prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Medelsbehovel härför beräknas lill 25 milj. kr. Regeringen föreskrev alt bidrag till vissa kommunala anläggnings-och husbyggnadsarbelen får ulgå lillprojektering som antingen leder lill allanläggnings- eller husbyggnadsarbelen kan påbörjas eller avser grundläggande projeklering. Om bidrag beviljasför endasi grundläggande projekteringfår enligl beslämmelserna inle ytteriigare bidrag senare meddelas för detaljplanering av samma arbelen.Kontrollen med anledning av sistnämnda bestämmelse föranleder enligl AMSerfarenheler administrativa svårigheler.Samlidigl begränsas möjligheterna alt få projekieringen framförd lill helt siarlklara objekl. Med lanke på attuppdelningen av projekteringen påetapper i och för sig kan vara värdefull föreslår slyrelsen all bidrag får ulgå lill såväl grundläggande projeklering som delaljprojekleringnär del är fråga om ell och sammaobjekl, oavsett projekleringsformernas lidssamband. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 73 Slyrelsen har yttrat sig till finansdepartementeti ca 1 650 ärenden om ianspråktagande av investeringsfonder för byggnads- ochmaskininvesteringar. Styrelsen har därvid tillstyrkt 110 ärenden om ianspråktagande av investeringsfonder ilokaliseringspoliliskt syfte. Övrigaärenden har tillstyrkts i vad avser byggnads- och anläggningsinvesteringar. Regeringen har beslutat att investeringsfondernaskall las i anspråk för byggnads-och anläggningsinvesteringar saml maskiner och inventarier i de delar av landetsom inle ingår i stödområdet för kosinader som läggs ned t. o. m. . Inom stödområdetoch Borås- och Eskils-lunaregionernaär användningen av investeringsfonder inle tidsbegränsad. Dessutom har regeringen medgivit allinvesteringsfonderna får tas i anspråk föröverföring lilllagerinvesteringskonto. Styrelsen har bemyndigats all under vissa förutsällningar meddela beslui iärenden rörande ianspråklagande av investeringsfond för byggnads- ochmarkarbelen, maskiner och inven-tariersaml för överföring lilllagerinvesteringskonto. Slyrelsen äger även under budgelårel 1975/76 meddelabeslut rörande arbelsmiljöfonder och särskilda investeringsfonder. Näringslivels intresse för investeringsfondernasom konjunkturslimulerande medel ärbetydande. a. av att antalet förelag med fonder enligt den åriiga regislreringen avinvesteringsfonder fortgående ökar. Med hänsyn lill den betydelse etlfrisläppande av fonderna har för all i ellförsämrat arbetsmarknadsläge stimulera sysselsättningen, inte minsl inom byggnadsverksamhelen, utgår AMS från allsystemet med investeringsfonder skall behållas med i stort sellnuvarande uiformning. För delprogrammet uppslår inga andra kosinader änadministrationskostnader, vilkaingår i de för programmel gemensamma förvaltningskostnaderna. Avskrivning av fordringar. För budgetårel 1974/75 har styrelsen bemyndigats all under vissa förutsättningaravskriva inom arbetsmarknadsverketuppkommande fordringar lill ellbelopp ej överstigande . I enlighel med bemyndigandel har under budgelårel1974/75 beslut fallats omavskrivningar av fordringar till eltsammanlagl belopp av . Avskrivningarnaavser lill slörre delen fordringarpå flyktingar, zigenare samt personer som har erhållil lån till egen rörelse. Del totala medelsbehovel under budgelårel 1976/77för programmel Sysselsättningsskapandeålgärder, exkl. delprogrammet Stöd tilllageruppbyggnad, beräknas lill 965 milj. kr. (+222 065 000 kr. Allmänna och särskilda beredskapsarbeten.Allmänna beredskapsarbeten är avsedda alt temporärt bereda sysselsättning ålar- Prop.1975/76:100 Bilaga 13 74 De särskilda beredskapsarbetena är däremot i princip avsedda för personer som på grund av ålder,nedsatt arbetsförmåga m. m. har svårt alt oavsett arbetssituationenerhålla och behålla anställning på denordinarie arbetsmarknaden. De särskilda beredskapsarbetena syftar således, i likhet med olikaformer av skyddad sysselsättning, långsiktig rehabiliteringsamtidigt som de erbjuder en iryggad inkomsl genom