prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — För denna utbildning har regeringen genom beslut den 16januari 1975 meddelat provisoriska bestämmelser atl gälla för budgetåret1975/76. Jag avser alt senare föreslå regeringen att meddela provisoriskabestämmelser även för /77. För utbildningen gäller enligl 1975års beslut atl den skall vara arbelsmarknadsinriktad eller alt den krävs förbehörighet till fortsalta studier. De nya bestämmelserna kan i fråga om vissaämnen innebära nya gränsdragningsproblem. De sakkunniga bör därför följa SÖ:släroplansarbete och senast anmäla lill regeringen om de anseratt vissa begränsningar eller undanlag tills vidare 375 Kommittéer: U:61 bör göras i de provisoriska beslämmelserna för atlresultatet av de sakkunnigas arbete inte skadi föregripas. En speciell fråga som de sakkunniga bör belysa gäller hurarbetsfördelningen mellan folkbildning, vuxenutbildning och AMU-kurserfungerar på fångvårdsanstaher. Jag vill i detla sammanhang erinra om vad jagframhöll i prop. 1974:1 (bil. 10 s. 404, UbU 1974:20, rskr 1974:185). Jag villockså erinra om vad slalsrådel anförl i prop. 1975:45 om rikllinjer förarbetsmarknadsutbildningen angående utbildning inom kriminalvården (s. 87, InU1975:14, rskr 1975:178). Vissa statsbidragsberättigade studiecirklar somstudieförbunden anordnar ligger nära den kursplanebundna, behörighels-och yrkesinriktade utbildning som ges inom vuxenutbildning ocharbetsmarknadsutbildning. De sakkunniga bör kartlägga vilka slag avkompelensinriktad och yrkesbelonad utbildning som studieförbunden anordnar ochi vilken utsträckning läroplaner, prov, betyg, ordnade studiegångar etc.förekommer. Med utgångspunkt i undersökningen bör de sakkunniga föreslå de ändringarsom krävs för atl utbildningen inom studieförbunden skall slå iöverensstämmelse med de mål som uppställts för folkbildningsarbetet. Universilelscirkel är en studiecirkel vars utbildningligger på i stort sett samma nivå som utbildningen vid universitet ochhögskolor. Universitetscirkeln behöver däremot inte följa de kursplaner somgäller vid universitet m. m. För den som har önskat studera erUigluniversitetens kursplaner men saknat formeU behörighei har studiecirklar, ivilka formella behörighetskrav för deltagarna inte uppställs, ofla varit denenda möjligheten. har försöksverksamhet m. m. breddatmöjligheterna till universitetsutbildning inom vissa områden. Genomhögskolereformen (prop. 1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975:179) vidgas tillträdettill högskoleutbildning ytterligare och förutsättningar skapas för enutveckling av kurser och kursplaner som kan lillgodose nya gruppers behov.Delta kommer att medföra nya problem för gränsdragningen mellan studieförbundoch högskola. I sitt arbete med dessa frågor bör de sakkunniga utgå från deriktiinjer som har angetts i statsmakternas beslut om reformering avhögskoleutbildningen (prop. s. 422, 446-447 och 468, UbU s. 50). Jag vill idetta sammanhang erinra om atl universitelskanslersämbelet i skrivelse tillutbildningsdepartementet ingående behandlat vissa frågor omförhållandet mellan universiteten och studieförbundensuniversitelscirkelverksamhet. 2.4 Folkbildning intern utbildning Beträffande avgränsning mol intern utbildning betonades iden förut nämnda departementspromemorian (U 1970:6) att i den mån studiecirklarmed yrkesutbildande syfle skulle erhålla statsbidrag borde verksamheien"vara helt oberoende av de förelag vars anställda verksamheten kan vändasig till. Studiecirklarna bör således inte anordnas i samarbete med någotföretag". Detsamma gällde personalutbildning som anordnas av t. ex.landsting, primärkommuner och kyrkliga församlingar. Etl annat villkor för statsbidragtill sådana studiecirklar var enligl promemorian atl verksamheten skulle varaöppen för alla och ha ett allmängiltigt syfte och innehåll. De sakkunniga böringående undersöka hur dessa rikthnjer har U:61 Skr 1975/76:103 376 tolkats och tillämpats i praktiken och med utgångspunkt imålen för folkbildningsarbetet