prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Den förändrade ålderssammansättningen bland destuderande bidrar till att fästa uppmärksamheten vid viklen av stöd- ochinnovationsåtgärder i den gmndläggande högskoleutbildningen. Alt utveckla nyakurser, inte minsl problemorienlerade, som svarar mot nya gruppers önskemålär ett huvudsyfte med högskolereformen. Strävanden alt förnya utbildningen vidfrämst de filosofiska fakulteterna efler dessa riktiinjer 1975/76:100 Bilaga 10 302 pågår också inom universUelen. Detär enligt min mening av största vikt att fömtsättningarna för en breddning ochdifferentiering av utbildningsutbudet förbättras. SärskUda resurser bör därförställas till förfogande /77 för arbetet med alt fömya innehålleti och formerna för utbildningen. Med hänsyn till den föreslående anslagsomläggningenfmner jag det lämpligast att beräkna medel för detta ändamål under anslagetVissa kosinader i samband med högskolereform. Till detta anslag bör även förasvissa resurser från de filosofiska fakulteternas avlöningsanslag som hittillsdisponerats för liknande ändamål av UKÄ. De föreslagna medlen bör ställas tillUKÄ/UHÄ:s disposilion. UKÄ har på gmndval av den av ämbetet tillsattainternationaliserings-utredningens belänkande lagt fram elthandlingsprogram för internationalisering inom högskolan. Jag villinledningsvis erinra om atl slatsmaktema i sitt beslut om reformering avhögskoleutbildningen bl. a, angivit inlemalionalisering som ell av de allmännamålen för utbUdningen i högskolan. Såvittgäller utbildningens innehåU stämmer sålunda UKÄ:s förslag väl överens med intentioner ihögskolereformen. Bland flera intressanta förslag som redovisas avUKÄ vill jag särskilt beröra förslagen om fackspråklig ulbildning och omulbyggnad av den internationella utbytesverksamheten. För fackspråkligulbildning har jag beräknat medel i samband med övriga stöd- ochinnovationsålgärder i fråga om dengrandläggande högskoleutbildningen. Vid en ulbyggnad av denintemationella utbytesverksamheten bör enligt min mening prioriteras enförbättring av möjligheterna för studerande i grundläggande utbildning attförlägga en del av sina studier utomlands. Jag kommer därför i det följande altföreslå alt medel anvisas för detla ändamål. Enligt min mening bör medlen slå till UKÄ/UHÄ:s disposition och främst utnyttjasför bidrag till kostnader som åsamkas läroanstalter och studerande som följdav att viss undervisning förläggs tUl utlandet. En annan del av deninternationella utbytesverksamheten som enligt min åsikt förtjänar särskilduppmärksamhet är möjligheterna för lärare och utbildningsadministratörer altgenom internationell kontaktverksamhet stimulera och förnya utbildningen inomhögskolan. Jag kommer i det följande att föreslå att sammanlagt 2 milj. kr.anvisas främst för nyssnämnda ändamål. Med hänsyn till den föreslåendeanslagsomläggningen finner jag det lämpligast alt beräkna dessa medel underanslaget Extra utgifter vid universiteten m. m. Dock utgår jag från attkostnader för internationell utbytesverksamhet m. m., liksom , även kommeratl bestridas från driftkostnadsanslagen. Jag övergår nutill att ta upp vissa frågor om utbildningen inom områdena teknik ochnaturvetenskap. Jag erinrar om attstatsrådet behandlat dessa frågor för skolväsendels del vid sinanmälan i del föregående av vissa gemensam- 1975/76:100 Bilaga 10 303 ma frågor rörande skolväsendet.Vid min anmälan i det följande av anslaget Bidrag till driften av kommunalaskolor för vuxna återkommer jag i hithörande frågor. Tre i viss månsammanhängande problem när det gäller naturvetenskaplig och teknisk högskoleutbildning, påkallar uppmärksamhet, nämligen liUströmningen till och studerandeintressetför sådan ulbildning, UtbUdningensinnehåll och inriktning samt studieeffektiviteten. Som en bakgrund vUl jag nämna någol omsluderandetillströmningen inom de berörda områdena. Iföljande tabell redovisas antalet nyinskrivna vid malematisk-naturvelenskapligfakultet och teknisk fakultet vid sidan av moisvarande antal för