prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Ställningstagande lill dessa frågor kräver sålunda ettnoggrant och komplicerat förberedelsearbete. Sammanfattningsvis är jaginte för dagen beredd att la slällning till föreliggande utredningsförslagbeträffande modernisering av budgetsystemet. Sedan beredningsarbetet avseendeutredningsförslagen och remissynpunkterna avslutals räknar jag med att behovav ytterligare kompletterande utredningar och förberedelsearbete kan komma attföreligga innan en modernisering av budgetsystemet kan komma lill stånd. Jagräknar med att kunna presentera förslag i detta hänseende tidigast under1975/. 1.Beräknade merkostnader för täckande av löner och pensioner m. m. för budgetåret1975/76 Avtalhar, som jag tidigare redovisat, numera träffats för det statliga avtalsområdetför 1975 och 1976. Genom avtalet erhålls en lönekostnadsökning på förår 1975 och för . Häri ingår en höjning avarbetsgivaravgifterna med vardera året. Den förstnämnda höjningen harbeaktats i anslagsberäkningarna för /76 genom attlönekostnadspålägget höjts till . De kostnader som härutöver uppkommertill följd av avtalet under /76 avser lönehöjningar på förår 1975 samt lönekostnads-ökningar på för . Utgifter härför på statsbudgeten exkl. kostnaderna för det mililära försvaret och civilförsvaret har beräknatslill ca 2 300 milj. kr. I budgetpropositionen beräknades anslagsbehovetpreliminärt lill 1200 milj. kr. Efler samråd med statsrådet förordarjag alt anslaget till täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m.tas upp med 2 300 milj. kr. Regeringenbör i huvudsaklig överensslämmelse med vad som gällt beträffande tidigareanvisade täckningsanslag efler prövning i varje särskilt fall kunnafrån anslaget anvisa de medel som behövs utöver reservationsanslag ochobetecknade anslag på grund av lönehöjningar m. m. som föranleds av avtal somriksdagens lönedelegation har godkänt eller avtal som regeringen godkänt ulanhörande av lönedelegation. På molsvarande sätt bör medel kunnaanvisas, när merbelasl-ningen inle bör ske av förslagsvis betecknade anslag ochanslagsposter som maximerats av regeringen. Merkostnaderna för deaffärsdrivande verken bör bestridas på samma sätt som dessa verks övrigautgifter. Merkostnader för löner m. m. som faller på anslag inomutgiftsramarna för det mUitära försvaret och civilförsvaret bör liksom hittillsläckas av fjärde huvudtitelns anslag Reglering av prisstegringar. Avskrivningav nya kapitalinvesteringar för /76 AnslagentUl avskrivning av nya kapitalinvesteringar för /76 var i åretsbudgetproposition i viss omfattning upptagna med beräknade belopp beroende påalt motsvarande investeringsanslag inle begärts definitivt. Jagfår nu anmäla de definitiva anslagsförslagen samt förslagen om ytterligareinvesteringar utöver de i budgetpropositionen beräknade. Understatens allmänna faslighelsfond har för byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde definitivt begärts (prop. 1975: 33)140 mUj. Ävskrivningsanslaget bör föras upp med 70 mUj. Understatens utlåningsfonder har till studiemedelsfonden i prop. 1975: 23 definitivtbegärts samma belopp som i budgetpropositionen. Anslaget bör skrivas av heltoch ävskrivningsanslaget föras upp med oförändrat 510 milj. kr. Iårets budgetproposition (bil. 19) beräknade jag anslagsbehovet förriksgäldsfonden till 4 500 milj. kr. Dennu beslutade höjningen av den långa obligationsräntan med en procentenhetinnebär naturligtvis en betydande kostnadsstegring för den längastatsupplåningen. Effekten /76 blir emellertid begränsad dåkostnadsstegringen kassamässigl slår igenom med en viss eftersläpning.Mot bakgrund av räntehöjningen och med i övrigt kända förändringar iriksgäldskontorels kostnader för statsupplåningen bör emellertid, enligt vadjag under hand erfarit från , anslagsbehovet tUlriksgäldsfonden räknas upp med 100 milj. kr. till 4 600 milj. kr. Den förändring av statenför riksgäldsfonden för /76 som fordras i samband med denändrade anslagsberäkningen torde få redovisas av direki lillfinansutskottet. 