prop · FZ03200 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76: 200 Regeringens proposition 1975/76: 200 omNorrlandsfondens fortsatta verksamhet; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att Norrlandsfondens verksamhet skall fortsätta i stortenligt hittillsvarande riktlinjer. Riktlinjerna föreslås gälla t. v. 1propositionen uttalas att fonden bör rikta in sina insatser mot i första handde norrländska inlandskommunerna. Fonden föreslås erhålla 30 milj. kr. ,en ökning med 10 milj. kr. Av dessa medel föreslås 20 milj. kr. Återstående 10 milj. kr. avses utgå överstatsbudgeten inom ramen för det regionalpolitiska stödet. Frågan ommedelstilldelning och om finansiering avses åter bli prövad i sambandmed nytt beslut om den regionalpolitiska stödverksamheten. 1 1975176.1 saml. Prop.1975/76: 200 Sträng, ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , Propositionom Norrlandsfondens fortsatta verksamhet StiftelsenNorrlandsfonden, som bUdades (prop. 1961:77, SU 1961:89, rskr1961:233), har tUl uppgift att främja näringslivets utveckluig i Norrland.Fonden skall därvid ta initiativ till och stödja sådant forsknings- ochutvecklingsarbete som syftar till att vidareförädla norrländska råvarutUlgångareller som på annat sätt är av betydelse för det norrländska näringslivet.Fonden skall också med beaktande av den regionalpolitiska planeringen medverkatill utveckling och differentiering av dels industri som arbetar mednorrländska råvaror, dels sådan industriell produktions- och serviceverksamheti övrigt som är stödberättigad enligt normerna för det statligalokaliseringsstödet. Fonden skall slutligen ta initiativ till och stödja sådanautredningar som bedöms vara av betydelse för det norrländska näringslivet, samtfrämja samordning av den regionala företagsservicen i . Norrlandsfondenförvaltas av en av regeringen utsedd styrelse. Ugger i Luleå.För fonden gäller en av Kungl. Maj:t faststäUd stadga(ändrad ). Norriandsfondensverksamhet har tidigare prövats av statsmakterna . Den senastefemårsperioden löpte ut med utgången av . har statsmakternabeslutat (prop. 1975/76: 62, NU 1975/76: 12, rskr 1975/76: 64) om enprovisorisk lösning, som innebär att verksamheten under detta år skall bedrivasi enlighet med tidigare grunder och med oförändrad ekonomisk ram. Fondensverksamhet finansierades t. o. m. hdt genom en årlig avsättning av Luossavaara-KiirunavaaraAB:s () vinstmedel med 15 milj. kr. Med hänsyn till att fonden fr. o. m.år 1971 gavs ökade uppgifter, har fonden utöver 1975/76: 200 3 nämnda 15 milj. kr. erhålUt ytterligare medel, så attsammanlagt 20 milj. kr. har tillförts fonden (prop. 1970: 85, SU 1970:106, rskr 1970: 272). För vart och ett av budgetåren 1971/721975/76 har sålunda5 milj. kr. anvisats att belasta ramen för det regionalpolitiska stödet (prop.1970: 75, SU 1970: 103 och BaU 1970: 40, rskr 1970: 270 och 1970: 304; prop.1973: 50, InU 1973: 7, rskr 1973: 248). Som moderbolag i den statliga företagsgruppen harStatsföretag för perioden 19711975 svarat för utbetalningen av bidraget på15 milj. kr. Bokföringsmässigt har dessa medel därför belastat . Av de medel 20 milj. kr. som har anvisats för fondensverksamhet innevarande kalenderår utgår 15 milj. kr. från Statsföretag AB:svinst avseende . Resterande 5 milj. kr. föreslås utgå överstatsbudgeten och belasta den för budgetåren 1973/741977/78 fastställda ramenför regionalpolitiskt stöd (prop. 1975/76: 100 bU. 15 s. 92). I skrivelse , som har kompletterats medskrivelse , har Norrlandsfonden kommit in med förslagangående fondens fortsatta verksamhet fr. o. m. . 1 en till skrivelsenfogad promemoria. Norrlandsfonden informerar, lämnas en redogörelse förverksamheten. Över fondens skrivelse har efterremiss yttranden avgetts av (), statensindustriverk, styrelsen för teknisk utveckling (STU), statens utvecklingsfond,länsstyrelserna i , , och Norrbottenslän, , hantverks- och industriorganisation (SHIO),(), i (LO),, . efter att ha hört , Svenska industrietableringsaktiebolaget (Sve-tab) och Svenskautvecklingsaktiebolaget. AMS har bifogat yttranden från länsarbetsnämnderna iVästernorrlands, , och . iJämtiands län har bifogat yttranden från länsarbetsnämnden och företagareföreningeni länet. i har bifogat yttranden från länetslandstingskommun, länsarbetsnämnd, företagareförening och handelskammare samtfrån SkeUefteå kommun. 