prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — På grund av den risk för instabilitet som den höga likviditeteni OPEC-länderna likväl utgör strävar man mom det mternationellavalutasamarbetet efter att få till stånd arrangemang för en långfristig ochbättre länderfördelad kapi-talålerföring. Ett viktigt framsteg i detta avseendeär att intemationella valutafonden kunnat låna upp långfristigt kapital direkthos de oljeproducerande länderna för vidareutlåning till de stater somdrabbats särskilt hårt av oljeprishöjningen. Inom har vidare medlemsländernaenats om att sätta upp en särskild stödfond om ca 25 miljarder 1 Revideradnationalbudget 1975 15 dollarför de som får svårigheter att finansiera sina betalningsunderskottpå annat sätt. Desvenska företagen har hittiUs upprätthålUt en gode;cporttillväxt. Särskilt gäUer det då världshandeln ökade snabbi, ochdet således fanns en betydande marknad för svenska exportprodukter. Dessutomkunde de svenska företagen hålla leveranstiderna bättte än många ulländskakonkurrenter. ökningenav exportvolymen var relativt hög de tre första kvartalen 1974 trots deninternationella konjunkturavmattningen. innebar dock ensvagare utveckling. Prognosen har utförts av ochbygger på en uppdelning av exporten på färdigvaror och råvaror. OECD-ländernamottar av färdigvaruexporten. De importerade relativt mycket 1974 irelation till deras produktionstillväxt. De svenska färdigvarorna kunde utvidgasina marknadsandelar vUket kan förklaras av en god leveransberedskap och enjämförelsevis förmånlig kostnadsutveckling. Eftersom tillväxttakten inomOECD-området blir något lägre 1975 kommer importökningen och därmed ocksåmarknadstillväxten för svenska exportvaror att bli i motsvarande månförsvagad. Kvardröjande effekter av den förmånliga relativa prisutvecklkigen1974 väntas bidra till att marknadsandelarna bibehålles oförändrade vUketsammantaget skulle leda tUl en ökning med av exporlvolymen tiUOECD-ländema. Förövriga länderområden gäller att färdigvaruexporten tUl och ökademycket kraftigt , . Dessa länder förutser en snabb tillväxt även1975 varför en fortsatt betydande exportökning till dem har antagits.OPEC-ländernas oljeinkomster används i växande utsträckning för import. Densvenska färdigvaruexporten till dessa länder ökade i volym 1974. För1975 är det rimligt att räkna med en något lägre exportvolymökning, eller . OPEC-länderna mottar f. n. av den svenska färdigvaruexporten mendenna andel växer mycket snabbt. Totaltberäknas exporten av färdigvaror öka med 4 å i volym 19741975. Det ärverksladsproduktema som i främsta rummet bär upp tillväxten.Utiandsförsäljningen steg kraftigt både 1973 och 1974, det sistnänmda åretfrämst tUI länder utanför OECD-området. Detla fömtses gäUa även 1975 dåverkstadsexportens volym har bedömts öka . Denna bedömning får ett klartstöd i den enkät som utförts bland verkstadsföretag . Denandra större gruppen färdigvaror är s. k. övriga industriprodukter, kemiskaprodukter, textil, konfektion, snickerier m. m. med expor- tenkoncentrerad på , och . Tillföljd av inrUilnmgen på i första hand konsumtions- och bostadssektorerna förutsesexportutvecklingen bli långsammare än för verksladsproduktema. Prognosen pekarpå en praktiskt taget oförändrad exportvolym. Förjärn- och stålprodukterna blir avsättningsöknuigen betydUgt lägre 1975 än 1974.Det förklaras bl. a. av ett sämre efterfrågeläge och av att förbrukarna kantära på sina lager. Enviss fortsatt nedgång av pappersexporten är trolig mot bakgrund av de sloraförbrukarlagren och en svag efterfrågan i övrigt. Förråvarorna är exportutsiktema betydligt sämre än för färdigvarorna. I särskUthög grad gäller detla trävarorna där sjunkande bostads-investeringar påkontinenten i kombination med krympande importörlager leder till en nedgång påca tUl 1975. En påtaglig stabUisering vänias emellertid skeunder loppet av året. Tillföljd av den försvagade pappersmarknaden är det troUgt att även massaexportenkrymper i volym räknat. Även järnmalmsexporlen kan väntas