universitetoch högskolor lolall. Som framgår var starka expansion ökningen i tillströmningen tillmalematisk-naturvelenskaplig och teknisk fakultet relativt sell lägre ängenomsnittet för all högre ulbildning. var minskningen itillströmning från slutet av 1960-lalet relativt sell slörre vidmalematisk-naturvelenskaplig fakultet än vid annan högre utbildning. Vid detekniska fakulteterna fortsatte antalet nyinskrivna att öka som en följd avulbyggnaden av utbildningskapaciteten. har dock mellan400 och 500 av de sammanlagt omkring 3 500 nybörjarplatserna vid tekniskfakultet inte kunnat besättas. Anlal förslagångsinskrivna 1962/631973/74 1962/63 1968/69 1973/74 Universitet och högskolor totalt Rekryteringentill naturvetenskaplig och teknisk högskoleutbildning sker huvudsakligen frångymnasieskolans naturvetenskapliga linje (N-linjen) och tekniska linje(T-linjen). I följande tabell redovisas uppgifter om antalet elever i årskurs1 på dessa linjer. Fr. o. m. /70 har antalet elever på dennaturvetenskapliga linjen stadigt minskal. Minskningen har varit betydligtkraftigare än på övriga treåriga linjer. På den tekniska linjen harstuderandeantalet i stort varit oförändrat. Antal elever i årskurs 1 på vissa linjer i gymnasieskolan N/16-åringar(%) N+T/16-åringar(%) 1975/76:100 Bilaga 10 304 TUlströmningen tiU naturvetenskaplig och tekniskhögskoleutbildning kan komma att minska under ytterligare några årframåt som en följd av det minskade sluderandeantalet på gymnasieskolansN-linje. Några effekter på arbetsmarknaden är inte märkbara ännu, eftersom den minskade tillströmningen påverkar utflödet avhögskoleutbildade på arbetsmarknaden i större utsträckning först underbörjan av . Det kan f. n. inle uteslutas att brist på högskoleutbUdadarbetskraft med naturvetenskaplig och framför allt teknisk inriktning dåkommer atl visa sig. De senaste årenserfarenheter visar att äldre studerande i mindre utsträckning söker sig till naturvetenskaplig än lill annan högreulbildning. Detla antyder alt det är särskilt svårt att breddarekryteringen tiU det naturvelenskapligl-lekniska området genom en ökadrekrytering av vuxna. Arbetsmarknadsstyrelsenhar i skrivelse redovisat uppgifier från en karlläggningav arbetsmarknadssituationen för naturvetare och tekniker som gjorts underhösten 1975. Mot bakgrund därav tillstyrker slyrelsen alt ökad information gesom studier vid naturvetenskaplig och teknisk fakultet för alt öka intressetför naturvetenskap och teknik. Eflersomarbetsmarknadsläget bedöms som mera gynnsamt för tekniker än förnaturvetare bör informationen främst inriktas på utbildningslinjerna vidteknisk fakultet. För egen del anser jag all utvecklingen sedan1970-lalets ingång inger farhågor och påkaUar ålgärder i skilda hänseenden.TiUgången på naturvetenskapligt och tekniskt utbildade är enbetydelsefull samhällsfaktor inte bara för atl främja ekonomisk utveckling utanäven för att lösa vikliga samhällsproblem, bl. a. i fråga om arbetsmiljö ochenergiförsörjning, och för våra möjligheter alt göra insalser i delinternationella utvecklingssamarbetet. avser alt senare föreslå regeringen att /riksmölelägga fram en proposition om skolans inre arbete och därvid återkomma i dessafrågor såvitt avser skolväsendet. En central frågagäller den totala kapaciteten för sektorn för teknisk yrkesutbUdning ditsåväl nuvarande utbildningslinjer vid tekniskfakultet som ett antal utbUdningslinjer vid matematisk- naturvetenskapligfakultet kommer atl höra och fördelningen av denna kapacitel på olikalinjer eller grupper av linjer. Som jag förut berört behandlasdimensioneringsfrågor för högskolan f. n. av organisationskommittéerna förhögskolereformen. Enligt min mening är den nuvarande utbildningskapacitetenför den tekniska sektom i stort sett rimligt avvägd. Jag utgår emellertid frånatt i organisalionskommittéemas arbete prövas om fördelningen mellan olikalinjer är den mest ändamålsenliga med hänsyn till de studerandes ocharbetsmarknadens efterfrågan. Det är enligt min meningangeläget atl efterfrågan