prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — för industri- och energipolitUchar i en rapport till framhållit att ettsamarbete inom på naturgasområdet ter sig naturligt mot bakgrund av attde enskilda länderna inte var för sig har tUlräckligt marknadsunderlag.Kommittén har särskUt pekat på att eventuella gasfynd på norskt havsområdenorr om 62:a breddgraden, där borrningar väntas börja , skulle kunnautgöra en stimulans för en regional utveckling. (industriministrarna) har vid sitt möte uppdragit åtämbetsmannakommittén att göra förberedande undersökningar resp. aktualiseratidigare material rörande tre konkreta frågor, nämligen möjligheterna attutnyttja naturgas från den norska kontinentalsockeln i Nordkalottområdet förbl. a. industriella ändamål, möjligheterna att anlägga en överföringsledningfrån eventuella fynd utanför tUl och samtmöjligheterna att utnyttja gas från eventuella nya fynd i med ilandföringav gasen på och överföring till och eventuellt . En förstaavrapportering skall ske före utgången av . Enligtmin mening skulle ett införande av naturgas i kunna medföra storafördelar såväl energipolitiskt som mUjömässigt. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 394 anledningatt uppmärksamt följa utvecklingen på naturgasområdet särskilt i våragrannländer. Jag ser därför Nordiska ministerrådets initiativ sombetydelsefullt. Det bör dock framhållas att något väsentligt bidrag frännaturgasen till energiförsörjning knappast kan förväntas före mittenav . Däremot kan det visa sig möjligt att få till stånden import av mindre kvantiteter för lokala eller regionala behov, t. ex. iSkåne eller . En sådan begränsad introduktion av naturgas skullekunna medföra förbättringar av miljösituationen och dessutom underlätta eneventuell senare uppbyggnad av större naturgassystem i . Införandetav naturgas, även i begränsad omfattning, kan komma att innebära vissafinansieringsproblem. Jag har tidigare förordat att en statlig kreditgarantiintill ett belopp av 2 000 mUj. införs för att underlätta finansieringenav utvinning m. m. av råolja, kol och naturgas. Garantin bör såvitt avsernaturgasprojekt kunna utnyttjas i samband med finansiering av såvälrörledningar som fartyg och anläggningar för import av flytande gas. Enfömtsättning är dock att ifrågavarande projekt bedöms vara av betydandeförsörjningspolitiskt värde. Förbrukningenav elektrisk energi har i likhet med den totala energiförbmkningen i landetökat snabbt under . ökadeelkonsumtionen med i genomsnitt . varökningstakten något lägre. I absoluta tal förbmkades inom landet totalt ca 77,5TWh . Preliminära uppgifter för tyder på, att förbrukningendetta år blev något lägre än . Detta kan väsentiigen tUlskrivasfrivUligt elsparande och de konsumtionsbegränsande åtgärder som vidtogs ibörjan av året på grand av den tillspetsade situationen på den intemationellaoljemarknaden. Gynnsamma väderleksförhållanden under vintermånadema bidrogockså tUl att elkonsumtionen hölls tUlbaka. Statistiken för de senastemånaderna pekar emellertid på att förbrukningen åter har börjat öka. Produktionenav elektrisk energi i är alltjämt till större delen baserad på inhemskavattcnkrafttillgängar. Produktionen av vattenkraft uppgick till59,, vilket motsvarade ca 77,5 o av den totala elproduktionen i landetsamma är. I övrigt producerades i värmekraftanläggningar, varav 2 TWhi kärnkraftverk. Importen uppgick till och bestod huvudsakligen avvattenkraft från . Exporten av elektrisk energi till våra nordiskagrannländer i första hand utgjorde . EPUhar i sitt betänkande. Energi 1985 2 000 redovisat fyra altemativ för dentotala energikonsumtionens utveckling under återstoden av detta Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 395 sekel.Vad särskUt gäller elkonsumtionens utveckling har CDL i sitt remissyttrandeöver betänkandet presenterat två egna