föreslå åtgärder som kan förbättramöjligheterna till en fungerande gränsdragning. Vissa forskningsresultat tyder på etl stort intresse hosmänniskor med kort utbildning för utbildning i del egna yrket, även när delinte är fråga om utbildning för alt avancera. För att lillgodose detlautbildningsbehov har det i den allmänna debatten framförts förslag omyrkesrelalerade studiecirklar som skulle kunna nå nya grupper och kanske ocksåkunna kombineras med facklig utbildning. De sakkunniga bör närmare analyseradessa tankegångar. I detla sammanhang bör de sakkunniga samråda medutredningen (Fi 1975:05) om den statliga personalutbildningen och meduiredningen (A 1975:01) om utbildning i företaig m. m. Den senare uiredningentillsattes bl. a. med motiveringen atl en kartiäggning behövdes för atl få enbättre grund för samverkan och ansvarsfördelning mellan förelag och samhälleoch för atl nå elt vidgat inflytande från de anställdas sida över internulbildningeni företagen. Jag vill erinra om alt yrkesrelalerade studiecirklar varsuppläggning de anställda beslutar om i och för sig bör kunna anordnas ulan atlkoslnaderna belastar statsbudgeten. 2.5 Folkbildning vuxenundervisning för psykisktutvecklingsstörda Antalet vuxna utvecklingsstörda som är förtecknade enligtlagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda är ca 20000. Därutöver finns elt stort antal personer som på grund av bristandeintellektuella förutsättningar möter betydande svårigheler i vardagslivet.Många vuxna utvecklingsstörda har inte fåll den undervisning som ärlagsladgad och som ges i särskolan. En mycket stor grupp behöver utbildning föratl uppehålla kunskaper och för att förvärva nya som behövs för deras socialaanpassning. Vuxenutbildning av utvecklingsstörda förekommer istudiecirklar, folkhögskola, arbetsmarknadsutbildning samt försöksverksamhetmed s. k. vuxensärskola med landstingskommunalt huvudmannaskap. /74 anordnades ca 7 000 studiecirklar för utvecklingsstördabåde inom och utom institutioner och verksamheten tenderar att öka snabbt. Desakkunniga bör studera i vilka former denna studiecirkelverksamhel bedrivs ochbl. a. belysa frågan om gränsdragning och samarbete mellan folkbildning och s.k. vuxensärskola. En utgångspunkt för de sakkunnigas arbete bör vara alt deutvecklingsstörda i så stor ulslräckning som möjUgt skall få möjlighet altdelta i samma former av vuxenutbildning som andra medborgare. Jag har i dennafråga samrått med chefen för . 2.6 Folkbildning annan fritidsverksamhet 1963:36 (s. 14) framhöUs att ämnesvalet skuUe varafritt och helt betingat av dellagarnas intressen och behov. Det fick därförinle vara belastat med värderingar som kunde ge dellagarna en känsla av altvissa ämnen skuUe vara mindre värda än andra. Vidare framhöU departementschefen(s. 13) att de praktiskt inriktade studierna inte stod i motsatsställning tillde teoretiska ulan tvärtom borde samordnas med och komplettera dessa. För allen aktivitet skulle kunna kallas bildningsarbele måste dock vissa krav ställaspå den. Den skulle kunna ge deltagarna möjlighet till någon form av personligutveckling utöver vad samvaron med andra deltagare kunde innebära. Omverksamheien i en grupp endast hade tiU syfle alt vara en förevändning förmänniskor atl vara tillsammans eller om den var en mekaniskt utövad sysselsättning av någotslag, t. ex. tillverkning av föremål ulan möjlighet alt i djupare meningengagera tankar, känslor eller fantasi hos deltagarna, kunde den inle betraktassom folkbildningsarbete hur värdefull den från andra synpunkler än kundeanses vara. Studiematerialets innehåll och utformning och ledarens pedagogiskaoch kunskapsmässiga kvalifikationer var avgörande för om en grupp frånslatsbidragssynpunkt skulle anses ha förutsättningar för studier och bildandeaktivitet. Det var alltså inle fråga om ämnesval. Jag anser alt dessa principerfortfarande bör gälla. En viktig utgångspunkt bör således vara atl studiecirkelverksamheten har ell reellt studiearbete till huvudsyfte. De sakkunniga börstudera hur principerna har tillämpats och" vilka anvisningar och beslutsom har varit vägledande i praktiken. Med utgångspunkt i de mål som uppställts förfolkbildningsarbetet bör de sakkunniga pröva om del verksamhetsområde somenligl gällande praxis är stalsbidragsberätligat bör utvidgas resp. begränsas.I detta sammanhang bör de sakkunniga beakta vad som anförts om fritt koUektivtskapande verksamhet i den förut nämnda proposilionen om den statligakulturpolitiken. 