prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Verksamheien bedrivs antingen av fondkommissionärernasjälva eller genom sidoordnade bankirföretag och innebär attfondkommissionärerna från sina kunder lånar medel som tillsammans med medel somlånas upp i banker eller på annat sätt används för krediter åt andra kunder sombehöver lån för att finansiera sina förvärv av aktier och andra värdepapper.För de åtta fondkommissionärer som i nämnvärd omfattning sysslar medbankirverksamhet uppgick vid utgången av inlåningen till 224 milj. kr.och utlåningen till 308 milj. kr. Det totala antalet kundkonlon ibankirverksamheten var ca 4.000. De sakkunniga bör jämväl överväga i vad månifrågavarande in- och utlåningsverksamhet bör omfattas av åtgärder som kanvidtas med stöd av lagen om kredilpoliliska medel. Jag vill i sammanhangeterinra om att fondbörsutredningen (Fi 1967:32) i sitt slutbetänkande, som avsesföreligga , kommer att se över den lagstiftning som gäller i fråga omdrivande av fondkommissionsrörelse. De sakkunniga har självfallet att beakta denya regler som kan bli resultatet av fondbörsutredningens arbete. Lagen omkreditpolitiska medel har inte heller tillämpning på bankirer och andraprivatpersoner som yrkesmässigt bedriver finansieringsverksamhet eller påföretag i allmänhet som använder likviditetsöverskott för utlåning. 1 tider medkredilrestriktioner i bankväsendet kan sådan utlåning uppgå till betydandebelopp. De sakkunniga är oförhindrade att överväga även härmed sammanhängandefrågor. Utredningens arbete beräknas pågå . Utredning (Fi 1975:09) om skatteutjämningsbidragen Tillkallade enligt regeringens bemyndigande den 20november 1975 för att utreda om skatteutjämningsbidragen: 17 1975/76. Fi:43 Skr 1975/76:103 258 Ordförande: , Hans I., statsråd Sakkunniga: , G. , kommunalråd , E.Rune, kansliråd , ., ombudsman, led. av , , kontr. assistent, led. av Carlslein, ., stadskassör, led.av Häll, , led. av /s Hörlén, S. (),borgarråd , S. , led. av /s , T. M. ,skolkanslisl, led. av , , pol. mag., led. B., landstingsråd Direktiv (anförande av statsrådet tiU prolokoll vidregeringssammaniräde ): För alt utjämna de stora skillnader i utdebitering ochstandard, som förelåg mellan kommunerna, infördes elt system för skatteutjämningsbidrag.Genom beslut vid riksdag (prop. 1973:44, FiU 1973:23, rskr 1973:249)genomfördes väsentliga förändringar av skatleutjämningssystemet med verkan fr.o. Revideringen av systemet innebar, utöver ändrade bidragsregler,en betydande ökning av bidragen från staten till kommunerna. Den innebar ocksåen förskjutning i målsättningen för skatleutjämningssystemet från dettidigare dominerande syftet atl minska skillnaderna i utdebitering till angelägenhetenav att även utjämna kostnadsskillnader. Skatteutjämningssystemets storaregionalpolitiska betydelse betonades också vid förslagets behandling iriksdagen. De ändringar i systemet som gjordes var emellertidprovisoriska. Skatteutjämningssystemet har över huvud taget varit ett viktigtmedel i jämlikhelspoliliken. Skatteutjämningsbidragen har gett kommuner medsvagt inkomstunderlag möjligheter att klara den kommunala service- ochtrygghetspolitiken. Genom alt skaiteutjämningsmedlen överförs från stal tillkommun utan bindning till särskilt ändamål förstärks den kommunalasjälvstyrelsen. Skatleutjämningssyslemet regleras av lagen (1973: 433) omskatteutjämningsbidrag. Systemet innebär i huvudsak följande.Sktteutjämningsbidrag ulgår