prop · FY03109 · 1975-12-31 00:00:00 — Såvitt gäller beräkning av avgiftsunderlag för avgift tillsjukförsäkringen, folkpensioneringen och försäkringen för tilläggspension, förlönegaranliavgift saml för arbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkringenoch del kontanta arbetsmarknadsstödet skall med lön enligt denna lag förståsjämväl sådan ersättning, som enligt 3 kap. 2 § andra stycket sista punkteneller' 11 kap. 2 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring ansessåsom inkomst av anställning. Vad i 19 kap. 6 § lagen om allmänförsäkring föreskrives om avgift som där avses äger motsvarande tillämpning påannan avgift som uppbäres enligt förevarande lag. Laycn omtryckt 1974:938. Arbetsgivaruppgift skall av annan arbetsgivare än som i andra stycket sägs avlämnas till den lokala skattemyndighet, inom vars tjänslgöringsom-råde han skall laxeras lill statlig inkomstskall eller, om han icke skall taxeras lill sådan skatt, han bedrivit sin huvudsakliga verksamhet. På ansökan av arbetsgivare, som visar att i följd av särskilda omständigheter hinder möter att avlämna arbetsgivaruppgift inom föreskriven tid, må myndighet, till vilken arbetsgivaruppgiften skall avlämnas, utsätta annan tid, inom vilken uppgiften skall vara avlämnad. Redare, som har att redovisa sjömansskatt, skall avlämnaarbetsgivaruppgift till sjömansskat-lekontorel. Arbetsgivaruppgift skall vara avlämnad före utgången avjanuari månad eller, i fråga om redare som avses i nästföregående stycke, föreutgången av februari månad året näst efler ulgiftsåret. Arbetsgivare, som har att redovisa sjömansskatt, skallavlämna arbetsgivaruppgift till sjömans-skattekonloret. Arbetsgivaruppgift skall vara avlämnad före utgången avjanuari månad eller, i fräga om arbetsgivare som avses i nästföregående stycke,före utgången av februari månad årel näst efler utgiflsåret. Denna lag träder i kraft den 1januari 1976. Äldre bestämmelser äger alltjämt tillämpning i fräga om avgiftsom belöper på lid före ikrafllrädandet. Lag om ändring i lagen (1961:300) om redareavgift försjöfolks pensionering Härigenom föreskrives att lagens rubrik och 1-3 §§ lagen(1 961:300) om redareavgift för sjöfolks pensionering' skall ha nedan angivnalydelse. Lag om redareavgift för sjöfolkspensionering Lag om avgift för sjöfolks pensionering Redare skall i den omfattning nedan sägs eriägga avgift(redare-avgift) för beredande av pension enligt grunder, som bestämmas avregeringen och , ät sjömän, vilka såsom manskap varil för utrikesfart påmönstrade svenskt handelsfartyg. Arbetsgivare skall i den omfattning nedan sägs eriäggaavgift för beredande av pension enligt grunder, som bestämmas av regeringenoch , ät sjömän, vilka såsom manskap varit för utrikes fart påmönstradesvenskl handelsfartyg. Redareavgift ulgår åvad redaren sammanlagt utgivit i lön till sådana arbetstagare, somavses i 1 § första stycket lagen (1958:295) om sjömansskatt. Avgiften beräknas för varje redareå lön i penningar och naturaförmåner i form av kost eller bostad. Vid beräkningen skall bortses frånarbetstagare, vars lön understigit femhundra kronor, ocharbetstagare som icke är obligatoriskt försäkrad enligt la- Avgift ulgår å vadarbetsgivaren sammanlagt utgivit i lön till , som avses i 1 §7 mom. första stycket lagen (1958:295) om sjömansskall. Avgiften beräknas för varje arbetsgivareå lön i penningar och naturaförmåner i form av kost eller bostad. Vid beräkningen skall bortses fränsjöman, vars lön understigit femhundra kronor, och som ickeär obligatoriskt försäkrad enligt lagen (1954: ' Lagen omtryckt 1968:612. 