prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 48 I skrivelse till RRV har beräknatinkomsterna av lotterivinstskatt till 200 milj. kr. för /76 ochtill 205 milj. kr. för /77. RRV ansluter sig lill beräkning ochberäknar inkomsterna på titeln lotterivinstskatt till . /76 och föreslår att titeln uppförs med . Stämpelskatt ulgår vid förvärv av fasl egendom ochtomträtt, inteckning för fordran, förvärv av registreringspliktigt fariyg,emission av aktier, obligationer och vissa andra svenska värdepapper, insalseri svenska kommanditbolag, vissa transaktioner med utländska värdepapper samllotterier (SFS 1964: 308 med senasie ändring SFS 1975: 38). Inom delskattepliktiga området utgår stämpelskatt med vissa undantag (bl. a. för statoch kommun) enligt följande beräkningsgrunder. Vid förvärv av fast egendom och tomträtt skallstämpelskatt erläggas med en krona för varje fulll hundratal kronor avegendomens värde dock lägst . Förvärvas egendom av juridisk personutgår skatten i regel med dubbelt belopp. Då inteckning för fordran beviljaseller då ansökan om sådan inteckning förklaras vilande skall stämpelskatt utgåmed för varje fullt tusental kronor av det kapitalbelopp, förvilket inteckning beviljas eller ansökan om inteckning förklaras vilande. Vidförvärv av registreringspliktigt fartyg med ett värde av minsl . skallstämpelskall erläggas med en krona för varje fullt hundratal kronor avfartygels värde vid tiden för förvärvet. Vid emission av aktier, obligationeroch vissa andra svenska värdepapper utgår stämpelskatt vad avser aktier för varje fullt tiotal kronor av aktiens nominella belopp eller, omhögre belopp skall betalas för aktierna, av det högre beloppet och vad avserobligationer och andra skuldebrev med för varje påbörjat hundratalkronor av skuldebrevets nominella belopp. För lotteri skall under vissa förutsättningarstämpelskatt utgå med för varje fullt hundratal kronor avinsalsbeloppet i den mån detta överstiger . Stämpelavgiftutgår vid köp och byte av fondpapper (SFS 1964: 754). Enligl stämpelkungörelsen skall influtna stämpelmedelinlevereras till , och , som äruppbörds-myndigheter. De beräknade och redovisade inkomsterna på titelnstämpelskatt och stämpelavgift framgår av följande sammanställning (milj. har i skrivelse till RRV beräknat inkomsterna avstämpelskall och stämpelavgift till 105 milj. kr. för innevarande budgetår ochtill 115 milj. kr. för /77. I skrivelse till RRV hardomstolsverkel anfört följande: "Inkomstprognoser för stämpelskatt ochstämpelavgift saml för expeditionsavgifter har lämnals avriksskatteverket. Elt nytt da-lorbaseral system för uppbörd och redovisning avstämpelskatt har genomförts vid samtliga allmänna domstolar fr. o. m. den 1april 1975. Systemet bygger på erfarenheterna från den försöksverksamhet sompågått vid vissa tingsrätter . De prognoser somlämnats beträffande stämpelskatt och stämpelavgift samt expeditionsavgifterhar grundats på den faktiska uppbörden under andra och tredje kvartalet1975." beräknar inkomsterna på titeln stämpelskatt ochstämpelavgift till 400 milj. kr. för innevarande budgetår och lill 425 milj.kr. för /77. uppskattar inkomsterna av stämpelskatt vid förvärv avregistreringspliktiga fartyg lill 8 milj. kr. för vart och elt av budgetåren1975/76 och 1976/77. RRV ansluter sig lill ,och beräkningar och beräknar såledesinkomsterna på titeln stämpelskatt och stämpelavgift till . /76 och förestår atl titeln uppförs med . 