prop · FZ0389 · 1975-12-31 00:00:00 — I utbildningen avämneslärare föreligger elt direkt samband mellan olika ämnen. Detta kommer tilluttryck i skolförordningens bestämmelser om vilka ämnen som kan förenas i entjänst. Beroende på detta samband är det inte möjligt att bryta ut elt antalämneskombinationer och förlägga utbildningen i dessa till fUialortema. För altbibehålla ämnesläramtbUdningens praktisk-pedagogiska del på filialorterna krävsett stort ingrepp i den inre organisationen genom att ett antal ämnen i UtbUdningenstryks och denna koncentreras till elt färre antal ämneskombinationer. Ensådan åtgärd finner jag inte möjlig alt förorda. a.försöksverksamheten med utbildning av lärare i gymnastik och hemkunskap jämteannat ämne (prop. 1975: 24, UbU 1975: 14, rskr 1975: 159) ökar i ställetantalet ämneskombinationer. Som har framgått av detföregående skulle en uppbyggnad av funk tionsdugliga enheter på fler orter än sex, för undvikande av kvalitets försämring i utbildningen, också medföra ökade kosinader. Jag vill i detta sammanhang erinra om att filialutbUdningen kom till för att av lasta de större lärarhögskolorna i ell skede då ämneslärarutbUdningen var av betydligt större omfattning än vad den nu är. Ätt hålla fast vid en under sådana omständigheter tillkommen organisation finner jag i nuvarande läge svårt att försvara från såväl pedagogisk som ekonomisk synpunkt. Avsikten har från början inle varit att permanent förlägga praktisk-pedagogisk utbildning för ämneslärare på dessa orter. Mot denna bakgrund och med hänsyn till vad jag i det föregående har för ordat angående dimensioneringen av ämneslärarutbUdningen och mini mikapacitet per enhet finner jag i likhet med bl. a. RRV och SÖ det således inte längre möjligt alt bibehålla ifrågavarande utbUdning på fUialorterna. Prop.1975/76: 89 31 Vadgäller fördelningen av intagningsplatser för praktisk-pedagogisk utbildningmellan de sex angivna högskoleorterna utgår jag från alt SÖ tar hänsyn lUl bl.a. de studerandes valniöjUgheter och koncentrationen av s. k. profilämnen tillvissa orter. Det bör vidare, i enlighet med gruppens förslag, uppdras åt SÖ attanalysera dels vilka fördelar som. kan uppnås genom olika stor totalintagningoch/eller antagning lill olLka ämneskombinationer vår- resp. hösttermin, delsföljderna av en övergång tUl endast en antagning per läsår. Föratt på motsvarande sätt medge ell tillräckligt utbud av tillvals-möjligheterför de studerande i klasslärarutbildningen föreslår gmppen en minimiorganisationper utbildningsenhet om 48 inlagningsplalser på mellanstadielärarlinjenoch 48 på lågstadielärarlinjen. Några remissinstanser har framförtönskemål om en intagning av 24 studerande på lågstadielärarlinjen. Jaganser dock att möjligheterna alt erbjuda samtliga i utbildningen förekommandetillvalsmöjligheter försvåras vid en sådan intagning och biträder därför gmppensförslag till minimikapacitet per ort inom låg-sladie- och meUansladielärafutbUdningama.Jag vill framhålla att en sådan begränsad ulbUdningskapacitet inle ger dengynnsamma pedagogiska mUjö för både lärare och lärarkandidater som böreftersträvas i utbildningsorganisationen; Arbetsgmppen har därför övervägt enän mer koncentrerad organisation, vilken skulle kiinna innebära en mer utveckluigsbefrämjandemUjö och en mer rationell organisation. Liksom arbetsgruppen och flertaletremissinstanser har jag emellertid funnit skäl för alt förorda en