prop · FY0370 · 1975-12-31 00:00:00 — Ensådan begränsning av uppsägningstiden får som följer av hänvisningen i 15 §föreningslagen till 68 § andra stycket samma lag nämligen inte göras gällande,om medlem vill utträda för att undgå konsekvenserna av en stadgeändring,varigenom medlemmarnas betalningsförpliktelser mot föreningen ökas eller derasrätt till årsvinst eller till föreningens tUlgångar begränsas. Avhänvisningen till 15 § föreningslagen framgår vidare att avgång ursambruksförening, utom i det berörda faUet, sker på det räkenskapsårssista dag som infaller minst en och, beroende på stadgarnas innehåll, högst sexmånader efter den omständighet som föranlett utträdet. Enligt sista stycket isamma paragraf förlorar utesluten medlem genast rätten att delta iöverläggningar och beslut om föreningens angelägenheter. Hänvisningeni 15 § föreningslagen tUl 96 § 2 mom. andra stycket samma lag, som handlar omuppsägning i samband med fusion, är inte tillämplig på sambruksföreningar. 10 § Paragrafen, som saknar direktmotsvarighet sambrukslag, reglerar tidpunkten för den ekonomiskauppgörelsen med anledning av avgången, I utredningens förslag motsvarasparagrafen närmast av 11 och 19 §§. Sexmånader efler medlems avgång är sambruksförening enligt bestämmelserna i dennaparagraf skyldig att lösa medlems andel. Detta gäller självfallet under förutsätiningalt andelen inte har överlåtits till annan än föreningen. Del bör särskUtnämnas alt den som har förvärvat andel i sambruksförening men vägratsmedlemskap har samma rätt tiU ersättning för andelens värde som utträdandemedlem. Detta följer av 8 § med hänvisningar, jämfört med 10 §. Denna fråga hartidigare behandlats vid 8 §. Detkommer således enligt mitt förslag, liksom är fallet i föreningslagen, attförflyta sammanlagt och, beroende på stadgarnas innehåU ochtidpunkten för uppsägningen, längst efter uppsägningen till dessden ekonomiska uppgörelsen kommer till stånd. Denna ordning är självfallet tUlolägenhet för den utträdande men betydelsefull för föreningen, som får en respittidunder vUken man har tillfäUe att överväga de åtgärder som uppsägningen påkallar.Det kan exempelvis bli aktueUt att ta en ny medlem, låna upp kapital, sökautverka statiigt stöd eller annan sådan åtgärd. Utredningensförslag upptar under 17 § bestämmelser om hur förening skall handla när denförvärvat medlems andel och om längsta tid för föreningens innehav av sådanandel. Paragrafen motsvarar närmast 18 § sambrukslag. För egen delanser jag att den angivna situationen är tillfredsställande reglerad genom deallmänna be- Prop.1975: 70 59 stämmelsernaom styrelsens skyldighet att handha föreningens ekonomiska angelägenheter somjag kommer att föreslå i det följande. Jag har därför inte ansett detnödvändigt att i lagförslaget ta in någon motsvarighet till 17 § i utredningensförslag. Jag vill dock understryka att det kan finnas anledning att ta införeskrifter i dessa hänseenden i föreningens stadgar. Iandra stycket regleras genom hänvisning till föreningslagen avgående medlemsrätt i vissa fall då förening träder i likvidation eller försätts i konkurs.Därvid skall vad som i föreningslagen sägs om insats i stället avse lösenbeloppför medlems andel. Isista stycket ges förening möjlighet att, utom i visst fall som jag tidigareberört, i stadgarna begränsa avgående medlems rätt till lösen för andel.Föreningen får härigenom frihet att helt frånkänna medlemmarna sådan rätteller atl göra den beroende av visst villkor, t. ex, alt vederbörande uppfylltsina förpliktelser mot föreningen. 11 §Denna paragraf, som motsvarar 17 § sambrukslag och 12 § i utredningens förslag, innehåller bestämmelser om lösnings rätt för förening. rätt att i stadgarna inta förbehåll att föreningen skall ha rättatt lösa andel som övergår till ny ägare. I paragrafen ges bestämmelser om vadföreningens stadgar i så fall skall innehålla, TUl skUlnad från vadutredningen föreslagit anser jag det inle nödvändigt att i lagtexten föreskrivainom vilken tid lösningsrätten skall utövas utan har föreslagit alt föreningensjälv skall fastställa i sina stadgar. 