prop · FY0323 · 1975-12-31 00:00:00 — Avräknat belopp skall jämställas med vuxenstudiebidrag,återbetalningspliktiga studiemedel och resekostnadsersättning i den omfattningsom avräkningen avser motsvarande studiesiödsform. Belopp som ej kan avräknas skall återkrävas. Därvid äger 9kap. 2 § tredje stycket mofsvorfiii-de tillämpning. ] 7880 §§ges särskilda be-, stämmelsef om återbetalningsskyldigheten för den somuppburit återbetalningspliktiga studiemedel för sjukperiod enligt 3 kap. 13 19§§ eller 4 kap. 2835 §§. I 7880§§ ges särskUda bestämmelser om återbetalningsskyldigheten för den som uppburitåterbetalningspliktiga studiemedel för sjukperiod enligt 3 kap. 13 19 §§, 4kap. 2835 §§ eUer 7 kap. 17 § och de bestämmelser som anges där. ÅterbetalningspUktigastudiemedel som löper på sådan del av en sjukperiod som infaller efter enkarehstid medräknas ej vid tillämpning av bestämmelserna i dettakapitel om återbetalningsbelopp eller frivUlig återbetalning, om ej annatföljer av 79 §. Somkarenstid enligt första stycket räknas endast sådan tid som infaller undersådan studietid som avses i 3 kap. 13 § eller 4 kap. 28 §. Vid beräkning av karenstidskall flera sjukperioder räknas som en sjukperiod, om den senare börjar inom 20dagar efter föregående periods slut. Somkarenstid enligt första stycket räknas endast sådan tid som infaller undersådan studietid som avses i 3 kap, 13 §, 4 kap, 28 § eller 7 kap. 17 § i vadavses hänvisning til! 4 kap. 28 §. Vid beräkning av karenstid skall flerasjukperioder räknas som en sjukperiod, om den senare börjar inom 20 dagarefter föregående periods slut. 2 § Harnågon uppburit studiestöd obehörigen eller med för högt belopp och har haninsett eller bort inse detta, kan vad för mycket utgått genast återkrävas. Avbryter någon sina studier, äger första stycketmotsvarande tillämpning beträffande uppburet studiestöd som avser tiden efteravbrottet. Beror avbrottet på sjukdom skall studiestöd som den studerandeuppburit enligt 3 kap, 13 19 §§ eller 4 kap, 2835 §§ ej återkrävas. På studiemedel enligt 4 kap, som återkräves enligt förstaeller andra stycket utgår ränta från den dag när medlen uppburits efter enräntesats som överstiger normalräntan förlån från statens utiåningsfonder. Om särskilda skäl föreligger, kanåterbetalningsskyldig befrias helt eUer delvis från skyldighet att erläggaräntan. Avbryter någon sina studier, äger första stycketmotsvarande tillämpning beträffande uppburet studiestöd som avser tiden efteravbrottet. Beror avbrottet på sjukdom skall studiestöd som den studerandeuppburit enligt 3 kap, 13 19 §§, 4 kap, 2835 §§ eller 7 kap. 17 § och debestämmelser som anges där ej återkrävas. Påstudiemedel enligt 4 kap. och på särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. somåterkräves enligt första eller andra stycket utgår ränta från den dag närmedlen uppburits efter en räntesats som med två procentöverstiger normalräntan för lån från statens utlåningsfonder. Om särskilda skälföreligger, kan återbetalningsskyldig befrias helt eller delvis från skyldighetatt er- 1, Denna lag träder i kraft sävittavser rätt tUl särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap, för studerande vidyrkesteknisk högskola och såvitt avser 3 kap, 7 § samt i övrigtden . 2, Beslut om studiemedel förstudietid efter utgången av 1975, som har fattats med stöd av äldrebestämmelser, skall alltjämt gälla. 