prop · FZ03209 · 1975-12-31 00:00:00 — Mycketcharlataneri kan bedrivas under religionens täckmantel, och samhället bör intebetaga sig möjligheterna att ingripa mot rörelser som utgör en uppenbar faraför anhängarnas psykiska hälsa eller deras ekonomi. Den egentliga innebörden avgrundlagsskyddet för religionsfrihelen skall enligt utredningen vara ett förbudmot beslämmelser som riktar sig mot någon viss religionsutövning eller syftarlill att moiverka en viss religiös riktning (s, 194 O- En tillräcklig garantimol sådana bestämmelser ger emellertid enligt fakulteten det föreslagnastadgandet i 13 t; andra stycket, som förbjuder begränsningar avopinionsfriheterna enbart på grund av bl, a, religiös åskådning. Enligt JO är det inle otvetydigt och kanknappast heller i lagtext anges vad som skall förstås med "religion" och"utövning" av religion. Man bör nog enligt inle helt frånserisken alt rörelser växer upp som under religionens täckmantel ägnar sig åtverksamhet som kan vara ytterst skadlig - mentalt eller kroppsligt - förlättrogna medlöpare. säger utredningen, att de regler som eljest finns förmänskligt handlande eller mänsklig underlåtenhet också gäller för religiösthandlande elc. Det kan ifrågasättas om delta motivuttalande är till fyllest förat komma till rätta med de problem som här berörts. erinrar om atteuropakonventionen i artikel 9 slår vakt om religionsfriheten men samtidigtupptar ett stadgande av följande lydelse, Envars frihet att utöva sin religioneller tro må endasl underkastas sådana inskränkningar, som är angivna i lag ochsom är nödvändiga i ett demokratiskt samhälle med hänsyn lill den allmännasäkerheten, upprätthållandet av allmän ordning, hälsovården, skyddandet avsedligheten eller av andra personers fri- och rättigheter. Här berörda problemkräver ytterligare överväganden, Scienlologykyrkan I kräver alt vad somstadgas i ariikel 9 i om religionsfriheten förs in i RF,liksom innehållet i artikel 2 i det första tilläggsprotokollet lillkonventionen. Särskild vikt fäster Scienlologykyrkan vid alt"tankefrihet", "samvetsfrihet" och "frihet alt utövareligiös undervisning" grundlagsskyddas, 5.6De negativa opinionsfriheterna i allmänhet 1 detta avsnitl redovisas remissinslansernasinslällning till utredningens förslag beiräffande dels skyddet mot tvång att getill känna sin åskådning, dels skyddet mol tvång alt della i möte eller annanopinionsyttring, dels skyddel mol tvånget all tillhöra sammanslutning föråskådning. Remissinstanserna godtar i regel förslaget i dessa delar. Frånnågra håll framförs dock kritiska synpunkter. Utredningens förslag om skydd mot alt tvingas gelill känna sin åskådning, den s, k, negativa yttrandefriheten, har kommenteratsav JK och hovränen för . 1975/76:209 239 JK konstaterar att den negativa yttrandefrihetenenligt utredningens förslag innebär alt ingen får tvingas att ge till kännasin åskådning i någol hänseende. Utredningen anser, alt en minskning iräckvidden av det motsvarande nuvarande stadgandet i 2 kap, 2 t; uppnås genomatt ordet åsikt utbyts mot ordet åskådning. Med åskådning förstår utredningen(s, 114) "ett något så när sammanhängande komplex av åsikter inom ettvisst område". Den sålunda uttryckta distinktionen mellan åskådning ochåsikl kan enligl JK knappasl anses klargörande. Det torde varasvårt att med denna definition avgöra om fråga är om en åskådning eller inte.Stundom torde f ö, åskådning och åsikt användas synonymt. Detta belyses även avutredningens eget språkbruk, - Enligt JK:s mening innebär det en klar förbättringatt övergå från "åsikt" till "åskådning". Ätt behålla dennuvarande regeln i 2 kap, 2 tj RF men göra regeln absolut skulle uppenbarligenföra för långt; Vittnesplikten t, ex, skulle inte kunna förenas med dennaregel. Också åtskilliga av de enkäter o, d, som myndigheterna anmodar medborgarnaatt besvara eller uppgifter som eljest infordras innehåller åsiktsyttringar ochskulle bli "otillåtna". Att "åskådning" enligt JK:s meningäratt föredraga beror mindre