prop · FY0387 · 1975-12-31 00:00:00 — PartieUa revisioner torde vidare kunna användas förkontroll av skattskyldiga som tidigare endast i mycket begränsad omfattningblivit föremål för taxeringsrevision. Som exempel härpå nämner länsstyrelsenbesiktning av fastigheter med stora reparationsavdrag eller kontroll avavskriv- 1975: 87 78 ningsunderlag,utredning av realisationsvinstberäkningar, kontroll av underlag för utbetaldatraktamentsersättningar samt avskrivningsunderlag för lantbrukare som övergårfrån kontant till bokföringsmässig redovisning. Föreningen anser att förslaget innebär ett välkommet nytänkande, sombetydligt skuUe öka taxeringsorganisationens effektivitet. För att dra fullnytta av en sådan verksamhet bör även redovisningen av mervärdeskall,arbetsgivaravgifter och verkställda skatteavdrag kunna granskas i detta sammanhang.Lantbrakarnas skattedelegation anför att revisioner utförda under den löpandetaxeringsperi-den säkeriigen är ett lämpligl kontroUinstrument.Bankinspektionen understryker starkt viklen av att utredningens intentioner pådenna punkt genomförs. Nuvarande ordning, som tiUåter att ett betydande anlalskattskyldiga lämnas utan någon som helst reell kontroll, är uppenbartotillfredsställande. Länsstyrelseni och län anser att praktiska erfarenheter har givit vid handenatt deklarationsgranskning inte bör kombineras med taxeringsrevision. Däremotrekommenderar att möjlighet till kontrollbesök utan tidsödanderäkenskapsgranskning införs. i anför att resultatetav försöksverksamheten måste ses mot bakgrunden av att urvalet ochplanläggningen av revisionerna gjorts inom revisionsenheten. Resultaten kaninte direkt överföras pä den annorlunda organisation med bl. a. inbördeslikartade taxeringsdistrikt som förslaget innebär. Detföreslagna antalet partiella revisioner, omkring 40 000 , tas upp av endel inslanser. RRV delar utredningens uppfattning att revisioner bör utföras isådan omfattning att en revisionskontroll ses som en absolut påtagUghet. Denpreventiva effekten av ett stort antal revisioner bör enligt RRV:s meningtUlmätas stort värde. Av väsentUg betydelse från preventiv synpunkt äremellertid även innehåUet och kvaliteten i den revisionella insatsen. I detfortsatta utredningsarbetet bör därför innehållet i revisionen klarläggas ochde krav preciseras som måste ställas på de personer som skall ulföra revisionernai första instans. En revision av översiktlig karaktär har enligt RRV:s meningbegränsat om ens något värde frän effektivitets- och preventiv synpunkt.Liknande synpunkter framförs av bl. a. länsstyrelserna i och Jämtlandslän. Kammarrätteni ifrågasätter det lämpUga i den mängd partiella revisioner somutredningen anser böra ifrågakomma. Kammarrätten anser att taxeringsrevisionnormalt inte bör ifrågakomma annat än när särskilda skäl för en sådan kan ansesföreligga. Revisionen bör knappast ingå såsom ett mtinmässigt led ikontrollförfarandet på sätt utredningen föreslagit. För en tätare granskninguttalar sig bl. a. bankinspektionen. 1975: 87 79 tionenanför att granskningsintensiteten också efter förslagets genomförande blir lågoch att det bör övervägas att skapa resurser för en tätare granskning. Förslagetalt beslut om partiell revision i det helt övervägande antalet fall skall fattasav lokal skattemyndighet har väckt diskussion vid remissbehandlingen. Flertaletav de remissinstanser som yttrat sig i frågan bl. a. bankinspektionen,i och vissa lokala skattemyndigheter tillstyrkerförslagel. Bankinspektionen anför emellertid alt förslagel aktualiserar vissarättssäkerhetspro-blem. Inspektionen framhåller sålunda alttaxeringsrevisionerna är kringgärdade med vissa rättsskyddsgarantier bl. a.att skattechefen ansvarar för urvalet både av revisionsobjekten och av dem somi varje särskilt fall skall verkställa revision. Sverigesadvokatsamfund anser att partiell revision bör fä beslutas endast avskattechefen. i anser att det i den organisationsom föreslås blir naturligt att chefen för den nya taxeringsenheten beslutar ompartiella