetet i fråga omnjurtransplantationer fortsätter inom ramen för ministerrådels verksamhet. Delhar beslutats, att nordiska socialpolitiska kommittén även skall beredahälsovårdsfrågor. har beslutat, att ett programskall utarbetas för det fortsatta nordiska samarbetet på arbetsmarknadspolitikensområde. Förslag till elt sådant program är under beredning i ministerrådelsorgan. Beslut har fattats, att verksamheten vid det på försöksbasisbedrivna arbetsmarknadsulbildnings(AMU-)centret i skall blipermanent . En jämförande studie av arbetsmarknadsstatistiken i denordiska länderna skall genomföras. har ägnatsärskild uppmärksamhet ål möjligheterna till effektivisering av samarbetetrörande arbetsmedicin och arbelarskyddsföreskrifter. Beslut har fattats om attanordna ett seminarium rörande hygieniska och biologiska gränsvärdesfrågor, enkonferens angående arbetsmiljö i sågverk och träindustri samt ett seminariumangående stress forskning. Den nordiska miljöskyddskonventionen,undertecknades . Enligt konventionen skall nordiskt landsmyndigheter vid prövning av fråga om tillåtlighet av miljöskadlig verksamhetjämställa grannländernas miljöskyddsintressen med det egna landets. Vidare haren konvention om skydd av den miljön i undertecknats avsamtliga sju strandstaler. En dansk-svensk överenskommelse om skydd molföroreningar i har också undertecknats. har vidare utförtsen omfattande undersökning av problem och samarbetsmöjligheter i fråga omavfallshantering. En nordisk "avfallsbörs" har också etablerats förförmedling av information om avfall, som inte kan behandlas på lämpligt sättdär det uppslår. har fastställt riktlinjer för det nordiskasamarbetet på naturvårdsområdet avseende metoder för landskapsanalyser, naturgeografiskregionindelning av , hotade naturtyper, djur- och växtarter i Nordensamt upprätthållande av odlingslandskapet. De nordiska länderna har fortsatt att iolika former samordna sina inställningar i frågor med anknytning till EG.Betydelsefulla resultat har kunnat uppnås bl. a. beträffandetrafikförsäkrings-kontroll, ursprungsfrågor och CECA:s prissyslem. De nordiskaländerna har vidare fortsatt sina konsultationer i fråga om förberedelser förhandelsförhandlingarna i , exempelvis i fråga om de icke-tariffärahandelshindren. En särskild ämbetsmannakommitté för handelspolitiska frågortillsattes . De internationella valutaproblemen har haften central betydel.seunder år 1974.Samarbetet mellan de nordiska länderna i dessa frågor har skell i olika former,bl. a. genom möten mellan finansminisl- rårna och centralbankscheferna, genom samordnatuppträdande inom ram samt genom gemensamma nordiska representanter iolika organ inom ramen för och . Industripolitik.Nordiska fonden för teknologi och industriell utveckling (Industrifonden),vars verksamhet började , är ministerrådets viktigasteinstrument för finansiering av samarbete på industriområdet. Enligl tidigarebeslut skall fonden successivt tillföras 50 milj. svenska kr. Delbeslut har nufattats om sammanlagt 30 milj. kr. Fonden har t. o. m. den 15 november 1974beviljat stöd lill 23 projekt med sammanlagt ca 10 milj. svenska kr. Vissaområden har prioriterats i verksamheten, nämligen miljöteknik, teknik för hälsosektorn,transportteknik saml energi- och resursteknik. För Nordtest del gemensammanordiska organet på provnings- och kontrollområdet har representeraten inkörningsperiod med bl. a. etablering av eget sekretariat och utarbetandeav arbetsrutiner. Av ett stort antal inkomna projektförslag har man under åretvalt ut 15 till en beräknad kostnad av . Dessa projekt, som har salts igång vid olika nordiskainstitutioner, fördelar sig på bygg-, brand-, akustik- och oljesektorerna.Nordtests verksamhet finansieras av Industrifonden. har beslutatlåta utreda möjligheterna för ett nordiskt datapolitiskt samarbete. En behovs-och resursundersökning på det mättekniska området genomförs. Utredningen om det nordiskaenergisamarbetets bakgrund och förutsättningar lades fram vid årsskiftet1974/75. ställningstaganden till utredningen presenterades isamband med session i . När det gällerolja förklarade sig ministrarna bl. a. inställda på att förhandlingar ommöjligheterna och villkoren för leveranser av oljeprodukter från till deövriga nordiska länderna bör genomföras så snart del är praktiskt möjligt. 