prop · FZ03170 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:170 Regeringens proposition omändring i , m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprolokoll ovannämnda dag. Ipropositionen föreslås vissa ändringar i regler om faderskapoch om vårdnad om barn m. m. Ommodern till ett barn är gift vid barnels födelse eller om hon kort dessförinnanhar blivit änka, skall maken liksom f n. anses vara far till barnet. För detfallet att modern har skilt sig före barnets födelse föreslås emellertid attfaderskapet alllid skall fastställas genom erkännande eller dom, på samma sättsom när modern är ogifl vid barnets födelse. Liksomnu skall en äkta make ha rält att föra talan om att han inte är far till ettbarn som hans hustru har fött. De tidsfrister som f. n. gäller för väckande avsådan talan föreslås emellertid slopade. Försådana fall då såväl modern som hennes make har klart för sig att det är enannan man som är far till barnet och denne vill ta på sig faderskapet föreslåsett förenklat förfarande. Då skall den äkta mannens faderskap kunna hävas genomatt den andre mannen erkänner faderskapet till barnet. Erkännandet skallgodkännas av både modern och maken samt av barnavårdsnämnden. Närdel gäller vårdnadsreglerna behålls den nuvarande regeln om att gifta föräldrarhar gemensam vårdnad om sina barn. Till skillnad mot vad som är fallel skallemellertid den gemensamma vårdnaden inte nödvändigtvis behöva upplösas vid enskilsmässa. Är föräldrarna ense om att även i fortsättningen utöva vårdnadengemensamt, skall domstolen förordna i enlighet med deras önskemål, om del inteskulle uppenbart strida mot barnets bästa. Ävenföräldrar som inte är eller har varit gifta med varandra föreslås kunna fågemensam vårdnad om sina barn, oberoende av om de bor tillsammans eller inte.Fömtsättning är också här att föräldrarna är ense om Prop.1975/76:170 2 attvårdnaden skall utövas gemensamt och att domstol inte finner att detta skulleuppenbart strida mot barnets bästa. Skulledet visa sig att en ordning med gemensam vårdnad inte fungerar, har varderaföräldern rätt att gå till domstol och begära att den gemensamma vårdnadenupplöses. Domstolen skall då bestämma vem som skall vara vårdnadshavare. Pådenna punkt behålls nuvarande principer. Vägledande blir alltså vad som ärskäligt med hänsyn till barnets bästa, Ifråga om rättegångskostnadernas fördelning i vårdnadsmål föreslås somhuvudregel att vardera parten skall stå för sin egen rättegångskostnad. Isamband med ändringama av faderskaps- och vårdnadsreglerna föreslås alttermerna barn i äktenskap och barn utom äktenskap slopas. 1 detta sammanhangföreslås också ändringar i lagen om vård av omyndigs värdehandlingar.Ändringama rör bl, a. de avgifter som bankerna har rätt att ta ut för sittförvaltningsarbete. Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . Lag om ändring i Härigenom föreskrives i fråga om ' dels att 1-3 kap., 4 kap. 5 och 8 5;, 6 kap., 7 kap. 2, 4,7 och 10 >;>;, II kap. 1 och 2 SS, 12 kap. 1 S, 15 kap 7 S, 20 kap., 21 kap12 § samt rubrikerna till 1-3 och 20 kap. skall ha nedan angivna lydelse, delsatt ibalken skall införas nya paragrafer,4 kap. 9-11 SS, 7 kap. 11-14 SS, 10 kap.9-17 SS, 11 kap. 12-17 SS samt 18 kap. 12 och 13 SS, av nedan angivna lydelse. 1 kap.Om barnets börd 1 kap.Om faderskapet till bam Barn,som födes under äktenskap eller å sådan tid efler dess upplösning att det kanvara avlat , har äktenskaplig börd (barn i äktenskap), såvida ej, iden ordning som sägs i2 kap. .förklaras att barnet icke har sådan börd. År vidbarns födelse modern gift, skaU mannen i äktenskapet anses som barnels fader,om ej annat .följer av 2 . Detsamma gäller, om modern är änka och barnet födesinom sådan tid efter mannens död att det kan vara avlat . Faderskapettill barn som el har äktenskaplig börd (barn utom äktenskap) fastslälles enligt 3 kap. Rätten skaU förklara att mannen i äktenskapet ej är fadertiU barnet, om 1. det är utrett att modern har haftsamlag med annan än mannen under tid då barnet kan vara avlat och det medhänsyn lUI samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har avlats av denandre, 2. det på grund av barnets arvsanlageller annan särskild omständighet kan hållas för visst att mannen ej är barnetsfader, eller 'Balken omtryckt 1974:1038. 