prop · FY034 · 1975-12-31 00:00:00 — Ett sådant behov skulletroligen närmast avse en kombination av det minoritetsskydd som gäller enligthandelsbolagslagen med frihet från personligt ansvar. En sådan frihetförutsätter dock ett bundet bolagskapital av betryggande storlek. komma till att det finns behov av en sådan företagsform, torde dennya danska lagstiftningen i varje fall i vissa hänseenden kunna tjäna somförebild för hur lagstiftningen i så fall bör läggas upp. De sakkunniga bör idenna del också i vederbörlig mån beakta de olika synpunkter och uppslag somfördes fram under riksdagsbehandlingen . Jag vill dock i detsammanhanget framhålla att de sakkunniga inte i sitt arbete skall gå in på frågorom olika skatteregler för skilda företagsformer. Frågan om neutralitet i dethänseendet behandlas av företagsskatleberedningen. Däremot bör de sakkunnigasamråda med företagsskatteberedningen. Skullede sakkunniga stanna för att det finns behov av en särskild företagsform för demindre förelagen, uppkommer frågan om eventuella följdändringar iaktiebolagslagen. I länder där företagsformer av GmbH-typ förekommer ställs iallmänhet kravet på minimibeloppet för aktiekapitalet högre än vad fallet ärhos oss. Minimibeloppet för aktiekapitalet i tyskt aktiebolag uppgår till 100000 . Enligt den nya danska lagen är minimibeloppet för aktiekapitalet iaktiebolag . Införs en särskild företagsform av GmbH-typhos oss finns det enligt min mening goda skäl att överväga en höjning avminimibeloppet för aktiekapitalet så att aktiebolagsformen verkligen förbehållsde större och medelstora företagen. Desakkunniga bör ägna särskild uppmärksamhet åt de övergångsproblem som kanuppkomma med anledning av de sakkunnigas förslag. Utgångspunkten måste vara attden nya lagstiftningen åtminstone efter en viss lid skall komma atl slå igenomäven för företag som bildas före den nya lagstiftningens ikraftträdande. Det ärnämligen enligt min mening inte i praktiken hållbart att efter en reform avlagstiftningen om handelsbolag behålla handelsbolag som bildats enligt äldrerält med dess mera ofullständiga reglering. Lika litet kan man tänka sig attefter en höjning av minimibeloppet för aktiekapitalet tillåta att äldreaktiebolag fortlever obegränsad tid utan att höja sitt aktiekapital till dennya minimigränsen. Desakkunniga bör arbeta med sikte på att utredningsarbetet skall kunna leda tilllagstiftning före utgången av . De sakkunniga bör varaoförhindrade att lägga fram delförslag. 147 Kommittéer: UD:1 Inomdetta avsnitt har följande kommitté avslutat sin verksamhet ; 1 1.Nationalkommittén (UD 1972:01) för Maj:ts bemyndigande för att förbereda detsvenska deltagandet i , vars dagordning omfattarbl. a. befolkningsutvecklingen och dess förhållande lill nationella utvecklingsansträngningar,medlemsländernas nationella befolkningspolitik samt en internationellbefolkningsstrategi och därav aktualiserade åtgärder: , Inga M., statssekreterare, led. , , jur. dr ,, förbundssekreterare, led. av , ., pol. mag.,led. av , , professor , , professorMichanek, ., generaldirektör , P. T. , generaldirektörRexed, ., generaldirektör , , departementsråd ,, fil. kand., led. av , S. K. , socionom, led. avriksdagen , ,generaldirektör Experter:Borell, , professor , J. ., professor , ,fil. , S. , professor , , professorKarlqvist, , tekn. lic. , , docent , ,unversitetslektor UD:1 Skr 1975:4 148 M., fil. mag. (fr.o.m. ) Bitr.sekreterare: , , kanslisekreterare Lokal:Utrikesdepartementet, Box 161 21, 103 23 , tel. växel 763 10 00 (bitr.sekreteraren) Särskildadirektiv har ej meddelats. Kommitténhar - hållit sex sammanträden. Fyraspecialstudier har publicerats som vetenskapliga bidrag inför i . Kommitténhar avgett slutrapport (Ds UD 1974:1). Uppdragetär därmed slutfört. 