prop · FZ03164 · 1975-12-31 00:00:00 — Han är skyldig alt ersättabl, a, all skada som uppkommer genom hans vållande, I hyresgästensvårdnadsplikt ligger att han inte utan samtycke av hyresvärden får göraförändringar i lägenheten eller vidta särskilda anordningar (prop, 1974:150 s.457), Används lägenheten i strid mot 23 S eller vanvårdas den och sker interättelse ulan dröjsmål efter tillsägelse, är hy- Prop.1975/76:164 40 resrättenenligt 12 kap, 42 § försia slyckel 3 och 5 förverkad och hyresvärden såledesberättigad att säga upp avtalet. Detta gäller dock inte, om del som liggerhyresgäslen till last är av ringa betydelse. Sägs avtalet upp, har hyresvärdenrätt lill ersättning för skada. Vid sädan uppsägning upphör avtalet genast attgälla (12 kap, 6 första stycket). Talan om ersättningsanspråk på grund avhyresförhållande skall väckas från del hyresgästen avträddelägenheten (12 kap. 61 >j). Omhyresgäst vidtar åtgärd som kan föranleda påföljd enligl den nu föreslagnalagen och fastighetsägaren inte lyckas få till stånd rättelse, kan hyresgästensåledes bli skyldig att ersätta fastighetsägaren för avgift som denne påförsför åtgärden. Del finns enligl min uppfaltning därför inte anledning att förfall som de nu avsedda öppna särskilda möjligheter lill nedsättning ellereftergift. Närdel gäller åtgärder som arrendator vidtar beträffande byggnader eller andraanläggningar som ingår i arrendet torde fastighetsägaren ha motsvarandemöjlighet att fordra ersättning för avgift som han blir påförd. Vidtar arrendatorolovlig åtgärd beiräffande byggnad som han själv har låtit uppföra och är ägaretill, skall inte fastighetsägaren utan arrendatorn i egenskap av ägare tillbyggnaden påföras avgift för åtgärden, Somförut har nämnts skall i varje kommun finnas en byggnadsnämnd som har all övainseende över hur kommunens område bebyggs, Särskill åligger del nämnden bl, a,all lämna allmänheten råd och upplysningar i planläggnings-,fasligheisbildnings- och byggnadsfrågor samt att övervaka efterlevnaden av BL,BS och övriga föreskrifter angående byggandet (I S BS), Ledamöteroch suppleanter i byggnadsnämnd väljs av kommunfullmäktige lill del antalfullmäktige bestämmer. Antalet ledamöter får dock inte vara mindre än fem.Nämnden får inle handlägga ärende om inte fiera än hälften av ledamöterna ärnärvarande (3 ii första och andra styckena BS m.m.). Byggnadsnämndskall ha lillgång lill personal i den omfallning som behövs för all nämndenskall kunna behörigen fullgöra sina uppgifter. Där planläggnings- ochbyggnadsverksamheten är av större omfattning eller bebyggelsens art så kräver,skall nämnden sävjii möjligt lill sin biträde ha stadsarkitekt och person med.särskild utbildning och praktisk erfarenhet i kon-slruktionsfrågor(byggnadsinspektör) (4 S BS), 1promemorian föreslås att det skall ankomma på all pröva frågorom byggnadsavgift och tilläggsavgift med undantag av frågor om nedsättning ocheftergift, vilka skall prövas av länsslyrelsen. Sommotiv för all anförtro den huvudsakliga avgiftsprövningen åt byggnadsnämndenanförs i promemorian bl, a. alt detta ligger i linje med slrä- Prop.1975/76:164 41 vandenaau göra dei möjligt all snabbi och effektivt ingripa mot överträdelser eftersomnämnden är del organ som har den största erfarenheten avbyggnadslovsfrågor. Att avgifterna i en del fall kan uppgå till betydandebelopp och därför få allvariiga konsekvenser för den belalningsskyldige, innebärenligt promemorian i realiteten inte någon väsenilig vidgning av de befogenhetersom nämnden redan har att ingripa mot enskilda, I promemorian framhålls attden möjlighet som nämnden har att t, ex. meddela föreläggande om rivningav byggnad som har uppförts utan byggnadslov kan medföra minsl lika allvarligakonsekvenser för den enskilde som en befogenhet att ålägga skyldighel au betalade föreslagna avgifterna. Med hänsyn härtill och till att avgifterna skallberäknas på ett enkelt och enhetligt sätt torde del enligl promemorian inlefinnas skäl au hysa några betänkligheter mol alt ge