3. barnel har avlats före äktenskapet eller under del attmakarna levde åtskilda och det ej är sannolikt an makarna ha hqfl samlag medvarandra under tid då barnet kan vara avlat. Godkännermannen I äktenskapet skriftligen annan mans erkännande av faderskapet och har ifråga om erkännandet iakttagits bestämmelserna i 4 \V skaU därigenom ansesfaststäUt att mannen I äktenskapet ej är barnets .fader. Erkännandet skaU docki detta faU aUtId vara skriftUgen godkänt av modern. Barnutom äktenskap erhåller äktenskaplig börd, om föräldrarna Ingå äktenskap medvarandra. FöreliggerejfaUsom avses i I eller har rätten meddelat förklaring enligt 2 Erkännande av faderskap sker skriftUgen och skaU bevittnasav två personer. Erkännandet skaU skriftligen godkännas av barnavårdsnämndenoch av modern eller särskiU förordnad förmyndare för barnel. Har barnet uppnåttmyndig ålder, skall erkännandet i stället godkännas av barnet självt. Barnavårdsnäm/iden får lämna sitt godkännande endasl om del kan antagas all mannenär läder UU barnel. Erkännande kan ske även före barnets födelse. Visas senare alt den som har lämnat erkännande ej är faderliU barnet, skall rätlen förklara att erkännandet saknar verkan mot honom. SkaUfaderskap lastställas genom dom. skall rätten förklara en man vara fader, omdet är utrett att han har haft samlag med barnets moder under tid då barnel kanvara avlat och del med hänsyn samtliga omständigheter är sannolikl allbarnel har avlats av honom. 2 kap.Om talan angående äktenskaplig börd 2 kap.Om medverkan vid fastställande av faderskap ViUnianiien vinna lörklaring, all barn som avses i I kap. I Icke har äktenskapligbörd, skall han väcka lalan mol barnet eller, om barnet avlidit, dess arvingarinom från del han fick kunskap om barnets födelse. Har mannen eivaraktigt sammanbon med barnet, vare han dock ej förlustig sin talan förrän ettår förflutit från det att lalan. som grundats på alt barnel har äktenskapligbörd. blivit väckt mot mannen och han erhåUil del därav. Talanenligt lörsta slycket må ej äga rum. om mannen, sedan han fåll kunskap om attmodern haft samlag med annan under lid. då barnel kan vara avlat, efterbarnetsfödelse erkänt barnet såsom sitt. Skallej enligt I kap. 1 S viss man anses som barns fader, åligger det barnavårdsnämndenatt försöka ulreda vem som är fader barnet och sörja för alt faderskapetfastslälles, om den som har vårdnaden om barnet är kyrkobokförd i riket ellervistas här eller om i annat faU vårdnadshavaren begär det och barnet är svenskmedborgare. Årmannen död, och har han varken jörsutllt tid UU lalan enligl I | eller ellerbarnets lödelse erkänt barnet så- Uppgiftenligt I åvilar barnavårdsnämnden i den kommun där den som har vårdnaden ombarnet är kvrko- som sill, må envar, som jämte eller näst efter barnet ärberättigad liU aiv efter honom, väcka sådan talan från det hanerhdUii kännedom om barnels lödelse och om mannens död. Har mannen el varaktigtsammanbott med barnet, vare arvinge dock ei löiiuslig sin talan förrän en årlörjlutlt från det att anspråk, som grundats på all barnel har äktenskapligbörd, framställts mot dödsboet. Efterlämnar den avlidne. Jämte maka, arvingarsom avses i 3 kap. I äir-dabalken. äge envar av dem sådan rätt. År vårdnadshavaren ej kyr-kobokjörd I riket,åvilar uppgiften barnavårdsnämnden i den kommun där han vistas eller, om hanej vistas i riket, barnavårdsnämnden i Siockholm. Villbarn som avses i I kap. I vinna lörklaring. all del icke har äktenskapligbörd, äge barnet väcka talan därom mol mannen eller, om han är död, hansarvingar. arvingar som avses i 3 kap. I jjärvdabalken, skall talan, såvitt dessa angår, riktas mol dem som då lalanväckes äro närmast arv. Andras föl hållande som anges i 2 sedan barnavårdsnämndeninlett