minska vilketförklaras av att köparna har uppskjutit avhämtningen av en del av de redankontrakterade leveranserna. Förexporten som helhet väntas volymökningen bli blygsam , motdrygt 1974. Ökningen hänför sig helt till färdigvarorna. För råvarornakommer nedgången sannolikt att närma sig . Exportprisernagenomgår en betydUgt lugnare utvecklingsfas än då ökningen var2728 %. beräknas en ökning på mellan genomsnillen för 1974 och 1975.I hög grad beror dämpningen på den förutsatta råvaruprisutvecklingen.Prognosen innebär alt priserna för de flesla av dessa varor under loppet avåret blir oförändrade. Färdigvarorna väntas öka i pris. Detkraftiga efterfrågetrycket i den svenska ekonomin 1974 drog med sig en snabbimporrökning. I volym räknat var tillväxten exkl. fartyg . Orsakernatill detta var bl. a. ett ökat behov av insatsvaror i samband med den stigandeindustriproduktionen. Vidare ägde en uppbyggnad av råvam- och insatsvarulagerrum. Dessutom var konsumtionen expansiv med en inriktning på importkrävandevaror. Den förutsedda lägre efterfrågetillväxten 1975 medför ett mindreimportbehov varför ökningen (exkl. fartyg) har antagits bli mindre än hälftenav . Detär av intresse att notera att råoljeimporten beräknas öka beroende påden ulbyggnad av raffinaderikapaciteten som förväntas bli färdigställd . Spegelbilden av detta är alt importbehovet av färdigapetroleumprodukter sjunker med . Denjämfört med lägre tillväxttakten inom verkstadsindustrin tillsammans meden långsammare lageruppbyggnad reducerar verkstadsimportens tillväxt lill 6 å7 %. Verkstadsindustrin är en viktig stålkon- 1 Reviderad nationalbudget 1975 17 sument och branschens långsammare tiUväxt verkar dämpandepå stål-importens ökningstakt. Den lolala importen (exkl. fartyg) ökar sannolikt vilket kan jämföras . Hänsyn har då tagils lill atthär har förutsatts en något snabbare ökning av deri privata konsumtionen ochinvesteringarna än räknat med och alt detta drar uppimporten något. Den försämrade fraklmarknaden påverkar investeringama ihandelsflottan, och därmed fartygsimporten, kraftigt i negativ riktning. Inkl.fartyg antas därför imporlvolymen stiga med . Importpriserna Ökar avsevärt långsanunare änexportpriserna, mot . Detta förklaras dels av den oUkarladevarusam-mansältningen inom exporten resp. importen, dels av den specieUa profilsom gällt för prisstegringarna . I fråga om sammansättningen kan mannotera att exporten i större utsträckning innehåUer vamgmpper vUkas priserkommer att fortsätta att stiga då i första handverksladsprodukter. När det gäller lidsprofilen bör man erinra om altimportprisslegringama i allmänhet kom tidigare änexportprisuppgångarna. En hel del av våra exportpriser på exempelvis järn,stål och massa fortsatte att stiga närimportprisstegringen redan börjat avtaga. Detta leder be-räkningstekniskt tillatt den genomsnittliga prisstegringen blir slörre förexporten än för importen. Utvecklingen under loppet av 1975 blir väsentligenmera parallell. Den beskrivna utvecklingen fömtses leda till ett fortsattunderskott i handelsbalansen (se tabeU 1:3). I jämförelse med 1974 dåunderskottet uppgick till drygt 2,4 mUjarder kr. skulle det dock bli enförbättring med . så att handelsbalansens underskott för1975 skuUe uppgå tUl . Den förutsatta utvecklingen av fraktmarknaden leder försvagning av sjöfartsnettot med ca 400 mUj. Vidare tycksutlandsresorna åter ha skjutit fart och underskottet på resevalutan stiger pånytt med relativt begränsade utflöden. Transfereringarna ökarmed 500 mUj. vilket främst förklaras av u-hjälpens ökning. Totalt sett skulle bytesbalansen visa ett underskott om ca5,. 