prop · FZ03145 · 1975-12-31 00:00:00 — Del storaproblemet anses vara att bidragslagarna ofta inte anmäler sammanboendet.Förmedlingsorganet har mycket svårt att fastställa hushållens faktiska boendeförhållanden.Skallelagstiftningens regler ger dålig hjälp. i Värmlandslän anser dock att man bör lila pä sökandens egna uppgifter. anser KommunaförbundetförStor-Siockholmsbostadsflirmedhngdetangeläget alt beakta resultatet av familjelagssakkunnigas utredning av ogiftasammanboendes slällning i delta sammanhang. RFVanser att de föreslagna reglerna för beräkning av bostadsbidrag till ogiftasammanboende kan skapa stora praktiska problem såväl för de administrerandeorganen som för den bidragssökande allmänheten, när det gäller att bevisa omhushållsgemenskap föreligger eller inle. Eftersom entydiga bevisregler intekan uppställas uppstår vidare risk för oenhetlighet i tillämpningen. De nuföreslagna reglerna innebär alt skillnaderna mellan KBT-systemet och systemetför bidrag till barnfamiljer och hushåll ulan barn ökar ytteriigare. Verketanser sig därför av administrativa skäl inte kunna biträda utredningarnasförslag i denna del, 1972års skatleutredning anser att förslaget innebär att man avlägsnar sig frän enallmän strävan att behandla vuxna som självständiga i ekonomiskt avseende. Påbeskattningsområdet har utvecklingen gått mol en ökad in-dividualisering. Församordningen av skatte- och bidragssystemen synes det angeläget attutvecklingen inle gär i motsatt riktning vad gäller bostadsbidragen.Utredningen anser därför att frågan om individuella i stället förhushållsanknutna bostadsbidrag borde prövas närmare för att se om inte det ärmöjligt - åtminstone - att åstadkomma förändringar som syftar lillstörre individualisering av bidragen. 1975/76:145 64 Utredningarnasuttalade målsättning att pensionärer i fråga om bostadsbidrag bör behandlaslika oberoende av i vilken kommun de är bosatta har föranlett instämmanden frånett stort antal remissinsianser. Detta gäller med avseende pä såvälberäkningsgrunder som enhetlig grundnivå för bidragets storiek. Många har dockkopplat frågan om samordningen lill kostnadsansvaret för reformerna. Blanddem som framhåller angelägenheten av eller uttalar sig allmänt positivt för en likformigbehandling av pensionärer oberoende av bostadsort kan nämnaslänsbostadsnämnderna i , och för , , , samt ett flertal kommuner. Enligt i Värmlandslän utgör de jämlikhelsaspekter - socialt, ekonomiskt och geografiskt - somutmärker det politiska handlandet i värt land, starka motiv för att pensionärerbehandlas lika oberoende av i vilken kommun de är bosatta. Förslagetom en enhetlig grundnivå tillstyrks av bl.a. ,, länsbostadsnämnden i , LO och . Någraremissinstanser har inte ansett sig böra ta ställning till pä vilken niväminimibeloppet bör ligga, medan andra gäll ett steg längre än utredningarna ochknutit beloppet till kostnaden för bostad av viss storiek. kommun anförsåledes alt beloppet skulle kunna anknytas till kostnaden i orten för enbostad med den av utredningarna föreslagna ulrymmesstandarden. Samma innebördhar den av förordade principen.Länsbostadsnämnden i anseratt beloppet bör täcka kostnaden fören modern tvårumslägenhel, medan anser att detföreslagna beloppet på , är för lågt. Förslagetom enhet liga grunder för beräkning av bostadskostnaden samt fördelning avdenna mellan makar tillstyrks av ochFörsäkringskasseförbundet. Det senare anser dock att reglerna inte skall varatvingade utan ha formen av rekommendationer. 