prop · FZ03180 · 1975-12-31 00:00:00 — Inte ens förde marköverföringarsom skulle kunna genomföras tvångsmässigt föreskrev de nya reglerna någonbegränsning i fråga om överföringarnas relativa storiek, 1 propositionenifrågasattes därför om det fanns anledning all behandla frivilligfallen ochivångsfallen olika. Beskattning kunde emellertid anses motiverad endasl i defall då marköverföringen kunde sägas innebära en försäljning och en sädankaraktär hade överföringen om och i den män ersättningen för avstådd markutgick i pengar. 1överensslämmelse härmed har beskattningsreglerna utformats så altvinstbeskattning kan aktualiseras endast om ersättning för avstådd mark helteller delvis ulgår i pengar. Har mark avståtts mol vederlag i både mark ochpengar skall beskattningen avse endast den del av vinsten som hänför sig tillkontantersättningen. Det är härvidlag utan betydelse om marköverföringengrundar sig påen frivillig eller tvångsmässigt genomförd förrättning. Avpraktiska skäl har man, när det gäller fastighetsreglering enligt 5 kap,fastighetsbildningslagen, ansett sig böra undanta smärre kontantersättningarfrån beskattning. Beskattning kan i dessa fall ifrågakomma endast om den ellerde ersättningar i pengar som den skatlskyldige fått under beskattnings- Prop.1975/76: 180 66 När mark avstås genom inlösen enligt 8 kap. fastighetsbildningslagenutgär hela ersättningen i pengar. Någon beloppsgräns har inte uppställts fördessa fall. Engångsersättningvid upplåtelse av nyttjanderätt eller servitutsrätt till fastighet påobegränsad tid likställs med köpeskilling vid avyttring av fastighel. Sädanersättning kan således föranleda realisationsvinstbeskattning vare sigupplåtelsen framsiår som ett fullständigt ianspråktagande av mark eller inte. Påsamma sätt som de nu berörda engångsersättningarna behandlas vidareengångsersättningar som fastighetsägare uppbär för sädana inskränkningar iförfoganderätten till fastighet som kan föreskrivas enligt naturvårdslagen(1964:822) eller för motsvarande inskränkningar enligt andra författningar. Föratt undvika beskattning av bagatellersättningar har föreskrivits att denskattskyldige från sammanlagda beloppet av den eller de engångsersättningarhan fått under ett beskattningsår fär göra avdrag vid vinstberäkningen med . Detta schablonavdrag får dock inte överstiga ersättningsbeloppet.Avdrag kan emellertid medges med högre belopp om den skattskyldige kan visa atthans avdragsgilla omkostnader överstigit . Vid vinstberäkningen ansessä stor del av fastigheten avyttrad som ersättningsbeloppet utgör avfastighetens hela värde vid tiden för beslutet om inskränkningen iförfoganderätten eller för upplåtelsen av nyttjanderätten ellerservitutsrätten. Anskaffningskostnaden beräknas alltså i upplåtelsefallen medledning av värdenivån vid avyttringstillfället och inte - som vid avyttring avfastighetsdel - med ledning av värdenivån vid förvärvstillfället. Ettsvårlöst problem vid beräkning av realisalionsvinst är hur tidigare underinnehavstiden gjorda delförsäljningar och markupplåtelser o. d. skall beaktas.Anlag t.ex, att en person, som inköpt en fastighet för , efter femårs innehav avyttrar ett markområde från fasligheten för . och tio ärsenare avyttrar sitt återstående fastighetsinnehav. Det synes uppenbart att denskatlskyldige inte bör få använda hela den ursprungliga köpeskillingen förfastigheten, , som ingångsvärde vid beräkning av vinslen på grund avden slutliga avyttringen. Viss del av ingångsvärdet måste anses belöpa pådelavytiringen (markupplåtelsen). Som ingångsvärde vid den slutligaförsäljningen bör således redovisas skillnaden mellan . och den delav del ursprungliga ingångsvärdet som kan anses konsumerad genom delavytiringen(markupplåtelsen). KLinnehåller inte nägra regler om hur det ursprungliga ingångsvärdet skallminskas på grund av en lidigare gjord delavyitring, I praxis torde Prop.1975/76:180 67 mansöka fastställa hur stor del av del ursprungliga ingångsvärdet som kan ansesbelöpa på den avyttrade fastighetsdelen. Denna