prognosaltemativ för tiden fram till1985. Den prognoserade elkonsumtionen enligt de sex alternativenframgår av följande sammanställning (i TWh). CDL EPU B 2 Industri Samfärdsel övrigt varav elvärme (24) (12) ICDL:s båda alternativ och i EPU:s altemativ 1 och 3 har förutsatts attkärnkraften kommer att byggas ut ytterligare, medan EPU 2 och 4 utgår från ettstopp för vidare kärnkraftutbyggnad efter redan beslutade elva aggregat. CDLoch EPU har vidare gjort två olika antaganden beträffande den ekonomiskautvecklingen, varvid i alternativen CDL A, EPU 1 och EPU 2 förutsatts ensnabbare tillväxttakt än i övriga alternativ. Somframgår av sammanställningen är de framräknade konsumtionsnivåema år 1985något lägre i CDL:s alternativ A och B än i EPU:s motsvarande alternativ 1 och3. Skillnaderna berör utesliitande övrigsektorn. EPU har sålunda räknat med enbetydligt högre elvärmeförbrukning än CDL. Beträffande förbrakningen inomsektorn i övrigt ligger EPU:s prognoser något lägre. Frånvattenfalls verket har jag inhämtat uppgifter om hur försörjning medelektrisk energi med beaktande av kravet på leveranssäkerhet väntasgestalta sig budgetåren 1976/771982/83 med hänsyn tUl den belastningsökningsom förutses och de utbyggnader som verket, kommuner och enskilda kraftföretagplanerar att genomföra för att tUlgodose den väntade belastningen. De energi-och effektbalanser som verket därvid har lämnat baserar sig på CDL:s högreprognosalternativ (CDL A), vUket t. v. ligger tUl grund för kraftindustrinsplanering. Balanserna,som således utvisar total belastning konsumtion inkl. överföringsförluster ,produktion och installerad maskineffekt samt kraftutbytet med de nordiskagrannländerna, framgår av följande sammanställningar. Prop.1975: 30 BUaga 1 Industridepartementet Energibalanser för hela landet budgetåren 1976/77-1982/83(i TWh) KrafUillgång: Vattenkraft inkl. import, medelår Värmekraft, medel- Brist enligt kriteriet för leverans- ' Kriteriet för leveranssäkerhet innebär att summan av 0,8x vattenkraftproduktionen under medelår och 0,9 x värmekraftproduktionen vidmedeltillgänglighet skall vara minst lika stor som den totala förbrukningen. Effektbalanser för hela landet budgetåren 1976/77-1982/83(i MW) maximala timeffekt Fast export Installerad effekt: Vattenkraft inkl. 13 240 11 050 14 010 11 640 14 260 13 650 15 060 14 720 15 260 15 900 15 430 17 200 15 720 19 350 D:o av prima belastning 1 MW (megawatt) = De här redovisade balanserna inbegriper befintiiga ochbeslutade produktionsanläggningar inkl. elva kärnkraftaggregat samt sådanaännu inte beslutade anläggningar som enligt kraftindustrins bedömning behövsför att den efterfrågan på elektrisk energi som förutses skall kunnatillgodoses med förutsatt krav på leveranssäkerhet. Dessa tillkommandeutbyggnader består av 1 900 MW kärnkraft, 1 500 MW övrig värmekraft och 3 000MW vattenkraft. Eftersom utbyggnadstakten kan påverkas såväl av företagens egnaåtgärder som av yttre omständigheter, är det dock inte säkert att produktions-och effekttillskotten kommer vid här angivna tidpunkter. De tillkommande vattenkraftutbyggnadersom har 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 397 förutsattsi balanserna utgörs tUl stor del av maskininstallationer i befintligakraftstationer. Jaghar i det föregående i flera sammanhang betonat att politiken på energiområdetbör inriktas bl. a. pä att hälla tillbaka en fortsatt ökning avenergikonsumtionen. Det råder emellertid stor enighet om att övergången tUlett energisnålare samhälle kräver en förhållandevis lång omställningstid. Deundersökningar so.m har gjorts beträffande möjligheterna att spara energi utan att centrala politiska mål på andra områden blir eftersatia har gettunderlag för målsättningen, att ansträngningarna skall inriktas mot attförbrukningen av energi i vårt land inte skall öka med mer än i genomsnitt 