prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Ersättning till postverket för utbetalningav allmänna barnbidrag 1973/74 Utgift 7 806 013 1974/75 Anslag 8 000 000 1975/76 Förslag 7 400 000 Från anslaget utgårersättning till postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag. Ersättningenerläggs halvårsvis i efterskott. Anslaget för /76 avser alltsåkostnader för utbetalningar under . Ersättningen tiUpostverket har för utgjort . för varje utbetaldbarnbidragsanvisning. Med utgångspunkt i den för tUlämpade ersättningenberäknar anslagsbehovet för nästa budgetår till 5,6 mUj.kr. Nedgången i anslagsbehovet beror enligt på omläggningav vissa rutiner i samband med överföring av barnbidrag tiU bankkonto. har därefter iframställning begärt att ersättningen för utbetalning av barnbidragen under år1975 skall höjas till . för varje utbetald barnbidragsanvisning. Med denhögre ersättningen beräknar postverket medelsbehovet till 7,5 milj. kr. har iyttrande över postverkets framställning funnit att kostnaderna kan begränsastill . för varje utbetald barnbidragsanvisning. Prop.1975:1 BUaga 7 46 Jag beräknar ersättningentill postverket för nästa budgetår tiU . Anslagsbehovet för nästa budgetår uppgår därmed tiU 7,4milj. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättning tdlpostverket för utbetalning av allmänna barnbidrag för /76 anvisaett förslagsanslag av . Bidrag tUl sjukförsäkringen för föräldraförsäkringen 1973/74 Utgift 130 000 000' 1974/75 Anslag 355 000 000 1975/76 Förslag 260000 000 ' Del av anslaget Bidragtill sjukförsäkringen. Från anslaget utgårstatsbidrag tUl försäkringskassornas utgifter för föräldrapenning. Den nyaföräldraförsäkringen som gäller fr. o. m. innebär attföräldrapenning utgår med en garantinivå av . per dag ianslutning tiU barns födelse. Till försäkrad som har rätt till högresjukpenning än nämnda belopp utgår föräldrapenningen med samma belopp somsjukpenningen, dvs. av den sjukpenninggrundande inkomsten.Föräldrapenningen utgår tUl den av föräldrarna som stannar hemma och vårdarbarnet. Föräldraförsäkringen är en integrerad dei av sjukförsäkrings.systemetsåväl vad gäller finansieringen som administrationen av försäkringen.Kostnaderna för föräldrapenningen finansieras således fr. o. m. till25 % genom statsbidrag och till genom socialförsäkringsavgifter frånarbetsgivare och egenföretagare. Bestämmelserna omföräldrapenning återfinns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (ändradsenast 1974:977). Med utgångspunkt igällande lagstiftning beräknar de totala kostnaderna förföräldrapenningen till I 047 milj. kr. för och till 1 038 milj.kr. Som jag nämnt iavsnittsinledningen har ersättningstiden för föräldrapenningen fr. o. m. den Ijanuari förlängts från . Kostnaderna för denna reformberäknas tUl ca 150 milj. kr. De totala kostnaderna för föräldrapenningunder nästa budgetär beräknas uppgå tUl ca 1 040 mUj. Enligt de vid förraårets riksdag beslutade 1975:1 Bilaga 7 47 finansieringsreglerna skall av kostnadernatäckas genom arbetsgivarnas socialförsäkringsavgifter och genomstatsbidrag. Med tillämpning av dessa regler beräknar jag anslagsbehovet förnästa budgetår tiU 260 milj. kr. Som jag redovisat iavsnittsinledningen har famUjestödsutredningen i uppdrag att pröva de frågorsom gäller den fortsatta utbyggnaden av föräldraförsäkringen. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillsjukförsäkringen för föräldraförsäkringen för /76 anvisa ettförslagsanslag av . 1973/74 Utgift 234 003 231 1974/75 Anslag 250 000 000 1975/76 Förslag 275 000 000 Från anslaget bekostasersättning tUl kommunerna för utgivna bidragsförskott. Bidragsförskott utgårtill barn som endast en av föräldrarna har vårdnaden om eller somstår under vårdnad av annan än föräldrarna. Dessa barn garanteras ett generelltekonomiskt bidrag, som i regel motsvarar av basbeloppet enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring. Bidragsbestämmelserna återfinns i lagen (1964:143) om bidragsförskott (ändrad senast1974:143). 