prop · FZ03145 · 1975-12-31 00:00:00 — Beloppen inom parentes är detillägg, som utgår enligt regler. Hänsyn har inte tagits till dejusteringar av systemet som är nödvändiga och som redovisas längre fram. kr./mån. kr,/år 283 ( 80) 358 (155) 433 (230) 167 ( 80) 242 (155) 317 (230) 50 ( -) 125 (105) 200 (180) -( -) 83 ( 55) 443 (200) 518 (315) 593 (390) 327 (200) 402 (315) 477 (390) 210 ( 88) 285 (265) 360 (340) 93 ( -) 168 (140) 243 (215) - ( -) 52 ( 15) 127 ( 90) - ( -) - ( -) 10 ( -) För ensamstående utan barn resp. med ett och två barn skulle motsvarande belopp bli följande. kr./mån. kr,/år 283 (160) 358 (235) 433 (310) 167 (160) 242 (235) 317 (310) 50 ( 48) 125 (185) 200 (260) -( -) 8 ( 60) 83 (135) 443 (200) 518 (355) 593 (430) 327 (200) 402 (355) 477 (430) 210 ( 88) 285 (305) 360 (380) 93 ( -) 168 (180) 243 (255) -( -) 52 ( 55) 127 (130) -( -) - ( -) 10 ( -) Bidragsbeloppenblir således, till skillnad från i nuvarande system, lika för makar ochensamstående vid samma förutsättningar i fräga om inkomst och hyra, vilkelberor på alt de olika nedre hyresgränserna har slopats. Skillnaden mellanhushåll med resp. utan barn blir . per barn och månad. I övrigt ärvillkoren desamma för dessa grupper. Utredningarnahar funnit att fördelarna med del presenterade förslaget till bostadsbidragssystemskulle vara bl.a. följande. - ökningen av bidragen skulle i hög grad tillfallahushåll med låga inkomster. Väsentliga förstärkningar sker även för mellaninkomsigrupperna, - hushåll med lägre inkomster skulle behöva avsättaen betydligt mindre 1975/76:145 24 delav inkomsten för bosladsutgiften, - del särskilda bostadsbidrag tiU låginkomsttagaresom nu lämnas i vissa kommuner skulle kunna slopas eller minskas, - problemet med olika nedre hyresgränser för olikahushåll skulle försvinna, - den extra marginaleffekten vid inkomstökningarskulle bli mindre, - systemet är relativt enkelt och enhetligt. Det börvara tämligen lätt för den enskilde att räkna ul hur stort bostadsbidrag somhan är berättigad till. Somtidigare nämnts är j usteri ngar i grundsystemet nödvändiga. Enligtutredningarnas mening finns del skäl alt ha en inkomstgräns under vilkenbidragsbeloppen är lika slora oavsett hur stor inkomsten är. Man föreslårdärför att en sådan gräns införs i systemet och sätts till . Underdenna nivä skall reduceringen av bostadsbidragen vara , 14'V, av 10 000kr. Ettmotiv för en sådan gräns är att beskattning sker först vid en inkomst av 4 500kr. Eftersom den taxerade inkomsten används som underiag för prövning avbostadsbidragen, uppstår problem dä inkomsten understiger delta belopp ochsålunda inte beskattas. Därtill kommer att det finns olika praxis hostaxeringsnämnderna i fråga om att redovisa inkomster som inte leder lillbeskattning. Ett annat motiv för den föreslagna inkomstgränsen anges vara altdet bland hushåll med mycket låga inkomster finns sädana som inte kan ansesvara i behov av den kraftiga förstärkning av bostadsstödet som del föreslagnasystemet skulle innebära. Över huvud tagel är gruppen med inkomster under 10(X)0kr. en blandad grupp, inom vilken hushållens ekonomiska villkor skiftar mycketstarkt. 1 defall inkomsten överstiger . skall dock enligt utredningarnas förslagreducering ske på grundval av hela inkomsten, dvs. inkomsten räknad frän noll.Är inkomsten t.ex. . skall bostadsbidraget reduceras med 14 96 av 30000kr. Utredningarnasförslag om höjda hyresgränser och minskning av reduceringsfaktorn från 15 till14 % skulle kunna innebära att bostadsbidrag utgick i betydligt högreinkomstlägen än enligt nuvarande syslem. En sådan utvidgning anserutredningarna inte motiverad och föreslår därför att reduceringen skärps från14 till 20 96 för den del av inkomsten som överstiger . för hushåll utan barn. Enligtutredningarnas bedömning försvinner med det föreslagna systemet behovet all åriigenanpassa inkomstgränserna. De gränser som ingår bör kunna justeras med längreintervall, förslagsvis . Utredningarnaanser sig kunna konstatera all den föreslagna konstruktionen avbostadsbidragen till barnfamiljer och hushall utan barn innebär förbällratekonomiskt stöd för ca 95 "d avnuvarande bidragstagare. Emellertid kan försämringar uppkomma för vissaensamstående med barn liksom 1975/76:145 25 förhushåll med låga hyror. Detsamma gäller bidragstagare utan egen bostad. Föralt förhindra den negativa effekt som kan uppkomma för vissa ensamståendeföreslår utredningarna att reduceringen av bidragsbeloppen för ensamstående medbarn skall ske med en lägre procent (10 i stället för 14) för den del avinkomsten som understiger /år. skallreduceringen ske med 14 ".