prop · FY0327 · 1975-12-31 00:00:00 — Av praktiska skäl bör kommuneni fråga ges rätt alt göra framställning om inrättande av sådan postanstalt.Beslut om inrättandet bör emellertid fattas av centrala valmyndigheten eftersamråd med postverket. Som ett alternativ till detta förslag för riksskatteverketfram möjligheten alt, då ett litet valdistrikt dras in och uppgår i ett större,i det större distriktet inrätta en fUialvallokal för ett vissl område, 5.2,2 Postanstalternas öppethållande vid vissa val föreslår att möjlighet öppnas förcentrala valmyndigheten alt på förslag av postverket besiämma alt vid val sominte omfattar hela rikel endast någon eller nägra postanstalter i samma kommunskall ta emot poströster. Som skäl härför anförs atl del vid sådana val rör sigom små mängder poströster och att åtskUliga postanslalter i många kommuner intealls utnyttjas för poströstning. Som exempel nämns omvalet av kommunfullmäktigei kommun . Poströster mottogs vid detta val endasl vid 60av 2 100 postanslalter. Av samtliga poströster hade lämnals på postanslalterinom kommun. Endast 1,av poströsterna hade avgivils på postanslalterbelägna utanför . har instämt i vad anfört ompoströstning på glesbygdspoststäUen och filialpostställen och i sitt yttrandeframhållit att man f. n. kan beräkna atl antalet sådana poslställen vid tidenför val uppgår till ca 300. Förslaget rörande inrättande av lillfälliga postanslalter tillslyrksi princip av postverket. Också flertalet länsstyrelser tillstyrker förslageteller lämnar det utan erinran, Posiverkei förutsätter alt antalet sådanaanstalter inle blir så slorl och att därför antalet avlämnade röster inte blirav den storleksordningen att det med hänsyn till sammanräkningen finns skäl attförlägga denna poströstning lill annan dag än valdagen. utgår vidareifrån alt öppethållande är avsett att vara en eller ell par timmar. Om deltabör dock samråd äga rum meUan cenlrala valmyndigheten, postverket och berördakommuner. Vad angår förslaget att inrätta filialvallokaler hardelade meningar yppats. Medan länsstyrelserna i och läninte haft något att erinra mot förslaget ställer sig länsstyrelserna iJämtlands och tveksamma. i påpekar att förslagets genomförandekan få icke önskvärda konsekvenser t, ex. med avseende på röstlängderna ochderas upprättande. i ifrågasätter om det avorganisatoriska skäl är lämpligt att nu tillskapa ytterligare en form Prop,1975:27 25 av röstlokal, Kommunförbundei kan inle se några egentligafördelar med filiaivallokal och anser vidare att komplikationer i fråga om valförrättar-nasansvar m. m. kan uppstå om man väljer detla alternativ. tillstyrker förslaget att poströstningen vidval som inle omfattar hela riket skall kunna begränsas i högre grad än vadvallagen f. n. medger. nämner att man vid det förut nämnda omvaletav kommunfullmäktige i med uinyttjande av vallagens möjligheter gjordevissa inskränkningar beträffande antalet medverkande postanstalter utan altdetta väckte någon kritik från väljarnas sida. I avsnitt 4 har jag förordat en särskild bestämmelse somger generella riktlinjer för valdislriktsindelningen. Jag framhöll där atlnackdelarna med de sammanläggningar som riktlinjerna kan ge upphov till främst atl många väljare får längre väg till vallokalen borde kunna kompenserasgenom särskilda åtgärder som underlättar röstningen för berörda väljare.Riksskatteverket för också fram förslag till sådana åtgärder. Förslagen går utpå att möjligheterna till poströstning skall vidgas på olika sätt. val har vi haft en ordning som ipraktiken innebär atl de röstberättigade har fritt val mellan att rösta ivallokal eller på postanslalt. Detta har lett till en avsevärd ökning avantalet poströster. Medan antalet poströster vid val uppgick till ca280 000, var sålunda motsvarande siffra vid val 739 000. 