1 den män ersättning förbidragsförskott inte kunnat tas ut av den underhållsskyldige, bekostasbidragsförskotten till tre fjärdedelar av staten och till en fjärdedel av denkommun, vars beviljat bidragsförskottet. Statsbidrag söks avkommunerna för kalenderår i efterskott. Anslagsbehovet för /76bestäms således i huvudsak av kommunernas nettokostnader för bidragsförskottunder kalenderåret 1 974. Styrelsen beräknarantalet barn med bidragsförskott till ca 185 000 vilket motsvararca av totala antalet barn . Medelbeloppet per barn beräknasför uppgå till . De underhållsskyldiga beräknas betala tUlbakaca av utbetalda bidragsförskott. Kommunernas nettokostnader för år 1974beräknas till ca 402 mUj. varav staten skall svara för . På grundvalhärav föreslår att anslaget för /76 förs upp med 300 milj. kr. 1975:1 Bilaga 7 48 Enligt uppgifter frånstatistiska centralbyrån uppgick antalet barn med bidragsförskott tUlca 190 000, vilket är en ökning med ca 5 000 jämfört med föregående år. Den delav bidragsförskotten som återbetalades av de underhållsskyldiga föräldrarnaökade till av det utgivna beloppet. Med ledning av dessauppgifter beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår tUl 275 milj. kr. har i sitt slutbetänkande (SOU 1972:34) Familjestöd föreslagit attdet nuvarande kravet på svenskt medborgarskap för rätt tUl bidragsförskottskall slopas. Förslaget har mött ett positivt mottagande blandremissinstanserna. Genom konvention med de övriga nordiska länderna är nordiskamedborgare redan nu likställda med svenska medborgare i fråga om rätt tiUbidragsförskott. Jag förordar att bidragsreglerna ändras så att bidragsförskottkan utgå även till här i landet bosatta personer som inte är svenska medborgareoch inte omfattas av nämnda konventioner. I likhet med vad som gäller för deallmänna barnbidragen bör därvid krävas en viss anknytning tUl det svenskasamhället innan bidragsförskott utgår. Jag föreslår därför att bidragsförskottskall kunna utgå till barn som inte är svensk medborgare om barnet ellervårdnadshavaren vistas i riket. Som framgått av detföregående innebär bidragsförskottsreglerna att den underhållsskyldige förälderni princip är återbetalningsskyldig för utbetalat bidragsförskott. Den härföreslagna utvidgningen av kretsen förmåns-berättigade kan aktualisera behov avnärmare regler för prövning av bidragsförskott resp. återkrav av utgivetbidragsförskott när den underhållsskyldige är bosatt i annat land. Detankommer på att noggrant följa tillämpningen av de nyareglerna och om sä behövs utfärda särskilda bestämmelser. De nya bestämmelserna börgäUa fr. o. m. . De ökade kostnaderna, som beräknas till ca 8milj. , påverkar anslagsbehovet fr.o.m. /77.Förslaget förutsätter vissa ändringar i lagen (1964:143) om bidragsförskott.Inom utarbetat förslag till lagändring torde få bifogasstatsrådsprotokollet i detta ärende som bihang. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. antaga inomsocialdepartementet upprättat förslag tUl lag om ändring i lagen (1 964:143) ombidragsförskott, 2. tiU Ersättning för bidragsförskott för /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1975:1 Bilaga 7 49 Omkostnader för statens bosättningslån Från anslaget bekostasersättningar tUl ortsombud och tUl för arbetet medbosättningslån. Ersättning tUl ortsombud utgår med i regel . för varjelåneansökan, som ortsombud yttrar sig över. Ersättningen tUl utgör 6kr. för varje lån som utestår det budgetår ersättningen avser.Ersättningsgrunderna återfinns i kungörelsen (1937:810) angående ersättning åtortsombud för yttrande över ansökningar om statliga bosättningslån (ändradsenast 1968:171) och i brev . Med utgångspunkt ioförändrade ersättningsregler beräknar riksbanksfullmäktige anslagsbehovet /76 tUl . Därav utgör ersättningen tUl ortsombuden . och ersättningen tUl . Anslagsbehovet under nästa budgetår beräknar jag i likhet med fuUmäktige i tUl450 . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Omkostnader förstatens bosättningslån för budgetåret [915/16 anvisa ett förslagsanslag av . 