prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Sådana förvärv sker ofta genom en nyemission motapport varvid ägarna av det utländska företaget som likvid får nyemitteradeaktier i det svenska bolaget. Denna finansieringsmetod är från företagetssynpunkt önskvärd eftersom den inte belastar förelagets likviditet. Frånallmän synpunkt har finansieringsmetoden den fördelen att den inte belastarvalutareserven. Den enligt utlänningsklausulen disponibla kvoten av fria aktierkan emellertid i vissa situationer vara för liten för att en större apportemis- sionulomlands skall kunna genomföras. En vidgning av de tUlåtna relationernamellan olika aktiers röstvärde skulle från denna synpunkt innebära enförbättring av förelagens möjligheter att göra nyemissioner utomlands eller taupp konverteringslån och lån med optionsrätt till nyteckning på utiändskakapitalmarknader. För egendel vill jag först framhålla att det principiellt rikliga är att varje aktiehar en röst. Systemet med differentierad rösträtt har emellertid samband meddet kontrollsystem beträffande utsträckt inflytande i de svenska bolagen somfinns lag. Som förut nämnts pågår en allmän översyn av lag.Jag är inte beredd att lägga fram förslag som kan föregripa dettaulredningsarbele. Jag ansluter mig därför till utredningens förslag att ingenaktie får ha ell röstvärde som överstiger tio gånger röstvärdet för annanaktie. Näringslivettar i sitt remissyttrande också upp frågan om att införa rösträttslösapreferensaktier. Argumenteringen är här densamma som man anfört för ökaddifferens av röstvärdet. I flera europeiska länder råder förbud motrösträtlslösa aktier. Detta gäller bl. a. , och . IEngland och erkänns emellertid aktier ulan rösträtt. I den tyskaaktiebolagslagen råder i princip förbud mol röst-rättslösa aktier menpreferensaktier utan rösträtt är tillåtna under vissa förutsättningar. Definska och danska utredningsförslagen innebär ett absolut förbud motrösträttslösa aktier. Rösträtlslösa aktier tillåts däremot enligt det norskautredningsförslaget liksom enligt gällande norsk rätt. Införsregler om preferensaktier utan rösträtt, innebär detta att en nyfmansieringsform tillskapas för bolagen. Preferensaktierna har till skillnadfrån obligationer inte någon ovillkorlig rätt till ränta utan endast en rätttill andel i utdelningsbar vinst. Vidare innebär en emission av rösträttslösapreferensaktier en förstärkning av det egna kapitalet i förhållande till detfrämmande kapitalet i bolaget. Jämfört med stamaktier erbjuder rösträtlslösapreferensaktier sett från bolagets synpunkt den fördelen att rösträttsförhållandenainom bolaget inte påverkas av aktieemissionen. Denna fördel kan vara särskiltpåtaglig när det gäller att placera emissionen av aktierna utomlands. Huvudinvändningenmot systemet med rösträttslösa aktier har sedan gammalt varit att man därigenomskulle kunna få till stånd en inte önskvärd maktkoncentration inom förelagen.Man skulle kunna riskera att företagen kommer att ledas av personer som intehar en mot sin makt svarande ekonomisk risk. Ett konsekvent fullföljande avdessa tankegångar skulle leda till att man inte tillät några avvikelser frånprincipen "lika kapitalinsats lika rösträtt". Den svenskalagstiftningen har emellertid inte gått så långt utan tillåtitdifferentieringar av rösträtten. Genomde nya finansieringsformer som föreslogs i prop. 1973: 93 har bolagen fåttväsentligt förbättrade möjligheter att välja mellan altemativafinansieringsinstrument. Bolagen kan numera välja mellan traditio- 1< DSI...---- ... rn-7C 7 .