på teknisk och na- 1975/76:100 Bilaga 10 305 Den direkta övergången lillhögskoleutbildning från N-linjen, som är slörre än övergångenfrån andra linjer i gymnasieskolan, kan knappast ökas nämnvärt. Övergång tillhögskoleutbildning från T-linjen är inle lika vanlig, men då arbetsmarknadensefterfrågan på gymnasieingenjörer synes vara god framstår någon ändringhärvidlag inte som angelägen. Däremot anser jag det mycket viktigt attyrkesverksamma i ökad utsträckning rekryterastill naturvetenskaplig och teknisk högskoleutbildning. Statsmakternasbeslut om nya behörighets- och urvalsregler och om åtgärder för alt främjaåterkommande ulbildning ger naturliga utgångspunkt-ler för de fortsattasträvandena härvidlag. Sedan hösien 1974 driver i ochhögskolan i i samarbele med länsskolnämnderna i de fyranordligaste länen ett gemensamt informationsprojekt som syflar lill altinformera elever på högstadium och deras föräldrar omnaturvetenskaplig och teknisk ulbildning, främst inför val av fortsattstudieväg. De hittillsvarande erfarenheterna av projektet är positiva och jaghar erfarit alt UKÄ och avser alt innevarande budgetår vidgaprojlektel lill alt omfatta hela landet. Efter samråd med statsrådetHjelm-Wallén räknar jag med att en del av de medel, som jag i det följande kommer all föreslå för information omhögskolereformen m. m., skall kunna las i anspråk för informationrörande naturvetenskaplig och teknisk ulbildning. Jag fömtsätter därvid attberörda läroanstalters resurser tas i anspråk även för sådana ändamål. har i del föregående vid sin anmälan av vissa gemensamma frågor rörande skolväsendet behandlat frågan om könsrolleri gmnd- och gymnasieskolan. Hon har därvid konstaterat att flickor är starktunderrepresenterade på N- och T-linjerna i gymnasieskolan och att etl liknandemönster kan urskiljas vad gäller ämnesval på högstadium. LiknandeförhåUanden återfinns även inom högskolan. UKÄ har 1 skriften Jämställdhet ihögskolan (: 10) behandlat hithörande frågor. Andelen kvinnorbland nybörjare i gmndläggande utbUdning /73 var vidmalema-lisk-naturvelenskaplig fakultet och vid teknisk fakultet endasi . i ett längre perspektiv har andelenkvinnor vid matematisk-naturvetenskaplig fakultet undergått ytterstmarginella förändringar. De enskUda ämnesområdenas förmåga att locka kvinnliga.studerande varierar avseväri. Medan biologi och kemi hade ca 40 %kvinnor bland första gången registrerade, hade bl. a. fysik och matematik . Inom de tekniska fakulteternasulbildning gör kvinnorna en långsam inbrytning. /73 var här avnybörjarna kvinnor mot /63. Skillnaderna mellan olika utbildningslinjerär dock avsevärda. Vid arkitektur- och kemilinjertia är 20 1975/76. 1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 10 306 andelen kvinnor , under detall moisvarande andel vid linjen för maskinteknik är . Som jag framhöll i prop. 1975: 9 (s. 403 och 472)bör frågor om könsfördelningen inom högskolan ägnas ökad uppmärksamhet.Det är härvid särskUt angeläget att berörda myndigheler vidtar eller föreslåråtgärder i syfle alt öka andelen kvinnor inom naturvetenskaplig och tekniskhögskoleutbildning. a. i de informationsprojekt som jag lidigare berörthar könsrollsfrågoma en given plals. I det föregående har jag behandlat viklen avförnyelse av högskoleutbildningen. Vid en diskussion om problem som rörden naturvetenskapliga och tekniskahögskoleutbildningen är det naturligt atl ägna stort intresse åt frågorom ulveckling av utbildningens innehåll och studieorganisation. Flera ålgärderhar de senasie åren genomföris eller förbereds f. n., vilka innebär en förnyelse och en breddning avutbildningsutbudet inom de aktuella områdena. Sålunda har i enlighet medstatsmakternas beslut (prop. 1975: 9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179)försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning inletts höstterminen1975 på åtta orter. Det är vidareenligt min mening väsentligt alt även i fortsättningen utveckla utbildningslinjer där naturvetenskapliga och tekniska moment kombinerasmed