meningsfullt arbete. Som framgår av redovisningenav AMS anslagsframställning har deallmänna beredskapsarbetena minskal väsenlligl i omfauning under de senasie åren. Anlaletsysselsätlningsdagar sjönk från 3 002 000 budgetårel 1972/73 och 2 115 000 /74 lill 952 000 budgetårel 1974/75. Även antalet sysselsältningsdagar i de särskildaberedskapsarbetena har minskal iomfattning och uppgick moisvarande budgetår lill 3 698 000, 3 429 000 och 2 635 000. Även utgifterna för de bådaformerna av beredskapsarbeten harminskal. Sålunda sjönk utgifterna för allmänna beredskapsarbeten från . budgelårel 1973/74 lill . budgetårel 1974/75. Moisvarande lal för särskilda beredskapsarbetenvar . Avdet loiala anialel sysselsältningsdagar i allmänna beredskapsarbeten utfördes under /75 ca 48 96 iskogslän, i storstadslän ochca 23 96 i övriga län. Motsvarande tal för särskilda beredskapsarbeten var 50 96 fö'r skogslän, 16 96 för storstadslänoch för övriga län. Som jagtidigare har framhållil låg såväl allmänna som särskilda beredskapsarbeten understörre delen av på en lägre nivå än . Mol slulel av årel har dock en viss expansion skell bl. a. lill följd av de ökade insatserna för ungdomar och annan nytillträdande arbetskraft.Till en stor del var dessa arbelen föriagda inom tjänste- och vårdsektorn.Totalt utgjorde andelen arbelen inom tjänste- och vårdsektorerna ungefärhälften av del loiala antalet sysselsätlningsdagar i allmännaberedskapsarbeten. Till följd av den minskade efterfrågan på arbetskraft , vilken ienlighel med tidigare erfarenhelerförsl berörde bl. a. äldre och lokall bundna personer, ökade också behovel av sysselsättning i särskildaberedskapsarbeten. Som AMSframhållit sysselsätls lill ca 70"i. äldre och lokall bundna personer i denna form av beredskapsarbelen. a. personer medolika former av missbruksproblem, menlalvårdspalienier och andra handikappade. Behovel av beredskapsarbelen under budgelåret1976/77 kan mot den bakgrund som jaginledningsvis har berört inte bedömas med någon större säkerhet. Medlen har beräknals med ulgångspunkt ibehovet av en fortsatt hög arbetsmarknadspolitisk beredskap. AMS har i en särskild skrivelse lillregeringen för kännedom överlämnat en rapport om den framlida inriktningen ochomfattningen av AMS egen-regiverksamhetpå byggnads- och anläggningssidan. Rapporten har utarbetats av en partsammansatl grupp inom styrelsen.I rapporten läggs fram Prop.1975/76:100 Bilaga 13 75 förslaglill riktlinjer för den framlidaegen-regiverksamhelen. a. föreslås altarbelen i egen regi i första hand skall bedrivas för svårplacerade personer saml i de fall då huvudman saknar resurser allbedriva arbetet i egen regi eller påentreprenad. AMS har för avsikl all i fortsättningen bedriva beredskapsarbelen i egen regi i huvudsakligöverensstämmelse med de i rapporten föreslagna rikilinjerna.Arbetsmarknadsverkets beredskapsarbeten i egen regi har också berörts av i skildaskrivelser lill regeringen. beredskapsarbeten har ävenvarit föremål för revisionsrapportfrån . Rapporten som är ställd till AMS behandlar sysselsättningseffekten avberedskapsarbeten, angelägenhetsprövning och AMS byggande med egnaproduktionsresurser saml frågor rörande planering och uppföljning. Promemorian innehåller vissa förslag lill effektiveringav verksamheten. Inom ramen för den verksamhel som expertgruppen för utredningsverksamhet iarbetsmarknadsfrågor (EFA) bedriver pågår vidare en utvärdering av vissaarbelsmarknadspolitiska ålgärder däribland beredskapsarbetena. Som AMS framhållit i sin anslagsframställning harregeringen under det senaste budgelårel i vissa fall medgivit tidigareläggningav byggnads- och anläggningsarbetenför vissa slatliga myndigheter. Erfarenheterna av denna verksamhet har från arbetsmarknadspolitisksynpunkl i slort sell varit goda. Iregeringens beslut i oklober 1975 om sysselsättningsfrämjande åtgärder ingick också tidigareläggning av statligbyggnadsverksamhet till ett värde av ca 100 milj. kr. Vidare höjdes anslagen till allmänna beredskapsarbeten med 180 