5 Totalbudgeten budgetåren 1974/75 och 1975/76 Totalbudgetens utgiftsanslagbudgetåren /75 och 1975/76 Ibudgetpropositionen beräknade jag totalbudgelens utgiftsanslag, dvs. bortsettfrån förändringar av reservationsmedelsbehållningarna och i dispositionen avrörliga krediter, till 81 349 milj. kr. för /75. Häri ingick dei prop. 1975: 2 och prop. 1975: 7 upptagna anslagen på tilläggsstat. Viss delav prop. 1975: 2 har sedermera återkallats (Skr 1975: 64). harsedermera beslutat angående dessa förslag. Vidare har begärts resp. anvisatsytterligare drygt 8 milj. kr. på tilläggsstat i prop. 1975: 53 samt i rskr1975: 14. Tillutgången av har härutöver begärts anslag på tilläggsstat (prop.1975: 85) till elt sammanlagt belopp om 347 milj. kr. De största anslagenföreslås gå tUl bl. a. sysselsättningsskapande åtgärder med 100 milj. kr. samtvissa energibesparande åtgärder med 50 milj. kr. Vidare föreslås att 44 milj.kr. anslås lill FN-styrkors verksamhet ulomlands samt drygt 40 milj. kr. lillsärskUda ålgärder för arbetsanpassning. Totalthar på tiUäggsslat ca . anvisats eller föreslagits /75. harmed skrivelse överlämnat en approximativ beräkning avbudgetutfallet för innevarande budgetår (bilaga 3). Verket har beräknat detotala statsutgifterna, exkl. förändringar av reservationsmedelsbehållningaroch i dispositionen av rörliga krediter, till 82 673 milj. kr. Delta är elthögre belopp än de utgiflsan-slag som upptagits i statsbudgeten jämtetilläggsstater. SkUlnaden förklaras av beräknade merutgifter påförslagsanslag. Beräkningarna bygger främst på uppgifter somriksrevisionsverket inhämtat från myndigheterna. Verkets beräkning i denna delkan jag ansluta mig till. Härutöver har jag dock lagl på ytterligare ca 600milj. för utbetalningar av retroaktiva löner lill statstjänstemän ianledning av det träffade löneavtalet. Jag räknar därför med attstatsutgifterna exkl. förändringar i reservationsmedelsförbrukningar ochdispositionen avrörliga krediter kommer all uppgå till 83 273 milj. kr. /76 upptogs de lolala statsutgifterna, exkl. förändringar ireservationsmedelsbehållningar och i dispositionen av rörliga krediter, ibudgelproposUionen lill 92 124 milj. kr. I propositioner vUka förelagts åretsriksdag före och riksdagsbeslut fram till nämnda dag harupptagits anslag som innebär en utgiftsökning i förhållande härtill med drygt1 000 milj. kr. Bland.större anslagsökningar vill jag nämna drygt 600 milj. kr.för det energipolitiska programmet samt 300 milj. kr. i särskilt statsbidragtill kommuner och landsting. Vidare kan nämnas deändringar på vissa utgiftsanslag på område som blevföljden av den överenskommelse som träffades avseende skatteomläggning m. m.fr. o. m. . Denna överenskommelse innebär bl. a. ökade anslagmed 275 milj. kr. lUl barnbidrag /76 (SoU 1975: 5). ändradesemeUertid finansieringen av sjukförsäkringen med följd att bidraget tillsjukförsäkringen minskar med 310 milj. kr. 1975: 92) jämfört med vad somupptogs i budgetpropositionen. Jag har låtit upprätta enspecifikation över anslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionen(bilaga 6). Specifikationen läcker perioden fram lill mars månads utgång 1975.Förslaget om höjda barnbidrag fr.o.m. (SoU 1975:5) har dockinräknats. Vidare har beaktats de förslag som redovisas i denna proposition avseendeanslag för höjda statsljänarlöner m. m. samt till riksgäldsfonden. På gmndvalav dessa uppgifter beräknar jag utgiftsanslagen på totalbudgeten för budgetåret1975/76 tUl 94 331 milj. kr. Eventuella förslag och beslut i övrigt efter den31 torde få beaktas av vederbörande utskott. Iårets budgetproposition beräknades medelsbehållningarna på reservations- ochinvesleringsanslag minska med 900 milj. kr. under /75.Riksrevisionsverket har sedermera inhämtat nya uppgifler rörande myndigheternasbedömning av anslagsbehållningarnas utveckling. I sin beräkning avbudgetulfaUet för innevarande budgetår har riksrevisionsverkel bedömt attanslagsbehållningarna kommer