t. ex. samhällsvetenskapliga. Som ett exempel på utbUdning av della slag vill jag nämna den reformerade utbildning för hälsovårdsinspektörersom jag i det följande kommer atl lägga fram förslag om. Studieeffektivileten inom den naturvetenskapligaoch tekniska högskoleutbildningen har ägnats särskild uppmärksamhet densenasie femårsperioden. Av betydelse har inom dematematiska-naturvetenskapliga fakulteterna varit den resursökning förmatematikämnet som beslutades (prop. 10 s. 317, UbU 1973:8,rskr 1973: 105). När del gäller de tekniska fakulteterna vill jag erinra om vad jag anförde i denna fråga i prop. 1975: 1(bU. 10 s. 262). För innevarande budgetår har av anvisats 2milj. för atl förbättra studieeffektivileten i första hand i de försiaårskurserna av gmndulbUdningen vid dessa fakulteter. Vidare har berördaläroanstalter inom ramen för tillgängliga medel avsatt betydande belopp församma ändamål. UKÄ har i oklober 1975 redovisat vilka ålgärder som har vidlagitseller avses alt vidlas för detla ändamål. UKÄ framhåller vikten av alt deålgärder för ökad studieeffektivilet som redovisais fullföljs ochintensifieras. Jag delar UKÄ:s uppfallning och förordar alt resurser förulbildning i de lägre årskursema ytterligare förstärks. För ändamålet beräknarjag en ytterligare sammanlagd medelsanvisning om 1 milj. kr. Jag vill i dellasammanhang betona att de åtgärder som vidlas för alt förbättrastudieeffektivileten inte får leda tiU en förlängning av studietiden. 1975/76:100 Bilaga 10 307 Jag går över lUl att behandla vissa frågorrörande forskning och forskarutbildning. Forskningsrådsulredningenhar avlämnat belänkandet (SOU 1975:26) Forskningsråd, sominnehåller förslag om bl.a. organisation, sammansättning och verksamhetsformerför forskningsråden inom verksamhetsområde.Betänkandet har remissbehandlats och bereds f. n, inomutbildningsdepartementet. Som jag redovisat idet föregående ställer samhället betydande belopptUl förfogande för forsknings- och utvecklingsarbete (FoU). Innevarandebudgeiår kan storleken av de resurser som anvisas över statsbudgetenuppskattas till ca 3,2 mUjarder kr. Beslut som påverkar den totala omfattningenav FoU fattas inte enbart av och regeringen utan även av ett stortanlal myndigheter som vid sidan av anslagbeslutade av disponerar även vissa andra medel som kan utnyttjasför FoU-ändamål. Vad beträffarfördelningen av FoU-utgiflerna på olika sektorer går största delen till allmän forskning. Huvuddelen av utgiftema för deltaändamål avser forskning inom universitets- och högskoleorganisationen. Resursema inom högskoleorganisationen kommerforskningen inom flertalet övriga sektorer lill godo. ÄvenforskaratbUdningen har betydelse för den seklorslyrda FoU-verksamhelen.Samtidigt måste påpekas alt resurserna för allmän forskning sannolikt är meratrögrörliga än övriga FoU-resurser. Totalförsvaret svararockså för en slor del av de sammanlagda FoU-ulgiftema. Detta förklarasemellertid bl. a. av alt försvarssektorn i en utsträckning som har fåmotsvarigheter inom andra samhällsområden tillämpar särredovisning avutvecklingskostnaderna vid upphandling av materiel. Det innebär t. ex. attkosinader för flygplansprolotyper etc. redovisas i forsknings- ochutvecklingsstatistiken. Motsvarande gäller inte för flertalet andrasamhällssektorers materielanskaffning. Forskningen och kanske främstutvecklingsarbetet inom försvarssektorn liksominom sektorerna energiförsörjning och näringslivsutveckling inrymmerdessutom stora inslag av relativt sett kostnadskrävande teknik ochnaturvetenskap. Jag kommer i detföljande att föreslå en ökning av forskningsrådens resurser med sammanlagt ca28 mUj, kr. För /77 beräknarjag bl, a. medel för vissa kostnader, vUka innevarande budgeiår bestridsfrån forskningsrådens anslag, under andra anslag och minskar samtidigtrådsanslagen med motsvarande belopp. Den nominella ökningen av rådens anslagblir därför sammanlagt ca 25 milj. kr. Vidare föreslår jag en ökning avanslagen för vissa andra forskningsändamål med ca 5,5 mUj. Enligt