prop · FZ03123 · 1975-12-31 00:00:00 — Statskontoret föreslår därför att strålskyddslagenstillämpningsområde utvidgas till atl omfatta även delar av icke-joniserandestrålning och att strålskyddsinslitutet ges det centrala ansvaret för skyddetmot båda dessa slag av strålning. Strålskyddslagen bör således kompletterasmed bestämmelser om icke-joniserande strålning. Till skillnad från vad somgäller för tekniska anordningar avsedda att sända ut joniserande strålningbehövs enUgt statskontoret inte något generellt .krav på tillstånd för användningav anordning som är avsedd att sända ul icke-joniserande strålning. I ställetbör enligt statskontoret strålskyddsinslitutet kunna införa sådant tillståndskravför vissa slag av källor tiU icke-joniserande strålning. Förslagetatt utvidga slrålskyddslageris tillämpningsområde till att omfatta även vissaformer.av icke-joniserande strålning godtas aUmänt av remissinsianserna. Ocksåjag biträder förslagel. All göra lagen fulll ul tillämplig på allakällor för icke-joniserande strålning skulle emellertid föra för långt bl. a. médhänsyn till att strålningsriskerna varierar avseväri mellan olika slag avsådana strålkällor. Jag ansluter mig sålunda lill statskontorets uppfattning atldel saknas anledning all f. n. införa elt generellt krav på tiUstånd föranvändning av apparater avsedda att utsända ioke-joniserande strålning. Vidaresaknas skäl att låta slrålskyddslagens föreskrifter om t. ex. periodisk läkarundersökninggälla beiräffande allt arbete där det används apparater som Prop.1975/76:123 : 22 sänder ut icke-joniserande strålning. Enligt min meningbör regeringen ges bemyndigande att bestämma i vilken omfattning slrålskyddslagenskall gälla även källor för icke-joniserande strålning. Regeringen bör fåöverlåta åt förvaltningsmyndighet alt meddela sådana föreskrifier. Med slöd av eltsådant bemyndigande kan regeringen eller förvaltningsmyndighet alltefter behovingripa mot olika källor för icke-joniserande strålning i olika situationermed mer eller mindre långtgående åtgärder. Jagföreslår sålunda all i slrålskyddslagen las in ell bemyndigande enligt vilketregeringen, om del är påkallat från slrålskyddssynpunkt, får föreskriva att vadsom i lagen sägs om teknisk anordning avsedd atl utsända joniserande strålningeller om radiologiskt arbete helt eller delvis skall gälla även i fråga omteknisk anordning av visst slag som är avsedd att utsända icke-joniserandestrålning resp. arbete vari används sådan anordning. Bemyndigandet, som enligtvad jag har sagt ock- så bör innefatta rätt för regeringen allöverlåta åt förvaltningsmyndighet all meddela föreskrifter i ämnet, bör förasin som etl Iredje stycke i 1 § slrålskyddslagen. För informationvill jag i detta sammanhang nämna att jag, om antar förslaget, ämnarföreslå regeringen atl överlåta åt strålskyddsinstitutel atl meddela sådanaföreskrifter om icke-joniserande strålning. Utöver det tillägg till strålskyddslagen som jag nu harförordat bör också vissa redaktionella ändringar göras i 5, 2325 och 28 §§.Föreslagna lagändringar bör träda i kraft . I enlighet med det anförda har inom jordbruksdeparlemenlelupprättats förslag till lag om ändring i strålskyddslagen. Med anledning av synpunkter som har framförts underremissbehandlingen vill jag i detla sammanhang beröra vissa frågor om slrålskyddslagensförhållande till annan lagstiftning. Som jag har nämnt föreskrivs imiljöskyddslagen all lagen inte gäller joniserande strålning. Denna föreskrifttorde ha stor praktisk betydelse såtUlvida atl den förhindrar onödigdubbelprövning av källor liir joniserande strålning. TiUämpning avmiljöskyddslagen på källor lill icke-joniserande strålning är enligtförarbetena lill miljöskyddslagen aktuell endast i fråga om källor som sänderut