prop · FY0387 · 1975-12-31 00:00:00 — Genom all nämndema i stort sett kommer att vara verksammaåret runt ökar, anför utredningen vidare, förutsättningama för ledamölerna altvinna insikt i taxerings- och granskningsfrågor. Utredningen bedömer därföratt behov av en tudelning i lokala och särskilda nämnder normalt inte längrekommer att föreligga. 1975: 87 48 Dentjänsteman som granskat en deklaration bör enUgt utredningens mening ocksåföredra deklarationen inför taxeringsnämnden, som fattar beslut. Denna ordningtillämpas f. n. som regel i de särskUda taxe-ringsn'änmder som biträds avtaxeringsinspektör. Utredningenhar föreslagit en branschspecialiserad granskning av nä-ringsidkarnasdeklarationer. Om taxeringsdistrikten delas in efter geografiskgrund, kommer detta som regel att innebära att en taxeringsnämnd kommer attbiträdas av flera deklarationsgranskare och därmed flera föredragande. Föratt åstadkomma största möjliga förutsättningar för lokal skattemyndighet attfördela granskningsarbetet inom myndigheten på granskningspersonal med olikakunskap och erfarenhet är det enligt utredningen mindre lämpligt att behållanuvarande ordning med s'årskUt förordnade inspektörer för varje nämnd.Skattemyndigheten bör biträda n'åmn-den och det får ankomma på myndighetenschef att fördela granskningsarbetet på bästa sätt. Med dessa arbetsformer ökarenligt utredningen förutsättningarna att organisera arbetet inom myndighetenpå gmpper sammansatta av personal med olika utbildning och erfarenhet. Dennärmare utformningen av dessa gmpper, deras arbetsförhållanden och ansvar utgörenligt utredningen ett väsentligt område i det fortsatta utredningsarbetet. Utredningenanser sålunda att nuvarande splittrade distriktsorganisation kan slopas.Endast mera undantagsvis bedöms det bli motiverat att ordna specialdistrikt försärskilda typer av deklarationer. Företagsform eller om skattskyldig är fysiskeller juridisk person bör enligt utredningen inte utgöra grunder fördistriktsindelning. Utredningenhar gjort cn ÖversiktUg bedömning av antalet framtida taxeringsnämnder. Dennagmndas på att nämnderna normalt kommer att sammanträda med en sammanträdestidom högst per tillfälle. Ulredningen bedömer att högst avlöntagardeklarationerna blir behandlade av nämnden in plenum. Beträffanderörelser och liknande bedöms slörre delen bli föredragen i nämnden. Meddessa förutsättningar har utredningen kommit fram till att omkring 1 500nämnder i stället för nuvarande ca 4 200 erfordras i den framtidaorganisationen. Varje nämnd skulle därvid som ett genomsnitt omfatta ca 3000 löntagardeklarationer och 800 rörelser, jordbruk, bolag och liknande. Påbasis främst av antalet registrerade taxeringsuppgifter vid taxeringhar utredningen beräknat deklarationsmaterialets omfattning enligt följande. Prop.1975: 87 49 Antalet rena löntagardeklarationer som endast omfattarinkomst av tjänsl, inkomst av schablonbeskattad annan fastighet och/ellerinkomst av kapital av obetydlig omfattning har beräknats till ca 4 000 000. Antalet löntagardeklaralioner som är mer komplicerade därföratt de t. ex. kräver mer omfattande komplettering i form av utredning elleromfattar realisationsvinst, inkomst av större hyresfastighet eller betydandekapitalinkomst och förmögenhet har uppskattats till ca 600 000. Antalet deklarationer som omfatiar inkomst av rörelse,inkomst av jordbruksfastighet, inkomst av s. k. fria yrken eUer därinkomstberäkningen fordrar speciell utredning samt juridiska personersdeklarationer har bedömts utgöra ca 1 100 000. Utredningen framhåller att det är naturligt attulredningens kalkyler angående resursbehovet måste betraktas som i viss mänosäkra. På detta stadium har utredningen ansett det vara riktigast att göra enförsiktig kalkyl som innefattar en överskattning av personalbehovet. Ulredningen redovisar först de produktionslal per dag ochgransk-ningsassistenl som utredningen lagt till grund för sina kostnadsberäkningar.Utredningen anför att försök pågår med granskning av