prop · FY0388 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensskrivelse nr 1975 Skr 1975: 88 Regeringensskrivelse med överlämnande av årsredovisning för ; Regeringenöverlämnar till , enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoll, årsredovisningför för . 1 1975.1 saml Nr 88 Skr 1975: 88 Närvarande:statsminister , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , Hjelm-" Skrivelsemed överlämnande av årsredovisning för Ibeslutet om bildandet av (prop. 1969: 121, SU 168, rskr 381)ingick att en redovisning av verksamheten hos bolaget skulle överlämnaslUl . Detla bör liksom föregående år (skr. 1974: 126) ske genom attbolagets årsredovisning för det senaste verksamhetsåret överlämnas tUlriksdagen. Årsredovisningen bör fogas till protokollet i detla ärende sombilaga. Medhänvisning till vad jag sålunda anfört hemställer jag att regeringenöverlämnar årsredovisningen för för lill . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Fakturering i milj. kr. skatter i milj. kr. i % av faktureringen Investeringar i milj. kr. Löner i milj. kr. i milj. kr. Skr 1975: 88 4 1974är det femte verksamhetsåret för Statsföretag och därmed för förelagsgruppen såsomkoncern. Detla kan motivera en kort tillbakablick. Slatsföretagsgruppensutveckling kan summeras i följande tal: fakturerad försäljning har ökatmed till drygt 8 000 milj. kr. antalet anslällda har ökat meddrygt till ca 41 300 investeringarna har underfemårsperioden uppgått tiU över 4 000 milj. kr. och vinsten före dispositioneroch skatter nått en markant positiv trend . Investeringsverksamhetenhar varit mycket hög . Kombinationen av stora eftersattainvesteringsbehov och en förmånlig svensk kapitalmarknad skapade ett gynnsamtutgångsläge för denna expansiva poUtik. MöjUghetenatt utnyttja inom koncernen harockså verksamt bidragit till den höga investeringstakten. Denhelt dominerande delen av de gångna fem årens investeringar är lokaliserad tillNorrland. Hos såväl som NJA överstiger investeringsutbetalningarna 1miljard kr. Också har genomfört en stor satsning i sina norrländskaanläggningar i . Flera av koncernens mindre och medelstoraföretag etablerade också nya produktionsenheter i de nortländska stödområdena. HosNJA var investeringstakten fortsatt mycket hög. Arets investeringar översteg320 milj. kr. En utredning om 80 presenterades . Efterbeslut av NJAs och Statsförelags styrelser överlämnades 'ärendet tillregeringen för erforderUg finansiell medverkan. Denna lämnades efter riksdagsbehandUngoch ett praktiskt taget enhälligt stöd från alla poUtiska partier. Underdet gångna året genomfördes en omfattande förprojektering för att klargöra förutsättningamaför att bygga ett raffinaderi, lokaliserat till . Fortsatta studierigångsattes i nära samarbete med industridepartementet. VidUddevallavarvet inleddes en intensiv investeringsverksamhet som syftar tiU attpå radikalt modernisera produktionsapparaten och ökakapaciteten. Ocksåhos Berol Kemi blev 1974 av en period med växandeinvesteringsanspråk. Skr 1975: 88 -23,8 -16,4 -13,4 Utvecklings- och etableringS' -52,7 -24,3 -52,6 -0,7 -52,8 -46,0 -26,3 -34,7 *före bokslutsdispositioner och skaller. Ytterligareett uttryck för gruppens expansiva verksamhet var den rad av förelagsförvärvsom genomfördes. FörutomStatsföretags köp av Pullmaxgrappen för SMTs räkning, ett köp som kommenteras iStatsföretags förvaltningsberättelse, genomfördes bl. a. följandeföretagsförvärv av dotterbolag inom gruppen. ASSIslöt avtal med om förvärv av samtliga aktier i i och Frövifors. Lokaliseringen till Bergslagsreglonenvar för speciellt intressant. Den skogsmark som tUlhörde braket såldestill domänverket. förvärvade även Limträ somett led i en integrering mot ökad förädling av ASSIs sågade trävaror. Efterlångvariga diskussioner träffades avtal mellan Sonab och AGAom köp av AGAs mobilradioenhet med anläggningar i och ett tillverkandedotterbolag i . Genom denna affär bedöms Sonabs industridivision få tUlräckligvolym för att klara en växande konkurrens. Såväl