>, En sådan lösning bör dock inte permanentasutan gälla endast under en kortare övergångstid, lämpligen . Under dennatid bör avirappningsprocenten höjas med en enhel . Efter utgången av delfjärde årel skulle bostadsbidragen sålunda vara lika för makar ochensamstående. Enannan grupp, för vilka bostadsbidragen skulle kunna minska, är barn-Himiljermed en hyra som understiger /mån. Bl, a, mot bakgrund av attbarnfamiljer med sä läg hyra mäsle höra lill undantagen, när de föreslagnaändringarna skall genomföras, föreslär utredningarna att man vid beräkning avbidragen till barnfamiljer alltid skall ulgå frän ett bosladspris pä 400kr,/män oavsett den faktiska hyran, Enliglutredningarnas mening bör bostadsbidrag ulgä endast till de hushåll som har egenbostad, dvs, till hushåll som har hyreskontrakt pä lägenheten eller innehar denmed bostads- eller ä-ganderätl. Detta anses vara motiverat främst med hänsyn lillalt bostadsbristen nu väsentligen är avvecklad på de flesta orter, Allahushåll som sä önskar bör kunna finna en egen bostad. Deltavillkor för att bostadsbidrag skall ulgä medför att barnfamiljer som harendast statligt bostadstillägg, därför all de saknar egen bostad, går miste omstödet, vilkel oreducerat uppgår till . Antalet bidragstagaresom skulle beröras är knappl 8 000. Gruppen har successivt minskal undersenare år. Utredningarnafinner del angelägel att söka förhindra all samhällets ekonomiska stöd till dehushåll som här avses försämras. Ett stort antal fall gäller sammanboende, därkvinnan har barn som inte är deras gemensamma och mannen inneharhyreskontraktet pä lägenheten. Till följd av de ändrade regler i fråga ombostadsbidrag till sammanboende, som utredningarna föreslår, skall emellertidbidrag kunna ulgå till det gemensamma hushållet. Pä detta sätt kan försämringarsom regel undvikas för denna grupp. Enannan grupp som berörs är unga föräldrar som bor hemma hos sina föräldrar ochenligt nuvarande regler erhåller statligt bostadstillägg. Många av dessaungdomar behöver slödel av sina föräldrar och vill bo kvar hemma t. ex. för attfortsätta sina studier. Familjen har behov av större utrymme lill följd av attsåväl barn som barnbarn bor hemma. Det kan, anser utredningarna, vara skäligtatt i sädana fall ta hänsyn ocksä till barnbarnen, när mor- eller farföräldrarnasöker bostadsbidrag. Utredningarna har emellertid funnit skäl att utvidgabestämmelsen sä, att hänsyn alltid skall las till barnbarn som stadigvarandebor hos sökanden när bostadsbidraget bestäms. Barnbarnet kan här i principjämställas med fosterbarn. Regeln bör gälla oavsett om vårdnadshavaren bor kvarhemma eller ej. 1975/76:145 26 3,3,2Övre hyresgränser Deregler som gäller beträffande hyresgränser har behandlats i det föregående. De övrehyresgränserna har höjts vid tvä tillfällen, nämligen ,Motiven har då varil prisökningarna i nyproduktionen och, är 1972 dessutom,höjd ambitionsnivå beträffande utrymmesstandarden, Hyresgränserna har fastställlsmed utgångspunkt i prisnivån inom slorstads-omrädena. Densnabba stegringen av priserna pä bosläder under senare är motiverar enligtutredningarnas uppfattning alt de övre hyresgränserna ånyo prövas. Produktionskostnadernaför såväl flerfamiljshus som småhus steg med 10-15 "» mellan åren 1973 och1974, Kostnaderna under är 1975 och är 1976 kan väntas stiga i ungefär sammatakt. Effekterna härav på hyror och avgifter för nybyggda bostäder kan intedirekt