prop · FZ03190 · 1975-12-31 00:00:00 — Förflygvapenmuseets verksamhel behövs enligt de sakkunniga 14 anställda underledning av en museidirektör. Prop.1975/76:190 12 uppfattningarom behovet av personal. Vid flygvapnets Malmensamlingar tjänstgör f n. sexpersoner. Därtill kommer personal för beställningsarbeten och personal frånarbetsmarknadsstyrelsen. Den personal som f n, tiänstgör vid Malmensamlingarnaoch de övriga resurser som disponeras för verksamheten bör enligt min meningt, v, utgöra grunden för det föreslagna flygvapenmuseet, I organisationensaknas f n, särskild museal kompetens. Jag räknar dock med att den kompetenssom finns vid övriga militärhisloriska museer t. v. kan utnyttjas viduppbyggnaden av fiygvapenmuseet. Enligtulredningens förslag bör flygvapenmuseet ledas av en styrelse. är f n.programmyndighet för de nuvarande två militärhistoriska museerna. En särskildnämnd finns inrättad som styrelse för . Även för ochmodellkammaren i finns en styrelse inrättad. Överbefälhavaren,statskontoret, och försvarets rationaliseringsinstitutanser alt möjligheterna att organisatoriskt samordna de militärhisloriskamuseernas verksamhet bör prövas. För att åstadkomma denna samordning bl.a. att programmyndighetsfunktionen försöver till en gemensam styrelse för de militärhistoriska museerna. En liknandeorganisationsstruktur har beslutats för riksantikvarieämbetei ochstatens historiska museer (prop. 1975:20) och föreslås i prop. 1975/76:135beträffande statens konstmuseer. En organisatorisk samordning av demilitärhistoriska museerna bör enligl min mening kunna leda till en effektivareverksamhet, bl, a. genom att personalen kan samutnyttjas. Den gemensammastyrelsen bör även kunna spela en samordnande roll förändra militära museer ochsamlingar av militär och kulturhistorisk art inom försvaret. Jag föreslår motdenna bakgrund att en gemensam styrelse för de militärhistoriska museernabildas. bör tillkomma den Ijuli l976och ersätta armémusei nämndoch styrelsen för och modellkammaren i . Museerna börbilda en myndighet kallad statens militärhistoriska museer. Styrelsenför de militärhistoriska museerna bör tillsättas av regeringen. När del gällersammansättningen av styrelsen finner jag det särskilt betydelsefullt attmuseernas förankring i samhället markeras och att möjligheterna tas till varaatt samordna verksamheten med insatser på andra samhällsområden. De olikasynpunkter som remissinstanserna har framfört beträffande sammansättningen av fiygvapenmuseetsslyrelse bör även beaklas. Styrelsen bör bestå av högst nio ledamöter varav enordförande. Understyrelsen bör armémuseet, och flygvapenmuseet bilda inbördessjälvständiga museer, vart och ett inom sitt verksamhetsområde. Under styrelsenbör varje museum ledas av en museiföreståndare eller chef som ärhuvudföredragande i styrelsen i ärenden som gäller museet. Möjligheternaatt samordna resurserna vid de militärhistoriska museerna har inte utretts avMUS 65. Enligt min mening behöver de militärhistoriska museernas organisationses över. Denna översyn bör ankomma på den sty- Prop.1975/76:190 13 reisesom jag har föreslagit. 1 samband därmed bör även samordningsmöjligheternamellan de tre museerna utredas, I avvaktan på denna utredning bördetaljorganisationen för fiygvapenmuseet inle fastställas, Fiygvapenmuseet börbyggas upp med utgångspunkt i nuvarande lokaler samt personal och övrigaresurser vid Malmen. Det bör ankomma på regeringen att besluta om och vidla de övergångsålgärderoch åtgärder i övrigt som behövs för att genomföra inrättandet av museet.Styrelsen bör få i uppdrag att ta fram ytteriigare underiag för museetsuppbyggnad och föreslå detaljorganisalion. Ettflertal remissinstanser har berört behovet av samarbete mellan bl. a. flygvapenmuseetoch de militärhistoriska museerna. , i ochdet av MUS 65 föreslagna civila flygmuseet. Jag förutsätter att ett sådantsamarbete kommer till slånd. Ilikhet med flertalet remissinstanser har jag funnii