prop · FY0326 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition om riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagUs i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås vissa övergripande mål och riktlinjer för den framtidainvandrar- och minoritetspoUtUten. Vidare föreslås konkreta åtgärder på skUdasamhällsområden samt vissa ändringar i statens invandrarverks organisation. Invandrar-och minoritetspoUtiken bör präglas av en strävan att skapa jämlikhet meUaninvandrare och svenskar. Invandrarna och minoriteterna bör ges möjlighet attvälja i vilken mån de vill gå upp 1 en svensk kulturell identitet ellerbibehåUa och utveckla den ursprungliga identiteten. PoUtiken bör även mriktaspå att skapa samverkan mellan svenskar och Invandrare för att ökasolidariteten mellan dem liksom möjligheterna för invandrarna ochminoriteterna att påverka beslut som rör deras egen situation. Invandrar-och minoritetsorganisationer, som är att anse som riksorganisationer, föreslåsfå statsbidrag för sin verksamhet. Vidare föreslås att statsbidrag bör kunnautgå tlU invandrar- och minoritetsorganisationer, trossamfund och svenskaorganisationer för avgränsade projekt, som främjar invandrarnas sociala ochkultureUa situation. Kommuner föreslås kunna få bidrag till projektverksamhetav försökskaraktär. För dessa ändaraål föreslås invandrarverket disponeraväsentligt ökade medel. Enligtpropositionen bör samhällsinformationen till invandrarna och informationen tillallmänheten i invandrarpolitiska frågor förbättras och 1 saml Nr 26 1975: 26 2 utvidgas.Mot denna bakgrund föreslås att invandrarverket får betydligt ökade resurserför informationsinsatser. Eftersom de olikaförslagen stäUer ökade krav på invandrarverket föreslås att verket tiUförspersonalförstärkning för främst saraordnings-och informationsuppgifter. Slutiigenföreslås i propositionen att regeringen bemyndigas meddela föreskrifter omauktorisation och godkännande av översättare och tolkar. Lagom bemyndigande att meddela föreslu-ifter om auktorisation och godkännande avöversättare och tolkar Regeringeneller förvaltningsmyndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifterom auktorisation och godkännande av översättare och tolkar. Därvid fårföreskrivas avgift för ansökan. Dennalag träder i krafl . Härigenomföreskrives att 5 kap. 6 § skall ha nedan angivna lydelse. 6 §' Är part, vittne eller annan, som skall höras inför rätten, ej mäktigsvenska språket må tolk anlitas att biträda rätten. Finnesvid rätten allmän tolk för Finnes vid rätten allmän tolk för detspråk, varom är fråga, skall det språk, varom är fråga, skall I annat fallförordne han anlitas. I annat fall förordne rättenlämplig person att i målet rätten lämplig person att i målet biträdasom lolk; rätten äge ock bilräda som tolk. hos påkalla biträde för tolks erhållande. Ärden som skall höras allvarligt hörsel- eller talskadad, raå ock tolk anlitasatt biträda rätten. Ejraå den anlitas som tolk, vilken till saken eller till någondera parten står isådant förhållande, att hans tillförlltllghet därigenom kan anses förringad. Omanställande av allmän tolk så ock om anlitande av tolk, då den som skall hörasär allvarligt hörsel- eller talskadad, meddelas bestämmelser av regeringen. Dermalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1974: 573. Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , . Propositionom riktUnjer för invandrar- och minoritetspolitiken m.m. Isamband med att förslag lades fram för (prop. 1968:142) angåenderiktiinjer för utläimingspolitiken anmälde chefen för dåvarandeinrikesdepartementet att han, med stöd av Kungl. Maj;ts bemyndigande , tiUkaUat sakkunniga med uppgift att kartlägga invandramas ochminoriteternas situation i samt att föreslå åtgärder inom skUda samhäUsområdenför att främja invandrarnas anpassning här. De sakkunniga, som antogbenämningen invandrarutredningen (IU), avlämnade betänkandet (SOU1971: 51) Invandramas utbildningssituation. Förslag om gmndutbildning