till landstingskommuner, kommuner och kyrkligakommunenheler. Landstingskommuner och kommunergaranteras viss skattekraft, somrelateras till medelskattekraflen i riket. Skaltekraftsgarantin varierar medden geografiska belägenheten. Den lägsta garantin ges i södra och mellerstaSverige varefter den i princip ökar ju längre norrut kommunerna är belägna.Landet är i bidragshänseende indelat i fem relativt väl sammanhängande områden,inom vilka kommunerna tillförsäkras etl skatteunderlag som motsvarar resp. 95,100, 110, 120 och av medelskattekraflen. Vidare har Gotiand garanterats115 %. Särskilda regler har införts för atl förbättra bidragen lillavfolkningskommuner och s. k. sommarstugekommuner. De kyrkliga kommunema fårsamma bidrag i kronor räknat som utgick , 259 Kommittéer: Fi:43 men med en åriig femprocenlig uppräkning av nästföregåendeårs bidragsbelopp. På grundav ändringarna i systemet kom vissa landstingskommuner och kommuner att fåvidkännas bidragsminskningar. För att ge dem möjUgheter att anpassa sinverksamhet till den ändrade bidragsgivningen utgår en särskildövergångskompensation . Kommunernasmöjligheter att få extra skatteutjämningsbidrag har ökat väsenlligl efteromläggningen. Extra skatteutjämningsbidrag beslutas av regeringen efterprövning från fall lill fall av den bidragssökande kommunens situation. Kostnadernaför skatteutjämningsbidragen, som uppgick till 1 052 milj. kr., harsuccessivt ökat framförallt skedde som jag har nämnt en kraftigökning i samband med ändringar i bidragssystemet och uppgår för år1975 till 2 658 milj. kr. Av bidragsbeloppet för faller påkommunerna, på landstingskommunerna och på de kyrkliga kommunerna.Alla landstingskommuner och samtliga kommuner utom 24 uppbärskatteutjämningsbidrag i någon form . Som jagtidigare har nämnt har skatleutjämningssystemet dels till syfte att utjämnautdebiterings- och kostnadsskillnader, dels en regionalpolitisk målsättning.Det kan därför vara av intresse alt något belysa effekterna av nuvarandesystem. De relativt sett största bidragen utgår till Gotiand och de fyranordligaste länen. Mätt i samma mått som kommunalskatten, dvs. i kronor perskattekrona, redovisas för del högsta beloppet, /skr., förGolland och därefier följer med 14:24, med 10:50,med 9:48 och med /skr. För läneni övrigt varierar beloppen melln 0:10 och /skr. Medelvärdet för landetsom helhet uppgår till /skr. Med hjälp av skatteutjämningsbidrageninkl. de extra bidragen och lill följd av förmånliga regler föravfolkningskommuner uppnår vissa norrlandskommuner en skattekraft, som ligger inivå med några av de kommuner, som har den högsta skattekraften i landet.Således får för och en skattekraft av 214 resp. 213skr. Endast fyra kommuner i landet, nämligen , ,och har en högre skattekraft. skatteutjämningsbidragskulle kommun, som uppbär det högsta bidraget per skattekrona för år1975, ha haft en utdebitering på 58:45. Tack vare skatleutjämningen har enavgörande förändring i kommunernas skattekraft ägt rum. Sålunda har exempelvisNorrbottens läns kommuner en högsta resp. lägsta skattekraften om 214 resp. 181skattekronor per invånare. Medelskattekraflen i rikel var ,, . År 1965uppgick skillnaden mellan den högsta och lägsta utdebiteringen i landet till10:23 per skattekrona och har sedan minskat lill 6:95 år 1975. Bortses från detre lägsta utdebiteringarna reduceras skillnaden innevarande år till 5:65. Tilldenna utjämning torde dock även andra faktorer än skalleutjämningssystemet