ljus. Andra käUor lUl icke-joniserande strålning torde i detta sammanhangsakna praktisk betydelse (prop. 1969: 28 s. 260). Eftersom det gemensammatillämpningsområdet således i praktiken är litet, torde det inte komma alluppstå några problem om båda lagarna är tillämpliga i fråga om sådanljusstrålning. Enligl min mening behövs sålunda inle göras någon ändring imiljöskyddslagens till-lämpningsområde. har i sill rernissyltrande framhållil altdel är viktigt att slrålskyddsfrågorna bedöms ur ell ekologiskthelhetsperspektiv. Med anledning härav vUl jag framhålla all slrålskyddsinstilutetvid sin tilllämpning av strålskyddslagen får förutsättas la hänsyn också tillsådana Prop.1975/76:123 23 negativa effekter av strålning som inte direkt drabbarmänniskan. Jag vill tiUägga att tolkningen och tillämpningen av slrålskyddslagensbestämmelser givelvis måsle utvecklas i takt med alt vår kunskap om detbiologiska samspelet i naturen ökar. På motsvarande säll som gäller inomområdet för hälso- och miljöfarliga varor bör därför en redan på goda grunderuppkommen misstanke om risk för skada på människa vara tillräcklig förtillämpning av slrålskyddslagsliflningen. Arbetarskyddslagenär som jag tidigare nämnt bara i begränsad omfattning lillämplig påradiologiskt arbete såvitt avser skydd mot skada som kan orsakas av joniserandestrålning. I fråga om skydd mot skada från icke-joniserande strålning gällerarbetarskyddslagen däremot i hela sin vidd. Milt förslag till utvidgning av slrålskyddslagenstillämpningsområde innebär alltså all de båda lagarna skall gälla fulll ut vidsidan av varandra beträffande skyddet mot den icke-joniserande strålningen. Arbetsmiljöutredningenföreslår i sill avlämnade betänkande (SOU 1976: 1) Arbelsmiljölag atten ny arbetsmUjölag skall vara generellt tillämplig på alla strålkällor somförekommer i arbetslivet. Frågan om arbelarskyddslagstiftningens samordning medslrålskyddslagen kommer sålunda alt ylterligare prövas i samband med attställning las till arbelsmiljöutredningens förslag. 5.2 Statens strålskyddsinstituts uppgifter ochorganisation Strålskyddsinstilutels nuvarande uppgifier gäller denjoniserande strålningen. Av vad jag har föreslagit i fråga om ändringar i slrålskyddslagenföljer alt institutets ansvarsområde fr. o. m. avses omfattaockså den icke-joniserande strålningen. Slrålskyddsinstitutetsnya uppgifter medför att frågan om samordningen mellan institulel och vissaandra myndigheler behöver ägnas särskild uppmärksamhet. Som experlmyndighetinom strålskyddsområdet får institutet la ställning till frågor som berörallmän hälsovård, arbetarskydd, patienlskydd, livsmedelskontroll och skydd förden yttre miljön. Del är därför viktigt med etl nära samarbete mellaninstitutet och de myndigheter som har det centrala förvaltningsansvaret inomnämnda områden. När detgäller formerna för samordningen mellan strålskyddsinstitutel och vissa andracentrala myndigheter har remissinsianserna överlag slött statskontorets förslagall institutet skall vara centralt expertorgan med uppgift alt hålla samman verksamheienpå slrålskyddsområdel. Vad statskontoret har föreslagit i fråga omansvarsfördelning mellan institutet och övriga berörda myndigheter såviltavser skyddsföreskrifter och liUsyn har däremot inle fåll ell odelat positivtmottagande av remissinstanserna. Från flera håll anförs att strålskyddsinslitutetbör ha ansvaret inte bara för generella skyddsföreskrifter som statskontorethar 1975/76:123 24 föreslagilutan även för sådana mera detaljerade föreskrifier som behövs inom andramyndigheters ansvarsområden. Föregen del anser jag all det knappast torde vara möjligt att genom allmännaföreskrifter reglera alla de fall där samverkan behövs. För att underlättasamverkan bör såsom jag ämnar föreslå