3, Studerande, som före den 1 juli1975 med stöd av 4 kap. 26 § har beviljats återbetalningspliktiga studiemedelför studietid efter utgången av 1975, har rätt tiU särskUt studiebidrag fördenna studietid, om han bedriver studierna på minst halvtid. Närmarebestämmelser om sådant särskilt studiebidrag meddelas av regeringen ellermyndighet som regeringen utser. 4, Undertiden den 1 juliden gäUer att om den studerande är gift och lever tillsammans med maken det i 4 kap. 13 15 §§ upptagna beloppet skaU minskas av den del av makens inkomst under terminen som överstiger såvitt gäller studerande som avses i 4 kap, 17 § av basbeloppet och såvitt gäUer studerande som avses i 4 kap. 19 § av basbeloppet. Förstastycket äger tillämpning även på gift studerande som ej lever tillsammans medmaken, i den mån detta följer av bestämmelser som meddelas av regeringen ellermyndighet som regeringen utser. 5, Beslut om studiemedel för som fattats före gäller utan hinder av punkt 4, 6, Vid tillämpning av 4 kap, 8 §och 7 kap. andra stycket i vad avser hänvisningen till 4 kap, 8 § skall medhalvt år, för vilket den studerande uppburit studiemedel eller särskiltvuxenstudiestöd enligt 7 kap. jämställas termin, för vilken han fåttstudiemedel enligt studiemedelsförordningen (1964:401) eller stipendium ellerlån enligt reglementet (1939:290) för utdelning av räntefria lån föruniversitetsstudier, kungörelsen (1946:676) angående statlig kreditgaranti förlån åt den, som avlagt akademisk eller därmed jämförlig examen, kungörelsen(1948:210) angående statiig kreditgaranti för lån åt den som genomgåttpolisskola, kungörelsen (1950:469) angående studielån med statlig kreditgarantieller reglementet (1953:366) för utdelning av statsstipendier vid universitetenm,fl, läroanstalter, 7, Är studerande skyldig atterlägga ränta för lån, som har utlämnats enligt någon av de vid 6 nämndaförfattningarna, får när studiemedel beviljas honom det belopp, vartUl han ärberättigad enligt 4 kap. 10, 13, 14, 16, 17, 19 och 2123 §§ denna lag,överskridas med så mycket som svarar mot den ränta, som förfaller tillbetalning under tid för vilken studiemedlen är avsedda. Motsvarande gäller närsådan studerande beviljas särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap, i form avåterbetalningspliktiga studiemedel. 1975: 23 31 för vilket studiestödi annan form än timstudiestöd och dagstudiestöd utgår till den studerande medstöd av de nya bestämmelserna är den studerande ej skyldig att erlägga räntaeller amortering på studielån som han fått enUgt studiehjälpsreglementet(1964:402). Ränta på studielån, som belöper på sådant år, erlägges med likastora annuiteter under den i amorteringsplanen för lånet fastställda amorteringstiden. Särskilt vuxenstudiestöd för studier på högskolenivåutgår endast för studier vid yrkesteknisk högskola, Bestämmelsema i 7 kap, 17 § gäller i vad dehänvisar tUl 4 kap. 30 § för under förutsättning att denstuderande bedrivit studier vid sådan läroanstalteller utbildningslinje som avses i 3 kap. 1 § eller 4 kap. 1 §. Villkoret i 4kap. 29 § andra stycket skall även vara uppfyllt under andra kalenderhalvåret1975 eller tidigare kalenderhalvår. Ytterligare föreskrifter för ikraftträdandet avdenna lag meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser. 1 § Arbetsgivaravgift som bidragtUl vuxenutbildning eriägges till staten enligt denna lag(vuxenutbildningsavgift). 