prop · FZ03177 · 1975-12-31 00:00:00 — Även för statslösa och politiskaflyktingar föreslås en generell dispens. Sådana personer bör kunna upptas tillsvenska medborgare vistelse i . Härutöver bör.dispenskunna ges i enstaka faU med hänsyn till humanitära, sociala eller personligaförhållanden. 6 Överväganden och förslag EnUgtgäUande lag är arbetsgivarens skyldighet att bereda invandrare, som har börjatsin första anställning här i landet , möjlighet tiU ledighet ochlön för att påbörja svenskundervisning begränsad i tiden till utgången av juni1978. Den i lagen angivna tidpunkten utgör en gräns för arbetstagarens rätt attfå ledighet och lön. Efter denna tidpunkt saknar arbetstagaren möjlighet attfå ledighet och lön för att påbörja studier, även om det är på grand avarbetsgivarens försummelse som arbetstagaren inte har fått tillfälle attpåbörja undervisning. I den situationen är arbetstagaren hänvisad till vadlagen (7 §) föreskriver i fråga om möjligheterna att kräva skadestånd frånarbetsgivare som åsidosätter sina förpliktelser enligt lagen. Somframgår av redogörelsen i det föregående har bl. a. LO och gjort gäUandeatt undervisningen för de "gamla" invandrarna 1975/76:177 26 intehar fått den omfattning som lagen syftar till och att det därför finns risk föratt många invandrare inte hinner att få sin undervisning . Denav arbetsgruppen företagna enkätundersökningen visar visserligen attinvandrarna vid flertalet av de företag som undersökningen omfattade sannoliktkommer att få sin undervisning inom den i lagen föreskrivna tiden, menarbetsgruppen har också funnit att det i fråga om ett mindre antal av deberörda företagen och företag som inte omfattas av undersökningen kan förmodasatt utbildningen inte kommer att genomföras . tidigare refererade skrivelsen konstaterar med stöd av bl. a. vissaberäkningar att en del "gamla" invandrare inte kommer att få undervisningom inte ytterUgare åtgärder vidtas. SIV:s beräkningar grundar sig i huvudsak påuppskattningar vad gäller såväl antalet "gamla" invandrare som är ibehov av undervisning som det antal timmar som kommer att användas för denlagbundna undervisningen . Skolöverstyrelsensregister över den lagstadgade invandrarundervis-ningen () visaratt undervisningen har fått en begränsad omfattning. I mitten av januarii år hade totalt ca 22 400 "nya" och "gamla" invandrareregistrerats i utbildning. (Registret skiljer inte på "nya" och"gamla" invandrare.) Av dessa hade många (ca 5 500) avbrutit utbildningen.Enligt vad som inhämtats från är siffrorna dock inte tiUförlitUgabl. a. på grund av att studieförbundens lokalföreningar ligger efter medanmälningar tUl registret. Det totala antalet invandrare som har genomgåtteller påbörjat utbUdning beräknas av till ca 30 000 personer. Ävenom de av lämnade uppgifterna om hur många "gamla" invandrare somåterstår att utbilda är mycket osäkra bl. a. med hänsyn tUl att man inte vethur många som kommer att avstå från utbildningen visar beräkningarna dock attdet vid tidsfristens utgång sannolikt kommer att finnas åtskilliga sådanainvandrare som inte har fått sin rätt till undervisning enligt lagen. Dettabestyrks av uppgifterna från och den enkätundersökning somarbetsgruppen i har utfört. Det finns därföranledning att överväga om man genom lagändring kan förbättra situationen. Enmöjlighet är att skärpa de nuvarande skadeståndsreglerna. En sådan skärpningkan möjligen öka arbetsgivarens benägenhet att ge ledighet. Det kan dock inteuteslutas att vissa arbetsgivare även inför hotet av sådana sanktioneråsidosätter sina förpUktelser enligt lagen. Arbetstagaren går då ändå miste omsin rätt till undervisning. Arbetstagarens ställning gentemot arbetsgivaren bördärför stärkas på annat sätt. Enlagändring bör i första hand syfta till att garantera arbetstagaren rält tUlundervisning även efter utgången av . Enbart en bestämmelse om visstids förlängning av arbetsgivarens skyldighet att ge Prop.1975/76:177 27 ledighetoch lön är dock inte tiUräckligt. En sådan bestämmelse