regeringen närmast berördamyndigheter, nämligen , ,arbetarskyddsstyrelsen och kämkraftinspeklionen, bli företrädda i slrålskyddsinstitutetsstyrelse. På så sätt bör myndigheterna fortlöpande och på gmndval av gjordaerfarenheter kunna söka sig fram lill de lösningar som frånstrålskyddssynpunkt är lämpligast. Huvudansvaret för att ett effektivtstrålskydd upprätthålls ligger självfaUet alltid hos strålskyddsinslitutet. Idetta sammanhang vill jag upplysningsvis nämna att jag ämnar föreslåregeringen alt bemyndiga strålskyddsinstitutel att utse annan myndighet ellersakkunnig alt beträffande vissa slag av ärenden besluta på instilulels vägnaroch alt för särskUt fall utöva tillsyn. Enligt min mening torde en sådan delegeringsmöjlighetverksamt kunna bidra även lill lösningen av en del av de berördasamordningsproblemen. I fråga om den icke-joniserande strålningen bör behovetav samordning med främst arbetarskyddsslyrelsens verksamhet kunna beaktas redani samband med utformningen av de föreskrifier varigenom slrålskyddslagen blirtillämplig på källor för sådan strålning. Statskontoretsbedömning alt strålskyddsinslitutet behöver organiseras om och få förstärktaresurser delas genomgående av remissinstanserna. För egen del anser jag detockså mycket angeläget att institutet får möjligheter atl effektivt fullgöra dearbetsuppgifter som läggs på institulel. De beslutade utbyggnaderna avkärnkraftverk gör det nödvändigt all tillräckliga konlrollresurser slår till strålskyddsinslilutetsförfogande. Också när det gäller bl. a. arbetarskydd och patientskydd är delviktigt att institutet har möjlighet att effektivt fullgöra sin uppgift somexpertmyndighet för strålskyddsfrågor. Statskontoretsförslag till ny organisation för strålskyddsinstitutet innebär en minskning avdet antal enheter som är direkt underställda institutets ledning. Enligtförslaget skall institutet bestå av fem enheter, nämligen en enhet förplanering och administration, två tillsynsenheler, ett dosimetrUaboratorium ochelt miljölaboralorium. De remissinstanser som yttrat sig i organisationsfråganstöder i princip förslagel. För egen del anser jag atl statskontorets förslagmed vissa modifieringar kan ligga till grand för en ny organisation för slrålskyddsinstilutet.Enligl min uppfattning är det angeläget alt institutet får en sådan organisationatl en delegering av arbetsuppgifter från institutets chef underlättas. Därförbör inom institutet skapas enheter som har så klart definierade uppgifter sommöjligt och som är tillräckligt stora för att 1975/76:123 25 Jag förordar därför alt institutet organiseras på tre enheter,nämligen en administrativ enhet, en tillsynsenhet samt en forsknings- ochutvecklingsenhet. Som jag tidigare berört har förslag om att den nuvarandeavdelningen för klinisk radiofysik vid institutet skall föras över tiUkarolinska sjukhuset redovisats i årets budgetproposition (prop. 1975/76: 100 bU.7 s. 111). Detankommer på regeringen eller, efler regeringens bemyndigande, strålskyddsinstitutelatt besluta om den närmare fördelningen av arbetsuppgiftema inom de treföreslagna enhetema. För information vill jag dock nämna följandehärom. Denadministrativa enheten bör svara för kanslifunktionerna, informations- ochutbildningsfrågor samt för institutets verkstad. Enhetenför tillsyn bör bl. a. svara för sådana frågor som handläggs inom röntgenkontrollavdelningenoch kämfysikaliska avdelningen. TiU enheten bör också föras den sakkunskap ochde uppgifter som finns vid den strålskyddsmedicinska avdelningen. I likhet medmånga remissinstanser anser jag det angeläget alt institutet har egenmedicinsk expertis. Inom enheten för tillsyn bör lämpligen kunna samordnas denviktiga del av institutets arbete som består i utarbetandet av föreskrifteroch