prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Arbetslösheten ärlikväl högre för ålders-gmppen än för genomsnittet. För alt lösaproblemen för ungdomarna har regeringen vidtagit olika åtgärder. a. harAMS fått bemyndigande att rekrytera ungdomar till vakanta platseri arbelsmarknadsulbildningen med gynnsamma ekonomiska villkor. Som tidigare nämnts har enbetydande neddragning skett av de mer aUmänt inriktade arbetsmarknadspolitiskainsatserna. Antalet personer i beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning imars uppgick sålunda till ca 63 500, medan motsvarande tal uppgick till 87000 och till ca 113 000 . Behovet av särskilda insalserför dem som även under en högkonjunktur har svårigheter att finna sysselsättningkvarstår emellertid. Antalet personer i skyddat arbete och arkivarbete harfortsatt atl öka. Härtill kommer en ökning i den halv-skyddade sysselsättningenfrån 5 700 personer till 7 700 personer motsvarande månad . Detär uppenbart alt det gynnsamma läget på arbetsmarknaden underlättat placeringenav handikappade på den öppna arbetsmarknaden. Anpassningsgmpperna spelar därviden viktig roll. Utbildningen och informationen lill anpassningsgrupperna förstärksf. n. och nästa budgetår får arbetsmarknadsverket ökade resurser för dennaverksamhet. Närdet gäller utvecklingen finns del anledning att räknamed ett relativt tillfredsställande läge på arbetsmarknaden i varje fall vadgäller andra och tredje kvartalet. De bedömningar av arbetskraftsbehovet somgörs i konjunkturbaromelern och de bedömningar som redovisats frånlänsarbetsnämnderna indikerar ett fortsall gott sysselsättningsläge underdessa kvartal inom de flesta delar av landet och i flertalet branscher. Inomden sysselsättningsmässigt viktiga verkstadsindustrin låg orderstockama ifebmari 1975 inemot högre i volym än . harorderingången försvagats inom andra branscher, i vissa fall kraftigt. Dennuvarande gynnsamma ulvecklingen på arbetsmarknaden kan därför komma altavlösas av påfrestningar på enstaka områden, bl. a. om den internationellakonjunk-lumppgången dröjer. Mycket tyder på att en minskad orderingång nu fårelt mer begränsat genomslag på arbetsmarknaden än vad som varit fallet iliknande situationer tidigare. Del gäller bl. a. i fråga om varsel om personalinskränkningar och tillströmningen av nyanmälda lediga platser.Olika faktorer som kan medverka till detta är bl. a. de nya trygghetslagarna,elt ökat nyrekryteringsbehov genom arbetstidsförkortningen för skiftarbetareoch ett under den tidigare intensiva högkonjunkturen eftersatt behov avunderhålls- och reparationsarbeten. Inombyggnadsverksamheten har den sysselsällningsminskning som pågått sedan börjanpå 1970-lalet nu hejdats, som arbetslösheten pressals ned till ochmed under den arbetslöshetsnivå som gällde under den starka byggkonjunkturen imitten av . Utsikterna för de närmaste kvartalen bedöms av praktisktlaget alla länsarbetsnämnder som goda när det gäller byggsysselsättningen, ävenom osäkerheten är slor för slutet av året. När det gäller tjänstesektorn visarlänsarbetsnämndernas bedömningar på en fortsalt sysselsättningsexpansion. Expansionengäller huvudsakligen vårdområdet. Medden ökning av produktionen om och av sysselsättningen räknat i timmar med1 % som inträffat skulle produktiviteten ha ökat med ca 3,5 %.Detta är ett förhåUandevis lågt tal jämfört med vad som varit normalt undertidigare perioder. Under 1960-lalel var sålunda den genomsnittliga ökningen avproduktiviteten . Över huvud tagel finns det anledning altnotera den lägre produktivitetstUlväxt som den svenska samhällsekonomin haft desenaste åren. Den genomsnittliga ökningen under 1970-lalets fem första år kanberäknas lill . Den utveckling i fråga om produktion och sysselsättningsom det finns anledning alt räkna med för innebär atlproduktivitetsutvecklingen även skulle bli begränsad, 2,5 å . Det finnssålunda tecken som tyder på att den sänkta produktivitetsutvecklingen skullevara av mer varaktig natur, även om det ännu ej föreligger