2 %per år fram . Jag har härvid räknat med att de åtgärder i syfte attbegränsa energikonsumtionen som jag har föreslagit i det föregående kommer attfå effekt på förbmkningen av såväl bränslen som el. Av skäl som jag också harredovisat tidigare fömtses emellertid konsumtionen av el även framgent kommaatt öka snabbare än konsumtionen av bränslen. balans för den totala energikonsumtionen som jag har redovisatunder avsnittet 12.3 har med utgångspunkt i de olika möjligheterna attställa efterfrågade energikvantiteter till förfogande förbrukningen avelektrisk energi antagits uppgå tUl Lrmemot . Dennakonsumtionsnivå är något lägre än CDL:s lägre prognosalternativ (CDL B) ochinnebär en årlig belastningsöknmg med i genomsnitt mellan åren 1973 och1985. Jagövergår nu till att redovisa mina överväganden beträffande behovet av nyaproduktionsanläggningar. Somen utgångspunkt skall jag redogöra för produktionsmöjligheterna i nuvarande kraftsystem.Härmed avses existerande och beslutade anläggningar inkl. elvakärnkraftaggregat samt vissa fast planerade men ännu inte beslutadekraftvärmeverk och maskininstallationer i befintliga vattenkraftstationer. Jagkommer även att beröra vissa allmänna förutsättningar för produktion avelektrisk energi, vUka är av grundläggande betydelse för planering ochutbyggnad av ett kraftproduktionssystem. Kraftproduktionenmåste svara mot den aktuella belastningen. Elenerginskonsumtionsmönster varierar emellertid avsevärt med årstiden, veckan ochdygnet beroende på växlingar i klimat, temperatur, ljusförhållanden, arbetsrytmi industrin etc. Med hänsyn till bl. a. dessa variationer i belastningen måsteproduktionssystemet vara flexibelt och sammansatt av flera kraftslag med olikakostnads- och driftegenskaper. Kraftverk med lång utnyttjningstid och lågarörliga kostnader såsom kärnkraftverk, vissa vattenkraftstationer och i vissmån kraftvärmeverk används således för att täcka baskonsumtionen, medantoppbelastningarna i den mån det inte kan ske med lättreglerad vattenkraft balanseras med värmekraftanläggningar med jämförelsevis höga rörliga och lågafasta kostnader. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 398 Nuvarandeproduktionssystem definierat på angivet sätt är sammansatt av samtiigahär nämnda kraftslag. Från ekonomisk synpunkt är inslaget av oljebaseradeanläggningar kraftvärmeverk, kondenskraftverk och gasturbiner f. n. aUtförstort, eftersom produktionskostnaderna i dessa anläggningar med dagensoljepriser är väsentligt högre än för alternativa konventioneUa kraftslag. Ettmaximalt utnyttjande av nuvarande produktionssystem skulle under vissaspecifika förutsättningar kunna ge en årsproduktion som med en eller annan TWhöverstiger den konsumtionsnivå för elektrisk energi i stadium 1985 som jagtidigare har angett. Det normala kraftutbytct med de nordiska grannländerna harhärvid antagits ge varken export-eller importöverskott. JagvUl understryka, att ett utnyttjande av produktionssystemet på detta sättstarkt kan ifrågasättas redan på ekonomiska grunder, eftersom det bygger påantagandet att samtliga oljebaserade anläggningar inkl. gasturbiner utnyttjasmer eller mindre kontinuerligt under en stor del av året. Despecifika förutsättningar som måste gälla för att produktion och konsumtion avelektrisk energi skall balansera på det sätt som jag här har antytt är, attolja finns att tillgå i behövliga mängder, att nederbörd ochvattenkraftproduktion blir normal, att tillgängligheten hos värmekraftverkensammanfaller med den beräknade medeltillgängligheten och att belastningen pågrund av onormala väderleksförhållanden m. m. inte blir väsentligt högre än detmaximala värde som har angetts i energibalansen . Några garantier föratt sådana normala förhållanden skall råda under ett visst år kan givetvisinte lämnas. Kraftsystemet måste därför planeras och byggas ut så att