2 § Arbetsgivare eriägger åriigenvuxenutbildningsavgift med belopp som motsvarar av summan av vadarbetsgivaren har utgivit som lön tUl arbetstagare i pengar eller inaturaförmåner i form av kost eller bostad eller, i fall som avses i 3 kap, 2 §andra stycket sista punkten lagen (1962: 381) om allmän försäkring, annanersättning för utfört arbete. Vidberäkningen av avgiften tages icke hänsyn till den del av arbetstagares löneller ersättning som för år räknat överstiger det vidårets ingång gällande basbeloppet enligt lagen (1962: 381) om allmänförsäkring. Hänsyn tages ej heller till arbetstagare, vars lön under åretunderstigit femhundra kronor. Vidare bortses vid beräkningen frånarbetstagare, som icke är obligatoriskt försäkrad enligt lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring, om ej fall som avses i 3 kap. 2 § andra siycket sistapunkten lagen om allmän försäkring föreligger. Avgifterlägges icke för arbetstagares lön vid sjukdom eller ledighet för vård avsjukt barn eller med anledning av barns födelse tUl den del lönen motsvararsjukpenning eller föräldrapenning, som arbetsgivare äger uppbära enligtbestämmelserna i 3 kap. 16 § lagen (1962:381) om 1975: 23 32 allmänförsäkring, .\vgift erlägges ejheller för lön som arbetsgivare har utgivit tUl hemmavarande barn för arbeteutfört i hans förvärvsverksamhet i de fall avdrag för lönen ej får ske vidinkomsttaxeringen. 3 § Med arbetsgivare avses idenna lag den som enligt 19 kap, 1 § lagen (1962:381) om allmän försäkringskall erlägga avgift till sjukförsäkring, 4 § Vuxenutbildningsavgiftenskall användas till täckande av kostnader för timstudiestöd, dagstudiestöd ochsärskUt vuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349) och förvuxenutbildning enligt bestämmelser som regeringen meddelar, 5 § I fråga om debitering ochuppbörd av vuxenutbildningsavgift äger lagen (1959:552) om uppbörd av vissaavgifter enligt lagen om allmän försäkring, m,m, motsvarande tUlämpning. Dennalag träder i kraft ," Lagom extra studiemedel för 1 § E.xtra studiemedel enligt denna lag utgår till studerande, om 1, den studerande för eller del därav uppburit studiemedel i form av studiebidrag ochaterbetalningspliktiga studiemedel enligt 4 kap, studiestödslagen (1973:349)och 2, de studiemedel som denstuderande sålunda uppburit utgått på grund av beslut som avser både första ochandra , 2 § Extra studiemedel utgår medbelopp som motsvarar, för heltidsstuderande av skUlnaden mellanbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för ochbasbeloppet enligt samma lag för , och för deltidsstuderande 35procent av skUlnaden mellan samma basbelopp, 3 § Studerande som vill erhåUaextra studiemedel skall anmäla detta tUl centrala inom dentid som nämnden bestämmer. prövar frågan om extra studiemedel skall utgå, 4 §Bestämmelserna i 4 kap, 43 § och 9 kap, 13 §§ studiestödslagen (1973:349) äger motsvarande tUlämpning på extra studiemedel. Prop.1975: 23 33 5 § Extra studiemedel skallåterbetalas. Därvid skall de anses utgöra del av den studerandesåterbetalningspliktiga studiemedel enligt 8 kap, studiestödslagen (1973:349). 6 § Talan mot sådant beslut avcentrala som nämnden fattar i fråga om återbetalning avextra studiemedel föres hos kammarrätten genom besvär. Iövrigt får klagan över centrala beslut enligt denna lag ejföras i annat fall än som anges i lagen (1969:93) om begränsning avsamhällsstöd vid arbetskonflikt. Dennalag träder i kraft . 3 1975.1 saml. Prop.1975: 23 34 'id regeringssammantv'äde Närvarande: Statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, . , , , , , . Proposition om vidgad vuxenutbildning samt studiestöd tillvuxna m. m. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 28 juni 1968tillkaUade dåvarande chefen för , statsrådet , sammaår sakkunnigai för att utreda frågan om studiefinansiering inomvuxenutbUdningen (U 1969: 51), De sakkunniga antog benämningen kommittén för studiestödåt vuxna, (SVUX), Utredningen har avlämnat betänkandet (SOU 1974: 62) Studiestödåt vuxna. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 23 januari 1970tillkaUade dåvarande statsrådet sakkunniga- med uppgift attbedriva försöksverksamhet med vuxenutbildning (U 1970: 56). De sakkunniga antogbenämningen kommittén för försöksverksamhet 1 När belänkandet avlämnades: riksdagsledamoten , ordförande, sekreteraren , direktörsassistentenMargareta , ombudsmannen , rektorn ,utbildningschefen , dåvarande departementsrådet ,rektorn och riksdagsledamoten . - Riksdagsledamoten , ordförande,utbildningsintendenten , direktöisassistenten , departementssekreteraren , studierektorn , ombudsmannen , avdelningschefen , Prop.1975: 23 35 medvuxenutbildning, (FÖVUX), Utredningen har avlämnat betänkandet (SOU 1974: 54)Vidgad vuxenutbildning. Efter remiss har yttrandenöver FÖVUX' betänkande avgetts av statskontoret, (),universitetskanslersämbetet (UKÄ), centrala (),(), (), statens invandrarverk,kommittén för den fortsatta verksamheten med radio och television inomutbildningsväsendet (TRU), folkhögskoleutredningen, utredningen om denkommunala demokratin och . Vidare har yttranden avgetts avLandsorganisationen i (LO), akademikers centralorganisation(), (), (), (), Svenska kommtmför-bundet,, folkhögskoleelevers förbund (SFEF), (), (),(), ,. (), ,. bildningsverksamhet,Studiefrämjandet, (), StudieförbundetVuxenskolan (Vuxenskolan), Tjänstemännens bildningsverksamhet (TBV).Rörelsefolkhögskolomas intresseorganisation, () och fritids- och hemgårdar. Dessutom haryttranden inkommit från . Samarbetsorganisationenför vuxenstuderande (), , Sverigeskristna socialdemokraters förbund, vuxenutbUdningsrådet i kommun,. (), , Hola folkhögskola, och allmänna skolstyrelse. Yttrandenöver SVUX' betänkande har avgetts av statskontoret, RRV, UKÄ, CSN, SÖ, AMS,(), och utredningen om den kommunalademokratin. Vidare har yttranden avgetls av LO, , , , SAF, . , , , , , , . Moderata samlingspartiets kvinnoförbundABF, , , Vuxenskolan och TBV.Dessutom har yttranden inkommit från teknologorganisationen , nämndenför socionomutbild-ning, LRF. lolkhögskoleutredningen, kristna socialdemokratersförbund, vuxenutbildningsrådet i kommun, ,. , kommun,SOSVU.X och studenkårers centralorganisation (SSCO), 1975: 23 36 Iskrivelse har SVUX lämnat beräkningar av administrativakostnader föranledda av kommitténs förslag i dess huvud-. Yttrandenöver denna skrivelse har avgetts av statskontoret,, CSN och , CSNhar i skrivelse efter samråd med statskontoret lämnatförslag tiU ny organisation av nämndens kansli. Iskrivelse har LO och TCO anhållit om statsbidrag för utbildning av lokalastudieorganisatörer och uppsökar? för budgetåren 1975/76 och 1976/77. SFShar i skrivelse anhållit pm en extra utbetalning ay studiemedel till studerandesom beviljats studiernedel för och . Jaghar i prop, 1975: 1 bil. 10 s, 432 anmält att jag har för avsikt att föreslåregeringen att tUl SVUX överlämna SÖ;s skrivelse om översyn avden kommunala vuxenutbUdningen för att tillsammans med inkomna synpunkter påSVUX' förslag om vidgat stöd tUl vuxenutbildning övervägas ikornmitténs fortsatt arbete. Jag tar därför inte nu upp SVUX' förslag i dennadel. 