löntagardeklarationergenom taxeringsinspektörers försorg. Hillills ligger dagsproduktionen kring 70deklarationer. De kontakter utredningen haft med inspektörerna ger stöd förantagandet att fortsatt verksamhet med tjänstemannamedverkan ger en snabbarehandläggning. Vidare kommer ADB-stödet i det framlida systemet och detförenklade underrättelseförfarandet alt medföra påtagliga fördelar i detmanuella arbetet. Utredningen gör den bedömningen att en dagsproduktion om90 rena löntagardeklarationer innebär ett försiktigt antagande utifrån de omständighetersom nämnts i det föregående. För kategorin komplicerade löntagardeklarationer finnsinget direkt jämförelsematerial i försöksverksamheten. Någon större skillnadmellan de rena löntagardeklarationerna och denna grupp torde enligt utredningeninte föreligga. Utredningen ber'äknar resursbehovet efter en produktion om 50deklarationer per dag. I nuvarande inspektörsorganisation räknar man enligtutredningen med en dagsproduktion om i genomsnitt 2025 rörelsedeklarationerper taxeringsinspektör. Häri ingår då såväl enkla som mer kompliceraderörelser. Detta talar enligt utredningen för att man torde kunna räkna medåtminstone samma produktionstal i fortsättningen. Ett annat skäl för delta äratt de svårbemästrade ulredningsfallen ligger utanför dessa beräkningar, genomatt de kommer att .granskas i samband med partiella revisioner. Den tid det taratt ulföra dessa beräknas för sig och ligger sålunda utanför de produktionstalsom anges för själva granskningsarbetet. Sammantaget anser utredningen alt dagsproduktionenkan beräknas tUl 20 deklarationer per dag. 1 fråga om de större rörelserna, aktiebolagen o. d. anförutredningen att det vid i finns viss erfarenhet avtjänstemannamedverkan vid den årliga taxeringen av aktiebolag. Antalet deklarationerper dag i snitt för dessa granskare utgör enligt utredningen 20 25. Härvid börenligt utredningen beaktas att ett inte obetydligt anlal vilande bolag ingår isiffrorna. Utredningen beräknar 5 deklarationer per dag med hänsyn lill altmaterialet enligl ulredningens förslag utgörs av de 50 000 mest kompliceradedeklarationerna i landet. För granskare med lägre utbildning bedömer utredningenalt 65 rena löntagardeklaralioner per dag bör kunna läggas lill grund fördimensioneringen, I fråga om komplicerade löntagardeklarationer harulredningen för dessa granskare räknat med ett genomsnitt om 30 deklarationerper dag, vilket är 20 deklarationer färre per dag än vad som beräknats förövriga granskare. Utredningen bedömer att det totala antalet biträden somhjälper granskningsassistenteraa kan beräknas bli inte oväsentligt lägre än f,n. Utredningen har ansett att relationen meUan biträde och assistent som imitten av var 4,3: 5 bör kunna ändras tiU 1:2. De kompliceraderörelserna beräknas sammanlagt erfordra förskrivbordsgranskning. Utredningen har beräknat som stöd fördenna verksamhet. Ulredningen sammanfattar de gjorda övervägandena iföljande tabell 1, ca 4 000 000 större rörelser, AB m fl 35 140 200 Assistenter 1 Lokala skattemyndigheterna = Länsstyrelserna Medden dimensionering av organisationen som ulredningen redovisat skapas enligtutredningen resurser för partiella revisioner tUl ledning för taxeringsbeslut iförsta instans i enlighet med uppställningen i tabell 2, Resurser för partiella revisioner LSM05-21-11-20 Assistent 1 100 LST02-2511-20 Assistent 200 90 AntaletpartieUa revisioner förhåller sig enligt utredningen till beräknat antalrevisionsobjekt enligt vad som anges i tabeU 3. Tabell 3.Partiella revisioner i förhållande till antalet revisionsobjekt partiella revisioner iförhåUande till antalet LSM 05-2111-20 250 000 Detstörsta utrymmet för partiella revisioner har utredningen föreslagit för demest komplicerade fallen, som handläggs på regional nivå. Det största antaletpartiella revisioner har beräknats för de "verkliga" rörelse- ochjordbruksdeklarationerna, som huvudsakligen kommer att granskas under periodenden 21 . Antaletrevisionsobjekt har beräknats med utgångspunkt i det av SCB förda centralaföretaregistret där det vid slutet av faims 419 000 företagregistrerade. Antalet reella objekt har beräknats vara något lägre. 