anges men torde bli betydande. Kostnadsökningarnagäller inte endast nyproduktionen utan även ombyggnadsprojekt. Det är viktigt,säger utredningarna, att människor har råd att bo kvar i sina ombyggdalägenheter. Saneringsverksamheten får inte leda lill ekonomisk segregation.Genom all man anpassar bidragen till hyresnivåerna inom sanerade och ombyggdafastigheter bör en sådan utveckling kunna hejdas. Kostnadsökningarnatalar sålunda för all nuvarande övre hyresgränser höjs. En justering ärmotiverad även med hänsyn till utredningarnas ställningstagande i fräga om denframlida ulrymmesstandarden. Sambandetmellan hushållstyp, utrymmesbehov och hyror för nybyggda lägenheter iflerfamiljshus och övre hyresgränser Illustreras i det följande. kr,/mån, inkl, bränsle ;, för lägenheter i nybyggda Erforderlig lägenhelsstorlekvid en utrymmes-standard enligt vuxenvuxna vuxen vuxna vuxna vuxna vuxna barnbarn barn barn barn Nuvarandeövre hyresgränser i relation lill faktiskt utgående hyror och krav på utrymmesslandardframgår av följande tablå. kr./mån. kr./mån. gräns, kr./mån. Detredovisade materialet tyder enligt utredningarna på att de övre hyresgränsernaär relativt väl avvägda och fortfarande tillräckligt höga med hänsyn till en utrymmesslandardenligt norm II. Detta gäller dock främst på riksnivå. Inomstorstadsområdena och vissa andra orter har en stor andel hushåll bostadsulgiftersom betydligt överstiger nuvarande hyresgränser. Vid fortsalt snabbprisstegring och höjd ambitionsnivå vad gäller utrymmesstandarden blirgränserna allmänt sett snart för laga. Utredningarnaanser all det knappast är möjligt att mera exakt ange vilka hyresnivåer som kangälla dä en ändring av de övre hyresgränserna genomförs.Frågan bör därför prövas pä nytt senare eftersom de övre hyresgränsernasuccessivt bör anpassas lill bosladsprisutvecklingen. Moldenna bakgrund och i avvaktan pä en senare prövning, föreslär utredningarnaall de övre hyresgränserna höjs till de belopp som redovisas i det följande. Medde föreslagna ulrymmesnormerna blir de övre hyresgränserna till skillnad fråni dag lika för ensamstående och makar. 'Högst2 boende per rum, kök och vardagsrum oräknade. 'Högst2 vuxna per rum, ett barn per rum, kök och vardagsrum oräknade. 1975/76:145 28 Hushållstyp Kr./mån. hushåll med ett barn 800 hushåll med två barn 950 hushåll med tre barn 1050 hushåll med fyra eller flerabarn 1 150 Deövre hyresgränserna bör vara normerande för hela landet. Gränserna har, somnyss sagts, fastställts med utgångspunkt i hyresnivåerna i de båda störstastorstadsområdena. Hyrorna där är genomsnittligt sett de högsta i landet. Medhänsyn härtill bör undantag kunna medges från de övre hyresgränserna, närhyresnivån pä en ort betydligt understiger dessa. Utredningarna föreslärdärför att länsbostadsnämnden skall kunna göra sädant undanlag, om kommunenföreslår det, och medge att hyresgränserna generellt sänks. Givetvis finns detinte något som hindrar en kommun från alt höja dessa gränser utöver fastställdnivå. Statsbidrag utgår dock inle för all täcka kostnaderna för bidrag förbostadsutgifter som överstiger de övre gränserna. Utredningarnakonstaterar att olika åldersgränser för barn och ungdomar - varierande mellan16 och 20 är - har betydelse vid prövning av bidrag av olika slag. I sambandmed ati förslag lades fram ati myndighetsåldern och rösträttsåldern skullesänkas lill diskuterades de problem och olägenheter som uppkommer pägrund av de oenhetliga åldersgränserna för bidrag. anförde (LU1973:31) alt man i del fortsatta lagstiftningsarbetet borde eftersträva såenhetliga gränser som möjligt. Varje åldersgräns måste dock bestämmas så verkligen tillgodoser det syfte som den avser att tjäna. Någonändring av åldersgränserna inom bosladstilläggssysiemet föreslogs inte närmyndighetsåldern sänktes . När det gäller att ta ställning tillom en sänkning av myndighetsåldern med tvä är skall påverka andraåldersgränser, börenligt uttalande i proposition 1974:44 den principiella utgångspunktenvara att en anpassning bör ske överallt där åldersgränsen i väsenilig gradpåverkats av den tidigare myndighetsåldern. Detfrämsta motivet för alt ändra åldersgränserna för bostadsbidrag lill familjermed barn är enligt utredningarnas uppfattning behovet av all fl bortskillnaderna i bidrag mellan familjer där barnen studerar respektiveförvärvsarbetar eller fortsätter utbildningen utan studiehjälp efler . Ellannat motiv är att man därigenom väsentligt underiättar administrationen avbostadsbidragen. Kommunerna anges ha stora svårigheter att kontrollera allberörda barn faktiskt går i skolan. 