1975: 1 bil. 10 s, 434, 454 och 475 har regeringen föreslagitriksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i äinnet; till bidrag tillstudiecirkel verksamhet för /76 beräkna ett förslagsanslag av302000 ,, till bidrag tiU studieförbund för /76 beräknaett ansltig av , till studiebidrag för /76 beräknaett förslagsanslag av . och tUl studiemedelsfonden för budgetåret1975/76 beräkna ett investeringsanslag av . Jag anhåller att nufå ta upp dessa frågor. Ifråga om flera av förslagen fordras inte beslut av . För överblickensoch sammanhangets skull berörs dock vissa sådana förslag. 1975: 23 37 Idet följande redogörs för vuxenutbildningens omfattning i , För en merutföriig redogörelse för vuxenutbUdningens utveckling.och omfattning i Sverigehänvisas tUl FÖVUX' och SVIJX' betänkanden. Under avsnitt 4,1.4 idet följande lämnas en kortfattad redogörelse för vissa uppgifter somkommittéerna sammanställt rörande befolkningens fördelning på utbildning m. m. Studieförbundensverksamhet bygger i huvudsak på tre principer, nämligen principen om fritt ochfrivilligt studiearbete, principen om folkrörelseanknytning samt principen omobjektiv och allsidig belysning av området för studier. Förnärvarande finns det tio av staten godkända stiidieförbund. För att ett studieförbund'skall bli godkänt av staten, dvs, SÖ, krävs att det under de tre senastebudgetåren genomfört minst 50000 stalsbidragsberättigade studiecirkeltimmar omåret. Den verksamhet somstudieförbunden bedriver har haft en betydandeomfattning. I studieförbundens varierande verksamhet har sedan längestudiecirklarna en dominerande ställning. Enligtkungörelsen (1963: 463) om statsbidrag tUl det fria och frivilliga folkbildningsarbetet(omtryckt 1974:455) utgår statsbidrag till allmän studiecirkel avkostnaderna för ledararvode och studiematerial, dock högst , perstudietimme. Av detta belopp får högst . För allmännastudiecirklar i s, k, prioriterade ämnen, dvs, cirklar i engelska, svenska,matematik och samhällskunskap på en nivå som motsvarar högst grundskolansårskurs 9, utgår ett schabloni-serat tilläggsbidrag med . per studietimme.Tilläggsbidrag utgår också för allmän studiecirkel, sOm har tUl syfte attutveckla handikappades färdigheter att meddela sig. Tilläggsbidraget harinförts bl.a. för att möjliggöra en aktiv uppsökande verksamhet. För attstatsbidrag skall utgä till studiecirkel krävs bl. a. att den har lägst fem ochhögst 20 deltagare inkl, cirkelledaren, att den omfattar minst 20 studietimmarfördelade på minst , att den har högst två sammankomster 1975: 23 38 pervecka och högst per sammankomst. För expert- och fackmannamedverkanutgår statsbidrag med högst . Ledare för studiecirkelskall godkännas av studieförbund. Vissa undantag från dessa bestämmelser ärmöjliga. Kommunemager i varierande omfattning bidrag till studieförbunden. Flertalet kommunerföljer därvid normer och rekommendationer från . Alltmindre del av studieförbundens kostnader täcks dock med kommunala anslag. Treämnesgrupper dominerar studiecirkelverksamheten, nämligen språk särskUtengelska och svenska för invandrare estetiska ämnen särskUt musik ochkonsthantverk samt samhäUsämnen, Skillnaderna meUan de olika studieförbundenär stora när det gäller betoningen av oUka ämnesområden. I de aUmännastudiecirklarna är undervisningen betygsfri. Antaletdeltagare, cirklar och studietimmar i