dennabefogenhet. Förslagethar i denna del mottagits positivt av de kommuner som yttrar sig i frågan.Inställningen hos övriga remissinstanser är antingen positiv med ivekan ellerklart negativ. Del framhålls därvid bl, a, all avgifterna kan få merlångtgående betydelse än normala straff och alt de av hänsyn tillrällssäkerheien inle bör beslutas av en på politiska grunder vald nämnd. Flerainstanser hävdar också alt beslämmelserna inte kommer att bli så enkla atttillämpa som det förutsätts i promemorian. Föregendel ansluterjag mig lill förslaget i promemorian. Till ulveckling av minuppfaUning vill jag anföra följande. Somjag framhöll i mitt inledningsvis gjorda bemötande av vad som har anförts avhovrätten över och och Handelskammaren i den myndighei som sedan lång lid tillbaka har lill uppgift alllillämpa byggnadslagstiftningen och som har den ulan jämförelse störstaerfarenheten av byggnadslovsfrågor. Ser man förslaget enbart mot bakgrund häravär det enligt min mening klart att det är lämpligare alt lägga prövningen hosnämnden än hos domstol. Även andra aspekter måste emellertid läggas påförslaget i denna del. Omförslaget genomförs, innebär detta otvivelaktigt all nämnden - som fierainstanser påpekar- kan fatta beslut som kan få allvarliga konsekvenser för denmol vilken beslulel riktas. Jag delar den i fiera remissvar uttrycktauppfattningen alt det inle bör anförtros en politiskt sammansatt nämnd all påskönsmässiga grunder ålägga enskilda all betala avgifter av så betydandestorlek som det här kan bli fråga om. Om beslutanderätten i nu avsedda fallskall läggas på , måste därför en grundläggande princip varaatt den som träffas av beslutet skall kunna förutse både i vilka situationersådana beslut får fattas och beslutets innehåll, dvs. i förevarande fallavgifternas storlek. Något utrymme för skönsmässiga avgöranden bör således iprincip inle finnas, Enliglmin mening är de nu angivna förutsällningarna uppfyllda i promemorieförsläget.Om man först ser lill de fall då tilläggsavgift är avsedd alt utgä, är det iallt väsentligt fråga om åigärder som klart kan urskiljas. Prop.1975/76:164 42 Detsammafår anses gälla de fall då byggnadsavgift skall ulgå. Självfallet kan del inleundvikas alt gränsfall inträffar, där del kan vara vanskligt för den enskildeall bedöma om krav på byggnadslov föreligger. 1 sådana situationer är detgivetvis - liksom - säkrast alt rådfråga eller att ge inen ansökan om byggnadslov. Det kan också inträffa all beslutarom avgift där sådan inte skall ulgå. För dessa fall finns det, som jaginledningsvis anmärkte, möjlighet alt efter överklagande få frågan prövad avlänsstyrelsen, kammarrätten och i vissa fall även av regeringsrätten. Omman därefter ser lill de avgifter som skall ulgå, saknar heltmöjlighet att påverka deras storlek. Byggnadsavgiften är knuten tillbyggnadslovslaxan och skall slå i viss relation lill den. Minimiavgiften ärklart bestämd, nämligen . Inte heller i fråga om tilläggsavgiften finnsnågra möjligheter till variation. Den föreslås utgå med ett bestämt belopp perm. Det bör i detta sammanhang ånyo framhållas att , om denfinner att byggnadslov i efterhand kan beviljas, även med det förslag som jaglägger fram skall ha skyldighel att därvid beslula ocksä om den avgift somskall utgå. Nämnden får i en sådan situation således inte avslå från altbesluta om avgift. Någrainstanser invänder att det är olämpligt att skall vara både ettserviceorgan och en bestraffande myndighet. För egen del vill jag erinra om attnämnden redan med gällande ordning har betydande maktmedel i sin hand, t. ex.möjlighet att i vissa situationer direkl få handräckning. Jag kan därför inteinse alt den nu föreslagna ordningen innebär all nämndens slällning på någotavgörande sätt förändras. De berörda invändningarna är enligt min meningdärför inte bärande. Mot den nu angivnabakgrunden anserjag all några vägande invändningar från rättssäkerhetssynpunktinte kan resas mol förslagel i denna del. Inle heller i övrigi föreliggerenligt min uppfattning något