2 Norrlandsfondens hittillsvarande verksamhet Norrlandsfondens verksamhet är inriktad på fyrahuvudområden, nämligen forskning, utredningar och inventeringar, industrieUtutvecklingsarbete samt industriell utbyggnad och nyetablering. Fondens stödinsatserinom dessa områden sker i olika former. It 1975176.1 saml. Prop.1975/76: 200 4 Förforskningsprojekt tUlämpas bidragsformen. Detta beror framför allt påsvårigheten att på förhand bedöma forskningsresultaten. Härtill kommer attutnyttjandet av resultaten vanligen inte är bundet till den institution som harutfört arbetet. Resultaten kan i stäUet utnyttjas mer aUmänt.Forskningsprojekten har haft anknytning främst till de norrländska basråvarornamalm och skog. Nära 30 milj. kr. av de totala bidragen på forskningsområdet,som uppgår till ca 52 milj. kr., har lämnats för uppbyggnad ochvidareutveckling av Metallurgiska Forskningsstationen i . Fondenstödjer även utredningar och inventeringar med bidrag. Dessa utredningar ochinventeringar kommer ofta till stånd på initiativ av Norrlandsfonden och kandrivas i fondens egen regi. Undersökningarna tjänar som beslutsunderlag föreventuella följdprojekt eller som bas för avvägning av långsiktiga insatserinom särskilda branscher. Det största inventeringsprojektet är denårligen återkommande s. k. mineraljakten som bedrivs i de fyra nordligastelänen i samarbete med resp. läns företagareförening, geologiska undersökningoch . Denna blockletningskampanj, som har pågått under de senastefem somrarna, börjar nu enligt fonden ge mer omfattande indikationer på nya mineraliseringsområden.Inrapporterade fynd tyder på att det i finns en flusspatprovins.Vidare har kopparfynd påträffats främst i två områden, dels i södra ,norra och , dels i nordvästra och in mot södraJämtland. Nickelförekomster har inrapporterats från de mellersta och östradelarna av samt från norra . Deav fonden genomförda utredningsprojekten har rört bl. a. skogsbruket,strukturfrågor i skilda näringsgrenar samt problematiken kring de inkömingskostnadersom uppkommer i samband med nyetablering och expansion av mindre och medelstoraföretag. Norrlandsfondenkan också vara enbart finansiär till undersökningar som initieras utifrån. Industrielltutvecklingsarbete, dvs. projekt som syftar till att utveckla eller förbättraprodukter eller produktionsmetoder i företag, kan stödjas genom lån medvillkorlig återbetalningsskyldighet. Äterbetalningsskyldighet inträder om ochnär projektet blir vinstgivande, vilket anses ske då projektet övergår frånförsöksverksamhet till industriell produktion. Lånen skall i så fallåterbetalas med de villkor som gäller för den ordinarie kreditgivningen.Lånebeloppen uppgår som regel till av de totala utvecklingskostnaderna.Lånemedlen utbetalas vanligen i etapper enligt en förutbestämd tidplan. Utvecklingskostnaderdefinieras av Norrlandsfonden som de kostnader som uppstår under helautvecklingskedjan från idéanalys, prototypframställning, provning ochprovtillverkning t. o. m. marknadsintroduktion. Prop.1975/76: 200 5 Ettför norrländskt näringsliv viktigt utvecklingsprojekt, som Norrlandsfonden harstött med totalt ca 12 milj. kr., är uppbyggnaden av Industrielltutvecklingscentrum i övre (lUC), som är lokaliserat till Skellefteå.Målsättningen för lUC är att arbeta för en ökning av den norrländska industrinsexpansionspotential genom att ge företagen en allsidig och långtgående servicepå produktutvecklingens område. Fondenlämnar lån för utvecklingsprojekt huvudsakUgen till mindre företag, dvs.företag med högst 50 anställda. Stödtill industriell utbyggnad och nyetablering slutligen, som är tyngdpunkten