på att ordet innefattar ett sammanhängande komplexav åsikter än på att regeln bör begränsas till sådana områden där begreppetåskådning är ett naturiigt uttryck för de åsikter en person omfatiar. Delta ärfallel i religiösa sammanhang. Även i politiska sammanhang är del - ehuru intemed samma tydlighet - normalt att använda ordet åskådning. Om invånarna i ettradhusområde kräver att hastigheten på gator inom området skall begränsas till30 km/tim,, kan detta däremot inte anses vara ett uttryck för en åskådning.Detta gäller även om kravet skulle vara ett uttryck för en åsikl bland mångaandra i fråga om trafiksituationen inom områdei eller beträffande trafik överhuvud taget. Ett gränsfall utgör vetenskapliga läror och syslem, som bygger påen rad sammanhängande rön och slutsatser (åsikter), t, ex, inom astronomi ellermedicin, I sådana fall kan det vara naturligt att i vissa fall tala omåskådning, - Även om JK alltså anser alt "åskådning" är ett bättreuttryck än "åsikt" för vad som bör omfattas av den föreslagna regelni 2 kap, 3 tj kräver förslagel enligt hans mening en viss jämkning, JKönskarenändring som markerar att "annal hänseende" inle innefattar åsikter -åskådningar i vilket hänseende som helst - ulan åsyftar något hänseende som ärjämförbart med politik och religion. Möjligen kan vid sidan av"politiskt" och "religiöst" nämnas "kulturellt ellerdärmed jämförbart", - Det ifrågavarande förbudet föreslås vara absolut,dvs, det skall inte kunna begränsas genom vanlig lag. Frågan är då hur dettaförbud förhåller sig lill t, ex, vittnespliklen. Utredningen utlalar härsvävande alt förslaget möjligen kan leda till att den som håller ettvittnesförhör "får vara något försiktigare än han behöver varaf n," (s, 196), Några praktiskt beaktansvärda olägenheter härav sägerutredningen sig inte rimligen förvänta, JK har svårt att dela denna optimism,om grundlagsskyddet skall omfalla varje slag av åskådning. Därtill kommer attden dragna gränsen Prop.1975/76:209 240 mellanåskådning och åsikt redan i sig är så diffus att tolkningssvårigheter lätt kanuppslå. Om del framlagda förslaget accepteras lorde svårigheternaväsentligt minska, - Den föreslagna ändringen av ordet åsikt till åskådning haremellertid även en annan sida. Genom ändringen blir det nämligen - åtminstoneteoretiskt - möjligt för att jämlikt 8 kap, 7 tj RF i viss omfattningdelegera befogenheten all besluta föreskrifter om tvång för enskild alt tillkännagesina åsikter. Det kan enligt JK ifrågasättas om denna minskning i den enskildesskydd är en acceptabel konsekvens, Enligl hovrätten Jör förefallerdetknappast tillräckligt utrett i vad mån man i RF kan skriva in en heltundantagslös rätt att inle yppa sin åskådning. Sålunda harexempelvisuppgifterom religiös åskådning ibland en avgörande betydelse bl, a, när detgäller ärenden om vapenfrihet samt mål och ärenden om vårdnad och andra ärendenenligl barnavårdslagen. När det gäller vittnesutsagor kan del undantagsvis ivissa sammanhang vara av intresse att utröna ett vittnes åskådning som underiagför att bedöma bevisvärdet av hans vittnesmål, - Hovrätten påpekar vidare attdel inte har närmare diskuterats i vad mån det kan behövas bestämmelser som gerrält att vägra alt lämna uppgifter om annans åskådning. Utan en sådan spärrskulle det alltså bli möjligt att av ett vittne inhämia uppgifier om andrasåskådning; vitinets egen åskådning är däremoi skyddad, Ulredningens förslag till ny grundlagsregel omskydd mot tvång all della i möle, demonstration eller annan opinionsyttringhar kommenterats enbari av hovrätten för . Hovrätten påpekar attspecialmotiveringen lill bestämmelsen om negativ mötesfrihet innehåller elluttalande alt stadgandet inte hindrar att den som har skolplikt tvingas altnärvara vid lektion. Ett klariäggande av gränserna fördenna skyldighel kanenligt hovrätten vara motiverat. Det vore knappasl tillfredsställande omskolplikten skulle kunna åberopas för att tvinga till närvaro vid lektioner därundervisningsändamålel har