skulle i princip endastinnebära att en försumUg arbetsgivares skadeståndsskyldighet inträder och utgör ingen garanti för att arbetstagaren får sinundervisning. En förlängd skyldighet för arbetsgivaren bör därför kombinerasmed föreskrifter som ger arbetstagarparten ett inflytande över frågan närarbetsgivaren skall vara skyldig att ge ledighet och lön. I det följandeframförs vissa förslag som syftar till att åstadkomma en sådan kombination.Dessa förslag förutsätter att arbetsgivare försummat sin skyldighet att gearbetstagare ledighet före utgången av . Om arbetstagaren är medlemi arbetstagarorganisation, som är eller brukar vara bunden av kollektivavtal iförhållande till arbetsgivaren, bör organisationen, liksom i lagen (1974: 981)om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning, få möjlighet att beslutaom såväl ledighet som tidpunkten för ledigheten. Beslutet bör fattas i samrådmed den berörde arbetslagaren. För att arbetstagaren skall få sin undervisninginom rimlig tid (helst ) och för att i tiden närmarebegränsa arbetsgivarens skyldighet bör föreskrivas att ledigheten skall börjaföre utgången av . Underlåter arbetstagaren att utnyttja denbeslutade ledigheten bör arbetsgivarens skyldighet upphöra om intearbetstagaren har haft synnerliga skäl, som t. ex. sjukdom, för sinunderlåtenhet. Ä andra sidan bör intearbetstagarorganisationen få besluta om att ledigheten skall börja omedelbart.Arbetsgivaren bör få viss på sig för att planera m. m. Med hänsyn härtiUföreslås att ledigheten får börja tidigast efter det attarbetsgivaren har underrättats om organisationens beslut. Givetvis bör dockledigheten kunna börja tidigare om arbetsgivaren medger detta. Detförutsätts att organisationen, innan den fattar sitt beslut, har haft överläggningarmed arbetsgivaren om tidpunkten för ledigheten och att organisationen därvid imedlemmarnas intresse söker beakta de svårigheter arbetsgivaren kan få ianledning av ledigheten. Accepterarinte arbetsgivaren arbetstagarorganisationens beslut vare sig det gällerledigheten som sådan eller tidpunkten härför skaU han kunna väcka talan viddomstol i enlighet med 9 § första stycket. Detta blir t. ex. fallet omarbetsgivaren menar att han redan har gjort vad på honom ankommer. Det är självfalletangeläget att arbetstagaren får tiUfälle att påbörja undervisningen så snartsom möjligt. Skulle tvist uppkomma kan dock avsevärd tid förflyta innan domstolbeslutar i ärendet. På grund härav bör arbetstagarorganisationens beslut gällatill dess tvisten har slutligt prövats. Detta innebär att arbetstagarparten fårtolkningsföreträde vid tvist som kan anhängiggöras vid domstol på samma sättsom i exempelvis studieledighetslagen. Avsertvisten frågan huruvida arbetstagaren är undantagen från lagen 1975/76:177 28 pågrand av föreskrifterna i 1 § andra stycket 1 eller 2 eller i punkterna 3 a)eller b) i övergångsbestämmelserna skall föreskrifterna i kungörelsen ochskolöverstyrelsens anvisningar gälla. Dessa föreskrifter innebär bl. a. attarbetsgivaren, arbetstagaren och arbetstagarorganisationen i samråd skall prövaom arbetstagaren är undantagen enligt nämnda föreskrifter. Kan man inte enasvid denna prövning skall frågan hänskjutas till , som ärslutlig instans i sådant ärende. Tvistom arbetstagare är undantagen enligt nyssnämnda föreskrifter i 1 § och punkt 3i övergångsbestämmelserna prövas sålunda inte av domstol. En sådan tvist avseri huvudsak fråga om arbetstagaren har sådana kunskaper i svenska att han inteär i behov av undervisning. Behovet av undervisning prövas i särskild ordningmed hjälp av bl. a. tester. En sådan prövning kan ske förhållandevis snabbt.Det finns inte skäl att i dessa fall låta arbetstagarorganisationens mening gäUainnan har avgjort frågan. På grund avarbetstagarorganisationens tolkningsföreträde kan arbetstagaren sålundapåbörja undervisning utan hinder av att arbetsgivaren har väckt talan viddomstol. Domstolen bör emeUertid utan hinder av att part har tolkningsföreträdekunna meddela interimistiskt