prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — Belöningarnas karaktär av hedersbevisning ulan ekonomisk betydelsehar således fåll träda i bakgrunden. Innehavarna har dock tillhört våra merframträdande konslnärer. Detta är naturiigt eftersom antaletkonstnärsbelöningar är begränsat. Jag vill i detta sammanhang också framhållaalt jag finner del rimligt all man, om särskilda skäl föreligger, kan gåutanför den krets inom vilken innehavare vanligen utses. Medhänsyn till att belöningsmomentet är så framträdande anser jag atttermen konstnärsbelöning bör ersättas med benämningen inkomstgaranti för konslnärer.Delta begrepp ger en rikligare bild av syftet med bidraget. Kulturrådethar föreslagit att reglema för beräkningen av den utgående garantins beloppförändras så all alla innehavare oberoende av övriga inkomster skall erhållaett belopp motsvarande ett basbelopp. En sådan förändring skulle medförabetydande kostnadsökningar och ändock leda till all innehavare med slora övrigainkomsier skulle erhålla ett belopp med ingen eller lilen reell belydelse. Jagär inle beredd all förorda en förändring av detta slag. Med hänsyn till denkraftiga ökningen av medlen för bidrag i andra former till konstnärer som jagnyss har förordat finner jag det inte heller motiverat att nu förorda någonökning av antalet garantimm. Enligtde gällande bestämmelserna för konsinärsbelöning utdelas sådan av regeringenefter förslag från de nuvarande fyra stipendieorganen. Statens kulturrådföreslår i sill yttrande att uppgiften att utdela konslnärsbelöningar ellerderas framtida motsvarighet skall ligga på den omorganiserade konstnärsstipendienämnden.Denna delegering av t)eslutanderäll är givelvis fullt tänkbar men jag anser attuppgiften att utdela inkomstgaraniier för konstnärer t. v. bör ligga kvar hosregeringen. Förslag till innehavare av garantier bör i fortsättningen avges avden föreslagna konstnärsnämden, vars uppfattning givelvis även bör inhämtas ominnehavare har föreslagits från annat håll än nämnden. Nuvarande innehavare avkonstnärsbelöningar är utsedda för . Alla som i fortsättningen önskarslår kvar som innehavare av inkomstgaranli för konstnärer kommer självfalletatt fä göra detta. Jagkommer senare (10.3.3) att förorda att beslämmelserna för Sverigesförfattarfond ändras sä att fondens styrelse ges möjlighet att införa ettsystem med garanterad författarpenning. Med hänsyn lill vad författar- Prop, 1975/76:135 220 förbundoch styrelsen för har anfört i sina yttrandenbeträffande konstnärsbelöningar och garanterad författarpenning finner jag dellämpligt att inkomstgarantier för konslnärer i första hand förbehålls andrakonstnärsgrupper än författare, översättare och bokillustratörer. Jagdelar kullurrådets uppfattning att del är angeläget alt lösa frågan ompensioner till efterievande till innehavare av konsinärsbelöning. Till följd avatt belöningen inte är pensionsgrundande inkomst utgår inte sådana pensionerautomatiskt. Enligt min mening är det mindre lämpligt all införa ell särskilt efterievandeskyddinom systemet med inkomstgaranli för konslnärer. Frågan bör istället ommöjligt lösas inom del allmänna irygghets-syslemet och är därmed beroende avhur inkomstgarantin betraktas i till-läggspensionshänseende. I avvaktan påförslag frän pensionskommittén på denna punkt förefaller det därför lämpligareatt eventuella behov av efterievandeskydd fär tillgodoses inom ramen för denövriga bidragsgivningen till konstnärer. Kuliurrådethar berört frågan om hur olika stipendier skall behandlas från beskallningssynpunkt.Konstnärsstipendienämnden framhåller alt del är nödvändigt all siipendiemoliagarnaerhåller korrekta uppgifter om hur ett stipendium kommer alt behandlas skattemässigt.Nämnden betonar att dessa frågor måste gås igenom noggrant så att stipendieorganenkan lämna korrekta upplysningar lill mottagarna. Jag delar uppfattningen alldel är väsentligt för såväl konstnärsnämnden som konstnärerna all klarauppgifter finns i fråga om hur ett bidrag kommer all behandlas