prop · FZ03145 · 1975-12-31 00:00:00 — Kassornas verksamhetsfält har byggts ut avsevärt bl. a.genom den beskattade sjukpenningen, tandvårdsförsäkringen ochföräldraförsäkringen. Vidare har beslutats eller diskuterats att lägga ytteriigareuppgifter pä försäkringskassorna. Parallellt med denna utbyggnad pågår enomfattande administrativ förändring. En överföring av administrationen tordedärför inle vara möjlig förrän tidigast . I samband med all kassornaåläggs nya uppgifter kan det också komma att uppstå svårigheter för de mindrelokalkontoren. Förutsättningarna för de små kontoren att klara handläggningenav bl. a, bostadsbidragen bör därför närmare undersökas, Vissafrågor angående tillsynsmyndighet och besvärsordning uppkommer vid enöverföring. Dessa är möjliga att lösa på olika sätt. Ettalternativ är att i princip nuvarande ordning bibehålls. Försäkringskassornaskulle endast sköta de administrativa uppgifter som handhas av kommunerna. Enannan lösning är alt efter en överflyttning av administrationenhar ansvaret huvudsakligen för frågor som är av bostadspolitisk natur.Styrelsen skulle sålunda svara för frågor som rör t. ex. bostadsbidragetsutformning och storiek, inkomstprövning och beräkning av bidragens storiek. 1övrigt skulle ansvaret ligga hos RFV. I detta sammanhang nämns alt en utredningrörande besvärsorganisalionen inom socialförsäkringen har tillsatts. Utredningarnafinner alt vägande skäl talar för en överföring och föreslår därför alladministrationen flyttas över till försäkringskassorna. Enligt utredningarnasbedömning kan, mot bakgrund av tidigare redovisade kapacitetsproblem, enöverflyttning inte bli aktuell förrän tidigast , Däöverflyttningen av bostadsbidragen till försäkringskassorna måste föregås avett ingående utredningsarbete föreslär utredningarna alt en arbetsgrupp bildasfördetta med representanter för siatskontoret, RFV, och kommunförbundei.Arbetet bör innefatta såväl en organisatorisk 1975/76:145 43 utredning,som bl. a. belyser de mindre lokalkontorens möjligheter att klara uppgifterna,som en teknisk systemutredning. Utredningarnaunderstryker att del är viktigt att personalfrågorna beaklas.Försäkringskassornas möjligheter au överta kommunernas personal bör därför klariäggas. Medhänsyn lill bidragens bostadspolitiska betydelse anser utredningarna del naturiigtalt de även efter en överflyttning till försäkringskassorna hör till bostadsdepartementetsansvarsområde. Bosladsslyrelsens roll i samband med bidragsgivningen bör ocksåmarkeras. och anvisningar bör utfärdas avbostadsstyrelsen i samråd med RFV. Vidare bör bostadssiyrelsen även ifortsättningen vara besvärsinslans med länsbostadsnämnderna som mellaninstans. Delhar från skilda häll riklats kritik mot de olika bostadstilläggssyslemen pägrund av brister av administrativ och teknisk natur. Mol denna bakgrund tarutredningarna upp ett flertal frågor av denna art. Utredningarnaställer inledningsvis upp vissa allmänna mål för administrationen av bidragen. Administrationenav ett bidragssystem bör utformas sä att man verkligen når de grupper somstödet avser au hjälpa. Med olika metoder bör man därför söka göra systemeteffektivare i detta avseende. bör dock administralionsapparaten integöras onödigt personal- och kostnadskrävande. Delär ocksä angeläget alt skapa en så enkel adminislralion som möjligt. Bidragssystemetkan därigenom bli lättare att första för allmänheten, vilket bl. a. kan leda tillatt antalet felaktigt eller ofullständigt ifyllda ansökningshandlingarminskar. Den handläggande personalens arbete underiättas ocksä. Utredningarnakonstaterar att det krävs vissa ändringar av nuvarande adminislralionsformeroch regler för bostadsbidragen för att bätlre uppfylla dessa syften. Förslagenbegränsas lill alt väsentligen avse systemet för bostadsbidrag tillbarnfamiljer och hushåll utan barn. Möjligheter att i olika avseenden skapa merenhetliga regler mellan dessa bidrag och bostadsbidragen till pensionärer hardock påverkat bedömningarna. Ettbidragssystem som har sä stor omfattning som bostadsbidragen till barnfamiljeroch hushåll ulan barn förutsätter generella administrativa regler som intenödvändiggör en detaljerad och tidskrävande behandling av varjeansökan. Föratt handläggningen skall fungera tillfredsställande, inte minsl tidsmässigt,måste man enligt utredningarna bygga upp ett system som i sä stor utsträckningsom möjligt kan utnyttja redan befintliga dataregister. 