prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Vid Hammargården förordar jag ombyggnad av befintligtkök. För att vissa angelägna byggnadsarbeten skall kunna påbörjas under löpandebudgetår efler regeringens bestämmande har i investeringsplanen för innevarandebudgeiår (prop. 7 s. 209) tagits upp i en kostnadsram på ca 10milj. för diverse objekt vid olika skolor. Jag förordar att denna ram höjsmed . för atl ytteriigare objekt skall kunna påbörjas. Blandbyggnadsobjekl som beräknas bli aktuella är om- och tillbyggnad avelevavdelningen Ekliden vid Fagared och markplanering vid Råby samlelevförläggning vid Sligby. Det bör ankomma på regeringen alt slutligt beslutaom dispositionen av den totala kostnadsramen. Jag förordar att den investeringsplan som jag härredovisar läggs lill grund för beräkningen av medelsbehovel för näsla budgetår.Av investeringsplanen framgår atl medelsförbrukningen för budgetårel 1976/77för vissa byggnadsarbeten m. m. vid ungdomsvårdsskolorna beräknas uppgå lill6,3 milj. kr. Investeringsplan(1 OOO-tal kr). Kostnadsram Medelsförbrukning Bygg- Färdig- --------------------------------------------------------- stan ställ. Faktisk Beräknad för år/ år/ t. o. m. 75/76 76/77 män. Ej slutredovisade projekt ställda före 1974-07-01 Brätlegården Centralkök, ombyggnad 14 1975/76. 1975/76:100 Bilaga 7 -------- :------------------------------------------------ start ställ. Faktisk Beräknad för år/ är/ 75/76 76/77 mån. 29182 31175 15 784 4 698 6 300 10.4 Vissa byggnadsarbeten vidstatens vårdanstalter för alkoholmissbrukare Medelsbehovel för della ändamål har för innevarandebudgeiår beräknals lill 1,1 milj. kr. Någon medelsförbrukning för budgelåret1976/77 har inle beräknats. Investeringsplan (IOOO-tal kr. --------------------------------------------------------- start ställ. Faktisk Beräknad för år/ år/ m, 75/76 76/77 mån, mån, Ej slutredovisade projekt färdigställda 275 -467 - 'Förhandlingar pågår med kommun om anslutning till kommunens anläggning. Som framgår av den redovisade invesleringsplanenföreligger inle något medelsbehov under nästa budgetår för ifrågavarandeändamål. 1975/76:100 BUaga 7Socialdepartementet 10.5 Vissa byggnadsarbeten m.m. vid statens bakteriologiska laboratorium Nybyggnad för smådjnrhiis. Redogörelse förprojektet lämnades senast i prop. 1975:1 (bil. 7 s. 210). Maj:l uppdrog genom beslut åt slyrelsen alt ulföranybyggnaden inom en koslnadsram om14400 . i prislägel ,vilket motsvaras av 18 150 000 kr.i prislägel . motsvaras av 18 800000kr. Som framgår av redogörelsen i prop. 1975:1 harmerkostnader uppstått pä grund avomfatlande försäkringsarbeten tillföljdav icke förutsedd dålig bergkvalilel.Styrelsen beräknar atl dessa merkostnader inle inryms inom kostnadsramen. Så snarl de loiala merkosinadernaär kända - beräkning pågår f n. -avser styrelsen alt återkomma och i awakian härpå har slyrelsen endasihöjl koslnadsramen med hänsyn lill index. Jag förordar atl den investeringsplan som jagredovisar I det följande läggs lill grund för medelsbehovet för näsla budgeiår. Avinvesleringsplanen framgår aumedelsförbrukningen för /77 beräknas uppgå tillsammanlagt . Investeringsplan(1 OOO-tal kr. 75/76 76/77 Nybyggnad för smådjurhus m, m. Om- och tillbyggnad förteleväxel 23 278 3 418 165 10.6 Vissa byggnadsarbeten försocialstyrelsens läkemedelsavdelning Enligl gällande planer skall läkemedelsavdelningenunder omlokaliseras till , Projektet har redovisats för riksdageni prop. Prop.1975/76:100 Bilaga 7 1974:170(bil. 3 s. 11-13) och 1975:85 (bil. Regeringen uppdrog åt alt utföraprojektet inoin en koslnadsram av 26,2 milj. kr. i prisläge den 1 april 1974moisvarande 28,2 milj. kr. Byggnadsstyrelsenföreslår alt sistnämnda belopp höjs med 1 milj. kr. lill 29,2 milj. kr.Höjningen avser kosinader för anslutningsavgifter till kommunen som inte ingåtti lidigare redovisade kosinader. Jag förordar att den investeringsplan jag redovisar idet följande läggs lill grund för medelsbehovet för nästa budgeiår. Investeringsplan(1 OOO-tal kr. Faktisk t. o. m. Beräknad för 75/76 76/77 Bygg- Färdig start ställ.