prop · FY0314 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 1975 Prop. Regeringens proposition om statligt stöd tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet, m. m.; Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade uldrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen behandlas ungdomsorganisationernas roll isamhällsarbetet. Förslag om en ny utformning av del statliga stödet till ungdomsorganisalionernascenirala verksamhet läggs fram. Del nya bidragel föreslås ersätta de nuvarandebidragen lill ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhei och lill ungdomsledarulbildning. Behovel av en utbildning av yrkesverksamma ledare främsiinom ungdomsorganisalionerna och i kommunernas fritidsverksamhet understryks.Riktlinjer för en yrkesinriktad fritidsledarutbildning vid folkhögskolorförordas. Vissa tilläggsresurser föreslås utgå till berörda skolor. För de i propositionen berörda ändamålen beräknas enmedelsökning om sammanlagt 9 milj. kr., varav 5,5 milj. kr. avser slödel lill ungdomsorganisalionernascentrala verksamhet, som därmed föresläs öka till 21,4 milj. kr. 1 samt Nr 14 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , , , , Föredragande: staisrådel såvitt avseravsnitten 1,2,3,5,7; statsrådet såvitt avser frågan om frilidsledarutbUdningvid folkhögskolor under avsnitten 4 och 6 Proposition om det statliga stödet tillungdomsorganisationemas centrala verksamhet, m. m. Statsmakterna beslöt på grundval av bl. 1962års ungdomsutrednings slutbetänkande (SOU 1967:19) Slatens slöd till ungdomsverksamhelom nya principer för det statliga stödet lill ungdomsorganisationernas ceniralaverksamhet och ungdomsledarulbUdning (prop. 10, SU 1969:43, rskr1969:129). omorganiserades fr.o.m. den I januari1970. Enligt de beslämmelser som Kungl. Maj:t meddelat förungdomsrådets verksamhei åligger det rådel alt utreda frågor rörande bl. a.samhällets slöd lill ungdomsorganisationerna. lade som led idetta arbete fram förslag dels är 1970 om del slalliga slödel lillungdomsorganisationernas lokala verksamhei, dels om del statliga slödellill ungdomsledarulbildning. På grundval av ungdomsrådets förslag beslötstatsmakterna är 1971 om nya riktlinjer för stödet lill den lokala verksamhelen(prop. 1971:32, KrU 1971:12, rskr 1971:187) saml om vissa ändringar ibestämmelserna för bidraget till ungdomsledarulbUdning (prop. 10, KrU1972:8, rskr 1972:84). Föredragande statsrådet angav vid behandlingen avförslaget om bidrag till ungdomsledarutbildning all ylterligare beredning avdenna fråga var nödvändig innan slutlig ställning kunde tas lill förslagel idess helhet. a. gällde det samordningen med annan bidragsgivning. uppdrog åt en arbetsgrupp' atlutreda bl. a. frågan om formerna för del slalliga stödet lill ungdomsorganisationernascenirala verksamhet. Arbetsgruppen avlämnade till rådetbetänkandet (stencil) Statligt stöd tUl ungdomsorganisalionernas centrala verksamhei.Betänkandet har remissbehandlals genom slatens ungdomsråd. Yitranden har härvidinkommit från följande myndigheter och organisationer: ,statskontoret, riksrevisionsverkel (RRV), skolöverslyrelsen (SÖ), statenshandikappråd, . ,i (LO), (), Ansgarsförbundelinom , (), De blindas förening. Evangeliska fosterlandsstiftelsens ungdom.Folkpartiets ungdomsförbund (), Fria moderata studentför-bundet. Frikyrkligagymnasiströrelsen/i , Frivilliga skylterörelsensungdomsorganisation, , ungdom, FörbundelVi