--- ' AI- 7/15 nella obligationer, förlagsbevis, konvertiblaobligationer, obligationer med företrädesrätt till nyteckning,vinstandelsbevis, preferensaktier, konvertibla aktier samt stamaktier.Villkoren kan varieras på olika sätt vid emission av dessa olika slag avvärdepapper. Jag är för min del övertygad om atl lagstiftningen numerauppfyller de krav som bolagen rimligen kan ställa i fråga om flexibilitet vidfinansieringen. Starka skäl måste enligt min mening föreligga för att man skallöverväga att införa ytterligare finansieringsformer. Några sådana skäl kan inteanföras i fråga om rösträttslösa preferensaktier. Mot bakgrund av mitt tidigareprincipiella ståndspunktstagande att större skillnader i rösträtt än 110 intebör tillålas har jag kommit till den slutsatsen alt rösträttslösa preferensaktierinle bör tillålas. har det blivit allt vanligare attaktiebolag vid nyemissioner, större utförsäljningar av aktier "iblock" och liknande erbjudanden som riktas till allmänheten utger ettsärskilt emissionsprospekt. Därmed avses meddelande om emission etc. riktattill tidigare eller nytillkommande aktieägare och innehållande ekonomiskinformation om vederbörande företag. I fråga om ökning av aktiekapitalet genom nyemissionkräver gällande lag att viss information om bolaget hålls tillgänglig för ochtillstäUs aktieägare. Motsvarande gäller enligt lagstiftning om konvertiblaskuldebrev m. m. För andra typer av erbjudanden till marknaden finns ingalagföreskrifter om särskilda meddelanden e. d. I dessa fall utges prospektfrämst som ett led i försäljningen av aktierna i fråga. De fall där någon form av emissionsprospekt vanUgen utgesär följande. Inbjudan tillaktieägare och allmänheten att vid en kontantemission teckna nya aktier i ettbolag, vars aktier redan tidigare är börsnoterade eller eljest introduceradepå marknaden. Blockutförsäljningarav större poster börsnoterade eller eljest marknadsintroducerade aktier. Introduktion påmarknaden av aktier i bolag, som varit ägda av få personer. Inbjudan altmot apport teckna aktier i en apportemission i bolag, vars aktier redantidigare är börsnoterade. Apporten utgörs då av aktier i ett annat bolag(utbyteserbjudande). Innehållet i de prospekt som förekommer varierar ochanpassas givetvis lill den situation som föranlett utgivande av prospekt.Någon enhetlig praxis i fråga om innehåll i och formerna för framläggande avprospekten har ännu inte utbildats. och samarbetsutredningen har gemensamtlagt fram förslag till en lag med särskilda redovisningsbestämmelser för vissastörre företag. Det huvudsakliga innehållet i detta förslag och mitt ställ- ningstagande därtill redovisas i samband medbestämmelserna om årsredovisning, se avsnitt 11.3. och 13.9. I det särskildalagförslaget upptas emellertid också av fondbörsutredningen förordade regler omemissionsprospekt. Ingen remissinstans har motsatt sig alt krav på sådant prospektnu lagfästs. För egendel anser jag att utgivande av prospekt bör vara ett självklart led i deninformation från bolagen som krävs då bolagen vänder sig till allmänheten medbegäran om kapital. Ett prospekt kan enligl min mening vara elt adekvat medelför att skapa möjligheter för såväl gamla som presumtiva aktieägare att bättrebedöma bolaget och alt eventuellt skydda dem från risken att göra enfelinvestering. Även om, såsom jag nämnt, någon enhetlighet i praxis ännu inteuppnåtts i fråga om prospektens innehåll m. m., bilräder jag utredningarnas uppfattningatt lagstiftning nu bör ske. Regler om emissionsprospekl bör tas in iaktiebolagslagen i anslutning till bestämmelserna om ökning av aktiekapitalet. förslag omfattar föratom desituationer som jag nämnt också utgivande av konvertibla skuldebrev. Jagbiträder förslaget också i denna del. Även emission av skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning bör omfattas av lagstiftningen liksom också de avmig i avsnitt 13.5.2 förordade vinstandelslånen. Det är inte endast elt bolags erbjudande om t. ex.aktieteckning som omfattas av fondbörsutredningens förslag. Även aktieägaresförsäljning av aktier eller teckningsrätter faller under förslaget. Deerforderliga reglema härom kan enligt min mening las in i aktiebolagslagen. Enligt fondbörsutredningens förslag skall prospekt krävas,om ett erbjudande offentliggörs eller på annat sätt riktas till en vidarekrets. Jag biträder detta förslag. handelskammare anser att innebördenav sistnämnda rekvisit bör förtydligas. Enligt min mening bör det vara avgörandeom