- är/ år/ mån. 26 200 29 200 O 15 000 10 000 75-01 76-08 15 000 10 000 Vad chefen för senare denna dagkommer all redovisa vid sin anmälan av del under fonden för föriag tillstatsverket upptagna investeringsanslaget Vissa projekteringskostnaderangående ändrade regler för finansiering av projekteringskostnader föranlederetl medelsbehov under della anslag för budgelårel 1976/77 på 1 milj. kr. Med hänsyn lill vad förut nämnts under redogörelsen förmedelsbehov för de ändamål, vilka ingår i förevarande invesleringsanslag,förordar jag att följande sammanfattande investeringsplan läggs till grund förberäkning av anslaget. Prop.1975/76:100 BUaga 7 213 Investeringsplan (1 OOO-tal kr. Vissa byggnadsarbeten vid kliniker för psykiskt sjuka m. m. Vissa byggnadsarbeten för rättspsykiatriska kliniker 270 8 000 Vissa byggnadsarbeten m. m. vid ungdomsvårdsskolorna 4 698 6300 Vissabyggnadsarbeten vid statens vårdanstalter för alkoholmissbrukare I 107 Vissa byggnadsarbeten m. m. vidstatens bakteriologiska laboratorium , 3 418 165 Vissa byggnadsarbeten för 15 000 10000 Vissaprojekteringskostnader - 1 000 Erfarenhetsmässig reduktion avmedelsbehovet -692 -510 24 076 25 000 Anslagsberäkning (1 000-lal kr). Jaghemslälier all regeringen föreslår alt 1. bemyndiga regeringen att besluta omvissa byggnadsarbeten m. m. inom verksamhetsområde inom dekostnadsramar som jag har förordat i det föregående, 2. till Vissa byggnadsarbeten ni. m. inom socialdepartemeniels verk-samheisområdeför /77 anvisa etl Investeringsanslag av . 15 1975/76. Prop.1975/76:100 Bilaga 7 214 Från fonden lämnas bosällningslån tillmakar eller man och kvinna som ämnaringå äktenskap eller som stadigvarande sammanbor under äktenskapsliknande förhållanden. Lån kan också ulgå lill ensamstående med eget minderårigt barn. Lån utgår lill svenska medborgare, men kan också beviljas utländska medborgare eller stalslösa som stadigvarandevistats i . Lån skall användas för inköp av möbler och andrabosällningsföremål. Som villkor förlån gäller i övrigl all lånesökande skall vara i behov av medel för anskaffandet av bosällningsföremål, altlånet är tillrådligt med hänsyn till deras egna villkor och intressensamt atl de gjort sig kända för skötsamheloch ekonomisk förlänksamhel och - om förutsättningar härför funnits -sparvilja. Lån skall sökas efler dengemensamma bosättningen. Lånen förräntas efler statens normalränta vid tidpunktenför lånets beviljande. Lån skall vanligen återbetalas inom av . Uppskov med amorteringarna medges på grund av t. ex. studier fören lid av sammanlagt , i undanlagsfall . Befrielse frånålerbetalningsskyldighelen kan kommaifråga 1. ex. nar låntagare avlider och den andre låntagaren eller de efterlevandehar stora svårigheter alt återbetala lånet. Befrielse kan också medges närlåntagare fåll avsevärt ökad försörjningsbörda och i andra fall när riksbankenbedömer att del finns liten utsiktatl lånet återbetalas. Låneansökan skall lämnas till ortsombud som finns i varje kommun. Till Ortsombudens uppgifier hör all avgeyttranden över ansökningarna saml därefier översända dem lill riksbankensom beslutar om lån. Beslämmelserna om bosällningslånen finns ikungörelsen (1946:570) om ställiga bosällningslån (ändrad senast 1974:193) samli till-lämpningsföreskrifier bl. a. i form av en instruktionlill ortsombuden. En särskild utredningsman'tillkallades den 29juni 1973 för en allsidig översyn av verksamheten med slatligabosättningslån. Utredningsmannen hari överiämnat betänkandet (SOU 1975:5) Bättre bosäuning förflera. Uiredningen framhåller all bosällningslånen börbeviljas ulifrån familjepolitiska,socialpoliliska och konsumenipoliliska grunder, varvid sarskill Prop.1975/76:100 Bilaga 7 215 desociala aspekterna ges ökad uppmärksamhet. Utredningen föreslår i delta syfle olika åtgärder för elt ökat socialthänsynstagande vid långivningen. Kommunerna föreslås överta den lokalaadministrationen