unga. , , , , Kristendemokratisk ungdom, statsrådet , ordförande,konsulenten , sekreteraren ,förbundssekreteraren , förbunds-sekreteraren ,avdelningsdirektören och generalsekreteraren . ungdomsförbund, MHF-Ungdom, (), , , . , Riksförbundet Finska föreningar iSverige, . H,katoliker, musikanter. Svenska korporalionsidrollsförbundet.Svenska missionsförbundels ungdom, , Svenskascoutunionen, Svenska ungdomsringen för bygdekultur, bridgeförbunds ungdomsverksamhel,, folkhögskoleelevers förbund,kristna ungdomsråd, motorbälsunions ungdomskommillé,(), schackförbunds ungdomsverksamhel,(), Sverigesungdomsorganisationers landsråd, unglollor. Unga örnars riksförbund,. Ungdomens röda kors. , Örebromissionens ungdom, och kyrkliga sludieförbund. Pä grundval av arbetsgruppens förslag och inkomnaremissyttranden har slatens ungdomsråd med skrivelse kommilin med förslag om statligt stöd till ungdomsorganisationernas cenirala verksamhet.Ungdomsrådet har enligl vad jag inhämtat därmed frånträtt det lidigareframlagda förslaget om ungdomsledarulbildning i de delar som ännu inteavgjorts. Detta förslag påkallar därför inte någol ställningslagande från minsida. Frågan om den yrkesinriktade ungdomsledarulbildningenberördes av ungdomsutredning i dess slulbelänkande. SÖ tillsatte ijanuari 1969 en arbetsgrupp som antog namnet ungdomsle-darulredning(SULU) med uppgift att utreda frågan om ulbildning av ungdomsledare ochutarbeta förslag lill generell läroplan för denna ulbildning. SULU avgav ijanuari1971 silt betänkande SULU (stencil) lill SÖ. De i betänkandet upptagnaförslagen fördes fram av SÖ i dess anslagsframställning för /74.Förslagen föranledde endast i vissa delar ställningstaganden i 1973 ärs slatsverksproposition(prop. 10, UbU 1973:12, rskr 1973:1 15). Folkhögskoleulrednlngen (U1972:08) har enligt sina direktiv bl. a. atl pröva det förslag om särskilda insalserför fritidsledarutbildning som SÖ fört fram i nämnda anslagsframställning.Utredningen har avlämnat delbetänkandet (Ds U 1974:11) Folkhögskolansfritidsledarutbildning. Riksdagsmannen , ordförande, kuratorn , ombudsmannen , folkhögskolercktorn KarlHögemark, departementssekreteraren , landstingsrådet ,folkhögskolerektorn , rektorn ,undervisningsrådet och ombudsmannen . Efter remiss har yitranden över folkhögskoleutredningensdelbetänkande avgetls av , , , universitetskanslersämbetel(UKÄ), (), , , , Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation,CUF, . RiksförbundetSveriges fritids- och hemgårdar. , , , SSU saml . Härutöver har skrivelser inkommit frän slatens kulturråd.Arbetarnas bildningsförbund (), Elevkåren vid KFUK-KFUM:s ungdomsledarin-stitul,Fritidsledarnas intresseorganisation, ungdom, Sarnorganisalionenför frilidsledarutbildning inom svensk folkhögskola. Unga örnars riksförbund samllärare och elever vid ungdoms-ledarinslilul. uttalade sig vid behandlingen av vissa motionerrörande ungdomsfrågor för en skyndsam översyn av samhällets totala slöd tillden inom olika ungdomsorganisationer bedrivna ungdomsverksamheten (KrU 1973:41,rskr 1973:301). Inom har under är 1974 gjorts enöversyn som i enlighel med etl av ulan erinran lämnat uttalande avdet ansvariga statsrådet (prop. 10 s. 53, KrU 1974:3, rskr 1974:65)- varil inriktad på frågan hur ungdomsorganisalionernas lokala verksamhet skallstödjas. Jag avser all i det följande ta ställning tilt det avstatens ungdomsråd avgivna förslaget om nya riktlinjer för del