1976/77. De beräknade och redovisade inkomsterna på titeln underde senaste budgetåren framgår av följande sammanställning (milj. Budgetår 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 1 800,0 1 81 4 1975/76.1 saml. Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 50 Bensinskatt skall erläggas för bensin och andramotorbränslen, som innehåller minst 70 viktprocent bensin, saml för alkohol ochalkoholblandningar avsedda för användning till molordrifl (SFS 1961: 372 medsenasie ändring SFS 1975: 274). Den som inom rikel tillverkar bensin är skyldig attvara registrerad hos . Likaså skall den som i större omfattningåterförsäljer eller förbrukar bensin eller håller bensin i lager registrerashos . Skatl på bensin som införs lill riket av annan än den somär registrerad hos redovisas av . Bensinskatt ulgårmed för liter fr. o. m. (SFS 1965: 78). Fr. o. m. skall särskild skatt(gasolskatt) erläggas för gasol och annan vara, som helt eller till huvudsakligdel består av gasformiga kolväten och som används lill drift av motor imotorfordon (SFS 1964: 352). Skatten ulgår med för liter utom i fråga ombuss, vars tjänstevikt överstiger , då skatten utgör förliter. Riksskatteverkethar i skrivelse till RRV anförlföljande: "Bensinskatt inflöt iinder /75 med1 759 milj. kr. För tiden julioktober 1975 torde 693 milj. kr. Enligtinhämtade uppgifter från oljeföretag torde inkomstenav bensinskatt bli ungefär (173-1-170 =) 343 milj. kr. Under tidenjulidecember beräknas därför inkomsten bli ca 1 036 milj. kr. Från dettabelopp skall dock frånräknas kompensation för skatt på bensin lillskördelröskor (4 000X300 kr =) 1,2 milj. kr. januarijuni 1975inflöt netto (dvs. sedan kompensation för skall på bensin tilljordbrukstraktorer frånräknats) 820,6 milj. kr. Under antagande av en årligökning av bensinkonsumlionen kan inkomsten för januarijuni 1976beräknas lill 840 milj. kr. Inkomsten under /76 skulle alltsåbh (1 035-1-840 =) 1 875 milj. kr. Med en fortsall årlig ökning avbensinkonsumtionen på kan inkomsten under /77 beräknastill 1 920 milj. RRV ansluter sig lill beräkning ochberäknar således inkomsterna på titeln bensinskatt lill 1 . /76 och föreslår att titeln uppförs med 1 . Fr.o.m. , 1974 utgår vägtrafikskatt i formav fordonsskatt och kilomelerskatl (SFS 1973: 401). Fordonsskatt utgår för motorfordon,traktor, molorredskap eller släpvagn. Skattepliktigt fordon är fordon som äreller bör vara registrerad och ej avställt. utgårför personbil, lastbil eller buss, som drivs med annat drivmedel än bensineller gasol (kilometerskattepliktigt fordon). Fr. o. m. utgårkilomelerskatl även för släpvagn med skatlevikl över , som dragésav kilometerskattepliktigt fordon (SFS 1975: 276). Ändringen innebär enomfördelning av vägtrafikskatten för släpvagnar från fordonsskatt tillkilomelerskatl. Fordonsskatt beräknas för personbilar, traktorer ochmotorcyklar efter tjänstevikl. För lastbilar, släpvagnar och bussar beräknasden efler totalvikt. Fordonsskatten utgår med ett grundbelopp och elltilläggsbelopp för varje påbörjat 100-tal kilogram av skatteviklen över en molgrundbeloppet svarande skatlevikl. Storleken på gmndbeloppet är för lastbilaroch bussar beroende på drivmedelsslag och lotalviktsintervall saml för lastbilardessutom antal hjulaxlar och förekomsten av anordning för påhängsvagn. Försläpvagnar bestäms tilläggsbeloppet av antal hjulaxlar, lotalviktsintervall, omsläpvagnen är påhängsvagn eller annan släpvagn samt om den