2 Senaste lydelse enligt förslag i prop. Nuvarandelydelse gen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring. Avgift erlägges icke för arbetstagares lön vid sjukdomeller ledighet för vård av sjukt barn eller med anledning av barns födelselill den del lönen motsvarar sjukpenning eller föräldrapenning, som arbetsgivareäger uppbära enligt bestämmelserna i 3 kap. 16 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Avgift erlägges ej heller för lön som arbetsgivare utgivit till hemmavarandebarn för arbete utfört i hans förvärvsverksamhet i de fall avdrag för lönen ejfår ske vid inkomsttaxeringen. Regeringen fastställer procentsats för redareavgiften medhänsyn lill del avgiflsbehov som föranledes av de enligt 1 § bestämda eUereljest gäUande gmnderna för sjöfolks pensionering. Fastställd procentsats fårtUlämpas tidigast för årel näst varunder den fastställts. 243) om yrkesskadeförsäkring. Avgift erlägges icke för sjömanslön vid sjukdom eller ledighet för vård av sjukt barn eller med anledning avbarns födelse till den del lönen motsvarar sjukpenning eUer föräldrapenning,som arbetsgivare äger uppbära enligt bestämmelserna i 3 kap. 16 § lagen(1962:381) om allmän försäkring. Avgift erlägges ej heller för lön somarbetsgivare utgivit till hemmavarande barn för arbete utfört i hansförvärvsverksamhet i de fall avdrag för lönen ej får ske vid inkomsttaxeringen. Regeringen faslställer procentsats för avgiften medhänsyn lill det avgiftsbehov som föranledes av de enligl 1 § bestämda ellereljest gällande grunderna för sjöfolks pensionering. Fastställd procentsatsfår tillämpas tidigast för året näst varunder den fastställts. I fräga om debitering och uppbörd av redareavgift enligtdenna lag äger förordningen (nr 552j angående uppbörd avvissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. ni. Vid fördelning enligt 51 § första eller andra stycketförordningen skall redareavgiften jämställas med de avgifter som avses i 1 §förordningen. I fråga om debitering och uppbörd av avgift enligt dennalag gäUer i tUlämpliga delar lagen (1959:552j om uppbörd av vissa avgifterenligt lagen om allmän försäkring, m. m. Denna lag träder i kraft den 1januari 1976. Äldre bestämmelser äger alltjämt tillämpning beträffande avgiftsom belöper på tid före ikraftträdandet. Senaste lydelse 1971:93. 2*1975. Lag om ändring i lagen (1968:419) om aUmänarbetsgivaravgift Härigenom föreskrives att 2 § lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgiftskall ha nedan angivna lydelse. (1962:381) om allmän försäkring. Vid beräkningen av avgiften tages icke hänsyn till arbetstagare vars lön understigit femhundra kronor, eller arbetstagare, som ej är obligatoriskt försäkrad enligt lagen (1954:243) oin yrkesskadeförsäkring, eller till fall, som avses i 3 kap. 2 § andra stycket sista punkten lagen (1962:381) om allmän försäkring. Avgift erlägges icke för arbetstagares lön vid sjukdom eller ledighet för vård av sjukt barn eller med anledning av barns födelse till den del lönen motsvarar sjukpenning eller föräldrapenning, som arbetsgivare äger uppbära enligt bestämmelserna i 3 kap. 16 § lagen om allmän försäkring. Avgift erlägges ej heller för lön som arbetsgivare utgivit till hemmavarande barn för arbete utfört i hans förvärvsverksamhet i de fall avdrag för lönen ej får ske vid inkomsttaxeringen. Arbetsgivare erlägger allmän arbetsgivaravgift med beloppmotsvarande av summan av vad arbetsgivaren utgivit somlön till arbetstagare i pengar eller naturaförmåner i form av kost ellerbostad. 1 fråga om sådan arbetstagare hos redare som avses i 1 § första stycketlagen (1958:295) om sjömansskatt beräknas dock allmän arbetsgivaravgift efterden lägre procentsats som regeringen fastställer med motsvarande tiUämpning av19 kap. 4 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring. Arbetsgivare erlägger allmän arbetsgivaravgift med beloppmotsvarande av summan av vad arbetsgivaren utgivit somlön till arbetstagare i pengar eller naturaförmåner i form av kost ellerbostad. I fråga om som avses i 1 § 7 mom. första stycket lagen (1958:295) om sjömansskatt beräknas dock allmän arbetsgivaravgift efter den lägreprocentsats som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, myndighetfastställer med motsvarande tillämpning av 19 kap. 4§ andra stycket lagen Denna lag träder i kraft den 1januari 1976. Äldre bestämmelser äger alltjämt tillämpning beträffande avgiftsom belöper på tid före ikraftträdandet. 