statliga stödettill ungdomsorganisationernas centrala verksamhei. Jag avser även atl redovisaresultatet av det i del föregående nämnda översynsarbelet avseende stödet till imgdomsorganisalionernaslokala verksamhet. I anslutning till de förslag som tas upp till behandlingkommer för överblickens och sammanhangets skull vissa förslag atl beröras sominte fordrar beslul av . Vid beredningen av frågorna rörande stöd tillungdomsorganisationerna har, vilket kommer att redovisas i det följande,förekommit överläggningar med företrädare för ochungdomsorganisationerna. 1975:1 (bil. 10 s. 83) har regeringen föreslagilriksdagen att, i avvaktan på särskUd proposition angående de statligainsatserna på ungdomsområdel, för /76 preliminärt beräkna etlbelopp av . för Vissa ålgärder inom ungdomsområdel. Jag anhåller nu att få ta upp dessa frågor såvitt avser slödetlill ungdomsorganisalionerna. Frågan om fritidsledarutbildning kommer i del följande altbehandlas av statsrådet och chefen för . 2Ungdomsorganisationerna och samhällets stöd Ungdomsorganisationerna har en betydande omfattning. Är1974 redovisade organisationema till SÖ sammanlagt 1 310 000 medlemmar iåldrarna , av vilka 914 000 avsäg . 1 dessamedlemstal är inte de ungdomsmedlemmar som redovisades av organisationer somräknas tUl idrottsrörelsen inräknade. De slora medlemstalen speglar lill viss del organisalionernasmycket omfattande verksamhet. Medlemstalen är dock i viss utsträckning missvisandedä många ungdomar är medlemmar i mer än en förening och härigenom blir dubbelredovisade. OlUca undersökningar har gjorts för all kartlägga den fakliskaräckvidden av ungdomsorganisationernas verksamhei. En av de senare är statens imgdomsrådsundersökning som gjorts i anslulning lill försöksverksamhet i , Mölndaloch Öslersund. Denna undersökning visar alt av ungdomen i de trekommunerna och i åldrarna är medlemmar i nägon ungdomsförening. Ytteriigare20 % av ungdomarna skulle vilja bli medlem i nägon förening och omkring hälftenav aUa föreningsanslulna skulle vilja la del i flera aktiviteter än de nu harmöjlighet lill. En bUd av omfaltningen av verksamhelen inom ungdoms- ochidrotts-organisationerna ger också de redovisningar av deras lokala verksamhetsom görs inom ramen för del statliga lokala akliviletsslödet. Enligl dessaredovisningar genomförde ungdoms- och idrotlsorganisalionerna under verksamhelsårel1973/74 omkring 3 600 000 sammankomster, vilket innebär att mer än 10 000sammankomster i genomsnitt genomfördes . Tabell2.1 Ungdomsorganisationernas anlal medlemmar, dislrikt och avdelningar år1973 Antal Antalorgani- distrikt sa tio ner Antal Antal % Antal Politiskaungdoms organisationer 5 82 Nykterhets- organisationer 5 110 Kristna organisationer 13 116 Övriga ungdoms organisationer 17 325 Tröskel organisationer 12 92 3 127 219 500 17 219 500 22 3 720 173 400 13 156 200 16 5 291 452 600 34 263 400 26 5 017 403 800 30 295 600 29 458 73 400 5 72 400 7 17 613 1322 700 Antalet medlemmar i ungdomsorganisationerna i åldrarna7-25 år samt anlalel distrikt och avdelningar enligl 1973 ärs rapporteringframgår av labell 2.1 2.2 Det statliga stödet Statligt stöd till ungdomsorganisalionernas verksamhet harutgått sedan budgelärel 1954/55. Genom riksdagsbeslul (prop. 1954: 156,SäU 1954:6, rskr 1954:315) erhöll ungdomsorganisalionerna bidrag för denallmänt ungdomsfrämjande verksamheten genom slöd lill utbUdning avungdomsledare, ansläUande av