prop · FZ03149 · 1975-12-31 00:00:00 — Det åligger huvudman förallmän va-anläggning att för varje fastighet som avses i 9 § bestämma punkt,där inkoppling av fastighetens ledningar till anläggningen skall ske(förbindelsepunkt). Sådan punkt skall, om ej särskilda skäl föraideder annat, varabelägen i fastighetens omedelbara närhet. Uppgift om punktens läge skalllämnas fastighetsägaren inom sådan tid som är skälig med hänsyn till dennesintresse att kunna planera för fastighetens utnyttjande. Om huvudman ändrar allmännabestämmelser, skall berörda fastighetsägare skälig tid innan ändringen träder ikraft skriftiigen underrättas om ändringens innebörd och tidpunkten förikraftträdandet. Motsvarande gäUer när huvudman i annat avseende ändrarförutsättningarna för va-anläggnings brukande. Om huvudmannen ändrar allmännabestämmelser, skall berörda fastighetsägare skriftligen underrättas omändringens innebörd och tidpunkten för ikraftträdandet i skälig tid innan ändringenträder i kraft. Motsvarande gäller när huvudmannen i annat avseende ändrar fömtsättningarnaför va-anläggnings brukande. 'Senaste lydelse av 43 § 1975: 730 samt av 47, 49, 51 och 52 §§ 1971: 1158. Avgiftskall utgå enligt taxa som huvudman utformar i överensstämmelse med de grundersom anges i 2426 §§. Avgift kan utgå som engångsavgift eller som periodiskaavgifter. Avgiftskall utgå enligt taxa som huvudman utformar i överensstämmelse med de grundersom anges i 2426 §§. Avgift kan utgå som engångsavgift och som periodiskaavgifter. Engångsavgiftfår ej sättas högre än att den svarar mot fastighetens andel i kostnaden förden allmänna va-anläggningens utförande. Uppgår engångsavgift till belopp somär betungande med hänsyn till fastighetens ekonomiska bärkraft och övrigaomständigheter, skall, om fastighetens ägare begär det samt godtagbar säkerhetställes, avgiften fördelas på årliga inbetalningar , högst tioår. Avgiftskall betalas vid anfordran. På obetalt belopp får skälig ränta räknas fråndagen för anfordran. Avgift skall betalas vid anfordran. På obetalt belopputgår ränta enligt 6 § räntelagen (1975: 635) för anfordran. Skallengångsavgift fördelas på årliga inbetalningar, utgår ränta enligt 5 §räntelagen på varje del av avgiften som förfaller till betalning i framtidenfrån den dag då den första inbetalningen skall ske till dess ifrågavarande delav avgiften betalas eller ränta skall utgå enligt tredje stycket. Försummarfastighetsägare att betala avgift som avses i denne lag eller att i annatväsentligt hänseende iakttaga vad som åligger honom och har huvudmannen ejgenom anmaning kunnat åstaä-komma rättelse, får huvudmannen stänga avvattentillförseln till fastigheten, om detta kan ske utan att sanitärolägenhet uppkommer. Kostnad för avstängningsåtgärd får påförasfastighetsägaren. Försummar fastighetsägare att betala avgift som avses i denna lag eller att iannat hänseende iakttaga vad som åligger honom och är försummelsen väsentligfår huvudmannen stänga av vattentillförseln till fastigheten, om han ej genomanmaning har kunnat åstadkomma rättelse och avstängning kan ske utan attsanitär olägenhet uppkommer. Kostnad för avstängningsåtgärd får påföras fastighetsägaren. Den somdeltagit i undersökning enligt 20 § får ej obehörigen röja eller nyttjayrkeshemlighet eller annat förhåUande som han Den somdeltagit i undersökning enligt 20 § får ej obehörigen röja eller nyttjayrkeshemlighet eller annat förhålUande som han Senaste lyddse 1975:730. Nuvarande lydelse därvid fått kunskap om. därvid fått kunskap om. Motsvarande gäller förtillsynsman eller syssloman med avseende på vad han erfarit på grund av sittuppdrag. Förprövning av mål som- anges i 37 § finns statens va-nämnd. Denna består avordförande och fem andra ledamöter. Ordföranden skall vara lagfaren och erfareni domarvärv. Av de övriga ledamöterna skall en ha sakkunskap och erfarenhet iva-tekniska frågor. Två ledamöter skall vara väl förtrogna med förvaltning ochskötsel av allmän va-anläggning. En ledamot