12 §I denna paragraf, som motsvarar 14 och 19 §§ sam brukslag samt 1416 §§ i utredningens förslag, finns bestämmelser att tvister i vissa fall skall avgöras av skiljemän, om inte annat bestämls i stadgarna, och om kostnaderna för förfarandet. Remissinstanserna.Svea hovrätt påpekar att regeln sambrukslag och utredningerisförslag att lösenbelopp skall av skiljemännen fastställas tUl andelens"verkliga värde" är i viss mån självklar men intetsägandeeftersom den knappast ger någon vägledning vid lösenbeloppets bestämmande. Föredraganden.De frågor som enligt paragrafen skall avgöras av skiljemän är, I huvudsakligöverensstämmelse med vad som gäller enligt sambrukslag ochutredningens förslag, tvist om rätt all inträda i föreningen samt om rätt tUllösen av andel och om lösenbeloppets storlek. I sistnämnda fall kan enligtgällande räll part även på materiell grund föra talan mot skiljedomen vidallmän domstol, om inte annat bestämls i stadgarna. För egen del anser jag detotillfredsställande att lagen på detla sätt ger möjlighet för parterna alt processai 1975: 70 60 Jag biträder därför utredningens förslag att slopa bestämmelsema omklanderrätt på materiell grund. SomSvea hovrätt anför är begreppet "verkliga värdet" i viss månsjälvklart men intetsägande. Regeln har därför fått utgå ur denföreslagna lagtexten. Jag vill i detta sammanhang erinra om att stadgarna skallinnehålla uppgift om de värderingsgrunder som skall tillämpas vid inlösen avandel. Enligtmin mening saknas anledning alt som utredningen föreslagit i lagtexten ange,när lösen skall betalas. Denna fråga kan med fördel avgöras av skUjemännen. Iövrigt kan jag ansluta mig tUl utredningens förslag beträffande kostnaderna förskiljeförfarandet. Reservfondoch vinstutdelning m. m. 13§ Paragrafen, som motsvarar 2125 §§ sambrukslag, överensstämmer ihuvudsak med utredningsförslaget. Reglerna är där upptagna i 2022 §§. Remissinstanserna.Lantbrukshögskolan konstaterar att de århga avsättningarna liksom i deekonomiska föreningarna föreslås bli av redovisad vinst inklusivelönetillägg eller liknande överskottsdispositioner, medan sambrukslagföreskriver en avsättning på . Reduktionen kan därför synas anmärkningsvärtstor men konsolidering kan även ske på annat sätt. Högskolan framhåller att 5%-gränsen kan accepteras mot bakgrund härav. Föredraganden.Kapitalbildningen har i fråga om nuvarande sambruksföreningar anknutits tUl detillgångar som normalt förekommer i en sådan förening nämligenjordbruksfastighet, jordbruksinvenlarier och lager. Avsättning till reservfondskall ske till dess summan av fonden och inbetalat insatskapital motsvarar av taxeringsvärdet på föreningen tiUhörig fast egendom eller av bokfördavärdet, om detta är högre, samt av det bokförda värdet på övriga tUlgångar. gäller enligt föreningslagen att reservfonden och inbetalatinsatskapital i den mån detta inte överstiger tio gånger reservfonden skalluppnå ett belopp som svarar mot antingen av det bokförda värdet påföreningens tUlgångar eller mot föreningens skulder enligt balansräkningen. Bestämmelsernai 13 § har på förslag av utredningen anpassats tUl vad som gäller enligtföreningslagen. Bundenheten till taxeringsvärdet i fråga om fast egendomupphör. Två beräkningsgrunder för reservfondens minimibelopp anges. Föreningfår välja det alternativ som den finner lämpligast. Alternativet med enreservfond som tillsammans med inbetalat insatskapital utgör en kvotdel av detbokförda värdet på föreningens tillgångar bör i allmänhet vara lindrigare fören förening med stor skuldsättning än det andra alternativet där nämnda medelskall svara mot föreningens skulder enligl balansräkningen. Prop.1975: 70 61 nalivet bör vara fördelaktigt för föreningar med storomslutning men med litet främmande kapital. En förening kan välja olikaalternativ för olika är. Den för sambmksföreningar nya regeln att gäld för vilkenviss kvalificerad