prop · FZ0384 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76: 84 Regeringens proposition 1975/76: 84 med förslag till lag om skyldighet för arbetsgivare attanmäla ledig plats till den offentliga arbetsförmedlingen, m. m. Regeringen föreslår alt antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen läggs fram förslag till lag om skyldighetför arbetsgivare att anmäla ledig plats lill den offentligaarbetsförmedlingen. Anmälningsskyldigheten skall i princip gälla inom allayrkesområden och omfatta alla anställningar. a. statliga tjänster undantasfrån lagen. Enligl lagförslaget behöver anmälan inte göras om den ledigaplatsen tillsätts med någon som redan är anställd hos arbetsgivaren(internrekrytering). Vissa andra undanlag från anmälningsskyldigheten förslåsdessutom, t. ex. när anställningen inte avses räcka längre än . Enliglförslagel bemyndigas regeringen all besluta att anmälningsskyldigheten skallgälla bara i viss del av landet. Införandel av anmälningsskyldighet avses skepå försök i tre län med början . I propositionen föreslås även, mot bakgrund av enredogörelse för nuvarande förhållanden, flera ändringar i arbetsförmedlingensorganisation och arbetsformer. Etl inflytande för arbetsmarknadsparterna ochkommunerna i arbetsförmedlingen skall sålunda prövas genom inrättande avdistriktsnämnder. Dessa nämnder skall få inflytande på hur det lokalaförmedlingsarbetet bör bedrivas. De skall vidare avge yttranden tilllänsmyndigheterna i planerings- och organisationsfrågor. Genom sin sakkunskapoch sina kontakter väntas nämndledamötema kunna tillföra förmedlingen ettbredare beslutsunderlag i många ärenden och ge tjänstemännen ett värdefulltstöd vid genomförandet av olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder, t. ex. för atlbereda sysselsättning ål personer med arbetshandikapp. Arbetsförmedling inom kulturområdet är förenad med vissaproblem som har lett till atl förmedlingsverksamheten är splittrad mellan flera 1 1975/76. 1975/76: 84 2 förmedlingsorgansom arbetar under olika villkor. Frågan om hur denna verksamhet bör varaorganiserad har utretts vid flera lillfällen. I proposilionen föreslås nu atlarbetsförmedlingen inom kulturområdet i större utsträckning än tidigare skallombesörjas av den offentliga arbetsförmedlingen. Slutligenbehandlas en av och statskontoret överlämnad rapportrörande del hittillsvarande utredningsarbetet beträffande elt . I rapporten anges bl. a. målen för platsförmedlingen och ivad mån dessa mål kan uppnås med nuvarande resurser saml vilka förbättringarsom skulle kunna uppnås med hjälp av ÄDB-leknik. Vidare föreslås praktiska provunder nästa budgetår på några förmedlingskonlor avseende sökning och matchningmed hjälp av ADB-register över arbetssökande och lediga platser. 1975/76: 84 Lagom skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledig plats till den offentligaarbetsförmedlingen 1 §Denna lag gäller arbetsgivare som avser all anställa arbetstagare på ledig plats i sin verksamhet. 1. om anställning är avsedd atlvara högsl , 2. vid tillsättning av statligtjänst eller av sådan tjänst som lärare eller skolledare för vUkenavlöningsförmånerna faslstäUes under medverkan av regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer. 2 §Arbetsgivare som avses i 1 § första stycket skall anmäla ledig plats lill den offentliga arbetsförmedlingen. Anmälansom avses i första stycket skall göras innan annan åtgärd vidtages föranställning. 3 §Anmälningsskyldighet enligl 2 § föreligger ej för arbetsgivare som avser all besätta den lediga platsen med 1. arbetstagare som redan äranställd hos arbetsgivaren, 2. arbetstagare som är medlem avarbetsgivarens familj, 3. arbetstagare som skall arbeta iarbetsgivarens hushåll, 4. arbetstagare som skall haföretagsledande eller därmed jämförlig ställning, 5. arbetstagare som enligt lageller annan författning eller kollektivavtal har företrädesrätt lillanställningen, 6. arbetstagare till anställningsom förutsätter viss politisk inställning, 7. arbetstagare lill anställningsom lillsätts genom valförfarande. Anmälningsskyldighetföreligger ej heller, om den lediga platsen enligl överenskommelse mellanarbetsgivaren, berörd arbetstagarorganisation och arbetsförmedlingen skallförbehållas arbetstagare som avses i 8 § lagen (1974: 13) om vissaanställningsfrämjande åtgärder. Regeringeneller, efter regeringens bestämmande, får, omsärskilda skäl föreligger, för visst yrkesområde föreskriva ytterligareundantag från anmälningsskyldigheten. 