skjutits i bakgrunden till förmån för en ensidigåskådningsutläggning. Beträffande regleringen av den negativaföreningsfriheten förklarar JK att han inte har någon erinran mot förslaget mentillägger att han är iveksam om de nämnda reglerna kan sägas innebära ettsådant tvång alt den föreslagna övergångsbestämmelsen om medlemskap i behövs. Enligt 4 tj religionsfrihetslagen må ej någon vara skyldigtillhöra trossamfund. Detta är huvudregeln. Att sedan vissa regler givits omtillhörighet lill för barn och vissa personer som förvärvatsvenskt medborgarskap, ändrar enligt JK inte denna uppfaltning. Möjlighet finnsnäniligen i samtiiga fall till utträde ur kyrkan. Inte heller hovrän anserall regeln i 3 ij andra styckei om negativ föreningsfrihet måste anses stridamol religionsfrihetslagen. Den föreslagna övergångsbestämmelsen behövs inle.Ett klariäggande motivuttalande räcker. Hovrätten uttrycker också förvåningöver att eti förslag som anses kräva en särskild övergångsbestämmelsebeträffande religionsfrihetslagens reglerom medlemskap i svens- Prop.1975/76:209 241 kakyrkan läggs fram i dagens läge med hänsyn till de pågående överläggningarnamellan staten och om kyrka-stat-frågan och av en utredning sominte haft att syssla med denna fråga. Även juridiska fakulteten vid Lundsunivetsitel berör frågan om den föreslagna övergångsbestämmelsen (se nedan). Juridiska jåkulieien vid universiieipåpekar att åtskilliga föreningar har dubbel målsättning. En förening till uppgift att verka för såväl fackliga som politiska syften. Delallmänna får enligt fakulteten inte tvinga någon medborgare alt tillhöra endylik sammanslutning. Flera remissinstanser berör frågan om hur det s, k,kårobligaioriei skall bedömas, Obligaioriekommlnén (majoriteten) konstateraralt uiredningen anser alt kårobligatoriet faller uianför den föreslagna grundlagsregelnstillämpningsområde. Utredningens förslag gör det således frångrundlagssynpunkt möjligt för obligaloriekommiltén såväl att föreslå att detobligatoriska medlemskapet i studerandesammanslutningar bevaras som attföreslå att det avskaffas, Obligaloriekommiltén, som kommer attredovisa sina principiella ställningstaganden, finner följaktligen attbelänkandet i denna del ej påverkar kommitténs fortsatta arbete. vid Lunds unlversitei och en ledamot iobligatoiiekoninilttén är kritiska mot att den negativa föreningsfrihetenutformas så att kårobligaioriei inle anses strida mot denna. Kammarrätten IGöteborg anser alt utredningens förslag om grundlagsskydd för den negativaföreningsfriheten bör leda till all kårobligaioriei avskaffas, Istudentföreningars syfte ligger av tradition att bedriva politik i vid bemärkelse.Utvecklingen visar enligl kammarrätten alt studentkårerna under senare årblivit alltmer politiskt medvetna och aktiva. vid Lundsuniversitet anmärker att utredningen vill göra den negativa föreningsfrihetentill en undantagslös rättighet. Delta har enligt fakulteten nödvändiggjort enalltför snäv definition av den negativa föreningsfriheten (jfr 5,4), Samtidigthar utredningen nödgats all föreslå en särskild övergångsbestämmelse ommedlemskap i . Med hänsyn lill de ännu olösta problemen omsvenska kyrkans slällning och om det s, k, kårob-ligatoriels fortsatta existensanser fakulteten, att tiden ännu inte är mogen att upphöja den negativaföreningsfriheten lill en absolut rättighet. En ledamot i obligaloriekommilténanför att det finns anledning räkna med att de principiella skälen mot ettbevarat kårobligalorium kommer att tillmätas stor vikt i kommitténs slutligaförslag. Med hänsyn till detta borde obligaloriekommiltén i sitt yttrande haanfört att det inte är önskvärt att skyddet för den negativa föreningsfrihetenutformas så alt del inte finns något som helst grundlagsskydd mot obligatorieri form av studerandesamman- -simningar. Centralorganisationen SACOtSR menar att i förslagellill ändringar i regeringsformen innebär 2 kap, 3 tj en försämring av detnegativa förenings-rättsskyddet så till vida att del inle