prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — Tre terminer har här bedömts vara den utbildningstid som kiävsför att utbildningen skall leda till ett självständigt mål på acceptabel nivå. Utbildningenpå linjen med inriktning mot pappers- och pappersmasseindustri föreslås få enomfattning som totalt motsvarar ett läsår. Denyrkestekniska högskoleutbildningen skall förbereda för mer kvalificeradearbetsuppgifter i industrin. Den måste därför innehålla yrkesinriktade ämnen somvarierar från linje till linje beroende på branschinriktningen. Men teknisktoch praktiskt yrkeskunnande är inte tillräckligt för den som skall fungera iansvarig slällning i industrin. Han måste också kunna samverka och meddela sigmed sina medarbetare och lösa problem som uppkommer på arbetsplatsen. För dettakrävs kunskaper om hur människan fungerar i olika situationer, om lagar ochavtal som gäller i arbetslivet och om vissa ekonomiska sammanhang. Uiöverdet rent yrkesinriktade stoffet är del därför nödvändigt att de yrkestekniskautbildningslinjerna också innehåller allmänna ämnen. Svenska,arbetslivskunskap, företagsekonomi saml arbetsmiljö och ergonomi föreslås bligemensamma för samtliga försökslinjer. Bådesom stöd för inlärningen av det yrkesspecifika stoffet och för den väntandeyrkesverksamheten krävs kunskaper i matematik, fysik och kemi, dock i enomfattning som varierar mellan de olika linjerna. Ävenom ämnet engelska från flera synpunkter skulle vara ett vär- defulltinslag i yrkesleknisk högskoleutbildning, vill U 68 inte föreslå att det skallingå som obligatoriskt ämne i försöksverksamheten. De personer som ochför utgör den huvudsakliga målgruppen för yrkestekniskhögskoleutbildning har mycket varierande kunskaper i engelska. Flertalet tordeha obetydliga kunskaper i språket. Att uppställa kunskaper i engelska på vissnivå som inträdeskrav för yrkesteknisk högskoleutbildning skulle innebära attmånga länkbara och lämpliga sökande i praklilcen skulle utestängas. Om man åandra sidan inte kräver kunskaper i engelska för tillträde, kommer eleverna iförsöksverksamheten att befinna sig på vitt skilda nivåer i fråga om förkunskaperi ämnet. En obligatorisk undervisning i engelska på de yrkestekniska linjernaskulle då behöva differentieras i motsvarande grad, vilket vore svårt attgenomföra. U 68 föreslår att engelska i stället skall kunna väljas somfrivilligt ämne i utbildningen. Defrivilliga studierna i engelska kan äga rum inom ramen för s. k. resurstid, enmindre del av utbildningstiden som föreslås avsatt för individuaUserande inslagi utbildningen. Resurstiden kan utnyttjas till särskild undervisning för eleversom har studiesvårigheter i något ämne, lill specialarbeten eller till inslagsom aklualiseras under utbildningens gång. Olikaorganisatoriska modeller föreslås prövade i försöksverksamheten. Närutbildningen genomgås i ett sammanhang åtminstone inom varje etapp ochflera ämnen studeras , betecknas utbildningsgången som sammanhängande,integrerad utbildning. Denna modell föreslås bli den normala i försöken.Därulöver bör i några fall prövas elt annat organisatoriskt mönster, den s. k.blockmodellen. Den innebär alt utbildningsinnehållet uppdelas i block, dvs.självständiga studieenheler där sammanhörande ämnessloff studeras i koncentration.Motiven för denna modell är dels att personer som inte har behov av helautbildningen kan genomgå enstaka block, dels att koncentrationsstudier kantänkas ge större motivation åt elever i fullständig utbildningsgång. Ifråga om linjen med inriktning mot pappers- och pappersmasse-induslri föreslårU 68 alt den i försöken organiseras enligt det s. k. sandwich-mönstret, vilketinnebär att studierna, som totalt tar ett läsår i anspråk, delas upp på fyrakortare studieperioder. Mellan studieperioderna görs uppehåll om åtta till tioveckor då eleverna återgår till sin yrkesverksamhet. Undervisningenbör vara tillämpningsinriktad och studiebesök bör ha en viktig plats iutbildningen. Individualisering bör eftersträvas i fråga om både studielakt