förordnande i tvisten. Ett sådant förordnande taröver tolkningsföreträdet och kan föranleda att pågående undervisning avbrytes.Ett förordnande härom bör dock inte meddelas i annat fall än närorganisationens ståndpunkt framstår som klart ogrundad. Vidare bör somformellt krav gälla att ett yrkande om ett sådant förordnande inte får bifallasutan att motparten har fått tillfälle att yttra sig. Visar det sig attarbetsgivaren hade fullgjort sina skyldigheter enligt lagen ocharbetstagarorganisationen fog för sitt beslut, är det rimUgtatt arbetsgivaren får ersättning för den skada som han har förorsakats medanledning av beslutet. Därför föreslås en skadeståndsskyldighet förarbetstagarorganisationen om den har föranlett eller godkänt felaktigtillämpning av lagen och organisationens företrädare har saknat fog för sinståndpunkt i tvisten. I de två senaste berörda hänseendena anknyter deföreslagna reglerna tUl de principer som har antagits i de senaste årens arbetsrättsUgalagstiftning. Förarbetstagare som är medlem i arbetstagarorganisation som inte står eller brukarstå i kollektivavtalsförhållande tUl arbetsgivaren eller för oorganiseradarbetstagare föreslås, liksom för arbetstagare, som visserligen är medlem i enkollektivavtalsbärande organisation men för vilken organisationen inte harutnyttjat sin rätt att besluta om ledighet, en möjlighet att få frågan omledighet och ledighetens förläggning prövad av domstol. Om sådan arbetstagareföre utgången av hos arbetsgivaren begär att få ledighet, men intefår det efter sin framställning, kan han påkalla domstolsprövning av frågan. I sådant fall skaU han väcka talan före utgången av år1979. 1975/76:177 29 ledighetbör motsvara det beslut som arbetstagarorganisationen kan fatta i fråga ommedlem. Arbetsgivarens skyldighet att ge ledighet bör sålunda även i detta fallupphöra om arbetstagaren utan syimerliga skäl underlåter att utnyttja denledighet varom domstolen har beslutat. De förslag som har läggsfram grundar sig på förutsättnuigen att arbetsgivaren har försummat sinskyldighet att ge ledighet inom den i nuvarande lag föreskrivna tidsfristen. Ioch med att arbetsgivaren försummat denna skyldighet har arbetstagaren och ivissa fall även arbetstagarorganisationen rätt till ersättning för uppkommenskada. De föreslagna reglerna innebär i princip endast en förlängning i tidenav arbetsgivarens skyldighet enligt lagen och bör inte beröva arbetstagarpartenmöjlighet att kräva skadestånd som grundar sig på försumUghet före utgångenav . På grund härav föreslås ingen ändring av de nuvarande reglernaom skadestånd. Detta medför sålunda att arbetstagare kan kräva skadestånd pågrund av arbetsgivarens tidigare försummelse även om han får undervisning efterutgången av enligt de regler som föreslås. I en sådan situation bördock vid prövningen av skadeståndets storlek tas hänsyn till att arbetstagarenhar fått undervisning. Isamband med att de föreslagna ändringarna i lagen genomförs bör en bredinformation komma till stånd efter ikraftträdandet. Enligt 6 § i gällande lagom svenskt medborgarskap kan utlänning upptas till svensk medborgare genom naturalisationom han har haft hemvist här i landet och därjämte uppfyller vissaandra villkor. Nordiska medborgare kan med stöd av en allmän dispensregel ochgällande praxis naturaliseras . Somtidigare har nämnts föreslås i departementspromemorian (Ds A 1975: 14) Förvärvav svenskt medborgarskap bl. a. att nuvarande kvalifikationstider för att fåsvenskt medborgarskap skall förkortas från sju till för utomnordiskamedborgare och från tre till för nordiska medborgare. Proposition omändring av medborgarskapslagen avses bli förelagd . Medborgarskapslagenföreskriver inte något villkor om att den som upptas till svensk medborgaregenom naturalisation skall ha kunskaper i svenska språket. I praxis beaktasdock om sökanden behärskar svenska och i det formulär som används vid ansökanom naturalisation anmodas sökanden att bifoga intyg om sin förmåga att tala,läsa och skriva