prop · FZ03154 · 1975-12-31 00:00:00 — Utredningens uppfattning att i styrelsen liksom hittUls bör utsespersoner med central position och sakkunskap i frågor som rörjordbruksnämndens huvuduppgifter delas av flertalet av dessa remissinstanser. Vadgäller frågan om representationen i styrelsen och främst det allmännasamhällsintressets representation har flera remissinstanser ej direkt berörtdenna fråga eUer finner att den har nära samband med vem som skaU företrädastaten vid prisöverläggnmgarna. Statens pris- och kartellnämnd anser, motbakgrund av utredningens förslag att en 1975/76:154 24 särskUddelegation i större utsträckning skall företräda staten vid pris-överläggningarna,att den nuvarande intressesammansättningen av styrelsen kan behållas. Fleraremissinstanser har emellertid anfört avvikande synpunkter på utredningensförslag. framhåller att styrelsens ledamöter, även om de hämtas frånvissa intressegrupper, i sin egenskap av ledamöter är skyldiga att tillvaratasamhällets intressen. Om man med företrädare för det allmänna samhällsintressetavser en parlamentarisk förankring förutsätter detta enligt jordbmksnänmden ensådan utökning av antalet ledamöter att nämndens praktiska arbetsmöjligheter ihög grad skulle försvåras. Enligt nämndens mening bör samhällets intresse inomnämndens arbetsområde i vanlig ordning komma till uttryck i ochregeringens beslut och direktiv. Liknandesynpunkter framförs även av bl. a. LO, LRF och . LRFanser vidare att den av statsmakterna fastlagda jordbruksprisuppgörelsen iprincip har samma betydelse för den enskilde jordbmkaren som kollektivavtaletför den enskilde löntagaren och anser sig därför lika lite som arbetsmarknadensparter kunna acceptera att delta i avtalstillämpning utifrån en minoritetsställning. anser att den privata livsmedelsindustrin skall vararepresenterad i av att konkurrenssituationen fördenna industri direkt påverkas av jordbmksregle-ringens utformning och tUlämpning. Fiskeristyrelsenoch fömtsätter att nämnden liksom hittUls kommeratt förstärkas med en representant för fisket när frågor som rörfiskerinäringen behandlas. förslag om resurser och information till konsumentdelegationenråder i viss mån delade meningar. Statskontoret, TCO-S, anser i likhet med utredningen att ökade resurser bör stäUas tUldelegationens förfogande. Vidare bör enligt statskontorets mening de enskildakonsumentemas ställning i delegationen förstärkas, förslagsvis genom attkonsumentverket blir företrätt i delegationen. Även KO pekar på de möjlighetersom finns att engagera . KO anser dock att utredningens förslagtill förstärkta resurser för konsumentdelegationen inte är tillräckligt utanbetonar det angelägna i att delegationens uppgifter, sammansättning och resursersnarast blir föremål för förnyade överväganden. I avvaktan på en längre gåendeändring anser KO att de enskUda konsumentemas representation i styrelsen börförstärkas med företrädare för . övrigamyndigheter och organisationer som berört frågan om konsumentdelegationensställning, sammansättning m. m., bl. a. statens jordbruksnämnd,konsumentdelegationen, LO, /SR och KF, anser att Prop.1975/76:154 25 detliksom bör ankomma på enhetschefer och berörda tjänstemän att se tUlatt delegationen får all den information som kan behövas i frågor av intresseför delegationen både i det löpande arbetet samt före och under prisöverläggningarna. bör närmare övervägas att oftare än vad hittUls har varit faUetutse en särskild delegation att företräda staten vid överläggningarna införnya prisregleringsperioder. Detta förslag tUlstyrks av statens pris- ochkartellnämnd och TCO-S. Enligt statens pris- och kartellnämnd kan en sådanförhandlingsordning övervägas även vid de årliga resp. halvårsvisa överläggningamaunder längre prisreglerings-perioder. Konsumentdelegationen och LO anser detsjälvklart att regeringen vid varje förhandlingstillfälle äger bestämma vemsom skall företräda staten men betonar betydelsen av kontinuitet i deförhandlande parternas sammansättning vid alla