1sammanhanget bör emellerlid nämnas att antalet postanslalter av traditionelltyp har minskal förhållandevis kraftigt från 2 451 den 1 juli1972 till 2 308 den 1 seplember 1974 - och att denna utveckling ännu inte äravslutad. Mot den nuangivna bakgrunden föreslår nya regler i tre olika hänseenden.För del försia föreslås att poströstning skall få ske föruiom vid de vanliga poslanstalternaockså vid två nya typer av postinrättningar, nämligen glesbygdspoststäUen och filialpostställen.För del andra föreslår verkei att möjlighel öppnas att på vissa orter inrätta lillfälligapostanslalter för röslmottagning på valdagen. har i princip lillslyrktdessa båda förslag och även i övrigt har remissutfallet i dessa delar varitpositivt. tredje förslag som rör poströstning går ut på altmöjligheter skall införas till poströstning genom lantbrevbärare. Jagåterkommer till det förslaget i avsnitt 6. Vadbeträffar förslagen rörande röstning på vissa poslställen och på lillfälligapostanstalter är det enligt min mening ofrånkomligt atl man genom olika ålgärdermåste försöka kompensera de nackdelar som siörre valdistrikt kan komma attinnebära särskilt för väljare i glesbygdsområden. Självfallel mäsle ålgärdervidtas för att förebygga atl väljare avstår från all rösta på grund av att defår ökat avstånd till vallokalerna. Jag är ense med om all detär lämpligt atl i detta syfte förbättra möjlighelerna lill poströstning. Genoraåtgärder på det området Prop,1975:27 26 är det dessutom möjligt att motverka olägenheter tillföljd av indragningar av postanstalter. Den service glesbygdspoststäUen och filialpostställen kanerbjuda i detta sammanhang torde vara fullt likvärdig med de traditionella postan-slalternas.De har permanenta lokaler som är inrättade för postal verksamhet, och debetjänas av personal som är anstäUd av postverket. Jag biträder därför riksskatteverketsförslag i denna del, Emellerlid torde den föreslagna ordningen inte krävalagändring. I postverket betecknas de berörda inrättningarna visseriigen intesom postanstalter. Inom verket pågår f. n. en utredning om verkets framtida organisaiion.Utredningen kommer också att ta upp till övervägande ändrad benämning på deolika slagen av postinrättningar. Mot bakgrund av bl. a. detta förhållandesynes det lämpligt alt de nämnda postställena tills vidare betraktas sompostanstalter vid tillämpning av vallagstiflningen. Även den föreslagna ordningen att det på vissa orter skallkunna inrättas postanstalter för röstmottagning på valdagen framstår somändamålsenlig. Redan nu inrättar postverket lillfälliga postanstalter förröstmottagning på sjukhus, och denna ordning har visat sig fungera väl. Jaganser alllså lämpligt atl tillfälliga postanstalter inrättas även i de fall somriksskatteverkets framställning avser. Som jag har nämnt förut tar förslagetnärmast sikte på rena undantagssituationer, t. ex. faU där väljarna till följd aven ändrad valdistriktsindelning fått särskilt lång färdväg till vallokalen.Enligt min mening bör beslut att inrätta dessa tillfäUiga postanstalter, liksomfallet är med övriga tiUfäUiga postanstalter, fattas av postverket. Det liggeremellertid i sakens natur alt initiativet i regel får komma från berördakommuner och centrala valmyndigheten. har föreslagit att dennya ordningen regleras i lag. Enligt min mening bör regler om de nyatillfälliga postanstalternas öppethållande föras samman med molsvarande reglersom gäller för tiUfälliga postanstalter som har inrättats. Dessaregler återfinns i 10 kap. 2 § tredje stycket, I övrigt synes någonlagreglering inle påkallad. Vad angår tiden för öppethållande synes både riksskatteverketoch postverket förutsätta atl den nya typen tUlfällig postanstalt skaU hållaöppet en eller . Också enligt min uppfattning är det tillräckligtatt sådan postanstalt är öppen under endast ett mindre antal timmar. Tiden föröppethållande bör dock inle fixeras i vallagen i vidare mån än'att där som ettminimikrav uppställs att röstning skall kunna äga rum föreklockan 11 och . Motsvarande minimitid gällerenligt 10 kap. 2 § första stycket vallagen för postanstalt i allmänhet undervaldagen. har i sin framställning tagil upp ytteriigareen fråga som rör röstning på postanstalt. Enligt