skall vara väl förtrogen medbostadsfastigheters va-förhållanden. En ledamot skall vara väl förtrogen medva-förhållanden som avser annan bebyggelse än bostäder. Ledamot skall varamyndig svensk medborgare. I den utsträckning det behövs skall för ledamot finnasersättare, som uppfyUer de för ledamoten föreskrivna behörighetskraven. Ledamöter och ersättare förordnas av regeringen för visstid. Vid förberedande åtgärd, vid meddelande av beslut enligt45 § samt vid prövning av fråga om avvisning eller avskrivning av mål kannämnden bestå av ordföranden ensam. Mål somanges i 37 § prövas av statens va-nämnd. Bestämmelser om nämnden finns i lagen(1976: 000) om statens va-nämnd. Denna lag träder i kraft . Äldreräntebestämmelser i 27 § gäller dock fortfarande i fråga om ränta för tid föreikraftträdandet. Har skyldighet att utge ränta uppkommit före ikraftträdandet,gäller äldre bestämmelser även för tiden därefter. ' Senaste lydelse 1975:730. 1975/76:149 14 Lagom ändring i anläggningslagen (1973: 1149) Härigenomföreskrives att 1 § anläggningslagen (1973:1149) skall ha nedan angivnalydelse. 1§ EnUgt denna lag kan inrättas anläggning som är gemensam för flera fastigheteroch som tillgodoser ändaJnål av stadigvarande betydelse för dem (gemensamhetsanläggning). Fråga om gemensamhetsanläggning prövas vid förrättaing. KanenUgt bestämmelser i an- Kan enligt bestämmelser i an nan författnmg än fastighetsbUd- nan författning än fastighetsbUd ningslagen (1970: 988) fråga om ningslagen (1970: 988) fråga om inrättande av anläggning gemen- inrättande av anläggning gemen samt för flera fastigheter prövas samt för flera fastigheter prövas av domstol eUer annan myndighet, av domstol eller annan myndighet, gäller ej denna lag. Ej heller gäUer gäller ej denna lag.Ej heller gäUer lagen allmän vatten- och avlopps- lagen allmän vatten- och avlopps anläggning, anläggning eller allmän fjärrvär meanläggning. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenomföreskrives att 13 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928: 370) skaU ha nedanangivna lydelse. Särskild fastighetstaxering skall verkställas de år då allmänfastighetstaxering icke äger mm. Därvid skall ny taxering av fastighet ske, omunder löpande taxeringsperiod 1) ny taxeringsenhet bör bUdas eller taxeringsenhet ombUdas, 2) taxeringsenhets beskattningsnatur bör ändras, 3) taxeringsenhet, som förut varit undantagen från skattepUkt,blivit skattepliktig eller förut skattepliktig taxeringsenhet övergått tiU attvara icke skattepliktig, 4) bebyggelse skett på taxeringsenhet, som förut varitobebyggd, eUer bebyggelsen på en fömt bebyggd taxeringsenhet rivits, bmnnit nedeller förts bort, 5) taxeringsenhets värde ökat eller minskat genomförändringar i iSenaste lydelse 1972:169. 1975/76:149 15 frågaom byggnadsbeståndet eller markanläggning eller till följd av markarbete, 6)taxeringsenhets värde minskat genom skogsavverkning eller täkt-verksamhet eUer tUlföljd av skogsbrand, vattenflöde eller jämförlig händelse. Harunder löpande taxeringspe- Har under löpande taxeringspe riod taxeringsenhets värde ökat el- riod taxeringsenhets värde ökat el ler minskat tUl följd av faststäUd ler minskat till följd av fastställd generalplan, stadsplan eller bygg- generalplan, stadsplan eller bygg nadsplan, skaU vid särskild fastig- nadsplan, skall vid särskild fastig hetstaxering ny taxering ske, om hetstaxering ny taxering ske, om den kommun inom vilken taxe- den kommun inom vilken taxe ringsenheten är belägen eller taxe- ringsenheten är belägen eller taxe ringsenhetens ägare begär det. ringsenhetens ägare begär det. Detsamma skall gäUa om taxe- Detsamma skall gälla om taxe ringsenhetens värde ökat eller ringsenhetens värde ökat eUer minskat till följd av myndighets minskat till följd av myndighets eller domstols beslut, som innebär eller domstols beslut, som innebär ändring i fråga om förfoganderät- ändring i fråga om förfoganderät ten eller eljest i fråga om rätten ten eller eljest