anvisningar och som har nära samband med det löpande tillsynsarbetet. Inomenheten bör vidare handläggas de nytillkommande arbetsuppgifterna rörande icke-joniserandestrålning. Tillforsknings- och utvecklingsenheten bör föras verksamheten vid dosimetrilaboralorietoch speciallaboraloriema. Dosimelrilaboratoriet har bl. a. till uppgift attbistå övriga enheter inom inslhulet med kunnande inom dosimetri samt alt svaraför kalibrering av instrument.. Laboratoriet avses också få kompelens när delgäller frågor om ickejoniserande strålning. Genom all ansvaret för forsknings-och utvecklingsarbete samlas till en enhet inom institutet bör möjlighetema samordning av forskningen inom strålskyddsområdet öka. Till ifrågavarandeenhet bör också föras sekretariatsfunktionen för den forskningsnämnd som jag idel följande föreslår skall ingå i institutets organisation. Statskontoretföreslår också vissa ändringar när det gäller slrålskyddsinstitutets styrelse.Det ankommer på regeringen att besluta om styrelsens storlek ochsammansättning. Jag viU emeUertid för information anmäla att jaganser del angeläget atl i institutets styrelse ingår bl. a. företrädare förallmänintressena och den fackliga rörelsen. Vidare bör, som jag harberört, vissa myndigheter finnas företrädda i institutets styrelse. TUlfrågan om de ytterligare tjänster som behövs som en följd av den nyaorganisationen återkommer jag i samband med att jag lar upp anslagsfrågorna. Prop.1975/76:123 26 5.3 Forskning Inom strålskyddsområdet Resultatet av forsknings- och utvecklingsarbete är av storbetydelse som underlag för planering och beslut på de flesta områden isamhället. Detla gäller i hög grad också strålskyddsområdet. Strålskyddsinslitutetbedriver visst forsknings- och utvecklingsarbete inom institutels olikaverksamhetsgrenar. Utvecklingsarbete bedrivs t. ex. i anslutning tillinstitutets många tillsynsuppgifler. Institutet har också under de senasteåren tagit upp forskning rörande aktuella problem såsom radioaktivitet igruvor och i byggnadsmaterial. En stor del av forsknings- ochutvecklingsarbetet på strålskyddsområdet bedrivs emellertid utanför institutetbl. a. vid och vid AB Atomenergi. Delegationen för forskning rörande kärnkraftens säkerhets-och miljöfrågor (Kämsäkforsk) har fram till delegationens avveckling vid utgångenav svarat för planering, igångsättning och uppföljning av sådan slrålskyddsforskningsom har samband med drift av kärnreaktorer. I väntan på slutUgtställningstagande till frågan om den framlida organisationen av denna forskninghar ansvaret för pågående projekt övergångsvis lagts på . Statskontoret har i sin rapport föreslagit allstrålskyddsinstitutet får ansvaret för den miljöinrikladestrålskyddsforskningen och alt till institutet knyts en rådgivande nämnd förforskningsfrågor. Som ledamöter i nämnden föreslås ingå representanter förberörda myndigheler och andra organ. Remissinsianserna har i allmänhettillstyrkt statskontorets förslag i denna del. För egendel anser jag det riktigt atl strålskyddsinslitutet får det centralasamordnande ansvaret för den målinriktade strålskyddsforskningen. Institutetsansvar bör däremot inte omfatta grundforskningen inom slrålskyddsområdel. Jagdelar också statskontorets uppfattning alt en rådgivande forskningsnämnd böringå i institutets organisation. Det ankommer på regeringen atl besluta omnämndens storlek och sammansättning. bör ha till uppgift allta fram forskningsprogram, bedöma projekt och i övrigt planera och följa uppden forskning som institulel svarar för. Jag vill här betona vikten av allframtagna forskningsrön av betydelse redovisas så all de kan ligga lill grundför del löpande slrålskyddsarbetet. Med hänsyn lill alt strålskyddsinstitutet sålunda bör hadet samordnande ansvaret