att flygvapenmuseet börlokaliseras till och förläggas till Malmen, Chefen för flygvapnet,/SR och anser att det är onödigt alt byggasärskilda verkstadslokaler eftersom redan befintliga lokaler torde kunna ulnyltias.Jag delar denna mening. Jag anser vidare att befintliga lokaler bör kunnautnyttjas även för utställningsändamål. Det bör ankomma på styrelsen att isamarbete med chefen för flygvapnet och fortifikationsförvaltningen utredadessa frågor och lämna de förslag som behövs. Ikonsekvens med vad jag har anfört om organisationen av flygvapenmuseetbör försvarets nuvarande kostnader för fiygvapnets Malmen-samlingar föras över tillanslaget F 16. Militärhistoriska museer under fjärde huvudtiteln och där ingåsom ett särskilt primäruppdrag, benämnt Fiygvapenmuseet. De nuvarandekostnaderna uppgår till ca . MUS65 har inte föreslagit någon särskild tidpunkt för inrättande av flygvapenmuseet.Oavsett behovet av vissa kompletterande utredningar uppnås enligt min meningvissa fördelar om den gemensamma styrelsen tillsätts redan den I juli 1976.Museet bör kunna inrättas . Från denna tidpunkt bör även en museiföreståndareeller moisvarande tillsättas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för organisation av museiverksamheten inom försvarsmakten, 2. beslula alt ett flygvapenmuseumorganiseras fr, o, m. , 3. bemyndiga regeringen att vidtade övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövs för att genomförainrättandet av museet. Prop.1975/76:190 14 Inrättande av en arméns tekniska skola Inledning Isamband med att frågan om framtid hade utretts och ny mark inköptsför bl, a. (11) och (1) beslötriksdagen (prop. 1966:99, SU 1966:104, rskr 1966:235) att godkänna ett avtal omförsäljning av huvuddel. Rissneområdet där tygförvaltningsskolanligger skulle försäljas till . Under en övergångstid skulledock den militära verksamheten fortgå. Övergångstidens längd skulle avvägasdels med hänsyn lill angelägenheten av att ifrågavarande militära anläggningarblev ekonomiskt utnyttjade, dels mot bakgrund av kommunens önskemål attsuccessivt ta området i anspråk för bebyggelse. Imars 1967 uppdrog Kungl. Maj:t åt chefen för armén att i samråd med dåvarandearméförvaltningen utreda och inkomma med förslag om teknikerutbildningen inomarmén. I direktiven angavs att principerna för teknikerutbildningen skullebelysas i samband med förestående omlokalise-ringar I de fall den framtidautformningen av den gymnasiala yrkesutbildningen skulle komma att påverkabehov och omfattning av utbildningen inom armén skulle detta beaktas vidutredningsarbetet. Slutligen skulle en jämförelse göras mellan en organisationmed centraliserad resp. decentraliserad utbildning. Medanledning av uppdraget tillsatte chefen för armén en utredning, fortsättningsvisbenämnd teknikerutredning 67 (). Chefen för armén gav även utredningenvissa ytteriigare direktiv utöver Kungl. a. skullebehovet av armétekniker i fred ses över, Iseptember 1968 redovisade chefen för armén resultaten av nämnda utredning. Motbakgrund av TU 67:s bedömningar föreslog arméchefen att antalet tjänster förmästare och tekniker i tygtekniska kåren skulle behållas vid ca 1 300.Rekryteringen av armétekniker borde i framliden enbart ske direkt från yrkesskolornamedan rekryteringen av tekniker utan föregående yrkesutbildning bordeavvecklas. Det borde vidare utredas om en modifierad teknisk fackskoleutbildningskulle kunna ligga till grund för utbildningen till mästare.Arméingenjörsutbildningen för motoringenjörer föreslogs vara ansluten tillutbildningen av fordonstekniker. TU67 hade studerat fyra olika organisationsalternativ för den tekniska utbildningen,nämUgen en helt decentraliserad, en tredelad, en tvådelad och en centraliseradorganisation. Enhelt centraliserad arméskola för teknisk utbildning omfattande de tekniskaskolorna vid armén - tygförvaltningsskolan (TygS), arméns slabs- ochsambandsskola (StabSbS) och arméns radar-och luftvärnsmekanikerskola (RMS)-konstaterades innebära många fördelar från organisatorisk synpunkt. a. pågrund av de stora investeringskostnaderna för nya lokaler ansåg Prop.1075/76:190 15 dockTU 67 att en sådan skola t. v. borde anstå i avvaktan på ytteriigareundersökningar. Chefenför armén föreslog i stället att nuvarande teknikerdel av TygS skulleorganiseras om till en arméns tekniska skola. Denna skola skulle föriäggas tillde lokaler i som blev över vid l:s flyttning till Almnäsområdel.Skolan skulle omfatta teknikerskolor, mästarkurser, ar-méingenjörskola ochvissa centrala tekniska kurser. skulle mekanikerskolan vid StabSbSeventuellt föras över till arméns tekniska skola. Synpunkterpå chefens för armén förslag framfördes av överbefälhavaren, cheferna förmarinen och flygvapnet, fortiflkationsförvaltningen, ,, försvarets skolnämnd, skolöverstyrelsensamt (TCO-S).Remissinstanserna konstaterade bl. a. att en föriäggning till Frösundaområdetinte var lämplig med hänsyn till att en samordning av de tre nuvarande centralatekniska skolorna var önskvärd . Även andra lokaliseringsalternativborde därför utredas innan beslut fattades. a. därför ulreda alternativa lokaliseringar av den föreslagna arménstekniska skola till , , , och . Riksdagenhar sedermera (prop. 1971:29, InU 1971:15, rskr 1971:196) beslutat att enarméns tekniska skola skall föriäggas till , om den organiseras. Ioktober 1971 uppdrog Kungl. Maj:t åt överbefälhavaren alt i avvaktan på beslutom inrättande av ifrågavarande tekniska skola för armén lämna förslag tillorganisation av skolan. Skolan skulle inrättas successivt med början hösten1974, varvid den försia etappen i princip skulle omfatta TygS teknikerdel. Istörsta möjliga utsträckning skulle skolan samlokaliseras med en förkrigsmaklen gemensam förvaltningsskola, som ocksä enligt tidigare nämndariksdagsbeslut skall lokaliseras till om den organiseras. Maj:tuppdrog även åt fortifikationsförvaltningen att i samråd med överbefälhavaren,krigsmaktens förvaltningsutbildningsutredning och kommun vidtaåtgärder för att skaffa lokaler för ifrågavarande skolor i och altsnarast komma in med förslag lill projekteringsuppdrag. Lokalanskaffningenskulle inriktas på att arméns tekniska skola i en första etapp kunde flyttas direkltill från nuvarande lokaler. Slutligen skulle framtida lokalbehovbeaktas. Överbefälhavarenöveriämnade förslag till organisation m, m, av arméns tekniskaskola. Förslaget har kompletterats och i febmari 1975. 1975/76:190 16 Teknikervid armén benämns armétekniker eller, om de är vidareutbildade,arméverkmästare. De tillhör tygtekniska kåren och är civilmilitära tjänstemän. Arméteknikerhar överfurirs, sergeants eller fanjunkares tjänsteklass medan arméverkmästarehar tjänsteklass som fänrik, löjtnant eller kapten. Derasverksamhetsområde indelas i tre huvudlinjer: moloriinje, vapenlinje ochtelelinje. Dessa indelas i sin tur i yrkesgrenar. Yrkesgrenarna bil, stridsvagn,maskin och helikopter förekommer under motoriinjen, yrkesgrenarna vapen ochmarkpjäs under vapenlinjen samt yrkesgrenarna signal, luftvärnsinstrument,luftvärnspjäs, radar och luftvämsrobot under telelinjen. tjänstgör arméteknikerna och arméverkmästarna vid truppförband,verkstäder och skolor. Arméteknikerna kan exempelvis ha arbetsuppgifter somarbetsledare och lärare i tekniska ämnen samt repa-rationsljänst vid verkslad.Arméverkmästarna tjänstgör bl. a. som chefer för materiel kontroll och tekniskutbildning vid förband och som föreståndare för verkstäder och mekanikerskolor. tjänstgör arméteknikerna och arméverkmästarna i befattningsom chef för reparations- eller verkstadspluton/tropp för vapen-, motor- ellersignalmaterid och instrument. Itygtekniska kåren finns f n. ca 1 280 befattningar för armétekniker och arméverkmästare. Ingenjörervid armén är liksom arméteknikerna och arméverkmästarna civilmilitärer.Arméingenjörerna är med hänsyn till sin tjänstgöring anställda på aktiv staleller värnpliktiga. Arméingenjör pä aktiv