milj. kr. och lill särskilda beredskapsarbelen med 185 milj. kr.Vid fördelning av dessa medel gavsförtur för särskilda insalser inom boende, skol- och lekmiljöer samt för byggande av skogsbilvägar. har sedermera på tilläggsbudget 1 för innevarandebudgeiår anvisal medel lill sysselsättningsskapandeålgärder med motsvarande belopp. På regeringens förslag anslogs vidare 25 milj.kr. för arbelsmiljöinsalser inom de slatliga affärsdrivande verken. Härulöver höjdes skolbyggnadsramen med 81 milj. kr. och denna dag med ytterligare100 milj. kr. Med utnyttjande av finansfullmaktenställs nu ytteriigare 310 milj. kr. lill förfogande för beredskapsarbelen varav 10 milj. kr. förförsvarsändamål saml 167 milj. kr. Anordningsbidrag för daghem och friiidshem har höjts ochsärskilda stödåtgärder har införts för upprustning avsamlingslokaler samt energibesparandeålgärder inom bostadsbeståndet m. m. Samtliga verksamheter syf tar till altge snabba sysselsättningseffekter. för skyddat arbele (OSA)har lagl fram ett förslag(SOU 1975:82) Organisalion för skyddat arbete till enhetlig organisalion och huvudmannaskap förskyddade verkstäder, industriella beredskapsarbeten, kontorsarbetscentraleroch hemarbetsverksamhet. 1avvaktan på statsmakternas slällningslagandebör inga ytteriigare industriella beredskapsarbeten etableras i nuvarande verksamhetsform. Det bör isammanhanget framhållas au nio 1975/76:100 Bilaga 13 76 industriellaberedskapsarbelen avvecklats och atl sju av dessa har överlåtits lill andra ägare. Delta innebäratt verkstäderna nubedrivs som reguljära förelag och därigenom ger mer varaktig sysselsäUning för de enskilda anslällda än vad som ärmöjligl alt åsladkomma inom ramen för beredskapsarbeten. Med hänsyn till den beräknade medelsförbrukningen och del anlal sysselsätlningsdagar som uppnås under innevarandebudgeiår saml föratt upprätthållaen god beredskap beräknar jag medelsbehovet för allmänna beredskapsarbelen lill 650 milj. kr. och för särskilda beredskapsarbeten lill 550 milj.kr. Av sistnämnda belopp avser 18 milj. kr. medel som enligt beslut skall ställas lill försvarels förfogande för all bekosta del avinvesteringarna för del fredsförbandsom skall etableras i . Det belopp som vid budgetårets slut harförbrukats för väg-och gatuarbelen skall räknas av mol automobilskaliemedlen. Beloppei kan beräknas lill sammanlagl 200 milj. kr. för allmänna ochsärskilda beredskapsarbelen. I likhel med AMS beräknarjag medelsbehovellor nästa budgetår för sådana beställningar som AMS lägger ul i syfte alt ge de anslällda ocharbetsförmedlingen rådrum i samband med företagsnedläggelser m. m. lill10 milj. kr. Behovel av eventuellt ytteriigare insalser får bedömas med hänsyn lill den aktuellaarbetsmarknadssitua-lionen. Jag vill i della sammanhang erinra om all del iregeringens i oklober 1975 framlagdaförslag om sysselsätlningsfrämjande ålgärder också ingick industribeslällningar för 210 milj. kr. ulöverordinarie anslag, dvs. Av beloppet avsåg högsl 10 milj. kr. särskilda insalser inom beklädnadsindustrin. 1 övrigt gällde åtgärdemafrämst anskaffning av material för affärsdrivande verk. Som AMS har anfört har under /75 bidrag för projektering avkommunala arbeten lämnals med 37,5milj. vilket beräknas ge en byggnads- och anläggningskostnad på ca 550 milj. kr. Utförandet av byggnadsarbetenaberäknas medföra ell sysselsältningstillskotlav ca . Med hänsyn lill behovel av au få lill stånd en god reserv av slartfärdiga kommunala byggnads- och anläggningsarbeten samtmed hänsyn till sysselsättningsläget för konsulter ochbyggnadstekniker utgår bidragtill projeklering med 60 96och inom det allmänna stödområdetmed av projekteringskostnaderna. Dessulom utgår för innevarande budgeiårbidrag lill projektering av lokalerinom barnomsorgen och inomdet allmänna stödområdet med 90 96 av de godkända koslnaderna. AMS och arbeismarknadsrådeis byggdelegation harlagt fram vissa förslag till åtgärderför atl främst förbällra sysselsättningen inom konsult- och byggteknikerbranschen.Jag är beredd