prop · FZ03124 · 1975-12-31 00:00:00 — I propositionen fram hölls också att hade anmält intresse för att i ett senare skede ingå som delägare i bolaget och att överläggningar härom pågick mellan verket och ,. Bolaget bUdades under namnet Svenska med som t. v. enda aktieägare. Aktiekapitalet uppgick till 1 milj. kr. Statens vattenfallsverkhar i skrivelse hemställt om regeringens godkännande av elt konsortialavlalom samverkan genom det nybildade bolaget. Verket anför därvid följande. Vattenfallsverketsintresse för elt deltagande i bör ses mot bakgmnd av ettunder senare år ökat engagemang från verkets sida i oljeförsörjningsfrågor. ochLKAB äger vardera av aktierna i () för inhemsk oljeletningoch i för oljeletning utomlands. Några olje- eller-gasfynd avkommersiell betydelse har inte gjorts av dessa bolag. För OPAB:s delanses emellertid utsikterna för kommersiella fynd goda under de fortsattahavsborrningarna i . Även Petroswede planerar nya bormingar.Om och när dessa oljeletningsbolag kommer till produktion äger aktieägarna påvissa viUkor rätt att överta den på deras aktieandel belöpande produktionen.Staten har f. n. inte något lämpligt organ för alt ha hand om sådan eventuellproduktion för vatlenfaUsverkels och :s del. Petroswedehar i samband med sökandet efter lämpliga prospekte-rlngsprojekt erbjuditsförvärv av andelar i redan konstaterade fyndig-heter, bl. a. i den brittiskadelen av . Flera projekt som innebär deltagande i investeringarna iutbyggnad och i den följande utvin- Prop.1975/76:124 16 ningenhar studerats av Petroswede. Trots att de från kommersiell synpunkt är mycketintressanta hår de befunnits så finansiellt krävande alt intressenterna i Petroswedeinle har funnit möjlighet att inom detta bolags ram la upp dem. Ettpar av dessa projekt är nu föremål för fortsatta studier inom Svenska Petroleum.Ett deltagande i utvinningsprojekt i kan enhgt vattenfallsverketsmening komma att medföra både försörj-ningsmässiga och kommersiella fördelarjämfört med andra långsiktiga engagemang för oljeanskaffning. Vattenfallsverkelbaserar f. n. ca en tiondel av sin elproduktion på olja. Oljeålgången förelproduktion beräknas under det närmaste decenniet, frånsett en nedgång undernågra år , bli drygt 1 mUj. årslön under s. k.medelårsförhållanden. Under torrår fördubblas och under valår halverasungefärligen oljebehovet. Kostnaderna för vattenfallsverkets oljeinköp för atttäcka behovet under medelårsförhållanden kan i nuvarande oljepriser anges tillmellan 350 och 400 mUj. Vattenfallsverketshittillsvarande inköpspolitik har i stor utsträckning baserats på korttidsköppå den intemationella oljemarknaden. Pågående strukturella förändringar inomden internationeUa oljehandeln i riktning mot ökat inflytande för statliga förelagi olika produ-centländer och hanleringsled samt moisvarande minskat marknadsutrymmeför de multinationella oljebolagen innebär att en sådan inköpspolitik kankomma all medföra risker. En ändrad inköpspolitik, som i ökad utsträckningbaseras på långlidskontrakt, kan enligt vattenfaUs-verket antas bli nödvändigför att vidmakthålla säkerhet för leveranser. Möjhghetema att genomföraen sådan ny inköpspoUtik ökas vid ett samgående med andra, främst statliga,oljekonsumenter varigenom de slörre volymerna ger en bättre bas för enlångsiktigt planerad inköpsverksamhet bl. a. med hänsyn till variationerna ivattenfallsverkets årsbehov. En sakkunnig för oljehandeln särskilt uppbyggdorganisation torde enUgt verkets bedömning vara en nödvändig förutsättning föralt effektivt genomföra en sådan långsiktig inköpsplanering. Valtenfallsverkethar en betydande lagringskapacitet för tunna och tjocka eldningsoljor. Denförändrade marknadssituationen har lett tUl överväganden om ytterligare utbyggnadav verkets resurser för lagerhållning. har dessa överväganden stannatvid att olika lager-projekt har tagits fram som beredskap för att snabbtgenomföras om situationen så skulle kräva. Även andra statliga organ, däriblandöverstyrelsen för ekonomiskt försvar, har