1 Sentiste lydelse 1974.794. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , , ,. Proposition med förslag om rätt till tilläggspension ochsjömanspension för entreprenöranställda på svenska handelsfartyg, m. m. Enligt huvudregeln i 1 kap. 3 §lagen (1962:381) om allmän försäkring är svenska medborgare och de som utan attvara svenska medborgare är bosatta i riket försäkrade för tilläggspension(ATP). Sjömän av svensk nationalitet anställda ombord på svenska handelsfartygförvärvar alltså på grund av inkomsten från anställningen ombord rätt till ATPoavsett bosättningsort. Ulländska sjömän anställda påsvenska handelsfartyg kunde tidigare inte förvärva rätt till ATP om de inte varbosatta i . Genom en ändring i nyssnämnda lagrum, som trädde i kraft den1 (1973:481), blev det emellertid möjligt för utländska sjömän atlförvärva rätt till ATP trots att de inte var bosatta i . VUlkoret försådan räll är att sjömannen är anställd i redarens tjänst ombord på svenskthandelsfartyg. Det förhällandet att sjömannen äranställd i redarens tjänsl får betydelse även i andra avseenden än för rättentill ATP. Sålunda erläggs sjöman.sskait av den som är anställd i redarenstjänst ombord om fartyget är på minst 100 bruttoregisterton och går i närfarteller fjärrfart. Vidare är rätten till sjömanspension - vilken är enkompletterande pension för tiden före älder - knuten till anställninghos redare. Som seglationstid, vilken ligger till grund för rätten tillsjömanspension, räknas enbart tid under vilken den anställde som manskap isvenskt handelsfartyg betalat sjömansskatt och följaktligen endast tid dåsjömannen varit anställd hos redare. På handelsfartyg förekommeremellertid i viss utsträckning arbetstagare anställda av annan arbetsgivare änredaren. Det gäller anställda hos arbetsgivare som anlitats av redaren somentreprenör för viss del av fartygets drift. Som exempel på sådan verksamhetkan nämnas restaura- tions- eller tvätterirörelse liksom försäljning ombord påfärjor m. m. Dessa ombordanställda förvärvar f. n. rätt til! ATP endast underförutsättning atl de är svenska medborgare eller bosatta i . Deentreprenöranställda omfattas inte av sjömansskattelagens bestämmelser och kanlill följd därav inte heller kvalificera sig för sjömanspension. En särskilt tillsatt arbetsgrupp (S1973:04)' har i ett avgivet betänkande (Ds S 1975:1) Pensions-och beskattningsfrågor för entreprenöranställda på fartyg föreslagit atlombordanställda i tjänsl hos entreprenör skall fä rätt till ATP ochsjömanspension samt omfattas av sjömansbeskattningen på samma sätt somredaranslällda. Efter remiss har yttranden överbetänkandet avgetts av , ,, (), , länsstyrelseni . (), . i (LO), ,Hotell-och restaurangan-ställdas förbund, (), Svenska maskinbefälsförbundel, , Handelsflottans pensionsanstalt. SvenskaPersonal-Pensionskassan (SPP), Sjöbefälets pensionskassa ochTrafikrestauranter AB (TR). 2 Gällande bestämmelser m. m. 2.1 Lagen (1962:381) om allmän försäkring Inom den aUmänna försäkringen utgårfolkpension och tilläggspension (ATP). Båda slagen av pension ulgår i form avålderspension, förtidspension och familjepension (änkepension ochbarnpension). Dessuiom förekommer inom folkpensioneringen vissa särskildaförmåner. Försäkringen för tilläggspensionavser att bereda ålderspension, förtidspension och familjepension utöverfolkpensionen. Rätten till tilläggspension grundas på inkomsten av detförvärvsarbete som den försäkrade utför under sin aktiva tid och pensionen äravvägd i förhällande till denna inkomst. Tilläggspension omfattar i principalla som är försäkrade enligt lagen dvs. svenska medborgare och de som utan altvara svenska medborgare är bosatta i riket. Vidare omfattas den som inte ärsvensk medborgare men är anställd i redarens tjänst ombord på svenskt handelsfartyg.Detta gäller dock inte den som är anställd uteslutande för fartygsiståndsättande eller uppläggning eller för tillsyn eller betjäning vid fartygsuppehåll i hamn. Med svenskt handelsfartyg likställs utländskt