iskattehänseende. Genom avgöranden i högsta instans har slagits fast altstipendier och bidrag av engångskaraktär är skattefria. Beträffande de fierårigaarbetsstipendier som har utgått avgav dåvarande riksskattenämnden år1966 eu yttrande som är normgivande. Med den frihet som den nyakonstnärsnämnden kommer att ha när det gäller att välja bidragsformer är detemellertid inte möjligt att nu uttala sig om hur eventuella nya typer av bidragkommer alt betraktas från skallesynpunkt. Det bör därför ankomma pä den nyakonstnärsnämnden att hos skattemyndigheterna inhämta de uppgifter som bedömsnödvändiga för att bidragsgivningen skall fungera på ett tiUfredsställande sätt.Delta gäller även de projektbidrag som jag återkommer lill senare (10.3.6). Kulturrådettar även upp frågan om hur stipendierna skall betraktas från socialförsäkringssynpunkt.Rådet anser att stipendier som beskattas också bör vara pensions- och sjukpenninggrundande.Avgifterna bör eriäggas av stipendieorganel vilket kräver ändringar i gällandelagstiftning. En lämplig lösning skulle vara au stipendieorganen ges möjlighetall sluta likslällighetsavtal. Som jag tidigare (10.3.1) har redogjort förbehandlas dessa frågor av pensionskommittén. I avvaktan på kommitténs förslagär jag inte beredd all föra fram några förslag på denna punkt. Kulturrådetföreslår all de tre nya konsinärsfonder som rådet har föreslagit också skallfördela bidrag lill konstnärernas fackliga organisationer som 1975/76:135 221 ersättningför att dessa lar fram och tillhandahåller information och underlag förfördelningen av bidrag. Slatens kulturråd avvisar förslaget och framhåller all ansvarelför att underlag för fördelningen av bidrag tas fram mäste ligga pä kanslietoch ledamöterna i den omorganiserade konstnärsstipendienämnden. Heltnaturligt är del en uppgift för den nya konstnärsnämnden att som ett komplementtill de ansökningar som kommer in skaffa de ytteriigare upplysningar som behövsför fördelningen av bidrag. Jag delar således statens kulturråds uppfattningall del inle kan bli aktuellt all lämna några bidrag lill konstnärernasorganisationer för att dessa skall svara för delta arbete. Kulturrådetför som jag har redovisat i sitt betänkande en diskussion kringbegreppet kullurförmedling. För de personer som arbetar med sådana uppgiftersom rådet lägger i delta begrepp använder den samlande beteckningenkulturförmedlare. Som jag redogjorde för har föreslagitalt viss utbildning för kullurförmedlande uppgifter kommer lill stånd.Kulturrådet föreslår vidare alt del inrättas särskilda stipendier förkulturförmedlare. Stipendierna skall främsl gä lill personer som huvudsakligenarbetar lokall pä frilid och bör kunna vara en erkänsla för deras arbeie samtfungera som en stimulans. Förslaget har mottagits positivt av de fiestaremissinstanser som har berört frågan. Defrågor som här har rört vid är intressanta på många sätt. Jag delaremellertid inle uppfattning att stipendier av den typ rådet harföreslagit skulle vara en lämplig form för alt stimulera alla de olika typer avaktiviteter det här är fräga om och är inte beredd att förorda att sädanastipendier införs, Enligl min mening måste ett utvecklingsarbete som avser deolika aspekter på kulturverksamheten som har rubricerat som kullurförmedlingfrämsl ha formen av ell stöd lill själva verksamheten. Jag iror att man utanöverdrift kan konstatera all sädana bidrag i stor utsträckning redan existerar.Vissa bidragsformer är givelvis intressantare än andra. Som exempel kan nämnasdet bidrag lill experiment och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhetbland amatörer som delar ut. Jag vill i del här sammanhangetäven peka på det projektbidrag lill konsinäriigt utvecklingsarbete som jagåterkommer till senare (10.3.6). Biblioleksersättningeninfördes sedan tanken hade diskuterats under nästan 20 är, Frägan hadeingående behandlats i bl. a. statliga utredningar. Motivet för all införaersättningen var främsl all förbättra författarnas ekonomiska villkon Systemetfungerar