4.4.2Rätt för pensionärer att få bidrag för hushåll utan barn Utredningarnasförslag att pensionärer skall ges rätt till bostadsbidrag till hushåll ulanbarn i de fall detta ger ett för pensionären förmånligare utfall har fått ettstarkt gensvar bland remissinstanserna i fräga om den praktiska innebörden avförslaget. Däremoi har den tekniska utformningen föranlett erinringar frånflera remissinstanser, dels av administrativa skäl, dels med hänsyn lilleffekterna pä kostnadsfördelningen stat/kommun. Dessutom har lidpunkten förgenomförandet ifrågasatts. Prop.1975/76:145 65 Förslagettillstyrks av bl. a. , , , länsbostadsnämndernai och . , ,, och De handikappadesriksförbund. Av dem förordar emellertid RFV, ochlänsbostadsnämnden i all del ulvidgade slödel i de fall detta bliraktuellt får formen av eU utfyllnad sb i drag, dvs aU del kommunalabostadstillägget till folkpension läggs i botten och kompletteras medbostadsbidraget till hushåll utan barn. Samma uppfattning har statskontoret. Bostadsstyrelsenfinner ett syslem med utfyllnadsbidrag enkelt i jämförelse med det avutredningarna förordade förslaget. Såväl som RFV anser att deregler som gäller för respektive system bör tillämpas. Dentekniska utformningen har ocksä finansiella aspekter. Genom att del kommunalabostadstillägget till övervägande del är kommunalt finansierat och detstatskommunala bostadstillägget till slor ulsträckning bekostas av statsmedel,skulle den av utredningarna föreslagna ordningen enligl RFV:s uppfattning fåvissa omfördelningseffekler som är svåra att kontrollera. som inte har någon erinran mot utredningarnas förslagbeträffande den tekniska utformningen anför att en pensionär måste ha rätt attsöka bidrag enligl båda systemen. Det kan nämligen inträffa att bostadsbidragettill pensionär vid ändrade förhållanden, t. ex. inkomstminskning, på nytt blirfördelaktigare än bostadsbidrag till hushåll utan barn. Kommunförbundeiförutsätter också all försäkringskassorna även i fortsäitningen skall haansvaret för pensionärerna. Allaremissinstanser som behandlar frågan om inkomstprövning är ense medutredningarna om att de regler som tillämpas bör ändras. Detnuvarande inkomstbegreppels inaktualitet framhålls av /SR och kommun. Inkomstensom mätare pä hushållets ekonomiska bärkraft berörs av bl. a. kommun.Grupp 8 och föreningen och rätt. Grupp8 påpekar i likhet med utredningarna att hushåll med tvä förvärvsarbetande oflahar en sämre konsumlionsstandard än andra hushåll med lika stor inkomst,eftersom i den bidragsgrundande inkomsten ingen hänsyn tas till daghemskostnaderoch andra kostnader som följer av förvärvsarbete. Närdet gäller frågan om vilket inkomstbegrepp som bör bilda underiag förinkomstprövningen har remissinstanserna delade meningar. förordar begreppet sammanräknad inkomst. Statskontoret,och m. fl. 5 1975/76. 1975/76:145 66 sjukpenninggrundandeinkomsten bör utnyttjas. Försäkringskasseförbundel menar att densjukpenninggrundande inkomsten och den taxerade inkomsten bör kombineras vidprövningen. /SR förutsätter alt vissa justeringar kan behöva göras av densjukpenninggrundande inkomsten. Talesmänför den taxerade inkomsten som grund är bl, a, ochGrupp 8. NBDföreslår att den taxerade inkomsten kompletteras med erhållna underhåll ochbidragsförskott. ifrågasätter motiven för alt frångå den taxerade inkomsten pådel sätt som sker, när viss del av underskottsavdragen skall läggas tilldenna vid prövningen. Förbundet hävdar alt regeln under alla förhållanden börändras så att endast belopp . behöver läggas till. Föratt underiättasituationen förde mest skuldsatta småhusägarna anser förbundet dessutom all enkompletterande regel bör införas om att av det underskotlsavdragsom ligger , skall läggas lill den laxeradeinkomsten. Grupp8 har en från klart avvikande mening. Organisationenanser det orimligt att ett bostadsbidrag för identiskt lika hus kan bli olikastort beroende på om hushållet äger huset eller innehar del pä annat sätt ochförordar därför att hela underskottsavdraget skall läggas till inkomsten innanbostadsbidraget beräknas. FöreningenFamilj och rätt, slutligen, föreslår som grund för inkomstprövningen ettinkomstbegrepp som i stort överensstämmer med vad utredningarna har kallat hyresbetalningsförmåga, RFV,, många kommuner m. fl, delar utredningarnasuppfattning att det är angelägel all frågan om ett enhetligt och tillförlitligtinkomstbegrepp för prövning av sociala förmåner flr en övergripande lösning, Iavvaktan härpå anser dessa remissinstanser att