av lånen från de nuvarande ortsombuden. Ansvarel för denlokala verksamheten med bosättningslånen föreslås knytas lill sociala centralnämnden/socialnämnden. Långivningen föreslås i övrigt liksom nu ankommapå . Vissa ensamståendeutan barn, bland dem handikappade, föreslås kunna fä lån. Uiredningen föreslår också alt elt särskilt ränte-och amorteringsfrilt lån införs samlatt kommunerna i vissa fall skall kunna ställa garanti för lån. Uppkomnaförluster på sådana lån föreslås fördelas lika mellan lånefonden och kommunerna. Uiredningen föreslår vidareatl lånebeloppet höjs lill . samtall medel anvisas för information om lånen samt konsumentinformationtill låntagarna. Utredningens belänkande har remissbehandlats.Remissinstanserna ansluter sig lill utredningens åsikt all det fortfarande finnsbehov av elt samhällsstöd till bosättningen och uttalar sintillfredsställelse över de allmänna riktlinjer för stödet somutredningen angett. Flertalet remissinstanser understryker vikten aven ökad social- och familjepolitiskbedömning vid långivningen samt behovel av etl allernaiiv lill avbetalningsköp. Fullmäktige i delarutredningens grundupp-fatlning allsociala hänsyn bör kunna beaktas i vidgad omfattning vid långivningen. liksom Handikappförbundensceniralkommitlé finner atl förslagentillmötesgår de handikappades särskilda behov. noterar med tillfredsställelse alt förslagen främjar invandrarnas möjligheteratl 11 bosällningslån.Kommunförbundet framhåller också del angelägnai förslaget om län till vissaensamstående utan barn. LO finner del viktigt alt stödet lill bosättningen i första hand utformas såall goda uppväxtförhållanden för bamen främjas. Utredningens överväganden beiräffande de grundersom skall vara vägledande vidbedömningen av låneansökningar vinner allmän anslutning, liksom utredningens förslag om lånens slorlek,anlal lån saml återbetalningsvillkoren.TCO och förordar atl lånen knyts tillbasbeloppet och därigenom indexregleras. Utredningensförslagalt fasla inkomstgränser somvillkor förlån börundvi-kastillstyrks av remissinstanserna. Fullmäktige i framhåller dock atlen siffermässigt preciserad högsta inkomsl inle kan undvaras. Remissinstanserna tillstyrker den föreslagnaadministrativa handläggningen avlåneärendena med en ansvarsfördelning mellan kommunerna och . Även förslagen om ökad information omlånen saml om konsumentvägledning får stöd av remissinstanserna. förslag om ränte- och amorleringsfria lån och Prop.1975/76:100 Bilaga 7 216 om införandet av garantimed delat kostnadsansvar för vissa lån finnsolika meningar hos remissinstanserna. Fullmäktige i avstyrker införandel av ränte- ochamorleringsfria lån. I stället för garanti med halva kostnadsansvaret för vissa lån föreslår fullmäktigeett helt kostnadsansvar förkommunerna. förordar i stället för utredningens förslag garanli koslnadsansvar på samlligalån. Sammanlagt 350 000 unga familjer har under årenslopp fåll möjlighet all med hjälp av de slatliga bosällningslånen skapa en godbostad för sig och sina barn.Bosättningslånen har haft stor betydelse då det gälli atl genom en god bosättning främja barnensuppväxtförhållanden. Flera förändringar av lånereglerna har gjorts för all ge nya gruppermöjlighet atl erhålla bosättningslån.Lånerälten har utsträckts till attomfatta också ensamstående föräldrarmed barn. m. har även ogifta samboende personer fält möjlighet atl erhålla bosällningslån. För allyUeriigare anpassabosällningslånereglerna lill dagenssamhällssyn och sociala behov lillkalladejag en särskild ulredningsman för altgöra en allsidig översyn av bosällningslåneverksamhelen.Utredningen har redovisat sitt uppdragi betänkandet (SOU 1975:5) Bättre bosättning för fiera. Jag kommer i detföljande all på grundval av ulredningens betänkande lägga fram förslag ominriktningen av den forlsalla bosätiningslångivningen. De som har stort behov av en god bosättning harofia begränsade möjligheter all ordnadenna på elt rationellt och förmånligt sätt. I vissa situationer är tillgången