längre blir igrundlag förbjudet att tvinga Prop.1975/76:209 242 någonatt tillhöra en facklig sammanslutning. Enligt SäCO/SR:s uppfaltning måste det självklart stå envar frittalt själv avgöra dels om man över huvud taget vill organisera sig dels vilkenfacklig organisation man i så fall vill ansluta sig till. Denna paragraf bördärför förstärkas med en regel om, att envar frilt skall få väljq om man villgå in i en facklig organisation och vilken sådan organisation man villtillhöra, 1 detta sammanhang bör enligl hovrätten JÖr VäslraSverige antecknas alt ingen uppmärksamhet i betänkandet har ägnats frågor omnegativ föreningsfrihet på arbetsrättens område. Förslagel till förbud mol åsiktsregistreringvälkomnas eller godtas av en majoritet av remissinstanserna. 1 några yttrandenkommenteras förslagel mera ingående, JK erinrar sålunda om all i betänkandetuttalas (s, 465) alt gällande besiämmelserom det s, k, inte ärhell lättolkade, men att rättsläget synes vara att enbartorganisationstillhörighet inte i något fall får ulgöra grund för all svenskmedborgare antecknas i , För anteckning krävs numera att medlemeller sympatisör genoin någon ålgärd moiiverar alt han betraktas som ensäkerhetsrisk, - Den av utredningen föreslagna förbudsregeln synes enligt JKväl förenlig med föreskrif terna om anteckning i , förbudsregel och dessa föreskrifler lider visseriigen av densvaghelen att det är oklart vad som skall fordras utöverorganisationstillhörigheten för alt vederbörandes egenskap av säkerhetsriskskall an,ses manifesterad. Denna oklarhet har även föranletl pressdebatler. Detlorde emellertid inte vara möjligt all ulan eftersättande av viktiga intressenge ökad offentlighet åt de beslämmelser som gäller och den praxis som f n,faktiskt tillämpas på detta område, - Starka skäl lalar dock enligt JK för attdet anförda förbudet mol den här akluella registreringen inle kan upprätthållasvid krig eller krigsfara. påpek'jratt vissa politiskaåskådningar innefattar en uttalad målsättning att med våld ellerändra medelförändra del demokratiska samhällsskicket i önskad riktning. Av del föreslagnagrundlagssiadgandel kan följa att också personer med en anarkistiskellersamhällsomslörlande politisk åskådning ej får registreras, lordeenligl inle ha varil avsikten. Del förutsattes alt personer somkan betraktas som säkerhetsrisker alltjäint skall kunna registreras. För altingen iveksamhel skall råda föreslår all stadgandetomformuleras. Hovrätten jör vill aktualiserafrågan huruvida det kan vara motiverat också med förbud mol registrering avmedborgare enbari på grund av religiös eller liknande åskådning. Stundom bör -särskilt för minoritetsgrupper- kunna förekomma en nära överensstämmelsemellan polilisk och religiös åskådning. Ett förbud mol registrering och hemvisti politiskt hänseende kan eljest i praktiken kringgås genom en registrering avreligiös grupp. Datainspektionenuttalar sig utförligt om del föreslagna förbudet mol re- Prop.1975/76:209 243 gistreringav polilisk åskådning utan den registrerades eget samtycke. Förbudetbegränsas, påpekar datainspektionen, av all det avser registrering "enbart"på grund av enskilds politiska åskådning. Detta anges (s, 114) innebära att"ingripanden med anknytning till åskådning blir möjliga endasl om annat självständigtbeskrivet momeni föreligger". Utredningen avser med "annalsjälvständigt beskrivet moment" sådant som ett vissl handlande somföranleds av åskådningen och som innebär en viss fara eller kränkning. Denföreslagna lagtextens lydelse leder emellertid mycket längre. Den skulle,såvitt datainspektionen förstår, kunna innebära all hinder ej föreligger att ianslulning till självständigt beskrivna moment i exempelvis taxerings-register,socialregister m, m, medge registrering av politisk åsikl. Delta haruppenbarligen inle varit utredningens avsikt. Lagtexten måste på denna punktomarbelas och förtydligas, - Utredningen behandlar på s, 135 den politiskaåsiktsregistrering som sker genom undersökningar avden politiska