i fråga om rätten att utnyttja den, liksom tUl följd att utnyttja den, liksom tUl följd av att avgift tiU aUmän va-anlägg- av att avgift till allmän va-an- ning (anslumingsavgift) eller gatu- läggning eller allmän fjärrvär- kostnadsbidrag erlagts för taxe- meanläggning (anslutningsavgift) ringsenheten. gatukostnadsbidragerlagts för taxeringsenheten. Nytaxering i faU som avses i första stycket 5 eller 6 eller andra stycket skallske endast om taxeringsvärdet bör ökas eller minskas med minst en femtedel,dock . Har i fall som avses i första stycket 5 värdet ökatpå gmnd av nedlagda kostnader, som uppgår till , fåremellertid ny taxering ändock ske. Hartaxeringsenhets värde bestämts under fömtsättning att den användes iförvärvsverksamhet av visst slag, och nedlägges verksamheten stadigvarande helteller i allt väsentligt under löpande taxeringsperiod, skall vid särskUdfastighetstaxering ny taxering ske, om taxeringsenhetens ägare begär det ochtaxeringsenhetens taxeringsvärde tUl följd av värdeminskning i anledning avnedläggningen bör minskas med minst hälften. Framställningsom avses i andra och fjärde styckena skall göras hos länsstyrelse eller lokalskattemyndighet eller hos ordföranden i den taxeringsnämnd på vUken taxeringav fastigheten ankommer och ha inkommit senast den 15 febriiari under det årdå den nya taxeringen avses skola ske. Dennalag träder i kraft . 1975/76:149 16 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , , , med förslag till lag om allmännafjärrvärmeanläggningar, (Ju 1973:06) tillkallades för att pröva frågan om lagstiftningom allmänna värmeanläggningar (riksdagsberättelse s. 7274).Utredningen har avlämnat betänkandet (SOU 1974: 77)Värmeförsörjning enligt värmeplan. Betänkandet innehåller bl. a. förslag tilllag om allmänna värmesystem. Utredningens förslag tUl lag om allmänna värme-syslembör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av vattenöverdomstolen,statskontoret, , statens förhandlingsnämnd, statensnaturvårdsverk, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, bostadsstyrdsen, statensplanverk, statens va-nämnd, statens lantmäteriverk, statens industriverk,statens ström, ,länsstyrelserna i , , samt , elutredningen(I 1971: 01), Aktiebolaget , Föreningen ekonomisk rationell uppvärmning.Hyresgästernas riksförbund. Hyresgästernas sparkasse- och byggnädsföreningars riksförbund(HSB), Näringslivets byggnadsdelegation. ,allmännyttiga bostadsföretag (), , 'Utredningsman överdirektören . 1975/76:149 17 Ett gemensamt yttrande har avgetts av . Svenska konsulterandeingenjörers förening. ,WS-fa-brikantemas råd, VVS-information och (i fortsättningenanvänds benämningen VVS-branschen för detta remissyttrande). Länsstyrelsernahar bifogat yttranden från , , , ,, , , , och kommuner, . Sydvästra , industriverkoch . 2 Nuvarande ordning 2.1 Fjärrvärme Fjärrvärmeinnebär att centralt uppvärmt vatten distribueras i ett ledningsnät tillenskilda fastigheter, där värmeenergin utnyttjas för uppvärmning variinbegrips framstäUning av förbrukningsvarmvatten. Den anläggning därfjärrvärmen produceras kallas fjärrvärmeverk. Vanligast är f. n.hetvattencentraler som oftast kallas värmeverk. Dessa producerar enbarthetvatten för fjärrvärmeändamål. I kraftvärmeverk produceras både fjärrvärmeoch elenergi. Enligt finns det f. n.kraftvärmeverk i tolv av de 50 tätorter som har fjärrvärme i större ellermindre omfattning (se den av föreningen publicerade utredningenKraftvärme 1975). Hetvattencentraleroch kraftvärmeverk eldas hittiUs i huvudsak med olja, men de skulle i principkunna utföras även för eldning med fasta bränslen, dvs. kol eller ved. I någrafall är oljeeldade anläggningar av beredskapsskäl utförda så att de lätt kanomställas till eldning med hi-hemska bränslen. Även sopor och annat avfall kananvändas som bränsle och så sker också i några tätorter, dock främst som ettled i kvittblivningen av sopor. hetvattencentral kan man komplettera den bränsleddade pannan med en elpanna.SärskUt om