prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76:100 Bilaga 10 Utbildnuigsdepartementet 114 position med anledning avalkoholpolitiska utredningens betänkande (SOU 1974: 9093) AlkoholpoUtik. Ipropositionen kommer följande i slatsbudgeten för innevarande budgetår upptagna anslag att behandlas, nämligenBidrag tiU ochBidrag till nykterhetsorganisationer m. m. I avvaktan på densärskilda propositionen bör dessa anslag tas upp i statsbudgeten medoförändrade belopp. Jag hemställer atl regeringenföreslår att, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, för budgetåret 1976/77 beräkna l.tUl Bidrag reservalionsanslag av , 2. till Bidrag tillnykterhetsorganisationer m. m. etl reservationsanslag av . Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet 1974/75 Ulgift 5 851 796 1975/76Anslag 6 852 000 1976/77 Förslag 7852 000 Från anslagetutgår bidrag tUl De blindas förening (DBF) för föreningens allmänna biblioteksverksamhet samt för framslällning av stu-dielilteraturför synskadade högskolestuderande. Verksamheten leds av en biblioteksslyrelsemed sju ledamöler. Från anslaget utgårvidare bidrag till konsulentverksamhet för studie-och ungdomsverksamhet blandhandikappade. En del av anslaget står till () förfogandeför fördelning, efter prövning i varje särskilt fall, till kurs- ochstudieverksamhet, fritidsverksamhet, ungdomsledamtbUdning m. m. Slutiigen utgårfrån anslaget bidrag till tolkar för döva, tUl utbildningskurser för tolkar fördöva, tUl framställning av lättläst och ordförenklad litteratur för vissahandikappgrupper, till ersättning tillteleverket för avgiftsbefrielse för vissa blinda samt tUl FöreningenBlinda barns utveckling. SÖ disponerarvidare innevarande budgetår . ur anslaget Bidrag tUl särskUda kulturella ändamål som bidrag för att ge ut en taltidningför kulturinformation. 1975/76:100 Bilaga 10 us Beräknad ändring 1976/77 Bidrag till De blindas förening för biblioteksverksamhet Framställning av studielitteratur för synskadade högskolestuderande Kurs- och studieverksamhet m.m. Bidrag till tolkar för döva Framställning av lättläst litteratur Utbildning av tolkar för döva avgiftsbefrielse för vissa blinda DBFanhåller i sin anslagsframställning till SÖ om etl bidrag tUl biblioteksverksamheten med . SÖ konstaterar attverksamheten vid under /75 har präglats av denbeslutade övergången från talböcker på öppna spolar till kassetter.Överföringen av tidigare inspelade talböcker till kassetter har påbörjats.Samtidigt har nyproduktionen av talböcker fortsatt. TUl följd av att vissaläsblinda fortfarande saknar kassettbandspelare har nya talböcker fåttframställas både på kassett och öppen spole. Produktionen har därför varitsärskilt kostnadskrävande. SÖ konstaterar attantalet registrerade synskadade har ökat kraftigt som den totalalalboksutlåningen i landet ökar. För att DBF:s bibliotek skall kunna fungerasom depositionsbibliotek och lånecentral förtalböcker och böcker i punktskrift gentemot de lokala folkbiblioteken ärdet nödvändigt alt DBF:s bibliotek ges resurser till en kraftig utbyggnad av bokbeståndet. Servicebehovet tUl delokala biblioteken ökar också genom den pågående försöksverksamheten medutlåning av talböcker till andra handikappgmpper än synskadade. För attnyproduktionen skall kunna öka är det vidare angeläget att storleken påbidraget även anpassas till kostnaderna för överföringen av talböcker lillkassetter. Utöver behovet av förstärktaresurser tUl inköp och framställning av talböcker anser SÖ alt det finns behovav ytterligare personal vid . Det sammanlagda medelsbehovet förDBF:s biblioteksverksamhet beräknas tiU . ( + 2 026 514kr. SÖ föreslår att bidraget tUl de nuvarande 13 konsulenterna ökas med . per tjänst samt att medel anvisasför bidrag till ytterligare fyra konsulenter ( + . 