isvenska för vuxna invandrare. På grundval av utredningens förslag föreslogs iproposition (prop. 1972: 100) lagstiftning ora rätt till ledighet och lön viddeltagande i svenskimdervisning för invandrare som påbörjat sin förstaanstäUning efter utgången av . Sedan antagit förslagen ipropositionen (InU 1972: 27, rskr 1972: 292) utfärdades lagen (1972:650) omrätt tiU ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning riksdag beslöt (prop. 1973:43, InU 1973:15, rskr 1973: 158) att lagenskulle göras tUlämplig även på utländsk arbetstagare, som före den 1 januari1973 tagit anstäUning här i landet. Vidare avlämnadeutredningen betänkandet (SOU 1972: 83) Tolkservice, Nordiskspråkkonvention. På grundval av betänkandet lades förslag fram i proposition(1974:1 bil. 10 och 13) om utbildning av tolkar och om tolkförmedling. Härefterhar utredningen avlämnat sitt slutbetänkande' (SOU 1974: 69)Invandrarna och minoriteterna samt en separat bilagedel (SOU 1974: 70). Ibetänkandet redovisas resultatet av en kartläggning av invandramas och despråkliga minoritetemas situation inom skilda samhäUssektorer samt förslag tUlett samlat program för den framtida inriktningen och omfattningen av samhälletsåtgärder till förmån för invandramas sociala och kulturella situation. Efter remiss har yttrandeöver betänkandet avgetts av rikspoUsstyrelsen (RPS), kriminalvårdsstyrelsen.Svenska institutet, försvarsstaben, , , statskontoret,(), (), (), (), rUtsarkivet,universitetskanslersämbetet (UKÄ), (), statens institut förläromedelsinformation, . Svenska Unescorådel, AMS,arbetarskyddsstyrelsen, statens invandrarverk (), stiftelsenInvandrartidningen, , ärkebiskopen, statens råd församhällsforskning, (), ,länsstyrelsema i Stockholras, , , och ,, , och , massraedieutredningen,socialutredningen, heravistsakkunniga, koramunalekonoralska utredningen, 1972års pressutredning, saraeutredningen, läramtbild-ningsutiedning,och boendeutrednlngen. Vidare har yttrandenavgetts av , , , , , ,, , , , , , och Umeåkommuner, , , och läns landsting.Svenska kommunförbundet. , , akademikers centralorganisation(), TCO, SAF, Svenska Röda korset. , , aUmänna biblioteksförening, . FöreningenNorden, , Föreningen , , och Skola, församlings- ochpastoratsförbund, frikyrkoråd. Riksförbundetför finskspråkigt församlingsarbete i , Estniska evangelisk-lutherskakyrkan. De ortodoxa kyrkornas samarbetsråd. Esternas representation i ,. Lettiska centralrådet i , ,i , iSverige, i , iSverige, Förenade invandrarorganisalioner i 'Betänkandet har undertecknats av f. d. generaldirektören ,ordförande, riksdagsledamöterna samt f. d. byråchefen . 1975: 26 6 (FIOS), och invandrarbyråer(RIB). Yttrandenhar även kommit från . , skolkuratorers förening, nationalkommittéav OMEP, Fredrika-Bremer-Förbundet, . av internationeUa föreningar förInvandrarkvinnor, , Fria Östeuropeiska, flyktingarssamarbetskommitté, Föreningen , Lettiska nationella fonden samtfrån enskUda personer. UKÄ, i , länslandsting samt vissa kommuner har bifogat yttranden från ett stort antal underlydandemyndigheter och organ. LO har bifogat yttranden från , . Hotell- ochReslauranganställdas förbund. Svenska Lanlarbetareförbun-det ochFastlghetsanställdas förbund. har bifogat yttrandenfrån () och . IU:sförslag om en ändrad kostnadsfördelning meUan stat och kommun i fråga omsocialhjälp tiU utländska medborgare har nära saraband med frågor, sombehandlas av socialutredningen (S 1969: 29) och kommunalekonomiska utredningen(Fi 1971: 08). Jag förordar därför i samråd med chefen försocialdepartementet att dessa frågor behandlas i annat sammanhang. Förslagetom översyn av reglerna om hemsändning av utländsk medborgare som har fått ochsom antas varaktigt behöva socialhjälp bör övervägas i anslutning till denprövning av vissa delar av utlänningslagstiftningen, som f. n. pågår inomarbetsm.arknadsdepartementet med anledning av bl. a. utiänningsutredningensbetänkande (SOU 1972: 84) Flyk-tingskap, IUhar lagl fram förslag tiU åtgärder inom kullurpoiitikens ram avseendeinvandrare och språkliga minoriteter. Förslagen har behandlats i prop. 1975: 20om den statliga kulturpolitiken 2, Vidarehar IU föreslagit vissa ändringar 1 medborgarskapslagstiftningen, bl, a, ensänkning av kvalifikationstiden för svenskt medborgarskap. Dessa frågor beredsf, n, inom . Innan ställning tas till förslagen börde diskuteras Inom ramen för det nordiska samarbetet på området. 