dras avkilomelerskaltepliktigt fordon eller Irafiktraktor. Kilometerskallen beräknas efler antal körda kilometraroch ulgår med ell grundbelopp och etl tilläggsbelopp för varje påbörjat 100-talkilogram över en mot grundbeloppet svarande skatlevikl. Den ordinarie uppbörden av fordonsskall, som tidigareägde rum 10 februari4 mars, sker fr. o. m. enligt ettrullande system. Rullande skatteuppbörd innebär alt slutsiffran i fordonetsregistreringsnummer anger i,vilken månad fordonsägaren skall betala skallen.Skallen omfattar fr. o. m. . utom juliär uppbördsmånad. Skatten uppdelas för fordon med en årsskattöverstigande . i fyra lika delbetalningar (SFS 1973: 776). För sådanafordon finns fyra uppbördsmånader. Dessa är i hkhet med fordon méd odeladuppbörd beroende av slutsiffran i registreringsnumret. Kilometerskatt betalas i efterhand för skatteperiod somnormalt omfattar tre kalendermånader men som i vissa fall kan omfattatvå'eller fyra kalendermånader. Uppbörden av kilometerskall sker i anslutningtill uppbörden av fordonsskatt. uppbär vägtrafikskall för här i riket ickeregistrerad bil, motorcykel eller släpvagn som inte är registrerade i Sverigeoeh som införs från utlandet för tillfälligt brukande här i (SFS 1973:778). Fordonsskatten utgår med visst belopp för varje påbörjad dag. Den uttasi regel endast för fordon som används för kommersiell transport och som ej ärhemmahörande i land med vilket avtalat om ömsesidig skattebefrielse.Kilomelerskatten utgår oberoende av hemland för brännoljedriven lastbil ochbuss samt för vissa släpvagnar. Utvecklingen av beståndet (netto) av olika fordonsslagunder enligl centrala bilregistret belyses av följandeuppställning 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen Antalfordon vid utgången ar resp. är samt nettoförändringen av fordonsbeständet -f 94 075 -1- 68 872 -f- 13 238 -f 7 991 nyregistrerades235 775 personbilar. Under samma lid var antalet 223 739. Ökningen uppgicksåledes till mellan de båda perioderna. Generallullslyrelsen har i skrivelse lill RRV beräknatsin uppbörd av vägtraflkskatt för budgetåren 1975/76 och 1976/77 lill 28 milj.kr. resp. 29 milj. kr. Länsstyrelserna redovisade en inkomst på 18 milj. kr. avvägtrafikskall under /75. Inkomsterna beräknas bli lika storaför budgetåren 1975/76 och 1976/77. Från centrala bilregistret har RRV erhåUit uppgifter omfordonsslagens fördelning på skaltevikter. Med ledning av dessa har genomsnittligaoch totala vägtrafikskalter beräknats för de i landet registreradefordonsslagen. I nedanstående tablåer visas resultaten för fordonsskatt ochkilometerskatt. per fordon., I statsbudgetenför /76 har titeln vägtrafikskatt uppförts med 1 900 milj. kr. RRV beräknar nuinkomsterna på titeln vägtrafikskatt till 1 . för budgetåret1975/76 och föreslår att titeln uppförs med 2 . för budgetåret1976/77. De beräknade och redovisade inkomsterna på titelnunder framgår av följande sammanställning (milj.kr. 1 905,0 1 944,1 3 150,0 3 086,5 4 715,0 4 554,6 5 190,0 5 360,0 Allmänarbetsgivaravgift skall erläggas till staten fr. o. m. (SFS 1968: 419 med ändring SFS 1975:315). Avgifien skall erläggas av arbetsgivare och av fysisk person vilkenhaft inkomst av här i rikel bedriven rörelse eller av här belägenjordbruksfastighet som han själv brukar. Även staten och kommunerna är skyldigaatt erlägga avgift. För arbetsgivarevar avgiften to. m. och därefter av summan av vad han underåret utgivit som lön till arbetstagare i