fördelning av ursprungligaingångsvärdet sker med ledning av värdenivån vid förvärvstillfället.Skillnaden mellan ingångsvärdet för hela fasligheten och ingångsvärdet förfastighetsdelen utgör ingångsvärde vid den slutliga avyttringen. Kaningångsvärdet för den i det nämnda exemplet sålda fastighetsdelenuppskattas till . blir alltså ingångsvärdet för återstoden avfastigheten . Haren fastighet avyttrats genom marköverföring skall som skattepliktigrealisationsvinst upptas så stor del av realisationsvinsten som belöper på vadden skattskyldige erhållit i vederiag i pengar. Har den skatlskyldige i sambandmed fastighetsreglering avyttrat mark för t.ex. , varav i kontanter10 , skall således en fjärdedel av vinsten räknas som skatteplikliginkomst. Realisationsvinsten uppskattas därvid i princip på samma sätt som viden vanlig försäljning, vilkel bl. a, innebär alt ingångsvärdet skall beräknasmed utgångspunkt i värdenivän vid förvärvstillfället. Enligt en uttryckligföreskrift i punkt 4 av anvisningarna lill 35 § KL skall - vid senare avyttringav återstående fastighetsinnehav - fastighetens ingångsvärde minskas med såstor del av ingångsvärdet för den genom marköverföring avstådda marken somersättningen i pengar utgör av det totala vederiaget för marken. Kaningångsvärdet för den i exemplet överförda marken beräknas till ,skall ingångsvärdet för återstoden av fastigheten således reduceras med enfjärdedel av detta belopp, dvs. Vidmarkupplåtelse anses så stor del av fasligheten avyttrad som ersättningsbeloppetutgör av fastighetens hela värde före upplåtelsen. och är hela fastighetens värde vidupplåtdsetillfällei , anses således en femtedel av fastighetenavyttrad. Vid vinstberäkningen pågrund av upplåtelsen fär som ingångsvärde påden upplåtna marken upptas en femiedel av den ursprungliga köpeskillingen.Förvärvades fastigheten för . blir ingångsvärdet för den upplåtnamarken alltså . Vid en framtida försäljning av hela fastigheten lordeursprungliga ingångsvärdet minskas med den del av ingångsvärdet som utnyttjatsvid markupplåtelsen, I det valda exemplet blir fastighetens ingångsvärde vidden slutgiltiga avyttringen således . Omingångsvärdet pä det återstående faslighelsinnehavet beräknas med ledning avett efter delavytiringen, markupplåtelsen eller marköverföringen åsalttaxeringsvärde, skall någon reducering av detta värde inte äga rum, Kommitténutlalar att det givetvis är principiellt riktigt att fördela ingångsvärdet fören avyttrad fastighetsdel med ulgångspunkl i värdenivån Prop.1975/76:180 68 Denna metod sägs dock medföra stora svårigheter,framförallt vid uppdelning av ingångsvärdet pä mark resp. byggnader. Kommitténhar inle funnit del möjligt att utforma en schablon eller ge anvisningar om hurproportionering skall ulföras enligt värdenivän vid förvärvet. Huvudsakligenav praktiska skäl föreslår kommittén därför att möjlighet lämnas till proportioneringmed utgångspunkt i värdenivån vid tiden för avyttringen. Förslagetöverensstämmer med vad som f n. gäller i upplåtelsefallen. Kommitténframhåller att tidpunkten för anskaffningen, fastighetens belägenhet ochverksamhetens inriktning inte innebär några problem om proportionering skermed ledning av värdenivån vid försäljningstillfället. Med det aktuellaförsäljningsbeloppet som en känd faktor gäller det endast alt beräknafastighetens hela värde vid försäljningstillfället. Så stor del av fastighetenstotala anskaffningskostnad skall således avräknas vid realisationsvinstberäkningensom försäljningsbeloppet utgör av fastighetens hela värde förförsäljningen. Vidberäkning av den totala anskaffningskostnaden mäste, påpekar kommittén vidare,hänsyn givelvis las till förhållandena på hela fastigheten under innehavstiden.Man får således inte utgå enbart från den del av fastigheten som direkt berörsav försäljningen. En konsekvens av detta blir enligt kommittén att man vidvinstberäkningen skall ta med förändringar i eventuellt byggnadsbestånd även omupplåtelsen eller delförsäljningen inte omfattar någon