minimikapacitetper ort av den storlek gmppen har föreslagit. Arbetsgruppenhar föreslagit att klassläramtbildning i forsällningen skall bedrivas på nioorter mot f. n. Förslaget innebär en avveckling av klasslärarutbildningen iFalun, Hämösand, , , och . Mot bakgrund av vadjag har anfört beträffande dimensioneringstal och minimikapacitet per enhetför klassläramlbUdningen anser jag, i likhet med bl. SÖ, RRV och SL, att detär nödvändigt all utbildningen koncentreras till färre orter än . Beträffandelokaliseringen av utbildningen vUl jag anföra följande. 1likhet med arbetsgruppen finner jag det naturligt att ta hänsyn tUl helasektorn för utbildning för undervisningsyrken, så alt denna förblirrepresenterad på de orter där utbildning inom sektom nu finns. En' sådan omfördelningöverensstämmer också med ställningstagandena till den framtida lokaliseringenav högskoleutbildning (prop. 1975: 9 s. 488). Vidare bör en jämn geografiskfördelning av utbildningsutbudet eftersträvas, såväl inom högskoleregionemasom mellan regionema. Beträffandehelhetssynen på sektom vUl jag hänvisa till mina ställningstaganden i detföljande vad gäller dimensioneringen av förskol- Prop.1975/76: 89 32 Flera remissmstanser har framhållit det önskvärdai att samverkan mellan förskollärar- och lågstadieläramtbildning äger rum ochatt dessa utbildningar därför bör finnas på samma orter. Det är emellertid, medhänsyn till att förskoUäramlbildningen redan innevarande budgetår omfattar ca3 000 intagningsplatser och föreslås öka tUl drygt 4 000, omöjligt alttillgodose detta önskemål. Som gruppen har framfört får olika mönster församverkan mellan olika utbildningar utvecklas. SÖ pekar också på möjligheten avatt utbildningar på olika orter sariiverkar. I fråga om Umeåhögskoleregion har gruppen föreslagit alt klasslärarutbildning endast skallbedrivas i . Flera remissinstanser, bl. SÖ, har riktat invändningar motden föreslagna avvecklingen av klassläramlbUdningen i . iNorrbottens län m. fl. pekar på regionala, språkliga och etniska särdrag sommotiv för att bibehålla utbUdningen i . Även enligt min bedömning talar utvecklingeni regionen för elt rekryteringsbehov av klasslärare i som skullemotivera att man bibehåller klasslärarulbildningen i . Jag förordar därförall utbildning av låg- och mellanstadielärare även i fortsättningen skallbedrivas där. Medhänsyn lUl att det är önskvärt med en jämn geografisk spridning av utbildningsutbudethar gruppen vad gäller högskoleregion funnit det möjligt att bibehålla klassläramlbUdningenendasi i . Vid ställningstagandet beiräffande har även närhetentill motsvarande utbUdning i spelat slor roll. Vadgäller klasslärarulbildningen i , , , ochLund/högskoleregioner finner jag gruppens förslag väl avvägda. Jagfinner det angeläget att betona att utbildningskapaciteten inom sektom förutbildning för undervisningsyrken, trots de förändringar som föreslås,kommer alt vara jämnt fördelad mellan regionema i förhållande tillbefolkningsunderlaget. Jag vill i delta sammanhang, i likhet medorganisationskommittén för högskolereformen i högskoleregion, avvisamöjligheten att i planeringen systematiskt söka anpassa antalet studerande viden enstaka mindre utbildning till befolkningsantalet i regionen. Någon sådanöverensstämmelse är inte möjlig att uppnå. Inom hela den nu aktuella sektombör däremot en viss överensstämmelse med befolkningsantalet föreligga. Så ärockså fallet med den organisation