prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — ellerändrats genom dom som vunnit laga kraft eller har genom beslut underrättegången förordnats att bolagsstämmans beslut inte får verkställas, skallrätten underrätta registreringsmyndigheten för registrering. Stycket harmotsvarighet i gällande lag. Vid underrättelsen om upphävande eller ändring avbolagsslämmobeslut bör fogas domstolens beslut med lagakraftbevis. Det börankomma på regeringen att meddela bestämmelser härom. Omstyrelsen viU väcka talan mot bolaget skall enligt första stycket bolagsstämmasammankaUas för val av ställföreträdare att föra bolagets talan i tvisten.Enligt gällande lag och utredningsförslaget anses stämning delgiven då denblivit föredragen vid stämman. Det naturliga är emellertid att stämning delgesden på bolagsstämman särskilt valde ställföreträdaren. Departementsförslagethar denna innebörd. Självfallet kan delgivning ske med behörigt ombud förställföreträdaren. Förbehålli bolagsordningen att tvister mellan bolaget och styrelsen, styrelseledamot,verkställande direktör, likvidator eller aktieägare skaU hänskjutas tUlskiljemän har enligt andra stycket samma verkan som skiljeavtal. Begärstyrelsen tUlämpning av förbehållet, äger första stycket motsvarandetiUämpning. Det innebär att bolagsstämma skall sammankallas för val avställföreträdare att föra bolagets talan vid tvisten. Yrkandet omskiljemannaförfarande delges med den särskilt valde ställföreträdaren ellerhans behöriga ombud. Ärfråga om klandertalan av styrelsen mot bolagsstämmas beslut, gäller tidsfristeni 17 § andra stycket. Enligt nämnda stycke skall ansökan om stämning göras hosrätten för beslutet. Denna regel kan inte tillämpasi fråga om skiljemannaförfarande. I stället föreskrivs i tredje punkten avförevarande stycke att i fråga om klandertalan av styrelsen mot bolagsstämmasbeslut har styrelsen bevarat sin rält tUl talan, om den inom den i 17 § andrastycket angivna klandertiden utiyst bolagsstämma enligt första stycket. Revision och särskild granslming Paragrafeninnehåller regler om utseende av revisor. Den överensstämmer med utredningensförslag. Bolagsstämmanväljer enligt första stycket revisorer för tid och till antal som anges ibolagsordningen, jfr 2 kap. 4 § 6. Skall flera revisorer utses, kan ibolagsordningen bestämmas att en eller flera av dem, dock inte alla, skallutses i annan ordning. Stämman kan utse en eller flera suppleanter. Imotsats till gäUande lag kan alltså i bolagsordningen, oavsett aktie- kapitaletsstorlek, fritt bestämmas antalet revisorer. Likaså i motsats tUl gällande laggäller inte någon maximitid för revisors uppdrag. I bolagsordningen kansåledes föreskrivas att revisorsuppdraget gäller för obestämd tid, dvs. tilldess ny revisor väljs. Liksomenligt gäUande lag kan i bolagsordningen bestämmas att en eller flerarevisorer, dock inte alla, skaU tUlsättas av annan än bolagsstämma, t. ex.staten, kommun eller de anställda eUer ägarna tiU visst aktieslag eller vissaktieägareminoritet. Av den kompetensfördelning mellan olika bolagsorgan somlagen gör framgår att styrelse eller verkställande direktör inte kan ges rättatt utse revisor. Enligtgällande lag skall väljas Uka många revisorssuppleanter som revisorer. Dennabestämmelse har inte upptagits i förslaget. Föreningen auktoriserade revisorerframhåller att när revisionsbolag har utsetts tiU revisor anledning saknas attutse suppleant. I andra fall torde suppleant i regel böra utses efiersom manannars vid förfall för den utsedde revisorn skulle vara tvungen attsammankalla extra bolagsstämma för att välja ersättare. Mot den bakgrundenframstår det enligt föreningen som naturligt att i lagen föreskriva attrevisorssuppleant skaU utses när revisionsbolag inte har utsetts till revisor.För egen del ansluter jag mig dock tUl utredningens uppfattning att det äronödigt att genom bestämmelse i lagen binda stämman i fråga huravidarevisorssuppleanter skall utses och till vUket antal. Stämman avgör alltsådenna fråga. Hinder