svenska. Ofta bortses dock heU från bristande kunskaper isvenska. Så sker t. ex. om ansökan avser en utlänning som flyttat till Sverigevid vuxen ålder och tillhör ett helt annat språkområde än vårt och därför harsvårt att lära sig svenska. Enligt vad som har inhämtats från har"kravet" på kunskaper i svenska nästan helt försvunnU.Det finns anledning att anta att om de nya kvalifikationstiderna förkortas ienlighet med promemorieförslaget sådana kunskaper kommer att Prop.1975/76:177 30 beaktasän mindre om man överhuvudtaget kommer att lägga någon vikt vid dem. Genomförs förslaget om dekortare kvaUfikationstiderna får detta betydelse för de invandrare som deltari svenskundervisning. Nuvarande lag avser endast utländska arbetstagare. a. att den som blir svensk medborgare mister sinaförmåner enligt lagen fr. o. m. tidpunkten för förvärvet av det svenskamedborgarskapet. Kurserna i svenska sträcker sig ofta över . Detkan därför antas att många invandrare under pågående studier kommer att uppfyllakravet på den kortare hemvisttiden och vill söka svenskt medborgarskap såsnart som möjligt. Med tanke på den korta kvalifikationstid som föreslås förde nordiska medborgarna kan många bland vår största invandrargrupp, denfinländska, antas komma i den nämnda situationen, särskilt i det fall dåundervisningen har påbörjats först efter ganska lång tids vistelse här ilandet. Det är inte rimligt att enarbetstagare som ansetts vara i behov av svenskundervisning och som därför medförmåner enligt lagen har påbörjat sådan undervisning, skall tvingas avbrytasin utbUdning när han blir svensk medborgare. Hans behov av undervisningkvarstår. Han bör därför ges möjlighet att fullfölja sina studier medbibehållande av sina rättigheter enligt lagen. I annat fall tvingas han avvaktamed ansökan om svenskt medborgarskap tills han är klar med utbildningen. Ensådan ordning strider mot syftet med förslaget om de kortare kvalifikationstiderna. Medhänvisning till det anförda föreslås att 1 § i lagen om rätt till ledighet ochlön vid deltagande i svenskundervisning ändras så att den skall gälla även förden som har blivit svensk medborgare, sedan han har påbörjat den undervisningsom avses i lagen. Förslagetföranleder en ändring av bestämmelserna om statsbidrag för undervisning isvenska språket med samhällsorientering. Dessa bestämmelser förutsätter f. n.att deltagarna är utländska medborgare. 1975/76:177 31 Enkät till företrädare för arbetsgivare och fackligaorganisationer angående svenskundervisning för invandrare som börjat sinförsta anstäUning i före , s. k. gamla invandrare.OBS! Enkäten gäller endast dessa invandrare. Hur många"gamla" invandrare är anstäUda inom företaget? Anmärknhigar till fråga 1. Här börmedräknas invandrare som är utländska medborgare och är bosatta i ochsom dessutom har arbetstillstånd eller är kyrkobokförda i . Invandrare somär sysselsatta i feriearbete eller eljest i arbete av tillfällig natur skallinte medräknas. Hur många av dessa a) har undantagits från undervisning före iår? b) beräknas bli undantagna efter senare prövning? c) beräknas avstå från sin rätt till undervisning? Svar:Anmärkning till fråga 2. Följande kategorier utländska arbetstagare är undantagnafrån lagen. 1975/76:177 32 a) har svenska,danska eller norska språket till modersmål eller eljest har sådana kunskaper inågot av dessa språk att undervisning inte behövs b) redan genomgåttundervisning enligt lagen eller sådan svenskundervisning som meddelas isamband med arbetsmarknadsutbildning eller i AMS:s mottagningsläger förflyktingar c) innan lagentillkom deltagit i svenskundervisning minst och fått ersättninghärför enligt avtal mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisation. a) Hur många har före erbjuditsmöjlighet till ledighet för undervisning? b) Hur många har därvid önskat genomgå undervisning? c) Hur många har därvid tackat nej men önskar genomgåundervisning senare? a) har genomgått undervisning enligt lagen? b) deltar f. n. i undervisningen? c) har avbrutit undervisningen? Prop.1975/76:177 33 a)Hur många beräknas återstå att utbilda? b)När beräknas dessa få sin undervisning? Hurmånga av de invandrare som avses i fråga 5 a) omfattas av a) avtal angåendetidpunkten för undervisningen? b)annan planering i fråga om denna tidpunkt? Vilketeller vilka studieförbund har genomfört eUer beräknas genomföra undervisning?Svar: Har enligt Er kännedom studieförbundet(n)resurser att genomföra undervisning inom den lagstadgade femårsperioden, dvs.före ? 