1 saml.Nr 1. Kraftigt ökade resurserhar satts in på en utbyggnad av sociala serviceåtgärderför åldringar, handikappade och barnfamiljer. Inom åldringsvården skerutbyggnaden främst inom den öppna vården. Det ökade antalet äldre ibefolkningen och behovet av vårdinsatser och olika former av serviceåtgärderför de äldre gör det angeläget att denna utbyggnad fortsätter. En särskUdutredning har tiUkaUats för att göra en kartläggning av de äldres situation dådet gäller social omvårdnad och andra levnadsbetingelser. a. gälla samhällets möjligheter att underlätta övergången och anpassningentiU livet som pensionär och att ge de äldres tillvaro ett sådant innehåll attpensionstiden blir meningsfuU och positiv. Det skaU belysas hur en utbyggnad avvård och service kan genomföras för att svara mot de behov som följer avbefolkningsutvecklingen och hur de äldre kan tillförsäkras en social omvårdnadsom är anpassad till samhällsförändringar, standardutveckling ochpensionärernas ekonomiska förhållanden. På regeringens förslaghar höstriksdag (prop. 1974:141, SoU 1974:41, rskr 1974:345) fattatbeslut om ett nytt statsbidrag tiU kommunernas kostnader för färdtjänst förhandUcappade fr. o. m. den . Statsbidraget utgår avkommunernas bruttokostnader för färdtjänsten. Genom det nya statsbidragetunderlättas utbyggnaden av en god färdtjänst i hela landet. infördesnya statsbidragsregler för den sociala hemhjälpen. De innebär att statsbidragfortsättningsvis utgår av kommunernas bruttokostnader förhemhjälpsverksamheten. har bidragsunderlaget för hemhjälpen vidgatssä att statsbidrag lämnas inte bara för hemvårdare och hemsamariter utan ävenför särskilda kostnader som avsrr hår- och fotvård, badservice,matdistribution, snöröjning och hemhjälpsledare. De nya bidragsreglerna förhemhjälpen beräknas medverka tiU en ytterligare utbyggnad av samhällets socialaåtgärder för äldre och handikappade. Den sociala hemhjälpensutveckUng framgår av följande sammanställning. nader, milj. kr. Uppmstningen avåldringarnas bostäder ingår som ett vUctigt led i den öppna åldringsvårdensutbyggnad. Det statliga stödet i form av räntefria förbättringslån utgår frånanslag under bostadshuvudtiteln. har sådana förbättringslånhittills beviljats för ca 126 000 åldringsbostäder. Jämsides med de nämndainsatserna inom den öppna åldringsvården pågår en utbyggnad avvårdmöjligheterna inom åldringssjukvården. Inom ramen för byggnadsregleringenhar getts förtur åt utbyggnaden av bl. a. långtidssjukvården. Byggandet avsjukhem för långtidssjukvården omfattar ca 70 sjukhem ochberäknas - förutom modernare vård- och behandlingsmöjligheter - innebära ettnytiUskott av över 5 000 vårdplatser. Den pågående moderniseringen avålderdomshemmen har också tUlförsäkrats erforderligt utrymme inom ramen förbyggnadsregleringen. Det sammanlagda antalet platser vid sjukhem ochålderdomshem beräknas överstiga 110 000. En arbetsgrupp inomsocialdepartementets sjukvårdsdelegation utarbetar f. n. material förbedömningar av personalbehovet bl. a. inom långtidssjukvården. En fortsatt utbyggnad avbarnomsorgen är en viktig del av familjepolitiken. Följande sammanställningvisar utbyggnaden av barnomsorgen . En rad åtgärder harvidtagits för att underlätta en snabb utbyggnad av kommunernasbarnomsorg. Bland de konjunkturpolitiska åtgärder som på regeringens förslagbeslutades vid riksdag ingick en tillfällig fördubbling av de gäUandestatliga anordningsbidragen tUl daghem och fritidshem. beslutades omen kraftig höjning av det statliga driftbidraget fr. o. m. den 1 juli 1974.Driftbidraget höjdes då med . per plats och år fördaghem och med . per plats och år för fritidshem. Dessaåtgärder har lett till en kraftig igångsättning av nya daghems- ochfritidshemsbyggen . De uppgifter somkommunerna lämnat tiU visar en lägreutbyggnadstakt för och framåt. Jag finner det i hög grad angeläget attdaghemsbyggandet kan hållas på en fortsatt hög nivå. För att ge kommunernaökade möjligheter att fortsätta 1975:1 Bilaga 7 52 utbyggnaden av detta viktiga