att minska med ca 530 mUj. Jag bedömer föregen del att anslagsbehållningarna kommer alt minska med 700 milj. kr. (tabell11). /76 förutsäg jag i budgetpropositionen en förbmkning avreservationsmedel om 900 milj. kr. Jag finner ingen anledning att frångå dennabedömning. Tabell11 Beräknad förändring i anslagsbehållningarna budgetåren 1974/75 och 1975/76(Milj. kr., ökning +, minskning ) -300 -600 -489 - 39 -600 -100 -500 -400 -500 -400 Beräkningav disposition av rörliga krediter Budgelutfalletoch därmed statens upplåningsbehov påverkas av förändringar i dispositionen avrörliga krediter hos , vilka enligt beslut ställts tillförfogande för vissa myndigheter och bolag. I budgetpropositionen antogs detdisponerade beloppet komma' alt öka med 300 milj. kr. under /75.Riksrevisionsverket har i sin skrivelse tagit upp en ökning avdet disponerade beloppet med ca 230 milj. kr. Det är framför alltvattenfallsverket och siatens järnvägar som beräknas ta i anspråk ökadekrediter på 140 milj. kr. resp. 100 milj. kr. För egen dél finner jag detsannolikt all dispositionen av rörliga krediter kommer att öka med 300 milj.kr., vilket är samma belopp som angavs i finansplanen. /76 förutsåg jäg i budgetpropositionen en ökning av deianspråktagna beloppen om 200 milj. kr. Jag finner ingen anledning att frångådenna bedömning. Totalbudgetensinkomster budgetåren 1974/75 och 1975/76 samt investeringsplan för budgetåret1975/76 Riksrevisionsverkethar med särskilda skrivelser och lämnat bl. a. enberäkning av utfallet av budgetens inkomster under /75 samt enförnyad inkomstberäkning för /76. För en närmare redogörelse fördessa beräkningar får jag hänvisa till verkets skrivelser (bilagorna 3 och 4). Avgörandeför beräkningarna av statsinkomsternas utveckling är de anlaganden som görs ominkomstutvecklingen i samhället. Antagandena beträffande inkomstutvecklingen1975 var i budgetpropositionen mycket osäkra på grund av att några centralalöneavtal inte slutits. antog i sin decemberberäkning attden totala lönesumman skuUe öka meUan 1974 och 1975. Detta antagandeöverensstämde med det lägre inkomslalternativ av två som presenterades i denpreliminära nationalbudgeten. I detla alternativ antogs den avtalsmässigahöjningen uppgå lill . Då något resultat av avtalsförhandlingarna inteförelåg när verkel avgav inkomstberäkningen har verkel valt att inte frångåsitt tidigare presenterade inkomstantagande på totalt . Inkomst av tjänstberäknas öka i något snabbare takt än lönesumman ellermed . Ökningen av pensionerna anlas uppgå till , vilket är 4procentenheter mindre än som antogs i decemberberäkningen. harverket valt atl, i likhet med vad som antogs i finansplanen, schablonmässigtskriva fram inkomsterna . Somjag tidigare anfört bör mot bakgrund av det förväntade resultalel avavtalsrörelsen på den samlade arbetsmarknaden ökningen av inkomst av tjänsträknas . kan antagandet på alltjämt gälla. Vidde förnyade beräkningarna av inkomsterna /76 harriksrevisionsverket beaktat de förslag tiU ändrade skatteregler m. m. vilkaförelagts (prop. 1975: 92). Riksrevisionsverkethar i sin nya beräkning av inkomsterna för /76 bedömt att desvenska aktiebolagens taxerade inkomsler kommer att öka kraftigt mellan åren1974 och 1975 tUl följd av att de avdragsgilla avsättningarna tillarbetsmUjöfonderna och de särskilda investeringsfonderna upphör år 1975.Verket har av denna anledning räknat upp fyllnadsbetalningarna med500 milj. kr. För egen del anser jag att en försiktigare bedömning avvinstutvecklingen är motiverad och att denna uppräkning därför inte bör göras. Medutgångspunkt i de angivna förutsättningarna beräknar jag i likhet medriksrevisionsverkel inkomsterna under titeln skatt på inkomst och förmögenhetsamt socialförsäkringsavgifter m. m. till 27 600 mUj. för budgetåret1974/75 vilket är . mindre än vad som angavs i årelsfinansplan. Till största delen förklaras denna kraftiga avvikelse av alt deretroaktiva löneutbetalningarna inte hinner påverka inleveransen avprellminärskalt . /76 