byggnad. Om 3000-kronorstillägg skall få åtnjutas vid försäljningen beror på om nägonbostadsbyggnad finns pä den försålda fastighetsdelen eller - såvitt gällerjordbrukare - om dessa i enlighet med kommitténs förslag väljeratt utnyttja de3 000-kronorstillägg,som belöper på den behållna delen. Någon proportioneringav 3 000-kronorstilläggen på försåld och behållen del skall däremoi inle kommai fräga. Kommitténanför att den föreslagna metoden förefaller lämplig i de fall delförsäljningavser den helt övervägande delen av taxeringsenheten. Om en försäljning avseren relativt liten del av en stor taxeringsenhet bör man enligt kommittén inteuppställa regler som obligatoriskt kräver en fullständig utredning omförbättringskostnader och värdeminskningsavdrag beträffande hela fastigheten.Kommittén föreslär därför att det skall stå den skattskyldige fritt att vidförsäljningen grunda realisationsvinstberäkningen på värderelationen vidförvärvstidpunkten eller vid försäljningstillfället. Väljerden skattskyldige alt beräkna vinslen med utgångspunkt i värdet vidförvärvstillfället kan det, såvitt gäller försäljningar som avse en obetydligdel av taxeringsenheten, enligt kommittén vara lämpligt att införa en schablonregelför beräkningen av anskaffningskostnaden för den sålda delen. Dennaschablonmässiga anskaffningskostnad anser kommittén kunna sättas till . Schablonregeln föreslås få tillämpas om den försålda delen avseren eller ett fåtal tomter avsedda att bebyggas med bostadshus ochköpeskillingen är mindre än 10 96 av det för taxeringsenheten Prop.1975/76:180 69 gällandetaxeringsvärdet vid försäljningstillfället. Kommitténdiskuterar ingående olika metoder för beräkning av hela fastighetens värde vidförsäljningstillfället. Enligt kommittén bör man vid beräkning av detta värdei regel kunna utgå från fastighetens vid försäljnings-tillfallet gällande taxeringsvärde.Detta taxeringsvärde minskas med belopp motsvarande den inverkan upplåtelseneller delförsäljningen kan antas ha på taxeringsvärdet enligt de principer somtillämpats vid senasle allmänna fastighetstaxering. Del sålunda reduceradetaxeringsvärdet multipliceras därefter med dels 133 96, dels omräkningstalbaserat på konsumentindex. Slutligen tilläggs ersättnings- resp,försäljningsbeloppet. Kommitténhar inte ansett del nödvändigt att införa denna schablonregel i KL. Kommitténpåpekar också alt regeln är alt anse som en hjälpregel som kan frångås om detär uppenbart att fastighetens saluvärde avviker frän det värde som erhålls medtillämpning av schablonregeln. Ävenvid marköverföringar enligt fastighetsbildningslagen synes enligt kommitténsuppfattning den skattskyldige kunna beräkna anskaffningskostnaden på avyttradmark pä grundval antingen av värdenivån vid avyttringstillfället ellervärdenivän vid förvärvstillfället. Däremot torde den av kommittén föreslagnaschablonregeln för fastställande av anskaffningskostnaden - I kr, perkvadratmeter för tomtmark avsedd att bebyggas med bostadshus - inte varatillämplig vid marköverföring. Anledningen härtill är att marköverföring genomfastighetsreglering inte torde bli aktuellt om den avyttrade marken skallanvändas för bostadsändamål. anvisade metoden för uppskattning av hela fastighetens värde vidavyttringstillfället synes kunna begagnas även vid marköverföringar. Kommitténföreslår inte någon ändring av regeln att skattefrihet föreligger om detsammanlagda ersättningsbeloppet under ett är understiger . Kommitténtorde inte ha avsetl nägon ändring av beräkningen av anskaffningskostnaden förmark som upplåtils mot engångsersättning. Liksom hittillslorde således enligt kommittén anskaffningskostnaden i dessa fall beräknas pågrundval av fastighetens värde vid upplåtelsetillfället. Den föreslagnaschablonen - anskaffningskostnad , per kvadratmeter - torde inte hellervara avsedd att fä tillämpas vid markupplåtelser. Vidvinstberäkningen lår den skatlskyldige frän sammanlagda beloppet avengångsersättningen under beskattningsåret f n. åtnjuta ett schablon- 1975/76:180 70 