ett slörre antal personer bland allmänheten berörs av erbjudandel. Jagfinner det ogörligt att entydigt ange vad som kan räknas till en vidare krets.Uppenbart är dock att exempelvis apportemission vid förvärv av ettfamUjeföretag med elt fåtal ägare inte skall behöva föranleda krav påprospekt. Å andra sidan är det klart att prospekt skall utges om erbjudandetsker i sådana former att de som tecknar eller köper aktier etc. inle ingår ien krets som är känd för bolaget. Även om så är fallet bör prospekt utges omaktietecknarna resp. köparna kan bedömas uppgå till ett större anlal. För alt ett marknadserbjudande skall föranleda utgivandeav emissionsprospekl bör enligt fondbörsutredningen krävas att det bolag vars aktiereller skuldebrev utbjuds är av viss sloriek. Vidare bör enligl utredningenfordras att emissionen eller försäljningen är av viss omfattning. Utredningenhar valt att kräva emissionsprospekt endast om nettovärdet avbolagets tillgångar överstiger 10 milj. kr. eller beräknas komma att överstigadenna summa efter emissionen av aktier eller skuldebrev. Prospekt behöverupprättas bara om det totala belopp som till följd av inbjudan kan komma attbli erlagt överstiger . handelskammare, som i princip delarutredningens uppfattning att endast företag av viss storleksordning skallåläggas ge ut prospekt, anser det inkonsekvent att ett förelag vars tUlgångarunderstiger beloppsgränsen men som i övrigt uppfyller rekvisiten skall undantasfrån skyldigheten att ge ut prospekt. Föregen del anser jag att en storleksgräns för bolaget måste uppställas. Jagkommer i det följande att föreslå (se 13.7) att skyldighet för bolag attanlita auktoriserad revisor skall föreligga om balansomslutningen överstigerett belopp motsvarande 1 000 basbelopp enligt lagen om allmän försäkring, ommedelantalet anställda hos bolaget överstiger 200 eller om bolagels aktiereller skuldebrev är noterade på fondbörs eller på lista utgiven av sammanslutningav svenska fondkommissionärer. Jag finner det rimligt att sammastorlekskrilerium skall vara avgörande också i frågan om beträffande vilkabolag krav på emissionsprospekt skall ställas. Inbjudan bör, såsomfondbörsutredningen föreslagit, avse emission e. d. av inte alltför ringastorleksordning. Det är enligl min mening av vikt att erbjudandet är av sådanstorlek alt elt allmänt intresse av emissionsprospekt kan väntas föreligga. Jagbilräder därför ulredningens förslag att upprättande av prospekt endaslbehöver ske, om det totala belopp som till följd av inbjudan kan komma att blierlagt överstiger en milj. kr. Till frågan om beräkningen av detta beloppliksom även till detaljbestämmelserna om emissionsprospekt återkommer jag ispecialmotiveringen. 13.6Aktier och aktiebok m. m. Enligtgällande rätt är aktier i princip fritt överlåtbara. Från denna princip görsemellertid två undantag. I bolagsordningen kan ges bestämmelser omlösningsrätt vid övergång av aktier. Vidare kan i bolagsordningen intasförbehåll att aktier i bolaget inte får förvärvas av aktiebolag ellersamfälligheter eller av vissa slag av aktiebolag eller andra samfällighetereller av annan än svensk medborgare. I sådant förbehåll kan bestämmas att vissdel av aktiema inte skall omfattas av förbehåUet, s. k. fria aktier. De aktierför vilka förbehållet gäller kallas bundna aktier. Reglerna om fria aktier ochbundna aktier sammanhänger med bestämmelserna lag. Detför ett aktiebolag karakteristiska jämfört med andra associationsformer är attdelägama i bolaget i princip inte kan utträda ur detsamma. Anledningen härtUlär att aktiekapitalet måste vara bundet till bolagetför att kunna fullgöra sin funktion av garanti gentemot bolagets fordringsägare.När nu den enskilda aktieägaren inte har möjlighet att utträda ur bolaget och isamband därmed få ut sin andel i bolagets förmögenhet är det tydUgt att han påandra vägar måste kunna frigöra sig från sitt engagemang i bolaget. Detta kanske genom att han överlåter sitt aktieinnehav i bolaget. Det är från dennasynpunkt viktigt att man