revisioner. Samråd kan dä ske med revisionsdirektören. Någraremissinstanser, bl. a. i , förordar attrevisionsdirektören ansvarar för besluten om partiell revision. Någraremissinstanser föreslår att granskningsassistenten skall tillläggasbefogenhet att besluta om partiell revision. Bland dessa är länsstyrelserna iMalmöhus, och län. i anför bl. a.att i den mån granskningen inskränks tUl ett besök hos den skattskyldige förkontroll av vissa uppgifter, analys av omkostnadskonto eller genomgång av ettenklare bokslut, kan granskningen inte betecknas som taxeringsrevision ivedertagen bemärkelse. I stället för formella beslut om taxeringsrevision ivarje enskilt fall bör granskarna ges generella förordnande alt ta del avskattskyldigs räkenskaper och annat underlag för kontroll av de uppgifter somlämnats i deklaration. Därigenom elimineras riskema för sammanblandning med denmera ingående revisionsverksamhet, som bedrivs vid länsstyrelsensrevisionsenhet. erinrar om att ett system med kontrollanterutrustade med liknande befogenheter fanns och sedanfunnits för kontroll av punktskatter. i län framförliknande synpunkler. Bankinspektionenförordar att befogenheterna för dem som verkstäUer partiell revision efterförordnande av chef för lokal skattemyndighet begränsas till vad som erfordrasför att tillgodose ändamålet med revisionen. Inspektionen anför att dessarevisioner normalt inte bör aktualisera rättsskyddsproblem. Undersökarna färemellertid, om inte särskilda bestänunelser ges alla de befogenheter somtillkommer dem som gör fullständiga revisioner, t. ex. att granskakorrespondens. verkställakassainventering och granska varulager. Med ett sä brett fördelat ansvar somtill samtliga chefer för de lokala skattemyndigheterna och med de massvisverkställda revisioner det här gäller finns det enligt inspektionen risk föratt befogenheterna inte aUlid utövas med önskvärd urskUlning. iKronobergs län anser att frågan om vem som skall besluta om partiell revisionär viktig bl, a, ur rättssäkerhetssynpunkt. Lånsstyrelsen anser att frågankräver fortsatt överv'ägande. Förslaget att de lokala skattemyndighetema skallverkställa den huvudsakliga delen av de partiella revisionerna tillstyrks avåtskilliga remissinstanser bl, a, UFU och TCO. UFU anför att därigenom erhållsförutsättningar för goda närkontakter meUan företagare och revisionstjänstemän.En lämplig form för samordning av de revisioner som skall utföras av å enasidan och å andra sidan lokal skattemyndighet bör emeUertidskapas. remissinstanser anser att mindre djupgående kontrollbesök bör utföras avpersonal från lokal skattemyndighet men att revisioner i övrigt bör utföras avtjänstemän från . Bland dessa är länsstyrelserna i ,och samt . a. företagsskatteberedningen, iÖstergötlands län och Föreningen förordar attsåväl mindre djupgående kontrollbesök som revision alltid utförs avrevisionstjänstemän frän . Företagsskatteberedningen är tveksamtill om det är möjligt att uppdra revisionema åt samma tjänsteman som skallsvara för deklarationsgranskningen och dessutom ombesörja allmännakanslifunktioner och löpande göromål i nämnden. Det förefaller knappastonaturligt, anför beredningen, om granskningsmannen upplever kombinationen avdessa arbetsuppgifter som en splittringsfaktor och inte anser sig få tid överför revisioner i tillnärmelsevis den utsträckning som fömtsätts. Fleraremissinstanser, bl. a. länsstyrelserna i , ochKopparbergs län samt Lantbrukarnas skatteddegation, understryker betydelsen avatt de tjänstemän som skall verkställa partiella revisioner är lämpliga föruppdraget och har en god praktisk och teoretisk utbildning. iKopparbergs län anför att rekryteringen såsom föreslagits bör skeföreträdesvis bland civil- och gymnasieekonomer. Förslagelatt skönstaxering om möjligt bör föregås av partiell revision tas upp av någrainstanser. i län är positiv lill utredningens förslag.Kammarrätten i anför att ett önskemål är att skönstaxering av inkomstav rörelse över huvud inte bör ifrågakomma utan att en fullständig revisionföretagits. Utsträckt taxeringsperiod och utökade personalresurser borde gemöjligheter att iaktta önskemålet. 