område inomfamiljepoUtiken kommer jag därför i det följande att föreslå nya höjningar avdet statliga stödet på barnomsorgsområdet. Det gällande anordningsbidraget tiUdaghem och fritidshem på . föreslås höjt tUl . per plats redanfr. o. m. . Vidare föreslås att driftbidragen till daghem frånden höjs med . per plats och år och tUlfritidshem med . per plats och år. Dessa åtgärder börkunna leda till en uppgång av daghemsbyggandet i förhållande till de avkommunerna redovisade utbyggnadsplanerna. I detta sammanhang vill jag ocksåpeka på att varje kommun enligt den nya förskolelagen skall upprätta en planför utbyggnaden av förskoleverksamheten. Planen skall avse en femårsperiod ochinnefatta en redovisning av behovet av förskoleverksamhet och på vilket sättoch i vilken utsträckning kommunen avser att tillgodose detta behov i form avdaghem, deltidsgrupp, familjedaghem m. m. De nya bestämmelserna, som träder ikraft , är avsedda att medverka till ett bättre underlag för planeringenav förskoleverksamheten från kommunernas sida och ge bättre möjligheter för delokala organisationerna m. fl. att påverka denna planering. Mot denna bakgrund ochmed hänsyn till de föreslagna ökade statsbidragen kan 28 000-30 000 nya platseri daghem och fritidshem beräknas bli påbörjade under innevarande och nästabudgetår. Kostnaderna för de föreslagna nya bidragshöjningarna beräknas tUl ca90 mUj. Det sammanlagda anslagsbehovet för nästa budgetår tiUdaghem och fritidshem uppgår till ca 665 milj. kr. Det statliga stödet tillkommunernas familjedaghemsverksamhet har förbättrats genom beslut vid (prop. 1974:141, SoU 1974:41, rskr 1974:345). Statsbidrag utgårfortsättningsvis av kommunernas bruttokostnader för verksamheten inkl.omkostnadsersättning. Den tidigare kvotregeln i bidragssystemet har samtidigtslopats. Det statliga stödet till familjedaghemsverksamheten kan för nästabudgetår beräknas tiU 150 milj. kr. Den allmänna förskolanskall genomföras . Fr. o. m. den har kommunerna enlagfäst skyldighet att anvisa plats i förskola för alla barn i kommunen frånhöstterminen det år barnet fyller . SärskUda insatser skall vidtas föryngre barn, främst fyra- och femåringar, som av fysiska, psykiska, sociala,språkUga eller andra skäl har särskUt behov av stöd och stimulans för sinutveckUng. Särskilda statsbidrag utgår tiU kostnaderna för den allmännaförskolan. Anslagsbehovet för dessa statsbidrag beräknas för nästa budgetår tUlca 42 milj. kr. Det statliga stödet tUlhela förskole- och fritidshemsverksamheten kan för nästa budgetår beräknas tillsammanlagt 855 milj. kr. på socialhuvudtiteln, vilket jämfört med innevarandebudgetår innebär en anslagsökning med ca 230 milj. kr. Härtill kommer medel somutgår i direkta statliga bostadslån tiU förskolor och fritidshem frånbostadshuvudtiteln. Därutöver garanteras inom ramen för överenskom- 1975:1 Bilaga 7 53 melser mellan staten och kreditföretagen denresterande långivningen för dem som bygger förskolor och fritidshem. Jag vUl idetta sammanhang också nämna att medel för att öka förskoUärarutbUdningen medytterligare 384 intagningsplatser under nästa budgetår beräknas underutbildningshuvudtiteln. Därmed beräknas 3 048 intagningsplatser finnasdisponibla under nästa budgetår. Statens kostnader underde senaste budgetåren samt anslagen för innevarande och nästa budgetår framgårav följande sammanställning (milj. bedriverett omfattande utveckhngsarbete och försöksverksamhet inom förskoleområdet ianslutning till de reformer som beslutats under den senaste tiden.Försöksverksamheten avser bl. a. utformningen av verksamheten inom den allmännaförskolan och daghemmen, utbyggnadsplanering samt den uppsökande verksamhetenför barn med särskilda behov av stöd och stimulans. En särskild arbetsgrupp,barnomsorgsgruppen, har i uppdrag att i anslutning till nämndaförsöksverksamhet närmare utreda formerna för den uppsökande verksamheten förförskolebarnen och frågan om ansvaret för de handikappade barnensförskoleverksamhet. Barnomsorgsgruppen har också fått i uppdrag