håller fast vid principen att aktier skall vara frittöverlåtbara. Utredningenhar föreslagit att en överlåtelse av aktie skall kunna göras beroende avtillstånd från bolaget. Ett stort antal remissinstanser har avstyrkt förslageteller anmält betänkligheter mot det. Därvid framhålls bl. a. att ett förbehållav det slag utredningen avser möjliggör majoritets-missbruk som kan vara mycketsvårt att komma till rätta med. Effektenav utredningens förslag som saknar motsvarighet i gällande rätt är attbolaget, dvs. majoritetsaktieägarna, har möjlighet att hindra enminoritetsaktieägare att sälja sina aktier i bolaget. Den aktieägare som villsälja sina aktier har enligt utredningsförslaget inte någon rätt att fåaktierna inlösta av majoriteten för den händelse tiUstånd tUl överlåtelsevägras. Detta innebär att minoritetsaktieägaren i hög grad är utlämnad åtmajoritetens godtycke. Det innebär vidare att möjUghetema att säljaminoritetsposter i bolag där ett förbehåU av nu berört slag gäller ärbegränsade. Den som överväger att förvärva en minoritetspost i sådant bolagmåste nämligen alltid räkna med att han kan komma att vägrastillstånd att i sin tur sälja de aktier som han nu överväger alt köpa. Detligger i öppen dag att många drar sig för att köpa aktier på sådana villkor. Ivarje fall måste existensen av ett förbehåll av detta slag vara ägnad attminska värdet på sådana minoritetsposter. Dessaverkningar av utredningsförslaget är enligt min mening så allvarliga att maninte kan överväga att införa förslaget utan att det kompletteras medbestämmelser som ger garantier för minoritetsaktieägare att få överlåtaaktieposten tUl annan för den händelse bolaget vägrar att ge tillstånd till denöverlåtelse som minoritetsaklieägaren ursprungligen haft i tankarna. Manskulle t. ex. kunna tänka sig att bolag, som vägrar tUlstånd till aktieförvärv,måste anvisa annan förvärvare av aktierna. Har nytt av bolagetgodkänt förvärv inte skett inom denna tidsfrist, skulle tillstånd anses hablivit meddelat. Reglerna skulle också kompletteras med beslämmelser som gergaranti för att den av bolaget anvisade förvärvaren inte kan köpa aktiema tUlunderpris. Ett regelsystem av nu skisserad art ligger emellertid i sak mycketnära de av utredningen föreslagna bestämmelserna om lösningsrätt vid övergångav aktier. Enligt min mening är skillnaderna i praktiken inte så stora att detter sig motiverat att ha dels bestämmelser om lösningsrätt vid övergång avaktie, dels bestämmelser av det slag jag skisserade. Regler omlösningsrätt vid övergång av aktier synes ge delägama i ett bolag tUlräckligamöjligheter att hålla kretsen av delägare sluten och förhindraatt inte önskvärda utomstående personer får del i bolaget. Jag förordar därföratt den av utredningen föreslagna regeln att aktieförvärv kan göras beroendeav bolagets tillstånd inte tas in i den nya aktiebolagslagen. Bestämmelserom lösningsrätt vid övergång av aktier finns i många bolagsordningar för mindrebolag. Särskilt i sådana bolag kan delägama finna det angeläget att kretsen avdelägare hålls sluten och att inte vilken som helst utomstående skall kunnakomma in i kretsen av delägare. Detla önskemål kan tillgodoses genombestämmelser om lösningsrätt utan att de enskilda aktieägarnas möjligheter attfrigöra sig från sitt engagemang i bolaget begränsas på ett otUlbörligt sätt.Utredningsförslaget som i fråga om lösningsrätt i sina huvuddrag nära anslutertUl gällande rätt innebär bl. a. att den som förvärvat aktie i fråga om vUkenlösningsrätt föreligger förutsätts anmäla sitt förvärv till bolagets styrelse.Styrelsen skall därefter genast skriftiigen meddela varje lösningsberättigad,och de lösningsberätligade har därefter på sig inom vUken lösningsanspråkmåste framställas. Kan sedan överenskommelse inte träffas om lösensumman,bestäms denna av skiljemän. I dessa delar har förslaget inte mött någon erinranunder remissbehandUngen och jag vill för min del ansluta mig till förslaget. Huvuddrageni det gällande regelsystemet om bundna och fria