överläggningar. finner den nuvarande formen för överläggningarna ändamålsenUg.Nämnden anser att prisöverläggningarna regelmässigt tar formen av en utavnämnden ledd förhandling mellan lantbrukarnas förhandlingsdelegation ochkonsumentdelegationen samt att nämndens ledamöter inte bara påkonsumentsidan, som utredningen angivit deltar genom att berika och stödja deresp. LRF, och grossistförbundanser det vara en fördel med nuvarande ordning mot bakgmnd av den kontinuitetsom skapas genom att den som skall tolka och tUl-lämpa besluten även deltagit iöverläggnmgama. Enligt KF:s uppfattning är det endast motiverat med en särskilddelegation vid sådana tillfäUen då större ändringar av jordbmkspolitikensinriktning är aktuella. Denföreslagna ordningen för prisöverläggningarna på jordbmkets område bör enligtutredningen även gälla på fiskets. Detta tillstyrks av bl. Förslagettill ramorganisation tillstyrks eller lämnas utan erinran av flertaletremissinstanser. Lantbruksstyrelsen ifrågasätter emellertid om inte utrednmgs-,utrikeshandels- och beredskapsenheterna skulle kunna sammanföras till enhuvudenhet mot bakgmnd av de beröringspunkter som fmns mellan enheterna. Ifråga om beredskapsenhetens ställning i organisationen anser bl. a. ÖB,statskontoret och överstyrelsen för ekonomiskt försvar att någon ändrmg intebör vidtas innan enhetens uppgifter klarlagts på gmndval av pågåendeutredningar inom det ekonomiska försvaret. , lantbruksstyrelsen och TCO-S anser att re-stitutionsenhetensverksamhet har närmare samband med den verksamhet som bedrivs inom en administrativenhet och därför bör hänföras tUl denna huvudenhet. 1975/76:154 26 7.1Prisregleringen på jordbruksprodukter m. m. Genombeslut av riksdag (prop. 1974: 122, JoU 1974: 29, rskr 1974: 275)antogs de av statens jordbruksnämnd framlagda och av Kungl. Maj:t i alltväsentligt godtagna förslagen tiU prissättning på jordbruksprodukter (exkl.socker och sockerbetor) för tiden den 1 juli 1974den och försocker och sockerbetor för tiden den 1 juli 1974den . Jordbmksnämndensförslag föregicks av överläggningar med lantbmkarnas förhandlingsdelegation,betodlares centralförening. Svenska sockerfabriks AB ochjordbruksnämndens konsumentdelegation. EnUgtriksdagsbeslutet skall mittpriser, prisgränser och införselavgifter förjordbruksprodukter (exkl. socker och sockerbetor) justeras dels varje halvår pågrundval av utveckUngen av jordbrukets kostnader, dels och den1 med hänsyn till inkomstutvecklingen för andra befolkningsgrupper.Vissa faststäUda belopp skall dessutom utgå tiU jordbruket ochden samt , nämligen med 66, 80 resp. 50 milj. kr.Justeringarnas storlek varje halvår beräknas på grundval av utvecklingen avdet s. k. produktionsmedelsprisindex (PM-index) , oktoberaprU resp. apriloktober. Indexutfallet multiplicerasmed de normerade värdevolymema (exkl. sockerbetor) för jordbmkar-nas kostnaderför inköpta produktionsmedel, kostnader för uppsamling och förädling inom ramenför jordbmksprisregleringen samt exportkostnader. Kostnaderna för uppsamlingoch förädling skall vid justeringen korrigeras med hänsyn till den faktiskakostnadsutvecklingen. Därvid skall beaktas prisutvecklingen för s. k.biprodukter vid slakt. Regeringenhar, med bemyndigande, faststäUt justerade införselavgifter m. m.för tiden fr. o. m. och fr. o. m. efterförslag från jordbruksnämnden. Förslagen hade utformats efter överläggningaroch i samförstånd med lantbmkarnas förhandlingsdelegation ochkonsumentdelegationen. Fr. o. m. skuUe jordbruket, enligtnämndens förslag, tillföras ett belopp av sammanlagt 630 milj. kr. I dettabelopp ingår 80 milj. kr. som enligt beslut skall utgå förbl. a. utbyggd låginkomstsatsning och avbytarverksamhet. Nämnden föreslog att50 milj. kr. skulle få disponeras för nämnda ändamål och 30 mUj. i form avpris- och avgiftshöjningar. Av det belopp om 580 mUj. som nämnden hadeföreslagit skulle utgå i form av pris- och avgiftshöjningar avsåg ca 460 mUj.kr. de prisstoppade produkterna mjölk, ost, grädde, kött och fläsk. Regeringensbeslut