sin ulredning. är nämnden ändock skyldig att slutföra sin uppgift. kan jlytia över ärendet i annan kommun, om det skulle avsevärt underlättautredningen. Om sådant beslin skall den andra barnavårdsnämnden genastunderrättas. Talan mol beslul enligt andra stycketföres hos länsslyrelsen genom besvär. Mot beslul föres lalan hoskammarrätien genom besvär. Talansom avses i 1-3 W få et bifallas, med mindre det är iiireit, all modern haftsamlag med annan än mannen och det måste antagas an barnet avlats vid samlaget,eller ock, på grund av barnets arvsanlag eller annan särskild omständighet,det eljest BarnavårdsnämndenskaU vid sin utredning inhämta upplysningar från modern och andra personersom kunna lämna uppgifter av betydelse för utredningen. På nämndens begäran skall barnavårdsnämnden i annankommun läm- kan hållas lor vissl. all mannen ej är barnets läder. Årbarnet avlat före äktenskapet eller under del makarna efter domstols besluteller eljest på grund av söndring levde åtskilda, må dock talan bifallas,såvida del eJ göres sannoUkt alt makarna haft samlag med varandra å lid. dåbarnel kan vara avlat. na biträde vid utredningen. Om låderskapsfrågan kan bedömas med tillräcklig säkerhetpå .iirund av barnavårdsnämndens utredning, bör nämnden bereda den som antagesvara fader barnet tillfälle alt erkänna faderskapet. bör verka för an blodundersökning ägerrum beträffande modern, barnel och den som kan vara fader lUI barnet,omdennebe-gär del eller anledning fmns till antagande all modern haft samlagmed mer än en man under lid då barnel kan vara avial. lår lägga ned påbörjad ulredningangående faderskapet, om det 1. visar sig omöjligt an fåerjbrder-liga upplysningar för bedömning av låderskapsfrågan. 2. framstår som ulsiklslösl alt försökafå faderskapet fasisiälli av dotn-siol. 3. föreligger samtycke av moderneller särskill förordnad förmyndare enligl 4 kap. 5 i) UU adoption av barnet, eller 4. av särskilda skäl linns anledning lill antagande allIbrtsall utredning eller rättegång skulle vara men lÖr barnet ellerutsätta modern tor påfrestningar som innebära lära lör hennes psykiska hälsa. Talan mot beslul all lägga ned påböljadladerskaps-utrednlngföres hos genom besvär. Mot länsstyrelsensbeslul föres talan hos kammairättengenom besvär. skaU föras protokoU över vad som förekommer vid utredningenav betydelse lör låderskapsfrågan. I protokollet antecknas även sådanauppgifter som kunna ha betydelse lör skyldigheten all utge bidrag lill barnetsunderhåll. Utredningen bör bedrivas skyndsamt. Den skaU varaslutförd från barnetsfödelse, om ej särskilda skäl föranleda annat. SkaU viss man enligt I kap. 1 .\"> anses som barnsfader och är vårdnadshavare för barnet kyrkobokförd i riket eller vistasvårdnadshavare här eller är barnet svensk medborgare, skall barnavårdsnämnden,om vårdnadshavare eller mannen begär det och det fn nes lämpligt, utreda omannan man kan vara fader till barnet. Beiräffande utredningen skola 2-6 och 8: äga motsvarandetillämpning, varvid dock vad som sägs I 2 ,| om vårdnadshavare skaU gälla modern,när vårdnaden om barnet utövas gemensamt av henne och mannen. Utredningen får läggasned, om del föreligger skäl som anges i 71 första stycket 1 eller 4 eller detannars finnes lämpligt. Talan mot beslut att icke påbörjautredning enligt denna paragraf eller att lägga ned påbörjad ulredning föreshos genom besvär. Mot beslut föres talan hoskammarrätten genom besvär. 