ifondens verksamhet, utgår i form av medellånga eller långfristiga lån.Amorteringstidens längd uppgår tiU högst men är vanligen 1015 år.Amorteringstiden fastställs med hänsyn till det aktuella investeringsobjektetsberäknade ekonomiska livslängd. Räntefrihet kan beviljas och lämnas i så fallvanligen av två å . Fondenslångivning begränsas till att avse medel som företaget inte kan erhålla frånandra kreditinstitut, inkl. lokaliseringsstöd och eget kapital. Lånen avsersåledes aUtid toppfinansiering och är av speciellt riskvillig karaktär.Realsäkerhet för lånen saknas regelmässigt. Fondens säkerhet ligger i ställeti företaget som sådant och grundas på en bedömning av företagets och dessprodukters framtidsmöjligheter. Blandlåntagarna dominerar, liksom för området industriellt utvecklingsarbete, demindre företagen. Överlag kännetecknas de företag som fonden är engagerad i, avatt de är relativt små och förfogar över ett begränsat eget kapital. Norrlandsfondenssammanlagda stöd har uppgått till 423,7 milj. återkallade anslag). Medlens fördelning på olika verksamhetsområdenframgår av följande sammanställning. Enjämförelse mellan perioderna 19611969 och 19701975 visar att verksamheten harökat i omfattning . Under perioden 19611969uppgick anslagen i medeltal till 21,1 milj. Prop.1975/76: 200 6 kr.per år och under 19701975 tUI 42,5 milj. kr. Denna ökning har varit möjligfrämst tack vare att Norrlandsfonden har disponerat amorteringar och influtnaräntor på utestående lån för ny anslagsgiv-ning. Sålunda lämnades under år 1973ett sammanlagt stöd, inkl. egna projekt, av 44,1 milj. kr. uppgickmotsvarande belopp till 41,4 milj. kr. Är uppgick beloppet tUl 63,9 milj.kr., en ökning jämfört med det föregående året. Beträffandefördelningen av medel på oUka verksamhetsområden har en viss förskjutningskett. uppgick anslagen till industrielltutvecklingsarbete till jämfört med under 19611969. För industrieUutbyggnad och etablering är motsvarande andelar resp. . Den heltövervägande delen av insatserna på detta område avser utbyggnadsprojekt. Lånentill industriell utbyggnad har ökat mycket kraftigt . Ar uppgickden totala summan för sådana lån tiU 25 milj. kr. Motsvarande belopp år 1975var 46,9 milj. kr. Denökade efterfrågan på lån till industriell utbyggnad beror enligt vad fondenanför i verksamhetsberättelsen för på flera faktorer. En anledninganges vara att den norrländska industrin har utvecklatspositivt och därmed skapat underlag för ytterligare expansion. Vidare harbasindustrins utbyggnad återverkat på de mindre och medelstora företagensinvesteringsplaner. SlutUgen har enligt fonden kostnadsnivån förindustriinvesteringar påverkat anspråken på Norrlandsfondens medel. 3 Förslag angående Norrlandsfondens fortsatta verksamhet Iskrivelsen framhåller fonden att näringslivets struktur ochsysselsättningsläget i är sådant att det fortfarande krävs betydandeinsatser av regionalpolitisk karaktär. Möjligheterna att öka sysselsättningenmed hjälp av metoder som sammanfaller med Norrlandsfondens målsättning exploatering och förädling av råvarutillgångar under industriella former måste enligt fonden fortfarande sägas vara betydande. Härvid framhålls demineraltillgångar som har kartlagts av bl. a. Norrlandsfonden.Insatser för forskning och metodutveckling torde enligt fonden komma att krävasför att bättre kunna tillvarata kartlagda fyndigheter. Denskogsråvarubaserade industrin måste även den, anför fonden, bedömas ha godautvecklingsmöjligheter, dels genom ett bättre utnyttjande av råvaran, delsgenom en mer omfattande förädling. Fondenbedömer att industriell verksamhet, som syftar till att ta tillvara råvaror,med stor sannolikhet kommer att bli aktuell i områden av ,där näringslivsaktiviteten är låg. Sådana exploateringsprojekt kan enligtfonden vara synnerligen svårbedömbara och 1975/76: 200 7 förknippademed stora ekonomiska risker. Dessa risker tillsammans med outveckladeindustriella förutsättningar kan göra det svårt att finna en exploatör. Fondenanser