1975/76:145 44 a. ansökningsförfarandet förenklas. Den sökande behöver inte belastasmed omfattande uppgiftslämnande, det kontrollarbetet kan begränsasoch förenklas. Deregler som gäller för bosladslillägg lill barnfamiljer och hushåll utan barninnebär au alla bidragstagare måste lämna in en ansökan. Förmedlingsorganetsänder varje höst till barnfamiljer, som ligger i sådana inkomstlagen all dekan vara berättigade till bidrag, en ansökningsblankett, där vissa uppgifter,bl. a. taxerad inkomst, har tryckts i förväg. Övriga barnfamiljer får endaslett meddelande med viss information. För ensamstående och makar ulan barn hardet inte ansetts möjligt all lillämpa detta syslem. De får i stället en allmäninformation om möjligheterna all erhålla bostadsbidrag. Detårliga ansökningsförfarandet vållar allmänheten stora svårigheter. Särskiltpåtagliga är problemen med att fylla i ansökningsblanketten. Detta påverkarockså förmedlingsorganels arbeie. Granskningsarbelel blir omfattande beroendepä dels det slora anlalel ansökningar, dels att en mycket slor del avblanketterna är felaktigt eller ofullständigt ifyllda. Det åriigaansökningsförfarandel är betungande ocksä frän handläggningssynpunkt, inte minslpä grund av att prövningen mäsle ske under en sä kort lid - frän oktober tilldecember - varje är. Arbetsbelastningen på förmedlingsorganen blirhärigenom mycket ojämn. Flertalet kommuner är tvungna alt fördubblaarbetsstyrkan för detta ändamål . Detär enligt utredningarnas bedömning angeläget all söka minska dessa svårighetergenom att förenkla ansökningsförfarandet. Catre fjärdedelar av bostadstilläggen kan beräknas vara löpandeöver . För dessa bidragstagare finns de uppgifter som behövs förprövningen redan i de register som lagts upp vid databehandlingen av bidragen.Del bör därför vara möjligt all använda ett enklare förfarande för dessaärenden. Man kan då tänka sig antingen all helt slopa den nuvarandeobligatoriska äriiga ansökningen eller alt använda en enklare blankett. Omman slopar nuvarande ansökningsförfarande skulle i stället den åriiga omräkningenav bosladsbidraget i princip kunna tillgå pä följande sätt. Beslutom fortsatt bostadsbidrag prövas automatiskt ulan ansökan pä grundval avtillgängliga registeruppgifter, dvs. dels de uppgifter om bidrags-tagaren somfinns i bostadsbidragsregistret, dels uppgifter om den nya taxeringen somerhålls från . Beslutet skrivs ut på särskild blankett sombostadsstyrelsen fastställer. Liksom bör dalapost användas. Beslutetsänds därefter till bidragstagaren som skall kontrollera det och 1975/76:145 45 ändrade uppgifter som är felaktiga. Beslutshandlingen bör, förutom beslutsmotiveringoch de uppgifter på vilka beslutet grundats, innehålla information om gällanderegler för bostadsbidrag och om vilka förändringar en bidragstagare är skyldigatt meddela förmedlingsorganet. Härigenom llr bidragstagaren möjlighet atträkna ut att det fastställda bidragsbeloppet är riktigt. Efter underskriftskall beslutet återsändas till förmedlingsorganet. Alternativt kan man tänkasig all endast beslul där någon eller några uppgifter behöver ändras skallåtersändas. Försökande som inte har bostadsbidrag bör det finnas en särskild ansökningsblankettmed upplysningar om möjligheterna att fl bidrag och om hur ansökan skall fyllasi. Det nuvarande systemet för information bör i princip kunna användas. Vissaproblem uppkommer emellertid pä grund av alt reducering av bidragen i vissafall skall ske med hänsyn till förmögenhet. Eftersom endast förmögenhet somöverstiger . f. n. registreras vid laxeringen, kan det bli nödvändigtatt sökanden