1975 vilket innebär en ytterligare försämring med ca 1miljard kr. i jämförelse med 1974, då försvagningen av bytesbalansen varrekordartad. Det ackumulerade underskottet i den svenska utrikeshandeln under1974 och 1975 skulle därmed uppgå tUl ca . steg den totala produktionen i landet.med 4,. De främsta orsakerna var lageruppbyggnaden och den'privata konsumtio- 2 1975.1 saml Nr 100. Tabell1: 3 Bytesbalans 1973-1975 Exportav varor Import av varor övrigatjänster m. m., netto Bytesbalans 5 290 -4 400 -5 390 Branschmässigt sett var det industrin och den privatatjänstesektorn, inkl. handeln, som svarade för större delen av tillväxten. Detosedvanligt goda skördeutfallet medförde en kraftig produktionsökninginom jordbruket. Vid en återgång lill mera normala skördeförhållanden 1975skulle därför produktionen komma alt minska. beräkningaranger alt en sjunkande vegetabiUeproduk-tion och en oförändradanimalieproduktion skulle ge en nedgång på 19741975. Ävenskogsbruket noterade en avsevärd produktionsökning 1974. Bidragande orsak tilldetta var en kvardröjande kraftig efierfrågan från massa- och pappersindustrin.För 1975 fömtses en oförändrad produktion. Anledningen är främst att den svagainternationeUa efterfrågan på sågade och hyvlade trävaror håller nereproduktionen av sågtimmer. Somsagts ovan gav de stora lagerinvesleringarna och den privata konsumtionenstillväxt ell underlag för industrins produktionsökning 1974. Däremot ökadeexportavsättnmgen i en lägre takt . Totalt kan produktionsökningenberäknas tiU 6,5 å 1974. Det är troligt att både den inhemska och deninternationella efterfrågeutvecklingen ger ett lugnare produktionsförlopp1975. Denlångvariga internationeUa högkonjunkturen på järn- och stålområdet gav upphovtill en hög efterfrågan på järnmalm både 1973 och 1974. En begränsande faktorvar emellertid hamnkapaciteten i . Malmbehovet vid NJA ökadehemmamarknadsleveranserna. Orderstocken för järnmalmsgruvorna innevarande årär betydande men den försämrade stålkonjunkturen har lett till en delsenareläggningar av leveranser. Med en viss nedgång i exporten och enbegränsad ökning av leveranserna till hemmamarknaden förväntas produktioneninom järnmalmsgruvorna öka med någon procent. Järn-och 5rå/marknaden var expansiv , vUket inte minst 1 Revideradnationalbudget 1975 19 efterfråganfrån verkstadsindustrin bidrog tUl. Omkring /1975 tycks deninternationella järn- och ståleflerfrågan ha maltals varför exportökningenunder innevarande år sannolikt kommer att begränsas till ett par procent ivolym räknat. I jämförelse med 1974 dämpas också efterfrågan från den svenskaverkstadsindustrin och järn- och stålproduktionen beräknas därför öka med . Däri ingår även en betydande lageruppbyggnad. Skogsindustrin upplevde enmycket kraftig högkonjunktur 1973. var utvecklingstendenserna inteenhetliga. För sågverkens del minskade den utländska efterfrågan på grand avnedgången i bostadsbyggandet på kontinenten kombinerat med ökad nordamerikanskkonkurrens. Leveranserna till hemmamarknaden ökade något men den svenskabyggaktiviteten var dock jämförelsevis låg. medför ökandebostadsinvesteringar i de viktigaste avnämarländerna att exporten av virkestabiliseras under loppet av året. Den inhemska marknaden kommer ocksåsannolikt att förbättras men mätt mellan genomsnittslägena för 1974 och 1975blir det en betydande produktionsminskning inom sågverken. Efterfråganpå papper var fortsatt stark under större delen av 1974. Både på export- ochhemmamarknaden uppstod emellertid en försvagning . Under loppet av1975 väntas en förbättring av pappersefterfrågan på kontinenten. En troligfortsatt konkurrens från nordamerikanska pappersproducenter begränsar dockexportmöjligheleraa, en nedgång i exporten tUl 1975 förefallersannolik. Ett något bättre läge på hemmamarknaden håUer uppe produktionen såatt minskningen stannar vid . Den omtalade högaefterfrågan på papper hade givetvis konsekvenser för massatillverkningen. Detsom begränsade försäljningen var utbudsmöjUghelerna. Mol slutet avåret försämrades emeUertid marknadsutsikterna. En fortsalt förbättring avpappersefterfrågan kan visserUgen vänias under loppet av innevarande år men denkommer sannolikt inte att förhindra en exportminsknuig för massan 19741975.Det finns emellertid fortfarande ett behov av lagerpåfyllnad men vissadriftsstopp väntas, inte minst med hänsyn till att kapaciteten utnyttjats utanavbrott en så alt