2.Delegationen (UD 1972:02) för utveckling av folkrättens regler om humanitet ikrig Maj:ts bemyndigande för att utveckla folkrättensregler om humanitet i krig: Ordförande:Lidbom, ., statsråd, led. Viceordförande: , Hans M., utrikesråd (fr.o.m. ) Sakkunniga:Blix, Hans M., utrikesråd (t.o.m. ) , K. A. ,departementsråd (fr.o.m. ) , ., fil. kand., led.av Skarstedt, , rättschef (fr.o.m. ), , docent , ., statssekreterare , S. K.Ola, socionom, led. av ,., kommendör , C. ,kabinettssekreterare Experter:Heyman, , kansliråd (fr.o.m. ) Hjertonsson, , jur.dr (t.o.m. ) , . S., hovrättsassessor (fr.o.m.den 25 april 1974) 149 Kommittéer: UD:3 Nordenson,, justitieråd (t.o.m. ) A., departementssekreterare (fr.o.m. Skarstedt,, rättschef (t.o.m. ) Huvudsekreterare:Edelstam, E. Axel, utrikesråd (t.o.m. ) , , jur. dr (fr.o.m. ) Bitr.sekreterare: , . S., hovrättsassessor (t.o.m. )Rosenblad, . A., departementssekreterare (t.o.m. )Skala, ., departementssekreterare (t.o.m. ) Lokal:Utrikesdepartementet, Box 161 21, 103 23 , tel. växel 763 10 00(sekreteraren) Direktivenför delegationen, se . Delegationenhar - hållit åtta sammanträden samt haftöverläggningar med olika myndigheter, organisationer och andra som berörs avdelegationens arbete. Därutöver har fem sammanträden hållits med en särskildarbetsgrupp för frågan om förbud mot vissa vapen. Delegationensarbete beräknas pågå . 3.Sakkunniga (UD 1972:03) med uppdrag att företa en utredning angående Sverigesutvecklingssamarbete med uländerna Maj:ts bemyndigande för att företa enutredning angående utvecklingssamarbete med uländerna: , H. ., förutvarande utrikesminister, led. , ., rektor, led. G., redaktör,led. M., förbundsordförande, led. av riksdagenKorpås, B. G. , folkhögskolerektor, led. av , AnnaLisa, fru, led. av Måbrink, ., ombudsman, led. av riksdagenNilsson, , fru, led. UD:3 Skr 1975:4 150 ,Per M., hemmansägare, led. av Wirmark, B. , fil. kand., f.d.led. Expert:Croner, , jur. kand. (fr.o.m. ) R., departementsråd Bitr,sekreterare: , C. , avdelningsdirektör Lokal:Utrikesdepartementet, Box 161 21, 103 23 , tel. växel 763 10 00 Direktivenför de sakkunniga, se . Desakkunniga har - hållit fjortonsammanträden och företagit en studieresa. De sakkunniga beräknar lämna sitthuvudbetänkande . 4.Utredningen (UD 1974:01) rörande organisation Maj:ts bemyndigande för att utredautrikesdepartementets organisation: Utredningsman:Kellberg, , utrikesråd Experter:Berg, ., expeditionsförman (fr.o.m. ) , GöstaF., överdirektör (fr.o.m. ) , . W.,departementsråd (fr.o.m. ) , . G., kansliråd(fr.o.m. ) , ., kontorist (fr.o.m. den 15augusti 1974) , , departementssekreterare (fr.o.m. den 15augusti 1974) Rosqvist,, arkivarie (fr.o.m. ) , . G.,ambassadör (fr.o.m. ) Ström, Per L., förste byråsekreterare(fr.o.m. ) , ., bitr. utrikesråd (fr.o.m. den15 ) R., kansliråd Lokal:Utrikesdepartementet, Box 161 21, 103 23 , tel. växel 763 10 00(sekreteraren) 151 Kommittéer; UD;4 Direktiv(anförande av ministern för utrikes ärendena tillstatsrådsprotokollet ): Engenomgripande översyn av utrikesförvaltningen förelogs senast