3 kap. Om faderskapet till barn utom äktenskap 3 kap. Vissa bestämmelser om rättegängen i mål omfaderskap Mål om förklaring att viss man ej är fader FaderskapetUU barn utom äktenskap fastslälles genom erkännande eller dom. VUI man som enligl 1 kap. 1 skaU anses som barns fadervinna lörklaring enligt 1 kap. 2 jörsta styckei alt han Icke är fader liUbarnet, skaUhan väcka talan härom mol barnet eller, om barnet har avlidit,dess arvingar. År mannen död och har han icke varaktigt sammanbott medbarnet och heller icke efter barnetsfödelse erkänt barnet som sUt, har var ochen som jämte eller näst efter barnet är berättigad IlU arv efter mannen rånatt väcka talan om att mannen ej är fader barnet. Efterlämnar den avlidneförutom maka arvingar som avses i 3 kap. I s'> , har var och enav dem rån an väcka talan under här angivna förutsättningar. Rätt för aivinge an väcka talan föreligger ej. om vidmannens död mer än ell år har förflitUi från del alt lalan. som grundats på an mannen är fader liU barnet, väckts molhonom och han fåll del därav eller om mer än ell år harjör-jluiit sedan anspråkpå samma grund framställts mol mannens dödsbo. Erkännandeav faderskapet lill barn utom äktenskap sker skriftligen. Erkännandet skallbevittnas av två personer och skriftligen godkännas av barnavårdsnämnden samlav modern eller särskilt förordnad förmyndare för barnel. Har barnel uppnåttmyndig ålder, skall erkännandet I stället godkännas av barnel självt. Erkännandekan ske även löre barnets lödelse. Barnavårdsnämndenfår lämna sitt godkännande endasl om det kan antagas all mannen är fader tiUbarnel. Visassenare alt mannen ej är fader lill barnel. skall rätten jörklara. all erkännandetsaknar verkan. VUIbarn vinna förklaring enligt I kap. 2 if första slyckel an viss man ej är dessfoder, skaU barnet väcka lalan härom mot mannen eller, om han är död, hansarvingar. Efieiiämiiar mannen förutom maka arvingar som avses i 3 kap. 1 äivdabalken. skall talan, såvitt angår dessa, riktas mot dem som då lalanväckes äro närmast '. Rättenskall jörklara en man vara låder liU barn utom äktenskap, om del är utrett atthan haft samlag med barnets moder under lid då hornet kan vara avlat och detmed hänsyn till samtliga omsländigheler är sannolikl all barnel avlats avhonom. Talansom avses I I eller 2 lår väckas vid rätten i den ort där barnet har sillhemvist eller, om det har avlidit, vid den räll som har att upplaga ivlst omarv efter barnet. Målel upplages av lliigsräll. om ej annanbehörig domstoljiniis. all sörja lör all faderskapet till barn utomäktenskap fastslälles. om den som har vårdnoden om barnel är kyrkobokförd År parti mål som avses i I eller 2 § underårig. får förmyndaren eller god man, omsådan enligl 18 kap. skall förordnas. föra talan för honom. i riket eller eljest vistas här. skallsöija för att faderskapet UU annal barn utom äktenskap lä.slsiälles. omvårdnadshavaren begär del och barnel är svensk medborgare. Närmarebestämmelser om förlä-randei vid faslslällande av faderskapet barn utomäktenskap I fall som avses i forsla slyckel meddelas i särskild lag. Modern skall höras I målet, om del kan ske. Mål om faststäl av faders kap Uppgiftenan söija for att barnets börd lästslälles åvilar barnavårdsnämnden i denkommun där den som har vårdnaden om barnet är kyrkobokförd. År vårdnadshavarenej kyrkobokförd i riket, åvilar uppgiften barnavårdsnämnden i den kommun därhan vistas eller, om han ej vistas i riket, barnavårdsnämnden i Siockholm. Talan om faststäUande av faderskap väckes av barnel. I fallsom avses I 2 kap. 1 föres barnets lalan av barnavårdsnämnden. Har modernvårdnaden om barnel, får hon alllid föra barnets lalan, även om hon ej haruppnått myndig ålder. Talan får vidare aUiid föras av särsklU förordnadförmyndare för barnel. Inträder ändring i förhåUande som anges i 5 I sedanbarnavårdsnämnden inlett Ulredning för alt få barnels börd lästsiälld. ärnämnden ändock skyldig all slutföra utredningen. kan förordna all ärendel skallöveijlyllas i annan kommun, om det skulle avsevärtunderlätta uiredningen. Om sådani beslul skall den andra barnavårdsnämndenofördröjligen underrättas. År mål omfaslslällande av faderskap anhängigt, kan frågan om faderskapet till barnelprövas endast I det målet. Talan får i målet föras mot flera män. I avlidenmans ställe stämmas de arvingar till den döde som anges /2.nV. / faU då har att sörja för alt faderskapfastslälles skall nämnden föra lalan mot den man eller de män som enligl nämndensulredning eller vad som framkommit under målels handläggning skäligen kunnakomma I fråga som fader till barnet. Prop.1975/76:170 