pengar eller naturaförmåner i form avkost eller bostad. För vissa redare beräknas dock allmän arbetsgivaravgiftefler en lägre procentsals. Vid beräkningav arbetsgivaravgiften skall hänsyn ej tas till arbetstagare vars lönunder året ej uppgått lill . eller till arbetstagare som ej ärobligatoriskt försäkrad enligt lagen om yrkesskadeförsäkring. För fysisk person som haft inkomst av rörelseeller jordbruksfastighet som brukas av honom utgår allmän arbetsgivaravgift(s. k. egenavgift). Den var t. o. m. och därefier av sådaninkomst i den mån arbetsgivare ej skallerlägga allmän arbetsgivaravgift för inkomsten. Inkomst av rörelse ellerjordbmksfastighet som ej uppgår lill . och förvärvskälla skallej las med vid beräkning av egenavgift (SFS 1974: 774). Fr. o. m. utgör motsvarandeavgiftsfria belopp . (SFS 1975: 315). Beträffandedebitering och uppbörd av allmän arbetsgivaravgift gäller i stort sett vad som föreskrivits för avgifter lill sjukförsäkringoch lill försäkring för tilläggspension. Vid beräkningen av titeln har RRV beaktat den iprop. 1975/76: 16 föreslagna reduceringen av avgiftsuttaget inom detinre stödområdet fr. o. m. . hardessutom uppräkningsfaktorn för preliminärt debiterade avgifter satts till . Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 54 RRV beräknar inkomsterna på titeln allmänarbetsgivaravgift till 6 . för /76 och föreslåratl titeln uppförs, med 6 . för /77. Förändringarna i de beräknade och redovisadeinkomsterna av tullmedel framgår av följandesammanställning (milj. Budgetår 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 Statsbudget 1060,0 970,0 880,0 1090,0 1015,0 Debiterad uppbörd 1 062,5 1 080,7 1 185,4 1 349,6 Influtenbruttouppbörd 1051,7 1086,5 1119,7 1362,4 Utbetaladerestitutioner 96,1 107,0 98,1 112,3 Redovisad nettouppbörd 955,6 979,5 1021,6 1 250,2 Importvärde och debiterad uppbörd i procent avimportvärdet var: Budgetår 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 Import värde (milj. 37 175 40 854 56 524 76 975 Debiterad uppbörd i procent av importvärdet 2,9 2,6 2,1 1,7 I skrivelse till RRV har generallullslyrelsenbeiräffande beräkningen av inkomsterna av tullmedel framhållit följande: "Värdet av importen under de tre första kvartalenår uppgick till 55 496 milj. kr. mot 50 031 milj. kr. under motsvarandeperiod , vilket innebär en ökning . Exporten har under de treförsta kvartalen ökat värdemässigt jämfört med . Vid inkomstberäkningenhar konjunklurinstilutelsbedömning av konjunkturläget beaktats. Institutets bedömning avutrikeshandeln har emellertid jämkats med hänsyn till regeringens proposition(1975/76: 65) om inriktningen av den ekonomiska politiken. Importvärdet, som uppgick till 72 758 milj.kr., väntas enligt prop. 1975/76: 65 öka (-i volymoch -|-i pris) till 75 000 milj. kr. redovisar propositionentvå alternativa importvärden, 80 500 och 79 800 milj. kx., beroende på vilketantagande som göres om lageromsvängningens storlek i . Enligtdet lägre alternativet ökar importvärdet ( + ivolym och -i pris). Den slutliga avvecklingen av tull för varor, som ärberättigade till områdesbehandling enligt genomfördes1966-12-31. Vid denna lidpunkt var Daiunark och anslutna tillEFTA-konventionen. Dessa länder är medlemmar av de europeiskagemenskapema. I begränsad omfattning utgår alltjämt tull för varorfrån EFTA-länder. utgår för sådana varor, hänförliga till kap 124 itulltaxan, som ej omfattas av lullfrihelsbestämmelser, och ide fall, då varorna