alt ta ställning lilldessa förslag först när ytieriigaremaierial lagls fram rörande ulvecklingen på byggarbetsmarknaden. Med hänsyn till del nämnda behovel av en god planeringsberedskap inom den kommunala byggnads- ochanläggningssektorn beräknarjag me- Prop.1975/76:100 Bilaga 13 77 delsbehovetför detaljplaneringsbidrag under /77 till 25 milj. kr. (-H 5 milj. I enlighet med lidigareställningstagande ges f n. inte statsbidrag för all upprätta disposilionsplaner föröversiktlig markanvändning inomkommuner. AMS har emellertid i skrivelse med tillstyrkan överiämnat en framslällning frånKiruna kommun om projekleringsbidrag avseende översiktlig markanvändning isamband med den planerade vägenmellan och . Med hänsyn lill de särskilda omständigheternai ärendet har regeringen genom beslut undantagsvisbeslutat medge bidrag för detla ändamål. För innevarande budgetår har AMS bemyndigats altpå vissa villkor beslutaom avskrivning av lånefordran uppkommen inom arbetsmarknadsverket. Jagförordar att AMS även för näsla budgetår får bemyndigande atl med oförändradevillkor avskriva lånefordringar. Jag beräknar det sammanlagda medelsbehovel föranslagel Sysselsättningsskapandeåtgärder lill 1 254 milj. kr. varav19 milj. kr. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl 1. medge alt regeringen fårbemyndiga AMS all under budgelårel 1976/77beslula om avskrivning av lånefordran uppkommen inom arbetsmarknadsverket,beiräffande vilken antingen omständigheternaär sådana att vederbörande inle kanbetala sin skuld och enliglstyrelsens bedömande ingen eller ringa möjlighel föreligger alt taut betalning eller också ålgärderför att bevaka och driva in fordringen bedöms förenade med arbele och kostnader i sådan utsträckning attålgärderna inte är ekonomisktlönande, allt under förutsättningatt sädana åtgärder ändå inte anses påkallade av andra än ekonomiska förhållanden, 2. till Sysselsäiiiiingsskapandeålgärder för /77 anvisaell reservalionsanslag av 1 . atl avräknas motautomobilskattemedel. 1974/75 Ulgift 1139 876 1975/76 Anslag 1000 1976/77 Förslag 300 000 000 Från anslagel beslrids utgiflerna för det iprogrammet Sysselsättningsskapandeålgärder ingående delprogrammet Stöd lill lageruppbyggnad. Bestämmelser för bidrag finns i förordningen 1975/76:100 Bilaga 13 78 (I975:475,ändradsenast1975:1276)om statligt slöd i vissa fall lill lagerökning. Förräkenskapsåret närmast före den gällde kungörelsen (1971:1249)om statsbidrag i vissa fall lill lagerökning. AMS har under budgelårel 1974/75 bifallit två ansökningar,moisvarande en lagerökning om 5,7milj. Slalsbidrag har beviljats med högsl 20 96 av lagerökningen,dvs. med totalt 1,1 milj. kr. Regeringen har förordnal all slöd lill lageruppbyggnad får utgå tilllagerökning saml alt AMS skall pröva framställningar därom. Ansökningarom slalsbidragskall ha kommit in lill länsarbetsnämndsenasl (för sågverksförelag senast den 15 augusii1975). AMS fattar preliminärt beslut om lagerslöd.Senasl efler bidragsperiodens utgång skall de förelag som harerhållil preliminärt beslut fullfölja ansökan och i denna ange lagerökningen.Länsarbetsnämnden avger yttrandevarefter slyrelsen faltal slutgiltigt beslut. Del är f n. inle möjligl atl exakt bedöma kostnaderna fördelprogrammet. Slutgiltig ansökanskall ha inkommit senasl (i de fall regeringen medgivit annan lidsperiod kan en förskjutning ske).Styrelsen bedömer dock alt slörre delen av kostnaderna kommer all belasta budgetåret1976/77. Med utgångspunkt från medelsätgången vid närmast föregående tillämpning av slödel och denprisutveckling som skell saml all ell ökat anlal förelag nu väntasutnyttja stödet harstyrelsen beräknal medelsbehovel lill 300 milj. (4-299 999 000 kr. Depariemenispromeniorlan (DsA 1975:6) Lagerslöd 1 tillkallade chefen förarbetsmarknadsdepartemeniet tre sakkunniga- lagersiödsuiredningen - för all utvärdera stödet till lagerinvesleringar.I en promemoria (DsA 1975:6). Lagerslöd I har utredningen avgivit preliminärasynpunkler på utformningen av ett stöd lill