1fråga om naturgas skall vissa gemensamma förundersökningar göras och rapportlämnas under innevarande år. Före skall ett förslag tillutvidgat samarbete om nordisk forskning rörande kärnkraftsäkerhetsfrågor läggasfram. Senast skall ämbetsmannakommittén för industri- ochenergipolitik, i samarbele med ämbetsmannakommittén för samarbete inombyggsektorn, också rapportera om möjligheterna till en utvidgning av delnordiska energisamarbetet inom byggsektorn. Före skall ävenlämnas en rapport om behov och möjligheter för ytterligare samarbete inomforskning, utveckling och teknologiförmedling på energiområdet. I ministerrådets handlingsprogram harsärskild vikt lagts vid en ökad integration av de nordiska byggmarknaderna.Inom ministerrådets ram pågår två samordningsprojekl - för byggregler och förupphandlingsregler. Delar av handlingsprogrammet har fullföljts under år 1974.Arbetet har koncentrerats till en. analys av hinder för integrationen. I denordiska samarbetsorganen på området - främst för byggbestämmelser(NKB), Internordisk standardisering (INSTA) och Nordtest har verksamhetenintensifierats. uppgifter kan nämnas bestämmelser om tillgänglighet för handikappade. Handlingsprogrammet på detta områdesyftar bl. a. till ökal samarbete i gränsregionerna och en samordning av de regionalpoliliskaåtgärderna i de nordiska länderna. har bl.a. pågåttundersökningar av befolkningens miljöpreferenser, av regionalpolitiska medelseffekter och administrativa betingelser för regional planering. Ett förslag till nordisk konvention om gränskommunaltsamarbele har utarbetats. , då också ensärskild ämbetsmannakommitté för konsumentfrågor tillsattes, äger det nordiskasamarbetet på konsumentområdet rum inom ramen för Nordiska ministerrådetsverksamhet. Underutskotl till ämbetsmannakommittén har upprättats förundersökningssamordning, för märkningsfrågor, för reklam- ochmarknadsföringsfrågor samt för utbildnings- och informationsfrågor. Under år1974 har bl. a. de nordiska ländernas standardiseringsorgan gett ut likalydandestandards för funktionsprovning av hushållskylar och -frysar. Vidare harstartats etl projekl, som syftar till att utarbeta en praktiskt användbar metodför provning av köksfläktar. Huvuddelen av två projekt syftande till gemensammanordiska provningsmetoder för diskmaskiner och spisar har genomförts. Tvåprojekt avseende utombordsmotorer har startats , det ena syftandetill enhetlig märkning och det andra till utveckling av provningsmeloder förbestämning av dragkraft och bränsleförbrukning. Transporter, kommunikationer och trafiksäkerhet. Påtrafikområdet pågår inom ministerrådets verksamhetsområde två speciellaprojekt, avseende trafikvolymens och axeltryckets inverkan på vägbanan resp.framtida kollektiva trafiksystem i nordiska tätorter. Inom det senare avprojekten har lagts fram en delrapport, som behandlar nuvarandeoch framtida resebehov, resestandarden i nordiska tätorter, miljöfaktorer ianslutning till transportsystem i tätorter och säkerhetsproblem förknippademed sådana system. Ett projekt har påbörjats, som avser utveckling,framställning och marknadsföring av telehjälpmedel för handikappade. Särskildaarbetsgrupper har tillsatts, vilka undersöker bl. a. flygförbindelserna påNordkalotten och transporlproblemen rörande den s. k. Trondheimsleden.Aktuella frågor på trafiksäkerhetsområdet har bl. a. varit obligatoriskanvändning av bilbälte och obhgatorisk användning av hjälm vid motorcykel- ochmopedåkning, säkerhet för barn som bilpassagerare, reflexanordningar förfotgängare samt användning av tända framlyktor . Turistfrågor En av ministerrådet tillsatt särskildkommitté har avgett sin rapport med synpunkter och förslag tillåtgärder på området. Ett ad hoc-utskott under ställföreträdarkommitténförbereder ministerrådets ställningstaganden i dessa frågor, bl. a. införNordiska rådels konferens om turism, som skall hållas . Arbetet med de gemensaml finansieradebiståndsprojekten i och har fortsatt . I syfte attundersöka möjligheterna för fortsatta gemensamma nordiska biståndsak-livitetcrhar styrelsen för gemensamma nordiska biståndsprojekt tillsall en permanentsamordningsgrupp. Det nordiska samarbetet har fortsatt inom ramen förinternationella organ på biståndsområdet, såsom , Internationellavalutafonden, ECOSOC, UNDP, UNIDO och . Nordisk investeringsbank; resursutredning Vid sitt möteden var de nordiska ländernas statsministrar eniga om att detsnarast möjligt för fortsalt behandling i ministerrådet skall utarbetas ellförslag om upprättande av en nordisk investeringsbank, som drivs eflerbankmässiga principer och som bygger på grundkapital från de deltagandeländerna. Statsministrarna var också eniga om att samarbetsminislrar-na skalllåta utreda den nordiska råvaru- och resurssituationen och undersökamöjligheterna till etl närmare samarbete för att dra största möjliga nytta avtillgängliga resurser. förslag till budget för Som inledningsvis har nämnts fastställde förslag till budget för för den verksamhet,som drivs över ministerrådssekrelariatet i . Denna budget omfattar utgifterom totalt ca 13,9 milj. norska kr., varav 1,4 mäj. avser projektmedel, 7,0milj. dispositionsmedel för projektverksamhet, 5,3 milj. medel för administrativakostnader och 0,2 milj. medel avsedda att