säkerhet har lämnats inte skall medräknas vid tillämpning avbestämmelserna om fondering bör medföra väsentliga fördelar för sambruksföreningsom äger bl. a. fast egendom. Bestämmelserna i andra och tredje styckena har utformatsmed aktiebolagslagen som förebUd. I 13 § har i överensstämmelse med utredningens förslaginte tagits upp någon motsvarighet till den begränsning av utdelning iförhållande tUl inbetalt insatskapital som gäller enligt 22 § andra stycket1948 års sambrukslag och 18 § andra stycket föreningslagen. Förslaget har pådenna punkt inte mött någon erinran under remissbehandlingen. 14 § I denna paragraf anges att bestämmelserna i 2137 §§föreningslagen med vissa jämkningar skall äga motsvarande tillämpning för sambmksförenmg. Enligt 26 § första stycket 1948 årssambrukslag skall för sambmksförening finnas en på föreningssammanträde valdstyrelse bestående av en eller flera ledamöter. Enligt 21 § föreningslagen skall för ekonomisk föreningfinnas en styrelse bestående av minst tre ledamöter. Styrelsen väljs påföreningsstämma. I stadgama kan dock bestämmas att styrelsen eller ledamot avstyrelsen skall tillsättas i annan ordning. Hänvisning till 2137 §§ föreningslagenmedför inte några större ändringar i förhållande till vad som gäller enligt2632 §§ sambrukslag. Utredningen har emellertid funnit det lämpUgtatt behålla nuvarande bestämmelser sambrukslag om antalet ledamöteroch om val av styrelse på föreningssammanträde. Vidare bör avvikelser görasfrån föreningslagen i ytterligare två avseenden. Dels bör till styrelseledamotoch suppleant för styrelseledamot samt firmatecknare kunna väljas även annanän svensk medborgare. Dels bör medlems make kunna vara styrelseledamot ellersuppleant för styrelseledamot även om denne inte är medlem i föreningen,såvida inle annat har beslämts i stadgama. Av bestämmelserna om styrelsens beslutförhet i 26 § förstastycket föreningslagen följer att, om inte kraven skärpts i stadgarna,styrelsen är beslulför när mer än hälften av styrelseledamöter ärnärvarande. Med styrelseledamöter avses det anlal som skall finnasenligt föreningens stadgar. i stadgarna endast ett. ramantal, avses det anlalinom nämnda ram som skall finnas enligt för- Prop.1975: 70 62 I styrelser med endast en ledamot uppstår inga problem när det gäUer beslutförhet.Består styrelsen av två ledamöter, måste båda vara närvarande för att styrelsenskall vara beslulför. Närvaro av två medlemmar räcker också för beslutförhet ien styrelse med tre medlemmar. Har styrelsen fyra medlemmar, måste tre varanärvarande. Detsamma gäUer i en styrelse med fem medlemmar osv. Remissinstanserna.Eftersom lägsta antalet medlemmar uppgår tiU tre, bör enligtlantbrukshögskolans mening det lägsta antalet styrelseledamöter också sättastill tre. Styrelsen skulle i sådant fall vara beslut-för när minst tvåledamöter är närvarande och om beslutet ense. Jagansluter mig lill utredningens förslag att bestämmelserna i 2137 §§föreningslagen ges motsvarande tillämpning på sambruksförening men attavvikelser görs i fråga om antalet styrelseledamöter och i fråga om val avstyrelse. Avvikelserna slår i överensstämmelse med bestämmelserna sambmkslagoch bör lämpligen gälla även för de föreslagna nya sambruksföreningarna. Iövrigt saknas anledning att göra avvikelse från föreningslagen. 15 §Denna paragraf innehåller en bestämmelse om att reglema i föreningslagen (3851 §§) om styrelsens årsredovisning samt revision i tillämpliga delar skall gäUa i fråga om sambmksförening. Motsvaran de bestämmelse finns i 24 § utredningens förslag. Nuvarande regler i 33 och34 §§ sambrukslag om årsredovisning och revision är knapphändiga. anfört saknas anledning att i dessa avseenden stäUa lägre krav påsambruksföreningar än på andra ekonomiska föreningar. 43 § 1 mom, första stycket föreningslagen sägs om insalsbelopp bör i ställetavse lösenbelopp för medlems andel. 16 §I denna paragraf anges att bestämmelserna i 5261 §§ för eningslagen om föreningsstämma med viss avvikelse skall gäUa också för sambruksförening. Paragrafen motsvarar 25 § i utredningens lag förslag. 