aktier behåUs i sak oförändradei utredningsförslaget. Utredningen lägger emellertid fram förslag om dispenssom saknar motsvarighet i gällande lag. Förslaget innebär att regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer kan för särskilt fall ge tiUstånd tUlförvärv av bundna aktier ulan hinder av förbehållet. Dispensmöjligheten äremellertid beroende av att bolagsordningen innehåller regler om att dispensskall kunna lämnas. Underremissbehandlingen har LO motsatt sig att den av utredningen föreslagna nyadispensmöjligheten införs. LO framhåller därvid bl. a. att en frigörelse avvärdepappershandeln inte är aktuell. Somjag fömt nämnt har en utredning tillkallats med uppgift alt göra enallmän översyn av lag. Detta utredningsarbete bör inte föregripas.Utgångspunkten för det förslag tUl ny aktiebolagslag som jag lägger fram måsledärför vara att systemet med fria och bundna aktier skall kvarstå, något som f.ö. förutsätts i direktiven för den nyssnämnda utredningen. I dessa direktivanges som en möjlighet att systemet med fria och bundna aktier kompletterasmed bestämmelser som gör det möjligt för utländskt rättssubjekt att efterdispensprövning förvärva bundna aktier. Under sådana omständigheter anser jagdet inte lämpligt att den av aktiebolagsutredningen föreslagna dispensmöjlighetengenomförs . Enligt min mening bör bestämmelserna i gällande aktiebolagslagom fria och bundna aktier föras över till den nya lagen utan några sakligaändringar. Gällandelag innehåller utförliga regler om akliebrev och aktiebok. Huvuddragen iregelsystemet är följande. Om aktieägare påkallar det,skall aktiebolag utfärda brev på aktierna i bolaget. Aktiebrev skall ställastUl viss man eller, om särskUt tillstånd lämnats, tUl innehavaren. Enligtpraxis ställs aktiebreven ut i skUda standardvalörer. Ett aktiebrev kan såledesavse en, fem, tio eller flera aktier. skall innehålla olikauppgifter, bl. a. bolagets firma, aktiens nominella belopp och till vilket slagaktien hör, om olika slag av aktier kan ges ut i bolaget. Gäller regler omlösningsrätt eller utlänningsklausul för aktien, skall detta anges iaktiebrevet. är elt löpandepapper. Aktiebrev tUl innehavaren skall i fråga om godtrosförvärv m. m. bedömaspå samma sätt som innehavar-skuldebrev. Namnaktiebrev är jämställt medorderskuldebrev. Detta innebär för båda slagen av aktiebrev att godtroendeförvärvare av aktiebrev är skyddad mot anspråk från rätte ägaren, om han fåttbrevet i sin besittning och kan stödja sig på att överlåtaren hade brevet i sinbesittning när överlåtelsen skedde. Vid förvärv av namnaktiebrev krävs dessutomatt överlåtaren framstår som formeUt legitimerad genom lydelsen avsammanhängande tUl honom fortgående skriftiiga överlåtelser tUl viss man ellerin . Aktiebolagskall genast efter bolagets bildande lägga upp en aktiebok över aktierna.Aktieboken får bestå av betryggande lösblads- eller kortsystem. I aktieboken antecknas aktierna i löpande nummerföljd. Det ankommerpå styrelsen att pröva om aktieförvärv skall föras in i aktieboken. Styrelsenfår som regel inte vägra atl föra in den som enligt de i det föregåendeåtergivna reglerna framstår som formellt legitimerad. Innan ägare avnamnaktiebrev registrerats i aktieboken är han inte legitimerad mot bolaget.Innebörden härav är att han inte får delta i bolagets förvaltning. I fråga omhans rätt att få ekonomiska prestationer av bolaget är läget emellertidannorlunda. Huvudregeln är här att införing i aktieboken inte krävs men attstyrelsen har rätt och skyldighet att fordra samma legitimation som förinföring i aktieboken. Aktiebrevfår inte utfärdas förrän bolagsbUdningen är definitiv. FuU betalning måste varaerlagd för aktier motsvarande minimikapitalet och full betalning måste ocksåerlagts för aktien i fråga. Redan när aktieteckning sker kan emellertidstiftarna utfärda s. k. teckningsbevis som skall ställas till viss man.Möjligheterna tUl godtrosförvärv av teckningsbevis är mer begränsade än ifråga om aktiebrev. Då bolagsbildningen har fortskridit så