habidragit framförallt har de genomförda kommunsammanläggningarna starkt verkati skatleutjämnande riktning. Jämförs medeluldebileringen i de femprimärkommunala skaltekraftsområdena kan man konstatera att i området med denlägsta skattekraftsgarantin, , uppgår medeluldebileringen lill 25:13, iområdet garanti till 26:19, i området till 25:63, i områdetmed lill 26:72 och i området med den högsta skaltekraftsgarantin, ,till 25:72 per skattekrona. utdebitering utgör 26:12/skr. Fi:43 Skr 1975/76:103 260 Inom de olika regionerna föreligger fortfarande storautdebiteringsskillnader mellan kommunerna. I varierarutdebiteringarna mellan 27:10 och 21:65, dvs. en differens på 5:45/skr.Göteborgs och län uppvisar en skillnad mellan högsta och lägstautdebitering på 4:01/skr. Beträffande var skillnaden 7:09 år1965. Den minskade sedan successivt lill 4:31 år 1971, men har sedan åter ökaltill nuvarande 5:45/skr. Under de år som skatteutjämningssystemet har varit ifunktion har den kommunala sektorns ekonomi expanderat kraftigt. De kommunalakonsumtionsutgifterna har stigit från ca . till ca 46miljarder kr. Investeringsutgiftema har ökat från 5,5miljarder till . Vid finansieringen av denna utgiftsexpansion harkommunernas egna skatteintäkter resp. statsbidragen i huvudsak behållit sinarelativa andelar av de totala kommunala inkomsterna. Skatteunderlaget har igenomsnitt ökat med som utdebiteringen successivt harhöjts. Men utan en samtidig kraftig ökning av statsbidragen hade expansioneninte kunnat genomföras. beräknas statsbidragen uppgå till ca 18miljarder kr., varav skatteutjämningsbidragen som har nämnts utgör ca2,. Återstoden av de statliga bidragen domineras av stödet tillgrundskolan och den gymnasiala utbildningen. Den kommunala expansionen var kraftigast kring1970. Detta medförde såväl kraftiga höjningar av utdebiteringen som enbetydande ökning av kommunernas upplåning. Mol denna bakgrund tillsattes denkommunalekonomiska uiredningen (Fi 1971:08) som enligt sina direktiv har atlgenomföra en allsidig utredning av kommunernas ekonomiska situation. Arbetetinom denna utredning, som har resulterat i två delbetänkanden (SOU1974:41) Statsbidrag till , hemhjälp ochfamiljedaghemsverksamhet saml (SOU 1975:39) Statsbidrag till kommunerna,beräknas inte vara avslutat . Utredningen prövar i sitt arbeteinte i första hand frågan om de interna kommunala skatleskillnaderna ulan ägnarsig framförallt åt den kommunala sektorns ekonomi i stort och det samladekommunkollektivets samband med samhällsekonomin i den allmänna utvecklingen. Svenska kommunförbundets länsavdelningar i åtta sydsvenskalän har till regeringen överlämnat en av dem gemensamt gjord utredning omändrade fördelningsgrunder för skatteutjämningsbidrag. Länsavdelningarnahemställer atl statsmakterna i överensstämmelse med regionalpolitikens målkompletterar skatleutjämningssystemet med fördelningsregler, som garanterar altstrukturella skillnader mellan kommunerna bättre kan beaktas i systemet. Utövergeografiskt läge anser länsavdelningarna att hänsyn bör las till vissastrukturellt betingade faktorer främst åldersfördelningen som är förkommunerna opåverkbara men som har väsentiig betydelse för den enskildakommunens utgiftsnivå. Landstingens förvaltningsutskott i , ,och län har följt upp länsavdelningarnas utredning meden undersökning efter samma modell som länsavdelningarna har tillämpat, omsattpå landstingskommunala förhållanden. Representanter