täcka oförutsedda pris- ochlöneökningar. Vid ett möte i fattade ministerrådetbeslut om fördelning av större delen av dispositions-medlen på en rad konkretaprojekt inom de flesta av de samarbelsområden, som omfattas av ministerrådetsverksamhet. har ministerrådet antagit ettförslag till budget om . Vid beräkningen av delta belopphar avdrag gjorts med . för sekretariatets beräknadeinkomster av räntor och av avgifter, som de anställda har atterlägga enligt särskilda regler. Budgeten är beräknad prisläge.Jämfört med budgeten för innebär ministerrådets budgetförslag för år1976 en ökning med omkring 6,8 milj. norska kr. I budgetförslaget för om utgifter på sammanlagt ca21,1 milj. norska kr. avser 13,0 milj. projektmedel, varav 6,3 milj.dispositions-medel, samt 8,1 milj. medel för administrativa kostnader, varav0,8 milj. avsedda att täcka främst beräknade löneökningar. Den nordiska projektverksamheten över budgeten förministerrådssekretariatet i är nu igång på en rad områden - påsocialpolitikens, arbetsmarknadens, arbetsmiljöns och miljöskyddets områden, vidare inom byggsektorn, på de regionalpolitiska och konsumentpoliliskaområdena samt på transportområdet. Projektmedlen har budget tagitsupp med ett ca 4,6 milj. norska kr. högre belopp än . Medlen skall läckakostnaderna för såväl fortsättning av pågående projekl som igångsättning av nyaprojekt . De medel lill ministerrådets disposition, som ingår ibudgeten, är avsedda atl läcka kostnaderna för projekt, som ännuär under beredning. Minislerrådssekretarialel i har f. n. 29 personer anslällda.Härtill kommer fem projektchefer, som avlönas av projektmedel. Med hänsyn tillökade arbetsuppgifter i samband med budgetbehandlingen har det ansettsnödvändigt med ytterligare en handläggare av budgetfrågor. 1976 har medel beräknats härför saml för en förstärkning av expedilionspersonalenmed en tjänst. Ökningen av de administrativa kostnaderna motiveras i övrigt bl.a. av atl flyttning till nya lokaler måsle ske. Vid Nordiska rådels session presenteradeministerrådet ett nordiskt handlingsprogram för industri-, energi-, regional-och miljöpolitik saml för lagstiftnings-, kultur- och transportområdena. Sedandess har ministerrådet arbetat på all utveckla och intensifiera det nordiskasamarbetet inom ramen för handlingsprogrammet. har ministerrådetutvidgat sitt samarbele till vissa nya områden. Förutom de nämnda områdenaomfatiar det nordiska samarbetet inom ministerrådets ram nu även följandehuvudområden: socialpolitik och hälsofrågor, arbetsmarknadsfrågor, arbetsmiljöfrägor,handelspolitiska frågor, valutapolitiska och finansiella frågor,konsumentfrågor, turistfrågor samt bislåndsfrågor. F.n utförlig redogörelse för vidtagna och planeradenordiska samarbets-åtgärder har lämnats i den berättelse rörande det nordiskasamarbetet, som ministerrådet överlämnat till session . Jagvill här bara nämna några exempel på samarbetsresullal och frågor, som varitaktuella . Energifrågorna har ägnats särskild uppmärksamhet under delgångna året. /75 avlämnades den ämbetsmannarapport tillbelysning av de nordiska ländernas energisituaiion och med bedömning av behovetoch möjligheterna för en ytterligare fördjupning av samarbetet, vilkenministerrådet tidigare beslutat låta verkställa. Ministerrådetsställningstaganden pä basis av denna rapport beträffande det utbyggda fortsattanordiska samarbetet på del energipolitiska området har redo-visals i ensärskild lilläggsberätlelse lill den ministerrådsberätlelse, som jag nyssnämnde. Det viktigaste instrumentet för finansiering av samarbetetpä det industriella området, som ministerrådet har tillgång till, är dennordiska fonden för teknologi och industriell utveckling, varsverksamhet började och som enligt tidigare beslut successivtskall tillföras 50 milj. svenska kr. Delbeslut har fattats om atttillföra 30 milj. svenska kr. Senast har ministerrådet beslutat föreslåtillförsel av 10 milj. svenska kr. 1975:1 (bil. 15 s. 167)har regeringen efter föredragning av chefen för industridepartmentet föreslagitriksdagen atl medel anvisas för /76 för atl bestrida andelav detla belopp. På det socialpolitiska området har beslut fattats om allpå försök inrätta en nordisk läkemedelsnämnd och ett nordiskt samarbetsorganför drogforskning. Det första organet skall ha till uppgift att ularbelaförslag med sikte på harmonisering av läkemedelslagsliflningen i , detandra bl. a. alt utforma förslag till forskningspolitiska riktlinjer förnordisk drogforskning. Del nordiska samarbetet på konsumentområdet, som under år1974 infogades i ministerrådets verksamhetsfält, har mycket snabbt medfört enrad samarbetsprojekt, som finansieras över ministerrådssekrelariatelsbudget, bl. a. när det gäller samordnade undersökningsmetoder o. d. för olikaköksmaskiner, båtmotorer m. m.