kompletterar beslutet med uppgift om förmögenhet. Ettfullständigt administrativt fungerande system förutsätter därför att uppgift omförmögenhet finns med pä de inkomstförteckningar från RSV som används vidberäkningen av bidragets storiek. Utredningarnahar inle funnit några vägande skäl för att bibehålla nuvarande system med åriigansökan för samtliga bidragstagare. Att säkerheten i de uppgifter som ligger tillgrund för en sådan bidragsprövning i nägon mån skulle kunna bli större måstevägas mot del arbeie som ansökningsförfarandet innebär för både bidragstagarenoch förmedlingsorganen. Nuvarande ansökningsförfarande med åriig ansökan ombostadsbidrag för samtliga bidragstagare bör därför förenklas i enlighet medhär redovisade system. Endast sökande som inte redan har bostadsbidrag skulledärigenom behöva lämna in en särskild ansökan. Detändrade ansökningsförfarandet bör genomföras inför . Bostadsstyrdsenbör fl i uppdrag att i samråd med kommunförbundet om den närmareutformningen av ansökningsförfarandet och alt utarbeta blanketter m. m. Enligtutredningarnas uppfattning bör del finnas goda möjligheter all utforma enenklare och mera lättförstäelig ansökningsblankett. I sammanhanget erinrasdock om de svårigheter som uppkommer till följd av att del krävs ell relativt slorlantal uppgifter som underiag för beslut om bostadsbidrag lill följd avgällande regler för bidragen. Med utredningarnas förslag skulle emellertiddessa svårigheter minska. 1975/76:145 46 3.7.3Förändringar under löpande bidragsår Förfara nde Förmedlingsorganenflr f n. genom aviseringar från länsstyrelserna löpande uppgifter om bl. a.födelse, flyttning, ändrad samhörighet för personer i åldern 0-17 är samluppgifter om vigsel, ändrat civilstånd, äktenskapsskillnad och dödsfall för allapersoner. Vidare får kommunerna kvartalsvis en lista från RFV över förändringari pensioner m. m. som kan påverka bostadsbidragen. Aviseringarnaanvänds för att ändra eller dra in bostadsbidrag som redan utgär. Fränkommunerna har framhållits att hanteringen av dessa personavier är arbetskrävande. Närstörre erfarenhet vunnits av nuvarande system bör enligt utredningarnasuppfattning undersökas om inte förenklingar skulle kunna uppnås genom att aviseringarnaöverlämnas till datacentralerna medelst magnetband. ändring av löpande bostadsbidrag Enligtgällande regler skall bostadstillägget omprövas om antalet barn i familjen ökareller minskar eller bidragstagarens familje- eller inkomstförhållanden ändras.Del löpande bidraget utgär dock oförändrat . Ändringarnapåverkar sålunda bostadstillägget först fr. o. m. nästa kvartal. Enligtutredningarna har bidragslagarna svårt att förstå varför de ändrade förhållandenainte påverkar bostadsbidraget omgående, dvs. Så sker t. ex. vidflyttning. Det har dessutom visat sig att bestämmelsen medför svårigheter,särskilt vid övergång från tväförälder-familj lill enförälderfamilj pä grund avskilsmässa. De kvarlalsvisaförändringarna innebär ocksä extra belastning för förmedlingsorganen vidkvartalsskiftet. Utredningarnaföreslär att alla ändringar av bostadsbidragen i fortsättningen skermånadsvis. Bestämmelsen bör gälla också vid nybeviljande av bostadsbidrag. Anpassning av bostadsbidraget lill ökade bostadsulgifter Vidberäkning av bostadsutgiftens storiek i bidragssystemet för barnfamiljer ochhushåll utan barn skall kommunen följa de föreskrifter som bostadsstyrelsenmeddelar. Som bostadsutgift skall vid nyinflyttning anses den utgift somföreligger när bostadstillägget börjar utgå. I andra fall gäller i principutgiften året före del kalenderår som bidraget avser. Ökar bosladsutgiftendärefter har kommunen rätt alt med bibehållet statsbidrag anpassabostadstillägget till den ökade utgiften. 