som jag har förordat. NytUlkom-mande förskollärar-och fritidspedagogutbUdning kommer sålunda att kompensera bortfall i fråga omklass- och ämneslärarutbildning. Jaganser således att klassläramtbildning fr. o. m. /77 bör bedrivaspå tio orter. Den fördelning av inlagningsplatsema som jag förordar framgår avföljande tabell. Prop.1975/76: 89 33 Utbyggnadenav förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna Denöverenskommelse som har träffats mellan regeringen och om utbyggnad av barnomsorgen kräver en kraftig ökning av bamskötar-,fritidspedagog- och förskollä-ramtbUdningarna. Regeringen har ibudgetpropositionen för /77 (prop. 1975/76: 100 bU. 10 s. 251)föreslagit en ökning av barnskötamtbildningen inom gymnasieskolans ram. Enligt förslagetskaU största delen av ökningen anordnas i form av 20- och 40-veckokurser som äravsedda för -vuxna studerande med erfarenhet från yrkeslivet eller från arbetemed egna barn. Fritidspedagogutbildningfmns f.n. dels som en tvåårig specialkurs i gymnasieskolan, dels som en 50-veckorsbristyrkes-ulbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Den senareutbildningen är avsedd för vuxna studerande med erfarenhet av arbete bland barni skolåldern. Sammanlagt har fritidspedagogutbildningen innevarande budgetårdrygt 800 inlagningsplalser. Den utbyggnad av fritidsverksamheten som planerasförutsätter en stor utökning av fri-tidspedagogulbUdningen. Det är svårl althär ange några exakta tal, eflersom sannolikt även gmpper med annan utbildningsbakgmndkommer alt rekryteras till denna verksamhet. De grupper som framför alltkommer i fråga är bamskötare med utbildning för barn upp lill 12-års-åldem ochfritidsledare eller ungdomsledare. Arbetsgruppenför vissa lärarhögskolefrågor har i sin rapport föreslagit att en utökad frilidspedagogutbildningförläggs till orter som har förskollärar- och/eller klasslärarutbildning.Därmed underlättas integreringen mellan dessa utbUdningar, och vissa lärareinom klassläramtbild- 3 1975/76.1 saml. Prop.1975/76: 89 34 ningenmed vikande Ijänsteunderlag kan beredas sysselsättning inom frilidspedagogulbildningen.Regeringen har bl.a. givit SÖ i uppdrag att påbörjaarbetet med att förbereda organisationen av en frilidspedagogutbildning som skaUknytas tUl övrig lärar-utbUdning. Fritidspedagogutbildningenkommer, enligt beslut (prop. 1975: 9, UbU 1975: 17, rskr1975: 179), att ingå som en utbildningslinje i högskolan från den 1 juU 1977.Under /77 bör den utökade utbildningen organisatoriskt knytastill lärarhögskola eller förskoleseminarium på resp. ort. Del är angeläget atlutbildningens pedagogiska ledning utövas av personer som har erfarenhet avdels praktiskt arbete inom fritidsverksamhet, dels undervisning i frilidspedagogutbildning.Under utbyggnadsperioden bör fritidspedagogutbildningen i gymnasieskolan ocharbetsmarknadsutbildningen inte utökas. Denutökade fritidspedagogulbildningen bör i enlighet med SÖ:s förslag omfatta 35klasser. Därav bör ungefär tolv klasser utgöras av 50-veckorsulbildning försökande med lång erfarenhet av och/eller annan utbildning för arbete blandbarn och ungdomar. Om det skulle visa sig nödvändigt med hänsyn lill antaletsökande bör platser som inte utnyttjas i 50-veckorsulbildningen kunnaöverföras till tvåårig utbildning. Klasserna bör i den tvååriga utbildningenomfatta 30 elever och i 50-veckorsulbildningen 24 elever. 