att göra enövergripande utredning rörande föräldrautbildning. Arbetsgruppen väntasredovisa en del av sitt uppdrag under är 1975. hari betänkandet Barns fritid (SOU 1974:42) föreslagit en ny form avfritidsverksamhet för barn i åldern . Enligt förslaget skall basen förfritidsverksamheten vara ett utvidgat fritidshem, där verksamheten för deinskrivna barnen kombineras med en öppen fritidsverksamhet för både inskrivnabarn och andra barn i bostadsområdet. Inskrivna i fritidshemmet skall vara debarn som har behov av heldagsomsorg, dvs. barn som har förvärvsarbetandeföräldrar eller barn med särskilda behov. Den öppna fritidsverksamheten skallbedrivas under medverkan av föreningslivet i kommunen. Utredningen föreslår attvarie kommun skaU upprätta en fritidsplan på liknande sätt som redan införts ifråga om förskoleverksamheten. har fått i uppdragatt starta en försöksverksamhet vars syfte är att praktiskt pröva en del avutredningens förslag. Remissbehandlingen av utredningens betänkande har nyligenavslutats och beredningen av hithörande frågor pågår f. n. inomsocialdepartementet. 1975:1 Bilaga 7 54 I detta sammanhang böräven nämnas de särskUda insatser som gjorts för att få till stånd enbarnvänligare boendemiljö. Sammanlagt har hittiUs 45 milj. kr. anvisats förbidrag tiU kommuner och bostadsföretag för åtgärder som syftar tiU att görabefintliga bostads- och fritidsområden mera barnvänliga och stimulerande förungdomsaktiviteter. Fortsatta insatser på detta viktiga område kommer att skemed särskilda bidrag för miljöförbättrande åtgärder i befintligabostadsområden. Medel härför har på anmälan av chefen för bostadsdepartementetberäknats inom ramen för bostadslångivningen. Barnstugeutredningenkommer i sitt fortsatta arbete att utreda vissa utbildningsfrågor för personali förskolor och fritidshem. Genom tUläggsdirektiv har utredningen vidare fått iuppdrag att göra en allsidig översyn av formerna för en organiseradsommarbarnsverksamhet. Översynen skall bl. a. syfta tiU en närmare samordningav koloniverksamheten dels med den lokala kommunala fritidsverksamheten förbarn och ungdom, dels med den verksamhet som i olika former bedrivs avungdomsorganisationer. hartiU uppgift att belysa de långsiktiga förändringarna i barnenslevnadsförhållanden. Inom utredningen görs en analys över barnenslevnadsförhållanden och pågående förändringar av dessa. Redovisningen avutredningens resultat, som väntas föreligga , skallge underlag för en bred åtgärdsinriktad diskussion när det gäller barnensuppväxtmiljö. Bidrag tUl social hemhjälp och färdtjänst 1973/74 Utgift 332 281 519' 1974/75 Anslag 390000 000' 1975/76 Förslag 420 000 000 ' Anslaget Bidrag tillsocial hemhjälp. Från anslaget utgårstatsbidrag tUl kommunernas kostnader för social hemhjälp samt färdtiänst förhandikappade. Statsbidraget till densociala hemhjälpen utgär av kommunernas bruttokostnader förhemvårdare, hemsamariter, barnvårdare och därmed jämförlig personal, som hartill huvudsaklig uppgift att hjälpa åldringar, handikappade och barnfamiljersom bor i egna bostäder. Samma bidrag utgår också för vissa särskUda kostnadersom avser hår-och fotvård, badservice, matdistribution, snöröjning samthemhjälpsledare. Statsbidrag enligt samma grunder utgår även för kommunskostnader för bidrag till enskild sammanslutning, som bedriver socialhemhjälpsverksamhet. Statsbidraget tillfärdtjänsten för handikappade utgår av kommunernas driftkostnaderbrutto för verksamheten, inberäknat kost- 1975:1 Bilaga 7 55 naderna för den arbetsledande personalen.Kostnader för resor som sker i anslutning till den aUmänna förskolan,eller gymnasieskolan inräknas inte i bidragsunderlaget. Bidragsbestämmelsernaåterfinns i kungörelsen (1964:427) om statsbidrag till social hemhjälp (ändradsenast 1974:841) och i kungörelsen (1974:840) om statsbidrag till färdtjänst.Statsbidragen till hemhjälp och färdtjänst utbetalas för kalenderår iefterskott. Anslaget för /76 avser aUtså bidrag tiU verksamhetenunder . Styrelsen räknar med enfortsatt ökning av den