lageruppbyggnad. Uiredningen konslalerar inledningsvisall dess arbele ännu inte äravslutai, men med hänsyn lillriksdagens bemyndigande lill regeringenalt vid behov införa etl lagerslödav den lyp som fanns 1972, har uiredningen gjort en utvärdering av effekterna av del lidigare lagerslödel ochlämnat preliminära synpunkter och förslag. Det konstateras i uiredningen alt stödet i deftesia fall sannolikt medförde enstörre lagerhållning av färdigvaror än vad som skulle ha blivitfallet utan Slöd. Under år 1973reducerades sedan färdigvarulagren väsentligt. Denna iakttagelse gäller främst för företag inom järn- och stålindustrinsamt 1975/76:100 Bilaga 13 79 skogsindustrin.För företag inom verkstadsindustrin var ulvecklingen inte lika enhetlig som i de råvarubaserade näringama.Uiredningen anser del sannolikt alt stödet utnyttjades av företag som i defiesta fall drabbats förhållandevishårt av konjunktursvackan. styrks av alt slödföretagen även har uppvisat relalivl slorakonjunklurmässiga svängningar medbl. a. belydande minskningar av färdigvarulagren under den föregåendelågkonjunkluren. Ökningen av färdigvarulagren motsvarades i åtskilliga fallav reducerade insalsvarulager. Slöd företagens loiala lager utvecklade sig därför ofta inte på någol påtagligt annorlunda sätt än övrigaförelags. Detla innebär atl sysselsättningseffekten av stödet i de fiesta fall troligen var begränsad till stödföretagen själva. lagerslödutnyttjades i första hand av företagsom ligger förhållandevis lidigi i förädlingskedjan. Detla lorde i försia hand bero på skillnader ifråga om inkuranskostnader dvs.värdeminskningar på grund av fysiska förändringar, modeväxlingar,marknadsförändringar etc och på skillnader vad gäller läget i konjunkturcykeln. Benägenheten lill ökad lagerhållning varierar väsenlligl med in-kuranskostnaderna. Dessa kostnader lorde ofta varalägre för förelag som ligger tidigt iförädlingskedjan. Benägenheten lorde också variera väsentligt med stödbeloppets storiek. Förelag som befinnersig i etl utvecklingsskede då man planerar en reduktion av lagren måsleför all erhålla slöd försl öka produktionenså att oförändrat lager upprätthålls. Stöd erhålles därefter för denlagerökning som därutöver äger rum. Del är sannolikt atl slöd i första hand utnyttjades av företag somoavsett stödet planerade alt bibehålla eller öka sina lager. Förutom de slutsatser som kunnal dras av delanalyserade bokslulsmate-rialel i den refererade undersökningen haruiredningen gjort vissa erfarenheler avstödets utnyttjande i direkt kontakt med berörda myndigheter och företag. Del är länkbart all vissabrister i informationen om lagerslödelär en orsak till den relativt lågaanslulningen lill stödet från främstmindre företag. Någon enhetlig praxis i tillämpningen av slödvill-koren uppnåddes inte underår 1972. Det gällersåväl sysselsällningsvillkoren somavgränsningen av den stödberättigade företagsenheten. Otillräcklig likviditet har vidare i många sammanhang angivils somen hämmande fakior. Den brislandelikviditelen kan i en del fall ha ulgjorl elt slörre hinder för lagerökning än väntade koslnadsökningar lill följd av högre inkurans, ränie-och direktalagringskostnader. Det är möjligt all anslulningen lill lagerslödel varit slörre om likviditelsläget varit mer gynnsamt . Delär även tänkbart all den lill synes kraftiga minskningen av insatsvarulagren i slödföretagen i en del fallsammanhängde med bristandefinansiella möjligheter att både öka de stödberättigade färdigvarulagrénoch upprätthålla övriga lager i företaget. Det ingick inte i ulredningens uppdrag atl bedömabehovel av lagerslöd mol bakgrund avden konjunkturutveckling som kan väntas . Principiellt har utredningenemellertid uppfattningen att 1975/76:100 Bilaga 13 80 lagerstödhar störst utsikter att medföra gynnsamma effekter för sysselsättningenoch samhällsekonomin om del sätts in under senare delen av en lågkonjunktur. Uiredningen anser att elt lagerslöd i framtidenbör förknippas med elt striktsysselsätlningsvillkor, som innebär allslödföretagen förutsätts upprätthålla nyrekryteringen i normal omfattning. 