elpannan utnyttjas under lågbdastningstid på elnätet kan billigelenergi utnyttjas för hetvattenproduktionen och dessutom kommer elenergin då ihuvudsak från vattenkraft- och kärnkraftanläggningar. Iprincip kan en hetvattencentral eller ett kraftvärmeverk också utföras som en kämenergianläggning.Kämenergibaserade kraftvärmeverk diskuteras bl. a. för Stockholms- ochMalmöregionerna. När det gäller kärnenergibaserad ren hetvattenproduktion pågårett utvecklingsarbete 2 1975176.1 saml. Prop.1975/76:149 18 bl.a. för att utröna om säkerhetskraven kan förändras så att en anläggninglättare kan närförläggas. kan tekniskt sett byggas upp med olika typer av maskiner. HittUlshar kraftvärmeverk baserade på den s. k. mottrycks-principen varit dominerande.Dessa mottrycksverk måste av ekonomiska skal ha en viss storlek. Den tekniskautvecklingen har emellertid visat på möjligheter att tillverka även andra typerav kraftvärmeverk baserade på exempelvis dieselmotor eller gasturbin och dessaanläggningar behöver inte vara så stora som mottrycksverken. Ihetvattencentraler och i kraftvärmeverk utnyttjas bränslet till . I enenskild värmepanna utnyttjas bränslet till . SkiUnaden i bränsleulnyttjningär också stor mellan ett kraftvärmeverk och en anläggning för enbartproduktion av elenergi, värmekraftverk, som också benämns ångkraftverk ellervanligast kondens-kraftverk. I ett fossUddat kondenskraftverk utvinns omkring40 % elenergi medan kondensförlusterna är . I ett kraftvärmeverk utvinnsav den tillförda energin som elenergi och somfjärrvärme. har i en broschyr publicerat följande statistiskauppgifter rörande landets fjärrvärmeverk. Uppgifterna avser /75respektive . Levereradvärmeenergi 16 940 GWh Anslutenvärmeeffekt 9 690 MW Produceradelenergi (kraftvärme) 3 420 GWh Installeradeffekt (kraftvärme) 1 604 MW Eldningsolja 2 116 500 toe varavlågsvavlig 1 038 150 toe Avfall (sopor) motsv. ' Prefixet giga anger miljard. MW betyder megawatt.Prefixet mega anger miljon. Förkortningen toe betyder lon ekvivalent olja. Enligt en uppskattning somhar gjorts av Svenska värmeverksför-: eningen är f. n. ca 700 ÖOO lägenheter iflerfamiljshus (av totalt två miljoner) och ca 30 000 småhus (av totalt en ochen halv miljon) anslutna till fjärrvärme. Dessutom uppvärms kontor, skolor,affärer och industrilokaler med fjärrvärme motsvarande ytterligare ca 350 000lägenheter. Distributionenav fjärrvärme är inte lagreglerad. Tvångsrätt att dra fram och begagnaerforderliga ledningar kan erhållas med stöd av led- Prop.1975/76:149 19 ningsrättslagen(1973: 1144), expropriationslagen (1972: 719) eller byggnadslagen (1947: 385).Erforderlig mark för produktionsanläggningar för fjärrvärme kan förvärvas medstöd av expropriationslagen eller byggnadslagen. Utredningen(I 1975: 03) om energiplanering skall enligt direktiven överväga om vid sidan av energiplaneringen krav på koncession bör införas för anläggandeoch drift av fjärrvärmenät. Ett kärnkraftverk prövas f. n. enUgtatomenergilagen (1956: 306) och enUgt miljöskyddslagen (1969: 387).Koncessionsplikt enligt mUjöskyddslagen föreligger enligt 2 §miljöskyddskungörelsen (1969: 388) förutom för kärnkraftverk förångkraftanläggning eller annan anläggning för eldning med fossUt bränsle medtillförd effekt överstigande 50 MW samt för kol- eller spaltgasverk. Förgasturbinkraftanläggning gäller endast anmälningsplikt enUgt 8 §miljöskyddskungörelsen. Regeringenskall enligt 136 a § byggnadslagen pröva tUlkomsten och lokaliseringen avindustriell eller liknande verksamhet, som är av väsentlig betydelse för bl.a. hushållningen med energi eller med landets samlade mark- ochvattentillgångar. Bland de nyanläggningar som aUtid skall prövas av regeringennämns i 136 a § särskUt kärnkraftanläggning samt ångkraftanläggning och annananläggning för eldning med fossilt bränsle med tillförd effekt överstigande 500MW. Beträffandeelvärme skiljer man på direktverkande elvärme och ackumulerande elvärme. Vid direktverkandeelvärme omvandlas elenergin