1975: 87 52 Sammanfattningsvisfordrar enligt utredningen den årliga taxeringen överslagsvis de resurser somanges i labell 4, 3,2,14,1Debitering och omräkning av slutlig skatt Enligtdirektiven skall ulredningen, inom ramen för en fördjupad analys avstatskontorets utredning och FLB-betänkandet bl. a, utreda formema fördebitering av slutlig skatt, avräkning av preliminär skatt och uppbörd avkvarstående skatt vid olika utformning av taxeringsförfarandet. De förslagtill lösningar av avräkningsfrågoma som skisserades av de angivna utredningarnaskilde sig sinsemellan i v'äsenthg grad. Statskontoret byggde på ettbibehållande i stort av nuvarande ordning med omkring från det deklarationlämnas tUl slutavräkning sker. FLB-syslemet byggde på en preliminärslutavräkning och en slutiig. Den preliminära, som skulle framställas genomskattemyndigheternas försorg, skulle tillställas de skattskyldiga omkringmitten av mars. Efter kontroll och underskrift av den skaltskyldige skulleavräk-ningsbeskedet sändas tillbaka tUl skattemyndigheten. På grandval av denpreliminära avräkningen och med beaktande av den skatlskyldiges noteringar påavräkningsbeskedel skulle slutlig debitering ske . Formernaför avräkning har enligt ett nära samband medpreliminärskattesystemels utfomming. Generellt sett kan man enligt utredningenuttrycka det så att kravet på snabb avräkning ökar ju sämre precision somvidlåder preliminärskattesystemet. I sker jämkning av den preliminäraskatten före eller under inkomståret för omkring var tionde skattskyldig motvar femte i och , Utredningens förslag om en utvidgadkällbeskattning har utarbetats utan sikte på annat än alt i huvudsak träffarätt med källbeskattningen. Mankan enligt ulredningen anta att skattskyldiga i viss utsträclcning inte ärobenägna att avstå från jämkning under inkomståret, om återbetalning skerredan under juni månad året efter inkomståret. Är staten dessutom beredd attge viss räntegottgörelse vid en återbetalning , skulle sannoliktantalet jämkningar under inkomståret reduceras ytteriigare. 1975: 87 53 Eltsnabbt avräkningsförfarande minskar vidare enligt utredningen såvälskatlemyndighelemas som de skattskyldigas och arbetsgivarnas arbete medpreliminärskatlen under inkomståret som det eliminerar behovet av ensärskild rutin påföljande år för återbetalning av överskjutandepreliminär skatt efter ansökan. Detlorde enligt utredningen vara allmänt bekant att många uppfattar självaskatteulräkningen som en invecklad procedur. Mycket talar alltså för att ensnabbare debitering uppfattas som en värdefull förbättring. För den enskilde ärdet en fördel av mera allmän natur att snabbare erhålla besked om eventuellaskatteskulder och -fordringar för det gångna inkomståret. Han får därigenom ettbättre underlag för sin ekonomiska planering och konsumtion än vad han f. n.har. Det är enligt utredningen uppenbart att en förändring av formerna fördebitering av slutlig skatt liksom en utvidgad källbeskattning inverkar påinkomstskattesystemets effekter sedda ur stabiUseringspolitiska synpimkter. Utredningenhar övervägt olika lösningar av avräkningsfrågoma. Enligt den metod somutredningen förordar sker debitering av slutlig skatt för i princip allaskattskyldiga . Denna debitering är baserad på taxeringarför samtliga rena löntagardeklarationer liksom för av övrigadeklarationer. För återstående dvs. av rörelseidkarna och dejuridiska personerna grundas debiteringen av slutlig skatt i princip pådeklarerade belopp efter beaktande av resultaten av deklarationernas behandlingvid föregående års taxering. Återbetalningar som överstiger . skallemellertid grundas på beslut av taxeringsnämnd och kontroll hos kronofogdemyndighet. Förcirka av samtliga skallskyldiga beräknas inte debitering av den slutligaskatten kunna ske av det skälet att underlag härför saknas eller är såbristfälligt