hinder mot all tilldelas deuppgifter i fråga om avgifisprövningen som föreslås i promemorian. Förslaget att läggaprövningen av frågor om nedsättning och eftergift på har möttstark kritik från ett par kommuner, som anser bl. a, att förslaget inte slammeröverens med den strävan all ge kommunala organ större självständighet som harkommii till utiryck i andra sammanhang. Avvad jag har anfört torde framgå att jag inle kan ansluta mig till kritikenfrån dessa kommuner, Enligl min uppfaltning skiljer sig de nu akluella frågornapå ett avgörande sätt från sådana frågor där strävandena all stärka denkommunala bestämmanderätten har kommit till ullryck. En lösning i enlighet medkommunernas förslag skulle innebära möjlighet till avgöranden av en art sommåsle anses vara främmande för verksamhel. 1975/76:164 43 Kommunernauttrycker vidare farhågor för att prövningsrätt kommer all fånegaliv effekt på möjligheter all hävda sin kompetens iavgiftsärenden. Jag vill med anledning av della framhålla att syftel med avgifternai första hand är all avhålla från olovligt byggande Och alt frågor om avgifidärför inle bör bli så vanliga som dessa kommuner synes utgä ifrån. Till dellakommer, all möjligheten lill nedsättning eller eftergift är avsedd att kommalill användning endast i begränsad utsträckning. Jag kan därför inle inse allbyggnadsnämndens möjligheter att hävda sin kompelens i avgiftsärenden kan kommai fara. om prövning av frågor om nedsättning och eftergift läggs pålänsstyrelsen. Jag ansluler mig således även i denna del lill förslagel ipromemorian. Vad härefter gäller fråganom resurser torde del vara klart all del för fiera nämnder ärnödvändigl med en förstärkning, om förslagel till påföljdslag genomförs. Dekanske främsta skälen till detta är alt systemet sannolikt medföratl slörrekrav kommeratt ställas på nämndens serviceverksamhet och att nyaadministrativa insatser läggs på nämnden. De frågor om olovligt byggande somkommer upp torde sålunda kräva mera ingående ulredning än vad som är nödvändigti dag, bl. a. på grund av alt nämnden i de fall då avgift skall ulgå måsle haell tillföriilligt underiag för avgiftens beräkning. Ett exempel på helt nyauppgifter är all nämnden, somjag i det följande kommeratt föreslå,skall se lillatt nödvändiga uppgifter lämnas för anteckning i faslighelsboken m, m, och attsådana anteckningar blir avförda när förutsättning för della föreligger. De nya uppgifternaaktualiserar en annan fråga som har berörts i några remissvar, nämligen behovetav personal med juridisk utbildning. Enligl min uppfallning är det angelägetatt har lillgång till juridisk sakkunskap, efiersom deföreslagna beslämmelserna rymmer många situationer där juridiska bedömningarmåste göras. Så är visserligen fallet även , men sådana situationer kommeralt bli vanligare med den nu föreslagna ordningen. Det kan därför ifrågasättasom del bör införas bestämmelser med krav på att nämnden skall anlita biträdeav juridiskt utbildad personal. Enligt 4 ;i försia slyckel ha tillgång lill personal i den omfiuining som erfordras föralt nämnden skall kunna behörigen fullgöra sina uppgifter. Denna bestämmelsemöjliggör för att anställa juridiskt utbildad personal. Enliglmin mening varierar behovet av tillgäng till juridisk sakkunskap i storutsträckning mellan kommunerna. Behovet torde oftast kunna tillgodoses utan attsärskild personal anställs. Någon generell skyldighel för allha juridiskt utbildad personal anställd bör därför inle införas. Del börankomma på vederbörande kommun att själv avgöra om sådan personal skallrekryteras. Man bör vidare kunna ulgå från alt byggnadsnämnder, som saknarsådan personal, anlitar biträde av juridisk sakkunskap när det behövs. Deökade resurskraven får naturligtvis också ekonomiska konsekvenser Prop.1975/76:164 44 1 del följande kommer jag därför att föreslå all byggnadsavgifternaskall tillfalla kommunerna. 