4 § Anmälan skall innehålla deuppgifter som behövs för förmedlingsarbetet. Närmare föreskrifter om vilka uppgifieranmälan skall innehålla meddelas av regeringen eller av myndighet somregeringen besiämmer. 5 § När ledig plats som haranmälts tUl arbetsförmedlingen har blivit tillsalt eller av annan anledning ejlängre är aktuell, skall arbetsgivaren så snart del kan ske anmäla detta tUlförmedlingen. 6 §Arbetsgivare, som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet under låter att anmäla ledig plats enligl vad som föreskrives i denna lag, dö- 1975/76: 84 4 mes till böter. Detsamma skall gälla arbetsgivare som ianmälan uppsåtligen eller av grov oaktsamhet lämnar oriktig uppgift, vilken ejsaknar betydelse. Ällmänt åtal för brott som avses i första stycket fårväckas endasi efter anmälan av . Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.Regeringen får föreskriva all lagen skall tillämpas endast beträffande vissteller vissa län. Lag om ändring i lagen (1935:113) med vissa bestämmelserom arbetsförmedling Härigenom förordnas i fråga om lagen (1935: 113) med vissabestämmelser om arbetsförmedling dels alt i 2 § ordet "Konungen" skaU bytas utmot "regeringen", dels all 3, 8 och 9 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels all ilagen skall införas en ny paragraf, 2 a §, av nedan angivna lydelse Utan hinder av 2 § må regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer bevilja enskild person eller annan tillstånd att bedrivaarbetsförmedling för musiker och sceniska artister i förvärvssyfte. Tillståndfår givas endast för verksamhet som avser förmedling av anställning utomlandsåt den sotn är bosatt här i riket eller av anställning här i riket åt den somär bosatt utomlands. Tillstånd enligt första stycket må icke beviljas medmindre sökanden utfäster sig att vid förmedling eller eljest icke uppställavillkor som begränsar förmedlingssökandes möjligheter att an-lila denoffentliga arbetsförmedlingen. Tillstånd enligt denna paragraf må beviljas för högst ettår i sänder. 3 § Vid meddelande av tillstånd skall angivas denersättning för förmedlingen, som högst må uppbäras, samt de övriga villkoroch bestämmelser för verksamheien som prövas erforderliga. Prop.1975/76: 84 Ersättningen må i intet fall så bestämmas, atl densammakan förväntas överstiga de nödiga utgiflerna för förmedlingen. Ersällningen må i annat fall än som avses i 2 a § icke såbestämmas, alt densamma kan förväntas överstiga de nödiga utgiflerna förförmedlingen. Den som bedriver arbetsförmedling i förvärvssyfte dömes till böter eller fängelse . Den som utan tillstånd bedriver arbetsförmedling i förvärvssyfte dömes tiU böter eller fängelse . Den som eljesiulan tillstånd bedriver arbetsförmedling mol ersättning dömes lill böter. Den somförsummar all göra anmälan enligl 5 § dömes lill böter högst femhundra kronor. Den som uppsåtligenbereder arbete åt någon efter anvisning genom arbetsförmedling som bedrives iförvärvssyfte dömes till böter eller fängelse . Den som uppsåtligenbereder arbete åt någon efter anvisning genom arbetsförmedling som utantillstånd bedrives i förvärvssyfte dömes lUl böter eller fängelse i högst sexmånader. Ällmänt åtal för broll som avses i första stycket fårväckas endast efter anmälan av . Denna lag träder i kraft efter den dag då lagenenligt uppgift på den har utkommit från trycket i . ' Senaste lydelse 1970: 877. =- Senaste lydelse 1970: 877. 