för kommunerna har i andra sammanhang framförtkrav på en snabb översyn av skatteutjämningsreglerna med i allmänhet likartademotiveringar. Jag vill erinra om att nuvarande regler förskatteutjämningen är provisoriska med sikte på en översyn i anslutning till attresultaten från den 261 Kommittéer: Fi:43 kommunalekonomiska utredningens arbete föreligger. Jaganser dock att en undersökning om möjligheterna att förbättra systemet börkomma till stånd redan nu och föreslår att sakkunniga tillkallas för en översynav skatteutjämningssystemet. Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt och inära samarbete med kommunalekonomiska utredningen. En utgångspunkt för de sakkunnigas arbete bör vara attskatteutjämningssystemet fortfarande skall utgöra en viktig del avregionalpolitiken. En vägledande målsättning för samhällets välfärdspolitik äratt denna skall omfatta alla medborgare i alla delar av landet. Verksamhetenlandstingskommuner och kommuner är av central betydelse för genomförandet avvälfärdspolitiken. Statens bidrag till kommunerna är ett viktigt medel föratt ge dem tillfredsställande ekonomiska arbetsvillkor. För att åstadkomma enrimlig likställighet mellan kommunerna, trots de stora variationerna i skatteunderlag,är skatteutjämningsbidragen av särskild betydelse. Behovet och omfattningen avkommunal service inom skilda verksamhetsområden varierar emellertid från kommuntill kommun, likaså kostnaderna för atl uppnå viss standard. Därför finns detidag, trots skatteutjämningsbidragen, skillnader i kommunernas servicenivå ochskatteuttag. Skillnaderna kan vara stora även mellan kommuner inom en begränsadregion. 1 den män skillnaderna återspeglar en självvald ambition inomkommunernas beslutande församlingar får man acceptera dem som ett resultat avden kommunala självbestämmanderätten. Det bör emellertid ankomma på desakkunniga att överväga om man bör ta ytterligare steg för atl åstadkommastörre likhet kommunerna emellan inom en region beträffande kommunernasförutsättningar och möjligheter att tillgodose olika servicekrav. Detta kan bl.a. ske genom ett större hänsyntagande lill de faktorer, som leder tillskillnader på utgiftssidan. Utgifterna för stora delar av den kommunalaverksamheten påverkas av ålderssammansättningen. Kommuner med hög andelpensionärer har således stora kostnader för kommunala bostadstillägg och andraformer av service åt äldre. Likaså har kommuner med stor andel barn och ungdomhöga kostnader för barnomsorg och utbildning. På kostnaderna inverkar även andra faktorer, somkommunerna själva i ingen eller ringa grad kan påverka geografiskt läge,bebyggelsestruktur, avstånd, topografiska förhållanden, inkomststruktur m. fl.De sakkunniga bör undersöka möjligheterna att i skatteutjämningssystemet arbetain någon eller några sädana objektivt mätbara faktorer, som ärav betydelseförden enskilda kommunens kostnadsnivå. På grund av en framgångsrik lokaliserings- ochregionalpolitik kan också grunderna för den tidigare fastställda regionalaspännvidden mellan högsta och lägsta skattekraftsgaranti ha förändrats undersenare år. De sakkunniga bör pröva denna fråga och föreslå den reformering avindelningen i skatteutjämningssammanhang som motiveras av utvecklingen. I nuvarande system finns en särskild regel föravfolkningskommuner. Behov av särskilt stöd till sådana kommuner finns även ifortsättningen. De sakkunniga bör undesöka om speciellt stöd behövs även tillsnabbt växande kommuner