1975: 87 81 Länsstyrelseni anser att det bör vara möjligt att i vissa fall tUlämpaskönsuppskattning, även om revision inte medhinns. Man bör dock gå försiktigarefram än hittUls, F. n, åsätts i många fall orealistiska skönstaxeringar. Vidskönstaxering utan deklaration bör upplysningar inhämtas frånkronofogdemyndigheten, som ofta kan lämna värdefulla upplysningar angående denskattskyldiges ekonomi och levnadsförhållanden. Taxeringsnämnderna skulle därvid vara förhindrade attanvända skönstaxeringsinstitutet, då deklaration avlämnats, beträffande mer än90 % av antalet näringsidkare och företag. Enligt beredningen måstetaxeringsnämnden också fortsättningsvis kunna besluta om att frångådeklarationen och fastställa inkomsten skönsmässigt, då anledning därtUlförekommer. Fråganom utförande och dokumentation av partiella revisioner diskuteras i ettflertal remissyttranden. i understryker vikten avnoggrannhet och omsorg vid urvalet av revisionsobjekt liksom planeringen avvarje enskild revision samt granskningspersonalens utbUdning, erfarenhet ochambition. Meningen synes vara att granskningsassistenterna själva skall göraurvalet av revisionsobjekten. är emellertid inte övertygad om attgranskningsassistentemas urval och planläggning av revisionema kan göras medtillräcklig omsorg. i anför bl, a, attmålsättningen för partiella revisioner bör vara att ta fram ett säkertbeslutsunderlag för nämnden. För att en partiell revision skall varameningsfull får den inte vara alltför översiktlig, emedan den då endast kan blitill men för taxeringsverksamheten. Länsstyrelseni län anser att det är nödvändigt att den personal, som utförfältkontroller även utför mera fullständiga revisioner. Annars får personaleninte den erfarenhet av revisioner i allmänhet som måste anses nödvändig för attrelativt snabbt och säkert kunna göra en allmän bedömning av räkenskapernaskvaUtet. Fältkontrollverksamheten måste annars för att ge avsett resultatförses med alltför stora ledningsresurser. kan tänka sig attpartiella revisioner utfördes för nämndema av en gmpp granskningsassistenter,som föredrog samma ärenden inför nämndema och dessemellan sysselsattes medannan revisionsverksamhet. i anför att omförslaget genomförs skulle etableras tvä parallellt arbetanderevisionsenheter under administrativt oUka ledning. Även om tillfredsställandesamordning dem emellan kan komma till stånd, är en sådan organisationsform tiUskada för ett effektivt utnyttjande av tUlgängUga resurser. Ett för deskattskyldiga sä genomgripande kontroU-förfarande som även partieUtaxeringsrevision utgör måste vidare ocksä handhas med största graimlagenhet. 1975: 87 82 framhåller vikten av att revisionerna utförs sä att deinte inkräktar på företagarens eller företagets verksamhet. De måste sålundaföretas med varsamhet och väl anpassas i företagens egna mtiner. Förslagetatt granskningspromemoria normalt inte skall upprättas över företagen partiellrevision avstyrks av den övervägande delen av de remissinstanser som yttrat sigi frägan, bl.a. kammarrätten i , länsstyrelserna i , ,, , , och ,åtskilliga lokala skattemyndigheter. Föreningen auktoriserade revisorer, skattedelegation, SHIO, Svenska företagares riksförbund.Sveriges advokatsamfund och redovisningskonsulters förbund.Kajmmar-rätten anser att promemoria bör upprättas och delges den skattskyldige,innan beslut fattas om hans taxering och oavsett om revisionen gett anledningtUl anmärkning mot räkenskapema eller ej. i länanser att den skattskyldige skall beredas tillfälle att inkomma med erinringaröver promemorian, innan nämnden beslutar att avvika från deklarationen på gmndav vad som iakttagits vid en sådan revision. Flera remissinstanser, bl. a.länsstyrelsema i och framhåller betydelsen av skriftUgdokumentation av revisionen som ett säkrare underlag för en eventueU framtidaskatteprocess. i emscr att promemorian kan blivärdefull när man