1975/76:145 29 Utredningarnaföreslär all åldersgränsen för bidragsberättigande barn generellt sätts lill18 år. Höjningen skall gälla oavsett om de hemmaboende ungdomarna studerareller arbetar. I det senare fallet kan övervägas om deras inkomsier skallläggas samman med föräldrarnas inkomsier vid prövningen av bidragen.Utredningarna anser emellertid all sä inle bör ske främsl med hänsyn till altdessa ungdomar ofta blandar förvärvsarbete med studier eller praktikanttjänslgöringo. d., varför deras inkomster som regel är ganska låga. Därtill kommer deproblem som skulle uppstå alt bestämma hur slora inkomsier ungdomarna har. Förall försämringar inie skall uppslå för familjer med ungdomar i åldern 18-19 årföreslås en särskild övergångsbestämmelse. Den skall gälla de familjer som vidutgången av uppbär statskommunalt bostadstillägg för barn som har fyllt17 är. I frägaom åldersgränsen för bidrag till hushåll utan barn föreslär utredningarna ensänkning från 20 är lill . Även ungdomar anses vara ibehov av ekonomiskt stöd i form av bostadsbidrag. De ungdomar i denna ålder somsöker egen lägenhet har i allmänhet låga inkomsier. De hänvisas ofta lilllägenheter i nyproduktionen med hyror som ligger över deras betalningsförmåga.En anpassning av åldersgränsen är dessutom motiverad mot bakgrund av gällandeåldersgräns för rätlen au själv hyra bostad och den sänkta myndighetsåldern. Enligtutredningarnas mening bör sänkningen av åldersgränsen även påverka beslämmelsernaom studiehjälp, eftersom bostadsbidragen är samordnade med de inkomst- ochbehovsprövade tilläggen inom studiehjälpssystemet. Reducering av bostadsbidrag p, g, a, för stor bostad Vissaproblem har uppställ pä grund av gällande bestämmelse om alt bostadskostnadenskall reduceras när bostaden är för stor i förhållande till familjestorleken.Kravet tillkom främst för att inle den höjning av de övre hyresgränserna för sialskommunaltbostadstillägg som gjordes den skulle leda till att ulrymmesstandardenväsentligt kom att överstiga de normer som lades fast förbostadsbyggnadsplaneringen i beslul av 1966 ärs riksdag. Den norm som här avsesinnebär högst tvä boende per rum, kök och ett rum oräknat. Bostadsstyrelsenhar utformat tillämpningsföreskrifter lill nyssnämnda bestämmelse.Utgångspunkten har varit att utrymmesstandarden inle kan anses väsentligtöverstiga den angivna om familjen har ytteriigare ett rum. Om synneriigaskäl föreligger kan fr. o. m. den undantag medges från regeln omför slor bostad. Erfarenheternaav reduceringsregeln visar att den i många fall fått mindre 1975/76:145 30 Den bostad som en familj kan ha utan all bostadskostnaden skallreduceras anses visserligen i och för sig generöst tilltagen. Bestämmelsernakan dock i vissa fall fä den verkan att en familj inte har råd all bo kvar isin lägenhet utan tvingas flytta, när antalet familjemedlemmar minskar sä attbostadstillägget mäste reduceras. När det gäller flyttning till en ny bostadkan regeln vidare medföra att barnfamiljer inte anser sig ha möjlighet attefterfråga bostäder som är tillräckligt stora för dem att växa i. Genomall lägenheter som är lika till ytan kan ha olika antal rum framstår reduceringsregelnsom orättvis för många som uppbär bostadstillägg. Vid i stort sell likaproduktionskostnad och bostadsyta kan planlösningen för en lägenhet variera ihög grad. Delta gäller i första hand småhusen, medan lägenheterna iflerfamiljshus som regel har en mer likartad