instruktör och för främjande av fritidsverksamhetbland ungdom (fritidsgrupper). Riksdagsbeslutet byggde i huvudsak på förslagfrån ulredning om slöd ål nykterhets-organisationer ochungdomsvårdande sammanslutningar. Depolitiska ungdomsförbunden ställdes till en början ulanför bidragsgivningen. /58 erhöll även dessa statligt stöd (prop. 1957:132, SU1957:122, rskr 1957:303). För utbetalning av bidrag förutsattes dock allsamverkan skulle förekomma med erkänt sludieförbund. Genom ändring är 1965 av3 § i barnavårdslagen fick även kommunerna möjligheler atl ge bidrag lill de poliliskaungdomsförbundens lokala verksamhei (prop. 1965:69, 2LU 1965:43, rskr1965:212). Reformarbetet på ungdomsområdet under 1960-lalet byggde påförslag års ungdomsutredning. I belänkandet(SOU 1963:67) Stöd ål ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhei föreslog1962 års ungdomsutredning all målsättningen för slalens stöd lill ungdomsorganisalionernaskulle vidgas till atl gälla organisalionernas hela verksamhet och inle som lidigarevara begränsal till "gemensamma ungdomsfrämjande ålgärder". skulle för atl komma i fråga för bidrag vara uppbyggd och fungeraenligt demokratiska principer saml öppet la slällning för demokratin och varaberedd att öppet ta avstånd från samhällssystem där för demokratin fundamentalaförutsättningar saknas. Genom statsmaklernas beslul (prop. 10, SU1964:62, rskr 1964:175) genomfördes i huvudsak utredningens förslag. Genomriksdagsbeslut är 1969 (prop. 10, SU 1969:43, rskr 1969:129)gjordes vissa ändringar i del ditlillsvarande statsbidragssystemet efterförslag från ungdomsulredningen i slulbeiänkandel (SOU 1969:17) Statens stödtill ungdomsverksamhel. Del statliga stödet skulle enligt beslulet ulgå i formav elt grundbidrag, lika för alla organisationer, och ett rörligt bidrag. Detsenare bidraget som baserades pä anlalel bidragsberättigade medlemmar ochorganisationens spridning i procenl av landets kommuner avsågs utgöra ett bidragtill dels den centrala verksamhelen, dels ungdomsledarulbildningen. 1969 årsbeslut innebar ingen förändring av frilidsgruppsbidragel. Ar 1971 beslulade stalsmakternaom nya former för stödet till den lokala verksamhelen och frilidsgruppsbidragelersattes av det lokala aklivitetsstödet (prop. 1971:32, KrU 1971:12, rskr1971:187). Stödet till idrotten reformerades är 1970 (prop. 1970:79, SU1970:12, rskr 1970:291) efter förslag från idrotlsulredningen i dessbetänkande. (SOU 1969:29) Idrott ål alla. Bidragen liU idrottsrörelsens cenirala verksamhet i formav organisa-lionsstöd saml stödet till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet och ungdomsledarulbildning har ökat kraftigt . Ökningenhar såväl i absoluta tal som relativt sett varit betydligt större föridrottsrörelsen än för ungdomsorganisationerna. Tas även hänsyn till delstatliga stödet till den lokala verksamhelen blir skillnaderna ännu siörre. (Tabell 2.2) Tabell 2.2 Bidrag till idrotts- ochungdomsorganisationernas verksamhet budgetåren 1970/71-1974/75 (tusental kr.) Organisationsstöd m.m. (anslaget Stöd till idrotten:organisationsstöd) Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhetoch ungdomsledarutbildning (anslagen Bidrag till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet och Bidrag till ungdomsledarutbildning) 2.2.1 Allmänna bidrag till ungdomsorganisationerna De allmänna bidrag som utgår till ungdomsorganisationernaär bidrag tUl central