prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Den skall belysa hur en utbyggnad av vård ochservice kan genomföras för att svara mot de behov som följer avbefolkningsutvecklingen och hur de äldre kan tillförsäkras en social omvårdnadsom är anpassad till samhällsförändringar, standardutveckling ochpensionärernas förbättrade ekonomiska förhållanden. Utbyggnaden av densociala hemhjälpen till åldringar och handikappade har medfört att antalethjälpta personer ökat kraftigt från ca 145 1965 tiU ca 325 000 under år1974. beräknas hemhjälpen omfatta 335 000 personer. Dessutompågår en utbyggnad även av andra åtgärder inom kommunernas öppna åldrings- ochhandikappvård. Nya statsbidragsreglerför den sociala hemhjälpen har införts fr. o. m. den . De innebäratt statsbidrag utgår av kommunernas bruttokostnader för socialhemhjälp. Bidragsunderlaget för hemhjälpen har vidgats så att statsbidraglämnas inte bara för hemvårdare och hemsamariter utan också för särskildakostnader som avser hårvård och fotvård, badservice, matdistribution,snöröjning och hemhjälpsledare. Av stor betydelse för de äldre är vidarebeslutet om ett nytt statsbidrag till kommunernas färdtjänst för handikappadefr. o. m. den . Statsbidraget, som utgår avbruttokostnaderna, underlättar utbyggnaden av kommunernas färdtjänstservice. Upprustningen av de äldresbostäder fortsätter som ett viktigt led i den öppna åldringsvårdens utbyggnad.Det statliga stödet i form av räntefria förbättringslån utgår ur anslag frånbostadsdepartementet. har förbättringslån beviljats för ca 126000 åldringsbostäder. Programmet föråldringsvårdens utbyggnad går ut på att jämsides med insatserna inom den öppnavården också öka vårdmöjligheterna inom långtidssjukvården. Sjukhem förlångtidssjukvård, huvudsakligen för äldre, tillhör de områden som har förturinom sjukhusbyggandet. Byggandet av sjukhem inom långtidssjukvården har underåren 19731975 omfattat ett 70-talsjukhem med över 5 000 nya vårdplatser. Den pågående moderniseringen avålderdomshemmen har också tillförsäkrats erforderligt investeringsutrymme.Utöver sjukhusens platser för akutsjukvård förfogar åldringsvården nu översammanlagt mer än 110 000 platser på sjukhem och ålderdomshem mot knappt 80 000platser . Hälso- och sjukvård m. m. Hälso- ochsjukvårdspolitiken inriktas på en snabb utbyggnad av den öppna decentraliseradesjukvården och av långtidssjukvården. En ökad integration av organisation ochinsatser kännetecknar den pågående utvecklingen inom såväl hälso- ochsjukvården som socialvården liksom mellan dessa båda verksamhetsområden.Utgångspunkten för detta arbete är att förebyggande insatser och socialomvårdnad bör grundas pä en helhetssyn. strukturprogram för hälso- och sjukvården inför Prop,1975:1 Bilaga 7 11 80-talet har remissbehandlats och kommer inomkort att redovisas. Programmet går bl. a. ut på att de mänskliga kontakternamellan patienten och sjukvården skall underlättas och att kontinuiteten mellanpatient och läkare så långt som möjligt skall upprätthåUas. Genom en utbyggnadav primärvården, som bör omfatta hälsovård och all sjukvård som kan bedrivasutanför sjukhus, bedöms mer än fyra femtedelar av de problem som föranlederkontakt med sjukvården kunna i närheten av patientens egen miljö. Att enbart möta befolkningenshälso-och sjukvårdsbehov med en alltmer specialiserad sjukhusservice ärsannolikt inte möjligt. Det framstår allt tydligare att problemen måsteangripas genom åtgärder som skyddar individen i dennes totala miljö och genomprimärt förebyggande åtgärder. En betydande utbyggnad avden öppna sjukvården utanför sjukhus har kommit igång. Under åren 19731975har utbyggnaden omfattat närmare 100 nya läkarstationer och vårdcentraler.Samtidigt har läkarutbildningen kraftigt inriktats pä allmänläkarna med hänsyntill deras ökade betydelse i den framtida hälso- och sjukvården. Genom enändring av sjukvårdslagstiftningen, som trädde 1973, harsjukvårdshuvudmännen också fått de formella förutsättningarna att föra ut merkvalificerade vårduppgifter