den taxerade inkomsten liksom fn, bör få ligga lill grund för inkomstprövningen, RFVmenar att den övergripande prövningen bör kunna göras av socialpolitiskasamordningsutredningen. Deremissinsianser som uttalat sig om utredningarnas förslag att studiestöd och stipendierskall beaktas vid inkomstprövningen har genomgående varil kritiska. Främstgäller detta i fråga om den återbetalningspliktiga delen av studiestödet.Centrala studiestöds-nämnden anser all de föreslagna effekterna på studieslödssyslemelär otillräckligt analyserade. Dels påvi.sas svårigheterna alt vid ansökan ombostadsbidrag bestämt ange vilket belopp som kommeratt ulgä i studiebidrag, delspåpekas alt de som inte utnyttjar möjligheterna att få återbetalnings-pliktigastudiemedel i många fall skulle ha större möjligheter att få bostadsbidrag ände elever som mäste utnyttja den äterbetalningsplikliga delen av studiemedlen.Sådana konsekvenser kan enligl nämnden inte vara i överensstämmelse medintentionerna för vare sig bostadsbidrag eller studie- Prop.1975/76:145 67 medel.Över huvud tagel anser nämnden att det från principiell synpunkt är myckeltveksamt all i detta sammanhang jämställa ett återbetalnings-pliktigt län medtaxerad inkomst. Liknande synpunkter på den äterbetalningsplikliga delenanförs av bl, a, RFV. Förslaget i denna del avstyrks bl, a. av bostadssiyrelsen.Svenska kommunförbundet. bostadsförmedling,SACOISR, och kommuner och föreningen och Rätt. i liksom föreningen och Rätttillstyrker eller lämnar ulan erinran förslaget att beakta bidragsdelen medan SACOISRoch kommun hänvisar lill kommande prövning av studiesocialautredningen. 4.6Ansvarigt organ m. m. Utredningarnasförslag alt fl y över adminislralionen av bostadsbidragen lill barnfamiljeroch hushåll ulan barn till försäkringskassorna har fltt ett blandat mottagandebland remissinstanserna. Till stöd för av resp. tillstyrkan har i regelanförts argument som utredningarna själva analyserat. Således har i regelrationaliseringsvinster och bätlre möjligheter lill samordning varil motiv föralt tillstyrka förslaget medan den bostadspolitiska anknytningen varithuvudargument för dem som avstyrker. Ett nytt argument som anförts motförslaget är att tillböriig hänsyn till integritet och sekretess är svår att laom administrationen av ett flertal bidragssystem förs samman till en endamyndighet. RFVoch RR V åberopar den positiva inställning lill en överflyUning som verkenintagit redan i sina yttranden över familjepolitiska kommitténs och bostadstilläggsgruppensbetänkanden. Rationaliseringsvinster och kostnadsbesparingar har därvid varitavgörande motiv. Positiva lill en överflyttning är vidare bl. a,länsbostadsnämnden i . I ,decentraliseringsulledningen. /örmedling, TCO och . Svenskakommunförbundei anser att ett gemensamt bidragssystem i enlighet medutredningarnas förslag förutsätter gemensam administration. Mot bakgrund av vadförbundet anfört om kostnadsansvaret tillstyrks en överflyttning. Liksomutredningarna anser förbundet all en överflyttning mäste föregås av ettingående utredningsarbete som ocksä innefattar en samordning av olika reglermellan bidragssystemen. i , som också funnit enöverflyttning positiv från administrativ synpunkt, anser attutredningsuppdraget jämväl skall innefatta ett studium av förutsättningarnaför hur kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen skall beaklas om administrationenav bostadsbidragen förs över till försäkringskassorna. Statskontoret,som i tidigare yttranden över familjepolitiska kommitténs ochbostadstilläggsgruppens betänkanden förordat en överflyttning, framhåller allmänna försäkringens organisation, enligt beslul som fattats Prop.1975/76:145 68 påsenare tid, skall svara för ett stort antal nya tillämpningar och alt flera kommeralt aktualiseras . Statskontoret gör f n, en totalöversyn av den allmänna försäkringens behov av ADB-kapacilet, varvid bl, a,även de här aktuella behoven beaklas. Liksom tidigare anser statskontoret altbostadsbidragen bör administreras