detta företagsköp som KalmarVerkstads köp under höslen av Mekaniska Verkstad, tillverkare av tungagaffeltruckar, genomfördes med finansieU medverkan från Statsföretag. FörKalmar Verkstad innebär tiUskottet från att bolaget tagit ytterUgareett steg mot en planmässig satsning på lastmaskiner för containerhantering. /75 slutförde förhandUngar med ägarna till HvUansMekaniska Verkstad i . Skr 1975: 88 6 tillverkartyngre traverser och har uppnått stora framgångar inte minstpå export. Genom detta förvärv öppnas möjlighetei till en nödvändigkapacitetsökning för . Dessuiom passar förvärvet in i varvetsplaner på en breddad verksamhet med sikte bl. a. på den växande offshorebranschen. avslutades också förhandlingar mellan och de tidigare ägarnaav TuoUuvaara Gruvaktiebolag med verksamhet i . Vid sidan av denna mycketnaluriiga komplettering tiU LKABs verksamhet i har dessutom underåret medverkat i fortsatta satsningar såväl i som utomlands genom debåda oljeprospekte-ringsföretagen där innehar avaktierna. Slutiigenförtjänar nämnas Tobaksbolagets köp av av aktierna i , , ett naturligt komplement i enUghet med Tobaksbolagels tidigarefastlagda riktlinjer om diversifiering i konsumentvaruledet. Arbetetalt åstadkomma ett fastare strukturellt mönster för bolagen i Statsföretagsgruppenfortsatte. AB Stalsgruvoröverläts av Statsföretag till med verkan från . Ensärskild byggmaterialgrapp bestående av en rad dotterbolag lill Svetab är underbildande. Den första uppgiften för denna nya grupp blir att sanera en starkt förlustbringandeverksamhet. Ettnärmare samarbete mellan de båda i Statsföretagsgruppen ingående varvenetablerades och fömtsättningar skapades för en större intressegemenskap mellanLKAB och NJA. Underförsta rådde en utpräglad högkonjunktur inom så gott som samtUgade branscher, där Statsföretagsgmppen är representerad. Inflationstakten, somtidigare varit lägre i än i flertalet västeuropeiska länder, ökade ochkapitalmarknaden åtstramades. Inomvissa branscher inträdde emeUertid försämrade villkor . Sågadetr'åvaror, en stor produktgrupp hos , tUlhörde de allra första somdrabbades av de sämre konjunkturerna. StåUndustrinnoterade sänkta världsmarknadspriser och den oceangående sjöfartenarbetar under mycket ansträngda betingelser. Detta påverkar varvsindustrin,där orderingången snarastär negativ genom de annuUeringar som redarna tvingats begära. Gruppens varv hardock ännu icke drabbats av några avbeslällningar. Konsumenlvarusektorndäremot hade goda villkor . Delta gynnade såväl Tobaksbolagetsom . Även verkstadsindustrin kunde summera större orderstockar vid åretsutgång. ,som i huvudsak gör sina försäljningsavslut av järnmalm , kunde förandra årel i följd genomföra stora prishöjningar på större delen av malmsortimenlel.Fortsatt vikande stålkonjunktur kan möjligen betyda en förskjutning framåt itiden av beställda kvantiteter malm, men prisnivån ligger 1975 över1974. Inflationenställde förelagen inför nya problem, inte bara av redovis-ningsleknisk natur.Resultatredovisningen visar i tider av stark inflation förrädiskt lUllalandeöverskott. Trots rekordvinster förblir emellertid kassavalven tomma.Rörelsekapital i form av varulager och kundfordringar stiger explosionsartatoch investeringarna blir väsentligt dyrare än beräknat. Detla inträffade 1974.Risk föreligger att investeringsplanerna i vissa fall måsle nedjusteras föralt rymmas inom tiUgängUga ramar. Tackvare speciellt gynnsamma marknadsvUlkor i några branscher nådde Statsföretagsgruppen1974 elt överskott före bokslulsdispositioner och skatter på närmare 1 000milj. Så gott som hela resultatförbättringen jämfört med kan hänförastiU , och Berol Kemi. Överskottet innefattar betydande prisvinster påmaterial. Ävenom överskottet totalt sett kan anses mycket tillfredsställande, noterades motslutet av året en tendens mot lägre kapitalavkastning hos flertalet bolag.Antalet företag med s'ämre resultat 1974 än 1973 var större än antalet medbättre. Stora resultatförsämringar rapporterades av bl. a. Sonaboch Svetab. NJA