prop · FZ03166 · 1975-12-31 00:00:00 — I sådant fall då ett företag uppfyller kraven förkommunal representationsrätt i mer än en kommun, kan tvekan uppstå rörandevUken kommun som har att besluta om inrättande av sådan representation. Enligtförslaget bör kommunerna var för sig ha rätt att fatta ett sådant beslut.Tvister meUan kommunerna får lösas av den nämnd förstyrelserepresentationsfrågor som föreslås inrättad. 6.5.2Utseende av offentlig styrelseledamot Inteheller utseendet av offentliga styrelseledamöter är enUgt promemorianförknippat med problem motsvarande dem som uppkommer vid utseende avarbetstagarledamöter. Förslaget innebär att regeringen resp. kommunfullmäktigeutser offentlig styrelseledamot. I faU då statlig styrelserepresentationinrättats i ett företag där kommunen annars skulle ha haft rätt tUlrepresentation bör regeringen vid utseende av offentlig styrelseledamot sökatUlgodose också lokala samhällsintressen. På samma sätt bör den kommun som gesföreträde framför annan berörd kommun vid utseende av styrelseledamot ommöjligt beakta de önskemål som den andra kommunen kan ha. Vid utövandet avrepresentationsrätten bör det enligt vad som anförs i promemorian vara möjligtatt få kunskap om den andra kommunens intressen t. ex. genom fortlöpandekontakter mellan den offentlige ledamoten och företrädare för denna kommun. 6.6 Entledigandeav offentlig styrelseledamot Offentligstyrelseledamot föreslås liksom f. n. inta en förtroendeställning iförhållande till den som utsett honom. Av detta följer att den offentiigestyrelseledamoten, oberoende av mandattidens längd, bör kunna kvarstå istyrelsen endast så länge han åtnjuter sin uppdragsgivares förtroende. Förentledigande av offentlig styrelseledamot liksom annan styrelseledamot behöversålunda enligt promemorian inte åberopas några särskilda omständigheter. Deträcker med att den som utsett ledamoten inte längre önskar att han skallkvarstå i styrelsen. Det bör således ankomma på regeringen resp. kommunfuUmäktigeatt i förekommande fall avgöra frågan om entledigande av den offentiige styrelseledamoten. 6.7 Suppleantför offentlig styrelseledamot Ipromemorian föratsätts att samhäUsrepresentationen i varje berört företaglUcsom f. n. skall omfatta en ledamot och en suppleant för honom. Behovet av ensuppleant understryks ytterligare genom att 1975/76:166 60 ocksåkommunerna föreslås få rätt till styrelserepresentation. Det påpekas atträtten att utse suppleant har ett särskilt stort värde i fall då flera kommunerberörs. Ilagen om offentlig styrelserepresentation uppställs i fråga om offentiigstyrelseledamot inte några särskilda viUkor för valbarhet utöver dem somgäller för övriga styrelseledamöter. För offentlig styrelseledamot ochsuppleant för sådan ledamot i aktiebolag gäller således i detta hänseendebestämmelserna i aktiebolagslagen. Enligt förslaget skalläven ekonomiska föreningar principiellt omfattas av samhällsrépresentation.Besfämmelser om valbarhetsvillkor för styrelseledamot och suppleant i sådanförening finns i 22 § lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. Dessabestämmelser, som är avfattade i saklig överenssfämmelse med motsvarandebestämmelser i aktiebolagslagen, föreslås gälla även beträffande samhälletsrepresentanter. Regeringen bör enligtförslaget vid bestämmandet av mandattiden för offentlig ledamot inte heller ifortsättningen vara bunden av en formell hänvisning till nämnda bestämmelser iaktiebolagslagen eller motsvarande regler i 21 § tredje stycket lagen omekonomiska föreningar. Det kan emellertid vara naturligt att en anpassning avden offentlige ledamotens mandattid sker i förhållande till övriga styrelseledamötersmandattider. Ifråga om mandattiden för offentiig styrelseledamot som utses av kommunen börenligt promemorian inte heller uppställas några regler som binder kommunen vidde bestämmelser som gäller för övriga styrelseledamöter. Det bör stå kommunenfritt t. ex. att anpassa mandattiden för sin offentlige styrelseledamot tillde kommunala