i uppdrag att se över och förstärkalagerhållningen av oljor. En samordning på oljelagringssidan inom den statligasektorn bör enligt verket vara ägnad att minska de totala kostnadema för lageroch lagerhållning utan att försämra vare Prop.1975/76:124 17 sigden totala försörjningssäkerheten eller den för vattenfaUsverket. Sammanfattningsvisleder såväl vattenfallsverkets tidigare engagemang på oljeområdet som deförändrade allmänna marknadsfömtsätt-ningarna till elt behov av fördjupatengagemang inom oljehandeln. Verket har funnit ett samgående med i SvenskaPetroleum vara den lämpligaste formen härför. Mellan statens valtenfallsverkpch har träffats ett konsortialavlal, varigenom verket under fömtsättningav regeringens godkännande skall inträda som hälftendelägare i SvenskaPetroleum. Avtalet reglerar i övrigt samarbetsförhållandena mellan detilltänkta aktieägama bl. a. i fråga om verksamhetens allmänna inriktning,ändringar i aktiekapitalet, överlåtelse av aktie, förvallning och finansieringav verksamheten m. m. förutseratt uppbyggnaden av bolagets organisation och verksamhet, i första hand förinköp och försaljnmg av olja, kommer alt föranleda behov av ökning avaktiekapitalet under innevarande budgetår tUl 2 milj. kr. samt möjlighet tillborgensåtaganden från aktieägarnas sida om sammanlagt 40 milj. kr. Det harförutsatts all aktieteckningen skaU ske överkurs för att medgeuppbyggnad av reservfond, vidare att borgensåtagandena skall tecknas iproportion lill aktieinnehavet i bolaget och att förstärkningen kan komma attbehöva genomföras . Beroendepå takten i den fortsatta uppbyggnaden och upptagande av nya verksamhetsgrenarmåste senare möjligheter förutsättas till ytterligare förstärkning av bolagetsfinansiella ställning. De vägar som i avtalet har anvisats härför är ökning avaktiekapital genom att intressenterna tecknar nya aktier samt delägarlån ochborgen från intressenterna. Behovel av sådan finansiell förstärkning kanhösten 1975 inle överblickas med någon säkerhet. Intressenternahar vidare förbundit sig att lämna tillskott av driftmedel för bolagetsverksamhet. Härmed avses bli täckta administrativa kostnader i samband medbolagets uppbyggnad samt kostnader för marknadsundersökningar ochobjektstudier, innan bolaget kommer att kunna finansiera dessa kostnader medintäkter från den affärsmäsiga verksamheien. Bolagels behov av tillskottberäknas bli av relativt ringa omfattning och avses för valtenfallsverkels delkomma alt bestridas med verkets driflmedel. hade avgivit sin framställmng, beslöt att, i avvaktan påregeringens ställningstagande, genom aktieteckning höja aktiekapitalet iSvenska tUl 2 milj. kr. för att stärka bolagels finansiellaställning. Aktierna tecknades till överkurs. 2 1975/76.1 saml. Prop.1975/76:124 18 Ibörjan av inledde en förstudie beiräffande ökad statligverksamhet på pelroinduslrins område. I studien ingick såväl råoljeanskaffningoch transporter som raffinering, petrokemisk verksamhet och marknadsföring avprodukter. Som ell centralt led i studien ingick alt kartlägga förutsättningamaför ett nytt raffinaderi vid . Valet av läge betingades av degynnsamma Iransportekonomiska förhållandena och möjligheterna till samordningmed utbyggnad av övrig petroindustri på . Eninledande förprojeklering av raffinaderiet genomfördes . a. förslag till processulformning, underlag för kommunensstadsplanearbete och ansökan om lokaliseringslillslånd. Från projektledningenssida lades också fram ett förslag tUl fortsatt arbetsprogram och budget förperioden den 1 januari 1975den 1 aprU 1976. Isamband med redovisningen av förstudien framhölls från Statsföretags sida attde företagsekonomiska riskema var stora för ett nytt svenskt raffinaderi.Projektet kunde väntas ge relativt låg lönsamhet, åtminstone så länge detinternationellt råder överkapacitet i raffineringsledet. Statsföretag fömtsattemed hänsyn lill såväl företagsekonomiska bedömningar som Statsföretaggmppensomfattande investeringsprogram alt staten skulle komma alt ta på sighuvudansvaret