1975/76:100 Bilaga 10 ii6 Handikapporganisationerna behöver ökade resurser för sin internakursverksamhet som elt komplement till de ökade möjligheter studieförbund ochfolkhögskolor har fått för verlcsamhet bland handikappade. Vidare behöver funktionärsutbUdningen,medlemsskolningen och informationsverksamheten utökas. Inominformationsverksamheten är behovet särskUt stort vad gäller ekonomiska bidragtill utgivningen av de olikaorganisationemas tidskrifter. För att tiUgodose de olika behoven föreslår SÖ en ökning av medlen för bidrag tUl kurs- och studieverksamhetm. m. tUl 2,9 mUj. Behovet av tolkar för döva i folkbUdningsarbete och kulturverksamhetväxer. Därför föreslår SÖ att medlen till bidrag för sådan medverkan ökas (+100000 kr. 7.Handikapputredningen kommer i sitt betänkande att ta upp frågor som rör lättläst litteraturoch böcker med stor stil. I avvaktan på ulredningens förslag föreslår SÖatt stödet tUl anpassad litteratur för läshandikappade vuxna byggs uttUl att även avse bam-och ungdomslitteratur, alt anlalet utgivna titlar per årökas, att särskilda medel anvisas för samarbete mellan författare ochbildkonstnärer när det gäller lättiäst Utteratur och att ökade medel ges föruppsökande verksamhet bland företrädesvis bam och ungdomar (+500 000 kr. SÖ utbildar teckenspråkstolkar. I och med ätt dövas och dövblindas möjligheter att aktivt delta isamhälls- och kulturUv ökar ställs också ökade kräv påteckenspråkstolkamas utbildning. SÖ anser att den sammanlagda kurstiden förteckenspråkstolkar bör förlängas och atl utbildningen bör göras merdifferentierad (+300 000 kr. Det statliga stödettUl de handikappades kulturella verksamhet har ökat kraftigt under de senasieåren. Medlen för bidrag lUl de under delta anslag uppförda ändamålen har /73 ökat med sammanlagt drygt 2,1 mUj. tiU 6,8 mUj. Bidrag tUl kulturell verksamhet bland handikappade utgår vidare iform av bidrag lUl kulturprogram i föreningslivet. Även på denna punkt harbetydande ökningar gjorts. Inom ramen för stöden tUl ungdomsorganisationemascentrala och lokala verksamhet får flera handikapporganisationer ettomfattande stöd tUl sin ungdomsverksamhet. har vid sin anmälan av anslagen till ungdomsorganisationernaredovisat ett nytt system för stöd vUket iimebär en avsevärd förbättring avorganisationernas arbetsmöjligheter. De framtida formema för slöd tillkultureU verksamhet bland handikappade utreds av handikapputredningen. Enligtvad jag erfarit avser utredningen att lägga fram sina förslag i dessa frågorunder . Det är dock angeläget att de nuvarande insatsema byggs ut. SomsärskUt angelägen ser jag en höjning av bidragen tUl De blindas förenings 1975/76:100 Bilaga 10 117 bibliotekoch tUl framställning av studielitteratur för synskadade hög-skolesfuderande.Jag beräknar för dessa ändamål en sammanlagd me-delsöknmg om . Idetta belopp ingår det bidrag om . till utgivande av laltidning förkulturinformation som innevarande budgetår utgått från anslaget Bidrag lUlsärskilda kulturella ändamål. För övrigaändamål under anslaget beräknar jag en sammanlagd öknmg med . Deökade resurserna bör göra det möjligt att höjanu utgående bidrag tiU konsulenter saml att öka stödet till organisationemaskurs- och studieverksamhet. Med hänvisning lill sammanstäUningen hemställerjag att regeringen föreslår att till Bidragtill de handikappades kulturella verksamhet för /77 anvisa ett anslag av . 1975/76:100 Bilaga 10 ng d)utbildning inom kulturområdet Konstnärlig utbildning på bild- och formområdet Konstnärligutbildning på bild- och formområdet omfattar olika slags utbildning medinriktning på praktiskt, konstnärligt skapande arbete i bild och form. Sådanutbildning bedrivs bl. a. vid och . Vissauppgifter om imiktning och omfattning av dennautbildning redovisas 1 det följande under anslagen till med defria konsterna med och till . Jämförlig utbildning bedrivs även vid och Konstindustriskolan i . Valandskonstskola hör under museinämnden i och Ulgår således i den kommunala förvaltningen. UtbUdningen är femårigoch har i stort samma inriktning och uppläggning som utbildningen vidkonsthögskolan. Det kommunala bidraget uppgick till . Skolanantar studerande från hela landet. hade skolan 56 studerande. är huvudman för konstindustriskolan. Vid