reparationer och aUmän översyn av maskiner ochmateriel nu är helt nödvändiga. Sammantaget innebär detta en viss minskning avproduktionen 1975. Förverkstadsindustrins del präglades 1974 av högkonjunkturförhållanden. Även för1975 kommer aktiviteten i branschen att vara hög. Mot bakgrand av en enkät tiUverkstadsföretagen har beräknat exportökningen till 7 %.Hemmamarknaden blir inte Uka intensiv som 1974 men en relativt hög tillväxt avden privata konsumtionen stöder efierfrågan på verksladsprodukter. Vidarevänias en viss lageruppbyggnad, vilkel bör innebära att produktionen ökar med6 å . Förden s. k. övrigsektorn, dvs. textil, beklädnad, kemiska produkter, snickerierm. m. utgör den privata konsumtionens ökning 1975 det främstaefterfrågetUlskottet. En produktionstillväxt om har antagits. Förindustrin totalt skulle produktionsökningen därmed uppgå tUl 1975. £i/:rö/fförbrukningenmmskade med tiU 1974. Nedgången i förbrakningen faller heltpå 1974 då en betydande spareffekt uppnåddes främst på gmndav de restriktioner och den elsparkampanj som inledde året. väntaselförbrukningen åter öka. TUlväxttakten torde dock begränsas av desparfräm-jande åtgärder som redan vidtagits eller aviserats. Mellan 1974 och1975 har antagits en ökning i elkraflproduktionen på . Eftersom nyakärnkraftaggregat tas i bruk faller ökningen på värmekraften. Produktionen inom byggnadssektorn fortsatte att minska under Nedgången förklaras framförallt av utvecklingen av bostadsbyggandet samt handelns och kommunernasbyggnadsinvesteringar. Bruttoinvesteringarna i byggnader och anläggningartorde öka med Läggs härtill en relativtexpansiv utveckling inom underhållsseklorn skulle byggnadsindustrinsproduktion öka med . Tillföljd av den privata konsumtionens expansiva karaktär 1974 blevproduktionsökningen avsevärd inom den privata tjänstesektorn 1974, ökningenuppgick till . Det är främst varuhandeln som bidrar till detla. Dessproduktionsökning skulle enligt preUminära beräkningar ha varit . För 1975blir tUlväxttakten lugnare. Den fortsalt betydande konsumtionsökningenmedverkar tUl att den privata tjänsteproduktionen antas öka med . Inomden offentUga sektorn har främst den kommunala aktiviteten lett till enproduktionsökning för sektorn som helhet på 1974. Den bild avutvecklingen som ges i avsnittet om den offentUga verksamheten innebär en merajämn fördelning av tillväxten på stat och kommun 1975. Ökningstakten blirnågot lägre än 1974 eller . Inomekonomin som helhet skuUe, den presenterade konjunkturbUden innebära en totalproduktionstillväxt på 1975 (mätt från produktionssidan). Motsvarandetal har beräknats tUl . Under1974 steg sysselsättningen kraftigt jämfört med . varungefär 100 000 fler personer sysselsatta än motsvarande månad året innan.Räknat i genomsnitt var det 75 000 fler sysselsatta 1974 än 1973.1Ukhet med de senaste årens utvecklingsmönster var det kvinnorna som svaradeför den helt övervägande delen av denna ökning. En tillbakablick på de gångnaåren av visar att antalet sysselsatta kvinnor ökat rned nästan 130000 . 1 Revideradnationalbudget 1975 21 Tillde viktigaste faktorerna som bestämmer utbudet av arbetskraft hörbefolkningsutvecklingen, in- och utvandringen samt förvärvsfrekvensen (dvs. denandel av befolkningen i en åldersgrupp som står till arbetsmarknadensförfogande). Folkmängden ökade med ca 23 000, vilket var en högreökningstakt än året innan beroende på att in-och utvandringsströmmarna svängdeom från ett utvandringsöverskott och 1973 tUl en nettoinvandring 1974 påca 9 000. Äv invandrarna kom mer än hälften från , en utveckling somfortsatt . föratses en nettoinvandring av ungefärsamma storleksordning som 1974, dvs. omkring 10 000 personer. ökningen av antaletpersoner i arbetskraften väntas bli svagare än 1974. Föregående årnoterades en ökning på ca 56 000 varav de flesla var kvinnor. förutsesen ökning på ungefär 30 000 personer varvid kvinnorna förutsätts fortsätta attöka kraftigt medan däremot en viss minskning förväntas i männens relativaarbetskraftstal. Arbetskraflsutbudetkalkylerat