för forskningen inom strålskyddsområdet bör institutetfr. o. m. la över ansvaret för de forskningsprojekt som enligtvad jag nämnt har startats av Kämsäkforsk och som f. n. administreras . Härutöver är del emellertid nödvändigt all institutet får möjhghetatl svara för alt ett fortsall forsknings- och utveckUngsarbete inom slrålskyddsområdelkommer till stånd. Del är därför nödvändigt att särskilda Prop.1975/76:123 27 medelställs tiU institutets förfogande för målinriktad slrålskyddsforskning. Jagberäknar all det för /77 behövs 2,5 milj. kr. för denstrålskyddsforskning som institutet skall ha ansvaret för. Jag har därvidräknat med elt medelsbehov av 2 milj. kr. för forskning om kärnreaktorersinverkan på omgivningen, medan . bör ställas till förfogande förannan slrålskyddsforskning, däri inbegripet forskning om icke-joniserandestrålning. För bedömning av det framtida forskningsbehovet inom slrålskyddsområdelär det angelägel alt institutet, med biträde av den föreslagnaforskningsnämnden, upprättar etl förslag lill långsiktigtforskningsprogram rörande strålskydd. Forskningoch utveckling angående säkerheten vid kärnreaktoran-läggningar finansierasnumera genom avgifter som enligt bemyndigande tas ut avkärnkraftföretagen. EnUgt 8 § förordningen (1975: 421) om vissa avgifter tillstatens kärnkraftinspektion utgår sådan avgift med ett fast belopp perkalenderkvartal för varje reaktor för vilken koncession har beviljats,oberoende av reakloreffekten. Den slrålskyddsforskning som har anknytning tilldriften av alomreaktorer bör enhgl min mening finansieras på samma sätt somsäkerhetsforskningen rörande reaktorerna. Till frågan om medel för övrigstrålskyddsforskning återkommer jag i samband med att jag tar upp anslagsfrågorna. Medhänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen all 1. antagaförslaget till lag om ändring i strålskyddslagen (1958: 110), 2. godkännade riktiinjer för statens strålskyddsinstituts uppgifter och organisation somjaghar förordat, 3. bemyndigaregeringen att vidtaga de övergångsanordningar och åtgärder i övrigt som behövsför att genomföra den omorganisation av som jaghar föreslagit, 4. godkännade riktlinjer för forskningsverksamheten på slrålskyddsområdel som jag harförordat. 7 Anslagfrågor för /77 1974/75Utgifl 7 416 532 1975/76Anslag 7 671 000 1976/77Förslag 8 706 000 Beräknad ändring 1976/77 -f 3 203 000 (26 000) Kostnader för drift av stationer för mätning av joniserande strålning m. m. Kostnader för vissa beredskaps- Därav inköp och underhåll av (216 000) -f3 651 000 samhet m. m. Ersättning för kostnader för Avgift för koncession för upp- förande eller innehav av energi- -fl 034 000 6 098 000' -fl 265 000 -f2 608 000 1Avdelningen för klinisk radiofysik ej inräknad. Medhänsyn till statskontorets översyn av strålskyddsinstilutels uppgifter ochorganisation har institutet i sin anslagsframställning i huvudsak begränsatsig till atl redovisa automatiska kostnadsökningar mom ramen för befintligorganisation. Pris- och löneomräkning , varav 125 000kr. avser höjt lönekostnadspålägg. O-alternativet skulle i första hand innebära enreducering med ca fem tjänster. beslut om utbyggnad av kärnkraften underde närmaste åren skall kompletteras med ett långsiktigtställningstagande. 