4.2Straffrättsliga påföljder och särskild avgift Förslageti promemorian innebär alt de slraffrältsliga påföljderna i BL och BS med ellundanlag tas bort. Vadförst gäller de strafföestämmelser i 147 5- BL och 69 ; BS som avser olovligtbyggande konstateras i promemorian all, om det föreslagna avgiftssystemet genomförs,detta kommer alt uigöra tyngdpunkten i påföljds-systemet i denna del,Strafföesiämmelserna i deras nuvarande utformning blir enligl promemoriandärmed av ännu mindre belydelse än , eftersom del knappast är troligt allbyggnadsnämnden, om den byggande åläggs att betala avgift, gör åtalsanmälanannat än möjligen i myckel kvalificerade fiill. Enligt promemorian kan del inleanses befogat att ha kvar straffbestämmelser av hänsyn enbart till dessa. Beträffandesådani i 147 S BL slrafföelagt åsidosättande av villkor i tillstånd enligl 136a BL framhålls i promemorian att straff inträder endast om åsidosättandet kanmedföra att allmän rätt kränks. Prövning huruvida sådan effekt kan inträda börenligl promemorian ankomma på domstol. Det föreslås därför allstraffbestämmelserna för dessa fall skall behållas. Inteheller beträffande övriga förseelser enligt 69 -j BS finns enligl promemoriananledning att belasta polis, åklagare och domstolar för alt lä en påföljdutdömd. De förseelser som avses här beslår i underlåtenheti andra fall än då kravet på byggnadslov har åsidosatts all ställa sig till efterrättelse vad i BS är föreskrivet om rätt alt vidta åtgärd som omnämns där, «underlåtenhet att fullgöra anmälningsskyldighet eller att följa fastställdaritningar eller av meddelade föreskrifter saml * överträdelseav förbud att fortsätta byggnadsarbete. Ävenför dessa fall föreslås därför att straffen skall ersättas med en administrativavgifi, som skall beslutas av . Avgiften föreslås utgå medlägst 200 och högsl . Somhar framgått av vad jag har anfört i det föregående ansluler sig del slorafiertalet remissinsianser lill tanken att ersätta de nuvarande straffbestämmelsernamed avgifter. Några inslanser släller sig emellertid tveksamma eller avvisandetill förslaget alt helt ta bort straffen. Enligl dessa instanser bör strafffinnas kvar vid allvariigare överträdelser av byggnadslagstiftningen. Denlyp av överträdelser som remissinstanserna avser kan med de förslag som jag nuhar lagt fram antas undantagslöst vara av sådan beskaffenhet au de antingenfaller under bestämmelserna om tilläggsavgift eller följs av ett beslul alt delolovligt byggda skall undanröjas. Prop.1975/76:164 45 Överträdelsenatt föranleda mycket kännbara ekonomiska konsekvenser. Att vid sidan härav hastraffbestämmelser anser jag inte påkallat. Jag gör samma bedömning i fråga omdet förslag som JK för fram, nämligen att ha kvar strafftjestämmelser som gördet möjligt alt åtminstone i grava fall ingripa även mot gärningsmannen. Jagvill här erinra om alt gärningsmannen med det förslag tillåterkravsbestämmelser som jag i det föregående har lagt fram ofta blir den somi realiteten drabbas av avgifterna. RAhyser viss tvekan mot förslaget om särskild avgift, med tanke på att beslut omavgift i dessa fall innebär en form av straffmätning, vilket enligl RÅ inle börankomma på , RÅ ifrågasätter om det inte kan bestämmas en heltfixerad avgift eller olika avgifter för skilda typer av förseelser.Kammarrätten i anser att nämnden bör få möjlighet att i bagatellfallunderlåta alt påföra särskild avgift. Förslageti promemorian i denna del innebär en avvikelse från den princip som hartillämpats i fråga om byggnadsavgift och tilläggsavgift, nämligen alt avgiftenskall bestämmas utan några skönsmässiga inslag. Man kan i likhet med RÅ ställasig tveksam till en sådan avvikelse. Att som RÅ ifrågasätter bestämma en heltfixerad avgift eller att föreskriva olika avgifter för skilda typer avförseelser anser jag dock inte möjligt. De fall som kan tänkas uppkomma är avalltför varierande slag för att en sådan lösning skall kunna blitillfredsställande. Enligt min mening bör det emellertid vara möjligt att härgöra avsteg från den anförda principen. En förutsättning för detta är att densärskilda avgiften maximeras på sätt som föreslås i promemorian, dvs. Även