de tio studieförbundens cirkelverksamhetunder /74 redovisas i tabell 1, Antalet cirklar har ökatfrån 133 566 /67 tUl 230 764 /74,.Statsbidrag utgick lUl av studietimmarna. Av de allmänna cirklarnautgjordes av prioriterade cirklar. Utöver de allmänna cirklarnaredovisades under 13 402 cirklar i svenska för invandrare. Av samtligarapporterade cirklar svarade ABF för 32 %.och Vuxenskolan för , Av universitetscirklarhade TBV och . m, /65 ställer statsmakterna medel till förfogande föravgiftsfri undervisning för invandrare. För anslaget gäller Kungl, Maj:ts bestämmelserden (ändrade ), Undervisningenkan numera bedrivas som glesundervisning, intensivundervisning, undervisningenligt lagen (1972: 650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning for invandrare (ändrad senast 1974:377) eller särskildsamhällsundervisning. Glesundervisningen skall omfatta minst 20 studietimmarfördelade på lägst en och högst per sammankomst och endast ensammankomst per dag. Intensivundervisningen skall omfatta minst 20 och högst240 studietimmar per cirkel per dag.Undervisningen bör bedrivas minst . Under varjestudiecirkels verksamhetsperiod får högst en sjättedel av antalet studietimmaranvändas för samhällsorientering. För denna del av undervisningen får experteller fackman samt vid behov tolk eller, om särskUda skäl föreligger, två tolkaranlitas. Intensivkurserna uppdelas i A-, B- och C-kurser, 1 B- och C-kursernafår en del respektive alla dehagare utbildningsbidrag från AMS, Dessutomförekommer särskild samhällsundervisning, som inne- S '3 §2 vOSr*', , »/-, Cn.Tt- O -"K * *" r-' " " *" ö" r- fi O 2C <'* c »n w r-lOr-r-(N\orit rJio r-l 'o f. n ' r>} OC r.rM r- Tt >/ ri r *! ' r-~ o 'n .I " o O r c\ "noor)0\'3NO-rir- -,0 f, tsj CS 2 = .2-? .ii 5 ,:i v. u rt i_ , C u c ,o '-5 ? V) rt L rt öO .yi 3 *; 3 3 >, c .2 ox T3 'C c v: c/ h 1975: 23 40 bäratt deltagarna får fördjupad insikt i hur det svenskasamhället fungerar. För kostnader i samband med uppsökande verksamhet ochlokal administration utgår bidrag med , . Avsiktenmed undervisningen är att den skall ge sädana kunskaper i svenska språket ochsådan samhällsinformation, att invandrarna skäll kunna klara sig påarbetsplatsen och . Antalet statsbidrags-berättigade studietimmarvar /74 totalt 500 744, Ensärskild studieform utgör universitetscirklama. De skall omfatta minst 48studietimmar, fördelade på minst 16 sammankomster. Antalet deltagare skall varaminst fem och högst 25, Ledarna för universitets-cirklarna skall ha kompetensför undervisning vid universitet. Statsbidrag utgår av kostnadernaför ledararvode och studiematerial, dock högst med . Avdetta belopp får högst , avse ledararvode. Vidare utgår bidrag avkostnaderna för resekostnadsersättningar och traktamenten tiU ledarna, (Se ävenavsnittet Eftergymnasial vuxenutbildning). Erfarenhetsmässigthar studieförbunden stora möjligheter att nå de kortutbildade i samhället. Defå undersökningar som belyser deltagarnas ålder och tidigare utbildning visaratt studieförbimden i något större utsträckning än andravuxenutbildnfngsanordnare når de äldre och lägst utbildade. Undersökningen"Studiecirkel 70", som omfattar samtliga studieförbund, visar att av deltagarna i denna undersökning enbart gått i folkskola, att hadegått i minst gymnasium och att hade utbildning av varierande längddäremellan. av deltagarna var eller äldre. undersökning som () genomförde "Deltagarei studiecirkel med tUläggsbidrag " framgår att