ej uppfyller konventionens ursprungsvillkor. Med de europeiska gemenskaperna undertecknade Sverige1972-07-22 avtal om bildande av etl frihandelsområde för i första handindustrivaror, dvs. i huvudsak alla varor i tulltaxans kapitel samtvissa livsmedelsindustriprodukter inom kapitlen 124. Avtalen trädde i kraft1973-01-01. För huvuddelen av varorna skall den tullfria handeln vara genomförd1977-07-01. Enligt huvudregeln avvecklades de importtullar, somgällde mellan å ena sidan och (de sex ochIrland) å andra sidan i fem steg om vardera vid följande lidpunkter, nämligen1973-04-01, , , och . För vissa produkter, bl. a. specialstål, metaller m.m., avvecklas tullarna i åtta steg. Vid de tre försia tillfällena, ,och , avlrappas tullarna och vid de därefierföljande tre tillfällena , och med respektive10, 15 och . Jordbruksvaror enligt den definition som tillämpas inomEG omfattas ej av frihandelsavtalet. För dessa varor utgår således tull i denmån de är tullbelagda enligt tulltaxan. Frihandeln mellan de ursprungliga EFTA-ländernainklusive består i princip. Mellan de nuvarande EFTA-ländema ärfrihandeln säkerställd av . Mellan Danrnark ochStorbritannien och de kvarstående EFTA-länderna är frihandeln reglerad iEG-avlalen. För varor, som är upptagna under B i bil. 3 tillfrihandelskungörelsen (1973: 1140), bl. a. spritdrycker och tobaksvaror, ochsom har ursprung i eller utgår tull från och med1974-01-01 , och från och med1976-01-01 av tullen enligt tulltaxan. Fr. o. m. utgår tullenligt tulltaxan. Del stegvisa införandet av dessa tullar beräknas ge en ökaduppbörd i förhållande till /75 av ca 2 milj. kr. för budgetåret1975/76 och 3 milj. kr. för /77. För ait de varor, som omfattas av avtalen mellan Sverigeoch de utvidgade gemenskaperna, skall komma i åtnjutande av tullförmånernakrävs, atl de har ursprung i gemenskaperna eller i vissa fall i någotEFTA-land. Tullpreferenser i form av tullfrihet infördes1972-01-01 för import av halvfabrikat och färdigvaror från vissautvecklingsländer. De varor för vilka preferens då erbjöds omfattade enimport om totalt 147 milj. kr. inklusive importen från . Tulluppbördenför denna import uppgick lill omkring 17 milj. kr. En utvidgning av varuområdetlill förmån för utvecklingsländerna genomfördes . Tullbortfallet ärberoende av i vilken utsträckning utvecklingsländerna kan utnyttjapreferenserna för sin export. Tullvärdet för preferensbe-handlade varor uppgicktill 237 milj. kr. för och till 380 milj. kr. Med ledningav dessa lullvärden beräknas tullbortfallet till ca 15 och 25 milj. kr. föråren 1973 och 1974. För /76 beräknas lullborlfallet öka med 3milj. i förhållande till /75. Uppbörden av tull för varor som ej redovisas iulrikeshandelsstatistiken (t. ex. resgods och gåvoförsändelser) saml av vissaavgifter och er- Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 56 sättningarsom redovisas som tullmedel beräknas till 14 milj. kr. I nedanstående sammanställning har imporlvärden ochdebiterad uppbörd av tull m. m. för budgetåren 1973/74 och 1974/75 redovisatsför varor från EFTA-länder, och och (de sexoeh ) saml övriga länder. Itnportvärdeoch debiterad uppbörd av tull (milj. 1973/74 1974/75 /Importvärde, procent /Importvärde, procent /Importvärde, procent /Importvärde, procent Tullför varor som ej redovisas i utrikes handelsstatistiken samt annan tullmedels- uppbörd än tull 11,5 13,6 Såsom framgår av sammanställningen var värdet avimporten under budgetåren 