1975/76:123 29 Beslutetkräver en fullständig redovisning av skyddsproblemen och de frän strålrisksynpunktförväntade konsekvenserna (4- . avser att på grandval av denföreslagna utredningen om kärnkraften redovisa och pubUcera en särskildrapport (-1- . Institutets tjänstebil behöver ersättas (-1-40 000kr. Jaghar tidigare redovisat mina förslag i fråga om strålskyddsinstilutelsorganisation. Jag återkommer till de personal- och anslagsfrågor som bör tasupp i detta sammanhang. Med anledning av denföreslagna nya organisationen har jag räknat medel för tre tjänster för chefför enhet, varav en som chef för den administrativa enheten, en som chef förtillsynsenheten saml en som chef för forsknings- och utvecklingsenheten. Medelhar vidare beräknats för en handläggare, en expeditionsvakt och en inslmmentmakarepå den administrativa enheten, sju strålskyddsinspeklörer, en fysiker, enbiolog, en ingenjör och etl biträde på tUlsynsenhelen samt fyra fysiker påforsknings- och utvecklingsenheten. Jag har därvid för frågor om utarbetandeav föreskrifier och anvisningar samt för tillsyn när det gäller kärnkraftverkberäknat två tjänster utöver statskontorets förslag. Beiräffande avtalsbaraanställnings- och arbetsvUlkor avser jag atl ge det förhandUngsuppdragsom behövs. Kostnaderna för den del avinstitutels verksamhet som avser käm-kraflfrågor bör helt läckas genomavgifter. Vad gäller frågan omanskaffande av utrustning avser jag alt i annat sammanhang föreslå regeringen atluppdra åt och högskolor att efter samråd och strålskyddsinstitutel svaraför planering av utmstning för institutet. Pågrand av det anförda och med hänvisning liU sammanställningen beräknar jaganslaget lUl . Jag hemställer alt regeringen föreslår attlill för /77 under niondehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Nyttanslag (förslag) . Jaghar under avsnitt 5.3 förordat alt särskilda medel ställs till strål-skyddsinstiluletsförfogande för måhnriktat forsknings- och utveckUngsarbete inomstrålskyddsområdet. Jag har därvid beräknat medelsbehovet för budgetåret1976/77 för den strålskyddsforskning som institutet skall Prop.1975/76:123 30 haansvaret för tiU 2,5 milj. kr., varav 2 milj. kr. för forskning om käm-reaktorersinverkan på mUjön och . för annan strålskyddsforskning, däriinbegripet forskning om icke-joniserande strålning. Den strålskyddsforskningsom har anknytning lill driften av kärnreaktorer avses därvid finansieras genomavgifter som las ut av kärnkraftförela-gen. Med anledning av den nyaregeringsformens bestämmelser om normgivning har regeringen begärt och fållriksdagens bemyndigande all besluta om bl. a. de avgifter som tas ul avstatens strålskyddsinstitut enligt brev méd bestämmelser omavgiftsbeläggning av viss verksamhet inom alomenergiområdel (prop. 1975: 8 s.104, KU 1975: 10, rskr 1975: 62). Eftersom de av mig i det föregående förordadeavgiftema för strålskyddsforskning med anknytning till kärnkraft-produktionen inlekan anses omfattas av detla bemyndigande, bör regeringen inhämta riksdagensbemyndigande atl la ut avgifter för ifrågavarande forskning. Dettabemyndigande bör också omfatta medgivande för regeringen alt överlåtabeslutanderätten om dessa avgifter lill förvaltningsmyndighet. Med hänsyn tillverksamhetens karaktär, som innebär att beslutade bidrag inle tas ianspråk i sin helhet som avgifterna avses flyta in vid bestämdatidpunkter, bör möjUghet föreligga all reservera medel tiU kommande budgetår.För ändamålet bör därför ell särskilt reservationsanslag, rubricerat Slrålskyddsforskning,föras upp på slatsbudgeten fr. o. m. nästa budgetår. På detla anslag bör ocksåde medel anvisas som enligt vad jag tidigare anfört behövs för sådan strålskyddsforskningsom inte har anknytning lill kärnkraftproduktionen. Anslaget bör därför /77 föras upp med etl belopp av . Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår all 1. bemyndiga regeringen att besluta om föreskrifier rörande avgifter förviss strålskyddsforsknmg i enlighet med vad jag har förordat saml medge atlregeringen överlåter åt förvaltningsmyndighet alt meddela bestämmelser omsådana avgifter, 2. till Strålskyddsforskning för /77 under niondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå atl antaga de förslag som föredraganden har lagtfram.