1 fråga omföreningssammanträde bör hänvisning kunna göras till föreningslagen.Bestämmelserna däri överensstämmer i huvudsak med vad som gäller enligt 1948års sambrukslag. Föreningssammanträdet harbeslutanderätt rörande föreningens organisation och sådana inre angelägenhetersom tillsättande och entledigande av övriga organ dvs. styrelse och revisorer.Vidare beslutar föreningssammanlräde i sådana vikliga frågor som storleken av med-lemsinsatsema,fondbildning, fastställande av årsredovisning, fördelning av uppkommen vinst,ändring av föreningens stadgar samt upplösning av föreningen genom likvidation m.m. Föreningssammanträdet kan även ge styrelsen direktiv i förvaltningsfrågor. 1975: 70 63 Beträffandeantalet röster per medlem innebär hänvisningen till 56 § första stycket i föreningslagenatt sambruksförening i motsats till vad som gäller nu genom stadgebestämmelserkan differentiera medlemmarnas rösträtt. Föredraganden.Utredningens förslag har utom såvitt avser frågan om medlems rösträtt på stämmatillstyrkts eller lämnats utan erinran av remissinstanserna. Som framgår av denallmänna motiveringen har jag förordat att den kooperativa principen en medlem en röst skall gälla utan undantag för sambruksförening. Enligt 56 § förstastycket 2 föreningslagen kan medlems rösträtt på föreningsstämma utövas genomannan medlem som ombud. Enligt min mening bör denna regel modifieras så altmedlems make skall kunna anlitas som ombud även om maken inte själv är medlem iföreningen. Undantag härifrån skall dock kunna göras genom bestämmelse i stadgama.En regel härom har tagits upp i förevarande paragraf. Iövrigt kan jag liksom remissinstanserna ansluta mig till utredningens förslag idenna del. Jag vill i anslutning tilldenna paragraf erinra om att utredningen i 26 § i sitt förslag tUl nysambrukslag ställt upp särskilda krav för gUtighet av stämmobeslut i vissafrågor. Sålunda uppställer utredningen krav på kvalificerad majoritet förgiltighet av beslut som innebär ändring av insats och medför rubbning av detinbördes förhållandet mellan insatserna. Bestämmelsen syftar enligt utredningentill att hindra att förskjutningar uppstår i det inbördes förhållandet mellaninsatserna framför allt då rösträtten differentierats med hänsyn tillinsatsemas storlek. Allmänt sett innebär bestämmelsen enligt utredningen en garantiför att kapitalstarka medlemmar inte överflyglar andra medlemmar för vilka ettvisst röstförhållande varit en avgörande förutsättning för inträde iföreningen. Utredningen ställer vidare i paragrafen upp krav på kvalificeradmajoritet för beslut som innebär att fastighet eller byggnad som medlemupplåtit till föreningen kommer att undergå förändring av inte ringabetydelse. Bestämmelsen skulle enligt utredningen i och för sig vara överflödigom det kunde förutsättas att missförstånd aldrig uppstår rörande innebörden avmedlems upplåtelse till föreningen av fastighet eller byggnad. Utredningenanser emellertid att det finns så stora risker härför vid samverkan överägogränserna att en garanti måste finnas i lagen som hindrar att medlemsfastighet eller byggnad utan hans samtycke undergår ändring av mer än ringabetydelse. I departementsförslagethar inte tagils upp någon motsvarighet till utredningens förslag i nu nämndaavseenden. Eftersom jag förordat att röstberäkningen vid omröstning påstämma alltid skall ske enligt huvudtalsmetoden, bortfaller enligt min meningett viktigt skäl för att som utredningen föreslagit fordra kvalificeradmajoritet för beslut som medför rubbning i det inbördes förhållandet mellan insatserna.Även i övrigt saknas tUlräckliga skäl för utredningens förslag. 1975: 70 64 Talanmot styrelseledamot, revisor, föreningsmedlem eller röstberättigad 17 §Genom denna paragraf görs samtliga beslämmelser i förenings lagen om talan mot styrelseledamot, revisor, föreningsmedlem eller röstberättigad tillämpliga också för sambruksförening, I utredningsför slaget är samma regler upptagna i 27 §. 