och Uddcomb nödgades också revidera sina prognoser för årets resullatutfalli negativ riktning. Under det gångna årel uppnåddes dock i flera fall resultatsom överträffade alla förväntningar. ASSIs och Berol Kemis rekordöverskott varföljden av en god planering och ett skickligt utnyttjande av gynnsamma yttre vUlkor.SARA och SMT-PuUmax redovisade överskott som årel innan bedömdes omöjUga attuppnå 1974. Denomständigheten att Uddevallavarvet i bokslutet kunde beakta samtligakursförluster även på långfristiga skulder, delvis härrörande från tidigareår, måsle anses som elt styrkebevis. Avkoncernens samlade nettoöverskott disponerades 2/3 eller ca 650 milj. kr. förökad konsolidering i form av extra avskrivningar av maskiner, avsättningartill lagerreserver och investeringsfonder. Dessuiom avsattes tillarbetsmiljöfonder ca 70 milj. kr. och till särskilda investe. ringsfonder ca 50milj. Eflerdessa dispositioner återstår fortfarande ett utrymme för ökad Skr 1975: 88 8 skattefrikonsolidering i lagerreserver och genom extra avskrivningar avstorleksordningen 900 milj. kr. Underdet gångna året steg antalet anställda i Statsföretagsgmppen med 4 300. Nyförvärvadeföretag tillförde gruppen 2 500 nya medarbetare. Deerfarenheter som vunnits av de anställdas medverkan i styrelsearbetetoch i andra beslutande organ är genomgående positiva. Genom de riktlinjer förett utvidgat samråd om företagens ekonomi, som moderbolagets styrelse antagit,kommer de anställda att få förbättrade förutsättningar för en aktiv och förföretaget nyttig insats. Somtidigare n'ämnts registreras vid flera av gruppens företag tecken på försämradekonjunkturer. Något enhetiigt mönster kan emellertid ännu inte skönjas. Uppfattningenom hur djup konjunklurförsämringen blir varierar också starkt. Trots en kraftigresultatförb'ättring hos är emellertid det sammanlagda, budgeteradeöverskottet ungefär detsamma som 1974 medan koncernomsättningenväntas stiga med . Investeringsvolymen blir fortsatt mycket hög ochkoncernens samlade likvida resurser kommer att minska relativt sett även meden planerad upplåning som budgeterats överstiga 1 000 milj. kr. Eftersamråd med samtiiga bolag inom gruppen har antagitriktlinjer för ett utvidgat finansiellt samarbete meUan moderbolaget ochdotterbolagen. Detta samarbete syftar till alt på bästa sätt utnyttja knappakapitalresurser. Samarbetet inneb'år dock inte någon centralisering av löpandefinansiella transaktioner. Varifrånska vi få pengar? Förnärvarande har väl många industrichefer inte bara i vårt land utan ävenutomlands känslan, att det skulle gå att sälta igång många naturliga ochlovande projekt, bara det gick att skaffa långsiktigt kapital. Det ansträngdaläget på kapitalmarknaden sammanhänger med budget-underbalanseringar i olikaländer, överströmning av kapital till oljelän-derna med dåUg återcirkulation,valutasvårigheter och alla de nya risker, som dessa omständigheter för medsig. VadLKAB bettäffar har våra förvaltningar alltjämt en glupande aptit ifråga ominvesteringsmedel. Utbetalningarna för investeringar kommer alt ligga påomkring 400 milj. kr., och ändå gör vi inga slörre extraturer. Summan harblivit så stor bl. a. därför, att investeringskost- Skr1975: 88 9 nadernapå stigit med någonting mellan . Det är den värstakostnadschocken sedan Koreaboomen. Den gången sjönk endel priser avsevärt efler , men frågar man sig, om inteinflationen kommer att rasa vidare. Menvid sidan av dessa allmänna bekymmer dyker nya behov upp. Vi skulle vilja gåvidare med malmförädlingen. Miljöinvesteringarna drar väldiga belopp över 200milj. är beslutade eller genomförda , och fortsättning följer. Visysslar med ett apatilfosforsyreprojekl, som ser lovande ut. Vi önskar, om detvisar sig tekniskt och ekonomiskt möjligt, få till stånd en brytning i Kaunisvaara.Vi nosar på en kopparmalm, som ligger utanför dörren i och som kan visasig vara ell projekl. Det behövs mer pengar i oljeprospektering både hemma ochutomlands. Slutligen finns det diverse projekl, som alltjämt är för