prop · FZ0366 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76: 66 Regeringens proposition 1975/76: 66 ommedelstillskott till Svenska Utvecklingsaktieboiaget Regeringen föreslår att antaga detförslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att 40 milj. kr. anvisassåsom medelstillskott till . Prop.1975/76: 66 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , . Proposition om medelstillskott till SvenskaUtvecklingsaktiebolaget 1 Svenska Utvecklingsaktiebolagets verksamhet Med stöd av beslut(prop. 1968: 68, SU 1968: 131, rskr 1968: 304) och på grundval av förslag somlagts fram i en departementspromemoria (Ds Fi 1968: 2) bildades SvenskaUtvecklingsaktiebolaget . I propositionen angavs fyraväsentliga skäl för ett statligt utvecklingsbolag. Det första skälet var attprodukter, metoder och system, som var angelägna för samhället, skulle kommafram så snabbt som möjligt och få en från teknisk och kommersiell synpunkttillfredsställande utformning. Strävan att effektivisera de företagsekonomiskaförutsättningarna för statliga företag och affärsdrivande verk angavs som detandra skälet. Som det tredje skälet angavs att man genom ett statligtutvecklingsbolag skulle kunna skapa bättre förutsättningar för exploatering avinnovationer gjorda av anställda vid statliga myndigheter och företag. Detfjärde skälet hänförde sig till behovet av att skapa ytterligare en kanal förutveckling och exploatering av innovationer, speciellt inom mindre företag samtav enskilda uppfinnare och forskare. Sammanfattningsvis anfördes att ettutvecklingsbolag skulle utgöra ett naturligt led i en aktiv näringspolitik.Statens engagemang inom företagsfinansiering, vissa stora basindustrier,energiförsörjning och forskning skulle fullföljas genom en starkare satsning påteknik och produktutveckling. Förslaget att inrätta ett statligtutvecklingsbolag lades fram i samband med förslaget om att inrätta en styrelseför teknisk utveckling (STU). STU skulle stödja teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete genom lån och bidrag samt genom administrativservice till bl. Prop.1975/76: 66 3 och medelstora företag och till enskilda uppfinnare. STUförutsattes däremot inte ha kommersiella intressen i den verksamhet den stödde. hademed stöd av beslut (prop. 1967: 56, SU 1967: 111, rskr 1967: 271)bildats . Syftet med att inrätta en statlig investeringsbank var attskapa en ny och effektiv form för långfristig finansiering av produktion ochinvesteringar i näringslivet. Inriktningen mot risktagande finansiering ströksunder och en förhållandevis stor del av bankens insatser förmodades komma attavse innovations- och utvecklingsbetonade projekt inom tekniskt avanceradebranscher. Betoningen av risktagande innebar att investeringsbankensverksamhet borde avse investeringar som framstår som lovande och angelägna attfrämja även när osäkerhet orsakas av svårighet att på bedömamarknad och teknisk utveckling. Utvecklingsbolaget avsågs bli ettkomplement till STU och Investeringsbanken och förutsattes bedriva sinverksamhet på i princip två sätt. För det första skulle bolaget utföra uppdragför beställares räkning mot ersättning på kommersiella grunder. Sådana uppdragskulle kunna utgöras av specificerade forskningsuppgifter, utvecklingsarbetetill ett definierat stadium, utredningar eller projekteringsuppgifter. För detandra skulle Utvecklingsbolaget initiera och genomföra projekt med eget kapital. Föredraganden framhöll att detkunde vara nödvändigt att det statliga utvecklingsbolaget under viss tidsjälvt medverkar i tillverkning och försäljning av en produkt. I fråga omtekniskt avancerade produkter, som kunde finna avsättning på deninternationella marknaden förutsattes detta ske genom bolag, som ägs gemensamtmed andra företag och som har en lämplig exportorganisation. Föredraganden strök även under detangelä.gna i att Utvecklingsbolagets tillverknings- och försäljningsverksamhetinte utvecklades därhän, att det förlorade sin ursprungliga karaktär. Strävanborde därför vara att avskilja sådan verksamhet. Genom en sådan företagspolitikskulle bolaget successivt kunna frigöra kapital och andra resurser för