att det inte kan godtas. Dessa erhåller besked om attdebitering ej kunnat göras samt att s. k. försenad debitering av slutlig skattsker senare för dem. Skattskyldigavars deklarationer genom beslul i nämnden kommer alt ändras efler den 1 junierhåller omräkningsbesked. Framställning av detta komnier alt ske ADB-mässigt. Uppbördav kvarskatt sker för så gott som alla skallskyldiga i septemberoktober medinbetalning . Vidvalet mellan metoderna har utredningen fäst avgörande vikt vid att denförordade metoden ger bl. a. samtidig återbetalning av överskjutande skatt ochsnabbare kvarskatleuppbörd. Taxeringarnaregistreras dels i maskinläsbar form (magnelbandsregis-ter), dels i visuelltläsbar form (taxeringslängder). Eftersom taxeringsregistren, som förvaraslänsvis, efter taxeringsperiodens slut 1975: 87 54 utvisarden mest aktuella och fullständiga inkomstbilden i riket, används de bl. a. somunderlag för inkomst- och förmögenhetsstatistik, taxeringsstatistik och förbudgetarbete hos stat, landsting, kommuner m. fl. samt för behandling av vissainkomstgrandade bidragsärenden (t. ex. studiebidrag och bostadstiUägg). Huvuddelenav slatistikprodukterna från taxeringsregistren framtas f. n. ochaugusti under taxeringsåret. En förlängning av taxeringsperioden medför attunderlaget för produkterna i viss mån innehåUer deklarerade inkomst- ochförmögenhetsuppgifter, som ej beslutats av taxeringsnämnd. Detta kommer attresultera i en viss kvalitetsförsämring av statistikprodukterna mot dagsläget,eftersom uttagen av produkterna måste ske i huvudsak somnu för all till-fredssfäUa statistikanvändarnas tidskrav. Idagens system görs ett första uttag av statistikprodukter omkring den 10 juliunder taxeringsåret. Detta gäller bl.a. andelstabeller åt RRV, magnetband medinkomst- och förmögenhetsuppgifter åt SCB samt uppgifter om antaletskattekronor och skatleören till landsting, kommuner, församlingar, SCB ochstiftsnämnder. Produkterna är vanligen preliminära och kompletteras sedantaxeringsregistret justerats per taxeringsåret. Då lämnasslutliga uppgifter om skattekronor och skatteören och erhållerSCB uppgift därom för beräkning av medelskattekraften i riket. a. för uträkning av skatteutj'ämningsbidrag. Vecka42 uttas debiteringsslatistik som länsvis utvisar antal och summor av påfördaskatter och avgifter m. m. Uppgiften lämnas till via RRVför statsverkels budgetarbete. Föratt utröna kraven på statistikprodukter i del nya systemet och finna godtagbaralösningar har ulredningen haft kontakter med berörda myndigheter ochorganisationer, nämligen SCB, RRV, ,, ,, centrala studiehjälpsnämnden, ochkammarkollegiet. I några fall har kontakterna endast avsett att fortiöpandeinformera om utredningens förslag. Kontakternahar i huvudsak visat att elt gemensaml problem föreligger för samtiigastatistikinlressenter, nämligen den kvalitetsförsämring som uppstår genomuttag av produkter ur ett delvis ogranskat deklarationsmaterial. I avsikt attutreda möjligheterna att statistiskt ta fram korrektionsfaktorer att applicerapå statistikprodukterna har en undersökning genomförts och förslag utarbetatstUl justering av statistik-produkter. Undersökningen visar att den totalastatligt taxerade inkomsten enligt taxeringsnämndernas beslut var högreän motsvarande deklarerade inkomster. Utredningens förslag innebär att man föratt erhålla en korrektionsfaktor för justering av preliminära statistikprodukterårligen genomför ett stickprov enligt i utredningsrapporten lämnad Prop.1975: 87 55 Utöver nämnda stickprov kommer resultaten avfortsatta undersökningar fram till tidpunkten för ett genomförande samt erfarenhetsvärdenav systemet i drift att bli vägledande. Utredningen föreslår i samråd med statislikintressentemaalt i princip samma produkter tas ut i elt nytt system som i dagens systemdock med tidigareläggande av uttagen med ca en månad. Dessuiom föreslåsmöjlighet att framställa produkter , om detta gagnarstatislikintressentema, liksom alt slutliga produkter av kontrollskäl tas utefter