ovissa föratt nämnas vid namn. Ärdet någon mening att fullfölja alla dessa uppslag och utredningar, lägga nedförprojektkostnader, preliminärt förhandla i olika riktningar, då man intesäkert vet, hur kostnader, priser, arbetstider, paragraf-32-utredningar,kapitalmarknad och hundra andra s. k. parametrar i långtidsplaneringen kommeratt påverka ekonomin och investeringsutrymmet? Håller vi på att ta oss vattenöver huvudet? Vi vågar knappast leva efter våra gamla konjunkturcykelkurvor, tyden internationella situationen liknar inte någon annan vi upplevat underefterkrigstiden. Sedanrätt tidigt började jag notera, att i utländska industrikretsar enkänsla av ovisshet och osäkerhet spred sig, och tonfallen var inle desamma somi "vanliga" lågkonjunkturlägen. Oljeproblemali-ken,betalningsbalanserna, kapitalmarknadens försämrade funktion uppfattades somnya inslag. Denna atmosfär förmärktes inle i . Vi levde ivår försenade högkonjunkturs tillfälliga optimism. Men har det börjat svänga och även h'är diskuterar man inle så mycket de gamla vanligakonjunkturfenomenen utan ställer långsikli-gare frågor. Företagscheferär kloka, om de i en lågkonjunktur söker vara mera optimistiska än sinamedarbetare och i en högkonjunktur mera pessimistiska. Detta innebär att tänkalångsiktigt. Chefen är ju betald för att vara förståndigast. Men om ovisshetenjust gäller en långsiktigare utveckling, då kanske inte det gamla receptetduger? Hurtfriska deklarationer om att en företagare alltid måste varaoptimist hjälper inle så långt, då man på känn måste bUda sig en uppfattning omlångsiktiga prioriteringar, som vid en nyansering i den ena eller andrariktningen kan betyda en miljard eller två miljarder större eller mindreresursbehov. LKABhade ett bättre 1974 än 1973, vi väntar oss en avsevärd resultatförbättring1975, om inte något helt oförutsett inträffar. ochtrots en stark balansräkning upplever vi stämningar av det slag jag skildratoch som jag tyckt mig finna inom många företag kanske i de flesla. Verklighetenär så rik på möjligheter. Det saknas sannerligen inte idéer i industrin. människorna ha högre levnadsstandard då får kapitalmarknaden inte förblitunn. Nöjer vi oss med en långsam tillväxt, då ler sig klimatet tillfredsstäUande. Verksamhetenvid Norrbollens () har alltsedan 1970 präglats av snabb expansion.Faktureringen har tredubblats från 338 milj. kr. 1970 lill 990 milj. kr. 1974och antalet anställda, som var cirka 3 400, har ökat tillcirka 4 800. Detta innebär att faktureringen per anställd fördubblats. Det kanpåpekas, att ca 500 av ökningen av antalet ansfäUda beror på genomfördaarbetstidsförkortningar för flerskiftsarbete. beräknasfaktureringen öka med ytterUgare och antalet anställda med ca 350. Dennaexpansion har möjliggjorts av stora investeringar. invigdesofficiellt Investeringsprogram 70. Detta investeringsprogram, som har kostatberäknade ca 550 milj. kr. och genomförts inom planerad tidsram, har inneburiten genomgripande nydaning av järnverkets metallurgiska anläggningar och en väsentUgmodernisering och kapacitetsökning för valsade och manufaklurerade produkter. Under1975 las 75 i drift. , som får en kapacitet på ca 1 miljonton koks , genomförs också inom beräknad kostnadsram, 340 milj. kr.Andra anläggningar som tas i drift är 75, som omfattar en LD-stålugnpå och 2 nya slränggjutningsmaskiner Normalisering 75, som gerjärnverket en slor kapacitet för värmebehandling av höghållfast stål. Densammanlagda kostnaden för dessa investeringar är ca 270 milj. kr. Den28 fattade beslut om uppförande av 80. Detta är ettstålverk för framställning av ämnen och uppförs i anslutning till . Verket får en kapacitet på 4 mUjoner ton ochkommer att sysselsätta ca 2 500 man. Produkterna kommer alt säljas liU andrajärnverk som på grund av sitt läge eller sin storlek har sämre fömtsättningarför metallurgisk produktion. 