innebär att ungefär hälften av sistnämnda belopp betalas medbudgetmedel. Härigenom kunde priserna på mjölk och ost håUas oförändrade underandra . Prop.1975/76:154 27 Detbelopp som enligt jordbruksnämndens förslag skulle utgå till jordbruket fr. o. m.den 1 januari 1976 utgjorde 356,7 mUj. Detta belopp föreslogs utgå i formav pris- och avgiftshöjningar på i huvudsak prisstoppade produkter. Denföreslagna prishöjningen på mjölk begränsades dock tUl ungefär hälften genom omdispositionav budgetmedel. Den därigenom ökade subventioneringen av mjölken finansierasgenom att subventionerna på grädde, chokladmjölk, fruktyoghurt samt s. k.mögelost slopades. Regermgensåtgärd vid de båda tillfällena att begränsa prishöjningarna på främst mjölkenhar vidtagits mot bakgmnd av att i första hand bamfamUjer och låginkomsttagarebör skyddas mot prishöjningarnas effekter. Jag har i det föregående redovisatden ersättning som f. n. utgår tUl jordbmket till följd av uteblivnainförselavgiftshöjningar m. m. för subventionerade och prisstoppade varor. Dentotala effekten till konsument av sålunda utgående livsmedelssubventioner kanför mjölk beräknas till ca . per liter, för ost ca . per kg, förnötkött ca . per kg och för fläsk till ca . Jag återkommersenare tUl beräkningen av kostnadema för livsmedelssubventionerna underanslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. Jagförordar nu att regeringen inhämtar bemyndigande att få vidta deåtgärder som behövs för att genomföra regleringen av priser m. m. på vissajordbruksprodukter under /77. Det ankommer på statensjordbruksnämnd att efter överläggningar med lantbmkarnas förhandlingsdelegationoch konsumentdelegationen komma in till regeringen med förslag till fördelningav de totalbelopp som skall tillföras jordbmket och den 1januari 1977 samt till de justeringar av prisnivån som med anledning häravbehövs. bör medge att regeringen får uppdra åt nämnden att vidta deåtgärder som behövs för den nämnda prisregleringen. Användningenav införselavgiftsmedel m. m. under /75 framgår av denföregående redogörelsen, liksom också beräkningar av införselavgiftsmedel m. m.som inflyter /76. Jag har inte någon erinran mot vad som redovisats idetta sammanhang. TiU följd av höga världsmarknadspriser på de viktigastejordbruksprodukterna har införselavgifterna under /75 varitlåga. De avgiftsmedel som har stått tiU förfogande har inte räckt till för atttäcka vissa behov för prisregleringen. Bristerna i regleringsekonomin förändamål inom fördelningsplanen har fått täckas med bl. a. inneståendeslaktdjursavgifter och inkomster av förmalningsavgifter. För ändamål utanförfördelningsplanen har utnyttjats den rörliga kredit i på 120milj. som har ställts tUl jordbnJfsnämndens förfogande. Av den rörligakrediten var vid utgången av /75 taget i anspråk 96,7 mUj.kr. För /76 räknar dock nämnden med att ett överskott avinförselavgiftsmedel om ca 72 Prop.1975/76:154 28 kommer att föreligga sedan ändamål inom fördelningsplanen tillgodosetts.Sedan viss del av överskottet har använts för vissa ändamål utanförfördelningsplanen beräknas återstå ca 54 mUj. att användas för att mmskautnyttjandet av den rörliga krediten. Vid 1975/utgång skulle sålundaåterstå ca 43 milj. kr. i utestående kredU. beräknaratt under /77 inflyter ca 424 milj. kr. i form av införselavgiftsmedel,varav ca 80 milj. kr. Med hänsyn till bl. a. starka variationeri importpriserna kan emellertid den faktiska avgiftsuppbörden komma att avvikaväsentligt från den beräknade. Nämnden föreslår att kompensationsavgifterna förandra varor än stärkelse och stärkelseprodukter från inarbetasi utgående införselavgifter samt att det belopp som omfattas avfördelningsplanen /77 får höjas med 15 milj. kr. med hänsyn härtUl.Enligt nämnden bör fördelningsplanen för 1916111 därför omfatta 252,2 milj. kr.jämte inflytande fodermedels-avgifter om 80 milj. kr. samt omvandladekompensationsavgifter om 15 milj. kr., eller totalt 347,2 milj. kr. Jagbiträder nämndens förslag. På grand av den stora ovisshet