1975: 1 (bil, 13 s. 137 och 139) har regeringen föreslagit riksdagenatt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Statens invandrarverkför /76 beräkna ett förslagsanslag av . och tillAnpassningsåtgärder för invandrare för /76 beräkna ettreservationsanslag av . Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågoroch i anslutning härtUl en inom RRV utarbetad revisionsrapport avseendeprinciperna och formerna för SIV:s verksamhet på anpassningsorarådet. 1975: 26 7 1974års riksdag har i anslutning till prop. 1974: 1 (bil. 13, InU 1974: 6, rskr1974: 96) ora förbättrad tolk- och översättarservice m. m. föreslagit attKungl, Maj:t skulle ytterligare pröva den 1 samraanhanget berörda frågan om ettauktorlsationssystera för tolkar och översättare, I samband därmed bordefrågan ora registrering och förmedling av tolkar övervägas på nytt. Medanledning härav har inom arbetsmark-nadsdeparteraentet utarbetats promemorian(Ds A 1974: 9) Auktorisation av tolkar och översättare. Promemorian torde fåfogas till protokollet i detta ärende sora bilaga 1. Därvid har yttranden avgetts av riksåklagaren (), Sveahovrätt, kammarrätten i , RPS, domstolsväsendets organisationsnämnd(), , , statskontoret, UKÄ, SÖ,kommerskollegium, näringsfri-hetsombiidsmannen (NO), AMS,arbetarskyddsstyrelsen, och i . Vidarehar yttranden avgetts av . , ,, , Centralorganisationen SACO-SR, , Föreningenauktoriserade translatorer (FAT), (), i , 1 , i och . UKÄhar bifogat yttranden från universitet och högskolor, iStockholms län från , , och kommuner samtkommerskollegium från handelskamrarna i , , , ,, och , 2 Allmän bakgrund Migrationcn i Antaletpersoner som har utvandrat till andra länder för att ta arbete har ökatkraftigt under . I finns ca 13 miljonerinvandrare. Drygt sju miljoner är yrkesverksamma och närmare fem miljonermedföljande familjemedlemmar. Därutöver beräknas en miljon yrkesverksammavistas illegalt i olika länder i . Till industriländerna 1 Västeuropahar cirka en miljon personer invandrat . Dengrundläggande orsaken till denna omfattande migration under de senasteårtiondena är skiUnaden 1 ekonomisk utveckling mellan ut- ochinvandringsländer. De senare har i allmänhet en avsevärt högre bruttonationalproduktper capita än de förra. Av den yrkesverksamraa befolkningen iinvandrarländerna varierar andelen sysselsatta i jordbruket raed undantag för där andelen är raedan motsvarande andeluppgår tiU i ut- vandrarländerna.Den naturliga befolkningstillväxten är stor i många utvandringsländer. Vidarebefinner sig näringslivet i utvandringsländema i en omfattande omdaning och densnabba industrialiseringen i vissa av länderna minskar det totala antaletarbetstillfäUen. Dessa bakgrundsfaktorer, i kombination med de meraindustrialiserade ländernas arbetskraftsbrist, har bidragit tUl den omfattandeutvandringen från främst till industriländer. Medinsikt om att en omfattande emigration på kan få allvarligakonsekvenser för utvecklingen i det egna landet har flera utvandringsländerunder senare år vidtagit olika åtgärder som syftar till att begränsautvandringen och i viss mån även till att stimulera dem som redan utvandrat attåtervända till hemlandet. Äveni invandringsländerna har långtidsaspekterna rönt ökad uppmärksamhet. Olikaförhållanden har medverkat till att numera samtliga invandringsländer i Europasedan några år för en relativt restriktiv invandringspolitik. Den f. n. svagaekonomiska utvecklingen och den stora arbetslösheten i flertalet industriländerhar ytterligare förstärkt denna restriktiva InstäUning tiU rekrytering avutländsk arbetskraft. Även