1975/76: 84 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , , , Propositionmed förslag till lag om skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledig platstill den offentliga arbetsförmedlingen, m. m. Genombeslut uppdrog Kungl. Maj:l åt ()all i samverkan med arbetsmarknadens parter utreda förutsättningarna att ökainformationen tUl arbetsförmedlingen om lediga platser. I beslutet angavs attstyrelsen därvid borde ulgå från de uttalanden chefen för dåvarandeinrikesdepartementet och inrikesutskottet hade gjort (prop.1973: 1 bil. 13 s. 45, InU 1973: 3), vilka innebar all man i dåvarande läge inlevar beredd att starta ett utredningsarbete om obligatorisk plalsanmälan.Styrelsen borde dock vara oförhindrad alt undersöka huruvida de skäl som talarmot en obligatorisk platsanmälan bl. a. en väsentiigt ökad arbetsbelastningför arbetsförmedlingen och förelagen ulan garantier för en motsvarande förbättringav placeringsresullaten var generellt gUtiga eUer om det kunde finnas motivför all pröva sådan obligatorisk anmälan inom exempelvis vissa begränsadeyrkesområden, regioner e. d. AMStillsatte en arbetsgrupp bestående av representanter för i styrelsenföreträdda parter på arbetsmarknaden och tjänstemän vid arbetsmarknadsverketför ifrågavarande utredning. Arbetsgruppen framlade en rapportbenämnd Uiredningen om förbättrad platsin-formatton (UPI). 1 rapporten föreslåsbl. a. all skyldighet för arbetsgivare alt anmäla ledig plats tUl arbetsförmedUngenskall fastslås i lag. äMS beslötden att överlämna rapporten till regeringen som styrelsens egelförslag. Efterremiss har yttranden över ÄMS' förslag avgetts av hovrätten 1975/76: 84 7 över och , , postverket,, , , ,, statens personalnämnd, (), institutetför social forskning, länsstyrelserna i . , Göteborgsoch län, , , och Norrbottenslän, expertgruppen för utredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor, , , (),, , . Statsföretagens förhandlingsorganisation, Sverigeshantverks- och industriorganisation (SHIO), i (LO), , , Svenska lantarbetareförbundel,Svenska skogsarbetareförbundel, , (), Centralorganisationen /SR, (), Konstnärliga och () saml . Yttranden över förslaget haröverlämnats av SAF från saml av KLYS från Svenska tealerförbundeloch . I en gemensam skrivelse har LO och TCO föreslagilatt lekmannastyrelser skall införas i arbetsförmedlingen. Enligt förslagetskall till varje dislriktskontor knytas en distriklsnämnd med representanterför de båda nämnda löntagarorganisationerna, arbetsgivarna och inom distriktetbelägna kommuner. Härigenom erhåller enligt förslaget de lokalaarbetsmarknadsparterna och de kommunala myndigheterna insyn i och möjlighetalt påverka dislriklskonlorens beslut och åtgärder. I skrivelsen lämnas exempel på arbetsuppgifter som böråvila de föreslagna distriktsnämnderna saml föreslås all en arbetsgrupp tillsällsinom med uppgifl att närmare utreda vilka befogenheteroch arbetsuppgifter som lämpligen kan tUldelas distrikts-nämnderna. Chefen förarbetsmarknadsdepartementet har härefter lillsatt en arbetsgrupp! förutredning av frågan om lekmannarepresentation i arbetsförmedlingen.Arbetsgruppen har bestått av företrädare för ,kommundepartementet, ÄMS, SAF, LO, TCO och Svenska kommunförbundet.Arbetsgruppen har lagt fram en departementspromemoriabenämnd (Ds Ä 1975: 9) Lekmän i arbetsförmedlingen. 1 Ledamoten av , ordförande,överdirektören , kanslirådet ,departementsrådet , ombudsmannen , departementssekreterarenBertil Segerfalk, sekreteraren , direktören utredningssekreteraren . Prop.1975/76: 84 8 Efter remiss har yttranden över departementspromemorianavgetts av statskontoret, , ÄMS som har överlämnat yttrandenav länsarbetsnämnderna i samtliga län länsstyrelserna i och Västernorriandslän, sysselsällningsulredningen (Ä 1974: 02), decentraliseringsulredningen,, , , , SäCO/SRsaml , , och Ra-gunda kommuner. LO haröverlämnat yttranden från och . Arbetsförmedling inom kulturområdet är förenad medsärskilda problem. Frågan om hur förmedlingsverksamheten bör organiseras harutretts vid flera tillfäUen bl. a. genom utredningen rörandearbetsförmedlingen inom vissa områden (OLÄF) som lade frambetänkandet (Ds In 1972: 5) Arbetsförmedling inom kulturområdet. OLÄF kom isitt slutbetänkande till den slutsatsen att de speciella problemen på dettaområde motiverade tillskapandet av ett särskilt, i förhållande till den offentiigaarbetsförmedlingen fristående, förmedlingsorgan som borde ges formen av enstatlig stiftelse. Till stiftelsen, vars förmedlingsverksamhet skulle varaavgiftsfri, skulle knytas avgiftsbelagda funktioner av impressario- ochmanagerkaraktär. Stiftelsen skulle byggas upp genom ombUdning avMusikerförbundets arbetsförmedling, vars verksamhet därigenom skulle upphöra.Därmed skulle man ha den förankring på marknaden som ett väletablerat organ medmångårig erfarenhet av branschen kunde ge. Remissbehandlingen av förslagetvisade bl. a. dels att enligl flera instansers mening förslagets förverkligandeborde anstå tills dåvarande hade framlagt förslag i fråga om den statiigakulturpolitiken, dels alt tanken på en särskild stiftelse av flera remissinstanserkunde accepteras endasi under förutsättning att dess verksamhetsområde blevheltäckande. avvisade emellertid förslagel om alt uppgå i denföreslagna stiftelsen. Utfallet av remissbehandlingen visade således atl en vidareberedning av OLÄF:s förslag var nödvändig, vUket anmäldes för (prop.1973: 1 bil. 13 s. 89; InU 1973: 3, rskr 1973: 71). En överarbetning har därförskett i en särskild arbetsgrupp, som överlämnade enpromemoria med förslag i ämnet (Ds Ä 1975: 5). Sedan OLÄF lade fram sitt betänkande har statsmakternafattat beslut om riktlinjer för en ny statlig kulturpolitik och om fortsattutbyggnad av de statiiga insatserna inom kulturområdet (prop. 1974: 28, KrU1974: 15, rskr 1974: 248; prop. 1975: 20, KrU 1975: 12, rskr 1975: 201). » I gruppen har ingått departementsrådet ,, departementsrådet samt departementssekreteramaMac och , , avdelningsdirektören och förste byråinspektören , AMS samt ochBjörn , KLYS. har varit arbetsgruppens ordförande. 1975/76: 84 9 Vidarehar flera utredningar lagt fram förslag av betydelse för kulturarbetarna. Efter remiss har yttrandenöver departementspromemorian avgetls av , ÄMS som harbifogat yttranden av länsarbetsnämnderna i . Västerbollens län,saml Göieborgs och län , Operan,Dramatiska teatern, . , ,, , , (), , Folkparkernas centralorganisation. Föreningen , i , KLYS, ,Svenska' tealerförbundel, , . Svenska tonkonstnärsförbundel och . Dessutom har yttranden inkommit från . Samrådsgruppen för inlernalionelll musiksamarbete, Kulturarbetar-centrum-Riks,Utbildningssektionen hos konstnärernas kollektivverkstad, Konslnärscentrum,Filmcentrum, . Teatercentrum och LänsbUdningsförbundeti . Idetta sammanhang tas även upp elt av ÄMS och statskontoret till chefen förarbetsmarknadsdepartementet överlämnat utredningsförslag rörande ökadanvändning av ÄDB-teknik inom arbetsförmedlingen. Efter remiss har datainspektionenavgelt yttrande Över förslagel. Innan de nämnda ulredningsförslagenbehandlas närmare, lämnas i det följande en redogörelse för arbetsförmedlingensnuvarande organisation och arbetsuppgifter. 2 Arbetsförmedlingens organisation ocb arbetsuppgifter 2.1 Nuvarande organisationoch arbetsformer Omarbetsförmedlingens organisation finns vissa bestämmelser i dels instruktionen(1965: 667) för och länsarbels-nämndema (omtryckt 1970:727, ändrad : 449) och dels arbetsmarknadskungörelsen (1966: 368,omtryckt 1975: 822). Enligl instruktionen är centralförvaltningsmyndighet för allmänna arbetsmarknadsfrågor och skall öva tillsynöver den offentiiga arbetsförmedlingen. skall enliglinstruktionen inom sitt område leda den offentliga arbetsförmedlingen.Instruktionen innehåller däremot inga bestämmelser om den lokala organisationendvs, arbetsförmedlingskonloren. Bestämmelser härom finns i 2 § arbetsmarknadskungörelsen,där det sägs att landet för arbetsförmedlings- 1975/76: 84 10 verksamhetenindelas i distrikt och atl inom varje distrikt finns elt dislriktskontor och delokalkontor som regeringen eller, efter regeringens