prop · FY0318 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidare skaUsocialstyrelsen som andra instans pröva beslul, där opererande läkare på grundav den steriliseringssökandes psykiska eller fysiska tillstånd har funnil atl steriUseringsingreppinte bör utföras. Även i dessa fall torde bedömningen i huvudsak vara enmedicinsk fråga. bakgrund synes en domstolsprövning av beslulknappast ändamålsenlig. Jag föreslår därför att beslut iärende om tiUstånd tiU sleriUsering inte skall kunna överklagas. Utredningen föreslår vissa straffsanktioner vidöverträdelse av lagens bestämmelser. De föreslagna strafflatituderna varierarfrån böter tUl fängelse i högst . I fråga om brotl mot tystnadsplikten(8 §) omfattar straffskalan i överensstämmelse med vad som gäUer enligtabortlagen (1974:595) och smitlskyddslagen (1968:231) böter eller fängelse ihögst etl år. Hovrätten för ifrågasäller om den Straffskärpningi förhållande till gällande slerUiseringslag som förslagel i denna del innebärär moliverad, särskilt vid en jämförelse med den straffsanktion som utredningenföreslagit för läkare som uppsåtligen åsidosätter vissa föreskrifter i lagen(10 §), nämligen böler eller fängelse . avgav sittslutbetänkande (SOU 1972:1) rörande ämbetsansvar och discipUnärt ansvar i offeniligtjänst, Ämbetsansvaret II. a. att den nuvarande bestämmelsen om tystnadsplikt i 20 kap. 3 §brottsbalken skaU ersättas av en ny bestämmelse som föreskriver ansvar förenvar som yppar vad han tiU följd av författning är pliktig att hemUghålla.Straffskalan omfattar böter eUer fängelse i högst . Det föreslagna straffbudetär avsett att ersätta en stor del av de skiftande straffbestämmelser rörandebrott mot tystnadsplikt som finns införda i oUka specialförfattningar. Efter remissbehandUngen av belänkandet har inomjustitiedepartementet utarbetats förslag tiU lagstiftning på gmndval avbetänkandet. Förslaget behandlas f. n. av lagrådet. Jag räknar med atl inomkort kunna anmäla frågan om proposition till i ämnet. Propositionenkommer att beröra även förevarande lagstiftning. AvsUcten är bl. a. allsammanföra de straff- och åtalsbestämmelser rörande brott mot tystnadspliktsom f. n. finns i specialförfattningar liU ett allmänt stadgande ibrottsbalken. Enligt det tiU lagrådet remitterade förslaget riktar sig den nyastraffbestämmelsen om brott mot tystnadsplikt mot den som yppar vad han tillföljd av lag eller annan författning är pUktig att hemlighålla eller olovligenutnyttjar sådan hemUghet. Straffet föreslås bU böter eller fängelse i högst etlår. Även den som av oaktsamhet begår sådan gärning som har sagts kan enhgt förslageldömas till ansvar. Påföljden är i detta fallet böter. Åtal för brotl mot sådan tystnadspUktsom gäUer till förmån för enskild målsägande får väckas av åklagare endast om målsägandenanger brottet liU åtal eller åtal är påkallat från allmän synpunkt. Denföreslagna ordningen avses träda i kraft , varför dessafrågor inte behöver regleras i denna lag. Övervägande antalet juridiska remissinstanser anser atläven försök till Ulegal sterilisering bör kriminaliseras. Som skäl anförs atlde risker för liv och hälsa som en person utsätts för genom osakkunnigt utfördaingrepp bör föranleda straffansvar vid försök till sterilisering i sammautsträckning som vid försök liU abort. Anlalel iUegala aborter uppskattades av aborlkommiltélill ca 6 1969. Försöksbrottel vid illegal abort har främsi lill syfte atlav renl allmänpreventiva skäl kunna ingripa mot Ulegala abortingrepp oavsell omingreppen lyckas eller inle. Illegala steriUseringar är sannolikt mycketsällsynta i vårt land. Försök lill iUegal sterilisering är inte straffbelagt igällande lag. Med den liberalisering av möjligheterna till SlerUisering somföreslås saknas anledning att över huvud tagel anta att steriliseringsingreppkommer atl ulföras av annan än läkare. Mot denna bakgrund finns det enligl minmening inle behov av någon särskild straffbestämmelse för sådana fall och änmindre då för försök till illegal sterilisering. Vad gäller den av ulredningen