någon analys somklarlagt orsakerna härtill. Ätt den minskade produktiviletstiUväxten inomindustrin är en väsentiig faktor är dock fullt klart liksom det förhållandetatt den offentliga sektorn där produktivitetsökningen definitionsmässigt ärnoll får en ständigt ökande andel av den totala produktionen. Det finnsanledning att starkt understryka de problem i fråga om tillväxt och begränsningav resursutrymmet för reformer och standardutveckling som blir följden av ensådan utveckling. Jag återkommer senare lill den frågan. Isamband med alt behandlade finansplanen konstaterade finansutskottetatt statsmakterna främst med hänsyn till den höga aktiviteten och det godasysselsättningsläget inom landet inte på detta stadium borde binda sig förstimulansåtgärder av bestämd omfattning eller förläggning i tiden. De nyauppgifter om ökande sysselsättning och minskande arbetslöshet som kommit framsedan dess samt de bedömningar om utvecklingen som kan göras lederfortfarande till slutsatsen alt några allmänna åtgärder för att stimulerasysselsättningen f. n. varken är nödvändiga eller lämpliga. Jag vill här erinraom alt finans- politiken f. n. har en klart expansiv inriktning. Enliglde beräkningar som redovisas i nationalbudgeten skulle den offentliga sektornsbidrag till tillväxten under är 1975 motsvara inemot av BNP. Finanspolitikenmotverkar således kraftigt de kontraktiva krafter som verkar bl. a. frånullandet. Med hänsyntill den osäkerhet som vidlåder bedömningarna för den kommande vintern, bl. a.i fråga om den internationella konjunkturutvecklingen, finns det emellertidanledning alt understryka uttalande alt den konjunkturpolitiskaberedskapen borde höjas. Den finansfullmakt som beviljat regeringen(prop. 1975: 1, FiU 1975: 1, rskr 1975: 30) är därvid av stor betydelse.Fullmakten skall enligt beslut få användas för finansiering avtidigareläggning, utvidgning eller påskyndande av statiiga investeringar somnormalt finansieras på drift- eller kapitalbudgelen. Vidare bör den få användasför utgifter för beredskapsarbeten saml för bidrag lill kommunala projekt förinvestering och sysselsättning. Bidragsprocenten bör få fastställas avregeringen med hänsyn till ändamålet dock högst lill . När det gäller siatens insalser för atl stärkasysselsättningen kan först framhållas alt det numera finns skäl atl kraftigtrevidera upp den bedömning av de statliga investeringarnas omfattning somgjordes i finansplanen. Medan man då räknade med en minskning har mannu räknat med en ökning på , vilket främst beror på ett kraftigt ökatbyggande inom vattenfalls- och luftfartsverken. Regeringen har initierat ett omfattande arbeteför att på olika områden inventera och bygga ut beredskapen inom sysselsättningspolitikeni syfte att med kort varsel kunna sätta in de insatser som eventuellt kan kommaalt visa sig erforderliga, bl. a. i enlighet med den konjunkturpolitiskaberedskapsplan som ställt sig bakom och som uppdragit åtregeringen att vidta de erforderliga förberedelserna för att sälla i kraft. Regeringen har lagt förslag lill om enallmän beredskapsbudget för nästa budgelår, som grundas på elt av AMS utarbetatförslag till investeringsreserv. Beredskapsbudgeten omfattar projekt till entotal kostnad av 1 450 milj. kr. vilkel innebär en sysselsättningseffektmotsvarande ca 1 400 000 dagsverken. Beredskapsarbetenaoch arbelsmarknadsutbUdningen bedrivs f. n. på en förhållandevis låg nivå. Detfinns således slora möjligheler att snabbt ge dessa en omfattning som skullekunna innebära en kraftig ökning. Härutöver finns betydande möjligheler att medolika arbetsmarknadspolitiska åtgärder möta en minskande efterfrågan påarbetskraft redan inne i företagen för att därigenom undvika permitteringareller avskedanden. Tiilkomslen av de nya trygghetslagarna har härvidlag skapaten ny Det finns goda möjligheter för företagen attsalsa på ulbildning av sin personal. Jag vill erinra om att chefen förarbetsmarknadsdepartementet i tilläggsstat begärt bemyndigande att vidbehov vidga den ram som finns