1973/74 och 1974/75 respektive 56 524 och 76 975 milj.kr. Enligt ulrikeshandelsstatistiken uppgick den debiterade tullen för dennaimport till respektive 1 175 och 1 325 milj. kr. Den beräknade uppbörden av tullmedel under budgetåren1975/76 och 1976/77 framgår nedan. Beräknaduppbörd av tullmedcl (milj., kr.) EFTA-länder,och exkl och Övrigaländer Tullför varor som ej redovisas i utrikeshandelsstatistiken samt annantullmedelsuppbörd än tull Beräknad bruttouppbörd av tullmedel Beräknaderestitutioner av tullmedel Beräknad nettouppbörd av tullmedel Såsom förut nämnts har i prop. 1975/76: 65 importvärdelför upptagits till 75 000 milj. kr. och för redovisats tvåalternativa importvärden, 80 500 och 79 800 milj. kr. Vid efterföljande beräkningarhar styrelsen antagit, att importvärdet för kommer att uppgå lill 79800 milj. kr. Inom parentes anges de värden som erhålles vid etl imporlvärdeför av 80 500 milj. kr. Med stöd av dessa antaganden har importvärdet /76 beräknats till 75 500 (76 000) milj. kr. prognosför utrikeshandeln har styrelsen uppskattat importvärdena /77 till 83 500 (84 700) milj. kr. På grundval härav beräknarstyrelsen bmttouppbörden av tullmedel lill 1 110 respektive 1 040 budgetåren1975/76 och 1976/77. Från uppbördsbeloppen avgår restitutioner av lullmedel.Under budgetåren 1973/74 och 1974/75 uppgick dessa restitutioner tillrespektive 98 och 112 milj. kr. Möjligheterna att erhålla tullrestitution videxport lill minskas efler hand på grund av den från 1976-01-01 inträdandebegränsningen av rätlen lill tullrestitution för varor och materiel, som ejhar ursprung i EG. För budgetåren 1975/76 oeh 1976/77 uppskattar styrelsenrestitulionerna av tullmedel till respektive 110 och 100 milj. kr. Styrelsen beräknar nettouppbörden av lullmedel förbudgetåren 1975/76 och 1976/77 till (1 110110 =) 1000 milj. kr. respektive (1040100 =) 940 milj. kr. Vid elt importvärde för av 80 500 milj. kr.beräknas .uppbördsbeloppen för ifrågavarande budgetår till 1 010 milj. kr.respektive 955 milj. RRV ansluter sig lill generallullstyrelsenshuvudalternativ och beräknar således inkomsterna på titeln lullmedel till . för /76 och föreslår att titeln uppförs med . för /77. Deberäknade och redovisade inkomsterna på titeln under de senaste budgetårenframgår av följande sammanställning (milj. 12 200,0 11 625,8 13 000,0 13 096,0 14 150,0 13 929,6 14 030,0 14 680,6 1975/76 18 500,0 De redovisade inkomsternas fördelning påtvämånadersperioder och ingående komponenter för /75 framgår avnedanstående tablå. Mervärdeskatt,/75, milj. kr. ' Dessa uppbördsperioder har påverkats av dentillfälliga nedsättningen av mervärdeskatten den 1 aprilden 15september 1974. Prop.1975/76: 100 Bilaga 1 Finansplanen 58 Mervärdeskatt utgår av beskattningsvärdet förde flesta skattepliktiga varor och tjänster fr. o. m. (SFS1970: 166). Beskattningsvärdet är lika med varans värde med tillägg av tull,annan statlig avgift eller skattinklusive mervärdeskatt. Skattesatsen motsvaras av avbeskattningsvärdet exklusive mervärdeskatt. Skattskyldig är den som inom landet i yrkesmässigverksamhet omsätter skattepliktig vara, byggnad eller tjänst eller importerarmervärde-skattepliktig vara. Mervärdeskatt utgår inte vid export, menskattskyldighet föreligger likväl för exportörer i syfte att undanröja enskattebelastning på exporterade varor och tjänster. Länsstyrelse är beskattningsmyndighet vid försäljningeller annan omsättning inom landet. Vid import