i början av1960-talet. Resultatet härav redovisades i två betänkanden (SOU 1963:3)organisation och personalbehov och (SOU 1963:4)Administrativ organisation inom utrikesförvaltningen. Dessa utredningar, somföranleddes av behovet av att anpassa utrikesförvaltningen till kontinuerligtväxande och skiftande arbetsuppgifter, ledde fram till viktiga förändringar iutrikesförvaltningens organisation och en förstärkning av dess resurser (prop.1963:75 m. m.). har tidigare en intern utredning i utrikesdepartementetbehandlat utrikesförvaltningens arbetsuppgifter, organisation, personalpolitikoch utbildningsverksamhet. Utredningen, UD 70, inspirerades av och bedrevs inära samarbete med personalen. Underdet årtionde som gått sedan 1963 års översyn har internationellaförbindelser intensifierats och byggts ut. Denna utveckling har ställt ökadekrav på utrikesförvaltningen. Antalet ambassader och delegationer har vuxit.Allt större del av personalen har måst avdelas för multilateraltförhandlingsarbete, bl. a. inom FN-organens ram. Efterfrågan påSverigeinformation i utlandet och information om svenska utrikespolitiskaförhållanden har ökat och det har blivit nödvändigt att skärpa bevakningen avolika specialområden såsom forskning och miljövård. Föratt möta bl. a. dessa krav har successivt personalförstärkningar skett ochorganisatoriska förändringar vidtagits. En informationsbyrå och en byrå för bl.a. nedrustnings,atom-, rymd- och miljövårdsfrågor har tillskapats. Denförhandlingsgrupp och det rapportsekretariat som inrättades vid 1963 årsöversyn har numera sammanslagits till en förhandlings- och utredningsgrupp. Enavdelning för internationellt utvecklingsarbete har upprättats och sedan förraåret underställts ett särskilt statsråd. Utrikesdepartementetshandelsavdelning, som i vad gäller handelspolitiska frågor lyderunder handelsministern, och utrikeshandelsenheter harintegrerats. Erfarenhetenvisar att de här redovisade åtgärderna i det stora hela var ändamålsenliga.Genom vårt växande internationella engagemang har emellertid behovet av långsiktigplanering, utredningar och analyser ökat. Vidare föreligger önskemål frånriksdagens och allmänhetens sida om ökad information rörande internationellaförhållanden och svenska utrikespolitiska ställningstaganden. Jagvill här också peka på det speciella förhållandet som ligger i attutrikesdepartementet i större utsträckning än andra statsdepartement vid sidanav sina uppgifter som beredningsorgan för Kungl. Maj:t fullgör uppgifter somsammanhänger med utlandsmyndigheternas administration och servicefunktioner.Jag syftar härvid på vissa grupper av ärenden särskilt inom administrativaavdelningen och rättsavdelningen men även inom vissa andra avdelningar. Detär mot denna allmänna bakgrund som jag anser tiden mogen att göra en förnyadöversyn av organisation. Jag föreslår därför att ensärskild utredningsman tillkallas för att göra denna översyn. Uppdraget skalldock inte avse departementets handels- och biståndsavdelningar. Frågor rörandeen ändring av kompetensfördelningen mellan berörda statsråd bör av naturligaskäl också ligga utanför utredningsuppdraget. UD.4 Skr 1975:4 152 Utredningsmannensöversyn bör utmynna i ett förslag lill organisationsplan som tar hänsyn tillden tidigare antydda utvecklingen och som beaktar behovet av en smidigorganisatorisk struktur. Utredningsmannen bör härvid belysa organisationensulformning vid alternativa