att man kan övervinna denna svårighet genom att låta Norrlandsfondenunder ett inkörningsskede svara för att önskvärd industriell verksamhet kommertill stånd. Detta förutsätter dock, menar fonden, att Norrlandsfonden ges rättatt mer aktivt än gå in i företag, exempelvis genom direkt ägande. Fondenframhåller den starka expansion, som de norrländska mindre och medelstoraföretagen har genomgått. Enligt Norrlandsfondens bedömning har näringslivet iNorrland en betydande expansionspotential. Denna bedömning grundar sig på denlånga och omfattande erfarenhet som fonden har av näringslivet. Kapitalbehovetär dock fortfarande betydande, anför fonden, eftersom många initiativ tillföretagsamhet tas av människor, som saknar eget kapital för att tillgodose definansieringsbehov som krävs vid byggande av moderna och konkurrenskraftigaproduktionsanläggningar. Motden här bakgrunden har fonden för den fortsatta verksamheten fr. o. m. hemstäUt attökade medel förslagsvis en fördubbling ställs till förfogande, att fondenges rätt att äga aktier, när särskilda skäl föreligger, att verksamhetenpermanentas för att medge långsiktig planering, dock att medelstilldelning ochomprövning av inriktning liksom tidigare kan ske , atti övrigt tillämpade former för verksamheten bibehålls. 4 Remissyttrandena, m. m. Remissinstansernasallmännabedömning är att Norrlandsfondens verksamhet har stor betydelse förutvecklingen av näringsliv. Instanserna anser därför genomgående attfondens verksamhet bör fortsätta. AMS bedömer att fondens insatser i de fyranordligaste länen kommer att behövas i ökad omfattning för lång tid framåt.Länsstyrelsen i framhåller att fondens möjligheter att stödja forskning,produktutveckling m. m. utgör viktiga komplement till övriga regionalpolitiskaorgan. Mot den bakgrunden är det enligt otänkbart att föreställasig att Norrlandsfondens verksamhet skulle upphöra. Industriförbundetoch , vilka har avgett gemensamt yttrande, finner attfonden har gjort mycket betydelsefulla insatser för utvecklingen avnäringslivet i och har därför inga invändningar att rikta mot attökade medel för framtiden ställs till förfogande. Norrlandsfondensförslag att dess verksamhetsinriktning och behovet av medelstillskott skall prövasvart femte år, i likhet med vad som tidi- 1975/76: 200 8 gare har skett, lämnas utan erinringar av det storaflertalet remissinstanser. Flera instanser däriblandIndustriförbundet/och understryker vikten av en regelbundetåterkommande prövning i dessa avseenden. När det gäller Norrlandsfondens framtida verksamhetsinriktningfinner remissinstanserna att hittillsvarande inriktning i princip kanbibehållas. STU anser därvid att fonden har sin största tyngd i verksamhetenför den industriella utbyggnaden, men betonar behovet av satsningarinom områdena industriellt utvecklingsarbete och teknisk forskning. STU pekarpå vikten av samverkan mellan och erinrar omden nära samverkan som har ägt rum mellan dem vid inrättandet av MetallurgiskaForskningsstationen i och i samband med verksamheten vid lUC iSkellefteå. Enligt i bör fonden rikta specielluppmärksamhet mot områdena produktutveckling, inkörning och marknadsföring.Länsstyrelsen i anser att det föreligger behov av ökat stödtill bl. a. prospektering av industrimineral, företags-etablering för råvaruexploateringoch förädling samt industriell utbyggnad. i framhåller värdet avfondens samtliga arbetsområden men pekar särskilt på betydelsen av fondensrisk-betonade kreditmöjligheter. Med hänsyn till bl. a. de fördelaktiga villkorenvid kreditgivningen utgör stödet till utvecklingsarbete och industriellutbyggnad enligt flera remissinstanser, däribland statens utvecklingsfond,/, , Investeringsbanken, Svetab och Svenskautvecklingsaktiebolaget, fondens centrala verksamhetsområde. Vad gäller förslaget om rätt för fonden att äga aktier är remissopinionensplittrad. AMS, STU, länsstyrelserna i och , LO,, Investeringsbanken och Statsföretag stäUer sig i princippositiva till förslaget. AMS delar