framställningen skulle det vidval som inte avser hela riket vara tillräckligt att poströstning idelar av landet som inle berörs av valet får ske endast på någon eller några postanslalteri samma kommun. Avsevärda ekonomiska och praktiska besparingar kan görashärigenom. Förslaget har tillstyrkts av postverket och i övrigt lämnats utanerinran. Enligt 10 kap. 2 § andra stycket vallagen finns det somjag har nämnt förut vissa möjligheter att inskränka poströstningen inom en "ort"till någon eller några postanslalter. Vid de ordinarie valen har med någotenstaka undantag samtliga postanslalter hållits öppna för poströstning.Möjligheten tUl begränsning har däremot utnyttjats då det har varit fråga omval som inte har omfattat hela riket. Inte heller jag har någon erinran mot en viss vidgning avmöjligheten atl för visst val begränsas antalet poslröstningsställen. Jagföreslåratt den nyssnämnda regeln i 10 kap. 2 § andra stycket ändras så attvalmyndigheten kan begränsa röstmottagningen i viss kommun till någon ellernågra av poslanstalterna där. Möjligheten bör endast få utnyttjas om del finnssärskilda skäl till det. Självfallet bör det - liksom - endasl i renaundantagsfall komma i fråga att vid val som omfattar hela riket begränsaantalet poströstningsställen. Ocksä vid andra val bör möjlighelen utnyttjasrestriktivt och komma i fråga i huvudsak endasl då det finns anledning atträkna med att poströstningen kommer att till större delen äga rum inom någoteller några begränsade områden. 6 Röstning genom bud 6,1 Gällande ordning Huvudregeln för röstning är alt väljaren personligen skalllämna sin valsedel lill valförräiiare eller röstmoltagare (8 kap. 2 § förstastycket vallagen, jfr 24 § riksdagsordning). I vissa fall medgeremellertid vallagen atl röstning sker genom bud med s. k. valsedelsförsändelse.Allmänna regler om budröstning finns i 8 kap. vallagen, medan de meradetaljerade beslämmelserna har tagils in i 11 kap. i lagen. Av gammall datum är möjligheten' för väljare alt röstagenom make. gäller för sådan valsedelsförsändelse följande. Väljarenlägger för varje val själv in sin valsedel i ett innerkuvert. I närvaro av ettvittne lägger han sedan in iordningställda innerkuvert i ett ylterkuvert förvalsedelsförsändelse och tillsluter detla. Därefier tecknar väljaren på ytterkuvertelförsäkran på heder och samvete all han förfarit på delta säll. Vittnet intygarskriftligen alt väljaren egenhändigt har undertecknat försäkran. Vittnet skallha fylll . Väljarens make eller barn eller makens barn får inte vara vitine.Valsedelsförsändelse får i allmänhet vara anordnad tidigast förevaldagen. Dagen för försändelsens anordnande anges på ytterkuvertel. Valsedelsförsändelsenlämnas av maken i vallokalen eller på postanstalt, hos utlandsmyndighet ellerpå fariyg där röstning äger rum. Valförräiiare respeklive röstmottagare skallkontrollera bl. a. att försändelsen har anordnats inom föreskriven lid. Avlämnasvalsedelsförsändelsen i vallokal, öppnar valförrättaren yiterkuveriet ochlägger de innerkuvert som väljaren har ställt i ordning i valurna. Avlämnasvalsedelsförsändelsen på postanslalt, lägger rösimollagaren i närvaro av makenin försändelsen lillsammans med väljarens röstkort i ett ylterkuvert, som sedansänds lill vederbörande valnämnd. Efter särskild utredning infördes rätt för sjuka,rörelsehindrade och gamla som inle kan inställa sig i vallokalen atl röstagenom bud (prop. 1965:106, KU 1965:40). Reglerna för denna form av röstning medvalsedelsförsändelse stämmer överens med vad som gäller för röstning genommake, med följande avvikelser. Bud får den vara som är väljarens barn,barnbarn, fader, moder eller syskon eller hans vårdare. Väljaren lägger in de innerkuvert,som han har ställt i ordning, i ytterkuvertel i närvaro av budet och vittnet.Väljaren tecknar på yiterkuveriet försäkran, förutom beträffande förfarandetvid försändelsens iordningställande, alt han av sjukdom, rörelsehinder ellerhög ålder inte kan inställa sig för röstning i vallokalen. Budet