1975/76:145 47 kommunernautnyttjar denna rätt. Utredningarnaanser alt det från bostadssocial synpunkt finns starka skäl för en snabbareanpassning av bostadsbidragen till prisökningar. Bostadsutgiften den i allt mindre utsträckning den verkliga utgiften under bidragsåret. Utredningarnaföreslås därför att bestämmelsen att bostadsbidrag skall höjas på grund av ökadbosiadsutgift under ärel görs tvingande när det gäller hyres- ochbostadsrättslägenhet. Beträffande egna hem bör bestämmelsen liksom hittillsgöras beroende av kommunens beslul. En höjning av bostadsutgiften på grund avexempelvis ökad belåning skulle kunna medföra avsevärt administrativt arbeteför förmedlingsorganen. Denlånga retroaktiviietstid, som nuvarande beslämmelser medger beträffandebostadstillägg till barnfamiljer och hushåll ulan barn, ger upphov till ettbetydande merarbete för förmedlingsorganen. Ofta berörs mer än ett bidragsärvilket medför svårigheter vid inkomstprövningen. Om den sökande flyttat eller flttökade bostadsutgifter uppstår svårighet alt fastställa den rätta utgiften. Vidflyttning uppstår också problem när del gäller all kontrollera boendeförhållandenai den tidigare bostaden. Medden väl utbyggda informationen om bostadsbidragen anser utredningarna attrisken för att nägon inte känt till bidragsformen och därför underlåtit attsöka bidrag inle är sä slor som . Motbakgrund härav och tidigare nämnda svårigheter föreslår utredningarna alt retroaklivitetenbegränsas . Härigenom kommer reglerna i princip att varadesamma som för kommunala bostadsbidrag för pensionärer, bördock inte i nägot fall kunna gå tillbaka över ett årsskifte, Utredningarnalar ocksä upp frågan om vid vilkel lägsta belopp bostadsbidraget skall betalasut. Bestämmelsen har tillkommit främst föratt undvika den administrativabelastning som utbetalning av småbelopp skulle innebära. har varit oförändrat sedan bosladslill-läggeninfördes . Med hänsyn till alt bostadsbidragen successivtökats och att penningvärdet förändrats anser utredningarna det motiverat atthöja beloppet till . 1975/76:145 48 Gränsenför sådan förmögenhet som skall påverka bostadstilläggen lill barnfamiljer ochhushåll utan barn har varil oförändrad under flera är. Den höjdes senast föratt neutralisera verkningarna på bostadstilläggen av de ökningar avtaxeringsvärdena som allmänna fastighetstaxering föranledde. allmän fastighetstaxering genomfördes . Den medför en nominellförmögenhetsökning som för många hushåll innebär au bostadsbidraget kommer attpåverkas. Molbakgrund främst härav an.ser utredningarna att förmögenhelsreglerna börjusteras och föreslår att förmögenheisgränsen höjs frän 50000 lill 75 0(X) kr.En höjning har redan beslutats för pensionärerna. På samma sätt som enligtnuvarande regler bör 20 ".. av förmögenheten över gränsen läggas till denlaxerade inkomsten vid bidragsberäkningen. Dennya gränsen bör gälla frän den tidpunkt då taxeringsvärden börjartillämpas vid inkomstprövningen av bostadsbidrag, dvs. vid prövning avbostadsbidrag för . Reglernaom att hänsyn till förmögenhet skall tas vid inkomstprövningen medför behov avall kunna kontrollera förmögenhetsuppgiften i ansökan. Antalet felaktiga ochinte ifyllda förmögenhetsuppgifter är stort. Del nuvarande kontrollarbetet ärbetungande för förmedlingsorganen, länsbostadsnämnderna och inte minst förskaltemyndigheterna själva genom att uppgiften om förmögenhet mäslekontrolleras i självdeklarationen. Vissakontrollmöjligheter slär redan nu till förmedlingsorganens förfogande.Utredningarna anser att det skulle underiätta arbetet avsevärt om uppgifl omförmögenhet över den angivna gränsen fanns med i den in-komslförteckning somförmedlingsorganen erhåller från skattemyndigheten. En sådan lösning är f n. inlemöjlig med hänsyn till de regler som gäller för taxeringsförfarandel. Reglernaför beräkning av bostadsutgiften innebär att det finns betydande skillnadermellan de statskommunala bostadstilläggen och bostadstilläggen till pensionärer,framför allt i fräga om egna hem. De medför dessutom all komplicerade ochtidskrävande kontroller mäste göras. Handläggningstiden föregnahemsansökningar är betydligt längre än för ansökningar som avserhyreslägenheter. Detta gäller i båda bidragssystemen. Ensamordning av reglerna är angelägen inte minsl för all underiätta genomförandetav