fondens uppfattning att det är sannolikt attlokaliseringsproblem kan uppstå, där den enda lösningen är att fonden går inmed ägarintresse i ett företag. LO framhåller att en rätt för fonden att innehaägarkapital torde vara speciellt värdefull vid företagsrekonstruktioner menäven vid företags-etableringar. Investeringsbanken föreslår att fondensverksamhet på detta område regleras på motsvarande sätt som gäller för bankensrätt att lämna kapitaltillskott, inkl. att äga aktier. Statsföretag och Svetabtillstyrker förslaget men betonar därvid att denna möjlighet bör utnyttjas medstor restriktivitet. Svetab pekar i sammanhanget på sina egna erfarenheter ochhävdar att kreditmarknaden fungerar så, att företag inte gärna söker sig tillbankkontakter, som har intressen i konkurrerande företag. Svetab ifrågasätterdärför starkt om fonden kommer att kunna fullgöra sina kreditgivande funktioneri branscher där fonden är engagerad i något företag. ,länsstyrelserna i och . Prop.1975/76: 200 9 /samt SHIO och TCOavstyrker förslaget. erinrar om att den stödform som fonden önskarbedriva redan tillämpas av Svetab, som på samma sätt som Norrlandsfonden haren sysselsättningsskapande, regionalt inriktad verksamhet. Enligt verket tydererfarenheterna från Svetabs verksamhet på att det ofta är mycket svårt attavveckla aktieägandet i ett företag, när den kritiska inkörningsperioden ärövervunnen. Verket anför vidare att det möjligen kan hävdas att kombinationenav aktieägande och fondens övriga stödformer skulle kunna vara av värde ivissa fall. Verket anser dock att denna kombinationseffekt hellre bör uppnåsgenom en nära samordning av Norrlandsfondens och Svetabs verksamheter än genomatt tillföra fonden ytterligare stödformer. i , SHIOoch TCO har i princip samma uppfattning att den form av ökat risktagande fråndet allmännas sida som det här är fråga orrt bör förbehållas redan befintligastatliga organ. /anser det förenat med storasvårigheter för fonden att senare lösgöra det kapital som investeras i aktieroch framhåller risken för att fonden blir, eller anses bli, benägen attprioritera sin kreditgivning till företag i vilka fonden är aktieägare. Frågan om fondens geografiska verksamhetsområ-d e tas uppav några instanser. i , som erinrar ombestämmelsen i stadgarna att fonden skall främja näringslivets utveckling iNorrland, främst , anser att det numera inte föreligger skäl atti stadgarna prioritera visst län. En liknande synpunkt framförs avlänsstyrelsen i , som framhåller att i samband med attfonden ges ökade resurser bör den kunna intensifiera sin verksamhet och dessgeografiska arbetsområde omfatta de fyra nordligaste länen utan ytterligaregeografisk prioritering. i anser attNorrlandsfondens specieUa inriktning på skall kvarstå ochytterligare förstärkas. Mot bakgrund av behovet av nya arbetstillfällenföreslår i första hand att man inrättar en särskild industrialiseringsfondför inland ocb gränsbygder. Flertalet remissinstanser är positiva till att fondentillförs ökade medel. Några instanser, bl. a. industriverket.Industriförbundett Bankföreningen och framhåller dock att beloppetsstorlek måste avvägas mot andra angelägna resursbehov inom de industri- ochregionalpolitiska områdena. LO, som anser fondens underlag otillräckligthärvidlag, avstår från att ta ställning till frågan om ökade medel. I fråga om finansieringen föreslår Statsföretag attföljande alternativ i nämnd ordning prövas Statsföretagfrikopplas helt från fondens finansiering. Om det bedömsangeläget att koppla fondens finansiering till Stats- Prop.1975/76: 200 10 företagbör detta lösas genom att regeringen får bemyndigande att från de avStatsföretag inlevererade medlen ta i anspråk viss summa för fondensfinansiering. Om den nuvarande finansieringen direkt från Ståtsföretag skallbibehållas, bör bidraget göras skattemässigt avdragsgillt. Närdet slutligen gäller fondenssamladeverksamhethar några remissinstanser pekat påbetydelsen av ett intimt samspel mellan fondens insatser och andraregionalpolitiska insatser. AMS påpekar att länsarbetsnämnderna har framhållitbehovet av samordning av Norrlandsfondens insatser med bl. AMS understryker betydelsen därav men erinrar omdet fortiöpande samarbete som pågår mellan Norrlandsfonden ochlokaliseringsenheten vid AMS. i anser att detfinns goda förutsättningar för en mer utbyggd samverkan mellan , företagareföreningeni länet och fonden. 