3 »s-s c o" 2 (8 c 3 > £.2, I ''3 i C [L| m H, "S tt. rn£i ca X> ca c 6 C S 00 O B " ei d « g -" osON oooC7ao;QO;o0oo\ao "*-. o -1 -. -tSi II II iS rt S !3 c o r- CO .. .-. r*-) tt- CQ < ttn visn, När kan 1 1 1 VI r in r- in CO r- r i r r- i ON On Os Os Os On \n 00 t- r-- rt := rt *-> :0 O ON :0 ON O .2? C; -t« " VI M :r tt,tt,tl. O O * "* O (8 I/-1 »~i O oS lro.1. c c;.- - 3 (N U O o O ri fN 0I5 0!$ Icaov <: CQ < *n v-i vo 0\ 0\ 0\ CO <;pa< m < 00 ov ovo o . ij-O J c 3 " HH M*+-! XJ (_, rt cd Cdaiciuiiiaci <:ii ci PQoa tt, ui'5?tt,tt,tt. rt tt- rt *j pi -t o ti lå -K S r- i/->oo p-vOc-vo Ci I O O o Tt O O O O fN fN m ea i i - ,-, 53 I I rt f* f*i IS 'u o "O O O OOOO OO OOO o o o o o O o o' o -> .- o o o OOOOOOO OOO fN o o o o O o o CS f OOO t-x>.S, I I . -Cl c .j JC ..t; 60 CO-o-.= .5 r- o o o o o o fN f.1 fN o " oo »fNOVO o "O v-i *- *j ca > > ca > oaj2t2 (J=2 S oo i-fN"-! o oo, .-,e* r:°car > i: c 1 r- o o o Tt t r I Tt t- PQ -ro Tt Tt >/ I.O VO VD r r-0000 OV o> o O > H -, fN fN fStN tt,"5? M.SP-j?ä.M I ä.S? -t: S? 1- rs o 2 H -t: C T3 g .2f.- :5a S = 1 2 cu?> cao.nca>i:caC;m«ca 60_- 60 kiga, vi uppma 0 ..-* .... samtliga 6 antag inkor 0 -H .._. t: ja 0 vo ""o ,,_, Ov vo 00 m <;cQ < m en fn m m fn m « 3 b; É "2 > O S rt tJÖcL :rt :« :< .iS C C IU 1> 11)c -o c oca * E u *j rt >v rt. tt, -I HX).S, rt c CO c Prop.1975/76:177 39 Dnr SB 35/76 Lagen om rätt till ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare tillsattes en arbetsgrupp med företrädareför , (), statens invandrarverk(), () och () meduppgift att närmare undersöka tillämpningen av lagen om rätt till ledighet ochlön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare. Arbetsgruppengenomförde en enkät till ett fyrtiotal företag som skullebesvaras av företrädare för fackförening och arbetsgivare. Enkätresultatet geren intressant bild av lagens tillämpning men överensstämmer inte med deerfarenheter har insamlat på annat sätt. Antalet förbrukade studietimmar,liksom Sö:s SFI-register, visar att en mycket stor del av den invandradearbetskraften inte fått undervisning. vill framhålla attspeciella åtgärder måste vidtagas, om de invandrare som började arbeta iSverige ska få sina behov av svenskundervisning tiUgodosedda före den1 . Totalt torde drygt 200 000 utländska medborgare arbeta iSverige (av arbetskraften). Enligt beräkningar gjorda av byrådirektör (PM , bilaga 1) torde ca 110 000 avdessa ha påbörjat sin första anställning i och ha annatmodersmål än danska, norska eller svenska. Den enkät som gjort för attkartlägga i vilken utsträckning undervisning planerats eUer genomförts för de"gamla" invandrarna visar att är aktuella för undervisning,en siffra som stämmer relativt väl överens med de undersökningar som invandrarverketgjort. Totalt torde ca 120 000 invandrare vara i behov avundervisning (av 200 000). Av dessa är ca 66 000* "gamla" invandrare(av 110 000). (1973/74 och 1974/75) som lagenhar varit i kraft har , dvs. Beräkningen av antalet "gamla" invandrarei behov av undervisning är en underskattning. De som har svenska, danska ellernorska som modersmål är fråndragna i beräkningar och ingår inteheller i den andel som är berättigad till svenskundervisning. Prop.1975/76:177 40 kals.Studiegrupperna i de lagbundna cirklarna har i genomsnitt 6,6 deltagare enligtskolöverstyrelsens cirkelstatistik 1975. EnUgt SÖ:s SFI-register får ca 1/5 avinvandrarna i utbildning och 4/5 får . De förbrukadetimmarna kan ha räckt till utbildning i för 2 725 invandrare och i240 timmar för 10 