och om bidragsregler härför kan byggas in i skatteutjämningssystemet. Den ordinarie bidragsgivningen bör även i fortsättningen kompletterasmed extra skatteutjämningsbidrag till kommuner med behov av särskilt stöd. Desakkunniga bör undersöka om skäl inle föreligger att disponera en relativtstörre andel av de totala skatteutjämningsbidragen än f. n. för extra bidrag. Fi:43 Skr 1975/76:103 262 Samordningen mellan skatteutjämningsbidragen å ena sidanoch de specieUa driftbidrag, som staten ger kommunerna för bedrivande av vissverksamhet, å andra sidan, måste uppmärksammas. Konstruktionen och omfattningenav de speciella driftbidragen kan påverka den vikt, som iskatleutjämningssystemet bör ges åt tidigare nämnda kostnadsfaklorer,exempelvis åldersstrukturen. De sakkunniga bör därför samarbeta med utredningen(U 1972:06) om skolan, staten och kommunerna, som enligt sina direktiv arbetarpå ett nytt statsbidragssystem för , och gymnasieskolan. Samarbetebör även etableras med socialutredningen (S 1969:29), som f. n. arbetar med enöversyn av driftbidragen till primärkommunal socialvård. Den kommunalekonomiskautredningen har i SOU 1975:39 lämnat en redovisning över den statligabidragsgivningen till kommunerna och därvid redogjort för omfattningen ochkonstruktionen av de skilda bidragen. Utredningens översyn avstatsbidragssystemet fortsätter. Som jag har anfört bör ett närasamarbete med denna utredning bedrivas. Riktpunktenför de sakkunniga bör vara att söka åstadkomma slörre individuell rättvisakommunerna emellan utan alt systemet blir alltför detaljbelonat. Del är ocksåav vikt inte minst i planeringssammanhang alt man både centralt och påkommunal nivå lätt kan beräkna hur bidraget påverkas av förändringar av defaktorer, varpå systemet är uppbyggt. Utredningsarbetetbör omfatta bidragsgivningen till landstingskommuner och kommuner. Däremot bördet inte ankomma på de sakkunniga atl föreslå förändringar i de regler somgäller för skatteutjämningsbidrag lill de kyrkliga kommunenhelerna. 263 Kommittéer:Utbildningsdepartementet U: 1 Inom detta avsnitt har följande kommittéer avslutat sinverksamhet : 1,8,11,12,13,17,19,22,23,31,34,40,42 och 44 Följande kommittéer inom avsnittet fullgör inte, resp. harinte fuUgjort egentligt utredningsuppdrag: 1,2,3, 5,12,15,18,20,34,45,46,47,50,51,52,53,54,55 och 62 Tekniska högskolans i (E1945:30) Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts beslut den 12 augusti1944: Ordförande: , , professor em. Ledamöter: , f.d. professor , K. , f.d. häradshövding, f.d. led. avriksdagen , L. , professor , A. , planeringsdirektörÖsterberg, , professor em. Sekreterare: , avdelningsdirektörArkitekt: , ., f.d. professor Direktiven för kommittén, se riksdagsberältelse IE 30 och I E 1947:21 saml instruktion . Maj:t har dels uppdragit ålkommittén att ulföra ny- och ombyggnad för sektion V vid högskolan, delsföreskrivit all kommitténs uppdrag skall upphöra arbete med nämndany- och ombyggnad slutförts. På kommittén ankommande lokalplaneringsamt planering och upphandling av inredning m. m. skall föras över tillbyggnadsstyrelsen i den ordning varom kommittén och styrelsen kommer överens. Kommitténs uppdrag upphör med utgången av kalenderåret1975. U:2 Skr 1975/76:103 264 Lokal- och utrustningsprogramkommittéerna (E 1965:54)för universitet och högskolor (LUP-kommittéerna) Tillkallade enligt Kungl. Maj:ls bemyndigande den 29 juni1964 för att utarbeta lokalprogram och ulruslningsprogram