handelsfartyg,som .svensk redare förhyr på s. k. bare-boat basis, dvs. obemannat.Tilläggspension utgår oavsett var den berättigade är bosatt. ' Rättschefen ,, ordförande, kanslirådet ,, direktören i ,förbundsordföranden i ,förhandlingschefen i , byråchefen , , och hovrättsrådet , . Den inkomst som blirpensionsgrundande inom tUläggspensioneriiigen är den försäkrades inkomsi avförvärvsarbete fr. o. m. det då han fyller 16 är t. o. m. det då hanfyller . Förvärvsinkomsterna indelas i inkomst av anställning och inkomsiav annal förvärvsarbete. Den pensionsgrundande inkomstenmotsvarar summan av inkomst av anställning och inkomst av annal förvärvsarbetei den mån summan överstiger en viss minimigräns, nämligen det vid årets ingånggällande basbeloppet, vilket avräknas i första hand mot inkomst av anstäUning.Vid beräkning av pensionsgrundande inkomsi bortses från inkomst som överstigersju och en halv gånger det vid årets ingång gällande basbeloppet. Den pensionsgrundandeinkomsten omräknas till pensionspoäng som utgör den pensionsgrundande inkomstendelad med basbeloppet vid inkomstårets ingång. Omräkningen av pensionsgrundandeinkomsi i pensionspoäng ingår i systemet för värdesäkring av pensionerna. Tilläggspensioneringen finansierashelt genom avgifter. För den som är anställd betalar arbetsgivaren avgift. Densom haft inkomst av annat förvärvsarbete än anställning erlägger självtilläggspensionsavgift. Avgifterna för tUläggspensioneringen utgär enligt enprocentsats som bestäms i särskild lag. Procentsatserna har för år 1975bestämts lill 10,75, för tUl 11 och förvart och ett av åren 1977 -1979till 11,75. Före , frånvilken tidpunkt utländska sjömän erhöll rätl tUl tilläggspension för den lid devarit anställda pä svenska fartyg även om de inte varil bosatta i ,gällde särskilda regler för redarnas avgift. Frän nämnda tidpunkt gäller deallmänna reglerna även för redare. Den skillnad i avgiftssats som tidigaregällt avlrappas successivt enligl en särskild övergångsregel under liden framlill . Underlaget för arbetsgivaravgiftutgör summan av vad som utbetalls i lön tUl arbetstagarna sedan därifråndragits dels etl belopp motsvarande del beräknade antalet arbetstagaremultiplicerat med det vid årets ingång gällande basbeloppet, dels för varjearbetstagare sådan del av lön, som för år räknat överstiger sju och en halvgånger basbeloppet. Arbetstagare som varit anställd med fuU arbetstidräknas som en arbetstagare och arbetstagare som varit anställd i mindreomfattning medräknas i förhållande därtill. Bestämmelserna om sjömansskatt ärintagna i lagen (1958:295) om sjömansskatt. Skallen uttas i stället för statligoch inkomstskatt. Ärenden angående sjömansskatt handläggs avriksskatteverket. Inom verket handläggs ärenden angående sjömansskatt i förstahand av sjömansskaltekonlorel och sjömansskattenämnden. Sjömansskatt erläggs som definitivkällskatt av den som är anställd i redarens tjänst ombord pä svenskthandelsfartyg med en brullodräklighet av minst 100 regislerton, om fartygethuvudsakligast nyttjas i närfart Utländskt fartyg som av redaren förhyrspå s. k. bare-boat basis likställs med svenskt handelsfartyg. Med närfart avseslinjefart mellan svenska hamnar utanför öppen kust eller utomskärs vid kusternasamt linjefart mellan svensk och utländsk hamn, dock ej linjefart bortom linjenHanstholm -Lindesnäs eller bortom . Med fjärrfart avses annan fart äninre fart och närfart. Lagen är inle tillämplig vidanställning på fartyg i inre fart. Med inre fart förstås fart inom Sverigehuvudsakligen i hamnar eller på floder, kanaler eller insjöar eller inomskärsvid kusterna eller i . Den som är anställd uteslutande förfartygs iståndsättande eller uppläggning eller för tillsyn eller betjäning vidfartygs uppehåll i hamn anses enligt lagen inte vara anställd ombord påfartyget. Del åligger redare att tillsjömansskattekontoret för varje period av inbetala och redovisaunder perioden innehållen sjömansskatt. Sjömansskatt utgår för månad ochberäknas enligt endera av två