av en och samma organisation men i avvaktanpä resultatet av nyssnämnda översyn är man inle beredd alt biträda ett förslagom att administrationen skall läggas lill försäkringskassorna. ,ett stort anlal länsbostadsnämnder, I samlMalmö, , m. fl, kommuner avstyrker eller har en allmäntnegativ inställning till en överflyttning. Förutom betydelsen av denbostadspolitiska anknytningen åberopas bl, a. att visst administrativt merarbetekommer att uppstå, då försäkringskassorna mäste förses med uppgifter som redanfinns hos kommunerna samt att en samordnad dalabehandling kan ordnas utan attansvaret flyttas. Datainspektionenhar ingående belyst svårigheterna att upprätthålla i n -tegritelsskyddet vid enkoncentration av ADB-verksamhet lill RFV, Dalainspektionen konstaterar utifrånen sammanställning av de register som RFV skulle kunna komma attadministrera, alt man pä en och samma registeransvarig lägger ansvaret för eninformationsmängd, som både lill djupet och bredden torde sakna motsvarighet ilandet. Frän in-tegritetssynpunkl är det angeläget att registeranvändandet kanhällas isär med hänsyn till varje registers avgränsade ändamål. Bäst skulledetta tillgodoses om ansvarel för registren fördelades så, att varje register föriadeslill den myndighet vars verksamhetsområde är mest förenligt med registerändamålet.Med ett gemensamt registeransvar blir det svårare än i andra fall altupprätthålla en av de grundläggande principerna i datalagstiftningen, attinformation som insamlats för ett visst ändamål inte skall fä i indi-vidbundenform användas för andra ändamål. Något tillfredsställande integritetsskyddtorde inte kunna skapas för registren med sådana föreskrifter, varöverdatainspektionen förfogar. Enligt inspektionens mening har utredningarnaförbisett integriletsfrågorna. Enligldatainspektionen är det angelägel all man, redan innan de närmast föreståendebesluten fattas, gör klart för sig vilka olika utvecklingsalternativ som finns.Med hänsyn till den snabba utvecklingen kan det eljest vara risk för all delredan efter kort tid visar sig alt t. ex. beslul om vissa utvidgningar av RFV:sADB-verksamhet lett fram lill en inte avsedd och inte heller önskvärd syslem-och förvaltningsstruktur som det kan vara utomordentligt svårt alt förändra.Datainspektionen hemställer avslulningsvis att den arbetsgrupp som enliglutredningarnas förslag skulle utreda överflyttningen av bostadsbidragen tillförsäkringskassorna ges i uppdrag att även utreda de integritetssskyddsfrågorsom nödvändigtvis mäsle beaktas. Även kommun har pekat på de för denenskilde betydelsefulla ingreppen i den personliga integriteten somutredningarnas förslag leder fram 1975/76:145 69 Remissopinionenär enig om alt bostadsbidragen även skall tillhöra ansvarsområde. Deremissinstanser som avstyrkt en överflyttning till försäkringskassorna har iregel ej uttalat sig om tillsynen av bidragsverksamhelen och besvärsgången viden överflyttning. I som avstyrkt anser dock att bostadssiyrelsenbör utfärda anvisningar och fungera som besvärsmyndighet. Bland demsom tillstyrkt överflyttningen avvisar flertalet utredningarnas förslag alt bostadsstyrdsenäven i fortsättningen skall vara besvärsinstans med länsbostadsnämnden som mellaninstans.Till dem hör RFV, RRV och Försäkringskasseförbundel. I detta sammanhanghänvisar man också lill den pågående utredningen om besvärsorganisationen inomsocialförsäkringen. Statskonioret anser alt det bör ankomma pä bosladsmyndighelenatt svara för frågor om bidragens utformning, storiek och beräkningsgrunder,medan administrationen av utbetalningar m. m, och tillsynen bör åvila denallmänna försäkringens organisation, Utredningarnasförslag all ersätta den äriiga ansökningen för dem som redan har bostadsbidragmed en automatisk omprövning på grundval av tillgängliga registeruppgifter harfäll ett blandat mottagande. och nästan alla kommunerfinner att förslaget leder lill väsentliga förenklingar för de handläggandeorganen och bidragstagama. Liknande synpunkter anförs av Kommun-Data AB.Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran av bl. a. statskontoret.Försäkringskasseförbundet, , och . kommun finner förslaget vara en av de mesiangelägna förenklingarna i bidragssystemet. och flertaletlänsbostadsnämnder anser däremot att antalet felaktiga beslut kommer att bliså stort att förslaget i realiteten inte medför några administrativaförenklingar. Länsbostadsnämndeni anser det orealistiskt att tro på eu praktisktgenomförande av det föreslagna systemet, som innebär att alla bidragstagareskall kontrollera de uppgifter som förprintas. För att fl in bidragstagarnasgodkännanden kommer det enligt nämndens bedömning att krävas en arbetsinsatshos den beslutande myndigheten som ligger långt utöver vad som sker . Depreliminära beslut som skulle bli oförändrade sedan den bidragssökande hörtsskulle bli (1. i finner skillnaden mellanatt göra en ny ansökan och att kontrollera uppgifter i enlighet medutredningamas förslag marginell. Därtill kommer tveksamhet beträffandenoggrannheten i sökandens kontroll. Prop.1975/76:145 70 Bostadsstyrelsenliksom flera länsbostadsnämnder och kommuner har påpekat nödvändigheten av attinkomstförteckningarna kompletteras med förmögenhetsuppgift enliglsjälvdeklarationen. Datainspektionensäger sig ha förståelse för de rationaliseringsvinster som kan göras om denföreslagna förändringen genomförs. Verket delar också utredningarnasuppfattning all åtminstone vissa bidragstagare skulle kunna känna del som enlättnad att befrias från att vid återkommande tilirällen lämna en mängduppgifter om sig själva. Utredningarna har i valet mellan höga ambitioner påprecision och rättvisa i prövningssystemen och behovet av enkla och lättadministreradesystem inte vägt in det skydd för den enskildes personliga integritet som datalagenförutsätter. Om integritetsskydds-intressena skall kunna tillgodoses bör andramöjligheter att förbättra de nuvarande rutinerna prövas och accepteras även omde inte alllid är lika rationella och effektiva, 4.7.2Förändringar under löpande bidragsår majoritet av de remissinstanser som uttalat sig om utredningarnas förslagatt omprövning av bostadsbidragen i fortsätlningen skall göras istället för som tidigare kvartalsvis tillstyrker förslaget. Till dem hörcentrala , bostadssiyrelsen, länsbostadsnämnden i Norrboitenslän, Försäkringskasseförbundel, , bostadsflirmedlingsamt ett flertal kommuner. framhåller attprincipen även bör gälla vid omprövning av . anser att mänadsvisomprövning ger fördelar när ADB används. Till dem som ställt sig tveksamma tilleller direkl avstyrker förslaget hör länsbostadsnämnderna I ochVärmlands län, som befarar administrativt merarbete. Statskontoret framhälleratt del finns risk för all ändringar ej hinner registreras så snabbi all detnya bidragsbeloppet hinner utgå, vilket kan medföra en extra belastning på deadministrativa organen i form av förfrågningar. Denanpassning lill ökade bostadsutgifter som föreslås bli obligaloriskför hyres- och bostadsrätts-lägenheter har genomgående tillstyrkts. Ett flertalremissinstanser anser dock att regeln bör utvidgas till au omfatta även egnahem.Till dem som förordat en sädan utvidgning hör bl, a, länsbostadsnämnderna ISödermanlands och , samt villaägareförbund.Till dem som tillstyrkt regeländringar i enlighet med utredningarnas förslaghör bostadssiyrelsen, , . Prop.1975/76:145 71 Förslagetatt begränsa möjligheten till retroaktivt bidrag tillstyrks avsamtliga remissinstanser som uttalat sig i denna fråga, RFV anser dock attbidrag bör ges utan begränsning bakat i tiden, i de fall bidragstagaren fårenretroaktiv hyreshöjning. Många remissinstanser förordar emellertid att retroaktivitetengenerellt skall vara och inte begränsas lill årsskifte, somutredningarna har föreslagit. framhåller att det är angeläget all informationen lill invandrareförbättras, om förslaget skall genomföras. Om inte detta ger avsedd effekt börmöjligheter till dispens från retroaktivitetsregeln övervägas, Ettfåtal