verksamhet, bidrag till ungdomsledarulbUdning och bidrag tUllokal verksamhet. Bestämmelserna för bidragen åierfinns i kungörelsen(1971:388) om statsbidrag lill ungdomsorganisationer (ändrad senasi 1974:200).Bidragen utbetalas av SÖ som också har tillsynsansvaret för bidragsgivningen. Bidrag enligt nämnda kungörelse utgår tillungdomsorganisation som regeringen förklarat berättigad till statsbidrag. Fördetta krävs atl organisaiionen har minsl 3 000 medlemmar i åldrarna samlatt den har lokalavdelningar i minsl av landels kommuner. Beräkningen avspridningen i kommuner görs pä grundval av den kommunindelning som gällde den31 . Som medlem räknas dels den som är registrerad iorganisationens medlemsmalrikel, dels den som under ifrågavarande redovisningsärdellagil i organisationens verksamhei vid minsl lio sammankomster. Medlokalavdelning avses avdelning i som uppfyller bl. a. vUlkorenatt flertalet av medlemmarna är i åldrarna samt all lokalavdelningenunder redovisnings- året genomfört minst 25 sammankomster. F. n. är 46 ungdomsorganisationer förklarade berättigadetill slatsbidrag enligt nämnda kungörelse. Av dessa organisationer är tresamarbetsorgan för andra organisationer. 2.2.2 Bidrag till central verksamhet Bidraget lill central verksamhei utgår i form av ettgrundbidrag och ell rörligl bidrag. När en organisaiion försia gången erhållerbidrag till central verksamhei utgår endasi grundbidragel. Det för rörligt bidrag tUlgängliga beloppet fördelas mellanorganisationerna med hänsyn lill anlalel medlemmar i åldrarna ochgeografisk spridning varvid organisaiionerna tillgodoräknas s. k. vägningstal enliglen i kungörelsen införd labell. Grundbidrag och rörligl bidrag utgår med sammanlaglhögst del belopp som svarar mol ungdomsorganisationens kostnader för centralverksamhet under redovisningsåret. Bidragsbeslämmelsernas lillämpning pä de treorganisationer som är samarbetsorgan för andra organisalioner beslulas avregeringen efter förslag av SÖ. För bidrag lill ungdomsorganisationernas centralaverksamhet är för /75 anvisal . SÖ disponerar vidare innevarande budgetår . allfördelas mellan organisalioner, s. k. Iröskelorganisalioner, som inte erhållerbidrag enligt kungörelsen men som bedriver en verksamhei, vilken med hänsyn lillomfattning och inriklning bör erhålla statligt stöd. F. n. erhåller 21organisationer s. k. tröskelbidrag. Vidare disponerar SÖ medel, innevarande budgetår 400 000kr., för bidrag lill koslnaderna för verksamhet inom speciella ungdomsgruppereller till utveckling av nya verksamhetsformer. Medlen fördelas mellan deorganisationer som fär bidrag lill central verksamhei. 2.2.3 Bidrag till ungdomsledarutbildning Det för bidrag lill ungdomsledarulbildning lillgängliga beloppelfördelas efter samma principer som den rörliga delen av bidraget till central verksamheimed undanlag av all vid beräkningen av bidraget till ungdomsledarulbildninghänsyn las lill organisationernas anlal medlemmar i åldrarna . Bidragutgår med högst del belopp som svarar mot två tredjedelar av organisationens kosinaderför utbildning av ungdomsledare under redovisningsårel. Bidragsbestämmelsernas lillämpningpå de tre organisationer som är samarbetsorgan för andra organisationer beslulasav regeringen efter förslag av SÖ. För bidrag till ungdomsledarulbildning är för budgetåret1974/75 anvisat . SÖ disponerar vidare innevarande budgetår . förbidrag till kvalificerad ledarutbildning saml . 