beslut, ÄMSbestämmer. Arbetsmarknadsverketingår i den försöksverksamhet med medbestämmanderätt för de anställda iviktigare personalfrågor m. m. som bedrivs enligt riktlinjer av delegationen (Fi1970: 67) för förvaltningsdemokrati (DEFF). , somomfattar räknat från , utökas arbetsmarknadsverketsorganisation med bl. a. lokala företagsnämnder med tillhörande beslutsgruppervid länsarbetsnämnderna. Föreår 1971 bestod arbetsförmedlingens kontors-organisation av 24 huvudkontor ochca 210 avdelningskontor. Dessutom fanns elt relativt stort antalarbetsförmedlingsombud. Huvudkontoren var lokalmässigl sammanförda medlänsarbetsnämndernas kanslier. Ungefär hälften av avdelningskontoren var småkontorvarmed i detla sammanhang menas . Statsmakterna antogår 1970 vissa rikllinjer för en ny konlorsorganisation, innebärande att stommenskulle utgöras av ett antal dislriktskontor som skulle kunna lämna fullständigförmedlingsservice inkl. arbetsvärd och yrkesvägledning. Till varjedistriktskontor borde anslutas ett lämpligt antal lokalkontor med resurser althandlägga flertalet förekommande förmedlingsärenden. Distriklskontoren skulle vidareutgöra utgångspunkt för ambulerande förmedling och aktivt uppsökandeverksamhet. ÄMS fick i uppdrag all utarbeta ett konkret förslag lillny konlorsorganisation. Statskontoret hade tidigare i sin huvudrapport (SOU1968: 6062) och arbetsmarknadspolitiken föreslagit altorganisationen skulle koncentreras till 82 kontor med 1040 handläggare ochatt de befintliga mindre kontoren skulle avvecklas successivt. AMS föreslog enorganisation bestående av 69 dislriktskontor och 130 lokalkontor.Distriktskontorens områden stämde överens med de kommun-blocksanpassadeA-regionerna. Del innebar all länen indelades i 24 distrikt med undantag avGolland, där länet utgjorde elt distrikt. AMS föreslog vidare indragning successivtav etl relativt stort antal lokalkontor och avveckling avarbetsförmedlingsombuden. I gengäld skulle den ambulerande förmedlingen byggasut. Pågrundval av detta förslag förelade Kungl. Maj:t (prop. 1971: 1 bil. 13 s. 43)riksdag riktlinjer för en ny konlorsorganisation för arbetsförmedlingen.Föredragande statsrådet framhöll härvid atl kontorsindragningarna inte bordeske i så snabb takt och på alla de orter som ÄMS hade föreslagit. Hanunderströk särskilt behovet av samordning med den regionala planeringen. Vidarebetonades alt behovet av arbetsmarknadsservice skulle ses i relation lillövriga servicekrav som bör tillgodoses i en ort som skall fungera som servicecenlmm.Även av- 1975/76: 84 11 godkände de i proposilionen förordade riktlinjerna (InU1971: 3, rskr 1971: 56). avslogs en motion med krav om all det skullefinnas elt förmedlingskontor i varje kommunblock. Antalet kommunblock var då280 och antalet förmedlingskonlor ca 230. Dennya kontorsorganisationen, som trädde i krafl , innebar bl. a. atlde dåvarande huvudkontoren och avdelningskontoren ersattes av dels 69 dislriktskontor,som under länsarbetsnämnden skulle ha ansvaret för förmedlingsverksamheten inomvar sitt distrikt, och dels etl antal lokalkontor som underställdes distriklskontoren.Kungl. Maj:t angav i samband med omorganisationen på vilka orter distriktskontoroch lokalkontor skulle finnas. 1971års rikllinjer för den yttre kontorsorganisationen gäller fortfarande. Någonändring av dislriklskonlorens antal eller lokalisering har inte skett. Vadbeträffar lokalkontoren har ÄMS dragit in 14 småkontor och inrättat fyra nya,vilket ligger inom AMS befogenhet. Regeringen har medgivit inrättande av fyra slörrelokalkontor i storstadsområdena. Antalet lokalkontor uppgår lill 150. HärtiU'skallläggas ell mindre antal tillfälliga kontor. Ärbelsförmedlingsombuden är numerapraktiskt taget avvecklade. Lokalkontoren är ojämnt fördelade mellandistrikten. Slockholmsdislriktet har sålunda 13 lokalkontor, medan sju distrikthelt saknar lokalkontor. De flesta distrikten har 13 lokalkontor. Såsom distrikts-och lokalkontoren är lokaliserade f. n. saknar 72 av landets 278 kommunerförmedlingskontor. På