för stödel till förelagsutbildning för sådanarbetskraft som eljest skulle ha permillerats. Vidare har medgivitatt det stöd lill lagerproduktion som tillämpades vid företag därpersonalen hotas av avskedanden också skall kunna få sättas in i de fall dettaär nödvändigt för att värna sysselsättningen (prop. 1975: 1, FiU 1975: 1, rskr1975: 30). Som jag tidigare nämnt är det regeringens avsikt atl nu utnyttjadenna fullmakt. Inom har pågått elt arbele med att isamarbete med AMS och berörda myndigheter inventera möjligheterna lillytterligare beredskap. Härigenom har ett omfattande projektunderlag kunnat upprättasutöver det som kommit fram i samband med utarbetandet av beredskapsbudgeten.Den omfattar bl. a. tidigareläggning av statliga anläggningsarbeten och byggenför flera mUjarder kr., samt beställningar. Häri ingår t. ex.maskinbeställningar för SJ och försvaret, förrådsanläggningar för detekonomiska försvaret, polishus, kulturbyggnader och skogsvårdsåtgärder inomdomänverket. Som ett exempel på ytterligare initiativ som tagils kan i dettasammanhang nämnas att SJ fått i uppdrag att utarbeta elt omfattandeberedskapsprogram för utbyggnad av säkrare järnvägsövergångar. HärtUl kommerden möjlighet som finansfullmakten innebär alt genom statsbidrag tillfälligtstimulera de kommunala investeringarna om så skulle komma att visa sig erforderligt.Detsamma gäller tillfälliga insalser på den offentiiga konsumtionens område,bl. a. omsorgs- och vårdsektorn. Även om det således inte f. n. finns några motiv försärskilda insatser atl stimulera sysselsättningen finns det således i enlighetmed uttalande en planerad beredskap för alt snabbt och kraftfulltsätta in de motåtgärder inom olika delar av samhällsekonomin och regioner somen eventuell avmattning på arbetsmarknaden kan komma alt ställa krav på. Atlvärna den fulla sysselsättningen utgör sålunda det centrala elementet iregeringens politik. 3.2 Försörjningsbalans och bytesbalans I labell 4 görs en sammanfattning avproduktionsutvecklingen åren 19741975. Utvecklingen redovisas från bådeproduktions- och användningssidan. Jämfört med visar bådaberäkningsmetoderna en avsaktning i bruttonationalproduktens ökningstakt. Tabell 4 Produktionsutvecklingen 1975 Volymförändring i procent frän föregående år Försörjningsbalansen i labell 5 sammanfattar denekonomiska tillväxten mätt från användningssidan . Underår 1974 beräknas bruttonationalprodukten ha stigit medan ökningen förår 1975 vänias bli . Orsaken till denna långsammare ökning stårfrämst att finna i en ytterligare avsaktning av exporten. En neddragning avlagerinvesleringarna jämfört med bidrar också till att dämpatillväxttakten. Den privata konsumtionen ökar däremot i nästan lika hög taktsom , eller . De totala investeringarna, förutom investeringarna ilager, väntas öka ungefär lika myckel som eller med . Näringslivels investeringar torde öka mycket långsamt, medan bostadsbyggandetefler de kraftiga neddragningarna förutses svänga om till enknapp ökning. Även de statliga myndigheterna och af- Tabell 5 Försörjningsbalans för statliga myndigheter och affärsverk -1,6 -10,2 färsverken väntas öka sina investeringar jämfört med år1974. För kommunernas del räknas med en fortsatt svag invesleringsutveckling. Näringslivets investeringar vänias totalt sett öka svagtvarvid emellertid ökningen för industrin beräknas till . Den kraftigaminskningen i ökningstakt för näringslivets investeringar mellan åren 1974 och1975 beror bl. a. på en nedgång i handelns investeringar samt det förhållandetalt mycket små investeringar i handelsflottan vänias jämfört med . Förindustrin vänias däremot ökningslakten i investeringarna ligga kvar på sammanivå som . Flera av basvaruin-duslrierna hade ett högt utnyttjande avproduktionskapacheten . Detta i kombination med den förbättradelönsamheten kan väntas utgöra incitament för en utbyggnad under 1975.De tidigare nämnda insatserna på kreditpolilikens område jämte frisläpp avmedel som företagen avsatt till arbetsmiljöfonderna och de