1likhel med vad som gällde del lidigare stödet bör utgångspunkten vara allförelaget har avsättningssvårigheter och på grund av delta problem atlupprätthålla sysselsättningen. En viktig ändring av del tidigare stödet som uiredningenföreslår är alt slödel i princip skall beräknas på resp. företags totala lager,dvs., både färdigvaror, varor iarbete och insatsvaror. Stödet föreslås dock inte ulgå lill handelsföretag och andra företag somhuvudsakligen ökar sina lager av inköpta varor (grossistföretag). Bidragelsstorlek bör i princip vara detsamma som , dvs. 20 96 av lagervärdets ökning, men uiredningenanser del nödvändigt atl införa en möjlighel alt vid snabbaprisstegringar räkna om lagrets värde, såatl inle stora bidrag ulgår för volymmässigt oförändral lager. Uiredningen föreslår också all bidrag skall kunna ulgå iförskoll om det motiveras av företagetslikviditelsläge. Uiredningen anser vidare, atl de lokala fackliga organisationernas yttrande alltid skall inhämtas vid ärende om lagerstöd. Remissyllranden över promemorian har avgelts avAMS, statens industriverk, LO,. Remissinsianserna som i princip ansluter sig lill ulredningens överväganden och förslag har lämnat följandekommentarer till promemorian och synpunklerpå ulredningens fortsatta arbele, Z.0 villunderstryka betydelsen av att uiredningen vid del forlsalla arbelel lar sikle på all överhuvudiagel åstadkomma enjämnare ulveckling av lagerinvesleringarunder hela konjunkturcykeln. Möjligheterna att i en högkonjunktur vidta restriktiva ålgärder. exempelvisändrade nedskrivningsregler ellerinförande av avgifter bör därför diskuteras, I detta sammanhang bör man undersöka förutsättningama all frånsamhällets sida överbrygga deeventuella likviditelssvårigheler som kan bli aktuella i samband med lageruppbyggnaden.En viktig utgångspunkt för detla arbele bör enligt LO vara ett grundligt studium av faktorer som styrföretagens lagerbeieenden. En mer aktivlagerstyrning från samhällets sida kommer vidare att ställa ökade kravpå informalion om lagersituationen i näringslivet. somavgett yttrande till LO, framhåller atl det för atl erhålla lagerslödsom regel krävdes att företagen stadigvarandesysselsatte minsl 20 personer. har uttalat (InU 1975:1 s. 21, rskr 1975:30) att antalet anställda ej får varaelt avgörande Prop.1975/76:100 Bilaga 13 81 kriterium vid beslut om lagerstöd.Förbundet föreslår atl detla kriterium lasbort. Inom träindustrin produceras ca 20 96 av den loiala produktionen i förelag med 20 eller färre anslällda. Förbundetvill också liksom SAE och understryka viklen avalt de fackliga organisationerna ochföretagen får fyllig informalion om lagerslöd. Slatsmaktema bör ställa informationsresurser lill förfogande som gör del möjligl för de fackliga organisationernaoch företagarorganisationerna all sprida information. bör uiredningen idel fortsalla arbelel analyseramöjligheterna för samhället alt få del av de vinster som slödföretagen på siktgör med hjälp av lagerstödet och diskutera möjligheterna all införa regler för återbetalning av hela ellerdel av lagerslödel i de fall stora vinster har skapats med dess hjälp. Det av utredningen skisserade lagerslödel lordeenligl indiistriverkei kunna fåvissa effekter på industristrukturen på . Del kan finnas risk att förelag bygger upp lager som senare måsterealiseras lill priser som gör alt andra förelag kan få avsättningssvårigheter.För atl undvika kollision mellan deav industriverket administrerade branschprogrammen och lager-stödetanser verkel alt verkels yttrande bör inhämtas när del gäller slöd lill vissaangivna slödbranscher. Enligl AMS är del angelägel att utredningen isill kommande arbele behandlaravvägningen av olika ålgärder som gemensamt syftar lill att upprätthållaoch stimulera sysselsättningen inom förelagen. Slyrelsen framhåller också all arbetsmarknadsverket måste gesetl visst spelmm all till-lämpalagerslödel inom ramen för de rikllinjer som regeringen och fastställt.