som råder i fråga omutvecklingen av regleringsekonomin för de olika varuområdena har nämnden inteansett det möjligt att nu lägga fram någon plan för fördelning av detpreliminärt beräknade beloppet. bör därför återkomma medförslag till preliminär fördelning i samband med förslag tilljustering av införselavgifter m. m. fr. o. m. . Nämnden bör dåockså komma in med förslag till täckning av eventuellt beräknat underskott inomfördelningsplanen. bör liksom tidigare, efter hörande avlantbrukamas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen, få jämkafördelningen av delbeloppen mellan de olika regleringsföreningarna och ävenbesluta om fördelning av det belopp som kan komma att stå till nämndens förfogande.Jag har heller inte något att erinra mot att Svensk spannmålshandel, liksom hittiUs,tillförs införselavgifter för sådan brödsäd som importeras i utbyte mot inhemskbrödsäd, som exporteras till följd av kvalitativa brister eller måste användastill foder, liksom att Svensk kötthandel erhåller kompensation för viss s. k.utbytesexport för kött och fläsk. Vidare bör oljeväxtintressenter tUlförasde införselavgiftsmedel som inflyter till följd av höjning av avgiften för fettvarorper den 1 juh 1974 eUer . Medelsbehovetunder 1976/77 för de ändamål utanför fördelningsplanen som jag anger i detföljande bör i första hand täckas av införselavgiftsmedel. Till dessa ändamålbör även höra den restitution av införselavgtfter som f. n. efter särskild prövnmgutgår för bl. a. vissa kött- och mejerivaror. Eventuellt odisponeradeinförselavgiftsmedel bör användas för att minska utnyttjandet av den rörligakrediten. Med hänsyn till ovissheten i den faktiska avgiftsuppbörden och osäkerheteni den 1975/76:154 29 kommandeutvecklingen av regleringsekonomin anser jag att den rörliga krediten på högst120 milj. kr. bör få utnyttjas även under /77. Det börankomma på regeringen att närmare föreskriva hur krediten får utnyttjas. Detotala kostnaderna för pristUlägg för får- och lammkött beräknar nämnden tiU 22milj. för /77. Jag föreslår att, liksom /76, 12milj. får utgå från anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område.Resterande kostnader, 10 milj. kr., bör finansieras med införselavgiftsmedelutanför fördelningsplanen eller om behov föreligger ur den rörliga krediten. Föratt öka avkastningen inom potatisodlingen och förbättra potatisens kvalitethar lämnats vissa bidrag av avgiftsmedel. TUl Svensk matpotatiskontroll(SMAK) har för /76 bidrag lämnats med . förupplysningsverksamhet på matpotatisområdet. För regleringsåret 1916111 harbegärts en höjning av beloppet till . Till Sveriges utsädesföreninghar /76 bidrag lämnats med . för finansiering avföreningens potatis-förädlingsverksamhet. För 1916111 har begärts att dettabelopp höjs till . Jag har inget att erinra mot dessa höjningar.Bidraget till för effektivisering avmatpotatisodlingen bör liksom /76 få utgå med 1,4 milj. kr. kommer att överföras tiU en särskUdstiftelse, bevarande. skall även därefter svara för den centrala administrationen av ackordhästorganisationenmot ersättning från stiftelsen. Interimsstyrelsen för stiftelsen har begärt attbidraget tUl kostnadema för denna verksamhet höjs från . Jag har inget att erinra mot en sådan höjning. Bidragetför att begränsa fraktkostnaderna för mjölk och grädde till vissa områden i denordligaste länen bör liksom /76 få utgå med . Liksomunder innevarande budgetår bör hela kostnaden om 4 milj. kr. för stöd åtodlingen av vallväxtfrö utgå av medel utanför fördelningsplanen. Vidare börliksom /. få utgå för stöd till biodlingen underförutsättning av att ett lika stort belopp även anslås inom fördelningsplanen. Jordbmksnämndenhar efter överläggningar med företrädare för sockerbetsodlarna ochsockernäringen samt nämndens konsumentdelegation avgett förslag rörande dennärmare utformningen av prisregleringen för sockerbetor och socker för tidenden 1 juli 1976den 30 jimi 1977. Förslaget innebär bl. a. att erhåller specieU ersättning för merkostnaderna i samband