1970hade järnverket en rent funktionell organisation, där verkställandedirektörens närmaste medarbetare var specialiserade på ekonomi. produktion,försäljning etc. har lönsamhetsansvariga divisioner successivtskapats. Det senaste steget i denna utveckling tas . Därefter kommerNJA att bestå av 4 divisioner med självständigt resultatansvar samt en centralstab. NJAhar redovisat förluster. Vi hade hoppats att tack vare de nyaanläggningarna kunna vända denna utveckling och redovisa eltpositivt resultat. Detta har dock ej lyckats. Stålindustrinsmarknadsläge var gynnsamt . Många stålföretag kunde dock endast delvistillgodogöra sig de mycket stora prishöjningar som officiellt noterats,eftersom man haft stora orderstockar. Detta är specieUt utpräglat för NJA, somlevererar stora tonnage till varv. Varven kr'äver av leverantören att order på fartygsmalerialtecknas llU fasta priser i förväg. Detotillfredsställande resultatet förklaras också av att det tagit längrelid än beräknat att uppnå full produktion i de nya metallurgiskaanläggningarna. Skälen till detla är flera. Ett skäl är, att det visat sigmedföra ovänlat stora problem att använda en hög andel kulsinter i masugnarna.Ett annat är ett flertal olycksfallsliknande missöden som hänt medproduktionsutrustningarna. Problemen inom de metallurgiska avdelningarna harkommit att överskugga de positiva insalser som gjorts inom andra delar avproduktionen, som tidigare medfört problem för järnverket. Detla gäUer framför alllplanering och materialhantering inom valsverken och manufakturavdelningarna. fakturering har gått tUl varvsindustrin, tUl verkstadsindustrin,tiU byggnadsindustrin och varit halvfabrikat för andra järnverk.Exportandelen var . För fartygsmalerial redovisas en förlust på 65milj. under det att övriga produkter sammanlagt givit en vinst på 38 milj.kr. Resultatet för hela leveransvolymen blev således 27 milj. kr. Ar1975 bedöms allmänt att bU ett väsentligt svårare år för stålindustrin"ån 1974. Försäljningspriserna har tills vidare stabiUserats på en relativthög nivå inom och EG-marknaden, men priserna på andra marknader har faUit.Samtidigt som marknadsräget för stål blir s'ämre slår kostnadsslegrmgarna tillföljd av oljekrisen ut med full kraft . Sålunda höjs priset på malmfrån med och kol-och kokspriserna blir också mycket höga. FörNJA kommer på grund av råvaraprisstegringarna de gamla fartygskontrakten tillfasta priser att utgöra en svår belastning även 1975. A andra sidan harföretaget goda möjligheter att förbättra sin produk- Skr 1975: 88 12 tionoch produktivitet och vi hoppas därför alt kunna uppnå ett bättreresultat 'än trots att de yttre fömtsättningarna bUr långt sämre. Förde därpå följande åren förväntas en förbättrad resultatutveckling.Investeringarna i världens stålindustri har varit otUlräckliga och det finns enunderliggande brist på stål, som bör leda tUl prishöjningar. Trotsutpräglad lågkonjunktur har svensk varvsindustri upprätthållit högproduktion och sysselsättning. För att även kunna hålla platsen somvärldens andra skeppsbyggnadsnation måste de svenska varven besitta sloraresurser. Kapitalförsörjningen blir en dominerande fråga för branschen denärmaste åren. Dånu pågående stora investeringsprogram är slutfört, torde Uddevallavarvet ståväl rustat inför en kommande uppgång i sjöfartskonjunklu-rerna. Är1974 har präglats av ogynnsamma sjöfartskonjunkturer. För tankmarknaden kanman rentav tala om depression. De svenska varven har dock upprätthållitoförändrad hög produktion och sysselsättning. håUer alltj'ämt platsensom v'ärldens andra skeppsbyggnadsnation efter . Orderslocken omfatiar istort sett leveranser t. o. m. 1977, i vissa fall in i 1978. Dess värde /75 har beräknats till ca 17 500 milj. kr. varav för export ca14 000 milj. kr. Värdet av levererade fartyg uppgår tUl ca 3 700 milj.kr. varav för export 2 900 milj. kr. Sjöfartenär som näringslivet i övrigt ständigt underkastad variationer. Erfarenheternavisar även att markanta växlingar i sjöfarlskonjunk-turerna i och för sig ärett normalt tillstånd. Den nuvarande lågkonjunkturen 'är emellertid ovanligtkraftig med djupgående verkningar. Energikrisen och förvecklingarna iMellersta