resursnivåer, varav en innebär en omorganisationinom ramen för nu befintliga resurser. Jagvill erinra om alt departementsutredning behandlade en rad förstatsdepartementen gemensamma frågor avseende organisation och arbetsformer.Utredningen föreslog bl. a. att normalorganisationen för statsdepartement skallbestå av arbetsenheter, som inom lämpligt avgränsade sakområden svarar försåväl planering och riktlinjer som handläggning av löpande ärenden.Utrikesdepartementet omfattades inte av denna utredning. Det synes nu angelägetpröva möjligheterna att anpassa organisation till den somgäller för övriga statsdepartement. Det kan nämnas att enhetssystem redaninförts på departementets handels- och biståndsavdelningar. Utredningenbör särskilt uppmärksamma det av mig tidigare berörda behovet av planering ochpröva olika organisatoriska lösningar för att tillgodose detta behov. Jagfinner det angeläget att utredningen också kartlägger förutsättningarna attorganisatoriskt skilja de ärenden som departementet handlägger somberedningsorgan åt Kungl. Maj:t och dess befattning med administrativa frågoroch serviceärenden. Därvid bör särskilt belysas vilka återverkningar en sådanuppdelning får på förhållandet mellan beskickningarna å ena sidan ochhemmaförvaltningen å den andra sidan. Jagfinner det angeläget att utredningsmannen under utredningsarbetet håller nära kontaktmed de berörda personalorganisationerna. Jagvill nämna att jag härmed har för avsikt att inom kortlägga fram förslag om att en kommitté med representanter för riksdagentillkallas med uppdrag att studera och komma med förslag rörande UD-personalensrekrytering, utbildning och tjänstgöringsförhållanden. Under utredningsarbetetbör samråd äga rum med denna utredning. Utredningsarbetetbör bedrivas skyndsamt. Utredningens betänkande bör föreligga . Utredningenhar hållit fyra sammanträden med experterna.Därutöver har samråd skett med all berörd personal inom . Utredningenberäknas slutföra sitt arbete . 5.Utredningen (UD 1974:02) rörande rekrytering, utbildning ochtjänstgöringsförhållanden Inom utrikesförvaltningen Maj:ts bemyndigande för att utreda frågor röranderekrytering, utbildning och tjänstgöringsförhållanden inomutrikesförvaltningen: Ordförande:Geijer, K. , f.d. ordförande i , led. 153 Kommittéer: UD:5 Sakkunniga: , I. ., assistent, led. avriksdagen , J. , departementsråd , B. G. ,folkhögskolerektor, led. av , S. K. , socionom, led. Experter: , ., expeditionsförman (fr.o.m. den15 ) , . S., kanslisekreterare (fr.o.m. den 15augusti 1974) , . G., kansliråd (fr.o.m. ), ., kontorist (fr.o.m. ) Rosqvist, ,arkivarie (fr.o.m. ) , . G., ambassadör(fr.o.m. ) Ström, Per L., förste byråsekreterare (fr.o.m.den 15 augusti 1974) , ., bitr. utrikesråd (fr.o.m. den 15augusti 1974) Sekreterare: , . R., kansliråd Lokal: , Box 161 21, 103 23 ,tel. växel 763 10 00 (sekreteraren) Direktiv (anförande av ministern för utrikes ärendenaAndersson till statsrådsprotokollet ): En genomgripande översyn av utrikesförvaltningen företogssenast . Resultatet härav redovisades i två betänkanden(SOU 1963:3) organisation och personalbehov och (SOU1963:4) Adminstrativ organisation inom utrikesförvaltningen. Dessa utredningar,som föranleddes av behovet av att anpassa utrikesförvaltningen tillkontinuerligt växande och skiftande arbetsuppgifter, ledde fram till viktigaförändringar i utrikesförvaltningens organisation och en förstärkning