föreslagna beslämmelsen omstraffsanktion mot läkare som uppsåtligen åsidosätter vissa särskilt angivnaföreskrifter i lagen (10 §) anför hovrätten för och ärkebiskopenatl beslämmelsen också bör omfaita läkare som utför sterilisering ulan alldessförinnan ha förvissat sig om att vederbörlig informaiion har lämnats. Jagdelar uppfaltningen alt ansvar bör inträda för läkaren också i della fall. En reformering av steriliseringslagstiftningen enUgt de riktUnjerjag har förordat i del föregående bör komma tiU uttryck genom bestämmelser i enhelt ny lag. Lagen bör i enlighet med utredningens förslag ges beteckningen sleriUseringslag. Gällande lag om sleriUsering upptar en föreskrift, enligtvilken Konungen bemyndigas meddela de tillämpningsbestämmelser till lagen sombehövs (10 §). har uppmärksammat att något motsvarandestadgande inte återfinns i utredningens förslag. Det rör sig här omföreskrifter som gäUer verkställigheten av lagen. Sådana föreskrifter fårregeringen enligt nya regeringsformen meddela ulan bemyndigande. Regeringenkan också ulan bemyndigande överlåta åt underordnad myndighet att meddelaföreskrifter av detta slag. Det framstår som lämphgt atl socialstyrelsenutfärdar de föreskrifter som behövs för verkstälUgheten av den nya lagen. a. behandla frågoma om läkarintyg vid steriUseringsansökan,formulär för informationsbekräftelse, godkända sjukvårdsinrättningar m. m.Chefen för avser atl anmäla frågan om bemyndigande härliUsedan riksdagsbehandUngen av denna proposition har avslutats. Vidare förutsätterjag atl utfärdar de anvisningar för tiUämpningen som kan ansespåkallade. Sådana anvisningar bör behandla bl. a. informationens omfattningoch utformning, samrådsförfarandet mellan kuratorer och läkare m. fl., rekommendationer om efterkontroU av sleriUseringsin-greppelm. Jag skall härefter la upp de frågor av huvudsakligenmedicinsk eller administrativ natur som aktualiserats vid remissbehandUngen.Frågorna gäller var steriliseringsingrepp får äga rum, vem som skall varabehörig alt utföra SlerUisering samt möjligheterna lill efterkontroll och postoperativbehandling. Vad först gäller frågorna om var och av vem steriliseringskall få ulföras gäUer f. n. att sterilisering av kvinna skall ulföras pålasarett eller därmed jämförlig aUmän anstalt eller sjukstuga av där anställdläkare. kan dock i enskUda faU medge alt läkare får ulförasterilisering på annan sjukvårdsinrättning. Sterilisering av man skaU utförasav legitimerad läkare. Enligt utredningens förslag skaU steriliseringsingrepputföras av den som är behörig att ulöva läkaryrkel och äga rum på allmäntsjukhus eller på annan sjukvårdsinrättning som godkänner. SlerUiseringav kvinna bör enligl utredningen utföras på gynekologavdelning medansterilisering av man normalt bör ulföras polikliniskt av urolog eUer kirurg. Jag delar uppfattningen att steriliseringsingrepp påkvinna skall äga rum på allmänt sjukhus eller på annan sjukvårdsinrättning somsocialstyrelsen godkänner. Sterilisering av man bör normalt kunna ulföras iöppen vård och utföras av den som innehar läkarbehörighet och äger viss kirurgiskerfarenhel. 1 den mån del behövs närmare regler om kompelen-sen börsocialstyrelsen få i uppdrag att utfärda särskilda föreskrifter härom. Några remissinstanser tar upp frågan om behovet av postoperativbehandUng i oUka hänseenden. Självfallet bör såväl sådan behandUng sombehövliga eflerkonlroller falla inom ramen för steriliseringsärendet ochersättas genom sjukförsäkringen. IenUghet med vad jag nu har anfört har inom upprättals förslagtill 2. lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningari rätten att utbekomma allmänna handlingar, 3. lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429). 