mässiglavdrag om högst . Kommittén föreslår inte någon ändring på denna punkt. bör lagtexten innehålla en allmän föreskrift om att alladelförsäljningar och markupplåtelser från en fastighet skall påverkaom-kostnadsavdragels storiek vid en slutlig avyttring av fastigheten. Vadgäller tillvägagångssättet vid denna justering av omkostnadsavdraget skiljerkommittén till en början mellan å ena sidan sådana delförsäljningar och upplåtelser,där eventuell vinst varit skattepliktig enligl nu gällande eller äldrebestämmelser, och ä andra sidan sädana delförsäljningar och upplåtelser, däreventuell vinst varit skattefri - vare sig skattefriheten berott pä alt fastigheteninnehafts mer än tio är eller på att särskilt undantag från skatteplikt varilstadgat för transaktionen i fråga. 1det första fallet skall realisationsvinstberäkning normalt ha gjorts ochutredning föreligga om huru mycket av fastighetens totala kostnader som tagitsi anspråk i anledning av delförsäljningen eller upplåtelsen. Enligt kommitténbör man kunna utgå från att endast så mycket av fastighetens totalaanskaffningskostnad har konsumerats som motsvarar det lägsta av försäljnings-eller ersättningsbeloppet och framräknad andel av totalkostnaden. Konsumeraddel av fastighetens totalkostnader kan, anför kommittén, beräknas på enahandasätt även när fullständig utredning inte lämnats därför att redan enöverslagsberäkning visat att ingen vinst uppkommit. Anskaffningskostnadenskall då minskas med ett belopp som motsvarar erhållen ersättning. Har avdraggjorts enligt schablonmetod, skall anskaffningskostnaden enligt kommitténminskas med del lägsta av ersättningsbeloppet eller schablonavdraget. Omeventuell vinst varit skattefri har någon realisationsvinstberäkning inteutförts och del är enligt kommittén inte möjligt alt göra en sädan beräkning iefterhand. Är ingångsvärdet ett taxeringsvärde, t. ex, det som åsatts vid 1952års allmänna fastighetstaxering, gäller det att reducera detta värde med hänsyntill den värdenedgång som förorsakats av de skattefria försäljningarna ochupplåtelserna. Reduceringen börenligt kommittén göras efler de grunder somgällde vid fastighetstaxeringen i fräga. Harvärdenedgängen inträffat och föranlett om-taxering vidsärskild fastighetstaxering nägot av föresläs dettaxeringsvärde, som åsatts vid den särskilda fastighetstaxeringen, böra ersättadet vid allmänna fastighetstaxering åsatta taxeringsvärdet somingångsvärde, Samma värderingsnormer skall tillämpas vid särskildfastighetstaxering som vid den närmaste föregående allmänna fastighetstaxeringen.Om värdenedgången inträffat senare eller omlaxering vid särskildfastighetstaxering inte har skett måste i princip en omlaxering göras i sambandmed realisalionsvinstutredningen. Prop.1975/76: 180 71 Omfastigheten anskaffats efter och den faktiskaanskaffningskostnaden sålunda utgör ingångsvärde, lår man enligt kommitténanvända del vid värdenedgången gällande taxeringsvärdet och reducera detta påförut angivet sätt. Genom proportionering kan man därefter fä fram hur mycketanskaffningskostnaden skall reduceras med anledning av värdenedgången. Denfaktiska anskaffningskostnaden föresläs alltså böra reduceras procentuellt likamycket som taxeringsvärdet nedgått eller vid senare företagen omlaxering kananses ha bort nedgå. Kommitténanför att beräkningen av den del av det ursprungliga ingångsvärde som kananses konsumerat på grund av en delavyitring, markupplåtelse e. d. ofta mästegöras efter det att avyttringen eller upplåtelsen skett. Med hänsynlill att utredningen är så pass komplicerad har kommittén funnit det nödvändigtatt - som en alternativ regel - föreslå att konsumerad del av fastighetens totalkostnadfär, utan särskild ulredning, upptas till av erhållen ersättning. Denåterstående anskaffningskostnaden skall dock inte beräknas lägre än noll. 3.2.3Remissyttrandena Delavyitring av fastighet Kommitténsförslag att en fastighetsägare, som avyttrar en del av sin fastighet, skall fåberäkna anskaffningskostnaden med ledning av