och vittnetintygar skriftligen alt väljaren egenhändigt har undertecknat försäkran och altnågot förhållande som slrider mot innehållet i denna inle är känt för dem.Valsedelsförsändelsen lämnas av budet i vallokalen eller på postanslalt(angående möjligheten att lämna försändelsen på postanstalt, se prop. 1972:105 s.132 och KU 1972:49). Inner- och ylterkuvert för valsedelsförsändelse skallenligt 8 kap. 9 § vallagen före valet finnas tillgängliga hos bl. a.valnämnden och på postanslalt. Sådana kuvert skall dessutom på begärankostnadsfritt tillhandahållas parti som är representerat i . föreslår att reglerna för anordnande avvalsedelsförsändelse från sjuka, rörelsehindrade och gamla förenklas. Vidareföreslår verket att en allmän befogenhet införs att anlila lantbrevbärare sombud vid poströstning. har gjort en enkäthos några valnämnder om erfarenheterna av budröslning. Verket konstaterar ianslutning tiU redovisningen av svaren all antalet valsedelsförsändelser harminskat, Såviti verket har kunnat ulröna har systemet med budröslning inlemissbrukats. Av svaren från undersökningen finner riksskatteverketemellertid atl det framgår att väljarna uppenbarligen har vissa svårigheter attanordna valsedelsförsändelser. Vidare förefaller reglerna om vem som får tjänstgörasom bud för sjuka och gamla inte alltid att beaktas. Kontrollen av att budet ärnära anförvant eller väljarens vårdare brisler i effektivitet. Riksskatteverketföreslår därför att reglerna ändras så, att den får vara bud som utses till detav väljaren, vare sig han är anförvant, vårdare eller annan, och att kravet påbudets och vittnets saratidiga närvaro vid försändelsens iordningställande frånfalles.Enligt verket skulle ändringarna öka den berörda väljarkategorins möjligheteratt rösta, ulan atl valsäkerhelen sätts i fara. Det får anses nära noguteslutet all en väljare skulle låta en helt obekant person tavalsedelsförsändelsen om hand. Väljaren kan ocksä lättare stå emotpåtryckningar från sin närmaste omgivning genom att låta någon utomståendefungera som bud. Nuvarande snäva regler om vem som får vara bud utgör intenågon säker garanti Prop,1975:27 29 - Verket anmärker alt några av de företrädareför de politiska partierna med vilka verket har samråti inte har funnit skälföreligga att liberalisera föreskrifierna om budröstning i angivna hänseenden. Som jag har nämnt förut föreslår en nytyp av ylterkuvert som utgör röstkort. Med en sådan kuverttyp uppnårman enligt verkei för budröstningens del flera fördelar. a. beskärsmöjligheten lill missbruk av valsedelsförsändelser. Vidare öppnas en möjlighetatt slopa bestämmelsen om datering av valsedelsförsändelse. En sådan kannämligen med den föreslagna ordningen färdigställas först närröstkortet/kuvertet har sänts ut. Brisler i dateringen är f. n. inle sällsynta.Rikligheten av dalumangivelsen kan knappast kontrolleras av valfunklionärerna.Någon säkerhet för att valsedelsförsändelsen har färdigställts inom den ivallagen föreskrivna tiden föreligger m. a. o. inte med nuvarande ordning.Verket föreslår alltså alt bestämmelserna i 11 kap. vallagen om datering av ytlerkuverlutgår. I syfte bl. a. alt göra ordningen för de två existerandetyperna av valsedelsförsändelse enhellig föreslår att 11 kap.1 § vallagen kompletteras med en föreskrift om alt make som är bud för andremaken skall teckna sitt namn på valsedelsförsändelsen. föreslår att en bestämmelse las in i 11kap. 5 och 6 §§ vallagen om att legitimation på anfordran skall kunna visas uppav budet när valsedelsförsändelse lämnas. Kontrollmöjligheterna är f. n.otillfredsställande. Vid verkels överläggningar i samband med utredningsarbetethar samtliga representanter för länsstyrelserna och valnämnderna uttalat sigför all ett legilimalionskrav för bud införs. föreslår vidare, som nämnts, all lantbrevbärareskall få tas i anspråk som bud vid poströstning. I första hand bör rätlen atl anlilalantbrevbärare som bud tillkomma kategorin sjuka och pensionärer. Men verketförordar att även andra