senare, eventuellt , skall besluta humvidataxeringsrevision skall företas hos samma rörelseidkare. Advokatsamfundetriktar allvarliga erinringar mot förslaget. Detta innebär visserligen, anförsamfundet, att granskaren muntiigen kan gå igenom med deklaranten vad hankonstaterat vid den partieUa revisionen men att deklaranten dock inte vet vadgranskaren kommer att säga eUer har sagt inför nämnden. De erinringar somdeklaranten kan ha framfört till granskaren kan han inte själv framföra tillnämnden, ocb det är inte säkert att granskaren framför dessa erinringar. Hanfår även svårare att föra besvärstalan, då han inte med säkerhet får veta vadnämnden gmndat sitt beslut på. Liknande synpunkter framförs av Föreningenauktoriserade revisorer, skattedelegation och . Förslagetatt fullständig revision som följer en partiell revision i vissa fall börutföras av granskaren behandlas av några remissinstanser. iKalmar län anför bl. a. att det inte bör vara något hinder attgranskningsassistenten själv utför revisionen eUer därvid biträds av annankvaUficerad granskare hos lokal skattemyndighet som får till huvudsakUgarbetsuppgift att utföra sådana taxeringsrevisioner. Följden kan annars bli attdessa revisioner lyfts över till revisionsenheten, där personalresursema skullekunna bindas upp pä ett inte önskvärt sätt Prop.1975: 87 83 medåtföljande svårigheter att planera arbetet med offensiva revisioner.Länsstyrelsen i anser det reaUstiskt att räkna med att departiella revisionema kommer att initiera ett stort antal fullständigarevisioner omfattande inte enbart det aktuella året utan även tidigare är.Dessa revisioner måste utföras på revisionsenheten. Detalternativa förslaget om skattekontrollbesök, gmndat på friviUig medverkan avden skattskyldige, har endast behandlats av enstaka remissinstanser. Blanddessa är bankinspektionen som avstyrker förslaget och anser att tvångsmedel börfå användas. Revisionen bör dock enUgt inspektionen begränsas till självabokföringen och sådana handlingar som kan begäras uppvisade enligt 31 § 2 mom.andra stycket TL. Kammarrätteni anser att särskilda regler bör lämnas om vad slags besluttaxeringsnämndema har att fatta då partiell revision inte hunnit avslutas innantaxeringsperiodens utgång. Det kan ifrågasättas om inte ärendet i sådant fallbör underställas länsskatterätten, eventueUt med deklarationen eller ettdelbeslut av taxeringsnämnden som preliminärt debiteringsunderlag. ÅtskiUigaremissinstanser anser att beteckningen partiell revision borde bytas ut motnågon annan benämning. De förslag som främst framförs är kontrollbesök,skattekontroUbesök, fältkontroller, skattebesök och skattekontroU. Förslagenför att effektivisera taxeringen av fämansbolagen och deras ägare har allmäntmottagits med tillfredsställelse av de remissinstanser som yttrat sig i frågan,bl. UFU och i . Förslaget om en utökaduppgiftsskyldighet i fråga om ägarna i fämansbolagen tUlstyrks i princip menremissinstanserna förordar överlag en precisering av uppgiftsskyldighetensomfattning. Detta gäller bl. a, i som anser attinnebörden i begreppet ekonomiska transaktioner som utredningen användernärmare bör anges. anser att uppgiftsskyldigheten bör omfatta t.ex, inköp av varor i bolagets namn för privat bmk, försäljning tUl bolaget avprivata tillgångar, utköp av anläggningstillgångar. Föreningen auktoriseraderevisorer anför att det i fåmansbolag inom detalj- och dagUgvamhandeln t. ex,kan uppkomma fråga om humvida ägarens eUer honom närståendes inköp avdagUgvaror skall redovisas och i så fall i vilken omfattning. Denföreslagna utökade samordningen av taxeringen av fämansbolagen och deras ägaretillstyrks eller lämnas utan erinran 1975: 87 84 a. kammarrätten i , företagsskatteberedningen.UFU, länsstyrelserna i , och samt och . i HaUands länanser att den samordnande granskningen skall ske pä . Någraremissinstanser anför att en samordnad granskning redan sker i viss omfattningoch att den visat sig värdefull. Företagsskatteberedningen anför bl. a. att dens. k. kombinerade