föreligger emellertid inte för att i bolagsordningen intabestämmelse om revisorssuppleanter. Beträffandesuppleanter skaU i tiUämpliga delar gäUa vad i lagen sägs om revisorer. Dettagäller om tillsättande och entledigande, om mandatlid och kvalifikationer. Omrevisor enligt lagen skall vara auktoriserad, skall detta givetvis även gällai fråga om suppleant för honom. Igällande lag finns bestämmelser om en proportionell metod vid bolagsstämmansval av revisorer. Detta ganska komplicerade system har inte bibehållits iförslaget. I stället tillerkänns enligt andra stycket en minoritet med entiondel av samtliga aktier eUer en tredjedel av de vid stämman företräddaaktierna rätt att påkaUa alt skaU utse en revisor alt med övrigarevisorer delta i revisionen. Stycket ersätter även bestämmelsen i gällande lagom minoritetsrevisor, som kan utses att fungera tillsammans med de avbolagsstämman utsedda revisorema. Kommerskollegiumtar upp regeln att minoritet som representerar en tredjedel av de vid stämmanföreträdda aktierna kan genomdriva beslut om tUlsättande av revisor genomlänsstyrelsens försorg. En överväldigande majoritet av de på stämmanföreträdda aktierna innehas i de större bolagen ofta av en eller elt fåtalägare. Om regeln skall kunna ge något skydd åt de mindre aktieägarna, börkravet beträffande företrädda aktier enligt kollegiet sänkas, förslagsvis femtedel. Även i anser att kvotdelen en tredjedelär alltför högt tUhagen.För egen del menar jag att bestämmelserna om minoritetsrevisor främst harbetydelse i fråga om mindre bolag som inle är skyldiga alt ha kvalificeradrevision. I sådana bolag lorde det inte vara så svårt att vid behov uppnå entiondel av samtiiga aktier, vUket ofta är omöjligt i stora bolag. För de stönebolagens del är, som antyddes, skyddsbehovet inte lika framträdande. Jaghar därför inte funnit anledning att jämka den av ulredningen föreslagna tredjedelsregeln. Minoriletsrättenenligt stycket kan endast utövas genom att förslag därom väcks antingen påstämma där revisorsval skall ske eUer på stämma där frågan enligt kaUelsenskaU tas upp. Det betyder att den i 9 kap. 6 § angivna minoriteten ägare tUlen tiondel av samtliga aktier eller den mindre del som kan vara bestämd ibolagsordningen kan påkalla extra stämma för att framställa förslag omutseende av revisor. EnskUd aktieägare kan vidare enligt 9 kap. 7 § fåmöjlighet alt väcka förslaget vid stämma som skall håUas för annat ändamål, omhan skriftiigen framställer yrkande därom i så god tid att ärendet kan tas uppi kallelse tUl stämman. Däremot kan förslaget inte väckas på en för annatändamål utlyst extra stämma utan att ärendet angivits i kaUelsen. HarerforderUg minoritet på stämman biträtt förslaget, kan minoriteten eller varjeenskild aktieägare hos göra framställning om förordnande avrevisor. Länsstyrelseni anser att aklieägareminoriteten bör ha inflytande på valet avminoritetsrevisor, eftersom personvalet har stor betydelse för att minoritetensintressen skall bli vederbörligen tillgodosedda. anser därföratt den av minoriteten föreslagna personen skall förordnas tUl revisor, om hanär lämplig och särskUda skäl inte talar däremot. Jag ansluter mig tUl denuppfattningen. Någon uttryckUg bestämmelse härom erfordras dock inte. Densom gör framstäUning hos länstyrelsen skall givetvis visa att förulsältningarnaför tUlsättande av en revisor föreligger. skall även hörastyrelsen som kan tänkas ha synpunkter på personvalet. Enav förordnad revisor ingår i det ordinarie revisionsorganet, menhan tjänstgör endast t. o. m. ordinarie stämma under nästa räkenskapsår. Om valav revisor inte skaU äga rum på denna stämma, måste ramoriteten enligt 9 kap. 7§ begära att få frågan om nytt förordnande för revisor behandlad vidbolagsstämman så att ärende om sådanl förordnande kan tas upp i kallelsen tUlstämman. Länsstyrelsenkan förordna endast en revisor för tjänstgöringsperioden. Det betyder attförordnande av ny revisor inte kan meddelas förtän den förre avgått. Enligt 5 §andra