skolan utbUdaskonsthantverkare och formgivare inom områdena möbler och inredning, reklam ochgrafisk formgivning, metall och plast, textil, keramik och glas. Till dennautbildning, som är fyraårig, antas 50 studerande . Dessutom anordnaskurser av olika längd på både kvälls- och , exempelvis förinredningsritare och kartritare. Skolan hade sammanlagt 402studerande. Konstindustriskolan har statligt bidrag somenskUd yrkesskola. Statsbidraget uppgår /76 tUlsammanlagt i runt tal 2,2 milj. kr. Dessutom utgår kommunalt bidrag som år 1975uppgick till i mnt tal 1,7 mUj. KonstnärsutbUdningssakkunnigai(U 1968: 52) tillkallades och fick som huvuduppgift attutreda frågan om den högre konstnärsutbildningens innehåll och organisation. Iuppdraget ingick också alt undersökaomfattningen av utbUdningsbehovet, m. m. ladede sakkunniga fram sitt huvudbetänkande (SOU 1970: 66) Högskolor förkonstnärlig utbUdning. > Direktören , ordförande,professorn , professornHans Brunnberg, förste intendenten , professorn , industridesignern , arkitekten , överintendenten , ädelsmeden samtmuseidirektören . 1975/76:100 Bilaga10 ii9 mer i sitt slutbetänkande attbehandla påbyggnadsutbildningen för arkitekter vid konsthögskolansarkitekturskola och den konservatorsutbUd-ningsom bedrivs vid . Eftersom desakkunnigas förslag senare har överarbetats redovisas förslaget ochremissyttrandena endast kortfattat. De sakkunnigasuttalanden om målen för utbildningen grundade sig på en analys av bildkonstensfunktion i samhället. Förslaget innebar bl. a, att konstnärs- ochdesignutbildningen skulle organiseras på två nivåer. Den grundläggande delen avutbildningen föreslogs ske gemensamt vidformhögskola, medan den andra och specialiserade delen av utbildningenskulle delas upp på ulbUdning av fria konstnärer, förlagd till konsthögskola, och designers, förlagd tUldesignhögskola. Självständigt konsthantverkligt arbete var enligt desakkunniga att se som en form av fri konst. Utbildningen inom detta områdeborde därför förläggas till konsthögskola.FormhögskoleutbUdningen skulle enligt förslaget vara tvåårig ochutbildningen vid resp. design- och konsthögskola treårig. De olikautbildningama förutsattes vara organisatoriskt åtskilda. De sakkunnigasförslag vad gäller designutbildningen innebar i stort en indelning på tre s. k. normalstudievägar, nämligen produktdesign, informationsdesignoch närmiljödesign. En stor del av utbildningen skulle ägnas åt övningari form av projekt. Vad gällerutbildningens dimensionering föreslog de sakkunniga att tUl fem formhögskolorskulle antas sammanlagt 1 000 studerande,fördelade på 300 till formhögskola i , 200 vardera liU formhögskolori och /, samt 150 vardera till formhögskolor i ochMellansverige. De sakkunniga betonade att dessa antagningslal även innefattadestuderande med avsikt att kombinera formhögskolestudier med annaneftergymnasial utbildning än högre konstnärlig ulbildning. TUl konsthögskoleutbildning föreslogs en årligantagning om sammanlagt 100 studerande, fördelade på 50 tillkonsthögskola i och 25 vardera till konsthögskolor i ochLund/. Motsvarande lal fördesignhögskoleutbUdning var 155 studerande sammanlagt, varav 75 till designhögskola i och 40vardera tUl designhögskolor i och /. De sakkunnigaframhöll att dessa tal borde betraktas somrikttal från vilka mindre avvikelser skulle kuima göras. Det avstyrktes på avgörande punkter av ett stort antalremissinstanser. Flera remissinstanser ansåg att en uppgiftsfördelning och enorganisatorisk lösning av det slag de sakkunniga föreslog skulle kunna ledatill vissa nackdelar i sludieorganisaloriskt hänseende. Även de sakkunnigasdimensioneringsförslag avstyrktes. Från främst skolorna på området samtkonstnäremas skUda organi- 1975/76:100 Bilaga 10 120 sationer och sammanslutningarframhölls att en dimensionering enligt förslagel skulle leda till en betydligtförsvårad försörjningssituation för konstnärerna.De sakkunnigas förslag vad gäller utbUdningen inom designområdettUlstyrktes i stort av samtiiga berörda remissinstanser. 