12 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse slut enligt andra styckei föres hos På ansökan av svarandeskaU rätlen genom besvär. Mot utförda stämning på man, som ej re- länsstyrelse/is beslut föres lalan hos dan är instämd i målet, och pröva om kammarrätten genom besvär. mannen ärfader tiU barnet. ansökan gäller i tillämpliga delar vad som är föreskrivetom stämningsansökan. I fäU då har all sörja lör att faderskaplästslälles väckes talan vid rätten i den ort där barnavårdsnämnden linns.Rätten kan flytta över målet tUl annan domstol, om del skulle avseväriunderlätta handläggningen av målet. I andra fall än som avses i törsta stycket väckes talan omfastställande av faderskap vid den räti där mannen skaU svara i tvistemål iallmänhet eller, om talan föres mot fiera män, en av dem har alt svara. Talanmot avliden mans arvingar får väckas vid den rätt där dödsboet svarar. Finns ejbehörig domstol enligt vad som har sagts, upplages målel av . / samband med att barnavårdsnämnden väcker lalan skaUprotokollet över nämndens utredning ges In rätten. Väckes lalan av annanoch har barnavårdsnämnden gjort ulredning I frågan, skall rätten infordra barnavårdsnämndensprotokoU. Svarande skall delges protokollet I samband medstämningen. Rätten kan förelägga barnavårdsnämnden att fullständigauiredningen om faderskapet. Rätten skaU se att frågan om faderskapet barnelblir lillböriigen utredd. Var och en som kan föra talan på barnets vägnar skaUberedas lillfälle att ynra sig i målet. Vittnesförhör fårej äga rum i syfte alt siyrka att vitineihar haft samlag med modern under lid då barnel kan antagas vara avlat. Talan får ej prövas slutligt före barnetsfödelse. Återkallas lalan mot en av fiera män. får målel avskrivasi den delen endast om alla samtycka. Avser återkallelse den som har stämtsenligt 6 tredje stycket, krävs samtycke även från barnel. med an målel avskrives I viss del skaU rättenfatta beslut om rättegångskostnaden i den delen. Ifall då om faslslällande avfaderskap gälla I .fråga om rättegångskostnad andra och tredje styckena istället för 18 kap. 1-7 i) räiiegångsbalken. Part skall bära sin rättegångskostnad. Svarande kan dockförpliktas att heh eller delvis ersätta annan pari dennes rättegångskostnad, omhan har .förfarit på sätt som avses i 18 kap. 3 eller 6 ellerom annars särskilda skäl föreligga. Har parts siälllörelrädare. ombud eller biträde förfaritpå sätt som avses i 18 kap. 3 eller 6 i) , kan han förpliktasersätta kostnad som därigenom vållats annan part. Rätten kan besluta härom ävenulan yrkande. skaU den högre rät-len prövalåderskapsfrågan i hela dess vidd. Erinran härom skall intagas I jö-reläggandeatt inkomma med genmä-le. Finner högre rätt all någon som icke är part i måletskäligen kan komma i fråga som fader till barnel. skall domen på yrkande avpari undanröjas och målel i dess helhet visas åter lill den domstol som förslhar dömt i målel. Beslämmelserna i 9 och 10 .sVs äga moisvarande tillämpningvid målels handläggning i högre rätt. IfaU då ägaäven 8 Iredje slyckel och 11 moisvarande lillämpning i högre rätt. hinder av alt viss man enligl 1 kap. 1 i skall ansessom barns fader får. under förulsällning an talan som avses i I kap. 2. förstaslyckel har anhängiggjorts och ännu ej prövats, vid samma domstol väckas lalanom faslslällande av aii annan man är barnels fader, öm så sker, skola målenhandläggas i en rättegång. Bifalles såväl lalan om förklaring enligt 1 kap. 2 jörsiastycket som talan om jasisiällande av faderskapet och fullföljes lalanbeiräffande den försi- nämnda frågan, skaU den högre rätten pröva också den andra frågan,även om lalan ej har fullföljts i den delen. Ulaneget samtycke må den som fyllt ej adopteras; dock må. hinder avalt samtycke ej föreligger, adoption ske av den som är , därestdet kan antagas lända honom lill skada alt han tillfrågas. Den som ej må ej adopteras utan föräldrarnas samtycke. Moderns samtycke skallhava lämnats sedan hon hunnit tillräckligt återhämta sig efter nedkomsten. Vidadoption