valperioderna. I8 kap. 10 § aktiebolagslagen resp. 27 § lagen om ekonomiska föreningar finnsbestämmelser som förbjuder styrelseledamot att delta i styrelsens behandling avvissa frågor. Styrelseledamot får sålunda t. ex. inte handlägga fråga som röravtal mellan honom och företaget. Inte heller får han handlägga fråga om avtalmellan företaget och tredje man, om han i frågan äger ett väsentligt intressesom kan vara stridande mot företagets. Dessa regler är uttryck för tanken attstyrelseledamot inte skall delta i styrelsearbetet när han har ett väsentligtindividuellt intresse som kan vara stridande mot företagets. 1975/76:166 61 principbör enligt promemorian självfallet gälla också för offentiig styrelseledamot. Enligtpromemorian kan denna typ av fråga aktualiseras också i styrelser där staten ärföreträdd genom offentlig styrelseledamot. Man föreslår därför att en särskUdjävsregel införs av innebörd att offentlig styrelseledamot inte får handläggafråga om avtal, om den som utsett ledamoten har ett väsentligt intresse som ejär av allmän natur och intresset kan vara stridande mot företagets. 6.10Tystnadsplikt för offentlig styrelseledamot Detfinns inte i vare sig aktiebolagslagen eller lagen om ekonomiska föreningarnågra bestämmelser om tystnadsplikt för styrelseledamot. Inte heller i fråga omstyrelseledamot i stiftelse förekommer det några sådana bestämmelser. Denvårdnadsplikt som åvUar styrelseledamot på grund av hans sysslomannaställning iförhåUande till företaget anses emellertid innefatta bl. a. skyldighet attiakttaga tystlåtenhet rörande sådant vars offentliggörande kan skadaföretaget. Föroffentiig styrelseledamot gäller f. n. samma tystnadsplikt som för övrigastyrelseledamöter. Denna princip föreslås ligga tiU grund också för den nuaktuella lagstiftningen. 6.11Ersättning till offentlig styrelseledamot och suppleant F.n. har offentlig styrelseledamot och suppleant för sådan ledamot enligt 5 §lagen om offentlig styrelserepresentation rätt .till ersättnmg av bolaget ellerstiftelsen med belopp som regeringen bestämmer. I beslut harföreskrivits bl. a. följande. För det faU att arvode utgår till ledamot resp.suppleant som utsetts i den för bolaget eller stiftelsen gällande ordningen haroffentlig styrelseledamot resp. suppleant rätt till samma arvode. I annat fallbestämmer bolaget eller stiftelsen arvodet särskilt. Arvodet för år får inte inågot fall överstiga eller understiga . när det gällerordinarie ledamot och . i fråga om suppleant. Utöverarvode är offentlig styrelseledamot och suppleant berättigad till reseersättningoch traktamente. Ipromemorian föreslås att offentlig styrelseledamot och suppleant också ifortsättningen skaU ha rätt tiU ersättning av företaget. Av konstitutionellaskäl kan det dock inte överlämnas till regeringen att ge generellaföreskrifter om denna ersättning. I den nya lagen bör därför tas in enbestämmelse i ämnet. En sådan bestämmelse kan, om man bortser frånbeloppsgränserna, ges samma sakliga innehåll som det nu gällande 1975/76:166 62 Nämnda beloppsgiänser bör sättas till i fråga om ledamot . resp.5 000 kr. och beträffande suppleant . 6.12Undantag från lagens tillämpning m. m. Enligtpromemorian kan samhäUsrepresentation otvivelaktigt under vissa förhåUandenmedföra komplikationer för ägarna av berörda företag. Detta kan framför aUtinträffa i fråga om aktiebolag med olika ak-tieägargrapper som i fråga om maktoch inflytande balanserar varandra. I sådana fall skuUesamhällsrepresentationen kunna itmebära att-"maktbalansen" rubbas,vilket i sin tur kimde få negativa återverkningar på bolagets förhåUanden. Somexempel på sådana fall nämns bolag som är gmndade på s. k. konsortialavtalmeUan ett fåtal intressenter samt bolag i vilka visst slag av aktier medförrätt att utse en eller flera styrelseledamöter. En likartad situationföreUgger i det faU att en aktieägare eller en grupp av aktieägare, som harmajoritet på stämman, tillmötesgått en minoritets intressen genom att låtadenna bli representerad i styrelsen. I en