på så sätt att till en fond, , avsätts medelöver statsbudgeten i förhällande lill folk- och skolbibliotekens bokullåningoch bestånd av referensböcker. Fondensverksamhet leds av en styrelse där representanter för 1975/76:135 222 författarförbund.Föreningen och är i majoritet.Bestämmelserna för författarfondens verksamhel återfinns i förordningen(1962:652) om (omtryckt 1975:1210), Biblioleksersättningenhar efter hand byggts ul. Ersättning utgår nu för hemlån av upphovsräusliglskyddade svenska originalverk och upphovs-rättsligt skyddade översättningarsamt för bibliotekens innehav av referensexemplar av dessa båda kategorierlitteratur. Ersättningen ulgär med olika belopp för de olika typerna av verk.Av de medel som tillförs fonden utgår en individuell och till utlåningen av denenskilde svenske författarens verk relaterad ersättning - författarpenningen.Vid höga ulläningssiffror sker en reduktion av förfatlarpenningen. De medel somåterstår när författarpenningen har fördelats brukar kallas fondens fria del.Dessa medel får användas lill pensioner, understöd, stipendier och bidrag lillsärskilda ändamål som berör litterär verksamhet. Jag har tidigare (4.2) lämnaten mer uttömmande beskrivning av biblioleksersättningen och fonden. Utlåningenav böcker vid våra folkbibliotek har ökat successivt sedan biblioleksersättningeninfördes. har dessutom kraftiga höjningar genomförts avbiblioteksersättningens olika grundbelopp. Delta har lett lill alt Sverigesförfattarfond nu disponerar betydande belopp. Det har gjort det möjligt förfondens styrelse att vid sidan av den individuella författarpenningen bygga ulett omfattande trygghelsprogram förde litterära yrkesutövarna. Av de ca 20milj, kr, som fonden innevarande budgetår kan beräknas förfoga över går ca 25 ""lill individuella författarpenningar. Resten, fondens fria del, användshuvudsakligen lill dels femäriga arbetsstipendier, dels pensioner lillförfattare, översättare och bokillustratörer saml deras efterlevande, dels slipendietillägglill den individuellt beräknade författarpenningen. Stipendietilläggen syftartill att ge de etablerade litterära yrkesulövarna en ersättning med ettgaranterat minimibelopp. De femåriga arbelsslipendierna är avsedda all ge en grundtryggheiål främst yngre författare, översättare och bokilluslralörer. Vid sidan avdessa stipendier och bidrag delar styrelsen även ut ettåriga arbetsstipendier,resestipendier och tillfälliga bidrag. Kostnaderna för fondens administrationtäcks ur fondens fria del. Som jag har redovisat (10.3.2) delar vidareförfattarfondens styrelse ut stora arbetsstipendier lill författare, översättareoch kulturjournalister ur de medel som anvisats för konslnärsstipendier. Reglernaoch formerna för stipendier och bidrag ur författarfonden har utformats inomfondens styrelse utan någon ingående reglering från ellerregeringens sida. Delta har inneburit alt de berörda konstnärsorganisationernagenom sitt dominerande inflytande i styrelsen själva har fält ta ett avgörandeansvar för de statliga insatser som riktar sig till deras medlemmar. Denkorta översikt över författarfonds verksamhel som jag här har gettvisar all fonden är ell väl fungerande instrument för ersättning 1975/76:135 223 ochbidrag till upphovsmännen till litterära verk för deras insatser i kulturlivet.Biblioteksersättningen och bör därför i princip behällasi sin nuvarande form i enlighet med vad kuliurrådet har förordat.Författarfondens slyrelse har föreslagit alt vissa förändringar görs i de beslämmelsersom reglerar fondens verksamhel. Jag kommer att behandla dessa förslag i delföljande. Författarnahar fört fram önskemål om all URL skall ändras sä alt däranges alt upphovsmännen till litterära verk har räu lill ersättning för allderas verk lånas ut från biblioteken. En sådan 1 ag f äsl biblioteksersätiningskulle ge dem rätt att förhandla om ersättningens storiek. harberört frågan men har med hänsyn lill att den dåvarande nordiska upphovsrältskommilténbehandlade den inle velat lägga fram