till den öppna sjukvården. Större och välutrustadeöppenvårdsenheter kan därmed skapas och erbjuda både allmänläkarvård och vissspecialistvård i läkardistrikten. Det är också viktigt att få till stånd enökad samverkan mellan hälso- och sjukvården och socialvården för att kunnaförverkliga den sociala helhetssynen. Försöksverksamhet med nyaarbetsformer för samverkan mellan socialvård och hälso- och sjukvård pågår påflera håll. Försöksverksamhetens målsättning är att finna lämpliga former fören organiserad och systematiskt bedriven social samverkan mellan olikamyndigheter och organ. Det ökande antalet äldreställer nya krav pä samhällsinsatser inom långtidssjukvården. Dettanödvändiggör en omstrukturering av den nuvarande vårdorganisationen förlångtidssjukvården från en tidigare i huvudsak sjukhusanknuten verksamhet tiilen primärvårdsförankrad omvårdnad så nära den långtidssjukes egen hemmiljö sommöjligt. Detta medför i fråga om nya vårdplatser en prioritering av sjukhem förgod personlig omvårdnad och av hemsjukvården. Utvecklingen på detpsykiatriska värdområdet innebär också en utbyggnad av de öppna vårdformerna.En minskning av vårdplatserna på lasarett för psykiatrisk vård kan märkas isjukvårdshuvudmännens planer. Läkarutbildningskapaciteteni landet har mer än fördubblats . Den totalaintagningskapciteten vid de medicinska läroanstalterna i landet uppgår f. n.tUl mer än I 000 platser per är. beräknas antalet läkarei landet öka från omkring 14 000 till mer än 18 000. Antalet yrkesverksammaläkare beräknas vara över 23 1985. Den genomförda reformeringen avläkarutbildningen och Prop.1975:1 Bilaga 7 12 ett läkarfördelningsprogram för åren 1973-1977som utarbetats av pä uppdrag av socialdepartementetssjukvårdsdelegation möjliggör en stark prioritering av den offentliga öppnaläkarvården tillsammans med långtidssjukvården och psykiatrin. Socialdepartementetssjukvårdsdelegation har i anslutning till sysselsättningsutredningen tillsatten arbetsgrupp med uppgift att utarbeta material som underlag för alternativabedömningar av personalbehovet inom hälso- och sjukvården och socialvårdenunder den närmaste tioårsperioden. Arbetsgruppens första rapport, som beräknasföreligga , kommer att omfatta hithörande frågor beträffande långtidssjukvårdenoch barnomsorgen. Förberedelser pågår förett nytt läkarfördelningsprogram gällande . Det skallredovisas för sjukvårdsdelegation . Olikaåtgärder vidtas för att öka rekryteringen av allmänläkare. I socialhuvudtitelntas upp . till kursverksamhet och andra insatser på detta område. Inom sjukvårdensinvesteringsramar prioriteras byggnadsföretag som avser bl. a. vårdcentraleroch läkarstationer för den öppna hälso- och sjukvården och sjukhem och klinikerför långtidssjukvård. Investeringsramen för igångsättning av nyabyggnadsföretag inom främst dessa områden av sjukvården omfattar för år 1975en total byggnadskostnad på 700 milj. kr. Därutöver har för åren 1976-1977beräknats en särskild investeringsram för vissa större sjukhusprojekt vilkenomfattar en sammanlagd byggnadskostnad på 250 milj. kr. Den sammanlagdainvesteringsvolymen för sjukvårdsinvesteringar beräknas uppgåtill över I 100 milj. kr. Insatserna försjukdomslorebyggande åtgärder ökas i årets socialhuvudtitel. Anslaget tillhälsoupplysning ökar från 5,5 milj. kr. till 7,5 milj. kr. Medlen skall bl. a.användas till fortsatt information om abortförebyggande åtgärder ochpreventivmedel samt till upplysning inarkotikafrågan. Informationen om kost och motion avses också fortsätta. Ensärskild informationskampanj om tobakens skadeverkningar skall förberedas avsocialstyrelsen. Även frågan om förbud mot tobaksreklam och frågan om varningstextpå tobaksförpackningar skall tas upp till behandling. Avsikten är att underåret skall läggas fram en särskild proposition härom. Försöksverksamhet medolika former av hälsoundersökningar fortsätter. Det tidigare beslutadevaccinationsprogrammet mot polio och röda hund fullföljs. Ett förslag om kontrollav fabrikssteriliserade engångsartiklar