planlösning. Förkommunernas del anges reduceringsregeln orsaka betydande administrativasvårigheter i form av kontroll av lägenhetsstoriek, rumsytor m. m. Bestämmelsenhar sålunda fält vissa icke önskvärda effekter. Syftel var ursprungligen atthindra alt man skaffade sig alltför stora bostäder med hjälp avbostadstilläggen. Utredningarna anser att de övre hyresgränserna för altrisken för detta är ganska liten. Härtill kommer möjligheten all reducera denbidragsgrundande bostadskostnaden med hänsyn till bostadskostnadsläget påorten. Det ankommer enligt anvisningar på kommunerna attbedöma vad som är skälig bostadskostnad i detta hänseende. Medhänsyn till vad tidigare anförts anser utredningarna all den reduceringsregelsom innefattar ett hänsynslagande till bostadens storiek kan undvaras. Enligtderas bedömning är bestämmelsen ocksä tveksam från bostadssocial synpunkt,eftersom ett av de främsta syftena med bostadsbidragen är alt möjliggöra engod utrymmesslandard. Utredningarna föreslär sålunda all bestämmelsen skallupphöra att gälla. Vidsidan av de extra kostnader för handikappades bostäder som kan läckas av bosladsanpassningsbidrageteller av landstingsmedel finns del, konstaterar utredningarna, kostnader för merylorsom lill väsenilig del belastar den löpande bostadsutgiften och som kanförorsaka handikappade högre utgifter för bostaden än vad som gäller för ickehandikappade. Motbakgrund av bostadsbidragens övergripande syfte anser utredningarna detangeläget att de i största utsträckning tar hänsyn till de särskilda bostadsbehovsom t. ex. olika handikapp föranleder. De särskilda kommunala bostadsbidragen lillhandikappade bör därför kunna avvecklas. Utredningarna föreslär att enrätt till dispens införs för högre bidragsberättigad bosiadsutgift än vad sommedges enligt beslämmelserna om övre hyresgränser i systemet för bostadsbidraglill barnfamiljer och hushåll utan barn. Prövningenav huruvida särskilt skäl i form av handikapp föreligger bör Prop.1975/76:145 31 ankommapå sociala centralnämnden/socialnämnden. Utredningarna understryker detangelägna i alt de krav som kan ställas utifrån rehabilite-ringsaspektersärskilt beaktas. Bostadsbidragför barn som vårdas på institutioner Utredningarnahar funnit ati de tillämpningsföreskrifter som utfärdatrörande rätten att erhålla statliga och statskommunala bostadstillägg för barnsom vistas på olika slag av institutioner i vissa fall kan komma att försvåraden angelägna kontakten mellan föräldrar och barn. Den allmänna regeln om attbarnet skall vistas hemma minsl sä läng tid som svarar mot vanliga skolferierför att bostadsbidrag skall utgä bör därför mjukas upp. Bostadsbidraglill föräldrar som inte har barnel stadigvarande hos sig har den förälder som inle har sitt barn boende hos sig inte rätt att fåbostadsbidrag för en bosiad som är slor nog för au denne skall kunna ta emotbarnet för någon lids vistelse. Med utredningarnas förslag till höjning avambitionsnivån beträffande utrymmesslandard och höjning av den övre hyresgränsenförbättras emellertid förutsällningarna härför. Gällerföräldraansvaret mer än ett barn, kan dock även med de nya reglerna svårigheteruppstå alt ta hand om barnen pä ett tillfredsställande sätt. Utredningarnaföreslär därför att rätt till dispens för högre bidragsberättigad bostadsutgiftmedges för sådana fall. Bostadsstödetsstorlek är i flera hänseenden beroende av om de sökande skall anses som ensamförsörjareeller jämställas med makar. Både inkomstprövningen och beräkningen av bosladsutgiftensstoriek påverkas sålunda av delta. Deregler som gäller om vilka som skall jämställas med makar infördes den Ijanuari 1975. Dessförinnangällde att med makar jämställdes endast sådana sammanboende personer somtidigare varil gifta med varandra eller som hade eller hade haft barn lillsammans.Konsekvenserna av reglerna hade starkt kritiserats bl. a. mot bakgrund av altsammanboende under äktenskapsliknande förhållanden blivit alltmera vanligt,särskilt bland ungdomar. Denya reglerna innebar en