några konkreta förslag. Flera remissinsianser,däribland , anser att rätten lill biblioleksersältningbör läggas fast i lag och alt upphovsmännen lill litterära verk bör laförhandlingsrätt, Ienlighet med vad nordiska ministerrådet har rekommenderat kommer, som jagtidigare (10.2.2) har redogjort för, särskilda sakkunniga att tillkallas föratt se över gällande upphovsräitslagsliftning. förslag som berörupphovsrättsliga frågor kommer lillsammans med aktuella remissyttranden alt överiämnastill utredningen. Jag är bl. a. mol denna bakgrund inle beredd att förordanågra förändringar av biblioteksersätlningens karaktär. Enliglgällande beslämmelser utgår författarpenning till upphovsman av litterärt verksom utgör svenskt verk i original. Del finns därvid vissa särskilda regler ifråga om verk som har två eller tre upphovsmän. Har ell svenskt verk i originaltvå eller tre författare delas författarpenningen lika mellan dessa. Vid sidanav dessa regler finns särskilda föreskrifter om fördelning av författarpenningför de fall då en bok omfallar dels ell svenskt litterärt verk i original, delsillustrationer eller noter av annan svensk upphovsman än författaren tillboken. 1 sådana fall kan författarpenningen delas mellan förfallaren ochillustratören resp. kompositören. Delta sker om illustrationen ellerkompositionen utgör en väsentlig del av boken. Då skall författarpenningendelas lika. Om illustrationen eller kompositionen är av mindre omfattning utgårförfattarpenning endast lill förfallaren. Författarfondensslyrelse anser inle denna fördelningsprincip vara rättvis och förslår därföratt beslämmelserna för fonden ändras sä alt förfatlarpenningen för en bok somomfattar svenskt litterärt verk i original och illustration etc. kan delasmellan författare och illustratör etc. i förhållande till vars och ens insats ivarje enskilt verk. Jag delar styrelsens uppfattning. Efteryrkanden från författarna inledde författarfondens styrelse en försöksverksamhelmed garanterad författarpenning. Försöksverksamheten utformades inom ramen förgällande bestämmelser för fondens verksamhet och har fått formen av stipendier,s. k. stipendietillägg, som läggs till den statistiskt beräknade förfatlarpenningen.Medlen för sti- 1975/76:135 224 pendietilläggentas från fondens fria del. Stipendietilläggen utgär f n. med högsl 24 000 kr.för är och reduceras med den författarpenning som innehavaren erhåller tillföljd av bokutläningen. Även upphovsmän som enligt gällande bestämmelser intekan erhålla författarpenning, t. ex. översättare, har utsetts till innehavareav slipendietillägg. Ensärskild arbetsgrupp inom styrelsen har gjort en enkät bland dem som erhållit slipendietillägg..arbetsgruppen konstaterar bl. a. att stipendietillägget för samtligainnehavare har haft stor, avgörande, betydelse för den konstnäriigaverksamheten och inkomsllryggheien. Både de tillfrågade och arbetsgruppen anserall systemet bör permanentas. Författarfondensstyrelse delar denna uppfattning och har i en särskild skrivelse hemställt altgällande förordning ändras så all styrelsen ges rätt all för enskild upphovsmanfasilställa ell minsta belopp med vilket författarpenning skall utgå,garanterad författarpenning. Den totala förfatlarpenningen skulle för dem somfår garanterad författarpenning fastställas oberoende av hur utlåningen avderas böcker vid biblioteken utvecklas. Härigenom skulle de tillförsäkras en äriigminimiersättning. Styrelsenredovisar även de principer den avser att tillämpa om den ges tillfiille allinföra ell permanent syslem med garanterad författarpenning. Den garanterade författarpenningenbör enligt styrelsens mening utgå så länge som innehavaren är verksam huvudsakligensom författare, översättare eller bokillustratör intill den ålder då allmänålderspension utgär eller till dess mottagaren lar heltidsanställning. Dämottagaren har uppnått pensionsåldern skall garantin kunna utbytas mot pensionfrån fonden. Den som har långtidsslipendium från fonden eller harkonstnärsbelöning skall inle