1 förhållande lill SÖ:sförslag har jag räknat med ylterligare en klass i . Pågrundval av önskvärdheten av all snabbt öka förskollärar-ulbildningen och denredovisning av förutsällningarna för att gå utöver SÖ:s förslag som har lämnatsav organisationskommittéerna för högskolereformen i och /Malmöhögskoleregioner räknar jag med en ytterligare ökning av förskoUäramlbildningeni och . Härutöver har jag vidtagit vissa andra mindre justeringari förhållande lill SÖ:s förslag. Den totala ökningen av förskoUäramlbildningenskulle därmed uppgå till ca 1 250 platser. Den närmare fördelningen på orterav antalet inlagningsklasser i förskollärar- och /77 framgår av tabell på s. 35. Det ankommer på regeringen atlfatta beslut härom. Tillgångenpå handledare och på praktikplalser medför begränsningar i möjligheterna allöka utbUdningskapacilelen. För den utökade förskoUäramlbildningen räknar SÖmed alt ca 35 förskollärare bör utbildas lill seminarielärare. För fritidspedagogulbildningenräknar SÖ med ungefär samma nyrekryleringsbehov av frilidspedagoglärare. Vidareräknar SÖ med ell behov av ytterligare ungefär 200 praktikhandledare för förskollärarutbUdningen.För fritidspedagogulbildningen är behovel av handledare ungefär lika stort. 1975/76: 89 »30 lärarkandidater per klass » 24 lärarkandidater per klass Ienlighet med regeringens förslag i tilläggsbudget 1 (prop. 1975/76: 25), harriksdagen beslutat (UbU 1975/76: 16, rskr 1975/76: 76) attutbildning av lärarutbUdare skall komma till stånd . För tjänstgöringinom de utökade fritidspedagog- och förskollärarutbUdningama skall såledesutbildas ungefär 80 fritidspedagoger och förskollärare. För handledare inomdessa utbUdningar skall tolv kurser anordnas . Dessutom har medelberäknats till en UtbUdning av de lärare inom nuvarande klasslärarutbildningsom önskar gå över lill tjänstgöring inom fritidspedagog- eUer förskoUäramlbildningen.Utbildningens syfte skall vara att ge en allmän orientering om förskol- ochfritidsverksamheten och om huvudpunkterna i förskolereformen samt en visspraktisk erfarenhet av arbetet i heltids- och deltidsförskola och fritidshem,liksom i förskollärar- och fritidspedagogutbildning. Därav skall ägnas åt fältstudier vidfritidshem, förskola, fritidspedagog-och förskollärarutbUdning. 1975/76: 89 36 SÖhar i det tidigare nämnda förslaget om utbyggnad av förskoUärar-och fritidspedagogutbUdningamaberört frågan om rekrytering lUl dessa av vuxna personer medyrkeslivserfarenhet. För de sökande till förskollärarutbildning, som har barnskötamtbUdningoch yrkeserfarenhet från förskola, finns en särskild 50-veckorsutbildning.Jag har i det föregående föreslagit att denna utbildning /77 skallomfatta 360 intagningsplatser. UtbUdningen kommer enligl förslaget attförläggas huvudsakligen tUl storstadsområdena. För frilidspe-dagogulbUdningenföreslås en motsvarande 50-veckorsulbildning för vuxna med erfarenhet av arbetebland barn i skolåldern. Den utbildningen skall enligt vad jag har anfört idet föregående omfatta ca 290 inlagningsplalser. Jag har i det föregåenderedovisat den närmare fördelningen av klasserna per ort på 50-veckorsulbUdningoch tvåårig utbildning. Med hänsyn lill att planeringen av dessa utbildningarännu inte är avslutad kan ändringar i den föreslagna fördelningen visa sigerforderliga. Ävende vuxna sökande som inte är behöriga till 50-veckorsutbildning bör hamöjlighet att lUlgodoräkna sig yrkeslivserfarenhet vid antagningen till dentvååriga utbildningen. Hänsyn härtUl bör las vid