väljare vid lanlbrevbäringslinjerna skall få sändavalsedlar med lantbrevbäraren. Verkei åberopar härvidlag instämmanden från bl.a. de valnämnder och länsstyrelser som har kontaktals i frågan. Lanlbrevbärarna har, förklarar verket, övertagit alltmerav den postala servicen i glesbygderna. Lantbrevbäringen betjänade hösten 1974cirka 600 000 hushåll. Antalet linjer uppgick till ungefär 2 700. En lantbrevbäringshnjeomfattar minst omkring 100, i regel 200220 permanenia hushåll. Sedan 1974gäller att lantbrevbärare efter avtal mellan postverket och kommun utför visslandsbygdsservice ål kommunen i förhållande till postkunderna. En utökning avservicen till all avse mottagande av valsedelsförsändelser förefaller verketnaturlig och antas inte behöva förorsaka något större merarbete för lanlbrevbärarna. utgår i sin framställning från sinatidigare nämnda förslag atl endast ett vittne behöver vara närvarande närväljaren ställer i ordning valsedelsförsändelsen och att ytterkuvertel förförsändelsen utgör röstkort. Lantbrevbäraren bör enligt verket intefå tjänstgöra som vittne. Lantbrevbäraren skall kunna tillhandahålla inner- Prop,1975:27 30 kuvert och konvolut med samtliga typer av parlimarkeradevalsedlar och med ifyllningsvalsedlar. föreslär att, om kommunfullmäktige finneratt röstmottagning längs viss lantbrevbäringshnje är uppenbart obehövlig, fullmäktigeskall kunna göra framställning till centrala valmyndigheten om alt röslmottagninginte skall anordnas. Verkei räknar med alt i försia hand kommunerna skall svaraför postverkets kostnad för röstmotlag-ningen. Det ifrågasätter dock om inlebidrag från statsverket skall utgå, efiersom tjänsterna är en ersättning för enindragen statlig service åt väljarna. förslag om behörighet att som budöverlämna valsedel från sjuka, rörelsehindrade och gamla och om slopande avkravet på budels närvaro när försändelsen ställs i ordning har i allmänhetgodtagits av remissinstanserna. i anser altanledning saknas alt befara att liberaliseringen skulle leda till missbrukeller inkräkta på säkerhetskraven. i vitsordar attnuvarande föreskrifter kan vara svåra för väljarna alt följa och i vissa fallfå till resultat att väljare avstår från alt rösta. Avvisande hållning till förslagen intar emellertidlänsstyrelsen i . Efter alt ha bekräftat att förslagenskulle medföra procedurmässiga fördelar för både väljare och valförräiiareifrågasätter lämpligheten av en så långl gående ulvidgning somden föreslagna av behörigheten att vara bud. vill inte uteslutamöjligheten av att även utomstående personer kan utöva påtryckningar på denkategori väljare som det är fråga om. anser också alt budetsnärvaro är en garanii för atl valsedelsförsändelsen blir korrekt anordnad.Valnämnden i förklarar alt valsäkerhetssynpunkter kan åberopas bådeför och emot ändringsförslag, medan önskemålet att förenklaförsändelserutinerna för väljare och valförrättare talar för förslagen. Nämndenifrågasätter dock om inle väljarnas svårigheter att anordnavalsedelsförsändelser mänga gånger främst beror pä svårigheler atl läsa textenpå ytterkuverten och rätt förstå denna. Förslaget atl slopa föreskrifien om datumangivelse påvalsedelsförsändelserna tillstyrks eller lämnas utan erinran avremissinstanserna. i gör uttryckligen sitt förordberoende av att förslag om ett kombinerat ylterkuvert ochröstkort genomförs. i anser beslämmelse obehövlig om attmake som är bud för andre maken skall underteckna valsedelsförsändelsen. 