ochutbildningsinnehåll. Isitt huvudbetänkande föreslår U 68 att ett generellt betygssystem skalltillämpas för högskoleutbildningen med en tregradig betygsskala: underkänd, godkänd, väl godkänd. I utredningsarbelel rörande den 9 1975.1 saml Nr 9 Prop, 1975:9 130 yrkestekniskahögskoleutbildningen har företrädare för arbetsmarknadens parter tillövervägande delen förordat en tvågradig skala, som endast markerar icke godkändresp. Motivet har främst varit att arbetsgivaren videxempelvis en anställning fäster större vikt vid andra kvalifikaitioner hos densökande än de betygs-mässiga. Mot denna bakgrund föreslår U 68 att underförsöksverksamheten en betygsskala med endast två steg godkänd och underkändskall användas. U 68föreslår vidare alt en genomgången yrkesteknisk högskoleutbildning skalldokumenteras genom att ett utbildningsbevis utfärdas. Beviset bör bl. a. angeutbildningens längd och poängvärde, kursinnehåll samt sammanfattande omdöme omstudieprestalionen. Resurserför försöksverksamheten (kap. 3) Förundervisningen inom yrkesleknisk högskoleutbildning kan anlitas dels lärarefrån gymnasieskolan, t. ex. i matematik, fysik, kemi och företagsekonomi, delslärare i annan högskoleulbildning, i synnerhet där försöksverksamhet förläggstill befintlig högskoleenhet. I stor utsträckning bör man också anlita lärarefrån industrin för att undervisningen skall bli verklighetstrogen, aktuell ochtillämpningsinriktad, framför allt i de änmen som har starkast anknytning tillindustrin. Försöksverksamhetenkommer enligl förslaget atl vara relativt begränsad till sin omfattning.Diirför bör enligt U 68:s mening befintliga resurser i fråga om lokaler ochutrustning kunna utnytljas på de olika orterna. Förslaget lill lokalisering avförsöken har utformats bl. a. med hänsyn till förekomsten avutbildningsinstitutioner som har den erforderliga utrustningen. Närdet gäller läromedel som kan användas i den yrkestekniska högskoleutbildningenär tillgången god i fråga om de mer allmänt inriktade ämnena. För de yrkes-och branschinriktade ämnena varierar situationen från linje till linje. 1 någonutsträckning blir det nödvändigt att nyframslälla maierial för försöksverksamheten.Därutöver krävs i huvudsak urval, sammanställning och viss omarbetning avbefintligt material. Dimensioneringoch lokalisering (kap. 4) EnligtU 68:s förslag i huvudbelänkandel bör /77 finnas drygt 500intagningsplatser på yrkestekniska utbildningslinjer med inriktning motindustriområdet. Kapaciteten antas därefter öka successivt for att under förstahälften av nå upp till ca 2 000 intag-ningsplatser. EnligtU 68:s uppfattning bör försöksverksamheten vara jämförelsevis begränsad, bådeav resursskäl och på grund av osäkerheten beträffande rekrytering av elever. Linjenmed inriktning mot verkstadsindustri föreslås prövad på fem orter, vilket kanmotiveras av industrigrenens omfattning och spridning. Linjenmed inriklning mot stålindustri har drygt hälften av innehållel gemensamt medverkstadsindustrilinjen, varför linjerna med fördel kan samorganiseras. Dettaföresläs ske på två orter. Deövriga försökslinjerna, med inriktning mot konfektions-, livsmedels-, trä-samt pappers- och pappersmasseindustri, föreslås förlagda till en ort vardera. Varjeundervisningsgrupp bör ha 30 utbildningsplatser, och för varje linje och ortföreslås att en grupp inrättas. Enligt förslaget kommer försöksverksamhetensålunda att omfatta 330 utbildningsplatser. Detär U 68:s uppfattning alt de yrkestekniska utbildningslinjerna normalt skallförläggas till högskoleorter. All högskoleutbildning bör ses som en helhet,planeringen måste vara samlad och resurserna utnyttjas så effektivt sommöjligt. Vidare är det viktigt att de nya yrkestekniska utbildningslinjernainte isoleras i högskolan utan att de anknyts till annan högskoleulbildning såatt de uppfattas som jämbördiga alternativ med andra studievägar. Vidvalet av orter för yrkesteknisk högskoleutbildning bör man enligt U 68 haföljande kriterier. Den industrigren mot vilken en viss linje är inriktad skallvara