nyaprojekt. Föredraganden föreslog att 25 milj.kr. skulle ställas till Utvecklingsbolagets förfogande under dess förstaverksamhetsår. Härav skulle 15 milj. kr. utgöras av aktiekapital och 7 milj.kr. av aktieägartillskott medan 3 milj. kr. skulle tillföras reservfonden. Detförutsades vidare att bolagets ägare skulle tillskjuta ytterligaremedel genom aktieteckning. beslöt i enlighet med vad föredraganden hemställt. Vid sin anmälan av förslag ombildande av ett statligt förvaltningsbolag (prop. 1969: 121, SU 1969: 168,rskr 1969: 381) anförde föredraganden att övervägande skäl talade för attUtvecklingsbolaget fördes in i det föreslagna bolaget. Tillkomsten av StatsföretagAB avsågs emellertid inte rubba vad som tidigare hade underställts ifråga om It 1975/76. Prop.1975/76: 66 4 Utvecklingsbolagets mäl och uppgifter. Till följd avstatsmakternas beslut överfördes aktierna i . I skrivelse den 22 oktober 1971framhöll Statsföretag, att de ekonomiska resurser som under de närmaste årenkunde ställas till Utvecklingsbolagets förfogande var så begränsade att deinte medgav ett uppfyllande av gällande mål för detta bolag. Statsföretagansåg därför, om Utvecklingsbolagets målsättning och verksamhetsinriktningockså fortsättningsvis skulle gälla, att frågan om vem som skall utöva statensägarfunktion borde omprövas och hemställde att Statsföretag befriades från detdirekta ägaransvaret. Med stöd av beslut(prop. 1971: 139, NU 1971: 45, rskr 1971: 326) fördes aktierna iUtvecklingsbolaget över fill fonden för statens aktier. hadeUtvecklingsbolaget tillförts 6,5 milj. kr. från Statsföretag, varav 3 milj. kr.motsvarande nyemission och 3,5 milj. kr. Enligtstatsmakternas nyssnämnda beslut filifördes Utvecklingsbolaget /72 12 milj. kr. Dessa medel sköts till genom att aktiertecknades till en överkurs av . Skillnaden mellan denna överkurs ochaktiernas nominella värde tillfördes bolagets reservfond. Aktiekapitalet komsåledes därefter att uppgå till 25,5 milj. kr. och reservfonden fill 7,5 milj.kr. Enligt beslut (prop.1974: 54, NU 1974: 22, rskr 1974: 151) tillfördes Utvecklingsbolaget milj. kr. Härav motsvarade 25 milj. kr. aktier, som tecknades till en överkursav . Skillnaden, 5 milj. kr. tillfördes bolagets reservfond. Aktiekapitaletkom därför att uppgå till 50,5 milj. kr. 2 Framställning av och SvenskaUtvecklingsaktiebolaget I gemensam skrivelse den 5 maj 1975har Statsföretag och Utvecklingsbolaget hemställt att förhandlingar tas uppmellan staten och Statsföretag om överförande av staten tillhöriga aktier iUtvecklingsbolaget till Statsföretag. I skrivelsen anförs sammanfattningsvis följande. I enlighet med vad som framhölls iprop. 1971: 139 har Statsföretag och Utvecklingsbolaget strävat efter ettfördjupat samarbete. Som ett led häri ingick parterna ettsamarbetsavtal. I detta erinrades om de positiva erfarenheterna av detdittillsvarande samarbetet och uttalades att detta nu borde förstärkas ochintensifieras samt ytterligare utvidgas och fördjupas. Samarbetet har därefter utvecklatsig så att Statsföretag och Utvecklingsbolaget på sätt som nämnts har beslutatföreslå att Utvecklingsbo- 1975/76:66 5 laget med dotterbolag (SU-gruppen) återinträder iStatsföretagsgruppen. En utgångspunkt har härvid varit att Utvecklingsbolagetskall kunna fullgöra sina samhällspolifiskt motiverade uppgifter enligt sammariktlinjer som f. n. Skälen för hemställan är framför allt följande. är det av värdeatt ha fillgång till en enhet inom gruppen som kan ansvara för sådanautvecklingsprojekt, vilka har betydelse för Statsföretagsgruppen och som intenaturligt hör hemma hos annat dotterbolag inom gruppen. Det är vidare av värdeför Statsföretag att inom gruppen få tillgång till den tekniska kompetens somfinns inom Utvecklingsbolaget med dotterbolag. Inte minst skulle denna kompetensvara av betydelse, när det gäller samhällsangelägna projekt. För Utvecklingsbolaget innebär ettöverförande fill Statsföretagsgruppen ökade möjligheter till samverkan mellanSU-gruppen och företag inom , när det gäller utnyttjande avny teknik. Betydelsen av sådana samarbetsmöjligheter har redan framträtt inomSU-gruppen. Den närmare kontakt