1963:36framhölls atl naturvetenskaplig orientering avtradition ansetts höra till folkbildningsarbetet (s. 11). De sakkunniga bör belysa om senare formuleringar avmål, statsbidragsbestämmelser, anvisningar etc. har verkat hindrande för att gedet tekniska och naturvetenskapliga området, som bl. a. har betydelse förarbelsmiljöfrågorna, energifrågorna m. m., en väsentlig roll i den studieverksamhetsom studieförbunden anordnar. Klart utformade bestämmelser är en förutsättning för altgränsdragningen skall kunna fungera på det lokala planet. De sakkunniga börbelysa hur man skall kunna förbättra informationen och utbildningen av dem somlokalt har ansvaret för atl gränsdragning och samarbete fungerar, och hur deansvariga skall kunna få ytterligare hjälp och slöd när del gäller tolkning ochtillämpning av anvisningarna. 3.1 Statsbidrag till studiecirkelverksamhet Sludiecirkelverksamheten finansieras i huvudsak genomstatsbidrag, kommunala bidrag och deltagaravgifter. Bestämmelser om statsbidragtill studiecirkelverksamhet finns i folkbildningsförordningen och iämbetsskrivelserna angående studiecirklar i vissa ämnen inomkulturområdet och angående statsbidrag till avgifter frånarbetsgivare enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring m. m. för handledarei studiecirkel. De grundläggande principerna för statsbidraget fastställdes iprop. 1963:36 och innebär atl statsbidrag utgår av kostnaderna förledararvode och studiematerial, dock högst med ett visst belopp perstudietimme. Genom senare beslut av har också vissa schablonbidraginförts. För undervisningen av invandrare i svenska gäller särskildabestämmelser (senaste beslut , ändrat ). Ett av skälen till atl statsbidraget för studiecirklarknöls tiU vissa redovisade kosinader i stället för atl ges formen av ettgenerellt bidrag var enligt prop. 1963:36 att ett sådanl syslem skullestimulera lill kvalitetsfrämjande åtgärder. De sakkunniga bör pröva om dessaoch andra U:61 Skr 1975/76:103 378 motiv för nuvarande konstruktion av statsbidraget tillstudiecirkelverksamhel fortfarande kan anses giltiga. I detta sammanhang bör desakkunniga studera utvecklingen av studieförbundens ekonomi. De bör ävenstudera sådana företeelser som indirekt kan ha betydelse för studieförbundensmöjligheter alt utnyttja statsbidraget, t. ex. egna förlag. De sakkunniga börvidare särskilt uppmärksamma grunderna för glesbygdsstöd och frågan omåldersgränsen i statsbidragsberättigade studiecirklar (UbU 1975:16 s. 11 och12). Desakkunniga bör inom den kostnadsram som nuvarande statsbidragssystem ger prövavilka förändringar av utformningen av statsbidraget till studiecirklar som börgöras. Det är därvid angelägel all försöka förenkla bidragsbestämmelserna såalt förbundens redovisningsskyldighet underlättas och deras administrativainsalser för delta begränsas. I detla sammanhang bör de sakkunniga också prövaom en ökning av den revisionella kontrollen genom elt stickprovsförfarande kankomma tiU stånd med tiUgängliga resurser (se SOU 1975:59, s. 80 och 81). Etlnytt redovisningssystem för sludiecirkelverksamheten har införts fr. o. /76. Vidare har SÖ i samarbete med studieförbunden och låtit utarbeta förslag lill kontoplan. De sakkunniga bör närafölja utvecklingen på detla område. Tilläggsbidraget till s. k. prioriterade cirklar, dvs.allmänna cirklar i vissa ämnen, infördes genom beslut (prop.1970:35, SU 1970:107, rskr 1970:273). beslut om vidgadvuxenutbildning bestämde att de prioriterade cirklarna skulle omfattafler ämnen . De prioriterade studiecirklarna omfattar f. n. svenska,engelska, matematik