för den fortsatta finansieringen av projektet. Efterförslag i prop. 1975: 30 (bU. 1 s. 527) anvisades för /76 36milj. som lån lill Statsförelag för projektering av raffinaderi iBrofjorden. Avsikten härmed var alt skapa underlag för en slutlig bedömning avprojektet inför ett investeringsbeslut. Förprojektarbetets genomförande bildade Statsföretag dotterbolaget . Regeringenlämnade tiUstånd enligl 136 a § byggnadslagen för projektet.Ansökan om koncession enligl miljöskyddslagen prövas f. n. . StatsraffAB har lämnat en redovisning av projektarbetet. Isammanfattningen av Stalsraffs rapport framhåUs bl. a. följande. Som projektetssyfte anges alt förslärka försörjning med oljeprodukter genom alt höjaden för elt industriland låga självförsörjningsgraden på raffinaderiområdet. Projektethar förberetts , då omfatlande och snabba förändringar skettinom hela världens oljeindustri. Den dominerande delen av världens tillgångaroch löpande produktion av råolja har övertagits av producenlländema. En nyprisnivå för råolja har etablerats, som reglema för prissättning och skatteavräkningmellan producentländerna och oljebolagen förändrats. Prop.1975/76:124 19 Påkort sikt råder en överkapacitet på tonnage för råoljetransporter ochraffineringsindustri, som främst har orsakats av den djupa, internationella konjunklumedgången.överkapaciteten inom varvs- och rå-oljelransportområdet är mest påfallande,medan tidigare planerade raffi-naderiutbyggnader i stor utsträckning harinställts. Vid ökade behov av oljeprodukter torde därför raffineringsledetkomma alt bli en begränsande faktor tidigare än råoljelransportledel. Beträffandetillgången på råolja framhålls följande. Med hänsyn till reserver och tillproduktionsförmåga väntas inle någon brist på råolja under raffinaderielslivslängd. Del antas att etl svenskt statiigt oljebolag skall kunna görakonkurrenskraftiga inköp av råolja även i jämförelse med de internationellaoljebolagen. Dåden helt övervägande delen av världens råoljereserver finns vid Persiska vikenbör en betydande del av råoljan lill elt raffinaderi väntas komma från dettaområde. Vissa mängder lågsvavUg olja kan väntas bli tUlgängliga förraffinaderiet från och . Det definitiva råoljeprogrammet fåranpassas till marknadsutvecklingen. En betydande flexibilitet i fråga om valetav råoljor har fömtsatts vid projekteringen. har en granskning skett av olika prognoser över världens energiförbrukningoch pågående omställningar för atl begränsa energiålgången och påskyndaövergången tUl andra energislag än olja. Granskningen visar, alt möjlighetema tUlbesparingar och snabb omställning till andra energislag är mer begränsade änvad som har anlagils i de prognoser, som utarbetades under intryck av försörjningskrisen19731974, t.ex. inom . Skälen till att oljebehoven nu åter bedöms ökanågot snabbare än är främst brist på kapital och andraresurser för utbyggnad av altemativa energi-försörjningssystem i tidigareplanerad omfattning. Äveni väntas oljeförbmkningen komma att öka. Detta innebär alt landetslåga självförsörjningsgrad inom raffinaderiområdet sjunker ytterligare. Oljeföretagensmotiv för att bygga ut raffinaderikapaciteten har minskat på grand av deändrade ägarförhållandena till råolje-tillgångama i de ledande producenlländema.Samtidigt krävs stora investeringar för att anpassa raffinaderiernas utmstningtUl ändringar i efter-frågemönstret, bl. a. snabbare växande behov av lättaprodukter (bensin/ nafta) än av tyngre (eldningsoljor). Även skärpta miljökrav(lägre .blyhalt i bensinen, lägre svaveUialt i eldningsoljor) kräver omfattandeinvesteringar i många äldre raffinaderier. Tillförselnfrån nya projekt i producenlländema kan om samtliga nu kända projektförverkligas väntas motsvara högst en tredjedel av väntad förbmkningsökninginom men stannar enligt rapporten troligen vid en fjärdedel av dentotala ökningen. Enligt rapporten löperSverige risk atl drabbas av en, i jämförelse med. länder med en högresjälvförsörjningsgrad, ogynnsam prisnivå på olje- Prop.1975/76:124 