sådan styrelse skulle den offentUgeledamoten kunna påverka majoritetens ställiung. En komplikation kan vidareuppkomma i fall då bolagsordningen innehåUer bestämmelser om särskUdröstmajoritet. I sådana fall kan man inte bortse från attsamhällsrépresentation kan innebära hinder i styrelsearbetet därigenom att denföreskrivna röstmajoriteten för beslut i viss fråga inte uppnås. Med tanke påkomplikationer av här berört slag har i lagen om de anställdasstyrelserepresentation öppnats en möjlighet till undantag från lagenstillämpning. Sådant undantag kan medges, om arbetstagarrepresentation på grundav omständigheter som har berörts skulle medföra väsentiiga olägenheter förföretaget och dessa olägenheter inte kan undanröjas på annat sätt. Ettmedgivande av undantag skall dock aUtid förenas med villkor om åtgärder som påannat sätt tillgodoser arbetstagarnas intresse av insyn och inflytande i frågaom företagets verksamhet. Föratt pröva frågor framför aUt om undantag i särskilda fall från lagen omstyrdserepresentation för de anställda har inrättats en särskild nämnd,. består avordförande och sju andra ledamöter. Samtliga ledamöter utses av regeringen.Fyra ledamöter utses på förslag av arbetsmarknadens organisationer. Treledamöter utses efter förslag av kommunförbimdet, landstingsförbundet . Nämndens ordförande skall vara personsom inte kan anses företräda arbetsgivar- eUer arbetstagarintressen. Medtanke på den väsentUga utvidgning av samhällsrepresentationen som förslagetinnebär synes enligt promemorian frågan om undantag i 1975/76:166 63 särskUdafall inte kunna lämnas oreglerad, i varje fall inte vad gäUer den kommunalarepresentationsrätten. Därför föreslås att den nya lagen får innehålla enuttrycklig bestämmelse om att företag kan medgivas undantag från denföreslagna lagens tUlämpnmg i vad den avser rätt för kommunen att utseoffentiiga styrelseledamöter. Bestämmelsen föreslås i tiUämpliga ddar utformasefter mönster av motsvarande bestämmdse i lagen om styrelserepresentation förde anställda. I fråga om den statliga styrelserepresentationen anses däremot enuttrycklig undantagsregel kunna undvaras också i fortsättningen. Förslagetinnebär att får pröva också frågorom undantag från lagstiftningen angående samhällsrépresentation. I anledninghärav föreslås vissa jämkningar i bestämmelserna om nämndens sammansättning.Nämnden anförtros också uppgiften att pröva vissa frågor rörande den nya lagenstillämpning. Med hänsyn till att nämnden tiUförs dessa nya uppgifter föreslåsden i fortsättningen heta . 6.13Utbildning m. m. Värdetav den föreslagna reformen blu: enligt promemorian i inte obetydligutsträckning beroende av det personliga kunnande och den förmåga att framföraåsikter som de offentUga ledamötema har. Även om det finns anledning räkna medatt samhället kommer att låta sig företrädas av kompetenta och representativapersoner, kommer uppgiften som offentUg styrelseledamot sannolikt att ställakrav på nya kunskaper. En viss utbildningsverksamhet blir således nödvändig.Det föreslås att utbildningsbehov som uppstår tillgodoses och bekostas avresp. 7 Remissyttranden över departementspromemorian Styrelsérepresen-tation församhället Endastett begränsat antal remissinstanser tar direkt upp bedömningen i promemorianatt erfarenhetema av offentlig styrelserepresentation har varit i huvudsakpositiva. Ingen av dem gör gäUande att negativa följder skulle ha visat sig.Däremot förekommer viss kritik av innebörd att erfarenhetsredovisningen harskett alltför kortfattat eller att bakgrundsmaterialet inte tUlåter någrabestämda slutsatser om nyttan av samhällsrépresentation i styrelsearbetet.Synpunkter av detta slag förs fram av kommerskollegium, iÖstergötlands län och KF. LOframhåller att organisationen redan i sitt remissyttrande över sam- 1975/76:166 64 arbetsutredningensförslag, som låg tUl grund beslut om försöksverksamhet påområdet, framhöll behovet av någon form av bas-organisation för ledamöterna.Erfarenheterna visar nu enligt LO att en fast organisation (sekretariat) börbyggas upp för de offentliga styrdse-ledamötema. Samma krav på enbasorganisation förs också fram av TCO. EnligtSAF/industriförbundet/är dessa organisationers erfarenhet avförsöksverksamheten att de offentliga styrelseledamöterna har spelat en passivroU. De har i stor utsträckning suttit tysta under sammanträdena och har ivissa fall också uteblivit. Erfarenheterna har emellertid varit positiva såtill vida att inga problem med sekretessen har uppkommit. Det finns inte hellerinom näringslivet något intryck av att de offentliga ledamöterna skulle varastyrda av sina uppdragsgivare eller att enskilda ärenden skulle ha diskuteratsmellan den offentliga ledamoten och uppdragsgivaren. Ä andra sidan framgår avpromemorian att flera ledamöter efterlyst klarare riktlinjer och en direktservice från industridepartementets sida. Det sägs uttryckligen att en sådanservice borde avse inte bara statsmaktemas allmänna intentioner utan ocksåinnefatta hjälp med att ta fram sådan samhällelig information som är avbetydelse för beslutsfattande i visst fall. ErUigt organisationerna kan därmeddras slutsatser om risk för framtida centralstyrning av offentligastyrelseledamöter. Förslagetatt under en ny försöksperiod ge staten och kommunerna rätt att utsestyrelserepresentanter i vissa företag får ett blandat mottagande blandremissinstanserna. Även inom många remissinstanser råder delade meningar.Sålunda har i ett stort antal fall fogats reservationer till remissyttrandena.Detta gäller patent- och registreringsverket, ,länsstyrelserna i , , , ,, , , och samtkommunförbundet. Kommunernayttrar sig så gott som genomgående endast om förslaget såvitt avser rätten tillkommunal styrdserepresentation. Även bland dem förekommer i ett stort antalfall reservationer till kommunstyrelsens yttrande. Ettbetydande antal remissinstanser tillstyrker eller lämnar utan erinran att enförsöksverksamhet enligt riktlinjerna i promemorian kommer till stånd även ominvändningar i detaljfrågor förekommer. Bland dessa återfinns patent- ochregistreringsverket, , länsstyrelserna i ,, , , , , ochNorrbottens län, utredningen om företagens informationsplikt, decentraliseringsutredningen, Landsiingsför- Prop.1975/76:166 65 bundet,LO och TCO. De nu nämnda remissinstanserna motiverar i allmänhet inte sittställningstagande närmare. Några allmänna omdömen görs dock.Arbetsmarknadsstyrelsen finner förslaget väl avvägt. i Uppsalalän anser att förslaget har förtjänster ur regionalpolitisk synpunkt ochlänsstyrelsen i län menar att de i promemorian anförda skälen ärtungt vägande. i är övertygad om att ett verkligtengagemang i försöksverksamheten kommer att skapa ett sådant förtroende ocherfarenhetsutbyte att ömsesidiga fördelar uppnås och i Jämtlandslän finner det föreslagna systemet väl värt att prövas. LO erinrar om sintidigare i samband med reform redovisade positiva inställning. Någraremissinstanser ansluter sig till förslaget i stort men föreslår vissamodifieringar i fråga om riktlinjerna för den fortsatta försöksverksamheten.Industriverket menar att den statliga representationen bör omfatta något flerföretag än som föreslagits medan den kommunala representationen bör begränsastill de mest angelägna fallen. De statliga representanterna bör enligt verket istörsta möjliga utsträckning hämtas från lokal nivå. Verket anser också att omsamhällsrepresentationen uteslutande syftar tUl att tUlgodose ettinformationsbehov den kan ske i form av adjungering av den offentligaledamoten. i anser att den kommunalastyrelserepresentationen bör prövas endast i ett urvalkommuner och att vid valet av dessa man bör se till att olika kommuntyper blirrepresenterade. Då det gäller den statliga representationen understrykerlänsstyrelsen vikten av att styrelseledamöterna åläggs att vidarebefordrainformation som är av betydelse för lokala och regionala samhällsorgansåtgärder och inriktning. , som i huvudsak begränsar sig tillden kommunala sidan, tillstyrker att försöksverksamheten utvidgas till attavse