18 §I denna paragraf anges att bestämmelserna i 67 och 68 §§ för eningslagen om ändring av sambruksförenings stadgar i tillämpliga delar gäller också för sambmksförening. Utredningen.I 47 § sambmkslag och 67 § föreningslagen uppställs stränga krav förändring av förenings stadgar. Om inte samtliga medlemmar förenar sig omändringen, krävs att beslut om ändringen skall fattas på två varandra följandeföreningssammanträden. För sambruksförening gäller vidare att minst ett avsammanträdena skall vara ordinarie. Vid vissa ändringar ges rätt åt medlem sominte samtyckt till beslutet att utan hinder av föreskrift i stadgarna uppsägasig till utträde. Utredningenfinner denna ordning mindre lämplig med hänsyn till kraven på företagensförmåga att anpassa sig efter utvecklingen. En sådan anpassning kan med nuvaraderegler vara svår att genomföra. Enligt utredningen bör därför pluralitetskravensänkas vid beslut om ändring av sambruksförenings stadgar. Utredningen föreslårföljande uppmjukning av bestämmelserna om röstpluralitet. Beslut om ändring avstadgarna bör vara giltigt om samtliga medlemmar förenat sig om beslutet ellerdetta fattats på två på varandra följande föreningssammanträden och på detsammanträde som hållits sist biträtts av minst tre fjärdedelar av de röstande, 1. om beslutet innebär, altmedlemmarnas förpliktelse att erlägga insatser eller avgifter till föreningenökas, 2. om beslutet innebärinskränkning av medlems rätt till årsvinst, 3. om beslutet innebärinskränkning av medlems rätt till föreningens behållna tillgångar vid dessupplösning, 4. om beslutet innebär all medlemsrätt alt utträda ur föreningen inskränks och beslutet berör även dem som viddess fattande är medlemmar i föreningen. Beslutom annan ändring av stadgarna bör enligt utredningen vara gUtigt om detbiträtts av minst två tredjedelar av de röstande. Föredraganden.Jag anser att de nuvarande bestämmelserna i föreningslagen om stadgeändringbör kunna tillämpas också i fråga om sambruksföreningar utan att några störreanpassningsproblem skall behöva uppstå. Några särskilda jämkningar avföreningslagens regler i överensstämmelse med utredningens förslag anser jagalltså inte behövliga, Bestämmelsema i 67 och 68 §§ föreningslagen har såledesgjorts tillämpliga också i fråga om sambmksföreningar. 1975: 70 65 19 §Genom denna paragraf görs bestämmelserna i 69 § förenings lagen om talan mot föreningsstämmobeslut tUlämpliga för sambmksför ening. Paragrafen motsvarar 31 § i utredningsförslaget. 20 §I denna paragraf, som motsvarar 32 § i utredningens förslag, an ges att samtliga beslämmelser i 7095 §§ föreningslagen om likvidation och upplösning med vissa jämkningar skall gälla också för sambruksför ening, Reglemaom likvidation och upplösning är i stort sett desamma sambrukslagoch föreningslagen. sambrukslag innehåller emellertid för det fallatt medlemsantalet nedgått under föreskrivet antal en tidsfrist av ett årvarunder nya medlemmar i tUlräckligt antal har möjlighet att inträda iföreningen. Vidare kan , om särskilda skäl föreligger, medge attföreningen fortsätter sin verksamhet även om antalet medlemmar efter dennatidsfrist håUer sig under tillåtna antalet. Jaghar inget att erinra mot utredningens förslag att föreningslagens bestämmelserom Ukvidation och upplösning görs tillämpliga också på sambruksförening med dejämkningarna att, om medlemsantalet minskas under det lägsta antal som krävsför registrering, nuvarande ettårs-tidsfrist och möjligheten till dispensenligt sambmkslag får kvarstå. Paragrafen har utformats i enlighethärmed. 21 §Paragrafen, som motsvarar 33 § i utredningsförslaget, innehåller en föreskrift om att föreningslagens samtliga bestämmelser om registre ring skall gälla också för sambruksförening. 22 §I denna paragraf, som motsvarar 34 § i utredningens förslag, anges att bestämmelserna om besvär i 105 a § i föreningslagen skall gälla också för sambruksförening. 