beslut (prop. 1973: 1 bU. 10 s.321, UbU 1973: 8, rskr 1973: 105) har /74 inomvissa fakullelsområden 1975/76:100 Bilaga 10 308 funnits möjlighet alt inom ramen förtillgängliga medel för forskarutbildning inrätta deltidstjänster somadjungerad professor för vetenskapligt kvalificerade personer med huvudsakligverksamhet utanför universitets- och högskolesektorn. Sådana tjänster inrättasoch tillsätts av regeringen. finns det sammanlagt 28 tjänstersom adjungerad professor inrättade vid desamhäUsvetenskapliga, medicinska, farmaceuliska,matematisk-naturvetenskapliga och tekniska fakulteterna. Iöverensstämmelse med UKÄ:s förslag bör fr. o. m. /77 möjlighel atl inom ramen för tillgängUgamedel inrätta Ijänsler som adjungerad professor finnas inom samtiigafakullelsområden. Beslut om inrättande av sådana tjänster bör dock alltjämtfallas av regeringen. TiU dagens cenlrala samhäUsfrågor hör behovet avförbättringar i arbetsmUjön inom skUda områden. haromfattande resurser stäUls till förfogande för forskning och utvecklingsarbeteinom det arbetsvetenskapliga områdel, bl. a. genom arbelarskyddsfonden. Enväsentlig förutsättning för att den arbelsvelenskapliga forskningen skall kunnautvecklas är enligt min mening att högskolans möjligheter utnyttjas i sammanhanget. Såväl inom den grundläggandeutbildningen som i forskningen och forskarutbildningen bör enligt minmening ökat utrymme beredas för de arbetsvetenskapliga problemen. Denarbetsvetenskapliga forskning ochforskamlbUdning som redan bedrivs inom främst malematisk-naturvelenskaplig,medicinsk, samhällsvetenskaplig och teknisk fakultet måsle enligl minuppfattning liUföras ytterligare resurser. Endast härigenom kan denkunskap erhållas, som krävs för att skapa en god arbetsmiljö. Som led isträvandena alt förslärka den arbetsvelenskapUga forskningen inom högskolan kommer jag i det följande all förorda vissa nya tjänstervid samhällsvetenskaplig fakultet. Regeringen har redan föreskrivit attinnehavare av professur eller laboratur vid arbetarskyddsstyrelsen skall ha viss tjänstgöringsskyldighetinom universitetsorganisationen. Chefen för arbetsmarknadsdepartementetkommer senare denna dag atl anmäla sin avsikt alt senare lägga fram vissaförslag om förstärkning av den beleendevelenskapliga arbelslivsforskningen, Ifall härvid nya forskartjänster blir aktuella torde även innehavarna av dessaböra åläggas tjänstgöring inom högskolan. Jag vill i sammanhanget framhålla altjag utgår från att innehavare av professurer och andra lärartjänster inom detarbelsvelenskapliga området inom högskolan las i anspråk för undervisning ochhandledning i forskarutbildning inom skilda fakultetsområden. Nämnden försocionomulbildning har lagt fram förslag rörande en organisalion för forskningoch forskamtbildning vid socialhögskolorna. Nämnden begär att beslut fattas ominrättande av en tjänst som professor isocialt arbete vid var och en av socialhögskolorna i och /78. 1975/76:100 Bilaga 10 309 Frågan omforskning och forskarulbildning inom socionomulbild-ningens område har undersenare år aktualiserats i flera sammanhang. I beslut om reformeringav högskoleutbildningen slås fast att allgrundläggande högskoleutbildning bör ha anknytning tUl forskning/forskamtbildning.FUN har, som jag förut nämnl, fått i uppdrag alt uireda bl. a. organisatoriskafrågor i samband härmed. Indelningen i högskoleenheteri den nya högskolan behandlas f, n, av organisationskommittéerna förhögskolereformen. Detta arbete berör bl. a. socialhögskolorna. Alt ett förbättratsamband behövs mellan den ulbildning som bedrivs vid socialhögskoloma,och den samhällsvetenskapliga forskningen och forskarutbildningen kan jaginstämma i. Delsamma gäller behovet avforskning i nära kontakt med det sociala fältet och med utnyttjande averfarenheler från detta. Genom det utvecklingsarbete som nämnden försocionomulbildning bedriver i fråga om den sociala linjen tordeefler hand gynnsamma pedagogiska föratsättningar komma atl skapas för enforskamtbildning på ifrågavarande område. Densamhällsvetenskaphga