sociala hemhjälpsverksamheten. ,riksdag harnyligen på regeringens förslag beslutat om nya regler för statsbidragen tillkommunernas sociala hemhjälp, färdtjänst för handikappade och familjedaghem(prop. 1974:141, SoU 1974:41 rskr 1974:345). Beslutet innebär att ett nyttstatsbidrag införs till kommunernas färdtjänst för handikappade. Bidrag skaUutgå av kommunens driftkostnader brutto för färdtjänsten. Även beträffande densociala hemhjälpen innebär beslutet att statsbidrag utgär avkommunernas bruttokostnader. Bidragsunderlaget för den sociala hemhjälpen harvidare utvidgats så att statsbidrag utgår också för vissa särskilda kostnadersom avser hår- och fotvård, badservice, matdistribution, snöröjning samthemhjälpsledare. De nya bidragsreglernagäller fr. o. m. . Med beaktande härav beräknar jagkostnaderna under anslaget för nästa budgetår till 420 milj. kr., varav 380milj. för social hemhjälp och 40 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillsocial hemhjälp och färdtjänst för /76 anvisa ett förslagsanslagav . Bidrag till anordnande av förskolor ochfritidshem 1973/74 Utgift 77 115 769' Reservation 52 073 077' 1974/75 Anslag 120 000 000 1975/76 Förslag 100 000 000 ' AnslagetBidrag till anordnande av barnstugor. Från anslaget utgårstatsbidrag till anordnande av förskolor (daghem och deltidsgrupper) ochfritidshem. Statsbidraget utgår med högst . per plats för nybyggnad,om- eller tillbyggnad eller inköp av byggnad 1975:1 Bilaga 7 56 för daghem eller fritidshem, som anordnas så attlokalen kan användas för omvårdnad eller i varje fall per barn och dag. Bidrag för anordnande av förskolelokaler somutnyttjas enbart för deltidsgrupper utgår med . Förskott med90 % av beviljat anordningsbidrag kan betalas ut när byggnadsarbetenapåbörjats. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1973:1207) om statsbidrag tUl förskolor ochfritidshem. Socia/sf>'re/sen beräknarmed hänsyn till befintlig reservation anslagsbehovet för nästa budgetår till56 milj. kr. Med hänvisning tiU vadjag anfört i inledningen tiU detta avsnitt föreslår jag en höjning av detgällande anordningsbidraget tUl daghem och fritidshem från . till 7 500kr. För att underiätta en fortlöpande utbyggnad av verksamheten bördet nya bidragsbeloppet ges giltighet från . Med ledning avkommunernas utbyggnadsplaner och med beaktande av de föreslagna nyastatsbidragshöjningarna bör man kunna räkna med att sammanlagt 28 000-30 000nya daghems- och fritidshemsplatser kommer att påbörjas under innevarande ochnästa budgetår. Jag beräknar anslagsbehovet för statsbidragen till anordnandeav daghem, fritidshem och deltidsgrupper för /76 till sammanlagt100 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna de av migförordade grunderna för statsbidrag till anordnande av förskolor ochfritidshem, 2. till Bidrag tillanordnande av förskolor och fritidshem för /76 anvisa ettreservationsanslag av . Bidrag till driften av förskolor ochfritidshem 1973/74 Utgift 265 758 604' 1974/75 Anslag 413 000 000 1975/76 Förslag 605 000 000 ' Anslaget Bidrag tiUdriften av barnstugor. Från anslaget utgårstatsbidrag till driften av daghem, fritidshem och deltidsgrupper. Driftbidragutgår f. n. med . och plats i daghem för barn under skolåldern,där minst två tredjedelar av antalet platser utnyttjas minst perbarn och dag. För fritidshem för barn i skolåldern utgår f. n. driftbidrag med3 . Prop.1975:1 Bilaga 7 57 sådana platser som hålls öppna under minst femtimmar per dag. Statsbidrag tUl deltidsgrupper utgår med . per barn ochår för det ökade antal sexåringar som är inskrivna i förskolan i förhållandetill platsantalet . TUl kommuner som kunde anvisa platstiU samtliga sexåringar utgår bidraget för det antal inskrivna sexåringar somöverstiger av antalet sexåringar i kommunen. Samma bidrag utgår för fyra-och femåringar som bereds förskoleverksamhet i deltidsgrupper på grund avsärskUda behov av stöd och stimulans, dock för högst av antalet fyra- ochfemåringar i kommunen. Drif t bidrag utbetalas iefterskott för budgetår.