taxeringsperiodens slut. Utredningens förslag innebär vidare en utökadregistrering av uppgifterna i deklarationerna främst avseende förvärvskällantjänsl. Vidare innebär det registrering av kontrolluppgifternas innehåll.Utökningen av antalet registrerade uppgifter kan få användning för olikastatistiska ändamål. Utredningen föreslår att flera olika typer avundersökningar i fråga om statistikproduktionen, t. ex. angåendetaxeringsnämndernas höjningar/ sänkningar i några mindre regioner, genomförsfr. o. m. och framåt. Inkomstlängder framstäUs varefter de tillförs vissaändringar och justeras per . Justerade längder förvaras i tvåexemplar hos skattemyndighet och ett exemplar tillstäUs resp. kommun. För behandling av ansökningar om bidrag, lån m. m.,bestyrkande av uppgifter o. d. behöver de kommunala myndigheterna fortiöpandeha tillgång till aktuella inkomstlängder. I det följande anges vissa återkommandeärenden, för vars behandling uppgifter hämtas ur inkomstlängden: Familjebidrag ål värnpliktiga, statliga och kommunala bostadstillägg, bos'ätlningsl3n, kostnadsfritt biträde vid lantmäteriförrättning enligtensiltarlagen. kommunala stipendier för utbildning, underhållsbidrag till barn, fastställande av dagavgifter för socialvård och servicesamt Utredningen föreslår att inkomstlängd skall framställasomkring och innehålla alla skallskyldiga varvid anges om taxeringbeslutats av taxeringsnämnd eller inte. Inkomstlängd framställs i två exemplar ell för skattemyndighet och ett för kommunen. Kommunerna behöver främst kännedom om de taxeradeinkomsterna för behandling av bl. a. inkomstgrandade bidrag. Prop.1975: 87 56 ulredningeninkomstiängden utan olägenheter kunna reduceras atl omfatta förutom persondataendast uppgift om taxerade och beskattningsbara inkomsler. Enligt ulredningensbedönming bör kommunen kunna lägga de uppgifler som redovisas i inkomstlängdtUl grund för inkomst-prövade bidrag. Idetta sammanhang påpekar utredningen att alla kommuner i landet genombostadsslyrelsens försorg fr. o. m. har tillgång tUluppgifter som motsvarar de nyssnänmda, antingen i form av längder, s. k.inkomstförteckningar eller på s. k. mikrofisch. Uppgifterna framställs somservicebearbetning från länsstyrelsernas taxeringsregister i slutet avseptember taxeringsåret, men intresse föreligger att tidigareläggaframställningen. Dessa uppgifter används vid kommunernas behandling avansökningar om bostadstillägg. Vid ett tidigareläggande av förenämnda uppgiftertill augusti är en kombination med inkomstlängd möjlig, så att endast en avprodukterna framställs. Enfullständig längd föreslås bli framställd efter taxeringsperiodens utgång.Sådan längd föreslås innehålla både uppgift om taxeringar och debileringar ochbenämnas skattelängd. Isamband med alt i inkomstiängd redovisas ett antal skattskyldiga med deklareradtaxerad inkomst vilka i skattelängd redovisas med av taxeringsnämnd beslutadtaxerad inkomst, uppkommer, framhåller utredningen, en integrilelsfråga. Dåbåda längderna är offentiiga kan ut-1'äsas den 'ändring som gjorts avtaxeringsn'ämnd vid beslut efter det alt inkomstiängd tryckts. Av längdernaframgår dock endast summan av ändringen och inte någon fördelning påförvärvskällor e. d., varför utredningen inte bedömer förfarandet som särskUtallvarligt ur integritets-synpunkt. UtredningenframhåUer att etl fortsatt utvecklingsarbete erfordras så snart statsmakternalagit stäUning lill de principiella lösningar som redovisats iutredningsrapporten. Utvecklingsarbetet syftar till att detaljul-formaorganisationen inom lokal skallemyndighet och länsstyrelses skalleavdelning,blanketter, ratiner, register, bearbetningar, anvisningar för berördaintressenter m. m. Ett sfällningstagande tUl utredningens lösningar erfordrasvidare som underiag för utvecklingen av det tekniska systemet. Ett genomförandeav utredningens förslag är tidsmässigt helt kopplat tUl utvecklingen av detframtida ADB-systemet. I.A.DB-ulredningen har redovisats en preliminär tidsplan. Av denna framgår