stycket kan revisor som utsetts av entledigas av denna mendäremot självfaUet inte av bolagsstämman. Revisorsom utses av annan än bolagsstämman enligt bestämmelse i bolagsordnuigen eUerförordnas av fyller samma funk- tionsom en av bolagsstämman utsedd revisor och har rätt till arvode av bolaget. Enligtförsta stycket skall revisor vara svensk medborgare och bosalt i , om ejannat för särskilt fall förordnas av regeringen eller myndighet som regeringenbeslämmer. Den som är omyndig eller i konkurs kan inte vara revisor. Kraven påsvenskt medborgarskap och bosättning i riket har jag motiverat i avsnitt 13.7. I andra stycket uppställssåsom ett allmänt kvalifikationskrav att revisor skall ha den insikt i ocherfarenhet av redovisning och ekonomiska förhållanden som med hänsyn tUl artenoch omfånget av bolagets verksamheter fordras för uppdragets fuUgörande. Regelnär sanktionerad endast på det sättet att om bolagsstämman tUl revisor utsernågon som inte fyller de i stycket upptagna kompetenskraven, bolagsstämmans beslutkan klandras. I tredje stycket gesbestämmelser om revisionsbolag. Bestämmelserna har jag motiverat i avsnitt13.7. I enlighet härmed föreskrivs i stycket att till revisor kan även utsesauktoriserat eller godkänt revisionsbolag. Vid tillämpning av bestämmelserna idetla kapitel likställs auktoriserat revisionsbolag med auktoriserad revisoroch godkänt revisionsbolag med godkänd revisor. Bolag som utses till revisorskall till styrelsen för det bolag som revisionen avser anmäla vem som ärhuvudansvarig för revisionen. Den huvudansvarige skall vara, i auktoriseratrevisionsbolag auktoriserad revisor och i godkänt revisionsbolag auktoriseradeller godkänd revisor. Bestämmelserna om jäv och om revisors rätt ochskyldighet att närvara vid bolagsstämma tiUämpas även på den huvudansvarige. SärskUd föreskrift omskadeståndsansvar när revisionsföretag är revisor har upptagits i 15 kap. 2 §andra slyckel. TUl revisor idotterföretag bör enligt fjärde stycket, om det kan ske, utses minst en avmoderbolagels revisorer. Bestämmelsen har motsvarighet i gällande lag.Bestämmelsens syfte är att ge moderbolagets kontrollorgan kännedom omdotterföretagens förhållanden, vUket uppenbarligen är av stor betydelse förmöjligheten att bedöma moderbolagets och koncemens ställning, resultat ochförhållanden i övrigt. i anser att detbara i absoluta undantagsfall bör komma i fråga att inle åtminstone en revisorär gemensam för moder-och dotterbolag. föreslår att stycketomformuleras så alt till revisor i dotterbolag skall utses minst en avmoderbolagets revisorer, om inte särskilda omständigheter påkallar annat. Föregen del ansluter jag mig till utredningens uppfattning att regeln inte kangöras ovUlkorlig beroende på att dotterföretagen kan vara både många ochspridda varigenom praktiska svårigheter kan uppkomma för moderbolagels re- visoreratt fuUgöra revisionsuppdrag i alla dotterföretagen. Dessutom kan utländsklagstiftning lägga hinder i vägen, om det är fråga om ett dotterföretag iutiandet. Omej gemensamma revisorer lämpligen kan ordnas, är det självfallet angeläget attmoderbolagels revisorer på annat sätt, framför allt genom nära samarbete medrevisorema i dotterföretagen, skaffar sig erforderlig kännedom om dotterföretagen. Iparagrafen används uttrycket "dotterföretag". Andringen sammanhänger med denavfattning reglerna om koncerner fått i departementsförslaget (1 kap. 2 §).Självfallet blir regeln inte tUlämplig på dotterföretag som drivs i en juridiskform som inte medför skyldighet att ha revisor, t. ex. handelsbolag. Iparagrafen föreskrivs att bolagsstämman i vissa bolag skall utse minst enrevisor med en i viss ordning fastställd kompetens. Iförsta stycket föreskrivs sålunda att om bolagets bundna egna kapital uppgårtUl lägst 1 mUj. kr., minst en av bolagsstämman utsedd revisor skall varaauktoriserad revisor eller godkänd revisor. Iandra stycket ges bestämmelser om när auktoriserad revisor skall Utses.Bestämmelsema i första och andra styckena har motiverats