och samhällskunskap på högst nivå, hemspråkför invandrare, studiecirklar som har lill syfle att meddela facklig utbildningoch studiecirklar som har lill syfte all utveckla handikappades färdigheter attmeddela sig. Av sikten med atl införa ett tilläggsbidrag var bl. a. alt, inomramen för de resurser som kunde avsättas för studiecirkelverksamhel, gruppermed kort utbildning skulle prioriteras så alt de ulbildningsmässigl missgynnadei försia hand skuUe kunna erbjudas avgiftsfria studier eller studier med lågadeltagaravgifter. De sakkunniga bör belysa fördelar och nackdelar med dennabidragskonslruklion och pröva om målet bättre skulle kunna nås på annat sätt. 3.2 Statsbidrag till studieförbund Utöver statsbidraget till studiecirkelverksamhet utgårockså statsbidrag till studieförbundens centrala verksamhet m. m. De sakkunnigabör med utgångspunkt i de mål som fastställts för folkbildningsarbetet övervägaom också formerna för detta statsbidrag bör förändras. Det särskilda bidragettill studieförbundens pedagogiska verksamhet liUkom bl. a. för att stimuleratiU kvalitetsfrämjande åtgärder (prop. 1963:36,'s. De sakkunniga börpröva om en uppdelning på bidrag till organisatoriska kostnader och bidrag tillpedagogisk verksamhet är motiverad. Även de grundläggandeprinciperna för fördelning av dessa bidrag mellan studieförbunden bör prövas,bl. a. med hänsyn tiU de uppgifier som studieförbunden numera anförtrolts i detkulturpoliliska arbetet. Desakkunniga bör också studera hur de särskilda bidragen till handikappadesstudieverksamhet används. En utgångspunkt bör vara alt en förändring avbidragen för handikappades studieverksamhet endast skall göras om garantierfinns för att resurser av minst samma storleksordning ulgår också ifortsättningen även om del sker i andra former. bör de sakkunniga samråda med handikapputredningen (S1966:38) som bl. a. utreder frågor om statsbidrag för olika åtgärder förhandikappade. De bör pröva vilka ytterligare insalser som kan behövas för atlunderlätta för handikappade alt delta i cirkelstudier (UbU 1975:16, s. 12). De sakkunniga bör också pröva om bidrag till kostnader förbarntillsyn vid föräldrarnas cirkelstudier skall ulgå (UbU 1975:16 s. 12). Bl.a. i detla sammanhang bör frågan om kostnadsfördelningen mellan stal och kommunbelysas. 3.3 Konsekvenser av full kostnadstäckning FÖVUX föreslog i sitt huvudbetänkande (SOU 1974:54) Vidgadvuxenutbildning alt studiecirklarna efler hand skulle bli avgiftsfria fördeltagarna. Det ökade statliga slödel skulle i första hand syfta till atlutjämna skillnaderna mellan prioriterade och icke prioriterade studiecirklar.Vidare borde de årliga anslagen anpassas tiU löne- och prisförändringar. Ianslutning till prop. 1975:23, som behandlade FÖVUX' förslag, uttaladeriksdagen (UbU 1975:16 s. II, rskr1975:177) att målsättningen borde vara alt utjämna skillnaderna mellanbidraget till de prioriterade och de icke prioriterade cirklarna och att såsmåningom kunna erbjuda kostnadsfria cirkelstudier. FÖVUX motiverade sina förslag bl. a. med altstudieförbundens verksamhet i framliden skulle komma all få samma betydelse iutbildningsverksamheten som de kommunala och statliga institutionerna. Desakkunniga bör närmare analysera konsekvenserna av FÖVUX' förslag.Statsbidragen till statliga och kommunala utbildningsinstitutioner styrs avramar, kursplaner, limplaner och andra detaljerade bestämmelser. Lönernafastställs i allmänhet genom avtal mellan staten och de fackligaorganisationerna. Nya former för statsbidrag prövas av uiredningen (U 1972:06)om skolan, staten och kommunerna. De sakkunniga bör belysa om fullkostnadstäckning genom statsbidrag skulle komma atl leda till liknande krav påstatlig kontroll och styrning av studieförbunden som gäller eller kan komma altgälla för statliga och kommunala skolor och vilka konsekvenser detta i så fallskulle kunna få för möjligheterna atl uppfylla de mål som fastställts förfolkbildningsarbetet. De sakkunniga bör i denna del begränsa sig till enprincipiell diskussion och analys. Koslnaderna för olika alternativ med fullkostnadstäckning bör dock belysas. De sakkunniga bör också redovisa vilkamöjligheter som finns alt prioritera så alt kostnadstäckning i ett försia stegskulle kunna införas på vissa områden. Därvid bör de sakkunniga se överförutsättningarna för full kostnadsläckning för studieförbundens arbetsplatsorienteradeverksamhet. 