2.2.4 Bidrag till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet Berättigade till slatsbidrag till lokal verksamhei är delsde ungdomsorganisationer som förklarats berättigade atl erhålla bidrag underanslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, dock medundantag för de organisationer som är samarbelsorgan för andra organisationer,dels RF och övriga organisalioner med organisalionsslöd under niondehuvudtiteln, vilka förut erhållit statsbidrag enligt kungörelsen (1954:575) omstatsbidrag till ungdomens friiidsverksamhei (upphävd genom 1971:388). Regeringen beslutar på förslag av SÖ om hur slor del av anslagelsom skall kunna fördelas mellan de s. k. Iröskelorganisationerna. Statsbidragetfördelas mellan organisalionernas lokalavdelningar i förhållande till anlalel bidragsberättigadesammankomster. Med sådan sammankomst förstås en av lokalavdelning planerad ochanordnad sammankomst med minsl fem deltagare i åldrarna som varatminst . Bidragel utgär med högst . för varie sammankomst. Om anlalelsammankomster är så stort att det för bidrag lillgängliga anslags-beloppet interäcker lill elt bidrag om . för varje sammankomst, skall bidragel persammankomst nedsättas med vad som fordras för atl del tillgängliga beloppel inleskall överskridas. För /75 är anvisat . förbidrag tiU ungdomsorganisationernas lokala verksamhet. 2.2.5 Bidrag till särskilda ändamål Bidrag till verksamhei inom ungdomsorganisalionerna kan ulgåfrån en rad olika organ och myndigheter. I det följande redovisas de viktigasteav dessa särskilda insatser som i flera fall är av relativt permanent karaklär.Redogörelsen följer uppdelningen av statsbudgeten pä huvudtitlar. Från anslaget Rekrylering och ulbildning av fältpersonal samlinformationsverksamhet utgår bidrag till enskilda organisationers u-landsinformation.Bidrag till ungdomsorganisationer kan utgå dels via ell generellt bidrag till sludieförbunden,dels direkt till den enskilda organisaiionen. Bidragen fördelas av slyrelsenför internationell ulveckling. för hälsoupplysning fördelar bidraglill kvinno-och ungdomsorganisationer för upplysningsverksamhet i sexual- ochsamlevnadsfrågor. Ur allmänna arvsfonden utgår bidrag till försöksverksamhetinom ungdomsorganisalionerna avseende åldrarna . Under budgetåren 1971/72-1974/75har utgått sammanlagt 17,8 milj. kr. för verksamheten är . Från anslagel Upplysning om alkohol- ochnarkotikaproblemen utgår bidrag till informationsverksamhet som bedrivs avolika organisationer, däribland ungdomsorganisationerna. Medlen fördelas avstatens ungdomsråd. För budgetåren 1972/73-1974/75 har anvisats totalt 7,5milj. och hemgårdar erhållerbidrag liU förbundels cenirala verksamhei och ledarutbildning. Bidragelutbetalas av SÖ och uppgår innevarande budgetår lill . Från anslagelBidrag lill nyklerhelsorganisalioner m. m. utgår bidrag om totalt 400 000 kr.innevarande budgetår tUl upplysningsverksamhet i alkoholfrågan inomungdomsorganisationerna. Bidragen fördelas av SÖ. Från anslagel Bidrag till viss ungdomsverksamhet utgårbidrag för all stimulera praktisk och yrkesinriktad verksamhet bland ungdom pälandsbygden. Medlen fördelas av lantbrukssiyrelsen och uppgår innevarandebudgetär till . Underanslaget Slöd lill idrotten: organisationsstöd finns vissa medel avsatta förserviceverksamhet gentemot organisationer ulanför idrottsrörelsen, bl.a. ungdomsorganisalionerna.Riksidrotlsslyrelsen fastställer vilket belopp som får