i avsnitt 13.7. Denbalansomslutning som är relevant i förevarande sammanhang avser de redovisadetillgångsvärdena med avdrag för eventuellt redovisade passivposter förvärdeminskning, varulagerreserv, ackumulerade överavskrivningar etc. Ett bolagsskyldighet att använda auktoriserad revisor bör nämligen inte inträda baradärför att bolaget genom att på balansräkningens passivsida uppta belopp, somkunnat avdras på tillgångssidan, kommer atl redovisa elt tUlgångsvärde somöverstiger 1 000 basbelopp. I lagtexten har därför orden "tillgångarnasnettovärde" använts. Jagvill tillägga att det vid tUlämpningen av basbeloppsregeln är avgörande vadbasbeloppet uppgick tUl av förvilka balansräkning fastställts. Medeltaletanställda bör lämpligen beräknas enligt de schabloner som tillämpas vid denårliga redovisningen tUl för beräkning av ATP-avgifter. Iavsnitt 13.7 motiveras också dispensmöjligheten enligt tredje stycket frånskyldigheten att förordna auktoriserad revisor. Dispensmöjlighet finns inle ifråga om bolag vars aktier eller skuldebrev är noterade på fondbörs eller påfondhandlarlislan. Ifjärde stycket görs skyldigheten att utse auktoriserad revisor och möjlighetenatt erhålla dispens från denna skyldighet tillämplig i kon- cernförhållanden.Stycket innebär att om koncemen i sin helhel är så stor som anges i andrastycket, moderbolaget är skyldigt att ha kvalificerad revision med möjlighettill dispens från skyldigheten att anlita auktoriserad revisor. Enligt femte stycket skalli annat bolag än som enligt första, andra och fjärde styckena är skyldiga attha kvalificerad revisor, sådan revisor utses, om ägare till en tiondel avsamtliga aktier begär det. Stycket har hämtats från utredningsförslaget som isak överensstämmer med gällande lag. Minoritetens begäran skallgöras på bolagsstämma där revisor skall utses. Någon förhandsanmälan om attsådan begäran kommer att framställas behövs inte. Med stämma där revisor skallutses menas antingen ordinarie stämma där revisorer normalt utses, eUer stämmasom i behörig ordning utlysts för val av ny ordinarie revisor dåhittillsvarande revisor avgår. Däremot kan minoriteten inte begära utlysande avextra stämma för att få ordinarie revisor ersatt med en auktoriserad revisoreller godkänd revisor. Minoritetensrätt innebär inte en rält att själv välja revisor utan endast att kräva attbolagsstämma skall välja kvalificerad revisor. Bolagsstämman kan därvid väljaantingen en auktoriserad revisor eller en godkänd revisor. Ibolagsordningen kan bestämmas att bolaget skall ha auktoriserad revisor ellergodkänd revisor. Detta framgår av 6 § första stycket 3. Efterkommerbolagsstämman inte minoritetens begäran om kvalificerad revisor, kanlänsslyrelsen ingripa enligt 6 §. Minoritetensrätt enligt detta stycke omfattar inte rätt att begära att suppleant utses förkvalificerad revisor som påkallats av minoriteten. Paragrafenupptar bestämmelser om jäv för revisorer. Enligtutredningsförslaget får ingen vara revisor som 1. är ledamot av styrelsen eller verkställandedirektör i bolaget eller dess dotterbolag eller ombesörjer bolagels bokföring ellermedelsförvaltning eller kontrollen däröver, 2. är anställd hos eller annars intar en underordnadeller beroende ställning till bolaget, styrelseledamot eller annan som angesunder 1, eller 3. är gift med eller syskon eller släkting i rätt upp-eller nedstigande led lill person som anges under 1 eller är besvågrad med sådanperson i rätt upp- eUer nedstigande led så att den ene är gift med den andressyskon. Densom inte är behörig att vara revisor i moderbolag får inte heller vara revisori dotterbolag. Revisor får enligt utredningsförslaget inte slå i låneskuld tillbolaget eUer annat bolag i samma koncern. Remissyttrandena.Stockholms handelskammare tar upp förslaget om att den som ombesörjer bolagetsbokföring inte kan vara revisor. Handelskammaren upplyser att gjorde ett uttalande angående innebörden av begreppet"ombesörja bokföringen". Uttalandet har följande lydelse. Auktoriseradrevisor