väl representerad inom det område, dit linjen förläggs. Detta motiverasdels av rekryteringsskäl, eftersom kravet på yrkeserfarenhet av visst slag förlillträde medför att eleverna skall rekryteras från resp. industribransch, delsav kravet på tillgång på arbetstillfällen för dem som har genomgåttutbildningen och dels av själva utbildningens behov industrin behövs förstudiebesök och delar av undervisningen samt som källa för rekrylering avlärare. På orter som väljs bör lokaler och utrustning som är lämpade för denyrkestekniska utbildningen finnas tillgängliga. Vidare är det av flera skäl,både psykologiska och utbildningsorganisatoriska, önskvärt att yrkeslekniskhögskoleutbildning redan på försöksstadiet lokaliseras till en eller flera avuniversitetsortema. Slutligen bör försöken i görligaste mån spridas geografisktöver landet. U68 föreslår att konfektionsindustrilinjen prövas i och träindustrilinjeni . I kan textilinslilulets resurser utnyttjas, i Jönköpinggymnasieskolans. IAlnarp finns en högre livsmedelsteknisk kurs som administrerasav i . I finns inom gymnasieskolans ram enlivsmedelsteknisk kurs. Båda dessa kurser har beröringspunkter med den föreslagna yrkestekniska högskolelinjen med U 68 har funnit alt de ovannämnda kriterierna talar föratt Lund-J-Ialmö-området i första hand väljs för försöksverksamheten ochföreslår att denna förläggs till . Linjenmed inriktning mot verkstadsindustri föreslås prövad på följande fem orter,nämligen , , , och . Valet avJönköping har påverkats av möjligheten alt där kombinera verkstads- ochträindustrilinjerna. och har valts bland flera tänkbara orter avhänsyn till möjligheten att där samorganisera verkstadsindustrilinjen medstålindustrilinjen. Sistnämnda linje föreslås prövad på dessa två orter.Borlänge har av branschens företrädare i utredningsarbetet föroidals i förstahand bland av U 68 föreslagna utbyggnadsorter. Vid valet av som andraort för försöksverksamhet med en linje med inriktning mot stålindustrin har U68 främst tagit hänsyn till det angelägna i att lokaUsera yrkesteknisk högskoleutbildningtill . Ifråga om lokalisering av linjen med inriktning mot pappers- ochpappersinasseindustri har U 68, efter viss tvekan, frångått huvudprincipen attden yrkestekniska högskoleutbildningen skall förläggas till högskoleorter.Motiven är i huvudsak följande. Linjenkräver en mycket a\ancerad utrustning. Denna utrustning finns tillgänglig förutbildningsändamål uteslutande i , där pappersinduslriförbundmed statligt och kommunalt stöd har byggt ett välutrustat utbildningscentrum.Där finns bl. a. den s. k. Rikspappersskolan som har piocessteknisk linje avgymnasieskolan, gren för pappers- och pappersmasseteknik, samt en rad andra kurser,bl. a. all arbetsmarknadsutbildning för branschen. I finns på gmnd avdenna omfattande utbildningsverksamhet både lärarresurser, administrativaresurser, lokaler samt som nämnts utrastning, vilken bl. a. omfattar eltfullständigt experimentpappersbruk. Det är alltså möjligt att i Markaryduppfylla utruslnJngskraven för den yrkestekniska utbildningslinjen helt utanextra investeringar. Då även i övriga avseenden, främst genomtillgång till en rikt differentierad branschindustri i närheten, väl kanjämföras med de för denna utbildning tänkbara högskoleorterna, ochSundsvall, förordar U 68 att försöksverksamheten med yrkestekniskhögskoleutbildning med inriktning mot pappers- och pappersmasseindustrinförläggs till . Sammanfattningsvisföreslår U 68 att försöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleulbildninglokaliseras till åtta orter enligt följande sammanställning. 