4 Tidsplan m. m. Många av de frågor som de sakkunniga har fåll i uppdragalt behandla har stort allmänt intresse och del är därför önskvärt atl de påett tidigt stadium kan föras ul till en bred debatt som kan komma atl geuppslag och impulser för del fortsatta utredningsarbetet. De sakkunniga bördärför senast under försia lill regeringen överlämna enpromemoria där de viktigaste problemen redovisas. Även om delkarlläggningsarbele som kommer alt ligga till grund för de sakkunnigas slutligaställningstaganden då inte avslutats, bör de eftersträva alt preliminärt redovisa tänkbara U:61 Skr 1975/76:103 380 Promemorian bör vara kortfattad och skriven på elt klart och enkeltspråk så atl den utan förändringar kan användas som utgångspunkt för denallmänna debatten. Utredningsarbetetbör bedrivas skyndsamt. Vid den slutliga utformningen av de sakkunnigas förslagbör gränsdragningsfrågorna prioriteras. De kan eventuellt presenteras i etl delbetänkande.Förslagen bör åtföljas av noggranna kostnadsberäkningar. De slutliga förslagenbör också uttryckas i form av utkast till bestämmelser och exempel påanvisningar. 62.Sakkunnig (U 1975:20) för förhandlingar med för de fria konsterna Tillkalladenligt regeringens bemyndigande med uppdrag att föraförhandlingar med för de fria konsterna med anledning avstatsmakternas beslut om reformering av högskoleutbildningen m.m.: Sakkunnig:Reuterswärd, B. , generaldirektör Sekreterare:Uhlin, J. Äke, departementssekreterare Lokal:Utbildningsdepartementet, 1, Fack, 103 10 , tel. /763 1751 (sekreteraren) Särskildadirektiv har ej meddelats. 63.Utredning (U 1975:21) om riksinternatskolornas ställning i utbildningssystemet TillkalladerUigt regeringens bemyndigande med uppdrag att utredariksinternatskolomas ställning i utbildningssystemet (se Post- och Imikes tidn.den 3 december 1975): Sakkunnig:Hilding, , regeringsråd , 111 29 , tel. Direktiv(anförande av statsrådet till prolokoll vid regeringssammanträdeden ): Vid1970 års riksdag fattades beslut om att bl. a. Grännaskolan, SigtunastiflelsensHumanistiska läroverk och skulle inrättas som riksinlernalskolorfr. o. m. /71 (prop. 1970:53, SU 1970:134, rskr 1970:297).Skolornas uppgift skulle vara att meddela utbildning motsvarande utbildningenenligt läroplanerna för och gymnasieskolan för dels internatelever, delsexlernatelever. F. n. bedrivs grundskoleutbildning endasi vidSigtunastiftelsens Humanistiska läroverk. Även de andra skolorna har emellertidgrundskoleelever men de Ulnylljar endast inlernalen vid skolorna. Sinundervisning får de vid den kommunala i resp. kommun. På detgymnasiala stadiet bedrivs undervisning moisvarande de treåriga linjerna igymnasieskolan. Vid finns även den tvååriga sociala linjen. Någramera utpräglat yrkesinriktade linjer finns inle vid dessa skolor. Grännaskolanerbjuder emellertid sina elever sådan utbildning men den får då bedrivas vidJönköpings kommuns gymnasieskola. Som internatelever får genom en förskolorna gemensam intagningsnämnd knuten till intagas barnoch ungdomar som antingen har utlandssvenska föräldrar, eller som av sociala,psykologiska och/eller pedagogiska skäl är i behov av miljöbyle eller som ärfrån glesbygd och inte kan beredas en tillfredsställande inackordering. Ävantalet internatplatser vid skolorna bör erUigt beslut högsl 60procent förbehållas barn och ungdomar som har utlandssvenska föräldrar. Förskolorna gäller kungörelsen (1970:333) om riksinlernalskolor (ändrad senast1974: 707). Verksamheten regleras även genom särskilda avtal mellan staten ochvederbörande skolors ägare. Till skolverksamheten vid riksinlernalskola ulgårstatsbidrag erUigt i huvudsak