eUer godkänd granskningsman, som är revisor i ett företag, får ickesjälv medverka vid företagets bokföring på annat sätt än alt han lämnar råd ochanvisningar beträffande bokslutet. För en längre gående medverkan av den byrå,där han är verksam, måste ki'ävas att bokföringsålgärden utförs av annan personpå byrån. Den kronologiska bokföringen (grandnoleringama) ochmedelsförvaltningen får icke ombesörjas av byrån. Om bokföringshjälp lämnas avbyrån, bör revisom klargöra för förelagsledningen, att denna därmed icke frigörsig från ansvar för bokföringen. I fall varom nu är fråga måste särskUd viktfästas vid den allmänna föratsättningen för revisoms verksamhet, att han intaren i alla avseenden oberoende ställning i förhållande till uppdragsgivaren. Handelskammarenanser att det är angeläget att i motiven klargörs, om detta uttalande kanföljas. Liknande inställning redovisas i remissyttrandena från Skåneshandelskammare. Föreningen auktoriserade revisorer och i Kalmarlän. Bankinspektionen anser det mindre lämpUgt att företagets bokföring ombesörjsav ett bolag som helt eller delvis ägs av företagets revisor. Inspektionen äremellertid tveksam om den av utredningen föreslagna lydelsen av reglema omrevisorsjäv täcker detta fall. En komplettering av bestämmelsen så attrevisorsjävet uttryckligen anges omfatta också den av inspektionen angivnasituationen är därför önskvärd. Advokatsamfundetanser att om auktoriserat revisionsbolag eUer registrerat revisionsbolaganlitas, det bör åligga den huvudansvarige i revisionsbolaget att se tUl attingen inom bolaget, för vilken jäv skulle föreligga, om han vore huvudansvarig,får användas i revisionen. Detförekommer f. n. i betydande utsträckning enUgt näringslivet att enbefattningshavare i moderbolaget utses tUl revisor i alla dotterbolagen. Detlamedför påtagliga praktiska fördelar. Genom nära samarbete mellankoncernledningen och den tjänsteman i moderbolaget som är revisor 1dotterbolagen kan koncernledningen säkrare övervaka dotterbolagets skötsel änom koncernledningen är hänvisad till enbart extema revisorer i dotterbolagen.Förekommer utiändska dolterbolag, finns det särskUda skäl att låta tjänstemani moderbolag vara revisor i dotterbolagen. Det är också ofta omöjligt förmoderbolagets externa revisorer alt åta sig revision i alla utländska dotterbolag.Det bör också beaktas att revisionskostnaderna kan hållas på rimlig nivå, omman anlitar tjänsteman i moderbolag. Näringslivet anser därför att tjänsteman imoderbolag bör kunna utses tUl revisor i dotterbolag under fömtsättning attminst två revisorer ulses i dotterbolagen och att den andre revisornär helt fristående från moderbolaget. a. i de faU där moderbolaget endastinnehar en obetydlig majoritet av aktierna i dotterbolaget är det enligtnäringslivet värdefiUlt för moderbolaget att på legal grund kunna kräya att entjänsteman i-moderbolaget utses till revisor i dotterbolaget. Riksrevisionsverketpåpekar att ett borttagande av nuvarande bestämmelse enligt vUken en av minsttvå revisorer i ett dotterbolag kan vara tjänsteman i moderbolaget kan leda tUlatt svårigheter kan uppstå för moderbolagets inlernrevision att få erforderliginforrnation från dotterbolag. anser däremot förslaget attslopa möjligheten för tjänsteman i moderbolaget att vara revisor i dotterbolagvälmotiverat. Liknande inställning kommer tUl uttryck i remissyttrandet frånFöreningen auktoriserade revisorer. Det ärenligt min mening av största vikt att revisor intar en självständig ställning iförhållande tUl bolaget. De av utredningen förordade jävsreglerna synes mig ihuvudsak väl avvägda. Med jäv på grand av giftermål bör likställas samlevnadunder äklenskapsliknande förhållanden. Jag vill vidare med anledning av vadStockholms handelskammare anfört förorda att i lagen anges att jäv föreliggerbelräffande den som biträder med bokföringen, medelsförvaltningen eUerkontrollen däröver. Den medverkan vid bokföringen som med utgångspunkt igällande lag har godtagils av och ävenav