1975: 9 133 Destuderande (kap. 5) Närdet gäller behörighet för yrkesleknisk högskoleutbildning bör man enligt U 68:smening i princip uppställa samma allmänna behörighetskrav som för annanhögskoleutbildning. Enligt statsmakternas principbeslut skall förallmän behörighet till högskoleutbildning krävasdels minst tvåårig avslutad utbildning enligt någon av studievägarna igymnasieskolan, dels kunskaper i svenska och engelska motsvarande tvåårskurser på social linje. U 68 föreslår emellertid att för yrkeslekniskhögskoleutbildning ett generellt undantag tills vidare skall göras från kravetpå kunskaper i svenska och engelska. Ett sådant undantag bör gälla åtminstoneför försöksverksamheten, då man som tidigare påpekats får räkna med sökandesom har ytterst varierande skolmässiga förkunskaper i svenska och engelska, idet senare språket ofta inga alls.i Förallmän behörighet till yrkesteknisk högskoleutbildning bör sålunda iförsöksskedet krävas minst tvåårig avslutad utbildning i gymnasieskola ellermotsvarande kunskaper och färdigheter. Somsärskilda behörighetskrav för de yrkestekniska utbildningslinjerna böruppställas dels grundläggande yrkesteknisk utbildning på en för den söktahögskolelinjen relevant linje (och eventuellt gren) i gymnasieskolan ellermotsvarande, på annat sätt inhämtade yrkeslekniska kunskaper och färdigheter,dels yrkeserfarenhet från samma yrkestekniska område/yrke/branschsom den föregående yrkes-tekniska grundutbildningen varit inriktad mot. Förlillträde till exempelvis yrkesteknisk högskolelinje med inriklning motträindustri bör sålunda krävas dels genomgången träleknisk linje, valfri gren,i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper och färdigheter, dels minst treårs yrkeserfarenhet från företag inom träindustrin. Förslagetom krav yrkeserfarenhet gmndar U 68 på uppfattningen attyrkesteknisk högskoleutbildning för att ge bästa resullat bör bygga på grundligbranscherfarenhei och yrkesmässig mognad hos de studerande. Det bör dock finnasmöjlighet för intagningsmyndig- 1Särskilt yttrande av . hetenatt ge särskilt meriterade och lämpliga sökande dispens från treårskravet. Vidett eventuellt urval bland sökande till en utbildningslinje bör den väsentligaurvalsgrunden vara de sökandes förväntade lämplighet för den söktautbildningen. Enligt U 68:s mening kommer när det gäller ifrågavarandeutbildning denna lämplighet bäst till uttryck i yrkeserfarenhetens längd ochsammansättning. Yrkeserfarenhet utöver minimitiden bör kunna räknas somtilläggsmerit i en urvalssituation på samma sätl som arten av arbetsuppgifterkan tänkas ge en sökande företräde framför en eljest likvärdig konkurrent. U68:s förslag i huvudbetänkandet om ett differentierat studiestöd ger enligtutredningens mening den framtida lösningen på frågan om studiestödet iyrkesteknisk högskoleutbildning. Det förhöjda sftudiestö-det bör i principgälla alla studerande i sådan utbildning. Försöksverksamhetmed ett system med differentierat studiestöd kan påbörjas först när U 68:sövriga i huvudbelänkandel framförda förslag kan börja genomföras. U 68f(3reslår atl studerande i yrkesleknisk högskoleutbildning skall innefattas idenna försöksverksamhet.i Detär enligt U 68:s uppfattning nödvändigt att söka en provisorisk lösning avstudiestödsfrågan för åtminstone den första delen av försöksverksamheten, iavvaktan på prövningen av frågan om ett differentierat studiestöd. U 68 haröverlagt med SVUX i denna fråga. SVUX har därefter utformat ett förslag tillkonstmktion av studiestödet för försöksverksamheten med yrkestekniskhögskoleutbildning. SVUXföreslår att en del av studiestödet till deltagarna i försöksverksamhetenskall bestå av studiemedel, som beviljas enligt samma regler som gäller förövriga sluderandegmpper. Hämtöver skall enligt förslaget utgå ett särskilttillägg om . Detta studiebidrag föreslås ej blibehovsprövat utan, oavsett de studerandes ekonomiska förhållanden, utgå idirekt proportion tUl den fakliska studietiden under kalenderåret. Deltagarnai försöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleutbildning föreslås i enlighethärmed få . för varje termins studier, dvs. sammardagt högst 4 500 kr.Ett imdantag ulgör linjen med inriktning mot pappers- ochpappersmasseindustrin, där deltagarna för var och en av de fyratvåmånaderskurserna föreslås erhålla . i bidrag, dvs. sammanlagt 3 000kr. SVUXanser det lämpligast att inte för den nu aktuella försöksverksamheten medyrkesteknisk