8 Specialmotivering till framlagda lagförslag 8.1 Förslaget till steriliseringslag Idenna paragraf regleras lagens tillämpningsområde. Under lagen faUer ingrepp ikönsorganen som varaktigt upphäver fortplantningsförmågan. Från lagen undantasdock kastrering samt ingrepp av rent terapeutisk karaklär, dvs. som utförs somett led i behandUngen av kroppslig sjukdom. För kastrering gäUer särskildabestämmelser i lagen (1944:133) om kastrering. Vid slerUisering som utförs avterapeutiska skäl gäller samma principer som för operativa ingrepp i aUmänhet. Varjesteriliseringsingrepp omfattas av lagen oberoende av om det utförs operativt,med kemiska medel eller genom annan metod som kan komma att ersättanuvarande steriUseringsmetoder. Kravet atl ingreppet avser att varaktigtupphäva fortplantningsförmågan markerar att lagen inte omfattar exempelvisinsättning av spiral eller annat medel som har till syfte att tillfälligtupphäva fortplantningsförmågan. Idenna paragraf anges förutsättningarna för sterilisering som inte kräver tillstånd. Enligt2 § gäUande steriliseringslag kan den, som på gmnd av rubbad själsverksamhetsaknar förmåga att lämna gUligt samiycke tiU sterilisering, steriliseras utansitt samtycke. Som jag har anfört i den aUmänna motiveringen måste en sådanbestämmelse anses stå i strid mol rådande uppfattning i samhället vad gällerrätten för psykiskt störda atl så långt möjligt själva få beslämma över sinlivssituation. Från humanitär synpunkl kan del sålunda inle längre godtas atl slerUiseringfår utföras utan vederbörandes samtycke. Jag föreslår därför atl i lagen angesatt sterilisering får ulföras endast på sökandens egen begäran. Vad angårbedömningen huruvida en steriliseringssökandes psykiska tillstånd är sådantall gilligl samtycke föreligger vUl jag här åter erinra om de möjligheter kuratorer och läkare har att vid behov inhämta kompletlerandeutlåtande från exempelvis en psykiater. Bosätiningsbegreppeiskall i förevarande sammanhang ges samma innebörd som molsvarande uttryck i 1kap. 3 § lagen (1962:381) om aUmän försäkring. För atl betraktas som bosatt häri landet fordras sålunda normalt atl den steriliseringssökande vistas härstadigvarande eller har för avsikt att stanna här . Utomnordiskamedborgare styrker bosättning genom bosättningstiUstånd eller uppe-håUstillstånd.För nordiska medborgare gäller kyrkobokföring som bevis om bosättning i riket.Frågan huruvida rekvisitet om medborgarskap eUer bosättning är uppfyllt avgörsi sista hand av opererande läkare. Finner denne alt hinder mot ingrepp föreUggerpå grund av att den steriliserings-sökande inte är svensk medborgare eller inteär bosatt här i landet skall avslagsbeslulet enligt andra momentet underställassocialstyrelsens prövning. Läkaren är skyldig atl vidta sådan åtgärd utansärskild begäran. skall också pröva avslagsbeslut på andragrunder. Belräffande motiven härför hänvisas till vad jag i denna del haranfört i den aUmänna motiveringen. Denna paragraf behandlar förutsättningarna försterilisering, såvitt gäller personer som fyUt 18 men inte 25 är. Försteriliseringsingrepp på sådan person fordras alllid tiUstånd.Det bör ankomma på att närmare ange vilken utredning som idessa fall behöver föregå prövningen och vad som i övrigt skall iakttas vidsteriliseringsansökan. Belräffande motiven för de föreslagna bestämmelsernahänvisas liU den aUmänna motiveringen. De indikationer som upptas i utredningsförslaget har intemött några erinringar under remissbehandlingen. Förslaget innebär bl. a. attden nuvarande sociala indikationen för sleriUsering (som avser fall då någon pågrund av rubbning av själsverksamhelen eller asocialt levnadssätt prövas förframtiden vara uppenbart olämplig att handha vårdnaden om barn) slopas. Övrigaindikationer, bibehålls i sin nuvarande utformning med vissa terminologiskaförändringar. Vad gäller begreppel svaghet i den medicinska indikationenkonslaterar ulredningen liU en början atl begreppet är svårt att avgränsa ochdärför kan vålla tolkningsproblem. Del är dock lämpligt alt uttrycket bibehållsdå del kan förekomma att en medicinsk bedömning talar för sterilisering ulan atlkravel på sjukdom eller kroppsfel är uppfyllt. Med svaghet åsyftas i lagrummeten avvikelse av medicinsk karaktär såsom svag hälsa, bräckligkroppskonstitution eller neuraslenisk läggning. För alt indikationen skallanses