900 invandrare. som lagen har varit ikraft kan de förbrukade studietimmarna ha räckt till drygt 13 500 invandraresutbildning enligt lagen. Detta är endast ett räkneexempel för att belysa hurmånga invandrare som kan ha fått undervisning. SjälvfaUet har fler än 13 500invandrare påbörjat sin undervisning . Undervisningensigångsättande försenades, men enligt bl. a. SAF har den fått normal omfattning1974/75. Under detta år förbrukades enUgt SÖ:s uppgifter 337 000 studietunmar.Detta antal timmar kan ha räckt tUl 9 925 invandrares utbildning, varav 1/5 i160 timmar och 4/5 i . Omutbildningen får samma omfattning under de tre budgetåren fram till den 1 juli1978 som under /75 kan fullständig utbildning ges till ca 30000 invandrare . Enligt ovanstående exempelkan således totalt 43 500 invandrare utbildas efterlagens i kraftträdande. Ensammanfattning av ovanstående ger vid handen att en betydande del av deinvandrare som är i behov av undervisning inte kommer att få detta behov tUlgodosettinom femårsperioden om inga ytterUgare åtgärder vidtas. SFI-registretvisar också att utbildningen är av begränsad omfattning (bilaga 2). Visserligenbör siffrorna räknas upp eftersom inrapporteringen till registret släparefter. Att undervisningen intefått önskad omfattning bekräftas också av SIV:s besök vid företag och samtalmed invandrare, företagare, fackföreningsfolk, invandrarbyråpersonal m. fl.Dessa kontakter samt enkäter och brev från invandrare ger verket anledningförmoda att informationen om lagen och undervisningen är bristfällig och attalltför få har erbjudits undervisning. En del invandrare deltar inte iundervisningen trots att de erbjudits sådan. De tackar nej av rädsla att"göra bort sig" på lektionerna, att inte klara av studierna, atttappa självförtroendet eller vara osolidariska med arbetskamraterna, som mångagånger får göra även invandrarens arbete när ingen ersättare finns. Många harockså svårt att delta i undervisningen när den ligger på fritid, bl. a.beroende på problem med barntiUsynen. I en del faU har man svårt att gå på undervisningendärför att studielokalerna är alltför avlägset belägna. En alltför hög andel avinvandrarna avbryter undervisningen. En undersökning som Domnarvets järnverkgjorde 1975 visar att av dem som påbörjat undervisningen 1974 hade hoppatav /75. Skälet till att hade avbrutit var dock att deslutat sin anställning, men det är oroväckande att en så hög andel som avbry- 1975/76:177 41 terav andra orsaker. Företagets förslag till åtgärder för att komma tUlrätta medavhoppen var bl. a. att förlägga undervisningen till arbetstid i störstamöjliga utsträckning, ordna barntillsyn, stimulera deltagarna att tala svenskautanför kurserna, ge invandrarens make/maka möjlighet till språkundervisning,intensifiera den uppsökande verksarrUieten och förbättra pedagogiken. Iförarbetena till lagen framhålls vikten av att undervisningen ska bedrivas påordinarie arbetstid om man vill uppnå ett gott resultat. Lagen ger dock utrymmeför att undervisningen kan förläggas till betald fritid om fackförening ocharbetsgivare slutit avtal härom. Detta har dock förekommit i alltför storutsträckning, med bl. a. många studieavbrott som följd. vUl framhållavärdet av att studierna sker på arbetstid i lagens anda. Ett avtal omfritidsundervisning bör endast föranledas av mycket svåra hinder för lektionerpå arbetstid. Engod arbetsmiljö och trivsel i arbetet främjas även för de svenska arbetskamraterna av att invandrarna får grundläggande information om vårt samhälle ochspråkundervisning. Det är svårt att tUl-godogöra sig studier när man är tröttefter en lång arbetsdag. För att invandrarna verkligen ska få en chans attutnyttja sina rättigheter enligt denna lag måste man gör en kraftansträning.Särskilda medel bör av-sältas för att fackföreningarna på arbetstid i samarbetemed studieförbunden ska kunna söka upp aUa dem som hittiUs ännu inte erbjuditsundervisning, "tackat nej" eUer avbrutit sina studier, för attmotivera dessa att delta i utbildningen.