för universitet ochhögskolor (se Post- och Inrikes tidn. (E 1965:54:01) för LUP-kommittéerna: Ordförande: , Hans, universitetskansler Ledamöter: , byråchef , , bitr. professor , ., universitetsråd , S. ,tekn. lic. (t.o.m. ) Konnander, . V., överdirektörLindstrand, , byggnadsråd , . H., professor, rektor ,Dag L., professor G., civilingenjör (t.o.m. den 30 juni1977) Törnquisl, , byggnadsråd , E. ., universilelsråd Experter: , , professor , . G.,professor , A. , tekn. lic. Ärrhenius, N. ., docentEskilsson, Per H., revisionsdirektör , ., byråchef D., överbibliotekarie (fr.o.m. den 1februari 1975) , . Å., förste forskningsingenjör ,., civilingenjör (fr.o.m. ) , B. .,byråchef , , intendent , , universitetslektorOlsson, R. , förste forskningsingenjör , N. , försteforskningsingenjör , , överbibliotekarie (fr.o.m. den 1 februari1975) Steenberg, Aage, förste instiumentmakare , , veterinärÖbrink, , professor Huvudsekreterare: , ., byråchef 265 Kommittéer: Utbildiungsdepartementet U:2 sekreterare: , E. , fil. , , fil. kand. (fr.o.m. den 1 november1974) , ., avdelningsdirektör , 1. "civilingenjör (t.o.m. ) , , fil. lic. (fr.o.m. den1 ) , , fil. stud. (t.o.m. ) ,., avdelningsdirektör , , docent (fr.o.m. den 1 januari1975) Lokal: , Box 16085, 103 22 ,tel. växel 24 85 60 Direktiven för kommittéerna, se 1965 årsriksdagsberältelse E 54. har - oktober1975 hållit fem sammanträden. (E 1965:54:02) för : Ordförande: , E. ., universitetsråd I., förste fotograf (t.o.m.den 30 juni 1975) Hagquist, . 1., soc. stud. (fr.o.m. den 1 juli 1975t.o.m. Jalmsell, , studerande (t.o.m. ) ,, insliluiionstekniker (fr.o.m. t.o.m. ) , B. ., byråchef , ., byråchefRosén, , arkitekt , , avdelningschef , , fil.stud. Kommittén har - oktober 1975hållit sju sammanträden. (E 1965:54:03) för : Ordförande: , ., universitetsråd Ledamöter: , professor , Per ., fil. kand. (t.o.m. den 30 juni1977) , G. , maskinist (t.o.m. ) Juthagen, LeifR., byggnadsråd U:2 Skr 1975/76:103 266 , B. ., byråchef MoU, ., byråchef , C. , fU. stud. (t.o.m. ) Kommittén har under liden november 1974 - oktober 1975hållit åtta sammanträden. (E 1965:54:04) för : Ordförande: , . H., professor, rektor Ledamöter: , med. kand. (t.o.m. den 30 juni1975) , J. ., fil. stud. (t.o.m. ) Juthagen,., byggnadsråd , B. ., byråchef , ., byråchefRydén, , avdelningschef , ., fU. kand. (fr.o.m. den 1 juli 1975t.o.m. , K. , byråchef , , försteforskningsingenjör (t.o.m. ) Kommittén har - oktober 1975håUit sex sammanträden. (E 1965:54:05) för : Ordförande: , Dag L., professor Ledamöter: , professor , K. , jur. kand. (fr.o.m. den 1 juli 1975t.o.m. , , forskningsingenjör (t.o.m. den 30 juni1977) , B. ., byråchef , , byggnadsråd (fr.o.m. den 15 januari1974) , ., byråchef , , teknolog (t.o.m. ) ,, professor, rektor (fr.o.m. ) , ,avdelningschef Kommittén har - oktober 1975hållit åtta sammanträden. (E 1965:54:06) för : Ordförande: , . A., bitr. Ledamöter: ., byråchef (t.o.m. den 28februari 1975) Lindquis , B. ., byråchef (fr.o.m. den )Lögdahl, , fil. stud. (t.o.m. ) , ., byråchef , N. , universitetslektor (t.o.m. den 30juni 1977) , , arkitekt (fr.o.m. ) , JanE., avdelningschef Kommittén har - oktober 1975hållit tre sammanträden. (E 1965:54:07) för : Ordförande: , , byråchef Ledamöter: , fil. stud. (fr.o.m. den 1juli 1975 t.o.m. ) , , pol. mag. (t.o.m. ), Mals G., avdelningsdirektör , B. ., byråchef , OlofG., byråchef , , förste driftingenjör (t.o.m. den 30 juni1977) , , avdelningschef