särskildainvesteringsfonderna torde bidra posilivi lill investeringsutvecklingen. För de statliga myndigheterna och affärsverken beräknasinvesteringarna öka med . Den kraftiga uppgången jämfört med berorfrämst på affärsverkens investeringar som väntas öka med . De kommunala investeringarna beräknas minska något ävenunder 1975. Den totala minskningen på förutses fördela sig med enneddragning på byggnadssidan med medan investeringarna i maskiner väniasöka med . Investeringarna i bostäder väntas återigen öka , omän obetydligt. Detla innebär en kraftig omsvängning jämfört med då enminskning med registrerades. Omsvängningen utgörs till slor del avsmåhus och förklaras av den mycket höga igångsättningen under sista kvartalet1974. Detla torde i sin tur hänga samman med alt kompensation förmervärdeskatten utgår om enheterna påbörjades års utgång. Arbetenamed de hus som påbörjades 1974 kommer till övervägande del alt falla på år 1975.Bidragande till att höja bostadsinvesteringarna är också en stark uppgång i om byggnadsverksamheten. Härvid spelar insatserna för energibesparande åtgärder en stor roll. Investeringarna i lager vänias minska något under år 1975efter den kraftiga lageruppbyggnaden . 1975 vänias bli näslan . mot ca5,. För den privata konsumtionen har kalkylerats med en volymökning på 4 '7c. Det är något snabbare än den ökning avrealinkomsterna som följer av bl. a. den bedömning som jag tidigare redovisatbeträffande ulvecklingen på avtalssidan. De kraftiga inkomsltillskott somhushållen fick 1973 och 1974 kan emellertid väntas få viss effekt påkonsumtionen även 1975. Den kraftiga ökningen av sparandet 1974 skulle såledesbytas mot en viss reducering i sparkvoten . Konsumentpriserna väntas stiga med under loppet av1975. Den internationella inflationen som genom vår slora utrikeshandel återverkatkraftigt på vårt land vänias bli väsentligt svagareunder 1975. Den offentliga konsumtionen vänias stiga med 1975, varvidökningstakten förutses bU 3,8 och för den statliga resp. kommunalakonsumtionen. Utrikeshandelnunder vänias innebära en fortsatt snabbare volymökning av importen änexporten och därmed en ytterligare försvagning av den reala balansen. En vissförbättring av handelsbalansen emotses emellertid trots delta på grund av atlökningen av importpriserna väntas bli lägre än uppgången i exportpriserna,eller mol . En förbättring på ibytesförhållandet ligger således i kalkylerna över utrikesbalansensutveckling. Denna förbättring i bylesförhåUandet har i huvudsak redan ägt rumoch under loppet av innevarande år förutses i grova drag en parallellutveckUng av export- och importprisema totalt sett. Exporten antas öka med i volym, varvidråvamexpor-ten väntas minska med . Men även färdigvarorna förutsesmöta en svagare efierfrågan från ullandet. Importen väntas öka med vilket är en väsentligtlägre ökning än 1974. Detta beror bl. a. på den kraftiga neddragningen avfar-lygsimporten men sammanhänger också med lagemtvecklingen. Råoljeimportenförutses öka kraftigt beroende på slora utbyggnader av den inhemskaraffineringskapaciteten. För petroleumprodukter väntas i stället, som en följdav detla, en minskad import. Mol denna bakgrund för export- och importulvecklingenväntas handelsbalansen visa ett underskott på ca . vilket är enförbättring jämfört med då underskottet blev . (labell6). Sjöfartsnettot har beräknats till 3,4 miljarderkr. vilket innebär en viss minskning jämfört med . Detta beror främst påen intäktsminskning från tanklonnagel. Tabell 6 Bytesbalans (Milj. 1975 (prognos) Bvlesbalans 5 290 -4 400 -5 390 En viss ökning i turistnettots underskott beräknas skeunder 1975. För transfereringarna förutses en ökning med ungefär 500milj. för , varav 350 milj. kr. faller på ökningen avu-landsbiståndet. Vidare beräknas räntebetalningarna p. g. a. den ökadeupplåningen utomlands öka med ca 150 milj. kr. Totalt för väntas elt underskott i bytesbalansenmed ca . vilket skulle innebära en försvagning med 1 miljardkr. Jämfört med är del en försämring på mer