liommunal styrdserepresentation. Enligt förbundets mening bör dock inteföretagets storlek i sig vara avgörande för kommunernas engagemang istyrelsearbetet. Detta bör i stället knytas till företag som har betydelse förstrakturen på arbetsmarknaden eller som i annat avseende kommer att ställaanspråk på kommunen. Blandkommunerna ställer sig huvuddelen positiva till förslaget om Icommunalstyrdserepresentation. TUI denna grapp hör , , ,, , , , , , , ,, , , , och Östersundskommuner. Avstyrker gör däremot , , , ochUppsala kommuner. Engmpp bland remissinstanserna förklarar sig kunna godta fortsattförsöksverksamhet med statlig styrdserepresentation men avstyrker kommunalstyrelserepresentation. Dit hör länsstyrelserna i , ochHallands län samt KF. 5 1975/76.1 saml. Prop.1975/76:166 66 KFmenar också att försöksverksamheten med statlig representation inte börutvidgas. Enligt KF:s mening torde visserligen en utvidgning av den statUgastyrelserepresentationen kunna ske utan större olägenheter men det ärviktigare att en förnyad utredning kommer till stånd där också alternativaformer för samverkan och informationsutbyte prövas. KF erinrar om att förbundeti sitt remissyttrande över samar-betsutredningens förslag föreslog att man somaltemativ tUl styrelserepresentation skulle utreda och pröva samrådsgruppermed representation från företag och samhälle. Ifråga om styrdserepresentation menar KF att en sådan är förenad medpraktiska problem bl. a. för företag med verksainhet i flera kommuner. Ipromemorian har det inte på något sätt gjorts försök att studera hur detföreslagna systemet skulle fungera i något av landets större företag ellerbedöma hur det skulle te sig ur kommunernas synpunkt med hänsyn till deuppstäUda samverkans- och informations-målen. Enligt KF:s mening bör inte ensen försöksverksamhet startas på så lösa grunder som presenteras i promemorian. i Kronobergslän anser att förslaget om styrelserepresentation kan vara ett sättatt förbättra informationsutbytet mellan företag och kommuner. Länsstyrelsenanser dock att sådana principiella och praktiska invändningar kan göras motförslaget att inte vill tillstyrka detta. a. följande. Avgränsningen av vilka företag, som skall beröras avoffentlig styrelse-representation, är svårare att göra på nivå än påriksnivå. Den föreslagna konstmktionen är främst tillämplig för kommuner, därdet finns ett eller några helt dominerande företag. Är däremot företager»tämligen jämnstora med några företag strax över den föreslagna gränsen ochnågra strax under kan vissa problem uppstå. Att låta kommunen blirepresenterad i vissa av företagen kan ge intryck av att dessa företag blirfavoriserade av kommunen. pekar vidarepå att den kommunala styrelserepresentanten kan komma i en besvärligmellanställning, när det gäller att i kommunen behandla anspråk för företagetpå mark eller andra förmåner. Den dubbla lojaliteten dels mot företaget,dels mot kommunen kan i vissa situationer bli påfrestande. Den föreslagnajävsregeln hindrar inte att den kommunala representanten kan komma i enbesvärlig situation i vissa frågor. menar också att de problemsom sammanhänger med att ett företag har verksamhet i flera kommuner inte fåttnågon tUlfredsställande lösning. i Hallandslän bestrider inte att ett kommunalt deltagande i ett företags styrelse kaninnebära möjligheter tUl både snabbare och bättre information än vad nuvarandeinformationsmönster ger men känner en viss osäkerhet i denna fråga. Enligtlänsstyrelsen har de stora och ortsdominerande företagen och kommunerna redannu ett Prop.1975/76:166 67 Informationsproblemet är en fråga som främst rör mindreoch medelstora företag. Utvecklingen av informationssystemet företagsamhällebör kunna ge förbättringar i detta avseende. Enligtlänsstyrelsen är inte fördelama med direkt styrdserepresentation så stora attde överväger nackdelarna, där främst pekar på problemet med dekommunala styrelseledamöternas dubbla lojaliteter. Länsstyrelseni tUlstyrker fortsatt försöksverksamhet med statiig