lill en god bosättning och därmed ell välutrustat hem särskilt viklig. Utredningen framhåller alt ett välutrustat hem ärsärskilt betydelsefullt när del finnsbarn i familjen eftersom ell sådanl hem kan förväntas bidra till goda uppväxtförhållandenför dem. trivsamt hem är också viktigt för dem som på grund av olika omständigheter är hänvisade till all vistas mycket i hemmet, t. ex. personer med olika slag av handikapp.Utredningen har i sitt betänkande visat alt de fiesta förmånliga krediterna ärrelativt svåråtkomliga. Många blir därförhänvisade lill elt kanske oförmånligtavbetalningsköp för alt ordna bosättningen.Jag anser därför i likhet med utredningen alt det fortfarande finns behov av lämpligt utformat samhällsstöd lill bosättningen. Stödet bör som utredningen ochremissinstanserna framhållit utgå i form av bosällningslån och inriktas på sådana grupper för vilka en godbosättning kan anses ha en särskild betydelse. Bosäiiningslånens syfle bör även fortsättningsvisges en familjepolitisk inriktning med ökal uirymme för sociala hänsynstaganden.Den viktigaste utgångspunkten företl ökal socialt hänsynslagande vid långivningen är att det i underiaget förlånebesluten även ingår en bedömning av sökandens sociala situation. Denna bedömning bör somuiredningen föreslagil och som Prop.1975/76:100 BUaga 7 217 tillstyrktsvid remissbehandlingen göras av kommunens sociala organ i yttrande över låneansökan. Därigenom kan vid lånebeslul göras en lolalbedömning av lånebehovel och möjlighelenall bevilja lån. Etl sådanl samarbelemellan och kommunens sociala organ anserjag vara av avgörande betydelse för att syftet medlångivningen skall uppnås. Kommunens medverkan förses som ett led isocialnämndens allmänna skyldighet att lämna bistånd i personligaangelägenheter enligl socialhjälpslagen. Jag förordar således i enlighel med ulredningensförslag all den lokala verksamheien med bosällningslånen läggs på kommunenssocialnämnd eller socialaceniralnämnd och atl låneverksamheien i övrigt liksom nu skall ankomma på . Detla innebär bl.a. alt yttrande över varje låneansökan skall lämnasav kommunens sociala organ. kan därigenom liksom f n. också få lillgång till erforderiiga uppgifterfrån socialnämnden. Något syslemmed ränte- och amorleringsfria lån villjag inle förorda. Jag delar här den uppfattningen som fullmäktige i riksbankengett ullryck för vidremissbehandlingen. Jag finner inle heller anledning alt föreslå någrabestämmelser om garanti för bosällningslån. Vid den bedömning av låneärenden som enligl vadjag anfört ankommer på riksbankenoch kommunens sociala organ bör gälla att ingen låneberäiligad skall utestängas från långivningen till följd av omständighelersom är naturiiga eller över vilka den sökande inte råder. Exempel på della är atl sökandes ekonomi tillfälligt är belastad i samband medulbildning, fortbildning, tillfälligarbeis-löshet ellerskilsmässa i förening med ingående av nytt äktenskap,osv.Liksom f n. bör inle hellerföreskrivas någon lägsta inkomsigräns för bosällningslån. Däremot bör etl sådant förhållande som storaavbelalningsköp på kapitalvaror inära anslutning lill en ansökan ombosällningslån kunna medföra avslag på låneansökan. 1 en total bedömning av lånebehovel och återbeialningsförmåganskall beaklas all erhållensocialhjälp inle bör vara ell självständigt motiv föravslag på låneansökan. Jag finner det också naturligt att i enlighet medutredningens förslag vidga kretsen låneberättigade personer. Som uiredningenframhållit lorde en välin-reddbostad ha särskilt slor betydelse för vissa grupper av ensamslående handikappade, eftersom de i slörre utsträckning änandra vistas i sina hem. Deras möjligheterall få bankkrediter på den normala kreditmarknaden är i allmänhet ocksåbegränsade. Jag förordar därför i likhet med utredningen atl bosättnings-lån även skall kunna ges till ensamstående handikappade utan barn. Som villkor för lån i dessa fall börgälla att reglerna ikommunförbundels rekommendation omkommunala bosladslillägg