antingen värdenivån vidavyttringstillfället eller värdenivån vid förvärvstillfället tillstyrks av bl.a. RSV, i . Lantbrukarnas skaitedelegation ochNäringslivets skatiedelegalion. Länsslyrelsen i län anser däremotalt den faktiska anskaffningskostnaden för den avyttrade fastighetsdelen alltidbör ligga till grund för vinstberäkningen. Om anskaffningskostnaden fastställsefter värdenivån vid avyttringstillfället föranleder delavytiringen, anförlänsslyrelsen, ofta ingen skatt. Genom att utnyttja taxeringsvärdet somingångsvärde kan fastighetsägaren enligt länsslyrelsen också undgå beskattningnär han senare säljer återstoden av fastigheten. Länsslyrelsen i Västerbottenslän anser att nuvarande regler inte bör ändras förrän ytteriigare försök gjortsatt åstadkomma enkla och klara beslämmelser. RSV,föreningsbankers förbund och Lantbrukarnas skatiedelegalion anför attden föreslagna schablonregeln vid försäljning av tomter avsedda att bebyggasmed bostadshus fått ett alllför snävt tillämpningsområde. Det föresläs attingångsvärdet skall kunna översliga , per kvadratmeter och att villkoretall köpeskillingen måsle vara av fastighetens taxeringsvärdemildras. Önskemål framställs också om att schablonregeln skall få användas vidavyttring av mark som är avsedd för t. ex, industriellt ändamål. Prop.1975/76: 180 72 anfört angående marköverföringar enligt fastighetsbildningslagen harinte föranlett nägra egentliga invändningar från remissinstansernas sida, Götahovrätt och statens lantmäteriverk anför emellertid att gränsen för skattepliktbör höjas från , till , samt att det bör klarläggas i vadm&v\ ereäuniuga: vid fasighelsklyvning enligt 11 kap,fastighetsbildningslagen bÖr medföra realisationsvinstbeskattning. Länsstyrelseni lärt och Lantbrukarnas skalledelegation efterlyser en inventering avolika engångsersättningar som en fastighetsägare kan erhålla vid upplåtelse avmark eller på grund av att beslående skada tillfogasfastigheten. Enligt skattedelegationen är det otillfredsställande att deskattskyldiga måste sväva i ovisshet om beskattningskonsekvenserna pä dettaområde. Endastett fåtal remissiiistanser har berört kommitténs förslag om hur en delavyttringskall påverka vinstberäkningen när återstoden av fastigheten sedermeraavyttras. Lantbrukarnas skaitedelegation anför att det kan finnas skäl attupprätta en särskild liggare där de erforderiiga uppgifterna finns bevarade.Beträffande den av utredningen föreslagna schablonregeln, nämligen attingångsvärde på försåld fastighetsdel skall anses motsvara hälften av erhållenersäitning. anför delegationen att regeln enligt lagtextförslagei fär användasendast om utredning inte kan förebringas om den andel av ingångsvärdet sombelöpt på delförsäljningen. Enligt delegationen är det oklart om regeln ärtillämplig både i fall dä försäljningen varit skattepliktig och i de skattefriafallen. Ett klariäggande är enligt delegationen behövligt. 3.3Uppskovsbestämmelser m. m. 3.3.1Nuvarande regler Allmänna bestämmelser Enligten särskild förordning (1968:276) medges uppskov i vissa fall med beskattningav realisationsvinst. Bestämmelserna, som enbart avser realisationsvinst vidavyttring av faslighet, innebär i huvudsak följande. Uppskovsmöjlighetenlar sikte på vissa fall där det är fräga om ett mer eller mindre tvångsmässigtövertagande av eller förfogande över den skatlskyldiges fastighet. Uppskovetssyfte är att ge den skattskyldige möjlighet 1975/76: 180 73 attinom anskaffa en fastighel av jämföriig art. Som förutsättning föruppskov gäller således att den skatlskyldige avser att före utgången av tredjekalenderåret , då realisationsvinsten uppgetts eller bort uppgestill beskattning i den skattskyldiges självdeklaration, förvärva fastighet(ersättningsfastighet) som är jämföriig med den fastighet till vilkenrealisationsvinsten hänför sig. Uppskov kan även erhållas för den vinst, sombelöper på byggnad, om den skattskyldige avser att utföra ny-,till- eller ombyggnad på mark, som han äger eller förfogar över för altdärigenom erhålla