stat tillhör tygtekniska kåren. Denvärnpliktiga arméingenjören tillhör del förband, där han är krigsplacerad. Medhänsyn till sina fack indelas arméingenjörerna på aktiv stat i vapen-, signal-och motoringenjörer. Värnpliktiga arméingenjörer förekommer endast sommotoringenjörer. tjänstgör arméingenjörer på aktiv stat vid staber, förband,skolor och verkstäder saml vid . Krigsorganisationensbehov av arméingenjörer täcks dels av arméingenjörer på aktiv stat, dels avvärnpliktiga arméingenjörer. De senare utgör flertalet, 1tygtekniska kåren finns f n, ca 160 befattningar för arméingenjörer. Utbildningav armétekniker inom motor- och vapenlinjerna, arméverkmästare och arméingenjöreräger f n. rum vid TygS i . Vid StabSbS i och RMS i Göteborgutbildas armétekniker inom telelinjen. Värnpliktiga tekniker utbildas vid RMSoch värnpliktiga mekaniker Prop.1975/76:190 17 delsvid nämnda centrala skolor, dels vid Norriands artilleriregemente (A 4) iÖstersund, (A 6) i och tretton andra arméförbandsom inte berörs av förslaget om arméns tekniska skola. Utbildningtill armétekniker och arméverkmästare Utbildningtill armétekniker sker på två olika vägar, utbildningsgång A ochutbildningsgång B. Bägge vägarna är uppdelade i två skolskeden, teknikerskola1 och teknikerskola 2 . UtbildningsgångA är treårig. Första utbildningsåret sammanfaller med grundutbildningsåret.Alla tre huvudlinjerna - motor, vapen och tele (yrkesgren signal) -organiseras i regel varje utbildningsår. Till denna utbildningsgång antassökande som har genomgått utbildning vid tvåårig gymnasieskola med lämpligyrkesteknisk inriktning, alternativt tekniska linjens maskintekniska eller eltekniskagren. UtbildningsgångB är tvåårig. Första utbildningsåret påbörjas efter grundutbildningens slut.Endast telelinjens luftvämsgrenar förekommer vid denna utbildningsgång. Tillutbildningsgång B antas sökande som har genomgått grundutbildning somgruppbefäl och har godkänts i särskilda urvalsprov. Gymnasieskoleutbildningbehövs inte men det krävs goda kunskaper i matematik, särskild kurs, och fysikmotsvarande årskurs 9. Efteravslutad utbildning kan arméteknikerna genomgå vidareutbildning dels i form avsärskilda kurser, dels genom utbildning till arméverkmästare. Denna fortsattautbildning ger arméteknikerna dels en allmän teknisk vidareutbildning, delsutbildning i underhållstjänst för krigsbefattning och i ar-i)etsledning.Varannan armétekniker bedöms komma att genomgå armé-verkmästarutbildning. Arméteknikerkan få utbildning till arméingenjör genom studier vid gymnasieskolansfyraåriga tekniska linje och kadettskola. Uttagningtill arméingenjörsutbildning sker som regel vid inskrivningen eller senast tvåmånader efter inryckning till grundutbildning vid pluton-befälsskola och endastefter frivilligt åtagande. För att få påbörja utbildning till arméingenjörkrävs slutbetyg från gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje. Utbildningenför blivande arméingenjörer sker på plutonsbefälsskola och arméingenjörkadettskola.Under plutonsbefälsskolans tre första månader, som är gemensamma förblivandearméingenjörerochkompanibefäls-och plu-tonsbefälsuttagnavämpliktigavidträngtmpperna,skergrundläggandesoldat-ochbefälsutbildning. Arméingenjörkadettskolan omfattar bl. a. fortsatt befälsutbildning,materielkunskap och reparationstjänst, vidareutbildning samt grundläggande krigsförbandsutbildning. Vidare sker utbildning i bl. Prop.1975/76:190 18 fordonsteknik,stridsfordonsbildning, taktik med stabsljänst, sambandstiänst ochunderhållstjänst samt administration. m.hösten 1976genomgårarméingenjörerpåaktivstat efter kadettskola en befattningsinriktadutbildning som är lång och omfatiar miljö-, underhålls-,förvaltnings- och materielkunskap. Denna utbildning följs av en ca20 veckor lång vidareutbildning som syftar till att ge kompetens som chef förteknisk detalj vid försvarsområdesförband och chef på förbands-bunden verkstad. Somkomplement till den grundutbildning