direkt till värme i radiatorer i varje rum ibyggnaden eller också används elenergin för att värma upp vatten i ettkonventionellt radiatorsystem för vattenburen värme. Uppvärmningen kan skeantingen lokalt i varje fastighet eUer centralt vid exempelvis ettfjärrvärmeverk. Sker uppvärmningen centralt blir det en form av fjärrvärme. Denackumulerande dvärmen, som oftast utförs med vattenburet värmesystem, innebäratt man exempelvis använder det överskott på elenergi som finns närden normala dbdastningen sjunker. Ett distributionsnät för hushåUsd kan inteutan vidare användas för elvärme i stor skala. För detta krävs ledningar medstörre kapacitet och ett tätare nät av transfor-matorstationer. Eldistributionentäcker hela landet och regleras i lagen (1902: 71 s. 1), innefattande vissabestämmelser om elektriska anläggningar (lag). Enligt denna lag krävs tiUstånd(koncession) för framdragande eller begagnande av lednmg för elektriskstarkström. Sådant tiUstånd meddelas antingen som Unjekoncession eller sornområdeskoncession. Innehavare av områdeskoncession är skyldig atttillhandahålla el åt envar som inom området har behov därav för normaltförbrukningsändamål. 1975/76:149 20 Koncessionmeddelas i allmänhet av statens industriverk som också prövar frågor omdistributionsplikt. Frågor om prissättning och övriga leveransvillkor prövasdäremot av en särskUd nämnd, statens ström. Utövervad som har angivits i föregående avsnitt kan beträffande lagregleringen avelproduktionen anges att vattenkraftverk skall prövas enligt vattenlagen(1918: 523). I fråga om ledningar och mark för produktion gäller detsamma somför fjärrvärme med det tillägget att tvångsrätt kan erhållas även med stöd avvattenlagen. Gasverkhar i funnits i flera städer. Några har lagts ner. De övriga har byggtsom från koksgasverk tiU moderna s. k. spaltgasverk, som drivs med lättbensineller gasol. Stadsgas förekommer i tolv kommuner av vUka tio har egenproduktion. användes av producerad gasmängd för industri, 26 %för hushåll och för uppvärmning av hus. Då fanns 15 000 abonnenter medinstallerad gasvärme. Gasledningarna till fastigheterna har normalt sådankapacitet att de kan utnyttjas för både hu:>håUsändamål och uppvärmning.Naturgas fmns f. n. inte tillgänglig i . Gasdistributionenär inte lagreglerad. I fråga om ledningar och mark för produktion gällerdetsamma som för fjärrvärme. För kol- och spaltgasverk gäUer koncessionspliktenligt mUjöskyddslagen. 3 Utredningen 3.1 Allmänt Utredningenförutsätter att de övergripande energipolitiska frågor som inverkar påinrättande av kollektiva värmesystem blir avgjorda i annat sammanhang än genomden värmeplanering som regleras i utredningens lagförslag. Den aUtmer iikandekomplexiteten inom energiområdet förutsätter enligt utredningen att frågor omenergi i olika former bedöms i ett sammanhang och i samverkan mellan statligamyndigheter, kommuner och skilda organisationer för producenter, distributöreroch konsumenter. För detta krävs enligt utredningen en översiktlig energiplanering.Beträffande den del av denna energiplanermg som avser lokal verksamhet anserutredningen att det behövs en lagstiftning om lokal energiplanering(energiförsörjning). Om en sådan lagstiftning kommer till stånd bör en därireglerad energiplanering kunna bilda underlaget för den värmeplanering somutredningen föreslår. Utredningenhar begränsat sitt förslag tiU den lokala distributionen av energi föruppvärmning. En värmeplan enligt utredningens förslag 1975/76:149 21 innefattardärför enbart energidistribution för uppvärmning. Den föreslagna värmeplanensyftar tiU en optunal fördelning mellan de skUda uppvärmningsformerna (elvärme,fjärrvärme och gasvärme). Genom värmeplaner främjas kollektivauppvärmningssystem och därmed skapas fömtsättningar både för en bättre luftvårdoch för en effektivare bygg-nadsuppvämming. Utredtungen föreslår attlagstiftningen om lokal distribution av energi för uppvärmnmg (värmeplaner)träder i kraft oberoende av en lag om lokal