om bruttoinvandringen av yrkesverksamma tUlindustriländerna i har minskat fortsätter dettotala antalet invandrare i att öka. Alla prognoser tyder på enfortsättning . HärtUl bidrar bl. a. denökande invandringen av hela familjer och de många barn till invandrare somföds i invandringsländema. Enligttillgänglig statistik finns 1 ca 4 milj. utländskaarbetare jämte familjemedlemmar, i ca 3,8 milj,, i ca2,6 milj., i ca 1 milj. och 1 ca 0,5 milj, I arbetarca 229 000 utlänningar, i ca 214 000, i ca 41 000, iDanmark ca 36 000 (exkl. nordiska medborgare) och i ca 21 000. Utlänningarnasandel av den totala befolkningen uppgår i till , i ochFrankrike till , i till samt iStorbritannien och tUl . Deutländska arbetarnas andel av arbetskraften är i (exkl. säsong-och gränsarbetare), i , i ,1 , i och i och Nederländema . Sammanlagtär ca 1 milj. ItaUenare anställda i olika västeuropeiska industriländer, ca 0,8milj. jugoslaver, ca 0,7 milj. turkar, ca 0,6 milj. spanjorer, ca 0,6 milj.portugiser, ca 0,5 milj. algerier, ca 0,3 railj. greker, ca 0,2 milj.marockaner och ca 0,1 milj. tunisier. Från övriga länder finns ca 2,9 milj.utlänningar sysselsatta på den västeuropeiska arbetsmarknaden. Ettstort antal internationella organisationer har tagit upp den interna- tionellamlgratlonen på sina arbetsprogram i syfte att dels genom internationella överenskommelserstärka utiänningarnas sociala och rättsliga ställning, dels söka få en bättrebild av omfattningen och konsekvenserna av mlgratlonen. Arbete härmed bedrivsinom FN och dess fackorgan, främst , men även och , och inomregionala organisationer som och . deltar aktivt idetta internationella arbete för att förbättra invandrarnas ställning. Efterandra världskriget har med undantag invandringentill kraftigt överstigit utvandringen. beräknasSveriges folkmängd ha ökat med ca 650 000 personer som en direkt följd avinvandringen och indirekt genom de bam som invandrarna har fött i . In-och utvandringens omfattning (inkl. svenska medborgare) under åren 19441974fraragår av följande figur. / \ }\ i A /'". \ / « >J / 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 i 1 1 1 1 1 1 1 1 1 harinvandringen från övriga nordiska länder frärast Fmland dommerat.Invandringen från var måttiig . Den fick störreomfattning först . Invandringen från har tidigareuppgått till endast ett fåtal procent . har dennainvandring ökat. Somkan utiäsas av figuren har invandringen i raotsats till utvandringen varieratmycket kraftigt under hela efterkrigsperioden heroende på bl. a. det allmännakonjunkturläget. Fördelningenav Invandringen efter olika länder 1974 framgår av följandefigur. I9SZ 63 6't 65 66 67 63 69 Källa- SCB, Befolkninqsförändrinqar(SOS) Underhögkonjunkturen åren 19651966 ökade den sydeuropeiska invandringen kraftigt.Trots att arbetskraftsinvandring från utoranor-diska länder reglerades åren1966 och 1967 skedde en uppgång även under högkonjunkturen åren 19691970, meni betydligt lägre grad. Den totala Invandringen av vuxna män påverkadesemellertid inte av att invandringen hade reglerats. Detta berodde på att invandringenfrån främst i stället ökade kraftigt. Sammanlagt invandrade ca 134 800personer under de båda , varav närraare 80 000 från ,utvandrade ca 36 100 personer. Nettoinvandringen för dessa åruppgick sålunda till ca 98 700 personer. Antaletin- och utvandrare exkl. svenskar framgår av följandetablå. 'Preliminära uppgifter. 