vidgning av den grupp ogifta sammanboende som skalljämställas med makar. Till denna grupp hör sålunda numera även sammanboende manoch kvinna för vilka nägot hinder mol äktenskap inle föreligger och som iansökan uppger sig ha gemensamt hushall, Nägon bevisning om allhushållsgemenskap föreligger behöver inle förebringas. Prop.1975/76:145 32 Detär tillräckligt att sökandena uppger alt så är fallet. Detta innebär att sådanasammanboende som avses med de nya reglerna har möjlighet att välja om de skalljämställas med ensamförsörjare eller med makar. De har på grund härav enförmånligare slällning än både de som är gifta och sådana ogifta sammanboendesom redan enligt tidigare gällande beslämmelser skall jämställas med makar.Någon motsvarande valmöjlighet finns nämligen inte för dessa häda grupper. Dettaförhållande upplevs enligl utredningarna som orättvist. Trotsatt de nya reglerna har varit i kraft endast /75 har detbl. a. frän kommunalt häll framförts kritik mot all reglerna är alltför generösaoch kan leda till otillfredsställande resultat. Utredningarna bedömer denna kritiksom befogad. frän de berörda gruppernas synpunkt mäste reglerna bedömassom mycket förmänliga. Bostadstilläggentill barnfamiljer och hushåll ulan barn är i princip hus-hållsinriktade. Det ärsålunda hushållels sammanlagda inkomst som - vid sidan av bostadspris och antalbarn - avgör bostadsbidragets storlek. Utredningarna anser det därför naturiigtatt sammanboende man och kvinna som lever under äktenskapsliknande förhållandenskall bedömas enligl samma grunder som makar vid prövningen av bostadsbidrag.En dylik huvudregel bör gälla såvida inle de sammanboende kan styrka att de inlehar någon hushållsgemenskap. Detta innebär sålunda all de sammanboende alltid förutsättsha gemensamt hushåll och gemensam ekonomi om inle annal kan visas. Utredningarnatar ocksä upp frågan hur sammanboendesituationen skall kunna konstateras resp.hur sökanden skall styrka alt hushållsgemenskap inte föreligger. Någraenhetliga regler i dessa avseenden anses inle kunna ställas upp. 1 de flestafall torde dock mantalsskrivningen ge tillräcklig information. Utredningarnabetonar att den administrativa insatsen måste bedömas som rimlig gentemotförväntat resultat. Utredningarnadiskuterar även en vidgning av sammanboendebegreppet lill att omfatta allasammanboende med ekonomisk hushållsgemenskap. Frågan kan emellertid enligtutredningarnas mening inte lösas isolerat inom bosladsbidragssysiemet utanförutsätter en mer övergripande lösning. Därför föreslås att den behandlas ianslutning till familjelagssakkunnigas förslag till lagreglering av ogiftasammanboendes ställning. Destora skillnaderna kommunerna emellan i fråga om utformningen av de kommunalabostadstilläggen till folkpension har lett till all krav förts fram från olikahåll pä ett enhetligt regelsystem liksom på en utjämning av beloppen. Beroendepå i vilken kommun pensionären är bosatt utgår 1975/76:145 33 bidragenligt' ett av följande tre allernaliv: Tillägget utgär med ett generellt belopp, oberoendeav pensionärens verkliga bostadskostnad. Bostadstillägget är i sin helhet anknutet lill denverkliga bostadskostnaden. Kombination av 1 och 2, dvs. dels ett generelltbelopp, dels ett belopp motsvarande bostadskostnaden eller del därav. Utredningarnafinner det motiverat att pensionärer i detta sammanhang behandlas likartat,oberoende av i vilken kommun de är bosatta. De ser detta som ett viktigt stegpå vägen mot en samordning mellan de olika bostadsbidragssystemen. Kritikhar ocksä riktats mol att pensionärer i vissa fall får ett lägre bostadstilläggän vad som kan utgå lill låginkomsttagare utan barn i samma inkomstläge. Ocksäi detta avseende anser utredningarna att en utjämning bör ske. SkiUnadernamellan kommunerna i fråga om de kommunala bostadstill-läggens utformning hängerbl. a. samman med den ojämna åldersfördelningen i kommunerna och de skildakommunalekonomiska förutsättningarna. Pä senare lid har del dock skett en visssamordning mellan kommunerna.