1 sammanhanget förordar att fonden samrådermed berörda länsstyrelser i ärenden av större regionalpolitisk betydelse.Enligt i måste de regionalpolitiska synpunkternafå ett större utrymme i fondens verksamhet. anser det därförrimligt att länsstyrelserna i berörda län får representantskap i fondensstyrelse med en gemensam ledamot. Iskrivelse har TCO-organen i uttalat bl. a.att Norrlandsfonden är ett omistligt organ inom utvecklingsplaneringen iNorrbotten och framfört önskemål om en förstärkning av länsinflytande i fondstyrelsen. I skrivelse har Norrbottensläns landsting uttalat sin uppskattning av fondens verksamhet och ställt sigavvisande till eventuella förslag om att fonden skall upphöra eller dessgeografiska verksamhetsområde vidgas. har iskrivelse hemställt om ändring av stadgan för fonden så attäven projekt inom turistnäringen kan omfattas av fondens verksamhet.Arbetsgruppen för bevakning av sysselsättningsfrågor i har iskrivelse hemställt dels att fonden får befogenhet att startaoch äga företag i och sarnt att på dessa platser få engagerasig i turistprojekt, dels att fondens styrelse utökas med en representant förregionalpolitiska samhällsorgan och dels att fondens ekonomiska resurserförstärks. Norrlandsfonden,som har femton verksamhetsår bakom sig, har till uppgift att främjautvecklingen av näringslivet i . Fonden stöder på olika sättverksamheter inom fyra huvudområden, näm- 1975/76: 200 11 ligenforskning, utredningar och inventeringar, industriellt utvecklingsarbete samtindustriell utbyggnad och nyetablering. Fondens stöd utgår i form av lån ibland med villkorlig återbetalningsskyldighet , bidrag ellerförlustgarantier och i viss utsträckning genom egna utrednings- ochinventeringsprojekt. Verksamhetsgrenarna liksom stödformerna kan såledesvariera. Det gemensamma för varje enskild stödberättigad verksamhet äremellertid att denna bedöms vara till gagn för den industriella utvecklingen och därmed sysselsättningen i . För sin verksamhet harNorrlandsfonden , då en medelsuppräkning skedde i förhållande tUlåren 19611970, tillförts 20 milj. kr. av statUga medel. Av det årligatillskottet har 15 milj. kr. utgått från Statsföretag AB:s vinst. har anvisats över statsbudgeten inom den av fastställdaramen för regionalpolitiskt stöd. beslöt åren1961, 1966 och 1970 att Norrlandsfondens verksamhetsperiod skulle omfatta femår. Den tredje femårsperioden löpte sålunda ut med utgången av . I detförslag om fondens fortsatta verksamhet som regeringen (prop.1975/76: 62) på min föredragning lade fram för förordades att fondenunder bedrev sin verksamhet i enlighet med tidigare grunder och med oförändradekonomisk ram. Jag angav därvid bl. (s. 5) att fondens fortsatta verksamhetär nära sammankopplad med utformningen av hela regional- ochsysselsättningspolitiken. Jag var därför inte beredd att då ta ställning tillfondens verksamhet för utan ansåg att detta borde anståtill och ske i anslutning till regeringens ställningstaganden tillregional- och sysselsättningspolitiken. beslutade i enlighet medpropositionen (NU 1975/76: 12, rskr 1975/76: 64). Chefen förarbetsmarknadsdepartementet har tidigare denna dag anmält förslag om samordnadsysselsättnings- och regionalpolitik (prop. 1975/76: 211). 1 propositionenredovisas bl. a. regeringens förslag tiU åtgärder som syftar till attåstadkomma industriell expansion och tryggad sysselsättning i de olika länen. I framställning den 5december 1974 har Norrlandsfonden hemställt att fonden permanentas, men attprövning av verksamhetsinriktning och av medelstilldelning liksom tidigare skervart femte år.