med företag i , som ettöverförande av Utvecklingsbolaget dit skulle innebära skulle komma attunderlätta dylik samverkan över ett vidsträckt fält. Om Utvecklingsbolaget meddotterbolag ingår i Statsföretagsgruppen, ökar också möjligheterna att meralöpande anpassa finansieringen av SU-gruppens verksamhet i förhållande tillangelägenheten av föreliggande projekt. Härtill kommer att Statsföretagsgruppennu har bättre möjligheter att på ett värdefullt sätt både stödja och utnyttjaden tillgång som Utvecklingsbolaget innebär. Personalen inom harframhållit att det innebär en trygghet att ingå i Statsföretagsgruppen. Vidarebreddas möjligheterna till stimulerande arbetsuppgifter inom en störrekoncerns rain. Statsföretag har förklarat sigberett att ge kapitaltillskott för att tillgodose Utvecklingsbolagetsutvecklingsmöjligheter. 3 Utvärdering av Svenska Utvecklingsaktiebolagetsverksamhet har en utvärderingav den av Utvecklingsbolaget bedrivna verksamheten genomförts inomindustridepartementet med biträde av utomstående konsulter (jfr prop. 1971: 139s. Utvärderingen har haft till syfte att lämna underlag förstatsmakternas beslut rörande Utvecklingsbolagets framtida verksamhet ochbehovet av eventuellt kapitaltillskott till bolaget. En bedömning av hittillsuppnådda resultat har gjorts såväl från företagsekonomiska som från mera allmännautgångspunkter. Vidare har en jämförelse gjorts mellan å ena sidan mål ochriktlinjer och å andra sidan den verksamhet som har genomförts. En samanfattande avstämning mellangivna mål, riktlinjer och genomförd verksamhet har därvid lett till följandeslutsatser. Prop.1975/76: 66 6 Utvecklingsbolaget har bedrivit sinverksamhet inom det angivna verksamhetsområdet men har i mindre omfattning änförväntat utnyttjat sin exklusiva kapacitet. Avyttring av tillgångar har sketti endast begränsad omfattning. Verksamheten kan inte anses hakoncentrerats till ett begränsat antal projekt, i varje fall inte under deförsta verksamhetsåren. Bolagets verksamhet har medfört vissa positivasamhällsekonomiska effekter men det ekonomiska resultatet har varitofillfredsställande. T. o. m. redovisadeutvecklingsboiag.et en ackumulerad förlust av 5,2 milj. kr. Ar lämnadeverksamheten en nettovinst av 0,7 milj. kr. Vid utgången av var denackumulerade förlusten 25 milj. kr. Det avsågs utgöra ett komplement till , som bildades , och styrelsen för teknisk utveckling(STU), som inrättades som Utvecklingsbolaget. Investeringsbankenmedverkar i finansieringen av näringslivets rafionalisering, strukturanpassningoch utveckling. STU planerar och fördelar finansiellt och administrafivt stödtill teknisk forskning och industriellt inriktat utvecklingsarbete. Utvecklingsbolaget har till uppgift bl. att medverkatill att för samhället i vid mening angelägna produkter, metoder och systemkommer fram så snabbt som möjligt och får en från teknisk och ekonomisksynpunkt tillfredsställande utformning samt att skapabättre förutsättningar för exploatering av innovationer och att därvid utgöraen kanal för innovationer gjorda speciellt inom mindre företag och av enskildaforskare och uppfinnare. Verksamheten skall bedrivas delsgenom att bolaget åtar sig uppdrag mot ersättning på kommersiella grunder, delsgenom att det initierar och genomför projekt med insats av eget kapital. I sistnämnda fall förutsätts attbolaget övergångsvis kan engagera sig i tillverkning och marknadsföring av nyaprodukter. För att inte förlora sin karaktär av utvecklingsbolag bör strävanvara att företaget så snart som detta är ekonomiskt möjligt avskiljertillverknings- och försäljningsverksamhet för att successivt frigöra kapitaloch andra resurser för nya projekt. Härigenom kan bolagets storlek begränsasoch en nödvändig flexibilitet skapas. Jag har erfarit attUtvecklingsbolagets resultat försämrats kraftigt . Därigenom harförutsättningarna för den fortsatta verksamheten också försämrats. För budgeterade Utvecklingsbolagetmed dot- Prop.1975/76: 66 7 terf öretag (SU-gruppen) en förlust av omkring 17 milj.kr. Häremot kan i och för sig ingen erinran riktas. Utvecklingsprojekt kräverlång tid innan de lämnar överskott. SU-gruppens