opinionen, Uiredningen föreslår att de registrerades samtyckeskall ha avgörande betydelse. Denna grundlagsregel blir strängare änmotsvarande bestämmelse i 4 t; tredje styckei första punkten datalagen.Datainspektionen tillstyrker förslaget. Från sin hittillsvarande tilllämpningav den nämnda dalalagsbestämmelsen vill datainspektionen anmäla att regeln omde registrerades samtycke medför prakliska problem, till vilka Slällning , åtminsione genom motivutlalanden. Samtycke förutsätter för det första altde berörda personerna tillfrågas; del kan inte vara tillräckligt med ellanlagande alt huvuddelen av dem inte har någon erinran. Delta är vid deintervjuundersökningar som det här i regel gäller inte någol problem. Vidaremåste de tillfrågade få all den informaiion som kan tänkas påverka derasvillighet all låta sin politiska åsikl registreras. Alt de får information omolika uppgifter som skall registreras följer av sig självt. Därutöver måsle deunderrättas om ändamålet med registreringen och hos vem uppgifterna skallförvaras, Särskill vikligl är vidare, enligl dalainspektionens mening,information om hur länge uppgifterna skall bevaras. Inspektionen är medvetenom all della inte alllid kan bestämmas på förhand med hänsyn till forskningenssätl att arbeta, I så fall måsle intervjupersonerna före sitt ställningstagandeunderrättas om att bevarandetiden är obestämd. En annan möjlighel är att angeen viss begränsad lid samt alt vid behov inhämia nytt samtycke till förlängningav denna lid. Dalainspektionen anser således alt .samtyckesregeln för att fåverkan som garanti mol politisk åsiktsregistrering måsle ges ell sakliglinnehåll av den innebörd inspektionen här anlyll. - Del måste vidareunderstrykas alt politisk åskådning kan komma till uttryck på många olikasätt, inie minst indirekl, och all olika människor och olika grupper kan haskilda uppfattningar om ett vissl beteende, som blir registrerat, är ullryckför politisk åskådning. Är exempelvis åigärder, som innebär alt någon inlesympatiserar med en viss polilisk riktning, att anse som ett sådani uttryck?Exempel härpå är att någon anmäler alt han inte önskar medlemskap i viss sam- 1975/76:209 244 manslutning, alt han inle fyller i en ruta på ellinbetalningskort som avser ett politiskt ändamål. Är del uttryck för politiskuppfattning att abonnera enbari på vissa publikationer eller all låna enbartviss litteratur på bibliotek? I vissa fall är svaren givna, men man lorde färäkna med besväriiga gränsfall i den prakliska tillämpningen, 1 denna kan mandå överväga all lillämpa den i 3 tj datalagen angivna principen all tillmäta deregistrerades egen uppfattning belydelse, Daltiinspektionen anserdet såledesvärdefullt om under del fortsatta lagstiftningsarbetet omsorg ägnas åt attklargöra innebörden i begreppet politisk åsiktsregistrering, - I fråga omregistrering av politisk åsikl i samband med siatistiska undersökningar villdalainspektionen tillägga följande. Del har lill varit vanligl all, närnågon vägrat besvara vissa i sådana undersökningar ingående frågor av artenpolilisk uppfattning, den metoden tillämpats alt de uteblivna svaren ersattsmed svar som im-puterals eller på annat sätl lagiis fram genom s, k,konstruerade eller härledda variabler. Datainspektionens praxis vidlillämpningen av 4 t; dalalagen har medfört all registeransvarig frivilligtupphört att tillämpa denna metod. Även om impuleringar m, m, ofta underlättasgenom användningen av ADB, är det fullt möjligt all vidla sådana åigärder ävenvid konventionell informationsbehandling. Del finns därför anledning all imoliven till 2 kap, 3 ij slå fast alt dessa metoder inte är förenliga medfrivillig åsiktsregistrering, Bland remissinstanserna är meningarnadelade när det gäller frågan om kollektivanslutning. Flertalet inslanser,däribland minoriteten i kommunfullmäktige i kommun, länsslyrelsen iMalmöhus län (majoriteten). Svenska kommunförbundels slyrelse (majoriteten).Landsiingsförbundets styrelse (majoriteten) och LO godtar