atlde delar av det framlida systemet som skall betjäna den årliga taxeringen ochdebileringen av slutiig skatt ber'äknas tidigast kunna las i . Fortsatta försök med medverkan av tjänstemän vid den årligataxeringen kommer att successivt alt förbättra underlaget fördimensioneringen av resurserna för den årliga Prop.1975: 87 57 Detaljutformningen av det administrativasystemet tUlsammans med del förbättrade underlag som verksamhetsplaneringssyslemetger, skapar enligt utredningen förutsättningar för att precisera inbesparingari nuvarande organisation. I har föreslagits elt stegvis genomförandeav del nya tekniska systemet med början för laxerings- ochdebiterings-avsnitten. Ett successivt genomförande är fördelaktigt ur densynpunkten att det ger bättre förutsättningar att förbereda och genomföraförändringarna hos berörda myndigheter. De starka samband som enligt förslaget föreligger mellangranskningen av självdeklarationerna och debileringen av slutlig skatt kräverenligt utredningen att skattemyndigheterna vid en övergång tUl ell nyllförfarande i väsentlig uisträckning kan ta över granskningsarbetetavseende löntagardeklarationerna så att debitering kan ske . Det nuanförda ställer enligt utredningen krav på alt den ökning av resurserna förskattekontroll, som erfordras, sker successivi åren 19751978. Flera skälutöver vad nu nämnts talar för delta. Hit hör behovet av bredareförsöksverksamhet . En sådan försöksverksamhel bör enligtulredningen ligga i botten för de slutliga ställningstagandena tilldimensioneringen av myndigheterna för den nya arbetsuppgiften. För skattemyndighetemas del är det angeläget attnyrekryteringen av personal sker . Den minskning av biträdeskårenvid lokal skaltemyndighet som aktualiseras beräloias delvis kunna mötas redangenom den naturliga avgång som sker . Ulredningen finner alt den nyrekrytering som erfordras iden nya organisationen utgör elt värdefullt komplement tiU nuvarande resurserunder åren 19751977. Genom att personalökningen i sin helhet avser en kategorisom skall utbildas för granskning av komplicerade deklarationer och revisionav räkenskaper kan personaltillskottet under övergångsåren dels vara engagerati de breddade försöken och i övrigt delta i lokalskattemyndighets arbete, dels utföra revisioner och arbetsgivaravgiftskontrollunder övrig del av året, dels medverka i arbetet med gemensam kontroll avinkomstskatt och mervärdeskatt. Utredningen bedömer att detaljutredningsarbete ochplanering av fortsatta, breddade försök måste startas för all delskall vara möjUgt att utveckla system och organisalion, utbilda personal m. m.inför en omläggning av taxering och debitering. Del fortsatta utvecklingsarbetet inom det aktuella områdetavses sålunda bli bedrivet i tre projekt, nämligen , RS-utredningenoch översynen av lokal skaltemyndighets organisation. 1975: 87 53 sattautredningarbetet bör enligt förslaget liksom göras gemensamt av RSVoch statskontoret under medverkan av personal från länsstyrelserna och delokala skattemyndigheterna. 3.2.14.4lnt'äkter och kostnader Ulredningenhar funnit del angeläget att försöka ge en bild av de samlade effektema av deframlagda förslagen. Effekterna är av skilda slag såsom mätbararationaliseringar inom förvaltningen, förbättringar i servicen gentemotallmänheten och förbättrade möjligheter att använda inkomstbeskattningen somett medel i slabiliseringspoliliken. Vidare pekas bl. a. på den preventivaeffekten av en ökad skattekontroll. Utredningensförslag har utarbetats utifrån den- fömtsättningen att möjlighet till direktåtkomstav data skall föreligga i en utsträckning som gör del praktiskt och ekonomisktmöjligt att genomföra förslagen. ADB-kraven svarar mot alternativen iADB-utredningen. Utredningenhar gjort en sammanställning av de konsekvenser av förslagen som ulredningenansett vara möjliga att uttrycka belopps-mässigt. pris- och lönenivåanv'änds i sammanställningen. Utredningen understryker att osäkerheten ibedömningarna varierar väsentligt för de olika posterna.