och vidareutbildning som regelmässigtmeddelas tygtekniska kårens personal behövs speciell vidareutbildning. Dennaavser dels den utbildning som inte har hunnits med under grundutbildningen,dels och framför allt utbildning på ny materiel och i nya förfaranden. Viddessa kurser deltar elever från andra försvarsgrenar och även andrapersonalkategorier än tygtekniska kåren. Utbildningen är i allmänhet föriagd tillde centrala tekniska skolorna. Under /76 anordnasfordonstekniska, teletekniska och vapentekniska kurser samt vissa andrakurser. Elevantalet är i allmänhet tolv per kurs och kurstiden en-fyra veckor.Av dessa kurser är 33 föriagda till TygS, 35 till StabSbS och 16 till RMS.Endast tre kurser är föriagda til! Vid civil industri föriäggs trekurser. Principorganisationenlor de nuvarande tekniska skolorna vid armén, dvs, TygS, StabSbS och RMSframgår av följande sammanställning (intagen på s. 19). Skolornaslydnadsförhållanden, uppgifter m. m. redovisas i det följande. Tygförvaltningsskolan(TygS) TygSi är organiserad på en stabsavdelning, en utbildningsavdelning förteknik, en förvaltningsavdelning, en arméingenjörkadettskola, ett skolkompanioch en sjukvårdsavdelning. Skolan är direkt underställd chefen för armén. TygShar som huvuduppgift att utbilda befäl på aktiv stat lill arméingenjör, arméverkmästareoch armétekniker samt all vidareutbilda denna personal. 1 anslutning tillteknikerutbildningen utbildas värnpliktiga arméingenjörer och mekaniker. Vidareförekommer ett stort anlal företrädesvis materidbundna kurser för viss övrigteknisk civil och civilmilitär personal och förrådspersonal. Vid skolan utförsäven försök inom verksamhetsområdet. Utbildningen är uppdelad på tekniskutbildning, mekanikerutbildning av värnpliktiga, tekniska specialkurser ochviss övrig utbildning. Skolanundervisar ca 590 elever . Totalt beräknades antalet utbildningsdagarunder /75 till ca 58 500. Dessutom tillkommer ca 400 elever per årsom genomgår utbildning för vilken chefen för inte Prop.1975/76:190 20 TygS svarar dock för deras förläggning och utspisning samt övrigadministration som är förknippad med utbildningen. Denna del är förlagd till Frösundaområdetdär ca 460 föriäggningsplatser disponeras, varav ca 50 förhögvaktskontingenter. Lokaleroch övningsområde för TygS tekniska del omfattarSvea artilleriregementes (A I :s)tidigare område pä i . Dessutom disponerar skolan ett störreantal lokaler inom Solvallaomrädet som har varit förrådsområde förStockholms tygstation. Den totala lokalyta som disponeras för den tekniskautbildningen vid TygS uppgår till ca 33 500 m. och byggnader på Rissneområdethyrs enligt ett avtal med . Detta avtal löper ut i september1979. TygS förfogar häröver ca 300 föriäggningsplatser. Förden tekniskautbildningen vid TygS krävs personal motsvarandeca 155 heltidsanställda. Avdessa tas ca 75 i anspråk för lärarverksamhet. Driftkostnaderna för TygSexkl.hyror beräknades för /75 till ca 22 milj. kr. Arménsstabs- och sambandsskola (StabSbS) StabSbSi är organiserad på en stabs- och planeringsavdelning, enförsöksavdelning samt fem underskolor, nämligen stabsskolan, tolkskolan,sambandsskolan, mekanikerskolan och signalskyddsskolan. Den sistnämnda tillhörinte arméns utbildningsanstalter utan är endast administrativt ansluten till StabSbS. StabSbSär underställd chefen för signalregemente (S 1) men lyder under chefenför armén i fråga om centralt organiserad utbildning och försöksverksamhet. Skolansca 700 elever är administrativt sammanhållna i två skolkompanier. All tekniskutbildning, dvs. utbildning till armétekniker på telelinjens signalyrkesgrenoch värnpliktiga mekaniker samt teletekniska materielkurser, äger rum vid mekanikerskolan.Denna utbildning omfattade /75 ca . StabSbSlokaler för mekanikerutbildning är inrymda i en kasern vid S I. Skolansvärnpliktiga elever är även föriagda inom kasernen. Den lokalyta som disponerasav mekanikerskolan uppgår till ca 4 000 m. Utbildningentar omräknat