om en avgift på della belopp i del enskilda fallet kan varabetungande, får den inte sådana konsekvenser för den betalningsskyldige som kanuppkomma när byggnadsavgift och till-läggsavgift utgår. Jag ansluter mig pågrund härav lill förslaget alt också i dessa fall lägga beslutanderätten påbyggnadsnämnden. Om man skall få en tillfredsställande lösning är det enligtmin mening emellertid nödvändigt att gå ett steg längre. Som kammarrätten iSundsvall framhåller har bl. a. i fråga om de nu avseddaöverträdelserna f. n. befogenhet att skönsmässigt pröva om anmälan lill åtalskall göras. Förslagel i promemorian ger ingen motsvarande möjlighet förnämnden alt underlåta att påföra särskild avgift. Med tanke på att dessaöverträdelser kan antas vara av bagatellartad natur, anserjag ilikhei med kammarrätten att bör få möjlighet alt avstå frånatt påföra särskild avgift i bagatellfall. Vad jag nu har anfört innebär attjag inte är beredd att tillmötesgå de krav på en höjning av den särskildaavgiftens maximibelopp som några remissinstanser för fram. FöreningenSveriges byggnadsinspektörer anser att del saknas skäl all ta ut särskildavgift, när förbud överträds. bör förbud regelmässigt förenasmed lämpligt vite, vilket emellertid föriorar sin motivationskraft i och medöverträdelse av förbudet. Prop.1975/76:164 46 deli dessa fall inle är fråga om viten i egentlig bemärkelse utan mer om enstraffavgift och att det därför inte bör ulgå ytterligare en avgift - densärskilda avgiften - för överträdelsen. Jag kommer i del följande alt ansluiamig lill förslagel i promemorian all förbud att fortsätta byggnadsarbete skallfå förenas med vite. Om förslaget genomförs, bör del medföra att vite regelmässigtsätts ul i sådana förbud. Överträds förbudet, bör delta få lill följd all viieldöms ut. Att vid sidan härav ta ul särskild avgift för överträdelsen finnerjag i likhet med föreningen inle befogal. Jag föreslår således alt särskildavgift inte skall utgå, om förbud att fortsätta byggnadsarbete överträds. Somkammarrätten vidare påpekar omfattar förslaget om särskild avgift i promemorianinte sådana fall då åtgärd företas i strid mot förbud som avses i 147 förstaslycket BL och åtgärden inte kräver byggnadslov. Jag föreslår alt förslagelkompletteras så all särskild avgift utgår också i dessa fall. Förslagelkommenteras närmare i specialmoliveringen. Enligt136 a ij BL skall tillkomsten och lokaliseringen av industriell eller liknandeverksamhet, som är av väsentlig betydelse för hushållningen med energi ellermed landets samlade mark- och vattentillgångar, prövas av regeringen i denomfattning som sägs i lagrummet. Tillståndsom regeringen meddelar med stöd av 136 a i BL kan förenas med villkor förtillgodoseende av allmänna intressen. Som förut har anmärkts kan den dömas tillstraff som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter villkor i tillstånd sommeddelats med stöd av denna paragraf så att allmän rätt kan kränkas. Jagansluter mig till förslaget i promemorian alt ha kvar straffbestämmelserna fördessa fall. 1 delta sammanhang vill jag erinra om all regeringen i prop.1975/76:56 har föreslagit all anta förslag till ändring bl. a. i 136a>; BL. Förslaget innebäratt tillämpningsområdet för 136 a S BL vidgas ochatt ansvarsreglerna byggs ut såatl straff kan inträda i fierasituationer än f. n. Ändringen föreslås träda i kraft den 1 januari 1976.Riksdagen har ännu inte fattat beslut med anledning av propositionen. 