'För aren 19651967 ingår ej islänningar. Underåren 19721973 minskade invandringen som utvandringen ökade kraftigtframför allt till , vilket medförde en nettoutvandring. Underår 1974 fick vi åter en nettoinvandring. Invandrade 31 900 personer,medan 20 100 utvandrade. Invandringsöverskottet uppstod genom en kraftigt ökadinvandring under årets sista månader. Enbart från invandrade underfjärde kvartalet ca 4 000 personer. Det kan vidare noteras att invandringen avfinländare uppgick till 9 600 och utvandringen till 10 700, dvs. ettutvandringsöverskott om 1 100 personer, vilket främst torde bero på denförbättrade sysselsätt-m'ngssituationen i . Vidsidan av arbetskraftsinvandringen, som av naturliga skäl är beroende av bl. a.konjunkturerna i , sker en betydande invandring som endast i ringa gradär beroende av konjunkturen. Detta gäller t. ex, studerande och stipendiater avskilda slag, personer som har gift sig med svenskar, adoptivbarn etc, Saramasak gäller den omfattande invandringen av flyktingar och familjeraedleraraartill invandrare som har kommit till . Störstadelen av utvandrarna från har varit utländskamedborgare som tidigare invandrat och som sålunda har återvänt tUl hemlandet.Under senare år har återutvandringen av nordiska medborgare efter kort tidsvistelse i varit omfattande. Detta gäller i synnerhet finländare. /75 var 401 000 utiänningar från ca 130 olika stater bosatta iSverige. De utgör av den svenska befoUcningen, Från flertalet länder ärdet emellertid fråga endast om ett mindre antal personer. Sedan slutet av1940-talet har finländarna varit den dominerande gruppen och utgjort ungefärhälften av alla utländska medborgare. Medborgare från de nordiska ländema harutgjort närmare två tredjedelar av samtiiga utiänningar. I följande tablå visasde större utlänningsgrupperna /75. Blanddem som betecknas som invandrare finns ett stort antal barn, som är födda iSverige. En del av dem har en utländsk far och är därför utländska medborgare.Andra föds som svenska medborgare, men har en utländsk mor eller är födda avnaturaliserade svenska medborgare. Vidare bör påpekas att det bor ca 250 000personer i som efter ansökan erhållit svenskt medborgarskap. Det finnsockså ett okänt anta) bam och barnbarn till invandrare som har bosatt sig iSverige , men sora inte redovisas som invandrare i denofficiella statistiken. Eftersom endast medborgarskap och födelseland redovisasär det inte möjligt att bestämt ange hur många "invandrare", sora bori . Somframgår av följande figur (s. 13) är de i bosatta utländska medborgamagenomsnittiigt betydligt yngre än den svenska befolkningen. avinvandrarna är bam och ungdomar. Enligtden senaste folk- och bostadsräkningen (FoB 1970) uppgick antaletförvärvsarbetande utiänningar till 181 700, eller avde förvärvsarbetande i . Invandramahar en mycket hög förvärvsintensitet. Den intervjuundersökning, som år 1969gjordes av invandramtredningen och expertgmppen för utredningsverksamhet iarbetsmarknadsfrågor (EFA), visade att förvärvsintensiteten i förhållande svensk kontrollgrupp var högre både för män och kvinnor. Främst hade dekvuinliga invandrarna från , och Jugoslavlen en väsentiigt högresysselsättningsgrad än svenska kvinnor. Andelenarbetare har varit större bland invandrama än Lj Svenska medborgare hälla: SCB, Be 1974 r 111 |i 11111 1 100 i 11 1 1 r 1 j 11 200 1 11 111 r 1 II 111 300 Utländska medborgare och statslösa hosbefolkningen i övrigt. Den omfattande invandringen i slutet av 1960-taletmedförde att denna andel ökade. av invandrama var enligt FoB 1970sysselsatta med tillverkningsarbeten. En betydande del av invandrarna har sammaeller liknande yrken i som de hade i hemlandet. De som framför allt harfått byta yrken är de sora i hemlandet arbetade sora tjänstemän. Invandrarna haren betydligt större rörlighet på arbetsmarknaden än svenskarna. Detta gällersåväl män som kvinnor som olika åldersgmpper. Detfinns inte underlag för en mera preciserad prognos om den fraratida in- ochutvandringen i . Konjunkturatvecklmgen och politiska beslut såväl iSverige som i möjliga utvandringsländer koraraer liksom att varabestämmande för invandringens storlek. Även om en begränsning av invandringenär påkaUad av sysselsättningspolitiska skäl, finns det likväl anledningatt räkna med en fortsatt relativt stor invandring från såväl nordiska somIcke-nordiska länder, eftersom såsom tidigare framhålUts stora delar avinvandringen ligger utanför arbetsmarknadsbedönmlngen. måste räkna meden fortsatt stor rörlighet över gränserna. Idet följande redovisas IU:s förslag tiU målsättning