är tullverketbeskattningsmyndighet. Den som är skattskyldig skall vara registrerad hoslänsstyrelsen i resp. län. Den till erlagda mervärdeskatten äravdragsgill vid den skattskyldiges redovisning till . Tabellennedan visar länsstyrelsernas nettouppbörd av mervärdeskatt fördelad på branschför . till harmervärdeskattesatsen varit tillfälligt sänkt från avbeskattningsvärdet (SFS 1974:89). Beskattningsvärde och mervärdeskatt deklarerad till länsstyrelserna redovis-ningsäret 1974..Milj. ler. Fördelning på bransch. SNlBransch Beskatt- Utgående Ingående Mervärde- ningsvärde mervärde- mervärde- skatt,netto skatt skatt 1 Jordbruk, skogsbruk, jakt ochfiske 18 028 2 848 1637 1211 2 Gruvor och mineralier 906 135 209 -74 3 Tillverkningsindustri 121067 18 972 18 732 240 4 El-, gas, värme och vattenverk 785 83 555 -472 5 Byggnadsindustri 36 405 3 282 2 983 299 6 Partihandel, detalj handel, restaurang o. hotellverksamhet 161534 25 129 22 613 2 516 7 Samfärdsel 30 217 4 737 4 066 671 S Uppdragsverksamhet, bank o.försäkring 7 976 955 739 216 9 Off'entlig förvalt ning, konsument tjänster 10167 1 568 1 421 147 Övriga 145 21 17 4 Summa 387 230 57730 52 972 4 758 Kompensation utgår för mervärdeskatt på nybyggnad ellerombyggnad av bostadshus som avslutats eller påbörjats detla åroch avslutas före utgången av (SFS 1974: 113). för nybyggnad av enfamiljshus och med . per kvadratm.eterbostadsyta för nybyggnad av flerfamiljshus. Reducerad kompensation ulgår vidareför enfamiljshus i gruppbebyggelse (SFS 1974: 665). Kompensationen förmervärdeskatt på bostadsbyggande utbetalas av . Kompensation för mervärdeskatt på bostadsbyggandeberäknas av uppgå till 1 000 milj. kr. under budgetåret1975/76 och 100 milj. kr. under /77. RRV ansluter sig till dennaberäkning. har i skrivelse till RRV beräknatmervärdeskatt på importerade varor. I skrivelsen lämnas följande redovisning avberäkningarna: "Beräkningenav uppbörden av mervärdeskatt för /76 framgår av följandesammanställning (milj. Värdetav icke skattepliktiga varor Bruttouppbördav tull, varuskatter m.(enl. Mervärdeskatt,17,på beräknat 1975/76 (Prognos) 38 483 6 700 75 500 7 500 ' till den 15 september 1974var mervärdeskattesatsen sänkt till 13,. Mervärdeskatt utgår på importerad råolja, somraffineras i . Däremot är importerade raffinerade oljeprodukter inteskattepliktiga. räknar medsuccessivt ökad import av råolja och med minskad import av raffinerade oljeprodukter.Den ovan redovisade minskningen i värdet av icke skattepliktiga varorsammanhänger härmed. Som framgår av det redovisade siffermaterialet beräknarstyrelsen uppbörden av mervärdeskatt för /76 till 12 200 milj.kr. (avrundat), vilket motsvarar av importvärdet. Om förhållandet mellan värdet av skattepliktiga ochicke skattepliktiga varor förutsätts bli detsamma under /77 somunder /76 kan mervärdeskatten antas komma att motsvara avvärdet av den totala importen för detta budgetår. Med ulgångspunkt från importvärdel för budgetåret1976/77 kan uppbörden av mervärdeskatt för detla budgetår beräknas lill 13 500milj. Vid elt importvärde för av 80 500 milj. kr. beräknasuppbörden b!i 13 700 milj. kr. för /77. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen Med hänsyn till att de restituerade beloppen avmervärdeskatt är synnerligen små i förhållande lill uppbörden har styrelsenansett sig kunna bortse därifrån vid beräkningen av uppbördens storlek. Med hänsyn till att prognosen beträffandeutrikeshandeln i prop.