högskoleutbildning införa en särskild gräns för rätt till ettförhöjt studiestöd. SVUX föreslår sålunda att samtliga som antas tillförsöksverksamheten och som därmed dokumenterat minst tre årsförvärvsverksamhet också skall ha rätt till tilläggsbidrag. Medde enkla regler som föreslagits för det särskilda tilläggsbidraget 1Särskilt yttrande av . Prop.1975: 9 135 bördet därav föranledda administrativa merarbetet vara förhållandevis ringa. Ordinariestudiemedel för bl. a. högskolestudier beviljas av studiemedelsnämnderna. Dettorde inle möta några stora svårigheter atl stu-diemedelsnärrmderna beviljarsåväl ordinarie studiemedel som tilläggsbidrag. Administrationen kräver dockvissa särskilda rutiner. Med hänsyn till den ringa totala omfattningen avförsöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleutbildning talar enligt SVUX:smening övervägande skäl för alt det särskilda bidraget till deltagarna i denakluella försöksverksamheten beviljas och utbetalas centralt genom CSN. Fördel särskilda tilläggsstödet för studerande i försöksverksamheten medyrkesleknisk högskoleutbildning redovisar SVUX följande kostnadsberäkningar. Denårliga intagningen till försöksverksamheten avses bli 330 elever . Avdessa skall 30 elever vid försökslinjen för pappers- och pap-persmasseinduslriunder det försia året läsa sammanlagt en termin. Den totala kostnaden blirsåledes (300 X 3 000 -f 30 X 1500 =). Fördet andra försöksåret och följande försöksår blir kostnaden dels samma somunder det första försöksåret, dels ytterligare . för de tvåavslulningsterminerna inom försökslinjen för pappers- ochpap-persmasseinduslri, dels för beräknade 150 elever som deltar i en tredjetermin (945 000 - 45 000 -M50 X1 500 =) . Huvudmannaskapoch institutionell organisation (kap. 6) Försöksverksamhetenmed yrkesteknisk högskoleulbildning kommer enligt U 68:s förslag alt blitämligen begränsad till sin omfaltning; försöken föresläs anordnade på totaltåtta orter. Det kan mot denna bakgrund le sig mindre väsentligt att iförsöksskedet ta bindande ställning i huvudmannaskapsfrågan. De lokalaförutsättningarna bör få vara avgörande för de institutionella och andralösningar som väljs på olika orter i försöksverksamheten. På orter därgymnasieskolans resurser i huvudsak ulnyltjas för försöket bör utbildningen fåprimärkommunal huvudman (exempel: ), medan staten bör bli huvudman förulbildning som förläggs till en befinllig stailig högskoleenhet (exempel:Göteborg). I ett fall blir den naturliga huvudmannen för försöket(). Först på behöver frågan om huvudmannaskapet föryrkesleknisk högskoleutbildning få en mer generell lösning. En och sammamyndighet bör däremot fungera som central myndighet för försöksverksamheten.Den övervägande delen av den statliga högskoleutbildningen skall enligt U 68 :sförslag i huvudbetänkandet vara inordnad under universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) som föreslås ersätta bl. a. det nuvarande UKÄ. Enligt U68:s mening bör ävende nytillkommande yrkestekniska utbildningslinjerna knytas till nämndamyndighet. Den centrala ledningen av försöksverksamheten bör därför anförtrosUKÄ. Pågmnd av de särskilda krav som försöksverksamheten som sådan kan vänlas slällaföreslår U (i8 att en särskild försöksledningsgrupp upprättas inom UKÄ, ivilken kan ingå representanter för SÖ och AMS samt för de närmast berördaarbetsmarknadsorganisationerna, LO, TCO och SAF. Ävenom förhållandena kommer att variera mellan de olikaorterna, är det enligt U 68:s mening väsentligt att de lokala ledningsorganenutformas enligt samma principer på samtliga försöksorter. Det bör bl. a. varamöjligt att finna sådana former för den lokala försöksledningen alt den såsmåningom lätt kan smälta in i den nya lokala högskoleorganisation varsutformning U 68 lagt fram förslag om i huvudbetänkandet. U68 föreslår sålunda att en försöksnämnd inrättas på var och en av de orter ditförsök med yrkesteknisk högskoleutbildning förläggs. I , ochLund-Malmö (innefattande även ) bör försöksnämnden anknytas tillbefintlig statlig