Kommittén har - oktober 1975hållit tre sammanträden. LUP-nämndensoch LUP-kommiltéernas arbete beräknas pågå . musei- och utställningssakkunniga (E 1966:52)(MUS 65) Tillkallade enligl Kungl. Maj:ts bemyndigande den 26 mars1965 för att verkställa utredning rörande museiväsendet och verksamheien medriksutställningar m. m. (se Post- och Inrikes tidn. och den30 mars 1%7): Ordförande: , J. , generaldirektör U:3 Skr 1975/76:103 268 Ledamöter: , överantikvarie Hubendick,., museichef Jerdenius, K. , organisationsdirektör (t.o.m. den 15aprU 1975) , Bo U., fil. lic. , K. , överintendentNoreen, , landsantikvarie Ullberger, , konstnär , , chef för Expert: Sandesledt, , byrådirektör Huvudsekreterare: , K. , överintendent sekreterare: , . S., byrådirektörUnnerbäck, K. E. , antikvarie (t.o.m. ) Lokal: Livrustkammaren, 115 21 , tel. (), Riksutställningar, Sandhamnsgalan 63, 115 28 , tel. växel63 51 80 () Direktiven för de sakkunniga, se 1%6 årsriksdagsberätlelse E 52. Tilläggsdirektiv, se riksdagsberätlelse U 30. De sakkunniga har avgett slutbetänkandet(Ds U 1975:2) Kulturhistoriskt museum för . Förslag om en gemensamorganisation för i och . Utredningsuppdraget är diirmed slutfört. De sakkunnigakvarstår emellertid ills vidare som styrelse för försöksverksamheten med Riksutställningar. (U 1968:48) Tillkallade enligl Kungl. Maj:ls bemyndigande den 30 juni1967 för att utreda arkivfrågor för den moderna informationsbehandlingensdatabärare m. m. (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande: , E. , riksarkivarie Ledamöter: , driftschef , S.Torsten, organisationsdirektör , ., hovrättslagman Experter: , ., avdelningsdirektör Cnallingius, ., arkivchef (t.o.m. den 12 december1974) Fredberg, . M., förste arkivarie Grage, , fil. lic.Körner, ., landsarkivarie , , byrådirektör , Hans,arkivarie (fr.o.m. den ) Slenefeldt, ., hovrättsassessor(t.o.m. ) Sekreterare: , . I., förste arkivarie sekreterare: , R. Lokal: , Fyrverkarbacken 13-17, 10026Stockholm, tel. Direktiven för uiredningen, se riksdagsberältelseU 42. Tilläggsdirektiv, se riksdagsberätlelse U 9. Kommittén har under liden november 1974 - oktober 1975hållit elva sammanträden samt haft överläggningar med olika myndigheter,organisationer och andra som berörs av kommitténs arbete. Därutöver harsammanlagt sju sammanträden hållils med särskilda arbetsgrupper för frågorna omarkivering av mikrofilm och av magnetband. Kommittén beräknas slutföra sitt arbete . Sakkunniga (U 1968:49) för förhandling omavtalsreglering av upphovsrättsliga frågor på undervisningsområdet(AUU-sakkunniga) Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts beslut l%7med uppgifl alt förhandla om en avtalsreglering av de upphovrällsliga frågornapå undervisningsområdet: Ordförande: , S. Ledamot: , ., professor Experter: Ählslröm, , avdelningsdirektör ,, avdelningsdirektör , , byråchef (fr.o.m. den 1 mars1974) , ., direktör , A. ,förhandlingsdirektör U:5 Skr 1975/76:103 270 Sekreterare: , ., departementssekreterare 8, Box 2066,11128 , tel. (ordföranden) Särskilda direktiv har ej meddelats. De sakkunniga har - oktober 1975hållit fyra sammanträden. Desakkunniga har avgett ell förslag till avtal om grafiskt ochfotografiskt mångfaldigande inom vissa högre utbildningsanstalter. Avsikten ärall därefier undersöka möjligheten av etl avtal om bandinspelning av skyddadeverk inom skolväsendet. De sakkunnigas arbete beräknas pågå . Konstnärsutbildningssakkunniga (U 1968:52) ()