sjömansskattetabeller, den ena vid anställning påfartyg i fjärrfart och den andra på fartyg i närfarl. För som inle ärbosatt i är sjömansskatten lägre än för den som är bosatt här. Omsjömannen på godtagbart sätt visar atl han är skattskyldig i annal land förinkomsten ombord kan han av sjömansskattenämnden befrias från skyldighet atterlägga sjömansskatt. som är bosatt i ,, eller skall betala sjömansskatt enligt de beslämmelsersom gäller för här i riket bosatt . Eftersom sjömansskatten är en definitivskatt skall inkomsi ombord inte redovisas i självdeklaration. För annan inkomstän sjöinkomst är däremot sjömannen deklarationsskyldig enligt vanliga regler.Inkomst ombord sambeskattas inte med inkomst i land och påverkar i stort setlinte beskattningen av landinkomst, bortsett frän att grundavdraget minskas med1/12 för som sjömansskatt erlagts. Fr. o. m. är 1972 tillämpas -beträffande sjömän bosatta i de nordiska länderna elt särskilt ADB-system försjömansskattens administration. Systemet innebär bl. a. att redarnas uppgifterom uppburen sjöinkomst och erlagd sjömansskatt bearbetas maskinellt. Därefterfår de lokala skattemyndigheterna uppgifter i erforderliga hänseenden direktfrån sjömansskattekontoret. Dessa uppgifter skall vidarebefordras till taxeringsnämndernasom bl. a. föranstaltar om att sjömannens beskattningsbara inkomst enligtsjömansskattelagen noteras i inkomstiängden. Anteckningen i inkomstiängden ären taxeringsåtgärd. Uppgifterna utgör vidare beslutsunderiag när lokalskattemyndighet fastställer sjömannens pensionsgrundande inkomst. För övriga sjömansskattepliktigasjömän sker endast en kontroll i av att skatteavdraget ärkorrekt med hänsyn till sjömannens inkomst. 2.3 Kungörelsen (1972:412) om sjömanspension gällande regler omsjömanspension trädde i kraft . Reglerna innebär i huvudsakföljande. Rält till sjömanspension tUlkommer imanskapsslällning som varit verksam inom yrket under hela eller slörre delen avsin aktiva tid. För atl rätt till pension skall inträda krävs minst 120seglationsmånader på svenskt handelsfartyg fr. o. m. den månad då han fyllt 30år. varav minst 80 efter månaden närmast före den då han fyllt 40 år.Kvalificering kan ske t. o. m. månaden närmast före den då han fyllt 60 år.Befälstid får i viss utsträckning gälla som kvahfikationstid. Somanställningstid räknas tid under vilken sjömansskatt erlagts. Pension kantidigast utgå fr. o. m. den månad dä sjömannen fyller . Pensionen upphörmed månaden innan älder uppnås. Pensionens storlek bestäms avantalet manskapsmånader och pensionen utgår med lika belopp oavsettarbetsinkomsten under intjänande-tiden. De 40 först fullgjordamanskapsmånaderna inverkar inte på pensionens storlek. För var och en av dedärpå följande månadema beräknas pensionen efter viss procent av basbeloppetenligt AFL. Pensionsnivån har lagts sä atl fuU pension germaximall ett och elt halvt basbelopp medan pensionsuttag vid högre ålder ger enpension motsvarande maximalt tre basbelopp (vid uttag från älder).Sjömanspensionen blir värdebeständig genom att pensionsbeloppet följerförändringarna i basbeloppet. Genom alt ett tidigare krav förutländska sjömän om mantalsskrivning i tagits bort i nuvarande regler,har de utländska sjömännen numera samma möjlighet alt erhålla pension som desvenska. Sjömanspensionen samordnas medaUmän pension i form av förtidspension (sjukbidrag), änkepension, livräntafrån yrkesskadeförsäkringen och annan livränta som bestäms av eller utbetalasfrän . Pensionen samordnas också med utländsk förmån sommotsvarar någon av angivna förmåner. Samordningen sker så att, om detsammanlagda förmånsbeloppet överstiger den högsta sjömanspension som kan ulgåfr. , sjömanspensionen minskas med det överskjutandebeloppet. Minst en tredjedel av sjömanspension skall dock alltid utgå. Som nämnts kvalificerar för sjömanspensionendasl sådan anställningstid på svenskt handelsfartyg under vilkensjömansskatt eriagts. Befrias enligt beslut av sjömansskattenämnden frånskyldighet att erlägga svensk sjömansskatt