23 §I denna paragraf anges att bestämmelserna i föreningslagen om skadestånd äger motsvarande tillämpning i fråga om sambruksförening. Paragrafen motsvarar 35 § i utredningens förslag. 24 §I paragrafen anges alt straffbestämmelserna i 110112 §§ för eningslagen i tillämpliga delar skall gälla också för sambruksförening. Ärgärning som sålunda är straffbar belagd med straff i , dömes dockinte till ansvar enligt den nu föreslagna lagen. 1975: 70 66 25§ I paragrafen anges att bestämmelserna i 114116 §§ föreningslagen skalläga motsvarande tillämpning på sambmksförening. Dennya lagen föreslås träda i kraft då också 1948 årssambrukslag bör upphävas. Detråder betydelsefulla skillnader i bl. a. ekonomiskt avseende mellan de sambmksföreningarpå vilka lag är tillämplig och sambruksföreningar enligt den nuföreslagna lagen. Med hänsyn härtUl bör det ankomma på föreningarna själva attta ställning till vilka konsekvenser den nya lagstiftningen kan få för dem ochatt besluta humvida de vill gå över tiU den nya ordningen. Den gamla lagen bördärför fortfarande tillämpas på de tre sambmksföreningar som finns f. n. Beslutom övergång till den nya ordningen skall enUgt punkt 2 fattas på föreningssammanlrädei den ordning som anges i 47 § första stycket sambrukslag. Beslutetblir gUligl, om samtiiga medlemmar är ense. Är detla inle fallet krävs altbeslut fattas på två på varandra följande föreningssammanlräden, varav minstett ordinarie, och alt det biträds av samtiiga röstande på det sista sammanträdet.Beslutas sådan ombildning skall styrelse ulses och nya stadgar antas. Detkan fömtsättas att förslag eller utkast till stadgar för den nya sambmksförenmgenframläggs på det föreningssammanträde som har att ta ställning till frågan omövergång till den nya ordningen. Medlem som inle biträder beslutet får dåtillfälle att överväga om förhållandena är sådana att han med stöd av 48 §andra stycket sambrukslag har rätt atl, och i den ordningsom där sägs, utträda ur föreningen. Avhänvisningen i 2 § till 3 § föreningslagen följer att sambruksförening intekan förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter innan den registrerats.I konsekvens härmed föreskrivs i andra stycket av förevarande punkt alt sambmksförening,som ombildals enligt första stycket, genom registreringen anses ha övertagitden förutvarande föreningens tillgångar och förpliktelser. OmbUdningsbeslutetsrättsverkningar inträder således först i och med att registrering skett. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar Förslagettill ny lag om sambruksföreningar har byggts upp från den utgångspunkten, attlagen i princip uttömmande skall reglera sambruksföreningamas förhållanden menatt lagen i de delar där regleringen bör överensstämma med vad som gäller förekonomiska för- 1975: 70 67 eningari allmänhet direkt hänvisar till motsvarande bestämmelser i föreningslagen.Eftersom vad som i sistnämnda lag är föreskrivet alltså inte skall äga tiUämpningpå sambmksföreningar i vidare mån än i lagen om sambruksföreningar hänvisasdit, har en erinran härom tagits upp som en femte punkt av 118 § första stycketföreningslagen. 7.3Förslaget tUl lag om ändring i lagen (1916:156) om vissa inskränkningar irätten att förvärva fast egendom m. m. Lagen(1916: 156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m. (lag) innebär huvudsakligen följande. Utländska medborgare fårförvärva fast egendom eller gruva eller idka gruvdrift bara efter särskUttillstånd som meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer.Med utländsk medborgare jämställs i lagen utländska bolag, föreningar, andra samfälligheteroch stiftelser. Enligt 2 § första stycket får inte heller svenskt handelsbolagmed utländsk bolagsman, svenskt aktiebolag vars aktiebrev får ställas tillinnehavaren eller svensk ekonomisk förening förvärva fast egendom eller gruvaeller idka gruvdrift utan tillstånd i varje särskilt fall. Delsamma gällerenligt 2 § andra stycket i fråga om svenskt aktiebolag vars aktiebrev skallställas till viss man.