långt att bolagetbildats och styrelse har valts, får bolaget utfärda interimsbevis. Sådanabevis skall ställas till viss man och de kan bli föremål för godtrosförvärvenligt samma regler som namnaktiebrev. Enaktie är mot bolaget odelbar. Den som förvärvar en aktie får därmedsamtUga en aktieägare tUlkommande rättigheter. Ingen sådan rättighet kan iprincip överlåtas för sig. Därifrån finns emellertid vissa undantag. Vidnyemission kan utfärdas teckningsrättsbevis och vid fondemission delbevis.Teckningsrättsbeviset avser den aktieägaren tUlkommande rätten att teckna nyaaktier vid nyemission och delbeviset avser den honom tillkommande rätten atterhålla fondaktier. Teckningsrättsbevis och delbevis kan ställas till viss maneller till innehavaren. Slutligen kan bolaget utfärda utdelningskuponger somrepresenterar den mot ett visst aktiebrev svarande rätten till utdelning för enviss period. Kupong som blivit skild från aktiebrevet betraktas som ettskuldebrev och kan alltså överlåtas separat. När beslut om utdelning är fattat,jämställs utdelningskupongen med ett skuldebrev till innehavaren. Förbolag som omfattas av lagen (1970: 596) om förenklad aktiehantering (LFA)gäller i viss utsträckning andra regler än de i det föregående återgivna. LFAger bolagen möjlighet att genom beslut av bolagsstämma gå över tUl elt nyttsystem där distribution av utdelning och emissionsbevis sker med hjälp avdatateknik. Aktiebrev med kuponger ersätts av kuponglösa aktiebrev som iprincip skall omfatta en persons hela aktieinnehav i ett bolag. Vid akties övergångtill ny ägare får denne vid anmälan nytt aktiebrev medan det gamla makuleras.Legitimation för mottagande av utdelning och deltagande i nyemission vid ökningav aktiekapitalet knyts i princip till registrering i aktieboken. Iutdelnings-och kapitalökningsbeslut skall anges en viss dag, avstämningsdagen.Den som på avstämningsdagen är registrerad i aktieboken har rätt att få utdelningoch emissionsbevis sända tUl sig. Förvaltas aktie av bank ellerfondkommissionär med särskild auktorisation, får förvaltaren föras in påaktiebrev och i aktiebok i stället för aktieägaren. Detsamma gäller i vissafall utländsk förvaltare. skall föras med hjälp av automatiskdatabehandling. Utskriften av aktieboken i läsbart skick skall ske enligt vissaregler och utskriften skaU vara offentlig med undantag för uppgift omaktieägare som har högst 500 aktier. Förutom aktieboken skall föras ettakliebrevsregisler över utfärdade aktiebrev. Vissa uppgifter, bl. a. förande avaktiebok, akliebrevsregisler samt distributionen av utdelning och avemissionsbevis skall för bolagens räkning centralt handhas avVärdepapperscentralen . Utredningsförslagetbehåller de väsentliga granddragen i gällande rätt oförändrade.Utredningsförslaget innebär alltså att två paralleUa regelsystem uppställs,det ena avseende aktiebolag i allmänhet och det andra sådana bolag som f. n.omfattas av LFA. Dessa senare bolag benämns av utredningen avslämningsbolag.Utredningen föreslår vissa detaljändringar i de nu gällande regelsystemen.Härtill återkommer jag närmare i specialmotiveringen. Underremissbehandlingen har grunddragen i utredningens förslag allmänt lämnats utanerinran. Hovrätten för anser emel- lertidalt man skulle kunna förenkla utredningsförslaget så att samma bestämmelser istor utsträckning skulle komma att gälla för avslämningsbolag och andraaktiebolag. Det enda som skuUe komma att skilja avslämningsbolag från andrabolag skulle väsentligen bli de särbestämmelser som måste följa av attinföringen i aktieboken är avgörande för utdelningens utbetalning och fördellagande i emission när det är fråga om avslämningsbolag. I likhet med utredningenanser jag att huvuddragen i de gällande regelsystemen rörande aktiebrev och aktiebokkan behållas oförändrade Jag vill emellertid erinra om alt utredningen angåendeutländska övertaganden av svenska företag enligt mina direktiv har i uppdragatt överväga en ordning som innebär att större bolag obligatoriskt ansluts tillVPC-syslemet.