av adoptivbarn skall i stället inhämtas samtycke av adoptanten eller,om make adopterat andre makens barn, av makarna. Samtycke fordras ej av densom är sinnessjuk, sinnesslö, ulan del i vårdnaden eller å okänd ort. Är sådantfall för handen beiräffande envar av dem som enligl andra styckei skallsamlycka lill adoptionen, skall i Slällel samtycke inhämias från barnelsförmyndare. Samtycke enligt andrastycket fordras ej av den som är sinnessjuk, sinnesslö, utan del i vårdnadeneller å okänd ort. Är sådani fall för handen beiräffande envar av dem somenligl andra styckei skall samtycka till adoptionen, skall i slällel samtyckeinhämtas från barnets förmyndare. Den som ärförklarad omyndig må ej adopteras ulan förmyndares samtycke. Vidtillämpning av bestämmelse i lag eller annan författning som till-läggersläktskap eller svågerlag rättslig betydelse skall adoptivbarn anses somadoptantens barn / äktenskap och icke som barn till sina biologiska föräldrar.Har make adopterat andre makens barn eller adoptivbarn, skall dock barnet ansessom makarnas gemensamma. Första slycket gäller ej,om annat rättsförhållandets natur. Vid tillämpning avbestämmelse i lag eller annan författning som tilllägger släktskap ellersvågeriag rättslig betydelse skall adoptivbarn anses som adoptantens barn ochicke som barn lil| sina biologiska föräldrar. Har make adopterat andre makensbarn eller adoptivbarn, skall dock barnet anses som makarnas gemensamma, ärsärskilt föreskrivet eller följer av Laga domstol i ärende om anlagande av adoptivbarn ärrätten I den ort där adoptanten har sill hemvist. Finns ej behörig domstolenligt vad som har sagls, upptages ärendel av . / ärende om antagande av adoptivbarn skall rätten inhämtaupplysningar om barnet och sökanden samt huruvida vederiag eller bidrag lUIbarnels underhåU är givet eller ulfäsl. Har barnel ej fy Ut , skallyttrande inhämias från barnavårdsnämnden i den kommun där sökänder) ärkykobokförd och från barnavårdsnämnden I den kommun där den som har vårdnadenom barnet är kyrkobokförd. Fader eller moder, vars samtycke lUI adoptionen ejerfordras. skaU ändock höras, om det kan ske. Vid adoption av adoptivbarn skaUvad nu sagls i stället gälla adoptanten eller, om make adopterat andre makensbarn. var och en av makarna. Finns särskild förmyndare vars samtycke ejerfordras. skaU även han höras: Mot rättens beslul I ärende om anlagande av adoptivbarnfår talan fuUföljas av sökanden eller den som skall höras i ärendel. Föreslagen lydelse 6 kap. Barn i äktenskap stårunder föräldrarnas vårdnad enligl vad nedan sägs lill dess det fyllt adertonår eller ingått äktenskap. Barn står under vårdnad avbägge eller den ene av sina föräldrar diet av särskUt förordnad förmyndare tilldess det fyllt eller ingått äktenskap. Föräldrarnaäro plikllga att sörja för barnets person och an giva det sorgfälliguppfostran. De skola tillse, att bamet erhåller uppehälle och utbildning eftervad med hänsyn till föräldramas villkor och de tillgångar bamet kan äga ävensombamets anlag må finnas tiUbörllgt. Den som har vårdnad ombarn skaU sörja för barnets person och giva det sorgfällig uppfostran.Vårdnadshavare skall tillse att barnet erhåller uppehälle och utbildningefter vad som är tillbörligt med hänsyn lill föräldrarnas villkor och detillgångar barnet kan äga samt bamets anlag. Föräldrarna skola utövaden uppsikt över barnet som är erforderlig med hänsyn till barnets ålder ochövriga omständigheter. Vårdnadshavare skall utövaden uppsikt över barnet som är erforderlig med hänsyn lill barnets ålder ochövriga omständigheter. Har vårdnadshavare låtit barnet taga tjänst eller annat arbete, varigenom barnet blivit i stånd att försörja sig, får barnet, sedan det fyllt , själv säga upp avtalet samt sluta avtal om annat arbete av liknande art. Vårdnadshavare har räll an häva avtal som barnet har slutit enligl första styckei, om det är erforderiigt med hänsyn lill barnets uppfostran eller välfärd. Har avtalet hävts, får barnel ej därefter själv sluta arbetsavtal.