av dessresurser (prop. Under det årtionde som gått sedan 1963 års översyn harSveriges internationella förbindelser intensifierats och byggts ut. Ett antalnya ambassader och delegationer har upprättats. Bevakningen av olikaspecialområden har skärpts. En allt större del av personalen har avdelats förmultilateralt förhandlingsarbete och ökade satsningar har gjorts för attinformera om i utlandet och för att öka kännedomen om svenskautrikespolitiska förhållanden. sysselsätter över 1 500personer. Därav arbetar drygt 500 inom medan övriga ärfördelade på inemot hundratalet utlandsmyndigheter. Den handläggande personalen inom utrikesförvaltningen, ca700 personer, är fördelad på tre personalkategorier. För i första handpolitiska, ekonomiska, folkrättsliga och andra diplomatiska uppgifter användshuvudsakligen personal som rekryterats via det av fastlagda systemetmed en tvåårig aspirantutbildning. Ett undantag utgör avdelningen förinternationellt utvecklingssamarbete vid vilken en del av personalendirektanställs. Konsulära, administrativa och i växande utsträckning kommersiella uppgifter vid utlandsmyndigheterna handläggs av personal UD.S Skr 1975:4 154 somrekryteras såsom utrikeskanslister. För s. k. administrativa tjänster inomdepartementet rekryteras personal bl. a. för handläggning av ärenden som inteskall avgöras av Kungl. Dessa tjänstemän tas som regel inte i anspråkför utlandstjänstgöring. Undersenare år har rekryteringsbasen breddats. Ökad vikt har lagts vid fortbildningoch vidareutbildning av personalen. Behovet av specialisering har i möjlig månbeaktats. Arbetsuppgifter har i betydande utsträckning överförts från enpersonalkategori till en annan. Exempelvis har arbetsuppgifter som tidigareombesörjdes av diplomatiska tjänstemän övertagits av andra tjänstemän. Vissaarbetsuppgifter av administrativ karaktär har i åtskilliga fall anförtrottsbiträdespersonal. Strävan har också varil att i ökad utsträckning utnyttjalokalt anställd personal vid utlandsmyndigheterna, över huvud taget hargränserna mellan de olika personalkategorierna blivit mer flytande. Även om det visat sigmöjligt att på olika vägar möta de krav på personalen, som den fortsattautvecklingen av förbindelser medfört, synes det angeläget att nu göraen systematisk genomgång av de personalpolitiska frågorna. Jag syftar dåsärskilt på sådana frågor som rekrytering av utrikesförvaltningens personal,uppläggningen av utbildningsverksamheten, fördelningen av arbetsuppgiftermellan olika personalkategorier, befordrings- och karriärmöjligheter,avgångsregler etc. Många av dessa frågor harbehandlats inom ramen för en intern utredning i rörandeutrikesförvaltningens arbetsuppgifter, organisation, personalpolitik ochutbildningsverksamhet som framlade sin rapport (UD 70). Någradelproblem har också varit föremål för särskild granskning. Jag kan som exempelpeka på den utredning som behandlat 'Avgångsregler inom utrikesförvaltningen'(Ds UD 1972:2) och varöver personalorganisationerna avgivit yttranden. Jag villockså hänvisa till den översyn av aspirantutbildningen inomutrikesdepartementet som inleddes . Jaganser tiden nu vara inne för att göra en samlad översyn av de personalpolitiskafrågorna inom utrikesförvaltningen. Jag föreslår att uppdraget att göra dennaöversyn anförtros åt en särskild utredning med parlamentarisk förankring.Utredningen bör studera problem rörande UD-personalens rekrytering, utbildningoch