resultat påverkas ännu kraftigtav särskilt två större utvecklingsprojekt, det ena bedrivet genom AB Carboxsom utvecklar högtryckspressar, det andra avseende utveckling av bl. Utvecklingsbolaget beräknar emellertid nu att koncernensresultat för kommer att innebära en förlust av omkring 45 milj. kr.Större delen av det drastiskt försämrade resultatet hänför sig till dotterbolagetAB Samefa i och , vars tillverkning är inriktad på produktionmed mekanik, elektronik och datateknik i kombination. Bland övriga dotterbolaghar i och () iStockholm uppnätt fullt tillfredsställande resultat. I fråga om vill jag erinra omatt chefen för tidigare denna dag har anmält fråga omförvärv och teckning av aktier i (prop. 1975/76: 25 bil. Han hardärvid förordat bl. a. att Utvecklingsbolagets aktier i förvärvas avstaten och förs över till fonden för statens aktier. Även , sombildades genom ett initiativ av Utvecklingsbolaget och som ägs tilllika delar av Utvecklingsbolaget och , har utvecklats gynnsamttrots de svåra konkurrensförhållanden som råder i datorbranschen. Företaget ären av världens ledande tillverkare av datorstyrda flygtrafiksystem. Stansaabhar i hård internationell konkurrens fått en order från Sovjetunionenvärd över 300 milj. kr. Ordern avser system för flygtrafikledning. Bolaget harhävdat sig väl även pä andra datatekniska produktområden och är en väsentligdel av svensk datorindustri. Vidare har AB Carbox fått flerauppmärksammade order från utlandet. Detta företag kan ännu sägas befinna sig iett verifierings-skede. Jag är medveten om attförväntningarna på Utvecklingsbolaget ställdes högt. Såsom jag redovisat harockså vissa positiva effekter uppnåtts. Från främst företagsekonomiskautgångspunkter har emellertid förväntningarna inte infriats. Detta kan delvisförklaras av verksamhetens karaktär med tonvikt på utveckling och risktagande.Risken är stor att ekonomiska svårigheter drabbar varje företag som medbegränsade finansiella resurser driver fram projekt från idé till färdigprodukt utan att kunna falla tillbaka på annan verksamhet som geröverskott och marknadskontakt. Av det material jag har tagit del av framgåremellertid att utfallet i SU-gruppen i inte ringa grad även är en följd avbristande planering och kontroll av verksamheten. Det bör i detta sammanhangnämnas att rapporteringen vad gäller SU-gruppens ekonomiska ställning t. o. inte syntes ge anled- Prop.1975/76: 66 8 ning till oro. De första indikationerna på en drastiskresultatförsämring kom först detta år. Bakgrunden tUl den ogynnsamma utvecklingen är i korthetföljande. Flera av företagen i SU-gruppen har byggts upp kring enstaka produkterför vilka marknadsförutsättningarna varit osäkra. Försäljningen har inteexpanderat som planerat och i samma takt som organisationsuppbyggnaden. Dettahar i sin tur medfört att de fasta kostnaderna blivit oproportionerligt höga.Till den svaga försäljningsutvecklingen har självfallet konjunkturen påmarknaden för producentkapitalvaror bidragit. Vidare har i ett par av företagenkännedomen om enskilda produkters och produktgruppers resultat varitbristfällig. Underlag för rationella beslut om produktprogram har därför ivissa fall saknats. De omständigheter jag nu berört har snabbtlett till en för SU-gruppen överraskande resultatförsämring som framhävtbristerna i styrning och kostnadskontroll. Enligt vad jag inhämtat harföretagets styrelse och ledning påbörjat ett långtgående saneringsarbete isyfte att vända utvecklingen. Situationen för SU-gruppen är så allvarlig att långtgåendeåtaganden också från ägarens sida är oundvikliga. Innan jag övergår till attmera utförligt redogöra för mina ställningstaganden härvidlag, finner jag detnödvändigt att understryka behovet av industriellt inriktat utvecklingsarbetemed sikte särskilt på produkter, metoder och system av betydelse för densamhälleliga sektorn. Samhället bör genom staten varaengagerat i verksamhet, som tillgodoser detta behov. Därför måste storaansträngningar göras för att nu möta den ekonomiska krisen iUtvecklingsbolaget. Det är dessutom angeläget att bevara de personella ochreala resurser av hög kvalitet som Utvecklingsbolaget