20 produkter.Denna risk ökar successivt och kommer att vara påtaglig.Om Förenta statema för att läcka där väntade bristlägen ökar importenav oljeprodukter från , torde aUvarliga bristperioder med högapriser på marginella poster inte kunna undvikas. Irapporten framhålls att en utbyggnad i skulle minska landets storaberoende av den intemationella produktmarknaden. Detta skulle förslärkasäkerheten i försörjningen imder normala förhållanden vid olika marknadsstömingar.Samtidigt skulle genomslaget av prishöjningar vid knapphelslägen i den inlemationeUamarknaden dämpas. Vid olika former av fredskriser och även krigstillståndskulle möjUgheten alt lillgodose landets behov av oljeprodukter förbättras. Enutökad raffinaderikapacitet inom landet med en inriktning, som garanterartillgång på råvaror för petrokemisk industri, skulle även underlätta denplanerade ulbyggnaden av denna industri i landet. Vidareär det av miljöpolitiska skäl önskvärt att trygga tillgången på lågsvavligeldningsolja. Detta är en föratsättning för att det program för nedtrappning avsvavelhalten i eldningsolja som har påbörjats skall kunna genomföras. Deangivna fömtsällnmgarna beträffande råoljelillgång, marknadssituation ochenergipolitiska målsättningar har lett fram till följande utformningavraffinaderiet. Projekteringsarbetethar baserats på en kapacitet av 7 mUj. Produktionen harinriktats på lågsvavlig eldningsolja och petrokemiska råvaror. Uttaget av naftaskall således kunna motsvara större delen av råvaraförsörjningen för denplanerade nya krackningsanlägg-ningen i . Vidare fömtsatts enlångtgående avsvavling av tjocka eldningsoljor. Raffinaderiets produktion har inriktatspå de för viktiga samhällsfunktioner väsentliga produktslag som och pä långsikt annars måsle importeras. Raffinaderiethar projekterats med en flexibUitet, som möjliggör bearbetning av flertalet avde i marknaden förekommande råoljelypema. En analys av ett flertal alternativautformningar av raffinaderiet har visat att det saknas motiv i initialskedetför ökad konvertering från tyngre tUl lättare produkter eller för ökad avsvavling.Vid projekteringen har dock föralsells att ytterligare processer skall kunnabyggas till om marknåds-eller råoljesituationen skuUe förändras . Utformningenav raffinaderiet har skett med sikte på att nå lägsta möjliga miljöpåverkan.Med den långt gående rening som föreskrivits i lokaliseringstUlståndet kommerutsläppet av svaveldioxid att kunna begränsas till ca . Raffinaderietslokalisering vid har valts för att de gynnsamma förhållandena därger möjlighet att nå största valfrihet och därmed större leveranssäkerhet samtlägre kostnader för råoljean- Prop.1975/76:124 21 skaffningenän andra lägen i . De beräknade transportekonomiska fördelama förBrofjorden jämfört med en oslkustiokalisering är enligt rapporten betydande. Defysiska föratsättningarna för djuphamnsberoende industri har motiverat att Brofjordenområdeti den fysiska riksplanen utpekats som tänkbart lokaUseringsläge för s. k. mUjöstörandeindustri, särskilt petroindustri. Mot denna bakgrand och i samband med det etablermgstrycksom i olika sammanhang har riktats mot området, har kommunen under flera årbedrivit ett planarbele i syfte alt undersöka konsekvensema av en förväntad induslriutveckling.Detta har enligt rapporten lett till en god beredskap för projektet. Tillståndoch planunderlag, som är nödvändiga för projektets genomförande, harförberetts så alt en byggstart och elt färdigställande under år 1980skall vara möjligt. Den permanenta organisationen bedöms vid normal drift fr.o. m. kräva ca 430 personer. Beträffandeden företagsekonomiska bedömningen av projektet framhålls i rapporten följande. Kapitalbehovetför anläggningen har beräknats till 2 800 milj. kr. i löpande priser, vartillkommer rörelsekapital m. m. med ca 1 000 milj. kr. Kostnademaför raffinerade produkter domineras av råvara- och kapitalkostnader.Storleksordningen på de årliga kostnadema vid fullt kapacitetsutnyttjande och19791980 års prisnivå blir för