tjänstgöringsförhållanden samt framlägga förslag i dessa frågor. Andrafrågor som berör utrikesförvaltningen bör tas upp av utredningen i den mån deär av väsentlig betydelse för de spörsmål'Som utredningen i första hand skallbehandla. Vadgäller rekryteringsfrågorna vill jag anföra följande. Enligt nuvarande ordning,som går års utredning genomgår alla de som önskar vinnainträde i diplomatisk tjänst den tvååriga aspirantutbildningen. Utredningen börpröva lämpligheten av ökad sidorekrytering på mellangrads- ochchefstjänstemannanivå som ett komplement härtill. Utredningenbör undersöka om behov föreligger att utrikesförvaltningens tjänstemän beredsökade möjligheter att temporärt tjänstgöra inom andra delar avstatsförvaltningen. Utredningen bör vidarestudera metodiken för placering av personal vid utlandsmyndighet resp. inomhemmaförvaltningen. Därvid bör olika typer av ansökningsförfaranden undersökas.Den närliggande frågan om att i personalplaneringen utnyttja ett betygssystembör också undersökas. Utbildningsfrågornabör få en framträdande plats i utredningsarbetet. har jagerinrat om den översyn av aspirantutbildningen som företas i departementetoch vilken beräknas vara slutförd 155 Kommittéer; UD:5 1974/75.Resultatet av översynen bör överlämnas till utredningen för övervägande. Jagfinner det vidare angeläget att utredningen undersöker behovet av fortbildningoch vidareutbildning inom utrikesförvaltningen. Möjligheterna att få till ståndett personalutbyte med andra myndigheter och organisationer synes också värdaatt prövas. Deav mig tidigare redovisade tendenserna till ökad integrering av de olikapersonalkategoriernas arbetsuppgifter aktualiserar möjligen förändringar ipersonalstrukturen. Utredningen bör närmare studera dessa frågor. Det ärangeläget att den lokalanslällda personalen i möjlig mån får arbeta undervillkor som stämmer inte bara med den lokala arbetsmarknadens krav utan ocksåmed de svenska löntagarorganisationernas strävanden. De lokalanställdastjänstgöringsförhållanden förtjänar särskilt studium. Dominansen av kvinnor ivissa yrkesområden med genomsnittligt lågt löneläge har en motsvarighel ocksåinom utrikesförvaltningen. Utredningen bör skaffa sig en överblick överexisterande skillnader inom utrikesförvaltningen mellan mäns och kvinnorsanställningsvillkor och möjligheter till vidareutbildning och befordran m. m.samt överväga åtgärder som är ägnade att motverka sådana skillnader.Utredningen bör därvid samråda med utredningen angående kvinnornas situationinom den statligt lönereglerade offendiga förvaltningen. Defrågor som utredningen bör behandla följs av naturliga skäl uppmärksamt avpersonalen inom utrikesförvaltningen. Jag vill understryka vikten av attutredningen håller nära kontakt med berörda personalorganisationer underutredningsarbetet. Kungl.Maj:t har tidigare denna dag bemyndigat mig att tillkalla en sakkunnig för attgöra en översyn av organisation. Den nu aktuellautredningen bör under sitt arbete samråda med den sakkunnige. Utredningsarbetetbör bedrivas med all möjlig skyndsamhet. Utredningens betänkande bör framläggassenast . Utredningen har hållit fyra sammanträden.Utredningen beräknas slutföra sitt arbete . Fö:l Skr 1975:4 156 Inomdetta avsnitt har följande kommittéer avslutat sin verksamhet under år 1974:3och 4 1.1967års rekvisitions- och förfogandeutredning (Fö 1968:19) Maj:ts bemyndigande föratt överserekvisitions- och