4.3Verkan av föreläggande m. m. gentemot ny ägare Föreläggandeenligl 70 i; försia slycket BSall undanröja ellerändra olovligt utförd åtgärdskall riktas mol ägaren av den fastighet, byggnad eller anordning varom frågaär. Detta medför bl. a. att föreläggandel upphör alt gälla, om äganderättenövergår på annan. måsle i ett sådani fall - om inte den nyeägaren godvilligt vidtar rättelse - fatta beslut om föreläggande för denne, ochdetta beslul kan överklagas enligt de full-följdsbesiämmelsersom finns i 71>; BS, Det lorde enligt promemorian knappast kunna anföras några bärandeskäl för att behålla en ordning som medger alt frågan om föreläggande kanomprövas i fiera inslanser så snart ägarskifte Prop.1975/76:164 47 inträffar.I promemorian föreslås därför all föreläggande som avses i 70 >; BS skallgälla också mot ny fastighetsägare eller lomirällshavare. medför auföreläggandet på samma sätl som f. n. upphör all gälla mot överiåtaren men attdet därefter automatiskt kommer all gälla mot köparen. Ipromemorian föreslås vidare att beslut om föreläggande skall sändas tillinskrivningsmyndigheten för anteckning i faslighelsboken eller toml-rällsbokentill upplysning för bl. a. fastighetsspekulanter. Detär enligt promemorian angeläget att även föreläggande som avser byggnader påmark, upplåten med annan nyttjanderätt än tomträtt, blir anknutet till detobjekt som omfattas av föreläggandel i slällel för som till objektets ägare.Samtidigt konstaleras emellertid att någon registrering av överlåtelse m. m, påsäu som sker beträffande tomträtt inte är föreskriven för dessa fall och att detf, n. således saknas möjlighet alt offentliggöra föreläggande avbyggnadsnämnden lill upplysning för spekulanter och andra, I syfte att kommatill rätta härmed föreslås i promemorian alt skall åläggas allföra särskilt register- förelägganderegister - över förelägganden som avses i70 >; BS beträffande byggnader på mark upplåten med annan nyttjanderätt äntomträtt. sådani register bör enligt promemorian innehålla uppgift om delsregisterbeteckning för den faslighet som marken tillhör, dels fastighetensägare, dels ägaren av den byggnad som avses med föreläggandet och delsföreläggandets innebörd. Om åläggs att föra register av dennakaraktär, lorde enligt promemorian något hinder inle föreligga mot att även ifråga om nu avsedda byggnader genomföra principen all föreläggande skall gällamol ny ägare. Medhänvisning till uttalanden i samband med genomförandet av bostadssaneringslagen(1973:531) avvisas i promemorian tanken på att även vite som sätts ut iföreläggande skall gälla mot ny ägare. Enligt promemorian bör delta inle hellerkomma i fråga beträffande föreskrift om ivångsutfö-rande. Förslagetall föreläggande skall gälla mol ny ägare eller, när marken är upplåten medtomträtt, mot ny lomträttshavare har vunnit allmän anslulning bland deremissinstanser som yttrar sig i frågan. Även jag ansluter mig Flertaletremissinstanser ansluter sig också till förslaget all föreläggande skallofrenlliggöras och all della skall ske genom anieckning i fastighets-bokeneller lomträttsboken. när föreläggandet riktas mot någon i egenskap avfastighetsägare eller lomträttshavare, är meningarna delade i fråganhur föreläggandet skall offentliggöras, när det riktas mol ägare till byggnadpå mark som är upplåten med annan nyttjanderätt än tomträtt. Inställningen hosde remissinstanser som yttrar sig över förslaget att anteckning skall göras iett förelägganderegister som sköts av är övervägande kritisk,JK ifrågasätter sålunda om något sådani register behövs. De anteckningar somdel är fråga om synes JK lika gärna kunna Prop.1975/76:164 48 görasi faslighelsboken, nämligen på upplägget för den fastighet på vilken byggnadenär uppförd. Härigenom vinner man enligt JK också den fördelen att faslighelsbokenkommer alt ge upplysning om att på fastigheten finns en byggnad tillhörig annanän ägaren av fastigheten och att denna byggnad har uppförts ulan byggnadslov.Även andra remissinsianser förordar en sådan lösning. Några inslanser föreslårall anieckning i faslighelsboken eller tomträllsboken inle skall göras ulan alti stället samtliga förelägganden skall antecknas i ett förelägganderegister hosbyggnadsnämnden. Föregen del anserjag all del inte kan komma i fråga all för fasligheter och lomiräuerersätta anteckning i fastighelsboken eller tomirättsboken med niotsvarandeanteckning i ell förelägganderegister. Det är en sedan lång lid tillämpadprincip all t, ex, den som avser all köpa fastighel genom all kontrollera ifastighelsboken eller tomirättsboken skall kunna få uppgift bl.