1973 årsexpertgmpp för konstutbildningi (K 73) tillkaUades med uppgift att överarbeta vissa delar avkonstnärsutbildningssak-kunnigas förslag. Expertgruppen har i september1974 i delbetänkandet (Ds U 1974: 8) Utbildning inom bildkonst, konsthantverkoch design lagl fram elt sludieorganisaloriskt förslag rörande högrekonstnärlig utbildning i och redovisat en kartläggning av denförberedande konstnärliga utbildningen. Expertgruppens huvuduppgift var attföreslå en studieorganisation för utbildningen inom området som iimebar ettaltemativ lill vad konstnärsulbildningssakkimniga föreslagit i sitt huvudbetänkande.Enligt uppdraget skuUe expertgruppens förslag bygga på fömtsättningen om ensammanhållen organisation för utbUdningen på områdel. Fömtom denstudieorganisaloriska huvudfrågan, som enligt uppdraget i första hand skulleavse den högre konstutbildningen i , omfattar uppdraget tiUexpertgruppen vissa frågor rörande den förberedande konstnärliga utbildningen.Även frågor rörande fortbildning och vidareutbildning för konstnärer samt denhögre konstutbUdningens dimensionering ingår i uppdraget men arbetet är ännuinte slutfört. Eftersomexpertgmppens arbete syftat till en överarbetning av vissa delar avkonstnämtbUdningssakkunigas förslag bygger gmppen i flera frågor på dessaförslag. Delta gäller utbildningens längd, designutbildningens utformning,benämningarna på olika utbildningsinriktningar, m.m. K 73 föreslår attden högre konstutbildningen i organiseras på två femåriga utbildningslinjer, en för fri konst och en för design och konsthantverk.Utbildningen inleds med en för det stora flertalet studerande gemensam tvåårig basutbildning.Därefter delas utbildningsUnjema upp pä normalstudievägar: måleri, grafik ochskulptur inom linjen för fri konst samt närmiljödesign,produktdesign, informationsdesign och konsthantverk inom linjen fördesign och konsthantverk. Den femåriga utbUdningen föreslås vara såorganiserad att studerande som kan tillgodoräkna sig tidigare utbildningoch/eller yrkeserfarenheter kan börja utbildningen på en högre nivå.Individuella studievägar bör i » Kanslichefen , ordförande,byråchefen ,professorn samt museidirektören . 1975/76:100 Bilaga10 121 vissa fall kunna upprättas isamråd mellan studerande, lärare och studievägledare. Basutbildningenskall enligt K 73 :s förslag vara yrkesorienterande och erbjuda destuderande möjligheter att pröva olika tekniker och material. . Den skalldärigenom ge de studerande en bred kunskaps- och erfarenhetsbas inför valet av konstnärligspecialisering. Basutbildningen bör anordnas vid både ochkonstfackskolan med en gemensam utbUdnmgsplan. Skoloma bör dock i vissutsträckning kunna profUera denna utbildning. K 73 förutsätter ett sålångt det är möjligt gemensamt resursutnyttjande i basiitbildningen. K 73 föreslår altutbildningslinjen för fri konst på den högre nivån, dvs. efler basutbildningen,i stort får samma studieorganisation som utbUdningeni dag har på moisvarande nivå vid . K 73 föreslåratt utbUdningslinjen för design och konsthantverk vad gäller designdelen i alltväsentiigt utformas i enlighet med konstnärs-ulbildningssakkunnigasförslag. Förslaget innebär att utbUdningen inom konsthantverk i huvudsakbehåller sin organisatoriska koppling till de-signulbUdningen. För studerandemed andra sludiemål än fortsatta högre konststudier föreslås en högst tvåårigstudieväg som tUl sitt huvudsakliga innehåll är lik basutbildningen. K 73 diskuterar behovet inom den konstnärUgautbildningen av kväUs-undervisningparallellt med den ordinarie undervisningen . Expertgruppenfinner att aftonskola bör ses som en resurs som i första handbör tas tillvara för olika studerandegruppers behovav fortbildning, vidareutbUdning och specialulbUdning av skilda slag. K 73 föreslåratt och får förbättrade möjligheter att bedrivapedagogiskt och sludieorganisaloriskt utvecklings- och planeringsarbete. Bådaskolorna bör få studierektorsbefatt-ningar. Det är också enligt gruppens meningav vikt att skoloma får förbättrade