till heltidsanställda ca 50 personer i anspråk. Härav är ca 35sysselsatta med undervisning. Driftkostnaderna exkl. hyror var förmekanikerskolans del ca 4 milj. kr. under /75. Arménsradar- och luftvärnsmekanikerskola (RMS) RMSi är organiserad på en stab/skolexpedition, en utbildningsavdelning,ett utbildningskompani, en utbildningsverkstad och en försöksavdelning. Skolanlyder under chefen för armén i fråga om centralt organiserad utbildning ochförsöksverksamhet men är i övrigt underställd chefen för (Lv 6). Prop.1975/76:190 21 ansvarövertogs den av Göteborgs kustartilleriförsvar/och Bohusförsvarsområde, som alltså delvis understöder Lv 6 och RMS. Vid skolan bedrivssoldat-, fack- och yrkesutbildning av värnpliktiga tekniker och pjäsmekaniker.Vidare anordnas vissa materiel- och specialkurser. RMS svarar även förtelelinjens luftvärnsyrkesgrenar inom arméteknikerut-bildningen. Skolanundervisar ca-535 elever . Antalet utbildningsdagar uppgick läsåret1974/75 till ca 44 800. RMSlokaler omfattar en dd byggnader och vissa utbildningslokaler som är inrymda iberg i anslutning till eller inom Lv 6:s kasernområde. Den lokalyta som RMS f n.disponerar uppgår totalt till ca Skolans värnpliktiga är föriagda ikasern. Totalt behövs för RMS personal motsvarande ca 108 heltidsanställda. Avdessa engageras ca 70 I undervisningen. Driftkostnaderna exkl. hyror för RMSvar /75 ca 8,5 milj. kr. Norriandsartilleriregemente (A 4) och (A 6) VidA 4 i och A 6 i organiseras skolor för värnpliktiga pjäsmekanikeroch vid A 6 även skola för värnpliktiga bandtraktormeka-niker. Skolorna lyderunder resp. regementschef Mekanikerskolornadisponerar särskilt iordningställda garage med en sammanlagd yta om ca 1 600 m.Skolorna utbildar ca 90 elever , vilket omräknat till utbildningsdagarblir ca 11 500. För att driva utbildningen krävs ca 14 personer. Överbefälhavarensförslag bygger på en utredning, benämnd ATS 72, som chefen för armén har låtitarméöverdirektören utföra. Med vissa smärre kompletteringar haröverbefälhavaren överiämnat utredningens förslag som .Sitt. ATS72 redovisar inledningsvis i vilken mån tidigare utredningar har påverkatförslaget och konstaterar att det främst är som har fått ligga lill grundfördel fortsatta arbetet. ATS 72 finner att en behovsprognos för tygtekniskakårens mastar- och teknikerpersonal innebär att dåvarande ca 1 300 befattningarpå sikt kan minska med till ca 1 250. Med hänsyn lill attutbildningsbehovet utgör ca 10 96 av kårens totala numerär fåren sådan minskningefter uppdelning på de olika yrkesgrenarna endast en marginell inverkan på gmndulbildningsbehovetför resp. yrkeslinje. De materielföränd-ringarsom kan förulsesinomförsvarsmakten innebär vidareatt komplexiteten på materielen ökar. Samtidigtökar dock tillföriitligheten hos materidsysle- Prop.1975/76:190 22 men.Detta medför tillsammans alt behovet av värnpliktig reparalionspersonal förresp. materielslag inte ändras. Utbildningen måste dock liksom f n. anpassastill den nya materielen. Enuppdelning av den tekniska utbildningen i vapenlinje, moloriinje och telelinjebedöms även i fortsätlningen vara en lämplig grund för yrkesinriktningen. Redani sina anvisningar till ATS 72 angav chefen för armén att övervägandena omorganisationen av en teknisk skola för armén skulle inbegripa dels ettalternativ som omfattar hela den samlade tekniska utbildning som f n. bedrivsvid TygS, StabSbS och RMS, dels ett alternativ där vissa avsnitt eller delar avutbildningen av mobiliseringsskäl föriäggs till annan ort. Enannan utgångspunkt för ATS 72 har varit att försvarets fredsorganisationsutredninghar bedömt att RMS bör fiytta från och StabSbS från Uppsalaomkring . 1974:50, FöU 1974:25, rskr 1974:270) harsedermera beslutat att S 1 som är StabSbS värd-förband skall omlokaliseras.Hyresavtalet med om förhyrning av TygS område vid iSundbyberg löper vidare ut . Beslutom den framtida lokaliseringen av RMS värdförband, Lv 6, har däremot intefattats.