beräkningen av den s.k. friakvoten enligt 11 § kungörelsen (1966:24) om gmndskolans kompetensvärde. Sedanantagningen tUl förskoUärarutbUdning pågår försöksverksamhetinom ramen för fri kvot för att få en jämnare fördelning mellan könen avstuderande vid förskolläramlbUdning. Försöksverksamheten har gett positivaresultat och har lett lill att antalet antagna män successivt har ökat. Ilikhet med bl. a. den centrala organisationskommittén för högskolereformen viUjag framhålla värdet av att den personal som kommer att bli övertaUg tUl följdav de förändringar som jag i det föregående har förordat så långt möjliglbereds tillfälle att övergå till verksamhet mom andra delar av högskolan. Idelta syfte har vid överläggningar mellan företrädare för UtbUdningsdepartementetoch berörda personalorganisationer förutsatts att även extra ordinariepersonal bör tryggas i fråga om anställning trots att tjänstgöringsunderlaghelt eller delvis saknas. Därmed bör gynnsamma förulsällningar skapas för altpersonalens kunskaper och erfarenheter kommer till användning ävenfortsättningsvis. innebär ett sådanl åtagande från samhällets sidaatt den enskildes trygghet tillvaratas. Den anställde kan emellertid intealltid utgå från all arbetsuppgifterna, arbetsplatsen eller arbetsorten blirdesamma. 1975/76: 89 37 Arbetsgruppenhar angivit vissa arbetsuppgifter som kan bli aktuella för övertaliglärarpersonal. Förslagen har vidareutvecklats av olika remissinstanser och ikontakter mellan berörda personalorganisationer och utbildningsdepartementet.Regeringen har också i tilläggsbudget 1 (prop. 1975/76: 25) föreslagit åtgärderför att genom utbildningsåtgärder söka förbereda övertalig lärarpersonal för tjänstgöringinom de utökade förskollärar- och fritidspedagogutbUdningama. har inlehaft något att mvända mot detta förslag (UbU 1975/76:16, rskr 1975/76: 76). Jagräknar vidare med att personal inom nuvarande lärarhögskoleorganisation skallkunna erbjudas tjänstgöring inom annan högskoleutbildning eller inomfortbildningsverksamhet. Hämtöver kan andra ål-gärder komma i fråga. Regeringenbör därför inhämta bemyndigande alt vidta de åtgärder som behövsför den personal som genom nu aktuella förändringar kan komma att bliövertalig. Jag förutsätter alt överväganden om åtgärder för övertaligpersonal, liksom , kommer att göras i nära kontakt med berördapersonalorganisationer. Deförändringar i fråga om lokal- och uttustningsbehov som aktualiseras genommina förslag i det föregående ger anledning lill ytterligare överväganden.Byggnadsstyrelsen bör därför få i uppdrag alt i samråd med andra berördamyndigheter föreslå alternativa användningar för de av de nuvarande lärarhögskolornaslokaler som inle behöver användas för läramtbUdning eller annanhögre utbUdning. Berörda myndigheter bör på samma sätt få i uppdrag att göraen översyn av utmslningssituationen med hänsyn till de ändrade förhållandena. 5 Anslagsberäkningar för /77 Lärarhögskolorna: Avlöningar till lärarpersonal m. m. 1974/75Utgift 187 977 448 1975/76 Anslag 168 941 000 1976/77 Förslag 178 596 000 Lärarhögskolorfinns dels i , , , , och (störrelärarhögskolor), dels i , , , , , ,, och (mindre lärarhögskolor). Bestämmelsema omverksamheten vid lärarhögskola återfinns i förordningen (1968: 318) om lärarhögskolorna(omtryckt 1971: 463, ändrad : 1224). Prop.1975/76: 89 38 Beräknad ändring 1976/77 -f6 045 000 -1 139 000 -HO 433 000 -14 906 000 + 9 655 000 Upplåtelse