för hälso-och sjukvårdsändamål haröverlämnats av . Förslaget överarbetas f. n. och avsikten är attförslag i denna fråga därefter skall läggas fram i en särskild proposition. Flera för den framtidasjukvården betydelsefulla utredningar har tillsatts . a. en utredning om regionsjukvårdens innehåll och verksamhetsformer,regionindelningen samt frågan om samverkan inom och mellan sjukvårdsregionernam. En annan utredning har tillsatts med uppgift att se över den nuvarandeansvars- 1975:1 Bilaga 7 13 nämndens verksamhet och reglerna för samhälletstillsyn över personalen inom hälso- och sjukvården. Denna utredning skall ävenföreslå åtgärder för att förbättra kontakterna mellan de för vården ansvarigaoch patienterna och för att stärka patienternas rättssäkerhet och integritet.Helt nyligen har ocksä tillsatts en utredning för att allsidigt belysa defrågor av olika slag som är förbundna med sjukvård i livets slutskede. Dengrundläggande utgångspunkten för utredningens arbete är att allmänheten skallkunna känna förtroende för sjukvården och att varje patient skall ges denbehandling som hans tillstånd fordrar och som överensstämmer med vetenskap ochbeprövad erfarenhet. Samhällets omsorg ochvård av barn och ungdom skall främja en gynnsam utveckling och goda uppväxtförhållandenför de unga. Här är samhällets insatser inte minst på förskoleområdet och genombarnavårdscentralerna av stor vikt. Vid sidan av de kommunalabarnavårdsnämnderna och den kommunala socialvården i övrigt harfamiljerådgivningen, den psykiska barna- och ungdomsvården och de psykiatriskabarn- och ungdomsklinikerna också viktiga uppgifter. Härtill kommer skolansstora betydelse för att främja en gynnsam utveckling för barn och ungdom. Ettorganiserat samarbete mellan , skola och polis har ocksåkommit igång i praktiskt taget alla kommuner. ochfosterbarnsutredningens betänkanden berör viktiga delar av gällandelagstiftning och organisation på det sociala området liksom betydelsefullahuvudmannaskapsfrågor. Det är därför angeläget att få till stånd enförsöksverksamhet som kan ge praktiska erfarenheter för reformarbetet inomsocialvården. 1 socialhuvudtiteln tas upp 3 milj. kr. för nästa budgetår sådan försöksverksamhet i en region med tillräckligt underlag avinstitutionella behandlingsresurser. Försöksverksamheten skall främst avsebarna- och ungdomsvården men även gälla nykterhetsvården och narkomanvärden.Den skall utformas så att primärkommunerna ges möjlighet att som huvudmän förvården pröva nya behandlingsmetoder och att ta det sammanhållna vårdansvaretför såväl den öppna som den institutionella vården oavsett om den är allmäntförebyggande eller utgör ett direkt led i behandlingen. Försöksverksamhetenskall, förutom primärkommunernas resurser, omfatta landstingskommunala ochstatliga institutionsresurser i form av barnhem, ungdomsvårdsskolor ochnykterhetsvårdsanstalter. Dessutom är det meningen att genomförsöksverksamheten kunna belysa en rad frågor som gäller samordningen mellanprimärkommunernas sociala verksamhet och landstingens hälso- och sjukvård.Försöken skall innefatta sådana åtgärder som kan stimulera till lösning avindividuella vård- och behandlingsproblem i närmiljö och som kan minska behovetav institutionsplaceringar. Prop.1975:1 Bilaga 7 14 Fritidsverksamheten förbarn är en angelägen uppgift för att förebygga uppkomsten av sociala problem.Från allmänna arvsfonden har ca 20 milj. kr. anvisats till försöksverksamhetmed fritidsaktiviteter för barn, företrädesvis i åldrarna . Försöken harutvidgats att även omfatta nya former av sommarkoloni- och lägerverksamhet samtannan ferieverksamhet m. m. För att bl. a. underlätta för invandrarbarnen attlära sig svenska och få kontakt med svenska barn har från allmänna arvsfondenäven anvisats ca 1,4 milj. kr. till försök med olika former av förskoleverksamhetför invandrarbarn. Utbyggd öppen vårdutanför ungdomsvårdsskolorna och ökad samordning mellan skolornas ochkommunernas verksamhet ingår som viktiga mål i samhällets strävanden