kunna inneha garanterad författarpenning.Om den som erhåller garanterad författarpenning tåren heltidsanställning skalldetta anmälas lill fondstyrelsen som därvid, om särskilda skäl finns, bör kunnalåta garantin vara vilande under något eller . För all systemet skallkunna fungera pä avsett sätt finner styrelsen det naturligt au den åriigeninhämtar upplysningar om innehavarnas anställningsförhållanden. Dengaranterade författarpenningens storlek bör inle vara beroende av mottagarnasövriga inkomster ulan utgå med eu bestämt belopp. När innehavarna utses är delemellertid enligl slyrelsens mening rimligt alt viss hänsyn tas till desökandes allmänna inkomslsituation. Styrelsen framhåller vidare all den i övrigiavser all ställa såväl kvantitativa som kvalitativa krav på den litteräraproduktionen när någon tilldelas garantin, I ett slutperspekiiv bör maximalt ca175 författare, översättare och bokillustratörer uppbära garanterad författarpenning. Styrelsenkonstaterar all den statistiskt beräknade författarpenningen och de nu utgåendestipendietilläggen skalle- och socialförsäkringsmässigi har olika karaktär. Siipendielilläggetbeskallas men är inte pensionsgrundande vilket däremot förfatlarpenningen är.Styrelsen anser all hela den garanterade förfatlarpenningen bör varapensionsgrundande. Avvad jag anförde framgår att författarfonden har byggt upp ell Prop.1975/76:135 225 Styrelsen finner det lämpligt att nu komplettera dettaprogram med en s, k, garanterad författarpenning. Jaghar tidigare(10.3.2) behandlat systemet med konslnärsbelöningar. Som jagredovisade i det sammanhanget har flera remissinstanser framhållit all ellsyslem med garanterad författarpenning skulle fylla samma funktion för delitterära upphovsmännen som en reviderad form av konstnärsbelöning för övriga konsinärsgrupper.Jag delar denna uppfattning och finner det därför önskvärt att bestämmelsemaför ändras sä att styrelsen ges rält att för enskildupphovsman till svenskt verk i original bestämma all författarpenningen skall -oberoende av i vilken omfattning hans böcker lånas ul ~ ulgä med visst belopp, s.k. garanterad författarpenning. Av de riktlinjer för den garanterade författarpenningensom styrelsen har redovisat framgår all styrelsen anser alt även översättarebör kunna erhålla garantin. Litterära yrkesutövare som uteslutande är och har varilverksamma som översättare erhåller enligt gällande beslämmelser inte någonindividuell ersättning från förfatlarfonden. Någon garanterad översäilarpenningav motsvarande slag som den garanterade författarpenningen kan därför inte delasul till denna gmpp av översättare. Det äremellertid ingenting som hindrar allstyrelsen, inom ramen för de åtaganden som kan göras från fondens fria del, ulseröversättaretill innehavare av en garanti av motsvarande storlek som en garanterad författarpenning. Författarfondensslyrelse har f n. en mycket stor frihet när det gäller alt bestämma hur fondensfria del skall användas. Med hänsyn till de goda erfarenheterna av detta finnerjag det inte motiverat att riksdag eller regering närmare reglerar formerna förden garanterade förfatlarpenningen. Jag vill emellertid framhålla att jagfinner de principer som styrelsen har redogjort för i huvudsak väl avvägda ochi princip inget har att invända mol dem. Det bör således ankomma på styrelsenatt fatta beslut om de närmare bestämmelserna. Medtanke pä min behandling tidigare av bidrag lill konstnärer vill jag emellertidberöra vissa frågor. En skiUnad mellan del föreslagna systemet med inkomstgaraniieroch den garanterade förfatlarpenningen är att den senare kommeratt utgåoberoende av mottagarens övriga inkomsier. Motivet för delta tycks vara all dengaranterade förfatlarpenningen enligl fondstyrelsens uppfattning mera bör sessom en särskild ersättning för nyttjandet av författarnas verk än som enInkomstgaranti. Tvä av ledamöterna i författarfondens styrelse har framhållitalt del skulle kunna diskuteras alt man tillämpade en ordning som innebar allinnehavet av garanterad författarpenning omprövades med vissa mellanrum medhänsyn till de förändringar som kan uppslå i innehavarnas inkomstsituation. Jaghar förståelse för denna synpunkt som jag är medveten om de problemsom skulle uppkomma till följd av att författarnas inkomster ofta varierarstarkt . Jag har tidigare framhållit alt de inkomstgaraniiersom bör ersätta konstnärsbelöningarna i första hand bör avse andra 15 1975/76. 