högskoleorganisation, medan den primärkommunalautbildningsorganisationen bör kunna utgöra bas för nämnderna i ,och och den landstingskommunala utbildningsorganisationenför försöksnämnden i . Arbetslagar-och arbetsgivar.inlressen inom den eller de branscher som försöksutbildningenpå resp, ort är inriktad mot bör vara företrädda i försöksnämnden. Underförsöksperioden bör den centrala myndigheten formellt utse ledamöterna inämnden. Enförsöksledare bör finnas på varje ort. Vilka kvalifikationer som bor krävas avdenne blir beroende av lokala förhållanden. Utvärderingav försöksverksamheten (kap. 7) Införden framtida utvecklingen av yrkesleknisk högskoleutbildning är utvärderingenav försöksverksamheten givetvis av stor bel}'delse. Den bör bl. a. ta sikte påatt kartlägf;a sökandegruppen, att undersöka effekter av och inställning tillutbildningens innehåll och organisation samt att belysa administrativa ochpraktiska frågor, t. ex. antagningsförfarande och lärarrekrytering. Iuppföljningsskedet blir det närmast fråga om atl följa dem som har gått igenomutbildningen och se hur den har påverkat deras situation i olika avseenden samtvidare om att undersöka hur denna nya kategori högskoleutbildade påverkarförelagens personalstmktur och intemulbild-ning. U68 föreslår att planering och ledning av utvärderingen sker inom ramen förUKÄ:s pedagogiska utvecklingsarbete. Kostnaderoch genomförande (kap. 8) Deårliga kostnaderna för undervisning och lokal administration underförsöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleutbildning uppskattar U 68 till ca300 . per grapp om 30 utbildningsplatser eller ca . Året föreförsöksverksamhetens start bör därutöver medel ställas till UKÄ:s förfogandeför visst samordnings- och förberedelsearbete, som bl. a. innefattar uppgifteravseende information, utvärdering, antagning och pedagogisk planering. NoTHföreslår att en tvåårig träteknisk utbildning inrättas i Skellefteå.Utbildningen skall omfatta dels gmndläggande tekniska ämnen som matematik,värmelära, elektroteknik, hållfasthetslära och maskinelement, dels tillämpadetekniska ämnen som ytbehandling, bearbetningsteknik och produktionsteknik. Föratt få påbörja utbildningen skall de studerande ha gått igenom gymnasieskolansfyraåriga tekniska linje inom någon av grenarna för byggnadsteknik ochmaskinteknik. Destuderande skall efter antagning till den trätekniska utbildningen fullgöraminst två månaders praktik inom träindustrin. NoTHföreslår alt utbildningen startar /77. Intagnings-kapaciteten bördetta läsår vara 30 studerande. Enligl förslaget skall intagningskapacitetenökas lill 40 /79 och till 50 / 80. bör inrättas i . NoTH hänvisar till U 68 :sförslag om indelning i högskoleområden och förordar att institutionenunderställs den av U 68 föreslagna högskolestyrelsen i . Vidare bör enutbildningsnämnd (linjenämnd) inrättas för den trätekniska utbildningen. NoTHframhåller att det är av största vikt att en kontinuerlig och nära kontakthålls med industrin när det gäller den trätekniska utbildningen. Ett särskiltutbildningsråd (motsv.) för träleknik bör därför inrältas. Föratt den föreslagna utbildningen skall kunna hålla tillräcklig kontakt medforskningen inom för den relevanta områden bör elt formaliserat samband medSvenska Träforskningsinstilutet upprättas. NoTH föreslår att forskningschefenvid vid trä-forskningsinstitutet skall varaordförande i utbildningsnämnden (linjenämnden) för den trätekniskautbildningen. NoTHutgår från att permanenta lokaler för den trätekniska utbildningen inte kanfärdigställas före utbildningens början. Prop.1975: 9 138 handskontaktermed förelrädare för kommun bedömer kommittén att provisoriskalokaler Hinns i tillräcklig utsträckning och med sådan utformning attundervisningen kan starta . Flertalet remissinstanser bl. a. AMS, Svenska träforskningsinstilutet och Skogsindustriernassamarbetsuiskotl tillstyrker förslaget om en tvåårig träteknisk utbildning. villatt möjligheterna till fullständig civilingenjörsutbildning inom områdetträteknik imdersöks.