beräknar jag .inkomsterna under theln till 33 825 mUj. kr.,vilket är ca . mer än vad som upptogs i budgetpropositionen ochdrygt 600 milj. kr. mer än enligt riksrevisionsverkel. Beräkningenav inkomsterna på inkomstskattetiteln baseras på förutsättningen om oförändratprocenttal, dvs 100, för uttagande av prellminärskalt för /76..Enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall bestämmas medvilka procenttal av grundbeloppen den statliga inkomstskatten skall ingå ipreliminärskatlen för kommande budgetår. Procenttalet för den första hälften /76 skall vara detsamma som under innevarande budgetårs senarehälft. I förordningen (1974: 403) om storleken av statlig inkomstskatt somingår i preliminär skatt för /75 har delta pro- centtal satts tiU 100 för /75. För tidenden 1 juliden blir uttagsprocenten densamma. Jag föreslår attut-lagsprocenten även för tiden den 1 januariden fastställs till100. Förslag till lagstiftning härom har utarbetats inom (bilaga 10). På titeln automobilskattemedel har isin beräkning över utfallet av siatens budget för /75 angivitinkomsterna av bensin- och brännoljeskatt lill 1 770 milj. kr. Enligl vadverkel sedermera meddelat bör inkomsterna på denna titel räknas upp med 3 milj.kr. Jag ansluter mig till denna bedömning. Inkomsterna under inkomsttiteln mervärdeskatt har avriksrevisionsverket beräknats till 14 950 milj. kr. för /75 och18 350 milj. kr. för /76. Detta är 250 milj. kr. resp. 550 milj.kr. mer än vad som angavs i finansplanen. Den av mig antagna högre ökningen avinkomsi av Ijänsl innebär alt inkomsterna av mervärdeskatt bör räknasupp med ytterligare 150 milj. kr. för /76. Inkomsterna av tobaksskatt har av /75 beräknats till 2 100 milj. kr. Verket har sedermera meddelatatt inkomstema på denna titel bör räknas upp med 10 milj. kr. Jag ansluter miglill denna senare beräkning. Jag övergår nu till att redovisa den avvikelse frånriksrevisionsverkets inkomstberäkningar jag funnit skäl att göra belräffandeuppbörd i statens verksamhet. Höjda vårdkostnader vid sjukhusetmedför högre ersättningsbelopp enligt avtal (prop. 1975: 79) från Stockholmsläns landsting. Jag beräknar därför efler samråd med chefen för socialdepartementetatt inkomster vid sjukhuset /76 stiger tiU 310 milj.kr. eller med 78 milj. kr. i förhållande till vad angivit. Beträffande inkomster av statens kapitalfonder beräknarjag efler samråd med chefen för inkomsterna frånluftfartsverket tiU 25,8 milj. kr. för /76. Denna uppräkningmed 12 milj. kr. i förhållande tUl bedömning motiveras avden höjning av luftfarlsverkets taxor som regeringen beslutat. Vidare beräknar jag för /76 under inkomslerav övrig finansiering efter samråd med chefen för attavskrivningsmedlen inom fond för televisions- och ljudradioanläggningartas upp med 38 milj. kr., vilket är 2 milj. kr. mindre än vadriksrevisionsverket räknat med. Inklusive de av mig förordade avvikelserna frånriksrevisionsverkets inkomstberäkningar uppgår totalbudgetens inkomsler enligtde förnyade inkomstberäkningarna till 72 045 milj. kr. Tabell 12 Inkomster på totalbudgeten budgetåren 1973/74-1975/76 (Milj. Skatt på inkomst, 84984 milj. kr. för /76 (tabell 12). Detta är 988 milj. kr. 3 667 milj. kr. mér än vad som angavs i budgetpropositionen. Bakom dessaförändringar jämfört med finansplanen ligger som tidigare nämnts flera faktorersåsom inverkan från utbetalningar av retroaktiva löner och förslag tillskatteomläggning m. ni. Minberäkning av de enskUda inkomsttitlarna på driftbudgeten för /76framgår av specifikationen i bUaga 5. Jaghar i det föregående redogjort för förändringarna i förhållande tillbudgetpropositionen i fråga om begärda investeringsanslag för budgetåret1975/76. De begärda investeringsanslagen uppgår nu till 7 801 milj. kr. De förfinansiering av dessa investeringar beräknade avskrivningsmedlen som böranvisas på driftbudgeten uppgår till 1143 milj. kr. De medel som inom resp.kapitalfond är tiUgängUga för finansiering av investeringarna, dvs.avskrivningsmedel och övriga