en byggnad jämförlig med den, som funnits på den avyttradefastigheten. Uppskov med beskattningen kan erhållas även i det fallersättningsfastigheten anskaffats redan innan försäljningen skedde. Möjlighelenalt fä uppskov med realisationsvinstbeskattningen slår till buds när fråga ärom realisationsvinst vid expropriation och liknande tvångsförsäljning avfastighet, arronderingsförsäljning - dvs, fastighetsförsäljning som ulgör led iåtgärder för jordbrukets eller skogsbrukets yttre rationalisering -försäljning till staten på grund av fiygbuller eller marköverföring enligt detutvidgade ägoutbytesinstituiet. Uppskovsmöjligheten omfattar ocksårealisationsvinst som hänför sig lill engångsersättning för upplåtelse avnyttjanderätt eller servitutsrätt till faslighet . Detsammagäller när engångsersättningen avser inskränkning i förfoganderätten till fastighetenligt naturvårdslagen eller motsvarande inskränkningar enligt andra författningar.Däremoi har uppskovsregler inte ansetts behövliga för t, ex, villaägare, sommåste sälja villan på grund av fiyttning från orten och som skaffar ny villa päden nya orten, 1 motioner i har emellertid hemställts attuppskovsreglerna skall utvidgas till att avse vinst vid försäljning avegnahemsfastighei. när försäljning är föranledd av ändrade förhållanden päarbetsmarknaden eller på grund av sjukdom eller liknande och där ägaren måsteanskaffa likvärdig bostad på annan ort. Somförutsättning för all uppskov skall kunna erhållas gäller generellt all denskallepliktiga realisationsvinsten skall ha uppgått till minst 3 000 kr.Uppskov har nämligen av praktiska skäl inte ansetts böra komma i fråga omrealisationsvinsten är förhållandevis liten, Ifräga om de föreskrifter som sammanhänger med beslutsförfarandel kan nämnasföljande. Uppskovsfråganskall handläggas av länsskatterälten i det län där den fastighet, till vilkenrealisationsvinsten hänför sig, är belägen. Uppskovsansökningen skall varainkommen till skatterättens kansli före utgången av året efter det är undervilken realisationsvinsten uppkommit. Iallmänhet har den skattskyldige inte hunnit göra ersättningsanskaffningen, näruppskovsfrågan först blir aktuell. Medges uppskov i detta läge, får beslutetdärom betraktas såsom ett preliminärt beslut, som innebär attrealisationsvinstbeskattningen får anstå tills vidare i avvaktan pä alt ersättningsanskaffninggjorts inom den föreskrivna treårsperioden. Men som förutsättning för ett sådantpreliminärt beslut före ersättningsanskaffningen 1975/76: 180 74 gälleratt den skattskyldige skall ha ställt garanti av bank eller, efterlänsstyrelsens medgivande, av annan kreditinrättning för den beräknaderealisationsvinstskatt som hänför sig till den gamla fastigheten. Skatten beräknasdärvid schablonmässigt till av den vid laxeringen till statliginkomstskatt skattepliktiga realisationsvinsten. Bankgarantin avser att skyddadet allmänna för föriust i fall då de medel, som ställts till den skattskyldigesförfogande genom uppskovet, inte används till avsetl ändamål. Beslämmelserna ombankgarantin är av samma slag som de motsvarande bestämmelser som finns iförordningarna angående fartygsfonder och åter-anskaffningsfonder. Omden skattskyldige inte före utgången av det tredje kalenderåret efter det är därealisationsvinsten uppkommit förvärvat nägon ersättningsfastighet, får haninte l.angre åtnjuta uppskov. Realisationsvinsten skall dä upptas tillbeskattning på samma sätt som vid eftertaxering för det är då skattskyldighetför realisationsvinsten uppkom. Det bör påpekas, att de särskilda förutsättningar som taxeringslagen (1956:623) uppställer för eftertaxering inte gällerhär. Däremot skall som vid eftertaxering tillämpas de skattesatser som följerav bestämmelserna i 63 S KL och 13 S lagen (1947:576)om siatlig inkomstskatt. skatlskyldige inom den föreskrivna tiden anskaffat ny fastighet blir fråganom uppskov skall få åtnjutas även i fortsättningen beroende av i vad månrealisationsvinsten behövt användas för ersättningsanskaffningen eller inte.