uppfylld måste sökandens hälsotiUstånd i angivet avseende klart avvikafrån vad som kan betecknas som normalt. I punklen 3 anges alt slerUisering av den som är kan ske även i samband med könsbyte enligt samma gmnder som . I paragrafen föreskrivs att lalan inle får föras molsocialstyrelsens beslut i ärende om tUlstånd tiU sterilisering. Härmed avsessåväl beslut enUgt 3 § som beslut i ärende som hänskjutits lUl slyrelsen enligt2 §. I övrigl kan däremoi lalan fullföljas mol beslut enligtbestämmelserna i 18 § allmänna verkssladgan (1965:600). Paragrafen innehåller föreskrift om obUgatoriskinformation. Som aUmän fömtsättning för sleriUsering enUgl lagen gäller alltsåatt den SleriUseringssökande skall ha erhållit en noggrann redogörelse föringreppet och dess följder saml i förekommande fall andra preventivmeloder somkan uigöra alternativ till sleriUsering. För att möjliggöra operatörens kontroUav all sådan information har skett skall både den som har lämnat redogörelsenoch den som mottagit informationen imderleckna en bekräftelse härom. Det börankomma på all i samband med utfärdandet av de anvisningarangående den nya lagens tiUämpning som jag har förutskickat i den allmännamotiveringen även utforma ett formulär för den bekräftelse som det här är frågaom. En fråga som bör uppmärksammas i delta sammanhang är ivilken utsträckning andra personer än den sleriUseringssökande själv bör informerasi ell steriliseringsärende. Enligt 3 § gällande steriliseringslag skaU när såkan ske vissa personer beredas tillfälle att yttra sig innan någon prövning av steriliseringsförulsällningarnaäger rum. Detta gäller vårdnadshavaren för den som är underårig, förmyndarenför omyndigförklarad, make för den som är gift samt anslallsläkare ochföreståndare för den som är intagen på aUmän anstalt. Jag har i den allmänna motiveringen konstaterat att detmånga gånger kan vara en fördel om make eller annan samlevnadspartner ocksåbegagnar sig av ifrågavarande möjlighet lill information och rådgivning. Ivissa fall kan det vidare vara värdefulll om annan närslående kan höras i ärendel.Därigenom kan man få en fylligare och mera nyanserad bild av den situation somföreligger. Sådant yttrande kan ibland vara motiverat med hänsyn tiU sökandenspsykiska tillstånd. Enligt min mening bör det därför vara en naturlig ålgärdatt med sökanden ta upp frågan om närstående (make, samlevandspartner,förmyndare) bör kontaktas i ärendet. Sökanden bör redan vid första kontaktenmed rådgivningsverksamheten upplysas om möjligheten alt la med sig närslående lillinforma-tionstiUfället. Mitt förslag bygger emellertid på principen omsökandens självbestämmanderätt. Som jag har anfört delar jag denuppfattning som utredrungen och flertalet remissinstanser företräder, nämligenatl del kan komma i fråga atl höra utomstående i ett SlerUiseringsärendeulan atl sökanden samlycker tiU del. Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som får ulförasterilisering och var sådant ingrepp får ske. Reglerna har behandlats i den aUmännamotiveringen. Vem som är behörig att utöva läkaryrkel framgår av lagen(1960:408) om behörighel atl ulöva läkaryrket. Sker sterilisering av manannorstädes än på allmänt sjukhus torde fordras att operatören ägerspecialistkompetens i allmän kirurgi eUer urologisk kirurgi. SleriUsering av kvinna fordrar gynekologisk erfarenhet.Operationen är betydligt mera komplicerad än motsvarande ingrepp på man.Operationen kräver tillgång liU resurser för bl. a. behandling av komplUcationeri samband med åtgärden. Sterilisering av kvinna bör därför få utföras endasi påallmänt sjukhus eller annan sjukvårdsinrättning som godkänner. I denna paragraf föreskrivs lystnadsplikt i fråga omenskildas personliga förhållanden som någon har fått kännedom om i samband medSteriUseringsärende. Som jag har förulskickal i den aUmänna motiveringenkommer frågan om den nya lagstiftningen i ämnet som jag kommer attföreslå genomförs om åtal och straff vid överträdelse av tystnadsplikten attfrån regleras genom en ny bestämmelse i . Ifråga om handlingar i steriliseringsärende stadgas i 14 § lagen (1937:249) ominskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handUngar (sekretesslagen) attsådana i princip inle får lämnas ut utan den berördes samtycke förrän 70 årförflutit från handlingens datum. I denna paragraf föreskrivs atl den som uppsåtligen utförsterilisering i strid med lagen skall dömas lill böter eller fängelse . Strafflaiiiuden bUr därigenom densamma som i gällande lag.Bestämmelsen tar i första hand sikte på läkare som utför sterilisering utan attiaktta lagens beslämmelser men omfattar även del faU att annan än läkare utförsteriliseringsingrepp. Frågan huruvida i slället straff enligt bestämmelserna i3 kap. om brolt mot Uv och hälsa skall ådömas får avgöras enligl aUmännastraffräitsliga konkurrensregler. Handlingar som läkare företar av oaktsamhet eller på annatsätt i strid med vetenskap och beprövad erfarenhet kan vid sterilisering liksomvid annan medicinsk behandling beivras enligt 10 § aUmänna läkarinstruktionen(1963:341). Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1januari 1976. Denföreslagna ändringen i sekretesslagen är av rent redaktionell natur. Ändringeni rättshjälpslagen föranleds av att den nuvarande möjligheten tillsterilisering utan vederbörandes eget samtycke föresläs slopad. Underåberopande av det anförda hemställer jag att regeringen föreslår attantaga inom upprättade förslag till 2. lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningari rätten att utbekomma allmänna handUngar, 3. lag om ändring i rätlshjälpslagen (1972:429). Regeringenansluter sig tUl föredragandens överväganden och beslutar alt genom propositionföreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. 1 § Med sterilisering avses ingrepp som utan att innebära kaslrering medför varaktigt upphävande av fortplantningsförmågan. Lagen avser icke ingrepp som utförs som ett led ibehandlingen av kroppslig sjukdom. 2 § Var och ensom fyllt och som är svensk medborgare eUer bosatt här i riket fåri enlighet med vad i denna lag anges på egen begäran SterUiseras. 3 § Den som fylltaderton men icke och som är svensk medborgare eller bosatt här i rikelfår efter egen ansökan om sterilisering lämnas tiUstånd därtiU 1. om det föreligger beaktansvärd riskför att till avkomling överförs arvsanlag som kan medföra allvarlig psykisksjukdom eUer abnormitet, svårartad kroppsUg sjukdom eller svårt lyte av annatslag (genetisk indikaiion), 2. om hos kvinna tiU följd av sjukdom,kroppsfel eUer svaghet havandeskap skulle medföra allvarlig fara för kvinnansliv eller hälsa (medicinsk indikaiion) eller 3. i samband med ansökan om faststäUelseenligt 1 § lagen (1972:119) om fastställande av könslUlhörighet i vissa faU. 4 § För den som på gmnd av rubbad själsverksamhel ärvaraktigt oförmögen att med laga verkan själv begära sterilisering eller lämna gUtigt samiycke därliU får efter ansökan av särskilt utsedd god man lämnas tUlstånd till sterilisering 1. för den som fyllt ; omnågon av de i 3 § angivna förutsättningarna föreligger eller 2. för den som fyllt ; omdet med skäl kan antagas all sterilisering är lill väsentlig fördel för denansökan gäller. 5 § Tillstånd enligl3 eller 4 § meddelas av . 6 § Innan någonsteriliseras skaU han noggrant informeras om ingreppels innebörd och följdersamt, i förekommande faU, om andra möjligheter att förebygga havandeskap. 7 § Endast densom är behörig att ulöva läkaryrket får utföra sterilisering. Åtgärden skall ske på aUmänt sjukhus eller på annansjukvårdsinrättning som godkänner. 8 § Den som tagitbefattning med slerUiseringsärende får ej obehörigen yppa vad han därviderfarit om enskildas personliga förhållanden. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhetbryier häremol dömes liU böler eller fängelse i högst . AUmänt åtal fårväckas endasi om målsägande anger brottet lill åtal eller åtal är påkaUat frånallmän synpunkl. 9 § Den som utanatt vara behörig att utöva läkaryrket utför slerUisering på annan, dömes förillegal slerUisering till böler eller fängelse i högst elt år. Är brotl som avses i första stycket grovt, dömes liUfängelse, lägsl och högst . Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskih beakias,om gärningen skett vanemässigt eller för skull eller inneburitsärskild fara för den steriliserades liv eller hälsa. 10 § Åsidosätterläkare uppsåtligen föreskrift i 2-4 eller 7 § dömes liU böler eller fängelse ihögst . 11 § Talan motsocialstyrelsens beslul enligl denna lag föres hos kammarrätten genom besvär. Denna lag Iräder i kraft den 1 juh 1975, då lagen (1941:282)om SleriUsering skall upphöra alt gälla. PropositionenshuvudsakUga innehåll ........................... 1 Förslag lillsteriliseringslag .................................. 2 Förslag tilllag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten all utbekommaallmänna handUngar ....................................................................... ...... 4 Förslag tUl lagom ändring i rättshjälplagen (1972:429) .. 6 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde 8 1 Inledning .................................................................. 8 2 AUmänt ompreventiv-och steriliseringsmetoder.......... 10 2.1 Inledning ............................................................ 10 2.2 Preventivmeloder ................................................ 10 2.3 Steriliseringsmeloder............................................. ... 11 2.3.1 Steriliseringav kvinna ............................... ... 11 2.3.2 Steriliseringav man .................................. ... 14 2.4......................................................................... Möjligheteratt återslälla fortplantningsförmågan efter ste rilisering .............................................................. ... 15 2.4.1 För kvinna ................................................. ... 15 2.4.2 För man........................................................ ... 16 3 Nuvarande sleriliseringslagsliftning ......................... 17 3.1 Lagregler .......................................................... ... 17 3.2 Statistiska uppgifier ........................................... ... 19 3.2.1 Sleriliseringsulvecklingen ......................... ... 19 3.2.2 Utfördasteriliseringar fördelade på indikationer 19 3.3 Sleriliseringslagstiftningen i övriga nordiskaländer 20 4 förslag ............................. 23 4.1 Allmänt omsterilisering i familjeplanerande syfte 23 4.2 Behov avlagstiftning om sterilisering ................ 23 4.3 Förutsältningarför sterilisering ........................... 24 4.3.1 Åldersgränser ........................................... ... 24 4.3.2 De icke rältskapablasställning ................. ... 26 4.4 Förfarande i steriliseringsärende ....................... ... 27 4.5 TUlslåndsprövning .............................................. ... 27 4.6 Ansvarsbestämmelser ....................................... ... 28 4.7 Följdförfattningar .............................................. 28 4.8 Resursbehov ...................................................... ... 29 4.9 Uppföljning avändrad lagsliftning ....................... 30 5 Remissyttrandena........................................................ 31 5.1 Allmännasynpunkter ......................................... 31 5.2 Förutsättningarför sterilisering............................. 32 5.2.1 Åldersgränserna ......................................... 32 5.2.2 De icke rättskapablasställning .................. 35 5.3 Förordnande avgod man .................................... ... 39 5.4 Förfarandet isteriliseringsärende ....................... 42 5.5 Tillståndsprövningen ........................................... 46 5.6 Ansvarsbestämmelserna ..................................... ... 48 5.7 Övriga frågor ....................................................... ... 50 6.1 Inledning ............................................................ 53 6.2 Förutsättningarför sleriUsering .......................... 56 6.3 Förfarandel............................................................. 63