efter hand har byggt upp. Arbetet med rekonstruktionen börske i två steg. SU-gruppen bör redan nu få ett aktieägartillskott av en sådanstorlek att rekonstruktionsarbetet kan fortgå utan risk för likvidation ochlikviditetsbrist fram till . Det slutliga förslagetbeträffande rekonstruktionen avser jag att redovisa . Jag skall nu närmast redovisa en beräkning av detomedelbara kapitalbehovet i form av aktieägartillskott. Som redan tidigarenämnts kan SU-gruppens resultat för innevarande verksamhetsår komma att innebäraen förlust av omkring 45 milj. kr. Utvecklingsbolaget har vidare bland sinatillgångar i balansräkningen vissa poster som har ett lägre värde än detbokförda. Det härav medförda nedskrivningsbehovet har beräknats till 22,5milj. kr., varav 16,5 milj. kr. svarar mot en nedskrivning av aktierna i , och . Därutöver har jag räknat medatt aktiverade utvecklingskostnader hos Utvecklingsbolaget torde behövaskrivas ned med ca 6 milj. kr. Som ett led i rekonstruktionsarbetet ärInvesteringsbanken enligt Prop.1975/76: 66 9 vad jag erfarit beredd att t. v. övertaUtvecklingsbolagets aktier i . Härigenom förbättrasUtvecklingsbolagets ekonomiska ställning och Stansaab kan hållas utanförrekonstruktionen. Jag finner en sådan åtgärd ändamålsenlig. Sedan hänsyn tagitstill den vid utgången av balanserade förlusten samt till en villkorligavskrivning av ett lån om ca 27 milj. kr. som Investeringsbanken företagit föratt underlätta rekonstruktionen skulle den ackumulerade förlusten vid utgångenav uppgå till omkring 65 milj. kr. Jag utgår från att Utvecklingsbolaget i bokslutet för år1975 tar reservfonden i anspråk för att täcka en del av förlusten. När såskett skulle den kvarstående förlusten uppgå till mellan 50 och 55 milj. kr. Iavvaktan på det slutliga förslaget beträffande rekonstruktion och framtidafinansiering av SU-gruppen måste det kapitaltillskott som görs vara så stortatt det möjliggör för SU-gruppen att driva sin verksamhet fram utan att likviditetsbrist eller annan tvångs-situafioninträder. Jag räknar med att 40 milj. kr. i form av aktieägartillskott behövsför ändamålet. Jag förordar att detta belopp anvisas på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /76. Sedan hela kapitaltillskottet tagits ianspråk i samband med bokslutet per skulle en förlust avca 15 milj. kr. behöva balanseras i ny räkning vid räkenskapsårets utgång ellerehmineras genom en motsvarande nedsättning av aktiekapitalet. Några särskildamedel för att täcka denna förlust är jag inte nu beredd att förorda. Jag utgårsåledes från att aktieägartillskottet gör det möjligt för SU-gruppen att såvälsoliditets-som likviditetsmässigt klara verksamheten fram till . De åtgärder som har inletts för attgenomföra en ekonomisk sanering av företagsgruppen måste nu fortsätta med ökadintensitet. Kraftfulla åtgärder måste vidtas för att bringa ned kostnaderna,höja produktiviteten och i övrigt anpassa organisationen till en omsättningoch verksamhetsvolym som kan sägas vara företagsekonomiskt motiverad. Jag utgårifrån att det arbete som pågår ger underlag även för beslut om SU-gruppensframfida ägarförhållanden och finansiering. Detta arbete förutsätter enligt minmening en aktiv medverkan inte bara av företagets anställda utan också av . Jag vill inte nu förorda någon särskild lösning vad gällerSU-gruppens framtida ägarförhållanden. Jag vill emellertid understryka att enanknytning till industriell produktion och marknadsföring synes vara en viktigförutsättning för en framgångsrikt bedriven utvecklingsverksamhet. Aktierna i tordei dag sakna värde. Frågan om nedskrivning av det under fonden för statensaktier bokförda värdet kommer senare att anmälas av chefen förfinansdepartementet. 1975/76: 66 10 Med hänvisning till vad jag sålunda anförthemställer jag att regeringen föreslår att till Medelstillskott till SvenskaUtvecklingsaktiebolaget på till-läggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1975/76 under trettonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 40 000 000kr. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antagadet förslag som föredraganden har lagt fram. Tryckeri, 1975 750457