utredningensuppfallning alt någon lagsliftning i fråga om kollektivanslutning lillpolitiskt parti inte bör införas, LO anför följande: Föreningsfriheten är väsentlig förden fackliga rörelsen. Del är till stor del genom människors vilja ochmöjlighet alt sluta sig samman för all verka för gemensamma mål som demokratinhålls levande. Folkrörelsernas betydelse för vårt samhällsliv är slor. Mot denna bakgrund och med hänsyntill principen om grundlagens huvudsakliga begränsning till förhållandetsamhälle-enskilda, tar LO. i likhet med utredningsmajoriteten bestämt avståndfrån en grundlagsinskränkning av fackliga organisationers rätt alt oinskränktbesluta om sina interna förhållanden, förslag i en reservation att föreskrivaett förbud för lokala fackliga föreningar att beslula om kollektivanslutning,ärett allvarligt ingrepp i föreningsfriheten som LO bestämt avvisar. Uttalanden .som är kritiska mot allenskilda kolleklivi ansluls lill politiskt parti görs av hovrätten for VästraSverige, .socialstyrelsen (niajoriicten). juridiska jäkulleten vid Uppsalauniversitet (majoriteten), tre ledamöler i i län.kommunftillmäklige i Vä.xjö kommun (majorileien). jyra ledamöter ilänsstyrelsen i , sju ledamöter i Svenska kommunförbun- 1975/76:209 245 dets slyrelse, sju ledamöler I Landslingsförbundeisslyrelse, samt och moderata sanUingsparlietskvinnoförbund. Äv de angivna remissinsiansernaullalar sig (inajoriteten). vid Uppsalauniversitet (majoriteten), fyra ledamöter i länsslyrelsen i . tvåledamöter i Svenska kommunjörbundeis slyrelse. sju ledamöter i Landsiingsförbundetsslyrelse, advokatsantjiind och moderata samlingspartiets kvinnojörbundför ett förbud i grundlag mol kollektivanslutning. (majorileien) ulgårfrån all bestämmelsen i 2 kap, 3 tj första slyckel i förslagel alt ingenmedborgare lar tvingas all ge lill känna sin åskådning i politiskt, religiösteller annat hänseende innebär förbud mol kollektivanslutning. Skulle emellertiddenna lolkning inte vara riktig bör bestämmelsen kompletteras med ett lilläggav innebörd all politiska, religiösa och andra sammanslutningar förbjudsansluta personer som medlemmar då dessa inte själva givit uttryck för önskan ommedlemskap. De sju ledamöierna iLandstingsförbundets styrelse inslammev i ulredningens förslag alt skydd mottvång att ge sin politiska åskådning till känna bör skrivas in bland deskyddade fri- och rällighelerna. Som en logisk konsekvens av detta sladgandemåsle grundlagen därför enligl ledamöierna också innehålla ett uttalat förbudmol alla former av kollektiv anslulning av medborgare lill politiska ellerandra organisationer. Att den kollektivt ansluine har reservationsrättuppfyller inle den grundläggande principens krav, då en reservation innebär allvederbörande tvingas uppge eller ge en antydan om sin uppfaltning. Av principenom skydd mol tvång alt ge sin åskådning till känna följer generelll attmedlemskap i organisationer måste erhållas genoin en aktiv frivillig handlingfrån den enskildes sida. Juridiska jåkulieien vid Uppsalauniversitet (niajoriteten) uppehåller sig utföriigt vid frågan omkollektivanslutning. Ålskilliga föreningar som frånbörjan har varil helt privalrättsliga har inte deslo mindre övergått till attbli mer eller mindre offentiigrättsliga sammanslutningar ehuru legalt tvångtill medlemskap icke föreligger. Någon klar gränslinje kan väl inte dras, mengenomgående är den belydelse, som tilläggs en olTenllig förvallningsfunklionför föreningen, RF medger som ovan påpekats i II kap, 6tj. all förvaltningsuppgift kan överlämnastill förening och föreskriveratt detta, om uppgiften innefattar myndighetsutövningskall ske genom lag. Föreningar, som har fåll sig dylika uppgifter anförtrodda,måste som framhållits härovan inom området för denna verksamhel anses varaskyldiga all, på samma sätt som traditionella förvaltningsmyndigheter, iakitasaklighei och opariiskhei. Eljest skulle del skydd, som RF avser att lämnamedborgarna, i viss utsträckning vara ett skydd blott lill namnet.