remissinsianser har uttalat sig om utredningarnas förslag att höja minimibeloppetför utbetalning . , Bostadsstyrdsen, och m. fl. tillstyrkerförslaget, medan RFV. a. efter en jämförelse med minimibeloppet för pensionsulbeialningar,avstyrker. Förslagetall höja förmögenheisgränsen har genomgående tillstyrkts. förordar emellertid en större höjning än den som utredningarnahar föreslagit. Utredningarnasförslag om ett enhetligt system för alt beräkna bosladsutgiften har föranlettinstämmanden frän bl. och Försäkringskasseförbundel.Till skillnad från utredningarna anser dock schablonberäkningar bör ersätta nuvarande regler. Denmillimeterrättvisa som eftersträvas balanserar enligl förbundet inte de storafelaktigheter som accepteras vid inkomstprövningen. Förenklingar i fråga omegnahemmen är angelägna, eftersom handläggningstiden för deras del är längreän för andra ärenden. Dessutom är beräkningarna ofta onödiga att utföraeftersom bostadskostnaden för egnahem vanligtvis väsentligt överstiger gällandeövre hyresgränser. Remissinstansernahar i likhet med utredningarna ansett alt fl e r t a I e t reformer bör träda ikraft . Enligt är det dock nödvändigt attomgående börja utarbeta lösningar för ett 1975/76:145 72 Detta arbete bör göras av företrädare för kommuner ochdalacentraler. Många remissinsianser har anfört liknande synpunkter. Ettflertal remissinstanser har uttalat tveksamhet beträffande möjligheterna altgenomföra förslaget om rätt för pensionärer all fä bidrag lill hushåll utan barnredan till , Sra/s-kontoret och RFV anser att den lämpligastelösningen är alt reformen samordnas med överflyttningen av bidragsverksamhelentill försäkringskassorna. Härigenom kan enligt RFV flera väsentligasvårigheter för såväl de berörda pensionärerna som administrationsorganenundvikas. anför liknande synpunkter. Olikheterna iregler och den nuvarande uppdelningen av administrationen innebär enliglSvenska kommunförbundet att det är mycket tveksamt om reformen kan genomförasredan vid årsskiftet 1976/77, har utifrån sina synpunkter instämt i utredningarnasbedömning all denna reform bör brytas ut och genomföras , ser liksom utredningarna storasvårigheter att genomföra förslagen /77. är del nödvändigt att först fastställa en plan för helagenomförandel och alt i samband därmed lösa ansvarsfrågan och frägan omkostnadsfördelningen. Utredningarnahar bedömt all en överflyttning av administrationen lill försäkringskassorna kanske tidigast är 1980. Denna uppfattning delas av bl. a.Försäkringskasseförbundet, som understryker att försäkringskassorna f n. ochunder kommer alt vara hårt belastade av att genomfora reformersom redan har beslutals. Till detta kommer de problem som på senaste lidenuppmärksammals vad gäller ADB-syslemet inom socialförsäkringen. Kassorna bördessutom ges tillräcklig tid för rekrytering och utbildning av personal.Vidare bör den översyn av kassornas organisation som har påbörjats isamarbete med RFV, kassorna och personalens fackliga organisation avvaktas. RFVanser för sin del att en överföring kan komma till stånd i samband med ingångenav . Denna tidpunkt bör anges som planeringsmål. 4.9Kostnadsfördelning stat/kommun Fråganom kostnadsansvaret förde föreslagna reformerna har föranlett meningsyttringarfrån en mängd remissinstanser. Framför allt kommunerna men även länsstyrelsernam. har framhållit att staten bör ta ett ökat ansvar för bostadsbidragensåväl till barnfamiljer och hushåll ulan barn som till pensionärer. Fleraremissinstanser har dessutom anfört alt det är svårt all bedömarealiserbarheten i utredningarnas förslag sä länge kostnadsfördel- 1975/76:145 73 ningsfräganinle är utredd. Det angelägna i att denna fråga löses avkommunalekonomiska utredningen framhålls. Tilldem som förordar att hela kostnaden för de föreslagna reformerna skall bäras avstaten hör Svenska kommunförbundei. , , , m. fl. LänsbostadsnämndenI framhäller alt staten kan sägas garantera en vissbostadsstandard för människor i aktiv ålder, oberoende av bostadsort.