för deri fraratida svenskainvandrar- och minoritetspolltUcen samt de rekommendationer Prop.1975: 26 14 ochförslag till konkreta åtgärder, som IU lagt fram för att förbättra invandrarnasoch de språkUga minoriteternas situation inom skilda samhällssektorer. Ätgärderför att underlätta invandrarnas anpassning närmast efterinvandringen och åtgärder till stöd för kulturell och annan egenverksamhetbland språkliga minoriteter avser endast delvis samma personer. De grapper iSverige som kan betraktas som språkliga eller etniska minoriteter är å andrasidan bortsett från samer och torne-dalsfinnar bildade av invandrare ochderas barn. Många medlemmar i dessa minoritetsgrupper har passeråt de akutaanpassningssvårigheterna i samband med invandringen och är från socialsynpunkt väl integrerade i det svenska samhäUet. Däremot upplever de ofta sinkulturella och språkliga miljö som avvikande från den som präglar majoritetssamhället.För många invandrade personer kan å andra sidan de socialaanpassningsproblemen ha en raycket stor betydelse. Att skilja påinvandrarfrågor och minoritetsfrågor skulle därför inte svara mot den faktiskasituationen i . Av denna anledning har IU behandlat invandrar- ochminoritetsfrågor sora delar av ett och sarama problemområde. IU har valt attanvända begreppet språkliga minoriteter för såväl invandrade personersom för etablerade minoriteter. Följandeförutsättningar anges som grund för en invandrar- och minoritetspolitik medsikte.på 1970- och 1980-talens svenska samhälle. måste därför även vara berett att ta emotoch inskola nyanlända invandrare samt sörja för att deras akuta sociala problemlöses. del av invandrarna kommer troligen att stanna här i landet. kommerdärför att vid sidan av nuvarande språkliga minoriteter få nya grapper, som talarandra språk, än svenska och som har en delvis annorlunda identitet, som de vUlbevara. Mångainvandrare kommer att återatvandra. De nya anpassnings-och omställningsproblemsom då uppstår för dem kan bli mindre om de under vistelsen i har haftmöjUghet tUl aktiv kontakt med det egna språket, den egna kulturen ochursprangslandet. LiksomhittiUs bör strävandena vara att invandrarna skaU behandlas likvärdigt medsvenska medborgare. I ökad utsträckning koraraer krav att ställas på ett vidgatkulturutbyte mellan och invandrarnas ur-spmngsländer.Internationaliseringen av det svenska samhället kommer att fortsätta. Pådenna grand formulerar IU målen för en framtida invandrar- ochmlnoritetspolitlk med utgångspunkt i begreppen jämlikhet, valfrihet ochsamverkan. Prop.1975: 26 15 Järalikhetsmåletinnebär att invandrarna skall få sarama möjligheter, rättigheter ochskyldigheter som.befolkningen i övrigt. Jämlikhetsmålet som ett övergripandemål i invandringspolitiken har lagts fast av statsmakterna (prop; 1968:142, SU 1968: 196, rskr 1968: 405). Enförutsättning för att jämlikhetsmålet skall kunna nås är att Invandringen helatiden anpassas till samhällets raöjligheter att ge invandrarna arbete, bostad,social omvårdnad och utbUdning på samma villkor som befolkningen i övrigt. Engrundläggande utgångspunkt för svensk invandringspolitik bör därför liksomhittills vara att invandringen inte skall motverka den önskvärda utvecklingenpå andra samhällsområden. Vid en arbetsmarknadsmässig bedömning av fraratidainvandring bör således hänsyn tas till om det finns undersysselsalta grupper ilandet som först bör beredas sysselsättning, IUbetonar att raålet.bl. a. innebär att invandrarna och deras barn genomsamhällsinsatser bör ges reella föratsättningar att bibehålla det egna språket,att utöva kultureU egenverksamhet och att upprätthålla kontakt medursprangslandet. Minoritetspolitikenbör för att uppfylla jämlikhetsmålet syfta till att ge medlemmar avspråkliga minoritetsgrupper möjlighet att inom raraen för en intressegemenskapsora omfattar hela det svenska samhället upprätthålla och skapa respekt för enegen språklig och kulturell identitet. Jämlikhetsraålet har även en viktiginternationell aspekt.