förslaget om rätt till bostadsbidrag till hushåll utan barn för vissapensionärer. Olika möjligheter lill förenklingar bör tillvaratas. Närdet gäller hyreslägenheter tillämpas i princip samma regler i de båda systemen.Förbosladsrällslägenheter överensstämmer däremot inle de nuvarande reglernahelt. Utredningarna föreslär en samordning sä att den fastställda årsavgiftenskall anses utgöra bosladsutgiften. Denuvarande metoderna för beräkning av bostadsutgiften för egna hem är i fleraavseenden olika i de båda bidragssystemen. föreskrifter förde statskommunala bostadstilläggen innebär att man i princip ulgär frän defaktiska utgifterna men all man beiräffande vissa poster använder schabloner.Schablonen för beräkning av driftkostnader vid sidan av bränslekostnader harkritiserats. Den är knuten till taxeringsvärdet och fungerar därför så attfastigheter i tätorter fär avsevärt högre belopp än likartade fastigheter iglesbygd. Detsamma gäller nya hus jämfört med äldre hus. Utredningarna haremellertid inhämtat att avser att ändra anvisningarna i dennadel. Enligtutredningarnas uppfattning bör man i princip utgå från de verkliga kostnaderna,trots att detta innebär ett omfattande administrativt arbete. För att få etträttvisande resultat, främst för pensionärerna som ofta bor i äldre faslighetermed stora skillnader i bostadskostnader, är det inte möjligt att användaschabloner i någon större utsträckning. Bränslekostnaden borde dock kunna schabloniseras. Utredningarnaföreslär att ansvariga myndigheter, och , flr i uppdrag attgöra en översyn av anvisningarna om hur bosladsutgiftens storiek skallberäknas och dä i möjligaste mån samordna regelsystemen. 3.8Kostnader för bostadsbidragen och fördelning stat/kommun Detotala kostnaderna för bostadsbidragen var nära . Defördelade sig pä de olika bidragsformerna enligt följande. Bidragsform Totalkostnad, milj. kr. Kommunaltbostadstillägg till folkpension 1 335 4Riksdagen 1975/76. 1975/76:145 50 Dessa kostnader delas mellan siat och kommuner pä följandesätt. Statlig milj, k kostnad, r. kostnad, milj, kr. Statliga bostadstillägg Statskommunalt bostadstillägg Kommunalt bostadstillägg för folkpension 3,8,2 Kostnadsökningar till följd av utredningarnas .förslag De förslag till förbättringar som lämnats innebär ökadekostnader. För bostadsbidragen till barnfamiljer och hushåll utan barn beräknas kostnaderna öka enligt följande: 1) nytt syslem förbostadsbidragen 400 2) ändring avbostadsbidragen p. g. a. 3) gemensamåldersgräns () 40-50 4) borttagande avregeln om reducering av bostadsbidragen vid för stor bostad 5 5) bostadsbidrag i vissa fall (vid institutionsvård etc.) 5-10 1 kostnaderna för det ändrade bostadsbidragssystemet ingåräven kostnader för höjda hyresgränser, vilka kan beräknas till 80-90 milj. kr. I fråga om grundnivå på . för pensionäreruppskattas kostnaden till ca 300 milj. kr. med utgångspunkt i 1975 ärs förhållanden.Kostnaden för all öppna möjligheter för pensionärer att komma i åtnjutande avbostadsbidraget till hushåll utan barn, när deila är förmånligare, uppskattastill 25-30 milj. kr. under förutsättning att förslaget om förstärkning avbostadsbidraget till hushåll utan barn genomförs. Utredningarna konstaterar att frägan om fördelningenmellan stat och kommun av de kostnadsökningar som föranleds av förslagen hör lillkommunalekonomiska utredningens uppgifter. I avvaktan pä utredningens förslagbör emellertid provisoriska åtgärder vidtas i finansieringsfrågan. Utredningarnaanger vissa riktlinjer för sådana överväganden. 1975/76:145 51 Utredningarnaföreslår alt huvuddelen av de föreslagna åtgärderna genomförs pä så sätt altde kan tillämpas fr. o. m. . Vad gäller överföringen av adminislralionenav bostadsbidragen lill barnfamiljer och hushall ulan barn förutsätts att densker . 