i timmar väntas öka något . De främsta orsakernatUl alt uppgången blir relativt svag är den ökade andelen deltidsarbete (som ärvanligare bland kvinnorna) samt den arbetstidsförkortning som genomförs inomvissa branscher. ökadeefterfrågan på arbetskraft kraftigt, speciellt under första hälften av året.Statistiken över nyanmälda lediga platser hos arbetsförmedlingarna visar atten avmattning och viss nedgång noterades efler för att ibörjan av 1975 ånyo visa en uppgående tendens. Tillverknmgsindustrin noteradeen kraftig ökning 1974 jämfört med medan byggnadsverksamheten visadefortsatt nedgång i antalet nyaimiälda platser. ÄvenstatistUsen över de obesatta lediga platserna, som kan sägas mäta den icketiUgodosedda efterfrågan på arbetskraft, uppvisar ett Uk-artat mönster. Idiagram 1: 3 iUustreras uppgången och första halvåret 1974.På grand av omläggning av statistiken hos arbetsförmedlingarna fr. o. m. juli1974 är inte denna serie helt jämförbar bakåt (markerat med elt"hopp" i kurvan ). En nedgång noterades de två sistakvarlalen 1974 för att visa en viss uppgång. Dekraftigaste ökningarna 1974 låg inom sektorerna privata tjänster ochtillverkningsindustri. Prognosernaför efterfrågeutvecklingen bygger på kalkyler överproduktionsutvecklingen inom olika sektorer och beräkningar av produktivitetensutveckUng. Det förutses att den varaproducerande sektorn kommer att någotminska sitt behov av arbetskraft. Nedgången väntas helt faUa inom jord- ochskogsbrukssektorerna medan en viss ökning vänias för tiUverkningsindustrin. Tjänstesektorn,och då främst den offentUga sektorn, förväntas öka sysselsättningen med 1,3 %mätt i limmar. Debåda kalkylerna över utbud och efterfrågan av arbetskraft visar Diagram1: 3 Arbetslöshet och obesatta platser 19701975 1 BO-MO130 120 110 100 1970 1971 1972 1973 1974 1975 Källor:Arbetsmarknadsstyrelsen, konjunkturinstilulet och . attarbetsmarknaden på totalnivå bör balansera . Denna totala balansmellan utbud och efterfrågan utesluter inte att balansstörningar inom olikadelmarknader såväl regionalt som branschvis kan uppträda. Genomden starka efterfrågeutveckUngen sjönk arbetslösheten med igenomsnitt 18 000 personer , vilket motsvarar en nedgång iden relativa arbetslösheten från 2,5 till 2 %. Utvecklingen var likartad ihela landet, i såväl skogs- som storstadslänen sjönk arbetslösheten jämfört med1973. I diagram 1: 3 visasarbetslöshetens utveckUng och man kan konstatera att mot slutet av1974 låg den, trots det ökade utbudet av arbetskraft, nästan nere på nivån för1970. 1975 innebar en ytterligare förbättring. Arbetslösheten väntas ivarje fall för de närmast framförUggande kvartalen bli oförändrat låg.Osäkerheten om styrkan i den internationella konjunkturappgången samtsvårigheterna att bedöma produktivitetsutvecklingen gör att utvecklingendärefter är svår atl prognostisera. Skulle tendenser till en försvagning avarbetskraftsefterfrågan uppträda kan man dock räkna med attsysselsättningsslödjande ålgärder genom den nu väsentligen högre beredskapensnabbt kommer att sättas in. 1 Revideradnationalbudget 1975 23 Närdetta skrivs pågår avtalsrörelsen . Någon helt säker bedömning av vilkainkomster de svenska hushållen kommer att disponera kan därför intenu göras. Som underlag för det fortsalla resonemanget har samma hypotetiskaantaganden om de rena avtalslöneökningarnas storlek gjorts som i denpreliminära nationalbudgeten, dvs. Inkl.löneglidning och med hänsyn tagen tiU sysselsättningsläget har den totalalönesumman antagils öka med 10,5 resp. i de båda avtalslöneallernativen.Det innebär en ökning av hushållens inkomsler med . Utöverden utbetalade lönesumman stiger arbetsgivarnas arbetskraftskostnader genomhöjningar av avgifter till sjukförsäkring, folkpension och ATP. Vidsidan om de direkta lönerna har hushållen inkomster från andra källor, t. ex.från kapital. Sådana inkomstkällor svarar för ca 1/5 av hushållens totala s.k. faktorinkomster. Här ingår bl. a. enskilda företagares inkomster. Denna postökade