kommerskollegiet (se 12 § kommerskoUegiets revisorskungörelse, KFS 1973: 6)innefattar enligt min mening ett alltför långtgående samröre mellan bolag ochrevisor eller i vart fall hans medhjälpare. En revisor bör sålunda inte tanågon befattning med den löpande bokföringen. Detta markeras i lagtextendärigenom att ordet "biträder" används i stället för det nuförekommande uttrycket "ombesörja". Av tredje stycket följer attdetsamma gäUer i fråga om revisorsmedhjälpare. Ifråga om jäv på grand av syskonförhållande eller släktskap i rätt upp- ochnedstigande led har adoption samma verkan som blodsband. Bestämmelsernaom jäv för den som står i låneskuld till bolaget eUer annat bolag i sammakoncern eller har förpliktelser för vilka sådant bolag har ställt säkerhetmotsvarar de regler som infördes genom lagstiftning (se prop. 1973: 93s. EnligtgäUande lag kan i dotterbolag en av minst två revisorer vara tjänsteman imoderbolaget utan hinder av jävsregeln. Härmed har åsyftats att sådan tjänstemanskall kunna utöva en för moderbolaget och koncernen betryggande kontroll överdotterbolaget, även om i dotterbolagets styrelse skulle finnas t. ex. någonsom är ledamot också i moderbolagets styrelse och tjänstemän i moderbolagetdärför enligt huvudregeln skulle vara jäviga såsom revisorer i dotterbolaget.Regeln har utnyttjats i ganska stor uisträckning inom större koncemer ochfrämst i denformen att chefen för koncemens interna revisionsavdelning, vanligentjänsteman i moderbolaget, utsetts att fungera som en av revisorerna idotterbolagen. Jagdelar utredningens uppfattning att det är olämpligt att en revisor kan varadirekt underordnad personer vars verksamhet han skall revidera. Det kan intevålla några praktiska svårigheter för ett moderbolag att ordna med effektivkontroll över dotterbolaget genom internrevision ulan en bolagsslämmovaldrevisor. Eftersom det är mycket angelägel att slå vakt om principen om revisorssjälvständighet bilräder jag utredningens förslag. Revisorbör vid revisionen inte få anlita någon som omfattas av revisorsjäv.Bestämmelser härom har upptagils i tredje stycket. Har emellertid bolaget isin tjänst anställda med uppgift att uteslutande eller huvudsakligen handhabolagets interna revision, vUket förekommer i stora bolag, bör revisor dock vidrevisionen kunna få anlita sådana anställda i den utsträckning det ärförenligt med god revisionssed. En sådan hjälp kan avsevärt underlättarevisors arbete och därmed förbättra revisionens kvalitet. Jag vUl tUlägga atten revisor självfallet har rätt att begära allehanda slags upplysningar avbolagets anställda. Detta innebär inte att de anslällda "anlitas" vidrevisionen. Paragrafenreglerar tiden för revisors uppdrag. Bestämmelsen, som hämtats frånutredningsförslaget, har motsvarighet i gällande lag. Enligtförsta stycket upphör revisors uppdrag vid utgången av ordinarie bolagsstämmaunder det räkenskapsår då tiden för vUken han blivit utsedd utgår eller, omuppdraget avser obestämd tid, när ny revisor utsetts. I motsats tUl gällandelag kan alltså revisor utses för obestämd tid. Enligtandra stycket kan revisor avgå eller skUjas från uppdraget av den som utsetthonom utan hinder av att uppdragstiden inte gått till ända. Upphörrevisors uppdrag eUer blir han obehörig enligt 2 4 §§ eller enligtbolagsordningen och finns ej suppleant, skaU enligt tredje stycket styrelsenofördröjligen tillse att ny revisor utses. Svenskarevisorsamfundet påpekar alt en revisor har att bevaka både aktieägarnas ochtredje mans intressen. Chikanösa entlediganden av en revisor är därför enligtsamfundet ogUtiga, om det sker . För egen del anser jagatt några uttryckliga bestämmelser i ämnet knappast fordras. SkuUe en bolagsstämmaentiediga en revisor exempelvis därför att denne påtalat åtgärder frånbolagsledningen som stått i slrid med de i lagen upptagna reglerna om skydd förtredje mans intressen, torde åtgärden ofla utgöra ett led i sådantåsidosättande av nyssnämnda regler att åsidosättandet medförskadeståndsskyldighet.