taxeringen av delägama och bolaget i samma nämnd innebär ettviktigt steg mot en förbättrad taxering av dessa kategorier. Förfarandet äremeUertid under nuvarande organisatoriska förhåUanden tungarbetat, resurskrävandesamt åtminstone i storstadslänen relativt besvärUgt att administrera. Ännu vidinnevarande års taxering har flertalet länsstyrelser endast i mindre omfattninggått över till denna metod, främst på grand av bristande personalresurser. Isitt fortsatta arbete bör utredningen enligt beredningens mening komma medpreciserade förslag om hur vissa kvarstående formeUa hinder för den kombineradetaxeringen bör undanröjas. Beredningen har föreslagit att den kombineradetaxerings-metoden skall gäUa även delägare i handelsbolag. Beredningen utredermed förtur frågan om ändrade regler för beskattning av fåmansbolag och delägarei dessa bolag. Även anser att iförlängningen av det nu aktuella förslaget ligger en samgranskning av delägarei handelsbolag. Kammarrätten anser att en liknande samordning i mänga fallskuUe vara lämplig dä ett och samma jordbmk eller rörelseföretag bedrivs ellerägs av flera delägare. Sverigesadvokatsamfund anser att samordningen mellan taxeringen av fåmansbolag ochderas ägare bör begränsas tUl sådana fall där fråga är om huvudaktieägare, somdessutom har sin huvudsakUga verksamhet knuten till fåmansbolaget i fråga. Förslagetom en variation av granskningsintensiteten mellan olika år lämnas utan erinranav remissinstanserna. i understrykerbedönmingen att en årUg variation i granskningsintensiteten skulle fä enavsevärd preventiv effekt. Utredningenstidsmässiga uppläggning av granskningen av rörelsedeklarationerna behandlas avflera remissinstanser. KF anför att det visserligen kan ligga en fara i attskjuta på granskningen av de svårare deklarationema och att tidsnöd förbehandlingen av dem uppstår. Med hänsyn till den förlängda taxeringsperiodenoch till vikten av att få så mänga deklarationer som möjUgt färdigbehandladetUl debiteringstidpunkten , anser förbundet fördelama med förslagetöverväga och 1975: 87 85 ÄtskUliga remissinstanser, bl. a. företagsskatteberedningen,understryker starkare än utredningen att hela den förlängda taxeringsperiodenbör utnyttjas även för granskningen av rörelsedeklarationema som alltså börpåbörjas tidigt . i och anser alt det är orealistiskt atl kräva in deklarationer för näringsidkareden för att sedan låta dessa Ugga ogranskade tiU frampå sommaren. Medhänsyn tUl semestrar kan granskningen för dessa kategorier inte beräknas blipåbörjad förrän mot , dvs. efter inlämningen.För detta material skulle då den effektiva granskningstiden 15 augusti15november inte bli längre än 15 mars15 juni enligt nuvarandeordning. anser att deklarationsgranskningen för å ena sidanlöntagare och ä andra sidan näringsidkare i stäUet bör separeras och bedrivasparaUeUt med olika personal under hela taxeringsperioden. ÅtskilUgaremissinstanser gör invändningar mot de beräknade produktionstalen pergranskare och löntagardeklaration och liknande frågor. TiU detta återkommerframställningen i avsnitt 3.3.12.8. föreslagit om anmaningsrätt för granskningsassistent m. m. harlämnats utan erinran av remissinstanserna. Förslagetom en rutin för avstämning meUan mervärdeskatt och inkomsttaxering har iallmänhet mottagits positivt vid remissbehandlingen. Vad utredtiingen anfört ifrågan tillstyrks eUer lämnas utan erinran av bl. a. åtskilliga länsstyrelser,t. ex. länsstyrelserna i , , , ,och . i imderstrykeratt avstämningen bör göras av granskningsassistenten. i Hallandslän anför att avstäm-ningsmetodiken kan synas svår under inlämingsskedet menatt även tjänstemän med kortare praktisk erfarenhet av mervärdebeskattningefter som regel behärskar denna teknik på ett godtagbart sätt.Länsstyrelsen i har funnit att jämförande granskning mellanmervärdeskatt och inkomsttaxering är mycket lönsam. Denna bör ske med ledningav bl. a. mervärdeskatteprocenttalet. Länsstyrelseni anser att de föreslagna avstämnlngarna är så komplicerade attde inte kan göras rutinmässigt för ett större antal skattskyldiga. Upprättadesammanställningar måste också diskuteras vid besök hos den skaltskyldige istäUet för att sändas tUl honom. Lantbrukarnasskatteddegation framhåller att de skattskyldiga har svårt att förståavstämningstekniken. 