vissa orter utan fasl kontor finns i stället ambulerandeförmedling, vilket innebär alt personal från distrikts- eller lokalkontor 13dagar har mottagning på orten hela eller . Ambulerandeförmedling finns på ca 125 orter i landet. Enliglnu gällande bemanningsplaner för arbetsförmedlingskonloren finns det ca 3 000tjänster för handläggande personal och ca 450 för bilrädespersonal. Denhandläggande personalen utgörs av ca 2 400 arbetsförmedlare, 350 arbetsvårdareoch 250 yrkesvägledare. Arbetsförmedlingskonlorenvarierar kraftigt i slorlek. Flertalet dislriktskontor har 2050 handläggandetjänstemän. Några dislriktskontor har bara ca 10 tjänstemän. Distriklskontoreni , och är myckel stora med resp. 220, 160 och 100tjänstemän. Vad beträffar lokalkontoren har 100-lalel. kontor mindre än 5 handläggandetjänstemän. Många lokalkontor har 10-talel tjänstemän. Några lokalkontori storslockholmsområdet är dock lika stora som ett medelstort dislriktskontori andra delar av landet. Storstadsområdenabehandlades inte särskilt i samband med omorganisationen. Distriklskontoren iStockholm, och var mycket stora kontor.Utbyggnaden av storstäder- Prop.1975/76: 84 12 nas ytterområden har fortsatt under 1970-lalel. Mångaarbetssökande har därmed fått längre resväg till distriklskontoren, som ärbelägna i städernas centrala delar. Till skillnad mol Göieborg och harStockholm flera lokalkontor i förorterna. Det finns f. n. kontor i , ,, , , , , , och Handen.Flertalet av dessa kontor var från början mindre (14 handläggare) men harnumera fåll sådana personaltillskott atl de kan lämna fullständig förmedUngsservice.Stockholm fick ett nytt stort lokalkontor i innerstaden på 1974. beslöt statsmakterna (prop. 1973: 1 bU. 13, InU1973: 3, rskr 1973:71) om vissa ändringar i förmedlingskontorens inre organisationoch arbetsformer. Statsmakternas beslut grundades på en av ÄMS framlagd rapportom erfarenheterna av en flerårig försöksverksamhet med s. k. öppen förmedling.Denna förmedlingsform hade förordals i statskontorets förut nämnda huvudrapport.Systemet med öppen förmedling, som bygger på tanken atl förmedlingsinsatsernabör differentieras efler avnämarnas behov, innebär i princip atl de lediganmäldaplatserna publiceras i plalslistor som tillhandahålls sökandena utan atl dessabehöver skriva in sig sorn arbetssökande hos förmedlingen. I systemet ingåräven all en särskild kund-, mottagning inrättas. I denna tjänstgör elt parförmedlare som delar ut platslistor och annal skriftligt informationsmaterialsamt ger muntlig information av allmän art tUl de arbetssökande. Vid någrakontor gjordes även kompletterande försök med registrering av sökandena genomsjälvinskrivning och ökad hjälp med platsförslag i kundmottagningen. AMSförslag innebar att öppen förmedling i denna modifierade form skulle införasallmänt i förmedlingsorganisalionen, vilket även blev statsmakternas beslut.Den nya metodiken i förmedlingsarbetel kallas därför modifierad öppenförmedling. ÄMS rapport log även upp andra frågor rörandearbetsförmedlingens inre organisation, vilka statskontoret hade behandlat i sinutredning. På de större förmedlingskontoren var platsförmedlingen uppdelad påyrkes-expeditioner. Vid sidan av dessa fanns särskUd personal för arbetsvärdoch yrkesvägledning. Statskontoret föreslog sammanhållna expeditioner för allde arbetssökande skulle få större valmöjligheter. AMS avvisade tanken på alt heltslopa uppdelningen efter yrkesområden men ansåg del lämpligt att sammanförafackexpeditionerna tiU s. k. förmedlings- och utredningssektioner, som skulleläcka relativt breda yrkesområden. 1 överensstämmelse med vad statskontorethade föreslagil förordade ÄMS vidare alt den särskilda personalen för arbetsvärdoch yrkesvägledning skulle ingå i de nya förmedUngs- och utredningssektionerna.Detta skulle möjliggöra ell närmare samarbete mellan de tre personalgruppernaarbetsförmedlare, arbetsvårdare och yrkesvägledare. Elt steg på vägen motintegration av allmän förmedling, arbetsvärd och yrkesväg- 1975/76: 84 13