råolja 3 000 milj. kr., för transporter 500milj. kr., för raffinaderiets driftskostnader 175 milj. kr. och för kapital 700milj. Raffineringsbranschenhar drabbats hårt av den allmänna konjunkturnedgången och reaktionema på dekraftigt höjda råoljeprisema. Enligt rapporten arbetar nästansamtliga raffinaderier i med kraftigt reducerad kapacitet ochmed en marginal mellan intäkt för försålda produkter och kostnad för råoljasom innebär otillräcklig kostnadstäckning. Enliglrapporten visar jämförelser med andra raffinaderier alt det aktuella projektet,är fullt konkurtensmässigt vad gäller lokalisering, transportkostnader ochteknisk utformning. I relation till befintiiga raffinaderier belastasprojektet med en avsevärt högre anläggningsinvesle-ring, vilket troligen medfören låg lönsamhet under projektets försia år. Irapporten framhålls att råoljeanskaffning, transporter samt distribution ochförsäljning av produkter från raffinaderiet planeras i samarbete med . Importen av produkter till är ungefär dubbelt så storsom raffinaderiets kapacitet. Delta innebär att samtliga aktuella produkterkan avsättas inom landet ulan all importbehoven helt bortfaller. De heltövervägande volymerna antas kunna finna avsättning hos från försörjnmgssynpunktviktiga förbrakningsområden, t. ex. statliga och kommunala organ och tyngreindustri. 1975/76:124 22 Avslutningsvisframhålls all raffinaderiprojeklet lekniskt, organisatoriskt och tillståndsmässigthar förberetts så alt ett beslut om genomförande från dessa synpunklerär möjligl. StatsföretagAB har i skrivelse anfört följande. Statsföretagsaknar ekonomiska och finansiella resurser för att genomföra raffinaderiprojeklet.Vidare konstateras alt projektet är riskfyllt främst av följande skäl. Högakapitalkostnader jämfört med andra raffinaderier försämrar konkurrenskraftenfrämst . Vidare kan överskoll på raffinaderikapaciletför västeuropeiska behov föratses beslå en bit in på 1980-talel. Detta kan ledatill all full kostnadstäckning inte kan erhållas. Härtill kommer att priskontrolle-randeåtgärder kan förmodas försämra lönsamheten även med goda avsättningsförhållanden.Ytterligare behövs för utredningar och åtgärder på marknadssidan. EnligtStatsföretag kan emellertid dessa stora risklaganden åtminstone delvis minskasgenom att ell beslut förankras i en kommersiell verksamhet inom SvenskaPetroleum, OPAB och Petroswede. Ett beslut om alt bygga ett raffinaderi bördärför enligt Statsföretag föregås av intensifierade satsningar påverksamheterna inom dessa företag. OljeprospekteringAB (OPAB) bildades för alt prospektera efler olja och naturgas iSverige och på angränsande delar av kontinentalsockeln (prop. 1968: 51, SU1968: 86, rskr 1968: 24). Staten äger hälften av aktiema genom vattenfallsverkeloch . övriga delägare är f. n. tio industri- och kraftföretag. OPAB harerhållit koncessioner för vissa landområden i , , Kalmaroch . Dessutom har bolaget fått undersökningstUlslånd för hela densvenska konlinentalsockeln, utanför ostkusten dock inle norr om 59:ebreddgraden. Dessa koncessioner och tillstånd gäUer av från den27 . Bolaget är skyldigt att under koncessionsliden utföra arbeten sammanlagd kostnad av minst 150 milj. kr. Förhållandetmellan intressenterna regleras genom ett konsortialavlal. Enligt avtalet skallintressenterna i proportion till sina andelar av aktiekapitalet tUlskjula demedel som behövs för bolagets verksamhet för alt fullfölja de förpliktelsersom åvUar bolaget enligt gällande koncessioner och tillstånd. För vattenfallsverketsdel utgår bidragen av driftmedel. OPABhar avgett en redogörelse för undersökningsarbeten underperioden julidecember 1975. Prop.1975/76:124 23 Verksamhetenunder perioden har omfattat djupborrningar och seismiska mätningar på Gollandsamt kompletterande seismiska mätningar i i vissa områden öster ochsöder om . Vidare har ul-värderingama av mätningarna iÖstersjön fortsatt. Resultaten skall ligga till grund för det borrprogram lillhavs som skall genomföras . Borrningarnapå Golland har pågått och