kraftigt beroende på goda inkomster för jordbrukare och skogsägare.Skörden var en av de bästa som förekommit och virkespriserna var höga. Även1975 väntas en kraftig ökning för skogsbrukarinkomster och kapitalinkomster,medan jordbmks-inkomsterna sjunker tiU följd av en förutsatt återgång tillnormal skörd. Faktorinkomster utom löner bidrar därför med närmare 3 miljarderkr. till ökningen av hushåUens totala inkomster. Föratomgenom faktorinkomster stärks hushåUens köpkraft genom inkomstöverföringar frånden offentliga sektom, dvs. pensioner, barnbidrag, bostadstillägg etc. (selabeU 1: 4). Dessa transfereringar uppgick till . 1974.Den kraftiga ökningen förklaras bl. a. av stimulansåtgärderna i form av extrautbetalningar av barnbidrag och folkpensioner. Dessutom räknades bl. a. sjuk-och arbelslöshelsförsäk-ringsförmånerna upp. Vidare bidrog förbättringen avbostadstilläggen Tabell 1:4 Deenskilda konsumenternas ekonomi 1973 1975 1 Faktorinkomst " f"'"r'Tj/ 2 Inkomstöverföringar ' '''''i! 3 Direkta skatter, avgifterm.'m.' 4 Hushållens nettoinbetalningartiU det offentiiga (3-2) .j 6 Real disponibel inkomst -10,5 -15,2 ochinförandet av tandvårdsförsäkringen till alt transfereringarna lill hushållenökade så starkt. Hushållensinbetalningar av direkta skatter m. in. 1975 påverkas av den skaltereform somträdde i kraft . Den innebar, förutom marginalskattesänkningar ilåg- och meUanmkomstskikten, att sjukförsäkringsavgiften slopades för löntagare.Därmed blir preUminärskattein-belalningarna . lägre än omoförändrade skattesatser gällt. HushåUensnetloinbetalningar till det offentiiga, dvs. nettot av direkta skatter ochtransfereringar, se tabell 1:4, har sjunkit . förutses enviss Ökning av nettoinbelalningarna. Hushållensnettobehållning av faktorinkomster och transfereringar efter skatt, dendisponibla inkomsten, ökade med 21 mUjarder kr. Eftersomprisökningen var steg hushållens reala köpkraft, denreala disponibla inkomsten, med mte , efterkrigstidens störstaökning. 1975 beräknas den disponibla inkomsten i löpande priser öka med 12 å13 % beroende på löneökningens storlek. Vid en uppgång i prisnivån på drygt 9 %meUan genomsnittslägena 1974 och 1975 skulle den reala disponibelinkomslen öka2,5 alternativt 3,. Under1974 har inflationen varit betydande men klart lägre än i flertalet andraOECD-länder. Den lägre svenska inflationstakten är en följd bl. a. av denutformnmg den inflationsbekämpande politiken fått, innefattande såvälskattepoUtik som subventionering av livsmedelspriserna, prisstopp på vissavaror m. m. Underloppet av 1974, dvs. tiU , steg konsumentprisindexmed varav den internationella inflatio- Tabell 1:5 Konsumentprisförändringen 19731975 uppdelad påkomponenter därav hänförs till: ändring i indirekta skatter ändring av internationellt bestämda ändring av diverse taxor trendavvikelse i priserna på färskvaror 1 Revideradnationalbudget 1975 25 nen,främst på råvaror, direkt svarade för hälften (se tabell 1: 5). 1975 beräknasdenna bU avsevärt lägre, eller . Härtill kommer en indirekteffekt genom att de internationella prisstegringarna påverkar lönesättningen iden konkurrensutsatta sektorn vilket sedan sprids till den från internationellkonkurrens skyddade sektorn, där möjUgheterna är mindre att mötakostnadsstegringar med produktivitetsökningar. De lönekostnadsökningar somdiskuterades i början av detta avsnitt tiUsammans med eftersläpande effekter avtidigare års importpris-och lönekostnadsökningar bidrar tUlkonsumentprisökningen med 3,1 alternativt . Dei proposition 1975: 92 föreslagna punktskattehöjningarna ökar prisnivån . subventionerades livsmedelspriserna med ca 1,5miljarder kr. Subventioneringen fortsätter , varför effekten avprisstegringen på jordbruksprodukter begränsas till på dentotala prisnivån. TiUsammans med en viss ökning av bostadskostnaderna väntas konsumentprisindexstiga i det lägre och i det högre löneökningsalternativet, allträknat under loppet av 1975. MeUan genomsnittslägena 1974 och 1975 blirökningen något större, 9 resp. , bl.