energiplanering. Detta kan dockinte få leda till att en värmeplan upprättas utan att den inordnas i ett energipolitisktsammanhang. En värmeplan måste enligt utredningen aUtid grunda sig på åtmuistoneen begränsad mera översiktlig energiplanering. Innehållet i en sådan energiplaneringkan variera men ett visst minimiinnehåll måste den enligt utredningen dock ha.Detta bestäms av en lagregel om leveransskyldighet (se vidare avsnitt 3.4).Planeringen måste därför alltid innehåUa en redovisning av hur energin förplanerade kollektiva värmesystem enUgt värmeplanen skall anskaffas i sådanomfattning att leveransskyldigheten kan fullgöras. Omenergiplanering sedermera lagregleras kan enligt utredningen i lag komma attföreskrivas en skyldighet för kommun att upprätta energiplan eller värmeplaneller bådadera. Frågan därom är emeUertid av övergripande natur och bör inteavgöras förrän efter en utredning om den lokala energiförsörjningen iallmänhet. Utredningsförslaget innebär därför inte att kommunema åläggs attupprätta värmeplaner. En lag om värmeförsörjnmg genom inrättande och drift avett eUer flera kollektiva värmesystem blir enligt utredningens uppfattrungbegränsad till kollektiva värmesystem enligt värmeplan. För sådant systeminför utredningen begreppet aUmänt värmesystem. Så länge kommunen inte ärskyldig att upprätta värmeplan kan kommunen välja mellan att låta den av utredningenföreslagna lagen om allmänna värmesystem bli tUlämplig på kollektivavärmesystem inom kommunen eller att låta ett eller fler av dem falla utanför tUlämpningen. Utredningenframhåller att fjärrvärme avser leverans av hett vatten för uppvärmning.Elenergi och gas kan användas både för uppvärmning och för andra ändamål. Äv dekollektiva uppvärmningsformerna kan elvärme utnyttjas både i tätort ochglesbygd. Fjärrvärmen och gasvärmen kan på gnmd av distributionssystemenskapitalkostnader förekomma bara i tätort. Möjlighetema att effektiviserauppvärmningen av byggnader genom att utnyttja kollektivt uppvärmningssystem ärdärför störst i tätorter. De mUjömässiga skälen för att övergå till kollektivuppvärmning gör sig också starkast gällande i tätorterna. Utrednuigen anser därföratt en lag om värmeförsörjning med ett regelsystem om värmeplanering börbegränsas tUl att gälla bara för tätorter. 1975/76:149 22 försörjningbör enligt utredningen bli tillämplig på alla de kollektiva uppvärmningsformerna,alltså fjärrvärme, elvärme och gasvärme, där distributionen av energi sker iaffärsdrivande verksamhet. Allmännavärmesystem inrättas enligt utredningens förslag genom värmeplan. Värmeplanupprättas genom kommunens försorg. Samordning med kommunens övrigaverksamhetsplanering och ekonomiska planering och med kommunens fysiskaplanering och mUjövårdsarbete kan därvid ske på ett enkelt sätt. Samråd bör skepå ett tidigt stadium med statens industriverk om de principiellaenergipolitiska intressen som inverkar på energihantering. Förslag tUlvärmeplan skall liksom enligt byggnadslagstiftningen formellt stäUas ut medmöjligheter för fastighetsägare att komma in med erinringar mot förslaget. Värmeplanantas av kommunfullmäktige och bUr därmed gällande. Efter antagandet är detenligt utredningen angeläget att information därom lämnas tUl fastighetsägareoch andra energikonsumenter. Vidare skall ett exemplar av värmeplanenöverlämnas till industriverket och för kännedom. Utredningenhar övervägt att föreslå en regel om att värmeplan skall fastställas av statligmyndighet för att bli gällande men bar avstått därifrån. Enligt utredningenkan det bli erforderligt med någon form av statlig överprövning i vissabetydelsefulla frågor, exempelvis rörande produktion av energi ochlångtransport av energi utöver vad som följer av dlagstiftningen ochmiljöskyddslagen. Dessa frågor är emeUertid sådana att de bör lösas i ett mer översiktiigtsammanhang. Utredningen anser att en statlig generell öveiprövning av värmeplankan undvaras även innan frågan om eventuell statlig styming blir utredd.