forsknings- och forskaratbildningsorganisa-tionenbör därför enligt min mening byggas ul. I awaktan på resultatet av pågående överväganden om bl. a.socialhögskolomas ställning i den framlida högskoleorganisationen är jagemellertid inle beredd alt nu ta ställning lill placeringen m. m. av Ijänslerför denna verksamhel. Dessa frågor bör enligt min mening prövas i budgetarbetetför /78 mot bakgrand av bl.a. förslagen från organisalionskom-mittéema för högskolereformen. Jag övergår nu tillfrågan om en ylterligare förstärkning av resursema för humanistisk forskning och forskarutbUdning. Vissa riktiinjer för utbyggnadenav resurserna inom detta område har lagts fast genom statsmakternasbeslut (prop, 1975. 10 s. 264265, UbU 1975: 9, rskr 1975: 92). Särskilt betydelsefullt är enligt minuppfattning i delta sammanhang att det råder överensstämmelse mellanintentionerna i den statligakulturpolitiken och forskningsinsatserna inom de humanistiskafakulteterna. Jag finner så vara fallet beträffande UKÄ:s förslag om inrättande av en högre tjänst förmusikvetenskaplig forskning vid i och kommer idet följande atl föreslå att en sådan tjänst inrällas. Av samma skäl kommer jagalt förorda inrättande av en personligIjänsl som professor i barnspråk vid . I enlighet med denyssnämnda riktlinjema för förstärkning av resurserna för den humanistiskaforskningen kommer jag även alt beräkna medel för två tjänster somforskarassistent vid humanistiska fakulteten i . Behovet av ytterligarerörliga resurser för humanistisk forskning anser jag bör tillgodoses genom enväsentlig förstärkning av anslagel tillstatens humanistiska forskningsråd. 1975/76:100 Bilaga 10 310 UKÄ har i sinaförslag lill anslagsframställning behandlat behovet av en utbyggnad av denhumanistiska fakulteten i . Jag vill i sammanhanget framhålla att delenligl min mening finns skäl atl ifrågasätta uppfattningen att varjehumanistisk fakultet skall ha högre forskartjänsterinom en viss given minimiuppsättning ämnen. I ett mer långsiktigtperspektiv finns det anledning alt vid inrättande av nya högre tjänsteruppmärksamma ett problem som behandlats i de förut nämnda tilläggsdirektiventill FUN, nämligen frågan om formerna för altutveckla mångvelenskapliga forskningsprojekt inom universitetsorganisationen. UKÄ pekar isina förslag lUl anslagsframställning också på det ökade behovet avgrandforskningsinsatser på energiområdet. Grandforskning inom della områdefinansieras över anslag till dels universitet och högskolor, delsforskningsråden och slyrelsen för teknisk utveckling,dels AB Atomenergi, och högskolor bedrivs energiforskningvid ett stort antal institutioner med betydande personella och materiellaresurser. UKÄ föreslår en betydande utbyggnad av resurserna för utbUdning ochforskning inom det energitekniska området. harvåren 1975 fattat beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1975: 30, NU1975: 30, rskr 1975: 202). Vid sin anmälan av frågan om stödet tillgrundläggande forskning på energiområdet m. m. har chefen förindustridepartementet anförl efter samråd med mig(prop, 1975: 30 bil, 1 s, 459), att satsningarna på elt forsknings- och utvecklingsprogramför energiområdet måste kompletteras med satsningar på aUmänt kunskapsvidgandegrundforskning. För ändamålet har beräknals 5 milj, kr, för /76,har berörda forskningsråd fått tillfälle alt lämna synpunklerpå hur dessa medel skulle fördelas. Regeringen har sedermera anvisat 2 200 000kr, till statens naturvetenskapliga forskningsråd och . lill statens råd för atomforskning. De medel som sålunda isärskild ordning anvisats för grundläggande forskning för energiområdetmåste ses som ett exlra tillskolt, som forskningsråden kan disponera utöver vadsom vid en normal anslagsprövning från rådens sida inom givna anslag skullekomma att utnyttjas för slöd till grundforskning inom energiområdet. Chefen förindustrideparlementet kommer senare denna dag att föreslå regeringen att insatserna för aUmäntkunskapsvidgande grundforskning inom energiområdet skall ökas.