meddriften vid sockerbmken på och samt att förädlingsersättningenhöjs med hänsyn till hittUlsvarande utveckling inom EG. För att täcka ökadekostnader vid raffinaderiet i medges bolaget rätt att höja nu gällande 1975/76:154 30 pristUläggi förhållande tUl baskvaliteten för vissa delar av sortimentet. Vidare erhållerbolaget lagringsbidrag för importerat råsocker i anslutning till vad somutbetalas inom EG. Enligtriksdagens beslut rörande sockerbetsarealen (prop. 1974: 122, JoU1974:29, rskr 1974: 275) skall denna faststäUas av nämnden efter överläggningarmed betodlares centralförening och sockerbolaget så att bolagetsnuvarande brukskapacitet utnyttjas på ett rationellt sätt. Under år 1975uppgick arealen tUl 52 000 ha. Vid normalskörd kan importen av råsockerberäknas uppgå till ca . Ersättningen tUl betodlarna föreslås liksom hittUlsfå anpassas tUl villkoren för odlarna inom EG. Gränsskyddet föreslås utgöras avinförselavgift som skall tas ut då världsmarknadspriset är lägre än priset på sockerur svenska betor. Avgiftsmedlen bör, liksom , tillföras sockerregleringsfonden. Dåvärldsmarknadspriset på färdigt socker är högre än det inhemska avräkningsprisetföreslås att jordbruksnämnden får ta ut en försäljningsavgift. De insamlademedlen bör användas för att subventionera importen av socker. Ersättningentill sockerbolaget beräknas öka strösockerpriset med ca per kg enligtförslaget. Härtill kommer höjningar för vissa andra sockerprodukter, t. ex.bitsocker. Totalt innebär förslaget beräknade ekonomiska förbättringar försockerbolaget med ca 37,8 milj. kr. I uppgörelsen ingår vidare, liksom hittUls,en anpassning tUl vUlkoren för sockerindustrin inom EG. Om EG antar ett av EG-kommissionenframlagt förslag beräknas strösockerpriset i öka med ytterligare ca 15öre per kg. Av den sistnämnda ökningen skulle ungefär hälften tillfalla betodlarna,vUket innebar att priset på sockerbetor skulle höjas med ca . per dt tiU15,. Jagbiträder nämndens förslag tUl sockerreglering för /77. 7.2Statens jordbruksnämnds organisation m. m. Idet föregående har jag redovisat de förslag rörande jordbruksnämndensstyrelse, konsumentdelegationen, prisöverläggningarna och jordbruksnämndenskansliorganisation som har lagts fram av utredningen om jordbruksnämndensorganisation samt remissinstansernas synpunkter på utredningens förslag. Jordbruksnämndensstyrelse består av en ordförande, nämligen generaldirektören, och högst femandra ledamöter, som regeringen utser särskUt. Vid handläggning av ärende somrör fiske mgår i styrelsen ytterligare en ledamot som regeringen utsersärskilt. Dessutom ingår två företrädare för personalen. Utredningenkonstaterar att f. n. ingår som ledamöter i jordbruksnämndens styrelse förutomgeneraldirektören, som är ordförande, och 1975/76:154 31 tvåpersonalföreträdare, två representanter för jordbruket och en representantvardera för konsumenterna, det enskilda näringslivet och konsumentkooperationen.Utrednmgen anser att till ledamöter i jordbruksnämndens styrelse bör liksom hittUlsutses personer med central position och sakkunskap i frågor som rörjordbruksnämndens huvuduppgifter. bör, enligtutredningens uppfattning, med hänsyn till livsmedelsprisernas roll i samhället,ha en så allsidig sam-mansättnmg som möjUgt med breda kontaktytor. Dettainnebär att såväl det allmänna samhällsintresset som olika intressegmpper börvara företrädda varigenom förutsättnmgar skapas för en bred förankring av besluten.Utredningen anser därför att i styrelsen bör ingå, fömtom generaldirektörenoch personalrepresentanterna, företrädare för det allmänna, jordbmket,konsumentintressena samt näringsliv med anknytning till livsmedelssektorn. Remissinstansemadelar utredningens uppfattning att till ledamöter i styrelsen bör utsespersoner med central position och sakkunskap. Flera av de remissinstanser somdirekt har berört frågan om representationen i styrelsen har anfört avvikandesynpunkter bl. a. i fråga om det allmänna samhällsintressets representation. Det ankonunerpå regeringen att