1975/76:135 226 konstnärsgrupperän författare, översättare och bokilluslralörer. När innehavare av garanlerad författarpenningutses är del därför angeläget att trygghetsbehoven bland upphovsmännen lilllitterära verk tillmäts en stor betydelse. Medden lösning av frägan om garanlerad författarpenning som jag här redogjort förkommer kostnaderna för dessa garantier all vara beroende av antalet innehavare,storieken pä garantin saml innehavarnas statistiskt beräknade författarpenning.Medlen för garantisystemet kommer all påverka storieken av fondens fria del.Det ankommer på styrelsen att besluta om antalet innehavare och om garantins storiek.En väsentlig uppgift för styrelsen blir således alt liksom f n. göra enavvägning mellan de typer av trygghelsålaganden som kan göras inom ramen för demedel som fonden disponerar. Siipendielilläggeti den nuvarande försöksverksamheten med stipendietillägg till den iförekommande fall statistiskt beräknade förfatlarpenningen har av ansvarigamyndigheter inle betraktats som pensionsgrundande inkomst. Styrelsen anserdäremot att den garanterade förfatlarpenningen som helhet bör varapensionsgrundande. Denna strävan har utgjort ett väsentligt motiv för styrelsenatt begära att del i fondförordningen skrivs in att styrelsen har rätt attbestämma om garanterad författarpenning. Genom att det skrivs in i förordningenskulle garantin enligt styrelsens mening kunna ses som en ersättning i sinhelhet. Som jag har redovisat i del föregående (10.2.1) arbetarpensionskommittén f. n. med frägan om intjänandet av pensionsräll inomtilläggspensioneringen och om utformningen av avgiftsreglerna inomsocialförsäkringssystemet. Hur den garanterade förfatlarpenningen skall ses idessa avseenden saml författarfondens roll får tas upp när kommittén lagl framsitt förslag. arbete torde även beröra den individuella förfatlarpenningensamt de stipendier och bidrag som utgår från fonden vilket inbegriper degarantier som kan komma att utgå till översättare. har aktualiserat tanken pä en individuell översäilarpenningenligt samma modell som den nuvarande författarpenningen. Enligt vad jag harerfarit har frågan diskuterats inom författarfondens styrelse som har föravsikt att utreda den. Det är enligl min mening naturiigt att frågan om eneventuell översäilarpenning utreds av fondstyrelsen. Vid de överiäggningar medkonstnärernas organisationer som har förekommit i beredningsartetel har delframgått att författarna delar detta synsätt. Del finns således f. n. ingenanledning till några initiativ från regeringens sida i denna fråga. Fråganom biblioteksersätlningens storiek under nästa budgetår återkommer jag lillsenare (14.3) vid min anmälan av anslaget till ersättning åt författare m. fl.för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. Jag kommer därvid även att taupp frågan om ersättning ål författare och översättare för utnyttjande av derasverk i form av talböcker och lallidningar. 1975/76:135 227 Konstutställningarnafyller flera vikliga uppgifter i kulturiivet. De ger bildkonstnärerna möjlighetalt presentera sina verk för publiken. De är också väsentliga för utbildningoch folkbildning. Genom utställningarna får allmänheten möjlighet att ta delav ett ständigt varierande konstulbud och alt följa bildkonstens utveckling.Detta gäller oavsett om de utställda verken är till salu eller inte.Utställningarna fyller emellertid också en viktig funktion som mötesplats försäljare och köpare av konstverk och har därigenom stor betydelse både för allmänhetensförvärv av konstverk och för anskaffning av konstverk för utsmyckning av bl,a.