användas för dellaändamål. Slatens invandrarverk har utbetalatbidrag lill ungdomsorganisationer för särskild försöksverksamhet iinvandrarfrågor och för lokala försöksprojekt. AMS utbetalade under budgetåren 1971/72-1973/74 sammanlagtca 30 milj. kr. för all bereda arbetslösa ungdomar möjlighet till tillfällig anställningsom ungdomsledare inom föreningslivet. Ungdomsorganisationernas regionala organisationer kanerhålla bidrag till sin verksamhet frän landslingen. Landstingsförbundetsstyrelse anlog rekommendationen: Landstingsbidrag tillungdomsorganisationer, studiedistrikt, länsbildningsförbund ochidrottsrörelsen. De flesta landsting har antagit bidragsnormer som i stort settansluter lill rekommendationen. Bidrag till kan, enligtrekommendationen, utgå till distriktsorganisation vars riksorganisationerhåller statsbidrag till sin centrala verksamhei. Bidrag utgår dels till denallmänna verksamheten. dels till ungdomsledarutbildningen. Bidrag till idrotten utgår till administrativ verksamhetsamt lill gemensam eller separal utbildningsverksamhet. Bidragsbeloppet utgårsom totalanslag som beräknas efter ett av resp. landsting fastsläUt belopp percapita. Dislriklsorganisalionerna får själva upprätta förslag till fördelningav totalanslaget. Både ungdoms- och idrottsorganisationer är skyldiga atllämna in verksamhetsberättelse till . Till ungdomsdistriktens allmänna verksamhei utgick är 1973ca 6,1 milj. kr. och ca 6,4 milj. kr. TiU ungdomsledarutbildning utgickår ca 13 milj. kr. och ca 14,4 milj. kr. Landstingsbidraget tillidrottsverksamhet var 8,1 milj. kr. och 9,6 milj. kr. I betänkandet (SOU 1966:32) Kommunerna och ungdomenredovisas den myckel splittrade bild som präglade de kommunala insatserna på imgdoms-och fritidsområdet i början av 1960-talel. Del föreslogs en samordning av dekommunala ungdoms- och frilidspolitiska insalserna och all ett kommunalt organ- fritidsnämnden - skulle svara för delta. Vidare fanns i belänkandet förslag lillnormer för bidrag. utgav en promemoria omformer och principer för kommunala bidrag lill ungdomens förenings- och frilidsliv(PM ). Beloppen för de olika bidragslyperna angavs inte. Enliglpromemorian bör bidragssystemet vara utformat så att det styr organisationernasverksamhet sä lite som möjligl, stimulerar till aktivitet, är enkelt atltillämpa och fördelar tillgängliga medel rättvist mellan organisaiionerna, vilketbl. a. innebär att de speciella behoven hos e.xempelvis de handikappadetillgodoses. De bidragstyper som rekommenderas är administralionsbidrag,lokalbidrag, aktivitetsbidrag och ledarutbildningsbidrag. Därutöver bör denansvariga nämnden ha vissa medel till förfogande för speciella insatser. Dekommunala åtagandena på ungdoms- och fritidsområdet har utvecklats kraftigt.Vid årsskiftet 1974-1975 hade 270 av landets 278 kommuner inrättat särskildnämnd tör frilidsfrågor. Även den kommunala bidragsgivningen till föreningslivethar ökat. Enligt tillgängliga uppgifter fördelade kommunerna ca 47milj. Motsvarande belopp är 1973 var 131 milj. kr. 3 Bidrag tili ungdomsorganisationernas centrala verksamhet 3.1.1 Mål för ungdomspolitiken Till ungdomspolitiken bör enligt arbetsgruppen räknas de samhällsåtgärdersom stödjer och stimulerar demokratiska miljöer där barn även de i den lägreskolåldern och ungdomar i samarbele kan utveckla sina idéer, intressen och färdigheler.1 della sammanhang intar ungdomsorganisationerna en särställning.