påungdomsvårdsskolesektorn. Den öppna vårdformen innebär att eleverna ärinskrivna vid ungdomsvårdsskola men bor i enskilda hem eller i speciella mindreenheter och är inordnade i ortens skol- eller arbetsliv. Sedan några årtillbaka är antalet elever i den öppna vården större än elevantalet inomskolorna. Nya vårdformer prövas. Vid ungdomsvårdsskolorna pågår sedan några årtillbaka också en omfattande försöksverksamhet för att förbättrabehandlingsmetoderna. Försöksverksamheten avser olika åtgärder för attförbättra undervisningen och möjligheterna till arbetsträning ocharbetsprövning. Vidare pågår försök med bl. a. ökat personligt stöd tilleleverna vid placering utom skola och intensiv social träning före utplaceringen.Försöksverksamheten omfattar även frivillig vård samt vård av pojkar ochflickor på samma skola. Utbyggnaden av den öppnavården har medfört att ungdomsvårdsskoleorganisationen har kunnat minskasunder senare år. Den nuvarande beläggningssituationen gör det möjligt attminska antalet skolor med en och att dessutom på vissa skolor något minskaantalet vårdavdelningar. Anslagen förungdomsvårdsskolorna och vården utom skola beräknas för nästa budgetår till 112milj. harnykterhetsvården präglats av en ökad samordning och integration med den övrigasocialvården, arbetsvärden och sjukvården. De grundläggande principerna för denframtida nykterhetsvården kommer att tas upp i samband med behandlingen avsocialutredningens betänkande och prövas bl. a. i den förut nämnda försöksverksamheteninom socialvården. Kännetecknande för denpågående utveckhngen inom nykterhetsvården är att de öppna och frivUligavårdformerna byggs ut. redovisas vid omkring 140alkoholpolikliniker och rådgivningsbyråer med läkarexpeditioner ca 200 000besök hos läkare, 70 000 hos kurator eller psykolog samt 560 000 besök hossjuksköterska. Antalet platser vid de allmänna vårdanstalterna kan minskas medca 150 under nästa budgetår. 1 en utredning som beräknas vara klar under åretgörs en översyn av 1975:1 Bilaga 7 15 För vissa byggnadsarbetenvid vårdanstalterna beräknas ett medelsbehov på 4,8 milj. kr. Det statliga driftbidraget föreslås höjt med . perdag för nästa budgetär. Särskilda medel beräknas för vissa andra ändamål vidvårdanstalterna. Anslaget för statsbidrag till de sociala centralnämndernasverksamhet i fråga om nykterhetsvård och vården av narkotikamissbrukare höjsmed 12 milj. kr. till ca 133 milj. kr. För bidrag till länkrörelsen och andraorganisationer föreslås en ökning av anslaget med . till 4,8 milj.kr. Kampen mot narkotikamissbruketpågår ständigt genom insatser av berörda samhällsorgan. följerfortlöpande vården av narkotikamissbrukare genom nära kontakter medbehandlingsenheter och huvudmän. Polisen och tullen har, i nära samarbete medutländska polis-och tullmyndigheter, sin uppmärksamhet särskilt riktad mot deninternationellt organiserade narkotikahandeln. Viss tillförsel av heroin tillStockholmsområdet har därvid uppdagats och beivrats. Att heroin kommit in påden svenska illegala marknaden är oroande och föranleder ytterligare skärptvaksamhet. Samhällets insatser inarkotikabekämpningen samordnas bl. a. i brottsförebyggande rådet. Enarbetsgrupp inom rådet följer utvecklingen på narkotikaområdet. Rådetdisponerar medel för frekvensundersökningar om narkotikamissbrukets omfattning. Ett mer exakt mått pånarkotikamissbrukets omfattning är svårt att ange. De senastefrekvensundersökningarna tyder dock på att någon ökning av missbruketsomfattning inte har skett. Snarare tycks antalet missbrukare ha minskat.Socialstyrelsens och övriga myndigheters lägesrapporter och bedömning av denaktuella situationen pekar i samma riktning. Vidgad information och ett ökatutbud av olika vård- och behandlingsformer anses tiUsammans med polisens ochtullens insatser ha medverkat till denna utveckling. Fler missbrukare äntidigare tycks nu söka kvalificerad vård. deltar aktivt idet internationella arbetet mot narkotikamissbruket bl. a. inom FN och dessorgan. 