1975: 87 86 hetenav att sådan kontroU sker i samband med partiell revision och anser attoförklarad differens vid avstämningen aldrig bör föranleda skönsuppskatlning. Deflesta remissinstansema tillstyrker eUer lämnar utan erinran förslaget om ökadinformation m. m. från taxeringsmyndigheterna tiU deklarationsbyråer och andrayrkesmässiga deklarationsmedhjälpare. Detta gäller bl. a. kammarrätten i ,länsstyrelserna i samt och lån. Lantbrukarnasskattedelegation, SHIO och . Kammarrätten anser att väsentligarationaUseringsvinster kan uppnås om ett öppnare samarbete etablerades.ÅtskilUga rutinavstäm-ningar kunde överlåtas på deklarationsmedhjälparen så atttaxerings-kontroUen frän myndighetens sida kunde inriktas på andra områden.Länsstyrelsen i anför bl. a. att redan i dagens lägeförekommer ett inte obetydUgt samarbete i form av information, rådgivning ochkonferenser. En viktig insats har på detta område redan gjorts av centralamyndigheter, främst RSV. Hos de lokala myndighetema kan däremot i regel inteavvaras någon särskild personal för service gentemot allmänheten och samarbetetmåste därför ofta bedrivas under tidspress i konkurtens med andraarbetsuppgifter. Det är därför angeläget, att bättre servicemöjUgheter skapasvid utformningen av den nya organisationen. Även i länunderstryker vikten av att skatteavdelningama får möjlighet att årligenanordna konferenser för länets deklarationsbyråer m. fl. Lantbmkarnasskattedelegation anser att det vore positivt om överläggningar kunde komma tUlstånd redan i anslutning tUl genomförande av ny lagstiftning. SHIO som driveren samverkande kedja av f. n. ca 40 redovisnings- och revisionsbyråer,instämmer i det betydelsefulla i ett samarbete mellan skattemyndigheter ochdeklaratlonsmedhjälpare. Organisationen föreslår att samarbetet utvidgasdärhän att i utbUdningen för deklarationsgranskare inläggs besök påredovisnings- och revisionsbyråer för studium av arbetsmetodik, ADB-hjälp, m.m. Länsstyrelseni anför att inbjuditbokföringsbyråer, revisionsbyråer och deklarationsbyråer till sammanträden omolika frågor beträffande taxeringsarbetet. Gensvaret från de inbjudnas sidahar visat sig relativt svagt och samman-komstema har hittUls inte motsvaratförhoppningarna på dem. 3.3.12Organisation och dimensionering 3.3.12.1 Vissa organisationsgrandande faktorer Utredningensuppfattning att geografisk närhet meUan granskaren och de skattskyldiga samtlokalkännedom hos granskaren i vissa avseenden bör vara organisationsgrandandedelas av 1975: 87 87 åtskiUigaremissinstanser, bl. a. RRV samt länsstyrelserna i och Kopparbergslän. i anser att dessa faktorer väger timgt närdet gäller taxeringen av löntagare, jordbrakare och mindre rörelseidkare. Pästörre orter är dock enligt person- och lokalkännedomen avnaturliga skäl begränsad och när det gäUer större företag är sådan kännedom ochden geografiska närheten regelmässigt av ringa eller ingen betydelse.Länsstyrelsen i anför att den geografiska närheten medverkartiU en förbättrad service och information gentemot allmänheten. Lokalkännedomär också värdefull för granskningspersonalen i dess strävan att åstadkomma enlikformig och rättvis beskattning. Därtill kommer alt en lokal placering avgranskningspersonalen ger stora organisatoriska fördelar, inbesparad tid ochkostnader tiU följd av kortare resor vid partieUa revisioner. Någraremissinstanser anser att den geografiska närheten och lokalkännedomen börtUlmätas mindre betydelse än vad utredningen gjort. Bland dessa ärlänsstyrelserna i , och samt län.Länsstyrelsen i anför att taxeringsinspektörerna i Stockholmslän har varit placerade dels inom i , dels ilokala skattemyndighetemas lokaler. Oberoende av inspektöremas placering harfrekvensen av besök varit låg.