avdeltagarna i de prioriterade cirklarna endast hade folkskola, medan hadestudentexamen eller annan längre utbildning, av deltagarna var 36 åreller äldre. Folkhögskolornakan med hänsyn till huvudmannaskap indelas i tre grupper: landstingsskolor,stödföreningsskolor och rörelseskolor. Måletför folkhögskolans verksamhet är att meddela allmän medborgerlig bildning,ofta med inriktning mot ett specieUt intresseområde. Verksamhetenregleras av stadgan (1958: 478) för statsunderstödda folkhögskolor (ändradsenast 1974: 279), F.n. finns 108 statsunderstödda folkhögskolor medföljande huvud- 108DärtiU kommer sju filialer tiU dessa. Vidfolkhögskolorna anordnas vinterkurser och ämneskurser. /74 deltog sammanlagt ca 59 600 elever i folkhögskolekurser varav ca 13 400 på vinterkurser och långa ämneskurser samt ca 46 200 på korta ämneskurser. Elevantalsutvecklingen framgår av tabeU 2, Vinterkurseromfattar 2234 veckot". Vid de flesta skolor är de indelade i treårskurser. För folkhögskolorna finns ingen centralt faststäUd läroplan. Varjeskola får inom de gränser folkhögskolestadgan anger själv utforma sitt program.Endast ämnet musik är obUgatoriskt i alla årskurser, I övrigt föreskriverstadgan obligatoriska ämnen bara i den första årskursen. Dessa är svenska,litteratur, historia, samhälls- Prop,1975: 23 42 lära, psykologi, matematik samt minst ett av ämnenageografi, fysik, kemi och biologi med hälsolära. Folkhögskolekurserna kan undervissa betingelser jämställas med gmndskolans högstadiurn eller linje i gymna-,sieskolan som motsvaras av förutvarande , I vissa fall meriterarfolkhögskolestudier för tillträde till studier vid universitet eller högskola. Ämneskursernas längd varierar från nägra dagar upp till 34veckor eller längre. Kurserna är koncentrerade kring visst ämne eller vissgrupp av ämnen. Innehållet kan vara mycket varierande. Förutom de s, k, fristående ämneskurserna, som f, n. utgörden mest expansiva delen av folkhögskolornas verksamhet, finns det s. k.anslutna ämneskurser, dvs. kurser som utgör fortsättning på vinterkurserna. Ämneskursernaarrangeras i växande omfattning i samarbete med studieförbund och andraorganisationer. Statsbidrag utgår till skolornas kostnader för lärare ochskolledare av de faktiska kostnaderna samt tiU kostnader för vissannan personal, pedagogisk utrustning m. m, enligt särskilda bestämmelser. Vidareutgår bidrag till kurativ verksamhet samt studie- och yrkesorientering somordnas för eleverna. Efter SÖ:s prövning i-varje särskUt fall kan bidrag utgåtill personlig assistans åt handikappade elever m, m. Slutligen utgår bidragför sanering av vissa folkhögskolors ekonomi och till byggnadsarbeten vidfolkhögskolor. Vid i har sedan vårterminen 1970anordnats en särskild praktisk-pedagogisk utbildning av lärare för folkhögskoloroch övrigt folkbildningsarbete, I december1972 tillsattes folkhögskoleutredningen med uppgift att klarlägga vilken rollfolkhögskolan bör spela i kulturliv och utbildnings--samhäUe, Utredningenlämnade förslag rörande fritidsledareutbildning vidfolkhögskola (Ds U 1974: 11), Utredningen har även låtit företa en beskrivandeundersökning av eleverna vid folkhögskolans vinterkurser och långa /74 (Ds U 1974:910). Folkhögskolan har under lång. tid erbjudit en betydelsefuUmöjlighet till vidare utbUdning för många som inte kunnatutnyttja skolväsendet, liksom till bildning i en vidare kulturell mening. Någraav alla skolor accepterade intagningsprinciper finns inte.