3.9Reservationer och särskilda yttranden Reservationermol utredningarnas beslut i frågor som berör bostadsbidragen har avgetts delsav ledamöterna gemensamt, dels av ledamoten har särskilt yttrande avgetls av ledamöterna ochUllsten gemensamt. och framhäller alt orsaken till den stora skillnaden olikakommuner emellan vad gäller storieken av bostadsbidragen till folkpensionärer främslär alt kommunerna själva har alt helt svara för finansieringen. Därmed blirbelastningen mycket varierande. Kommunerna med det svagaste skatteunderiagethar de flesta pensionärerna. Enutjämning av kostnaderna mäste ske genom att statsbidrag införs även förpensionärernas bostadsbidrag. Lämpligt synes vara att statsbidrag utgär lillpensionärerna efter samma grunder som för bostadsbidrag till barnfamiljer och låginkomsUagareutan barn. Delanses i hög grad önskvärt att bostadsbidragen till pensionärer förbättras på deorter där tilläggen nu är låga. Denna förbättring mäsle dock ske genom altstaten övertar större delen av kostnaden för bostadsbidragen för pensionärerna.Kommunalekonomiska utredningen bör utarbeta förslag till detta. Reservanternaanser det vara fel av utredningarna att lägga fram förslag till ändradlagstiftning pä förmänssidan ulan att lägga fram förslag eller ens görabestämda uttalanden i fråga om ändrade finansieringsgrunder. finner all det primära medlet mol behovet av bostadsbidrag rimligenmåste vara all sänka skattetrycket. Det mäsle vara lika naturiigt all betalabostadskostnader som flertalet andra nyttigheier utan subventioner. Denföreslagna modellen lill bidragssystem kommer att bidra till en permanenlningav ett otillfredsställande system och dessutom medföra ökat administrativtkrångel. Pågrund av det anförda anser reservanten att frågan om ändrade regler förhyresbidrag av olika slag, eventuell beskattning av dem liksom av övriga socialabidrag samt skailesysiemet bör göras lill föremål för en samordnad ochgenomgripande studie, innan något förslag lill ändrade regler föreläggs . Iett särskilt ytirande anför ledamöterna att desynpunkter och skäl som utredningarna har redovisat för ett riktal stöd förbostadskostnaden kan accepteras och för den närmaste framliden. Närman fåll god tillgäng på bostäder av olika storiekar och 1975/76:145 52 kvaliteterpå olika orter bör dock allvariigt övervägas om inte bostadsbidragen i huvudsakkan formas som ett allmänt konsumtionsstöd lill dem som inte kommer upp till enacceptabel inkomstnivå. Detta ger då en viss valfrihet att använda stödet fören förbättring på de områden, bostad eller annat, där människorna själva anseratt behoven är störst. 1975/76:145 53 4.1 Boende-och inkomstförhållanden för hushåll med bostadsbidrag Denbeskrivning som utredningarna har gjort av bostadsbidragens e f f e k t e r harinte mött några erinringar frän remissinstansernas sida. Några, däriblandHyresgästernas riksförbund, har understrukit utredningarnas konstaterande attbidragen lill barnfamiljer och hushåll utan barn numera inle ger nämnvärdstimulans lill att höja bostadsstandarden. Läginkomst-tagarnas situation harkommenterats av bl. a. barnmiljöutredningen, bo-siadssociala delegationen.Svenska kommunförbundet, , , och kommuner.Bostadssociala delegationen noterar med instämmande utredningarnas påpekandeatt bidragen inte i nägon högre grad har medverkat till alt utjämnaolikheter i bostadsstandard mellan hushåll med olika ekonomisk bärkraft. Enklar majoritet av dem som uttalat sig i frågan anser att individuella bostadsbidragbör finnas ocksä ./lommu-nalföibundet för Slor-Stockholmsbostadsförmedling menar dock att del är sannolikt att kommande störreförändringar i skattesystemet och förväntade förbättringar pä bostadsmarknadenkommer all nödvändiggöra nya principiella överväganden om helabostadsbidragssystemet. NBD m. fl. anser att man pä sikt bör komma ifrån denstyrning av konsumtionen som ligger i bostadsbidragen. Med hänsyn till derasbetydelse för många hushåll anser delegationen det dock inte möjligt att snabbiavveckla dem. 1 vissa kommuner har representanter för de borgerliga partiernagett uttryck för en liknande uppfattning. Flertaletremissinstanser anser också att en förbät t r i ng av bidragen är angelägen.Denna uppfattning uttalas av bl.