1 socialhuvudtifeln föreslås att . tillförs FN:s narkotikafondäven under nästa budgetår. Mellan de nordiska länderna förekommer tätakontakter om narkotikaproblemen. För fortsatt socialkurativ verksamhet försvenska ungdomar i beräknas medel under anslag. För statsbidrag tillolika insatser i vården av narkotikamissbrukare beräknas ca 27 milj. kr. Enöversyn av de statsbidragsbestämmelser som avser vård av narkotikamissbrukarepågår inom . I avvaktan på resultatet av översynen föreslåsatt ytterligare medel anvisas främst för fortsatta försök med socialjourverksamhet och för försök med olika projekt som berör uppsökande verksamhetoch eftervård bland narkotikamissbrukare. 1975:1 Bilaga 7 16 Grundsatserna omintegration och normalisering är vägledande för arbetet på handikappområdet.Det innebär att insatserna har till syfte att göra samhällsmiljön och denverksamhet som bedrivs i samhället tillgänglig för handikappade. Insatsernaförstärks fortlöpande, och statens kostnader beräknas under nästa budgetår ökamed ca 735 milj. kr. i förhållande tUl riksstaten för innevarande budgetår. Eftersom de behov somhandikapp medför är mångskiftande, måste samhällets insatser göras på en radområden. De avser rehabilitering, förskola, skola, övrig undervisning ochutbildning, vårdartjänst, arbete, bostäder, hemhjälp, färdtjänst, hjälpmedel,kulturell verksamhet, institutionsvärd, stöd till handikapporganisationernasamt förtidspensioner och handikappersättningar inom folkpensioneringen ochförtidspensioner inom ATP. Statens kostnader för detstöd som mer direkt avser handikappade beräknas för /76 till 5290 milj. kr. var motsvarande kostnader 1 070 milj. kr. Vidarekan under /76 beräknasutgå förtidspension från ATP till handikappade med 1 975 milj. kr. Utbyggnadenav de statliga insatserna gör det möjligt att alltmer tillgodose de skiftandebehoven. Den uppsökande verksamheten i kommunerna uppdagar och tillgodoserockså enskUdas behov i ökande utsträckning. Kommunerna och landstingen svararäven i övrigt för väsentliga och växande insatser på handikappområdet, bl. a.beträffande bostäder, färdtjänst, hemhjälp, annan service och rehabilitering.Handikapporganisationerna har stor betydelse både för enskilda handikappadeoch för utbyggnaden och inriktningen av samhällets insatser på handikappområdet.Handikapprörelsen samarbetar med samhäUets myndigheter och organ bl. a. istatens handikappråd och i handikappråden i kommunerna och landstingen. Den viktiga verksamhetenmed hjälpmedel åt handikappade förbättras fortlöpande. Fr.o.m. den I januari1975 gäller vidgade regler om statsbidrag till reparation av hjälpmedel ochtill starrglasögon för barn och ungdom. Vidare har statsbidrag införts förunderhåll av vissa hjälpmedel. Statsbidragen till landstingenshjälpmedelsverksamhet beräknas öka från 135 milj. kr. till 147 milj. kr.Insatserna för psykiskt utveck-Ungsstörda byggs ut ytteriigare ochstatsbidragen tiU landstingen för dessa ändamål beräknas stiga med ca 32 milj.kr. till ca 187 milj. kr. Kostnaden för omvårdnad och vårdartjänst åthandikappade i vissa gymnasieskolor och folkhögskolor samt i eftergymnasialstudiesituation beräknas öka från ca 8,8 milj. kr. till ca 9,5 milj. kr. Förutbildning av ledarhundar, befordran av blindskriftsförsändelser och vissaandra åtgärder för blinda sker en uppräkning med ca . beräknas ökade medel med . Statsbidraget tillhandikapporganisationernas verksamhet föreslås höjt med 1 milj. kr. till 4,5milj. Av särskild betydelse förhandikappade är de nya regler som beslutats för pensionstillskotttill förtidspensionärer som saknar ATP 1975:1 BUaga 7 17 eller har låga ATP-belopp samt förhandikappersättning och vårdbidrag. De nya reglerna om pensionstUlskott innebären kraftig ökning av nuvarande pensioner för dem som har blivit handikappade iunga år. Genom de nya bestämmelserna om handikappersättning och vårdbidrag fårväsentligt Her handikappade möjlighet till ersättning för merkostnader ochvårdinsatser på grund av handikapp. Fr. o. m. den I januari1975 får kommunerna enligt ett fattat beslut statsbidrag