förfogandelagstiftningen m. m. (se Post- och Inrikes tidn.den 6 februari 1967): Utredningsman:Lundberg, N. , f.d. generaldirektör Expert:Skarstedt, , rättschef Sekreterare:Forssberg, E. , hovrättsassessor Lokal:Försvarsdepartementet, , Fack, 103 20 , tel. växel 76310 00 (sekreteraren) Direktivenför utredningen, se . Utredningenhar - haft överläggning med densakkunnige (H 1974:02) som tillkallats av chefen för föratt se över allmänna ransoneringslagen (1954:280). Därutöver har arbetet medatt utarbeta motiv till upprättade författningsförslag fortsatt. Utredningenberäknas slutföra sitt arbete . 2.Försvarets fredsorganisationsutredning (Fö 1968:20) Maj:ts bemyndigande föratt utreda frågan omvissa ändringar i krigsmaktens fredsorganisation (se Post-och Inrikes tidn. , M. , socionom, led. 157 Kommittéer: Försvarsdepartementet Fö:2 Sakkunniga: , , bankkonsulent, led. avriksdagen (fr.o.m. ) A., el-installatör, led. Hylländer, K. , , led. av riksdagen(fr.o.m. den ) , ., länsombudsman, led. av riksdagen(fr.o.m. ) , M. , fru, led. av (fr.o.m.den 1 juni 1974) Experter: , ., organisationsdirektör ,, överste , , krigsråd , , organisationsdirektör ,, departementsråd , P. E. , överste , ,överste Ch., kansliråd (fr.o.m. )Nordbeck, S. E. , departementsråd (t.o.m. ) 0'Konor,. W., kommendörkapten , , departementsråd ,., departementsråd Sekreterare: , Hans G. sekreterare: , Hans P. N. J.,överstelöjtnant , departementssekreterare Lokal: , 11152 , tel. (sekreteraren), 11 42 85 (Lundbergh), 11 88 25 (expeditionen) Direktiven för utredningen, se riksdagsberätlelseFö 20. Tilläggsdirektiv se riksdagsberättelse Fö 10 samt (anförande avstatsrådet till statsrådsprotokollet ): Maj:ts beslut den 3 februari 1967bemyndigades chefen för försvarsdepartementet atl bl. a. tillkalla en sakkunnigmed uppdrag att utreda frågan om vissa ändringar i krigsmaktensfredsorganisation. Som utredningsman tillkallades f. d. landshövdingen . Denne entledigades från uppdraget fr. o. m. frånvilken tidpunkt riksdagsmannen har varit utredningsman.Utredningsmännen har antagit namnet försvarets fredsorganisationsutredning(FFU). FFU har avgett nio betänkanden, nämligen - om indragning avGöta flygflottilj (Ds Fö 1967:4), Fö:2 Skr 1975:4 158 - om indragning av flygflottilj och Roslagensflygkår(Ds Fö 1967:16), - om organisation inom Stock-boms området (Ds Fö 1968:5), - om indragning avflottiljadministrationen vid Östgöta flygflottilj (Ds Fö 1969:5), - imars 1970 om ett nytt förband i , del 1 (Ds Fö 1970:6), -om ett nytt förband i Norriand, del 2 (Ds Fö 1971:1), - om vissa förändringari arméns fredsorganisation (Ds Fö 1972:4), - om ändringar iflygvapnets fredsorganisation (Ds Fö 1973:2), - ijanuari 1974 om fredsorganisationen på (Ds Fö 1974:1). Härutöver har en promemoria avlämnats med vissa allmännasynpunkter på utredningens arbete (Ds Fö 1971:8). Vidarehar FFU avgett yttrande över bl. a. en av chefen för armén upprättad plan förarméns fredsorganisation i vad avser fredsorganisationens utformning i . Pågrundval av utredningens betänkande (Ds Fö 1972:4) och prop.1973:135 har beslutat bl. a. att livgarde (P 1) i skallavvecklas samt att arméns kompaniofficersskola (AKS) i ochpansartruppernas kadett- och aspirantskola (PKAS) i skall flyttas tillSkövde (FöU 1973:26, rskr 1973:382). har vidare beslutat att Upplandssignalregemente (S 1) m.m. i skall flyttas till (prop. 1974:50, FöU 1974:25, rskr 1974:270).