för handikappade kan tillämpas på lånesökanden. Med utgångspunkt i definitionen atlhandikappad är den som av fysiskaeller psykiska skäl har betydande svårigheter i sin dagliga livsföring rekommenderar förbundet all sådant bosladslilläggfrämst skall utgå liil handikappadsom äger rätt lill pension,sjukpenning eller handikappersättning enligt lagen om allmänförsäkring. Prop.1975/76:100 BUaga 7 218 Långivningens familjepolitiska inriktning gör detenligt min mening också naturiigt atllån beviljas familjer som tagit emot fosterbarn i syfie au senare adopterabarnet. Någon risk för alt därigenom föregripa behöriga organs prövning av adoplionsansökan ellerfosterhemsplacering bör enligt min mening inte finnas i och med att densociala centralnämnden i kommunen skallyttra sig över låneansökningen. I bosällningslånekungörelsen anges f n. atl beviljandet av lån till ensamslående är beroende av om den lånesökandehar vårdnaden om minderårigt barn.Jag förordar alt åldersgränsen därvid fastställs Ulll6år. Jag finner del angeläget atl utländska medborgaresom avser atl slanna i landet skallkunna beviljas lån påsålångl möjligl samma villkor som svenska medborgare. Lån bör därvid kunna utgå lillutländsk medborgare som har nödvändiga tillstånd för vistelse i landet och närdel framgårav omständigheterna i övriglatt lånesökanden kommer atl fö stanna i landet. Samma regel bör gälla förutländsk medborgare som är gifl eller sammanbor med svensk. Jag delar ulredningens uppfattning att det finnsbehov av mera fasla kriterier i vissafall vid prövningen av lån tillsamboende. Närde samboende inte väntar barntillsammans eller närdet skatterättsliga familjebegreppet inle är tillämpligt bör de lånesökande ha elt gemensamt tecknatbostadskontrakl eller, när kontraktettecknats enbart av den ena parten, ha varit kyrkobokförda på samma adress . 1 likhet med vadfullmäktige i föreslagitfinner jag det motiverat att lånesökande, som förklarar att de ämnar ingå äktenskap med varandra, skallpresentera bevis om hindersprövning innan lån betalas ut. 1 enlighel med utredningens förslag bör lån iallmänhet inte beviljas om båda eller en av de lånesökande är . Omlånesökande har eller väntar barn bör dock lån kunna utgå i lägreåldrar. Utredningen anser att inkomstgränser förlångivningen inte bör föreskrivas. Utredningen framhåller bl. a. med stöd av uppgifier om medelinkomster för vuxna heltidsarbetande inom LO-området, altlån kan behöva ulgå i lönelägen somligger avsevärt högre än de som berättigar till lån. Fullmäktige i har i sitt remissyttrande framhållil att ensiffermässigt preciserad högsta inkomsl inte kan undvaras vidlångivningen. För egen del finner jag dellämpligast alt i sina anvisningar även i fortsättningen som en riktpunkt för låneprövningenanger en övre inkomsigräns förbosättningslånen och alt denna gräns fortlöpande anpassas lill löneutvecklingen. Jag förordar i enlighel med ulredningens förslagall bosäiiningslånens maximibelopphöjs från nuvarande . och alt statens normalräntaäven i forisällningen skall tillämpas på lånen. Som utredningen föreslagit bördock det lidigare systemet med fasl räntefot inle längre tilllämpas i samband med bosättningslånen med hänsyn till au sådan räntefot kan medföra omotiverade skillnader mellan olikalåntagares kosinader för lånen. 1 likhetmed utredningen anserjag all lånen normalt skall återbetalas . 1975/76:100 Bilaga 7 219 Jag finner del vidare i likhel med vaduiredningen föreslagil angelägel atlgenerösa möjligheter ges till uppskovmed återbetalning under låneliden. Fleraomständigheter kan orsaka tillfälliga men likväl kraftiga försämringar iekonomin och bör därför kunna utgöra anledning lill uppskov. Exempel på detta är vid sidan avulbildning, värnplikt och havandeskap bl. a. lillfällig arbetslöshet, sjukdomoch skilsmässa. Det bör därvid vara möjligt att, vilkel fullmäktige i framhållit, beviljauppskov än när del finns särskilda skäl härför. Uppskovbör främsl avse avbetalning pålåneskulden. Möjligheten tillbefrielse