än 10 mUjarderkr. I årets finansplan bedömdes budgetutvecklingen förinnevarande budgetår medföra elt budgetunderskott väsentligt slörre än /74 eller inemot . (labell 7). Denna beskrivningär fortfarande aktueU. Inkomsterna för innevarande budgetår påverkas bl. a. avdet antagande som görs om den allmänna förljänslökningen hos löntagarna underår 1975. Riksrevisionsverkel har i sina förnyade inkomstberäkningar överstatens inkomster utgått från att lönesumman skulle öka . Sedanavtal numera, som jag tidigare berört, slutits för den statiiga sektorn kan ensäkrare bedömning av det sannolika utfallet för hela arbetsmarknaden göras. a. lill de förväntade avtalsuppgörelsernas låglöneprofil förefallerdet rimligt atl räkna med att inkomsi av tjänst ökar med ca 11%.Detla antagande bör därför läggas till grund för en reviderad inkomstberäkning. Delta medför att statsinkomsterna för /76räknas upp med 1 275 milj. kr. Utbetalningarna av retroaktiva löner beräknasemellertid komma alt ske så sent att skalleuppbörden innevarande budgetår intepåverkas. I likhet med riksrevisionsverkel räknar jag därför med enförskjutning av skalteuppbörden på dessa löner av storleksordningen 900 milj.kr. Detta innebär dock endasl en Tabell7 Totalbudgeten 1973/74-1975/76 (Milj. 1973/74 Utfall 72 945 84 273 81 317 93 224 84 084 95 431 ' Löneökningarna för beräknasutbetalas vid sådan tid atl skatteuppbörden förskjuts till efter den 1 juli1975. Härigenom blir det bokföringsmässiga saldol 12 228 milj. kr. för budgetåret1974/75 och 10 447 milj. kr. för /76. kassamässigförskjutning av statsinkomsterna mellan andra och tredje kvartalet kalenderåret1975 och bör inte påverka analysen av budgetutvecklingen mellan budgetåren1974/75 och 1975/76. I tabell 7 redovisas därför budgetsaidol före dennajustering. Inkomsterna /75 blir alltså av ungefär sammastorleksordning som redovisades i budgetpropositionen om hänsyn ej las tilldessa förskjutningar i inleverans av preliminär skatt. Omman bortser från effekterna på slatsmkomslerna av de reklroak-tivalöneutbetalningarna beräknas nu inkomstema för /76 komma attuppgå till ca . vilket är nära . mer än vadsom upptogs i budgetpropositionen. Flera orsaker ligger bakom dennauppjustering. Förutom den större ökning av inkomsi av tjänst, vilken jagtidigare berört, har hänsyn här också tagils till de reformer som föreslagils iprop. 1975: 92. De förstärkningar netto räknat på inkomstsidan, som blirföljden av detta förslag, motsvaras dock helt av ökade utgifter enligt olikaförslag som förelagts . En inkomstpost som ökat kraftigt jämfört medbudgetpropositionen är mervärdeskallen. Denna inkomstökning uppgår till 700milj. Vid de av mig gjorda antagandena om löneavtalen för räknarjag, liksom jag gjorde i budgetpropositionen, med en ökning av inkomst avtjänsl på . Utgifternaför /76 beräknas nu bli . högre än vadsom antogs i finansplanen. För ökade lönekostnader räknar jag med 1 100 milj.kr. utöver vad som angavs i budgetpropositionen. Ca 600 milj. kr. går lill enökad satsning på energiområdet. Ett anslag på 300 milj. kr. går lUl kommuneroch landsting i form av ett särskUt statsbidrag i syfte alt förstärka denkommunala ekonomin. Vidare föreslås anslaget till riksgäldsfonden räknas uppmed 100 milj. kr. Budgetpolitikensinriktning har under såväl det förra som det innevarande budgetåret haft enstimulerande inverkan på samhällsekonomin. De StatUga inkomslöverföringarnatill andra sektorer har ökat i påtagligt snabb takt medan däremot statens egnautgifter för konsumtion och investeringar visat en mera dämpad utveckling.Inkomstökningarna har inte utvecklats i takt med de ökade utgiftsåtagandena.Det budgetunderskott som enligt kalkylerna fömtses för innevarande budgetåruppgår lill ca . Delta innebär en ökning med ca 2 miljarderkr. jämfört med /74 och . jämfört /73. Även uttryckt i procent av bruttonationalprodukten måsteunderskottet för innevarande budgetår sägas vara betydande. För budgetåret1975/76 fömtses underskottet bli av samma storleksordning som innevarandebudgetår. 