besluta om antalet ledamöter i styrelsen och att utse dessa.För information vill jag emellertid nämna följande. Vidmina överväganden rörande representationen i jordbmksnämndens styrelse finnerjag i likhet med utredningen att styrelsen bör ha en allsidig sammansättning. bör, förutom generaldirektören och personalföreträdarna,enligt min mening ingå representanter för allmänintresset, jordbruket,konsumentintressena samt näringsliv med anknytning tiU livsmedelssektorn.Dessutom bör liksom hittiUs en representant för fisket ingå när ärende somberör fisket behandlas i styrelsen. Någraremissinstanser har framhåUit att det finns ett nära samband meUanprisöverläggningarna och nämndens tolkning under pågående prisregleringsperiodav statsmakternas beslut rörande prisregleringens grunder. Dessa beslut har hittUlsi allt väsentligt gmndats på prisöverläggningarnas resultat. Enligt dennauppfattning skulle nämndens tolkningar vara nästan lika betydelsefuUa förberörda parter i första hand jordbmket och konsumentema som resultaten avprisöverläggningarna. För egen del finner jag det naturligt att nämnden, om olUcauppfattning föreligger rörande prisregleringens grunder, bör höra de bådadelegationerna. Jag vill vidare erinra om att besvär kan anföras hos regeringenöver nämndens beslut. Utredningenkonstaterar i fråga om jordbruksnämndens konsumentdelegation att den enligt nänmdensinstmktion har betydande frihet att på olika sätt framföra sina synpunkter tilljordbruksnämnden. I praktiken har dock delegationen koncentrerat sitt arbetetill prisöverläggningarna 1975/76:154 32 ochuppträder därvidlag som part gentemot lantbrukarnas förhandlingsdelegation.Utredningen föreslår ingen ändring i delegationens nuvarande StäUning. Medhänsyn till livsmedelsprisernas betydelse för de enskilda konsumenterna finnerutredningen det tUlfredsställande att delegationen har kunnat öka sittinflytande, framför allt vid prisöverläggningarna. För att underlätta fördelegationen att utöva detta inflytande anser utredningen att ökade resurserinom jordbruksnämnden bör ställas till delegationens förfogande. Remissinstansemahar i stort sett anslutit sig till utredningens förslag beträffandekonsumentdelegationens ställning. Flertalet av de remissinstanser som yttratsig rörande behovet av resurser för delegationen anser i likhet med utredningenatt dessa resurser bör utökas. Föregen del finner jag i likhet med utredningen inte anledning att föreslå någonförändring beträffande konsumentdelegationens ställning. Det ankommer påregeringen eller, efter regeringens beslut, statens jordbmksnämnd att besluta vUkaresurser som inom ramen för nämndens organisation och medelstilldelning börstäUas till delegationens förfogande. Jag anser dock att följande bör anmälasför . Det ankommer på jordbmksnämndens tjänstemän att lämnadelegationen all den information som behövs i det löpande arbetet samt att föreoch under prisöverläggningsarbetet vara delegationen behjälplig i erforderligutsträckning. Efter samråd med chefen för och statsrådetFeldt viU jag anföra följande. Med hänsyn till den roll som statens pris- och kartellnämndhar i fråga om beräkningar i samband med prisöverläggningarna och det ansvarsom åvilar pris- och kartellnämnden i fråga om prisreglering och övervakning avlivsmedelspriserna i efterföljande led anser jag att tjänstemän från pris- ochkartellnämnden på motsvarande sätt som jordbruksnämndens tjänstemän bör bistådelegationen. riksdagsbeslut om riktlinjerna för jordbrukspolitikenanges även ordningen för handläggningen av prissättningen på jordbruketsprodukter. EnUgt detta beslut ankommer det på regeringen att vid varje särskilttillfälle ta ställning till frågan om företrädare för staten vidprisöverläggningarna. mening bör, med hänsyn tUl jordbruksprisregleringens betydelseoch den ökande budgetfinansieringen av prisregleringen ,närmare övervägas att oftare än vad som hittUls varit fallet utse en särskilddelegation att företräda staten vid överläggningarna inför nyaprisregleringsperioder.