av lokaler m. m. + 9 655 000 Pris- och löneomräkning m.m. , varav . avser höjt lönekostnadspålägg. ()framhåller att en minskning enligt O-alternativet medför stora komplikationermot bakgmnden av pågående reducering av verksamheten vid lärarhögskoloma. Beslutade förändringar i frågaom intagningskapacilelen medför ett minskat medelsbehov (-. Beträffande ämneslärarlinjenhar SÖ utgått från oförändrad dimensionering med hänsyn till pågående arbeteinom utbildnmgsdepar-temenlet. Till den särskilda utbildningenav klasslärare med finska som modersmål har antagning skett av 24 studerande pålågstadielärarlinjen och 24 studerande påmellanstadielärarlinjen . SÖ räknar med 24 intagningsplatserpå vardera linjen under /77 till en merkostnad av . För att, vid en intagning avendast 24 studerande på lågsladie-lärarlinje högst en gång , bibehållaen hög ulbUdningsnivå i tillvalskursema erfordras enligt SÖ ytterligare lärartimmar.Dessa kan ofta fullgöras av ordinarie och extra ordinarie lärare, vilkas Ijänsteunderlaghar minskat på grund av beslutade kapacilelsförändringar. SÖ anser det rimUgtatt gmpper om tolv studerande i tUlvalskurs generellt kan medges samt grupperom ner tUl nio studerande i vissa fall (-fl74 000kr. Förskollärarlinjen vid lärarhögskolani bör byggas ut med ytterligare 60 intagningsplatser tUl totalt (-j-179 000 kr. Enligt en kartläggning som redovisaisför SÖ av speciallärarlinjen Prop.1975/76: 89 39 vidlärarhögskolan i är tjänstgöringsbenägenhelen hög för UtbUdadespeciallärare. SÖ föreslår oförändrad intagningskapacitet tUl gren 1 inom specialläramtbildningen. Underläsåren 1974/75 och 1975/76 har särskild specialläramt- bildning anordnats vid lärarhögskoloma i , och . Antalet inlagningsplalser har varit 24 och lärarhögskola. Utbildningens sista termin är förlagd till /och . Med hänsyn till att andelen specialundervisningstimmar som handhas av behöriga speciallärare är låg i bl. a. och föreslår SÖ atl den decentraliserade delen av den särskUda special- läramtbUdningen i stället förläggs lill lärarhögskolorna i och , medan bibehålls som ulbUdningsort för . UtbUdningen av talpedagoger vidlärarhögskolan i föreslås utökad med fyra platser lUl tolaU 16 platser(-. SÖ föreslår att utbildning avlärare för särskolans Iräningsskola (gren 3:2) anordnas med 12 platser vidlärarhögskolan i (-. En arbetsgmpp inom SÖ harutrett behovet av lärare för syn-eller hörselskadade gravt utvecklingsstördaelever. Utbildning av lärare för blinda, döva och utvecklingsstörda föreslåsstarta vid i med sex deltagare (. SÖ framhåller atl brislen påbehöriga musiklärare är stor och påpekar att benägenheten hosutbildade musiklärare att undervisa är låg. Enligt en enkät rörande tUlgångenpå lärare i musik var andelen icke behöriga undervisandelärare i musik på gmndskolans högstadium och i gymnasieskolan (Örebrolän undantaget). För att avhjälpa bristenpå behöriga musiklärare föreslår SÖ en vidareutbildning av klasslärare för fullbehörighet till tjänst som lärare på gmndskolans högstadium och igymnasieskolan. Vidareutbildningen föreslås omfatta 36 platser och förläggas lilllärarhögskoloma i , och (-f . Under läsåren1970/711973/74 anordnades särskUd utbUdning av lärare i musik. UtbUdningen gavbehörighet lill tjänst som extra ordinarie eUer extra lärare i musik. Desökande tUl utbUdningen var i en ålder då de bort konkurrera om platserna i denreguljära ulbildnuigen. Vidare gav utbildningen endast