4 Statsfinansiella perspektiv på Somett underlag för bedömning av budgetulvecklingen på utförs årligenberäkningar för de närmast framförliggande budgetåren. Dessa beräkningarsammanfattas i en långtidsbudget, som redovisas i bilaga 2 till dennaproposition. Långtidsbudgetenbaseras på uppgifter som lämnas av myndigheterna i samband med de årligaanslagsframställningarna, i vissa fall dock kompletterade efter det attbudgetpropositionen framlagts. Den slutliga utformningen av långtidsbudgetensker inom efter samråd med resp. fackdepartement. Beräkningarnaavser endast den över statsbudgeten finansierade verksamheten, varföraffärsverkens driftutgifter och andra utgifter för de statliga bolagen äntUlskott av kapital inte ingår. Detsamma gäller en stor del avsocialförsäkringssystemet, bl. a. AP-fondens utgifter och inkomster. Ilångtidsbudgeten kartläggs i etl fyraårsperspektiv de inteckningar iresursutrymmet som följer av statsmakternas fattade beslut och gjordaåtaganden. Vad beträffar inkomst- och utgiftsutvecklingen i löpande priser harlidsperspektivet avgränsats till en tvåårsperiod. Detla motiveras av detbegränsade värde som måsle tillmätas antaganden rörande prisutveckling m. m.för . En rent schablonmässig framskriv-ning i ett längretidsperspektiv har bedömts bli föga användbart som underlag för statsmakternasbeslut. Därtill kommer att de samhällsekonomiska utveckUngstendenserna pålängre sikt f. n. ter sig så pass oklara att en sådan framskrivning även avdetta skäl får tillmätas begränsat värde. Långtidsbudgetenssyfte är begränsat tiU att ange de inteckningar i det framtida resursutrymmetsom gjorts genom redan fattade beslut. Jag vill understryka att detta inte ärliktydigt med en oförändrad standard eller med oförändrade resursinsatser. Iflera fall har statsmakterna gjort preciserade utfästelser om en successivtökad standard eller ökade utgifter. Detla gäller exempelvis utfästelserna tillfolkpensionärerna och åtagandet om bistånd till . Utfästelser avdetta slag har beaktats i långtidsbudgetens utgiftsberäkningar. På de områdendär tidsbegränsade åtaganden eller program föreUgger har utgifterna antagilsfalla bort i och med att programperioden löper ut. I det stora flertalet fallfinns emellertid inte preciserade utfästelser om en ökad standard eller tidsbegränsningarav gjorda åtaganden. Utgiftsbedömningarna har då i allmänhet gjorts medutgångspunkt i alt verksamheten skall fortgå i oförändrad omfattning. Desenaste årens snabba inflationstakt och kraftigt höjda råvarupriser harsjälvfallet påverkat förutsättningarna för bedömningar av den ekonomiska utvecklingen. Vissa tendenser kan emeUertid spåras. grundantagandeför långtidsbudgetens kalkyl har schablonmässigt anlagils en tillväxt ibruttonationalprodukten om . Detta jämfört med tidigarelångtidsbudgetar lägre tillväxlantagande kan ses som en markering av alt manmöjligen kan räkna med en något lägre produktivitetsutveckling än tidigare.Någon säkrare bedömning av utvecklingstendenserna kan dock inte göras förränresultatet av långtidsutredning föreligger. Deberäkningsprinciper som tillämpas i långtidsbudgeten leder naturligen tiU attutgiftsutvecklingen /761979/80blir lägre än /70 1973/74. De totala utgifternasteg med i genomsnitt i fasta priser.För långtidsbudgetperioden visar beräkningarna en ökning av utgifterna med 2,. I löpande priser ökade utgifterna . Till /77 beräknas utgifternastiga och till /78 . Jämfört med tidigarelångtidsbudgetar visar sålunda årets kalkyl en anmärkningsvärt starkutgiftsökning till det första budgetåret . Härvidskall beaktas att utvecklingen inkluderar utgifternaför den ambitiösa reformverksamhet som bedrivits, under det att ilångtidsbudgeten inräknats endast effekter av redan fattade beslut. Tabell8 Statsutgifternas utveckling för olika ändamålsgrupper (Milj.kr., fasta priser) m. m. m. m. Hälso-, sjuk- och socialvård bistånd m. m. Ränta på statsskulden m. 'beslut att höja obligationsräntan harej kunnatbeaktas för perioden /771979/80.