möjligheter till studievägledning ochkontakter mellan utbildning och arbetsmarknad. En tjänst somkontaktsekreterare bör inrällas vid . K 73 finner attden förberedande konstutbildningen behövs men alt den varken kan eller bör haen enhetlig utformning. Det nuvarande mycket varierade utbudet av förberedandekonstnärlig ulbildning bör i huvudsak kunna bestå. Ett enligt K 73:s meningövertygande skäl härför är bl. a. att de skolor som anordnar utbildning avdella slag nästan utan undantag också fyUerandra funktioner inom kultur- och utbUdningsområdel. Den förberedandekonstutbUdningen är geografiskt ojämnt fördelad. De studiesociala förhållandenaär otillfredsställande vid framför allt de privata skolorna inom området.Skolomas ekonomiska förhållanden är vidare mycket skiftande. 1975/76:100 Bilaga 10 122 K 73 diskuterarolika möjligheter alt förbättra situationen inom området. Expertgmppen lämnar inga förslag men hänvisar tUl olika möjligheter,bl. a. att inom gymnasieskolans ram anordna förberedande konst-utbUdning i form av specialkurser vid befintiigakonstskolor eller i regi på orter där utbildning av delta slagsaknas. Efter remiss haryttranden avgivils av stalskonloret, (), universitetskanslersämbetet (UKÄ), (), efterhörande av berörda folkhögskolor, (), centralastudiestödsnämnden, . för de fria konsterna medkonsthögskolan, , folkhögskoleutredningen. , , , (medsärskUda yttranden från museinämnden och Konstinduslriskolan i ),kommun, , Västeråskommun. i (LO), . (), akademikers centralorganisation. , , hantverks- och in-dustriorganisalion,ABF:s målarskola och , , Texlilinslitutel i , Konstinduslriskolani , Föreningen konstskolor. Stiftelsen , , . FöreningenHandarbetets vänners vävskola. Skånskamålarskolan, Stiftelsen , Stiftelsen och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (Klys), . , (), elevkår, elevkårenvid , studentkårers centralorganisation,elever och lärare vid för konstnärlig utbUdning, och sällskap, , elever på denförberedande utbildningen för måleri och skulptur på ,lärare och elever vid och i , elevkåren vid konstfackskolanskonstindustriella aftonskola. (),Förenmgen konsthantverkare och industriformgivare, . , BUd, Copy och Design, ,Föreningen samt konstmdustriella avdelningar. En central fråga imånga yttranden gäller ansvarsfördelningen mellan ochkonstfackskolan. för de fria konsterna och lärarrådanser att utredningens förslag är ett hot mot konstnärsutbildningen.Försörjningsproblemet är visserligen för de flesta konstnärer del alltöverskuggande problemet. 1975/76:100 Bilaga 10 123 framhåUs del, men problemet lösesinte genom att för säkerhels skull utbilda konstnärema till något annat änkonstnärer genom att föra in vissa s. k.matnyttiga inslag i utbildningen, dvs. i praktiken förse konstnärernamed ett sidoyrke att försörja sig på. Detta är konstnärsutbildning med förbehåll. Mot denna bakgrund avvisasden av utredningen föreslagna basutbildningen. KRO, (museinämnden). konstskolas råd och anför liknandesynpunkter. a. att den föreslagna basutbildningen i frikonst endast skidle få formell karaktär eflersom utbildningstiden i fri konstalltid måsle vara en period utan fasta gränser mellan grandläggande,fördjupande och avslutande faser och utan påtaglig kursbunden specialisering. och sällskapavvisar den ansvarsfördelning mellan de båda skoloma som K 73 föreslår.Man framhåller att för utbildning inom design och konsthantverk vore det enkatastrof om de konstnärliga delama avutbildningen vid skulle föras över till konsthögskolan.Materialkunskap och andra tekniker kan inte ses som separata och åtskilda delarav den konstnärliga skolningen. Liknande synpunkter framförs från bl. a.elevkåren vid , , och . Förslaget att den konsthantverkliga utbildningenbör behålla sin anknytning lill utbildningen i formgivning och designtillstyrks av samtliga remissinstanser. Den studieorganisatoriska struktur som expertgruppen föreslagil tillstyrksav bl. a. UKÄ, SÖ, , (konstindustriskolan) och . Konstfackskolanförhåller sig avvaktande lill den