samma grunder som tiU gymnasieskola.Därutöver utgår statsbidrag för vissa tjänster vid internal verksamhet saml förskolhälsovård. För utlandssvensk elev utgår statsbidrag till kosinader förskolgång och skolmåltider med belopp som gäller för moisvarande ersättning vidkommunal samverkan på skolväsendels område. Enligt gällande avtal mellan statenoch ägarna till skolorna skall övriga kosinader för driften av skolorna läckasgenom elevavgifter. En vikligutgångspunkt riksdagsbeslut var de bedömningar som utlands-och inlernalskoleulredning gjorde i fråga om det framtida behovel avinackordering och undervisning för barn och ungdom som hade utlandssvenskaföräldrar. Denna utredning hade under hänvisning till bl. a. etl ökatinternationellt samarbete saml till expansionen av biståndsverksamheten bedömtalt efterfrågan på internatplatser skulle öka i framliden. Av detla skälföreslog uiredningen all elt antal riksinlernalskolor skulle inrättas i landetsaml tre s. k. rikselevhem. En annan utgångspunkt riksdagsbeslutvar uppfattningen atl kommunerna i ökad utsträckning skulle placera barn som avsociala, psykologiska och/eller pedagogiska skäl var i behov av byte av miljö ien internatskola med särskilt statligt stöd. Vidare var en utgångspunkt atl kommunernahade behov av atl placera elever från glesbygd vid sådana skolor. Detförutsattes att kommunerna betalade etl belopp som lägst motsvaradeinlerkommunal ersättning för sådan elev som fick plats på riksinlernalskola pågrund av styrkt behov av miljöbyle eller var från glesbygd. Under deår riksinternaten har funnits har nämnda förutsättningar i väsentligahänseenden förändrats. Jag vill här i korthet redogöra för huvuddragen i dennaförändring. Sedanstarten av riksinlernalskolor har samhällets möjligheter alt genomföraen tillfredsställande undervisning för elever från glesbygd och för elever medbehov av miljöbyte successivt förstärkts. Exempelvis kan här nämnas denutbyggnad av den gymnasiala skolorganisationen som har ägt rum och inle minsldå de anordningar som vidtagits för alt förbättra U:63 Skr 1975/76:103 382 tillgångenpå gymnasial undervisning i glesbygd. Genom åtgärder av olika slag har vidaresamhällets resurser vad avser både och gymnasieskolan byggts ul föratl underlätta skolgången för barn som av sociala, psykologiska och/ellerpedagogiska skäl är i behov av miljöbyle. Kommunerna har också ofta varitobenägna alt betala inlerkommunal ersättning för intagna elever iriksinlernalskola. Delta kan troligen till slor del förklaras av alt berördakommuner ansett att de själva kunnat svara för en tillfredsställandeundervisningssituation även för dessa elever. En av huvudtankarna i förslagenfrån utredningen (U 1970:63) om Skolans inre arbete är alt skapa bättre förutsättningarför kommunerna atl ytterligare förbättra situationen för elever med olika slagav handikapp. Utvecklingen mol atl kommunerna önskar lösa svårigheler i enelevs skolgång lokalt inom kommunen kan beräknas komma atl fortsätta. Detinternationella samarbetet, biståndsarbetet och den svenska handeln ochexportnäringen har expanderat som utredningen förutsåg. Däremot har efterfråganpå elevplatser vid riksinlernalskola inle motsvarat denna expansion. Det tycksfinnas en tendens alt föräldrar som endasi bosätter sig utomlandshellre tar med sig sina bam för alt låta dem gå i skola på den nyabosättningsorten än all inackordera dem för skolgång i hemlandet. Ulbyggnadenav de statsunderstödda svenska ullandsskolorna liksom de internationeUa skolornahar därvid förbättrat möjligheterna för föräldrarna atl vara tillsammans medsina barn även . Jag vill i detta sammanhang erinra om delutredningsarbete som bedrivs inom utredningen (U 1974:03) rörande svenskundervisning i utiandet. Molbakgrand av vad jag sålunda här redovisat finns enligl min mening skäl för altlåta utreda riksinternatskolomas ställning i del svenska skolsystemet. Ensärskild sakkunnig bör tillkallas för alt utföra detta arbete. I del följandeanger jag några riktlinjer för den sakkunniges arbete.