totalt har 19 borrhål borrats,huvudsakligen på södra och sydöstra delen av ön. Samtligaborrningar har utförts på ordoviciska revbildningar. I flertalet av de underperioden borrade hålen har spår av olja påträffats. Porosilelen och även permeabUiteleni de påträffade revbildningarna har dock i flera fall visat sig vara låg. o. m. har 2 031 m råolja producerats från åtta borrhål.De största fynden har gjorts vid Bonsarve, Gmnnet och Hamra. Avtotalkvantiteten har ca 1 600 m producerats under andra halvåret 1975.Leveranser av råolja har gjorts tUl AB . Ioch med utgången av har OPAB utfört undersökningar till en bedömdkostnad av ca 146 milj. kr. varav ca 24 milj. kr. Av tabell 6.1framgår hur dessa kosinader fördelar sig på olika typer av undersökningar ochpå de geografiska områden, där OPAB f. n. har koncessioner eller undersökningstUlslånd. labell6.1 Kostnader för OPAB:s verksamhet 19691975 (milj. Administration m. m. Inomramen för dessa kosinader har ulförts bl. 96 borrhål på land och 10 borthål lillhavs. Bolagethar således genomfört huvuddelen av den arbelsförpliklelse som är fastställd igällande koncessioner och tillstånd. OPABframhåller att det inom koncessionsområdel kvarstår delar som kräver fortsattaundersökningar innan sannolikheten för kommersiell förekomst av olja eller gaskan bedömas. Det gäller främst Golland och havsområdena däromkring,havsområden söder om samt i och slutligen vissa delar avnordvästra . 1975/76:124 24 land,där de hittillsvarande oljefynden gjorts, har de första 34 bort-ningarnahuvudsakligen varit s. k. stratigrafiska bormingar för all skaffa geologiskinformation. De sista 44 borrningarna, som har koncentrerats till den södradelen av ön, har lokaliserats med hjälp av resultaten från de seismiskamätningarna. Härvid har sju fynd gjorts vUket innebär elt fynd på drygt sex bortningar. Borrningarnapå avbröts , vilket har gjort det möjligt att nu sammansläUaoch utvärdera det hittillsvarande resultatet av bormingar och seismiskamätningar. Besluthar fallals om elt borrprogram tUl havs i i området kring inom ramen för en beräknad kostnad av 26 milj. kr. Detta innebäratt tUlskolt av medel behövs från aktieägarna utöver den ursprungliga arbetsförpliktelsen150 milj. kr. PetroswedeAB bildades med uppgift ätt prospeklera efler olja och naturgasutomlands (prop. 1973: 112, NU 1973:49, rskr 1973: 184). Staten äger genomvattenfallsverket och hälften av aktierna. Övriga intressenter är de svenskägdaoljebolagen samt ASEA, KemaNord och . Förhållandetmellan intressenterna regleras genom ett konsortialavlal. Enligt avtalet skallintressenterna i proportion till sina andelar i aktiekapitalet skjuta till demedel som behövs för verksamheien intill elt totalt belopp av 100 milj. kr. del utgår bidragen av driflmedel. Petroswedehar den 11 febraari 1976 avgelt en redogörelse för bolagets hittillsvarandeverksamhet och nuvarande situation. Underår 1975 genomfördes borrning av ett hål i den brittiska delen av kostnad av 13 milj. kr. Olja eller gas påträffades inte. Projektet gavemellertid Petroswede betydande erfarenheter och informationer av värde förfortsatt verksamhet i . Underår 1975 ingick bolaget avtal om överlagande av intresseandel i enkoncession som omfattar fem block i den norska sektorn av . Petroswedekommer i samband härmed alt delta i borrning av två hål i området med en beräknad kapitalinsats av 15 milj. kr. Genom en aktiv prospekteringsin-satsi denna form har Petroswede bedömt att efter hand förbättrade fömtsättningarkommer alt uppstå för framtida svenskt dellagande även i andra norska områdenav intresse. Underår 1975 har Petroswede fortsatt att införskaffa och bearbeta geologiska ochseismiska informationer för utvärdering av vissa inte licensbelagda områden iden brittiska sektorn. Bolagets strävan har därvid varit alt skapa underlag föreventuellt deltagande i den från Prop.1975/76:124 25 brittisksida lill aviserade s. k. femte anbudsronden avseende nya koncessioner. Inomövriga områden bedriver Petroswede prospektering bl.