ramkonstruktion som K 73:s studieorganisatoriska förslag utgör. Dock synes förslaget enligtskolan möjliggöra förverkligandet av önskemål som stått i förgrunden förskolan . Främst gäller det skolans plats i utbildningsväsendet,och närmast då atl förslaget innebär all utbildningen för designers ochkonsthantverkare förs upp på högskolenivå. Skolan vill inte betrakta de fyraföreslagna normalsludievägarna som en definitiv och bindande konstruktion. Manframhåller alt det är väsentUgt atl samtUga aktiviteter i den nuvarande skolanbör kunna finnas kvar efler en omorganisation. TCO anser att K73 inte tUlräckligt har betonat hur viktigt del är med möjligheter till fritt konstnärligt skapande även inom en skola förkonsthantverk och design. kan inte oreserverat anslutasig tiU förslaget alt utbildningen vid de båda skoloma får en identiskstruktur. En gemensam tvåårig basutbUdningkan leda tUl alt blivande konstnärer och konsthantverkare får alltförbegränsade möjligheter tUl individuell utveckling. Rådet föreslår attulbUdningsplanerna för de olika studerandekatego- 1975/76:100 Bilaga 10 124 rierna och specieUt för de friakonstnärerna läggs upp så att utbildningen fortiöperutan aUtför fasla gränser mellan olika stadier och utan starkt kursbundenundervisning. Undervisnuigen bör ha klart studie- ochyrkesorienterande syften. På gmndval av de erfarenheter som längre fram kanvinnas bör en försiktig anpassning mot en samordnad slraktur prövas. lärarråd avvisar K73:sstudieorganisatoriska förslag och framhåller att det bl. a. innebär attutbUdningstiden vid i praktiken förkortas med . Liknandesynpunkter anförs av Klys och ABF:s målarskola och . De flesta avremissinstansema tUlstyrker förslagel om utbildningstidens längd, däriblandkonstfackskolan, (museinämnden) och Svenska slöjdföreningen.Möjligheterna för sökande alt liUgodoräkna tidigare utbUdning och erfarenheteroch att börja på en högre nivå tillstyrksav bl. Vad gäller basutbildningens innehåll understryker TCO vikten av kullurpolitisk orienteringoch framhåller önskvärdheten av att konstnärerna i högre grad medverkar isamhällsplaneringen och utformningen av miljön. LO anför Uknande synpunkter ochframhåller att konstnärerna i utbUdningen måste få kunskaper om det samhälledär de skall verka. De måste få veta en del om föreningslivet, om folkrörelsernasarbete och inle mmst om de fackUga organisationerna för att kunna medverka i enskapande verksamhet i exempelvis studiecirklar och föreningsliv. Fleraremissinstanser, bl. SÖ och Föreningen ochindustriformgivare, tUlstyrker att de yrkestekniska kurser som ligger utanför utbUdningen vidkonstfackskolan läggs in i basutbildningen. Föreningen betonar viklen av att man inte frångår konstnärsutbUdningssakkunnigas förslag vad gäller designutbildningensuppläggning och innehåll. Fleraremissinstanser, bl. a. UKÄ, TCO och hantverks- och industriorganisation, tillstyrker förslaget om enförsöksvis anordnad särskild tvåårig studievägbredvid basutbildningen för studerande med annan målsättning än yrkesverksamhetsom konstnär, konsthantverkare eller formgivare. K 73:s förslagatt aftonskolan vid konstfackskolanbör finnas kvar som en resurs för.i förstahand fortbUdnings- och vidareutbildnings-ändamål tillstyrks av bl. a. SÖoch (konstindustriskolan). Förslaget avstyrks av AMS, , . Föreningen ochindustriformgivare, m. fl. AMS hänvisar bl. a. tUl alt universitetsutbUdningeni allt större utsträckning förläggs tillkväUstid med hänsyn till nya studerandegruppers behov. 1975/76:100 Bilaga 10 Utbildnuigsdepartementet 125 Etl tjugotal remissinstanser berör och tiUstyrkerK 73:s förslag om förbättradstudievägledning inom området och om tjänster som kontaktsekreterare och studierektorvid . understryker kraftigt behovet av att enstudierektorsbefaltning inrättas vid skolan.SÖ ställer sig något tveksam tiU förslaget om en kontakt-sekrelerarefunktionmellan och arbetsmarknaden. Förslaget tillstyrks av Föreningen som framhållerbehovet av förbättrade kontakter mellan och framför allt näringslivet.