från återbetalningsskyldigheten bör kunna användas i störreutsträckning än f n. i de fall låntagarens sociala och ekonomiska situation förändrats så all ålerbelalningsförmåga inlelängre kan anses föreligga. Lånen bör ienlighel med utredningens förslag sökas senasl efter bosällningen med vissa möjligheier till dispens. Vidare bör på säll uiredningen föreslagil en av lånlagarna i vissafall kunna överta betalningsskyldighetenför en återstående del av lånet. Den närmare tillämpningen härav börankomma på . De delvis nya regler för bosättningslånen som jaghär förordat medför en ökadbelastning på lånefonden. som kan beräknas finnasinnestående på bosätlningslånefonden den kan beräknas ett behovav ca 5 milj. kr. i nytillskott tillfonden under nästa budgeiår. Häriingår elt belopp av högsl . för informationsinsatser i enlighet med de rikllinjer utredningen angett. Någonsärskild ersättning till och kommunerna anserjag i likhel medutredningen inle bör ulgå. De nya bestämmelserna bör trädai krafi . Med hänvisning lill vad jag anförl hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagenatl 1. godkänna de rikllinjer ochgrunder för bosällningslån som jag angett i det föregående, 2. lill Statensbosäilningslånefönd för budgetårel 1976/77 anvisa ett investeringsanslagav . 1975/76:100 Bilaga 7 V. Fonden för låneunderstöd Lån till nybyggnader vid erkända vårdanstalter föralkoholmissbrukare m. m. Styrelsen tillstyrker lån med sammanlagt 8 milj.kr. för byggnadsföretag m. m. vid vissa erkända och enskildavårdanstaller. För låntill byggnadsföretag m. m. underinnevarande budgetår beräknar jag ca 9,7 milj. kr. För nästa budgetår beräknar jag medelsåtgångenför lån lill fortsatt upprustning av anstalterna och för projeklering avvissa byggnadsarbeten till 4,7 milj. kr. Anslagsberäkning(1 OOO-tal kr. Jag hemställer atl regeringenföreslår att till Lån till nybyggnader vid erkända vårdanstalterfor alkoliol-misshriikare m. ni. förbudgelårel 1976/77 anvisa ell investeringsanslag av . Prop.1975/76:100 BUaga 7 221 Lån till utländska läkareför viss efterutbildning Från anslagel bekostas lån till utländska läkare, som vistas i och är ibehov av ekonomisk hjälp under lidför provtjänstgöring eller efterutbildning i syfle att erhållabehörighet att utöva läkaryrket inom riket. anser atl medel behövs förifrågavarande ändamål även ifortsättningen. Med hänsyn tillbehållningen på anslaget föreslås atl endasi etl formellt belopp av . anvisas för budgetårel 1976/77. Jag biträder förslag. Jaghemställer att regeringen föreslår all lillLån till utländska läkare for viss eflerulbildning för budgelårel 1976/77anvisa ett invesleringsanslag av . 1975/76:100 BUaga 7 Lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs att 19 kap. 4a S lagen (1962:381) om allmän försäkring'skall ha nedan angivna lydelse. Föreslagenlydelse 19 kap. 4aS= Avgift lill folkpensioneringen enligl 1eller 3 ! ; skall utgå med sex Och tvåtiondels procent av det belopp, påvilket avgiften skall beräknas. I fråga om som avses i 1 >:; 1 mom. första stycket lagen ' (1958:295) om sjömansskatt beräknas dock avgiften efler den lägre procentsats som regeringen eller, efter regeringenbemyndigande, myndighet fastställermed motsvarande tilllämpning av 4 slyckel. Avgifterna tillföras slalen. Avgifttill folkpensioneringen enligl 1 eller 3 ! ; skall ulgå med sex och åtta liondels procenl av del belopp, på vilket avgifien skall beräknas.1 fråga om som avses i 1 i; 1 mom.första stycket lagen (1958:295) omsjömansskatt beräknas dock avgifienefler den lägre pro-cenlsals somregeringen eller, efler regeringens bemyndigande, myndighet fastställer medmoisvarande lillämpning av 4 § andra slyckel. Avgiflerna tillföras slalen. Denna lag iräderi krafl . Äldre bestämmelser äger allljämt lillämpning beträffande avgifl som avser tid före ikraftträdandet. 'Lagen omtryckt 1973:908. 2 Senastelydelse 1975:949. 1975/76:100 BUaga 7Socialdepartementet 223 A. Socialdepariemenieim. 11 1, , förslagsanslag 10 365 000 23 2.