östern har starkast påverkat tankfarten. av internationella handeln sjöburen Sjöfartensstora betydelse framstår tydligast, om man betänker att av världens alla internationeUatransporter mätt i tonkilometer sker med fartyg. Vägarna över haven Uggeralltid öppna, och transport med fartyg är i jämförelse med andra altemativ enekonomisk, mU-jövänlig och energisparande transportform. Den sjöburnavärldshandeln kommer därför med all sannoUkhet att ständigt öka. Föratt möta konjunkturens sv'ängnmgar krävs att varvsföretagen är så rustade ekonomiskt, tekniskt och organisatoriskt att de kan ge- Skr 1975: 88 13 nomlevaperioder med lågkonjunktur. Varvindustrin med sin långa orderstock har varitoch är aUtjämt sysselsättningsstabil. Varven måste dock vara beredda attständigt utveckla nya fartygstyper alltefter transportbehovet. Råolja,petroleumprodukter, järnmalm, kol, spannmål, bauxit och fosfat svarar för 70 %av världens totala sjöburna handel uttryckt i ton. En betydande del avvarvsproduktionen kommer därför att avse fartyg för sådana laster.Konventionella transporlsätt kommer att påverkas av nya laslhanteringsmetoderbaserade på ny teknik. Fartygen blir mer specialiserade och teknisktkomplicerade. För transport av råolja torde säkerligen de störstafartygstyperna med sin överlägsna transportekonomi bli alltmer dommerande.Hamnar och terminaler världen över byggs ut för alt taga emot dessa storafartyg. Framtidenkommer att ställa stora krav på varvsföretagens ekonomiska och tekniskaresurser. Forskning och utveckling kommer att kräva ökade insatser, ochbetydande investeringar måste ske i varvsanläggningarna för att ständigt håUadem moderna. De större varvsenheterna måste ha en volymmässigt förhållandevisstor produktionskapacitet för att bli lönsamma och en avsevärd flexibilitetför alt kunna möta marknadens krav beträffande olika fartygstyper. a.därför blir kapitalförsörjningen den dominerande frågan för varven de närmasteåren. Sammantaget måste vårt lands varvsindustri ha ungefär nuvarandeomfattning för att kunna bära alla kostnader för forskning och utveckling, UtbUdning,standardisering, gemensamma organ o. d. En ökad samverkan i gemensamma organliksom direkt mellan varven under upprätthållande av en sund konkurrens ärangelägen. Trotsatt är ett högkostnadsland torde vår utvecklade teknologi ochindustrins infrastruktur skapa goda föratsättningar för att vår varvsindustriäven kan behålla sin stäUning. Uddevallavarvelsår 1973 beslutade stora investeringsprogram är nu inne i sitt mest intensivaskede. Den starka inflationen har tvingat fram vissa modifikationer ochinskränkningar, men planen fuUföIjs i princip. Vid den omsvängning isjöfartskonjunkturerna, som förr eller senare ät alt emotse, kommerUddevallavarvet alt slå väl rastat. De naturliga förutsättningarna för ettstorvarv i är gynnsamma. Det gäUer att utnyttja dessa och genom ökadrationalisering och kostnadsjakt möta en hårdnande konkurrens och press påfartygspriserna. De personliga insatserna kommer därvid att ha avgörandebetydelse. Ar1974 har för Uddevallavarvet gett elt gott resultal. Ifråga om levererattonnage var det ett rekordår. Materialsvårigheter och andra stör- Skr 1975: 88 14 ningarhos underleverantörerna har kunnat bem'ästras. Personalsituationen harpräglats av en lugn utveckling. Ökad satsning på utbUdning inom de speciellavarvsyrkena är dock nödvändig. Med tUlfredsställelse kan konstateras attmånadslönereformen och andra åtg'ärder för ökad samverkan har varit till gagn. Marknadenär f. n. mycket svår att bedöma. Pågående upprustning av Uddevallavarvet tordedock skapa en god utgångspunkt för atl uppnå tillfredsstäUande arbelsvolym ochresultat fram tiU 1980. Åretsom gick, rekordår Är1973 var elt bra år för skogsindustrin. Ar 1974 blev ännu bättre. Exporten stegfrån , till 18. Ökningen betalade drygt 2/3 av prishöjningen påoljeimporten. Köpte Pappersbmk och Limlrä.Igångsatte byggandet av spånskive-fabrik i och utökning av sågverket iValåsen. Båda blir störst i sitt slag i landet.