begränsad behörighet. SÖhar därför tidigare inte velat förorda ett fortsatt anordnande av denna utbildning.Med hänsyn till bl. a. rådande bristsituation föreslår SÖ emellertid attsärskild utbildning i musik med högst 48 deltagare anordnas under budgetåret1976/77 vid fem lärarhögskolor. UtbUdningen föreslås administreras avlärarhögskolan i . Inom ramen för den särskilda utbildningen bör enligtSÖ också kunna anordnas avkortad utbildning, förlagd lill Framnäsfolkhögskola, för personer som avlagt inslmktörsexamen vid denna skola (-f . 1975/76: 89 40 EnUgt tiUgängUgtprognosmaterial beräknas behovet av utbUdade lärare inom industri och hantverkför gymnasieskolan uppgå till ungefär nuvarande inlagningskapacilet om 240platser per läsår. Med hänsyn till alt ca 100 av dessa platser behöver tas ianspråk för lärare inom arbelsmarknadsutbUdningen föreslår SÖ en ökning med 96platser (-t-959 000kr. Antalet inlagningsplalser iutbildning av lärare för handel och kontor föreslås öka från 48 tUl 96. Inomdenna ram kan utbildning av lärare för arbelsmarknadsutbUdningen komma i fråga(-. I StäUet för nuvarande flyginstmktörsutbildningräknar SÖ med att central flygläramtbildnmg för 12 deltagare kommer till /77. Förslaget bygger på en i skrivelse överlämnadutredning om central flygläramtbUdning (-M09 . SÖ redovisar en enkät frånvåren 1974 om antalet inom skolväsendet yrkesverksamma syo-konsulenter medkurs i studie- och yrkesvägledning. Enhgt enkäten var flertalet utbUdade syo-konsulenterverksamma inom andra områden än skolans. SÖ pekar dock på attrekryteringsbehovet /75 torde ha varit stort för skolväsendetsdel. Antalet utbUdnmgsplatser bör enligt SÖ hållas oförändrat vid 180 platser. FortbUdning för personal vid arbetsvårdsinstituthar skett genom kurser, vUka på uppdrag av ()bedrivits vid . Kurskostnaderna har bestridilsav statsmedel via AMS. FörslagtUl inskolning och fortbUdning av instmklörer och föreståndare vid arbetsvårdsinstituthar utarbetats av en arbetsgrapp, tillsatt av ÄMS. Arbetsgmppens förslag jämteremissyttranden har av . I avvaktan påytterligare utredning av utbildning för nyrekryterad personal föreslår SÖ attutbildning anordnas för ca 24 redan anställda instmklörer /77. UtbUdningenföreslås ske i tjänsten och kursdeltagarna fömtsatts erhålla lön med B-avdrageller motsvarande från resp. huvudman. Om medel beviljas under förevarandeanslag kan motsvarande minskning ske av berört anslag för ÄMS (-[-. SÖ finner en förstärkning avden pedagogiska institutionen vid i ytterst angelägen ochföreslår inrättande av en tjänst som biträdande professor och i anslutninghärtill (-I-173 000 kr. Frågan om studievägledning och kurativverksamhet vid lärarhögskoloma har behandlats av en arbetsgrupp inom SÖ.Enligt det förslag som gmppen lagt fram bör samtliga läramtbUdningar på sikttilldelas medel för studievägledning och kurativ verksamhet. 1 avvaktan påsamordning av denna typ av service mellan läramtbUdningama och Prop.1975/76: 89 41 annantyp av högskoleutbUdning föreslår SÖ en ökning av medlen till studievägledningoch kurativ verksamhet (-. Inom förskoUäramtbUdningenförekommer s. k. kontinuerliga samtal mellanlärarkandidaten och någon av läramtbUdarna. Arbetsgmppen för betyg i läramtbUdningen(BUL) har föreslagit alt försöksverksamhet med konlinuerUga samtal införs i läramtbildningen,vilket SÖ tUlstyrkt. SÖ föreslår en etappvis utbyggnad av försöksverksamhetenunder en treårsperiod.