på grund av att han har visat atthan är skattskyldig i annat land för inkomst av tjänstgöringen på svensktfartyg, saknas regler i sjömanspensionskungörelsen som ger honom rätl att räknadenna tjänstgöring som kvalificerande för sjömanspension. Här föreliggerskillnad mellan reglerna om rätt att räkna kvalifikationstid för ATP ochsjömanspension. Till ATP kvalificerar sig som nämnts under 2.1 den anställdegenom anställning på svenskt handelsfartyg. Också en annan skillnad mellanreglerna om rätt till ATP och till sjömanspension bör nämnas i dettasammanhang. Motsvarighet till de under 2.1 och 2.2 nämnda reglerna omUkställande med svenskt handelsfartyg av utländskt sådant fartyg som förhyrspå bare-boat basis av svensk redare saknas i sjömanspensionskungörelsen. Rätttill sjömanspension kan endast förvärvas genom tjänstgöring på svenskthandelsfartyg. Sjömanspensioneringen administrerasav Handelsflottans pensionsanstalt. 2.4 Vissa andra författningar Sjömanslagen (1973 :282) reglerarbl. a. sjömäns anställningförhållanden och sociala grundskydd. Lagen avserarbetstagare som är anställd för fartygsarbele på svenskl fartyg. När det gäUerarbetsgivarens sociala förpliktelser, t. ex. sjukvård, sjuklön, fri hemresa,omfattar lagen arbetstagare som han tjänstgör ombord harbefattning på fartyget, i lagen benämnd . Med uttrycket befattning påfartyg avses att sjömannen har sådan befattning ombord som huvudsakligen avserfartygsarbele och gäller annat än enbart tillfälliga göromål. Lagensbeslämmelser är tUlämpliga både på redar- och entreprenöranställda sjömän.Ansvaret för atl den anställde garanteras det sociala skydd som han har attbegära åvilar arbetsgivaren. När det gäller redarens ansvar för attentreprenören fullgör sina förpliktelser gentemot sina anslällda gäller all denenlreprenöranställde kan vända sig direkt mot redaren. Denne har i sådant faUregressrätt mol entreprenören. Enligt sjölagens (1891 nr 35 s. 1,omtryckt 1974:621) nu gällande regler om sjöpanträll, 267 §, tillkommer sådanrätl pä fartyg anställd person pä grund av tjänsteavtal med redaren ellerbefälhavaren. har emellertid godkänt nya regler om sjöpanträll (prop.1973:42, LU 22, rskr 272) som ännu inle har trätt i kraft (se 244 § i SFS1973:1064). Enligl de nya reglerna gäller bl. a. att sjöpanträll uppslår ifartyget oavsett om gäldenären i fordringsförhållandet är fartygels ägare,redare eller befraktare eller eljest har hand om fartygets drift i redarensställe, t. ex. en självständig restauratör ombord. Panträtten gäller bl. a.till säkerhet för fordran som avser lön och annan gottgörelse till befälhavareneUer annan ombordanställd på grund av dennes tjänst pä fartyget. Sjöpanträttgäller således även för lön till entreprenöranställd. Sjöarbelstidslagen (1970:105) ärtillämplig på skeppstiänst. Härmed förstås enligt I § arbete som person, vilkenär anställd pä svenskl fartyg, för fartygets räkning eller eljest på grund avförmans uppdrag utför ombord på fartyget eller på annat ställe. Från lagenslillämpning undantas vissa högre befattningshavare ombord och vidare läkare ochmusiker. Medlemmar i redarens familj undantas i del fall fartygetsbrullodräklighet understiger 500 regislerton. Enligt förarbetena till lagen bör inte den omständighetenall arbetsla- gare har anställts av någon annan än redaren uteslutalillämpning av lagen, om arbetstagaren anställts för atl ulföra rutinarbeteombord som annars brukar skötas av den som är anställd direkt av redaren. Somexempel nämns ekonomi{)ersonal anställd av en självständig restauratör somarrenderar restaurationen ombord. Den som är anställd av annan än redaren föratl utföra tillfälligt arbele lill sjöss, som inte består av rutingöromål, bördäremot i lagens mening betraktas som anställd på fartyget endast om vistelsenombord har sädan varaktighet att den avsevärt inskränker möjligheterna atlutnyttja fritiden. För arbetstagare med tillfällig och avgränsad arbetsuppgiftombord, t. ex. leveransservice eller maskinreparation, bör liden överstiga envecka.