1övrigt har under remissbehandlingen inte riktals någon invändning mol en sådan beslämmelse. förslag om rätt alt avkräva budlegitimation får uttryckliga instämmanden från bl. a. postverket, länsstyrelseni och valnämnden i . De två sisinämnda instanserna Prop,1975:27 31 anser all föreskrifterna om legitimation bör utformas ienlighet med vad som är föreskrivet i 10 kap. 4 och 8 §§ vallagen. Förslaget att lantbrevbärare som bud skall fåvidarebefordra valsedelsförsändelser har inte mött några invändningar underremissbehandlingen. Del har uttryckligen tillstyrkts av bl. a. postverket,landstingsförbundet och kommunförbundet. Ett par länsstyrelser har framhållitförslagets betydelse för väljarna i glesbygden. ansluter sig lill förslaget atl samtligaväljare som så önskar skall få lämna valsedelsförsändelse till lantbrevbärare.Någon inskränkning bör enligt postverket inle heller göras med avseende påvilka lanlbrevbäringslinjer som skall della i röslmottagningen. tillstyrkeralt lantbrevbärare skall medföra innerkuvert att överlämnas lill väljare sombegär det. Däremot är verket tveksamt till förslaget att lanlbrevbärarna skalltillhandahålla konvolut med valsedlar och valsedelsblanketter. Under allaomständigheter bör lanlbrevbärarnas valsedelsservice begränsas tUl att avseendast parlimarkerade valsedlar för riksdagspartier och blanketter lillvalsedlar. Dessutom bör lanlbrevbärarna medföra förteckning över registreradepartier och anmälda kandidater. Enligt postverket saknas anledning att kopplasamman lanlbrevbärarnas service i samband med röstning med den sociala servicesom lanlbrevbärarna utför åt kommuner efter avtal. Lanlbrevbärarnas tjänster ifråga om röstning bör ses som ell särskilt åtagande, och ersättningen tillpostverket bör utbetalas på samma sätt som postverkets ersättning för övrigakostnader för poströstning, dvs. Också kommunförbundet släller sig kritiskt lill vad riksskatteverkethar föreslagit angående kostnadsansvaret för lanlbrevbärarnas medverkan vidröstning och förordar atl frågan uireds ytterligare. i ifrågasätter om inle lanlbrevbärarnasuppgift att ta emot rösler kan bli mer betungande än vad harförutsatt, åtminstone dagarna närmasi före valet. i anser att den personligaröstningen inför lantbrevbärare inte bör anordnas som budröstning utan ske påsamma sätt som poströstning på postanslalt. Huvudprincipen för röstning i allmänna val är och böralltjämt vara all väljaren röstar personligen i särskild röslningslokal ochlämnar sin röst till en valfunktionär. Härigenom kan valhemligheten garanterasoch skydd skapas mol obehöriga påtryckningar på väljarna. Å andra sidan talar önskemålelatt underlätta valdeltagandet för vissa grupper av väljare med styrka för attdet i viss utsträckning skall vara tillåtet all rösta i bostaden och atlavlämna valsedeln till valfunktionären genom bud. För att en sådan ordningskall kunna godtas, måste emellertid rimliga anspråk på valsäkerhel varauppfyllda. Mot denna bakgrund skaU jag försl la upp riksskatteverketsförslag till liberalisering av beslämmelserna om rätt för sjuka,rörelsehindrade och Prop,1975:27 32 gamla all rösta genom bud. Förslaget innebär att väljarensom bud skall få anlita vem han vill inte som f. n. endasl nära anförvanteller vårdare och att bara ett vittne, däremot inte budet, behöver varanärvarande när väljaren ställer i ordning valsedelsförsändelsen. För egen delhar jag inle blivit övertygad om lämpligheten av de föreslagna uppmjukningarnai nuvarande reglering. Det bör hållas i minnet att vi här har att göra med enkategori väljare som, typiskt sett, kan ha särskilt svårt att stå emotpåtryckningar från sin omgivning. Jag vill visserligen inte bestrida atl delkan finnas situationer där väljarens röslintegrilet skulle vara bättre skyddadmed den av föreslagna ordningen än med den nu gällande. Detkan inle heller förnekas att möjlighelerna alt kontrollera att den somuppträder som bud hör till den av vallagen f. n. angivna kretsen av närslåendepersoner är begränsade. Genomsnittligt sett ligger det emellertid enligt minmening en betydelsefull garanii i föreskriften att endast den som kan antaskänna väljaren väl och vara knuten med lojalitetsband till honom eller hennefår anlitas som bud. Jag anser också att kravel på att budet skall varanärvarande samiidigi med vittnet bildar en god spärr mot obehörigapåtryckningar från mindre nogräknade röstvärvare. Jag vill erinra om atlnuvarande bestämmelser om budröstning för sjuka, åldringar och invalider varresultatet av särskilt utredningsarbete och ingående överväganden.