tillkostnaderna för färdtjänst för att möjliggöra en utbyggnad av denna viktigasociala service tUl handikappade. Statens kostnader för bidrag till färdtjänst och social hemhjälp förhandikappade ökar för nästa budgetår med ca 40 milj. kr. tUl ca 100 milj. kr. Handikapputredningenfortsätter sitt arbete och behandlar närmast frågor om hur kulturiivet kangöras bättre tiUgängligt för handikappade och hur fierhandikappades situationkan förbättras. Anslagsbehovet isocialhuvudtiteln för särskUda åtgärder för handikappade beräknas för nästabudgetår uppgå till ca 460 milj. kr. Det innebär en ökning med ca 87 milj. kr.i förhållande till innevarande budgetår. De kostnader underfolkpensionsanslaget som avser förtidspensioner tiU handikappade ochhandikappersättningar m. m. kan beräknas stiga med 480 mUj. till 2 985milj. På andra anslag som innefattar stöd åt handikappade, främst underutbildnings-, arbetsmarknads- och bostadsdepartementen för utbildning,arbetsvärd och bostadsanpassning, beräknas för nästa budgetår insatserna förhandikappade öka med 170 milj. kr. 1 845 milj. kr. Jämfört med innevarande budgetåruppgår den samman lagda anslagsökningen för olika åtgärder avseende handikappade tiU ca 735 milj. kr. Det internationella samarbetetpå det socialpolitiska området är av stor omfattning. 1 anslagen tillinternationell samverkan ingår bl. a. kostnaderna för deltagande ivärldshälsovårdsorganisationen (WHO), för det nordiska socialpolitiskasamarbetet samt för socialattachéer. WHO:s insatser avserfrämst bistånd tUl olika länder för bekämpning av sjukdomar och för annathälsovårdsarbete. Socialattachéer finns iWashington, , och . Deras huvuduppgift är att förse såvälmyndigheter som arbetsmarknadens parter med upplysningar i socialpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska frågor. Mellan de nordiskaländerna pågår ett nära socialpolitiskt samarbete med utgångspunkt i , ministerrådsmöten och den nordiska socialpolitiska kommittén. En översynav den nordiska konventionen om social trygghet pågår. I anslutning till deregelbundna nordiska socialpolitiska ministermötena publiceras bl. a. enstatistisk redovisning över de sociala trygghetsanordningarna. 1 saml Nr I. deltar även i ettomfattande socialpolitiskt samarbete, som på det europeiska planet äger ruminom och inom ramen för FN:s europeiska program för socialutveckUng. En aktiv svensk medverkan i det internationella socialpolitiskasamarbetet sker vidare inom ochutveckling () och inom internationella arbetsorganisationen (). Arbetetmed konventionsförhandlingar på det socialpolitiska området har ocksåbetydande omfattning. Anslagsförändringarnainom verksamhetsområde för /76 iförhållande till riksstaten för /75 framgår av följandesammanställning (milj. Ekonomiskt stöd åt barn- 90,6' och sjukvård, social- vård m. m. F. Öppen hälso- och sjukvård Universitetssjukhus m. m. Övrig sjukhusvård m. m. I. Ungdomsvärd m. m. J. Nykterhetsvård m. m. Vissa åtgärder för handi- Statens allmänna fastighetsfond Statens utlåningsfonder Fonden för låneunderstöd Summa för kapitalbudgeten 25,2 Totalt för 23 424,9 + 17,4 + 2994,2 ' Minskningen beror påändrade finansieringsregler för sjukförsäkring, inkl. föräldraförsäkringen. Föredragande: statsrådet . Anmälan tUl statsbudgeten för /76 såvitt avser verksamhetsområde A. m. m. 1973/74 Utgift 6 840 695 1974/75 Anslag 7 855 000 1975/76 Förslag 8 555 000 Beräknad ändring 1975/76 Reseersättningar (även utrikes resor) Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår tUl . Jag hemställer att regeringen föreslår att tUlSocialdepartementet för /76anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 7 20 Kommittéer m. m. 1973/74 Utgift 12 065 147 Reservation 660 985 1974/75 Anslag 8 700 000 1975/76 Förslag 13 200 000 harsenast gett ut en social informationsbroschyr, den s. k.socialkatalogen, som distribuerats tUl samtliga hushåll. Erfarenheterna harvisat att denna form av samlad översiktlig information om sociala rättigheteroch förmåner fyller en viktig uppgift.