representationi aktiebolag och stiftelser. anser däremot inte att ekonomiskaföreningar bör omfattas av verksamheten och hänvisar härvid till att samhäUetsintressen kan tUlgodoses genom den s. k. öppenhetsprincipen i fråga ommedlemskapet och till föreningarnas demokratiska uppbyggnad samt obundenhetmot finansvärlden och de politiska partierna. avstyrker också kommunalstyrelserepresentation. I stället förordar ett vidgatobUga-toriskt samrådsförfarande för att garantera att kommunen på ett tidigtstadium får information om sådana förändringar i företagen som kräversamhällsinsatser. Slutligenfinns en grupp remissinstanser som ställer sig negativ till såväl statlig somkommunal styrelserepresentation. En genomgående linje är att man inte i och försig ifrågasätter behovet av information mellan företag och samhälle, men anseratt styrelserepresentation för samhället inte ar någon lämplig form för detta.I åtskilliga fall hänvisas till den förstärkning av informationsmöjligheternasom informationssystemet företagsamhälle innebär. I fråga om det principieUtlämpliga med samhällelig styrelserepresentation återkommer många argument somframfördes i samband med remissbehandlingen av det förslag frånsamarbetsutredningen som låg till grund försöksverksamhet och endel remissinstanser hänvisar uttryckligen till sitt remissyttrande i detta sammanhang. Tillden grupp som avstyrker offentlig styrdserepresentation över huvud hörkommerskollegium, SAF/industriförbundet/, , , , och . Kommerskollegiumanför att man hört landets handdskamrar i ärendet och bifogar inkomnayttranden, som samtliga är negativa tUl promemorieförslaget. Kollegietifrågasätter om förslaget kan medföra några väsentiiga fördelar för samhälleteller näringslivet. Enligt kollegiet kan det föreslagna systemet leda tiU attde överväganden om kompromisser som mäste göras vid intressemotsättningarendast tas upp inom en begränsad krets av styrelseledamöter och att det reellabeslutsfattandet förskjuts från styrelsen tUl olika slag av utskott. I frågaom den kommunala representationen är enligt kollegiet den allvarligasteinvändningen 1975/76:166 68 atteftersom kommunens representant omfattas av samma sekretessregler som övrigaledamöter, kommunens möjligheter att erhåUa icke offentliga uppgifter på dettasätt är begränsade. SAF/industriförbundet/grossistförbundettar i sitt gemensamma yttrande upp en rad invändningar mot förslaget. Enligtyttrandet strider det i promemorian framlagda förslaget ända i grunden motorganisationernas uppfattning om hur samarbetet meUan stat, kommun och företagbör äga ram. Sammanfattningsvis anges följande. Organisationerna står fastvid sin uppfattning att statlig styrelse-representation utgör statligmaktutövning utan demokratisk kontroll. Motsvarande gäUer för kommunalstyrelserepresentation. Det fiims en risk att den offentlige styrelseledamotenssärställning kan komma att utnyttjas av ledamotens uppdragsgivare till att föranärmgspolitik direkt i storföretagen vid sidan av den ordinarie förvaltningen.Lagar, författningar och myndighetspraxis vars innehåll alla kan ta del av kommerdå att ersättas med underhandsinstmktioner som inte är tillgängligaens för de företag i vilka den offentlige ledamoten skall fullgöra sin uppgift.Organisationerna ser också en risk att denna indirekta styming påverkar verkoch andra myndigheter genom att de i enskilda ärenden inte uteslutande tarhänsyn till ansökans objektiva innehåll utan till den offentlige ledamotensuppfattning. Även om så inte sker kan hos företagen och hos allmänhetenuppfattningen skapas att sådana hänsyn tas. Detta är, sett ur allmäntdemokratisk synvinkel, tillräckligt för att på ett betänkligt sätt rabbatilltron till myndigheternas integritet. Organisationernaär positiva till ett breddat, fördjupat samarbete med statliga och kommunalaorgan. Det måste vara mest rationellt för samhällsorganen att i samarbetetmöta dem som har den bästa kunskapen om de olika företagen och dessutom harbefogenhet att företräda företagen utåt, dvs.