kapitalmedel inom fonderna, beräknar jag till 2397 milj. kr. På gmndval härav beräknar jag investeringsbemyndigandena till 4261 milj. kr. Kapitalbudgetens utgifter och dessas finansiering framgår avtabell 13. Jaghar låtit upprätta förslag till investeringsplan och investeringsstater /76 med specifikation av de i planen angivna investeringsbemyndigandena(bUaga 7). Tabell13 Kapitalbudgetens utgifter och finansiering /76 3 403 101 000 1 941 400 000 1 412 095 000 2 385 807 000 1 875 469 000 -5 000 000 7 800 504 000 2 180 100 000 1 142 903 000 4 260 989 000 Avgårkapitaläterbetalning: Oreglerade kapitalmedelsförluster Övrigkapitaläterbetalning 1 000 000 23 875 000 4 236 114 000 Beräkningav totalbudgeten för budgetåren 1974/75 och 1975/76 Medbeaktande av vad jag anfört i det föregående beräknar jag totalbudgelen förbudgetåren 1974/75 och 1975/76 enligt tabell 14. Beräkningarnager ett underskott i totalbudgelen på ca . för budgetåret1974/75 och ett underskott på ca . för /76.Underskottet för /75 är 375 milj. kr. större än det som angavs ifinansplanen. För / 76 beräknades tidigare ett underskott på ca11,. -4 1975. I saml Nr 100 Tabell 14 Totalbudgeten budgetåi en 1973/74 -1975/76 (Milj. till ny beräkning 1974/75 1974/75 till ny beräkning Till regeringsprotokollet i detta ärende bör fogas som Bilaga 1: Reviderad nationalbudget 1975 Bilaga 2: Långtidsbudget för perioden /761979/80 Bilaga 3: approximativa beräkning avbudgelutfallet för /75 Bilaga 4: Riksrevisionsverkels förnyade inkomstberäkningför /76 Bilaga 5: Specifikation av inkomsterna på driftbudgetenför /76 Bilaga 6: Specifikation av anslagsförändringar iförhållande till budgetpropositionen för /76 Bilaga 7: Förslag till investeringsplan ochinvesteringsstater för /76 Bilaga 8: Förändringar i förslagel lill statsbudget /76 sedan budgetpropositionen Bilaga 9: Allmänna Pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen:Årsredovisning för Bilaga 10: Lagförslag Med hänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. godkänna de allmänna riktlinjer för denekonomiska politi ken som jag har förordat i det föregående, 2. lill Avskrivning av nya kapitalinvesteringar /76 anvisa följande reservationsanslag, nämligen : Byggnadsarbeten inom verksamhetsområde 70 000 000 Studiemedelsfonden 510 000 000 3. godkänna minberäkning av förändringarna i anslagsbehållningarna för /76, 4. godkänna minberäkning av förändringarna i dispositionen av rörliga krediter för budgetåret1975/76, 5. antaga inomfinansdepartementet upprättat förslag lill lag om storleken av statliginkomstskatt som ingår i preliminär skatt för /76, 6. godkänna minberäkning av driftbudgetens inkomster för /76 enligt den viddetta protokoll fogade specifikationen, 7. godkännaförslaget till investeringsplan och investeringsstater för /76, 8. påkapitalbudgeten beräkna den mot investeringsplanen svarande inkomsttitelnLånemedel tUl 4 , 9. uppdraga åtfullmäktige i att ikläda staten garanti för av AB SvenskExportkredit upptagna utiändska lån intill ett belopp av , jämteränta, 10. till Täckning av merkostnader förlöner och pensioner m. m. för /76 under sjunde huvudtitelnanvisa ett förslagsanslag av 2 , 11. med ändring av förslag i prop.1975: 1 bil. 19, för Riksgäldsfonden på driftbudgeten för /76ta upp ett underskott av 4 , 12. aniaga inom finansdepartementetupprättat förslag till lag om ändring i förordningen (1955: 256) ominvesteringsfonder för konjunkturutjämning. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärd somföredraganden har hemställt om. DEN REVIDERADE NATIONALBUDGETEN 1975 Denreviderade nationalbudgeten 1975 som härmed läggs fram är utarbetad inomfinansdepartementets ekonomiska avdelning och konjunkturinstitutet.Nationalbudgeten bygger på material som erhållits från fackdeparlement ocholika verk och institutioner. Vidare har utredningsrådet hörts. Dess ledamöterbär dock ej något ansvar för natio-nalbudgelens utformning och bedömningar. Kapitien3 Utrikeshandeln, 6 De enskilda konsumenternas ekonomi, 7 Investeringarna och 9Kreditmarknaden har helt sammanställts inom . Institutethar även sammanställt avsnitten om gruvor, mineralbrott ochtUlverkningsindustri samt skogsbruk i kapitel 4. Ansvaret för bedömningen avSveriges ekonomi 1975 med undanlag för de avsnitt eller punkter därkonjunkturinstitutet uttryckligen åberopas vilar på finansdepartementetsekonomiska avdelning där arbetet med nationalbudgeten letts av planeringschefenCarl . Avelt bihang som följer efter kapitel 9 framgår även i lablåform vilka kapiteloch avsnitt som sammanställts inom ekonomiska avdelningen resp.konjunkturinstilulet. Vidare redovisas prognostal för olika delsektorer enliglekonomiska avdelningens och bedömningar. 1 Sammanfattning av den reviderade nationalbudgeten 1975 1.1 Sammanfattandebedömning Denekonomiska aktiviteten i har utvecklats i hög och jämntakt. Efter avsaktningen 1971 tog verksamheten fart även omtUlväxttakten under det året begränsades av den betydande arbetstidsförkortningsom då genomfördes. Den kraftiga, internationella högkonjunkturen under 1973medförde en snabb uppgång av exporten, som svarade för enbetydande del av ökningen i den ekonomiska aktiviteten. , då deninternationeUa efterfrågan kraftigt mattades, kunde i stället de inhemskaefterfrå-gefaklorerna och då främst den privata konsumtionen och lagerökningarna överta ansvaret för den fortsatta tiUväxten. Densvenska konjunkturutvecklingen under dessa år framstår som väsentligen jämnareoch stabilare än den som gällt i vår omvärld. kunde viundvika den överhettning som är en väsentlig del av förklaringen till deninternationella inflationen och som i andra länder ledde till en rad störningarpå arbetsmarknaden. , då OECD-området upplevde den kraftigastekonjunkturnedgången och den största arbetslösheten , kunde vidäremot genom en kraftig stimulans av vår inhemska efterfrågan hålla uppeaktiviteten på en mycket tillfredsställande nivå. Ettväsentligt element i denna stabiliseringspoUtik har just varit den successivaomväxlingen från en extern stimulans av vår ekonomi till en inhemskt pådrivenutveckling. Den svenska ekonomin löpte under 1950-och 1960-talen en ständigrisk att vid varje högkonjunktur drabbas av betydande underskott iutrikeshandeln genom att den inhemska efterfrågan då hade en benägenhet attkulminera med den internationella med resultat att exportenförsvårades av kapacitetsskäl och importen drevs upp. Under de därefterföljande avmattningsperioderna fanns det visserligen ett kapacitelsutrymme förexportproduktion, men då förelåg å andra sidan inte de marknadsmässigaförutsättningarna för en kompenserande expansion av exportinkomsterna. Idetta avseende har såsom framgår av labell 1:1 utvecklingen undersenare år inneburit en ny situation i och med att den inhemska konjunktureninte kulminerade som den intemationella utan tillät ett fulltgenomslag på exporten av den intemationella högkonjunkturen. Detta medförde isin tur en markant förbättring av utrikesbalansen . Fleraolika faktorer bidrog tiU detta utvecklingsförlopp: HushåUens Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 3 Tabell1:1 Förändring i BNP-koraponenterna i procent av BNP föregående år 1971-1975 -0,4 -0,2 -0,1 -0,4 -0,5 -0,1 -0,1 -0,1 -0,6 -1,9 -0,8 -0,4 -0,3 -1,8 Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster -1,4 -1,5 -3,1 -0,7 och samt beräkningar utförda inomfinansdepartementets ekonomiska avdelning. sparkvot,som visat tecken på att återgå till ett tidigare mönster, steg pånytt kraftigt med en i molsvarande mån svagare konsumtionsutvecklingsom följd. Lagerinvesteringarna utvisade en fortsatt nedgång vilket även varfallet med bostadsbyggandet och de kommunala investeringarna. Den ekonomiskapoUtiken kompenserade inle helt för denna försvagning av deninhemska efterfrågan vilket då skapade elt kapacitetsutrymme för en destokraftigare expansion av exporten. Genomdenna politik hade man skapat ett gynnsamt utgångsläge inför de påfrestningarsom den svenska ekonomin skulle konmia att utsättas för .