detfinns tillräcklig produktions- och överföringskapacitet för att täcka den vidvarje tidpunkt aktuella belastningen även under onormala produktions- och konsumtionsförhållanden.Avvikelser från normala produktionsbetingelser kan exempelvis inträffa tillföljd av variationer i nederbörden eller på grund av att reparationstiderna ochantalet driftstömingar hos anläggningarna varierar från till ett annat.Avvikelser från den prognoserade belastningen kan bero på skiftandekonjunktur- och temperaturförhållanden m. m. Tillbelysning av vad jag har sagt vill jag erinra om kraftbristsituationenvåren . Denna hade sin upprinnelse redan drift-säsongen 1968/69, som varextremt nederbördsfattig. TUlrinningen underskred sålunda under hösten 1968det lägsta värde som legat tiU grund för den tidigare utbyggnadsplaneringen.Trots detta och trots att vissa värmekraftaggregat drabbades av svåradriftstörningar under högbelastningstid kunde kraftförsörjningen ändå tackvare tillgängliga produktionsreserver upprätthållas, utan att någrakonsumtionsbegränsande åtgärder behövde tillgripas. Även säsongen 1969/70präglades 1975:30 Bilagal Industridepartementet 399 avdåliga tillrinningsförhållanden, varför produktionsreservema i form avvärmekraftverk åter måste tas i bmk. Situationen försämrades av att några av destörsta oljebaserade värmekraftaggregaten havererade och av att driftstömingarpå samkömingsförbindelsen med begränsade möjUghetema tUl import avelektrisk energi från detta land. och hade i likhet med Sverigedrabbats av extrema torrårsförhåUanden, vUket gjorde att importen också fråndessa länder minskade. Vintem 19691970 blev dessutom betydligt kaUare än normalt,vUket ökade den redan fömt oväntat höga belastningen. Sparkampanjer,restriktioner och viss begränsad ransonering fick tUl slut tillgripas för attsituationen skulle kunna bemästras utan störningar i sysselsättningen. Kraftsystemetmåste således innehålla viss reservkapacitet för att tUlfredsställandeleveranssäkerhet skall kunna upprätthållas. En hundraprocentig garanti ärnaturligtvis inte möjlig att uppnå. En rimlig avvägning enligt nu gällandeprinciper mellan risken för kraftbrist och kostnaden för reservkraft erhållsom kraftsystemet planeras så att summan av av vattenkraftproduktionenunder ett medelvattenår och av värmekraftproduktionen vid normaltiUgänglighet är större än eller lika med belastningen enligt mest sannolikaprognos. Jag ser inga skäl att nu frångå detta kriterium för lämpligleveranssäkerhet. Omdet här förordade kriteriet för leveranssäkerhet tillämpas på nuvarandeproduktionssystem enligt min tidigare definition, kan den maximalaårsproduktionen hos systemet beräknas tUl . Konsumtionen av elektriskenergi har som nämnts antagits bli inemot . Detta leder tillslutsatsen att nya produktionsanläggningar måste till, för att det skall bUmöjligt att med tUlfredsställande leveranssäkerhet täcka belastningen motmitten av . Somjag har angett i det föregående och skaU utveckla närmare i följande avsnitthar jag vad gäUer möjligheterna att tUlgodose det tillkommande behovet avelektrisk energi t. o. m. 1985 kommit fram till dels attvattenkraftutbyggnaderna t. v. i huvudsak bör begränsas till vissa projekt iälvar, som utnyttjas hårt för kraftproduktion, dels att omfattningenav det svenska kärnkraftprogrammet t. o. m. bör begränsas tUlsammanlagt tretton aggregat. Med sädana restriktioner beträffande vattenkraftoch kärnkraft kommer det behövliga tillskottet av elektrisk energi att behövaproduceras i fossUeldade anläggningar i inte obetydlig omfattning. Inriktningenmåste härvid vara att denna produktion företrädesvis skall ske i anläggningarmed hög verkningsgrad, dvs. i kraftvärmeverk och industriella mottrycksanläggningar. Sverigehar goda förutsättningar för produktion av vattenkraft och vattenkraften hardärför varit den helt dominerande energi-käUan för produktion avelektrisk energi i vårt land. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 400 baseradi första hand på olja har utnyttjats praktiskt taget uteslutande somproduktionsreserv med vattenbrist och för att täcka kortvarigabehov av effekt , då belastningen har varit särskUt hög. Konsumtionenav elektrisk energi varierar såväl som och dygnet. Föratt vatten skall finnas tillgängligt vid kraftstationerna i rätt tid iförhållande till elförbraknmgen lagras vatten genom dämning under årets vattenrikatid (majoktober) i regleringsmagasin och tappas ur magasinen under åretsvattenbristtid (november april). Cirka en tredjedel av årsproduktionen avvattenkraft kommer från sådan magasinerad energi. Genom denna s. k.årsreglering har det varit möjligt att med vattenkraft täcka störredelen av den årliga konsumtionen av elektrisk energi. I vissa störreregleringsmagasin sparas vatten från med riklig vattentUlgång tiU årmed vattenbrist s. k. flerårsreglering. Genom kortvarig reglering avvattennivån i reglerings- och kraftverksmagasinen kan vattenkraftproduktionenockså lätt anpassas till elkonsumtionens variationer och dygnet.När en älv är fuUständigt utbyggd s. k. profilreglering kan vatten-föringoch korttidsreglering ökas under vissa fömtsättningar utan att det medföralltför stora förändringar på vattenstånden i dämningsområ-dena. Medutgångspunkt i uppgifter om topografi och avrinning har tiUgången pånaturenergi i uppskattats tUl i genomsnitt . Allnaturenergi kan emellertid inte nyttiggöras. Dels går energi bort som förlusteri vattenvägar, turbiner och generatorer, dels måste de hydrologiska ochtopografiska förutsättningarna uppfylla vissa minimikrav för att det skallvara tekniskt möjligt att ta ut vattnets energi i en kraftstation. Bedömningarav hur stora vattenkraftresurser som är utbyggnadsvärda frän ekonomisksynpunkt har gjorts och med skiftande resultat, vilketframgår av följande sammanställning. Deolika bedömningsrcsultaten beror på att förutsättningarna för vattenkraftutbyggnaderhar ändrats till följd av den tekniska och ekonomiska utvecklingen. Moderntunnelsprängningsteknik och dammbyggnadsteknik samt kraftöverföring med högaspänningar över långa av- 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 401 ståndhar t. ex. bidragit tiU väsentiigt ökade möjligheter att utnyttja vattenkraftresurserna.Vad som från tUl annan kan betraktas som utbyggnadsvärd vattenkraftberor vidare i hög grad på kostnader för altemativ kraftproduktion, denbefmtUga produktionsapparatens sammansättning etc. Hittillshar tagits i anspråk vattenkrafttillgångar som ger en normalårsproduktion av59 TWh. Ytterligare ca kommer att erhållas i anläggningar som ännu intetagits i drift, men för vilka tUlåtlighetsdom har avkunnats. Medutgångspunkt från dagens bedömningar av hur stora vatten-krafttiligängar somkan tas tiU vara i rationella anläggningar, kan pä lång sikt de återståendeutbyggnadsvärda vattenkraftresurserna således anges till . Dennauppskattning baserar sig på jämförelser med kämkraften, som enligt nuvarandebedömningar utgör det billigaste produktionsaltemativet. Om jämförelse istället görs med oljebaserad kraftproduktion till aktuella oljepriser, ter sigvattenkraften mera ekonomisk, vilket skulle motivera en viss uppräkning av deutbyggnadsvärda vattenkrafttillgångarna i landet. Störredelen av de outbyggda vattenkrafttillgångama finns i norra . Aktuellainventeringar av tänkbara utbyggnadsprojekt visar att en årsproduktion av 25TWh skulle kunna nyttiggöras i vattendragen norr om utöver vad somredan har tagits i anspråk. Härav faller ca på var och en av de storaorörda älvarna , älv, älv och den svenska delen avTorne-Muonio älvar, sammanlagt drygt i de redan utbyggda älvamaAngermanälven, älv, Skellefte älv och Stora och LUla Lule älv samt knappt 3TWh i ett antal mindre vattendrag, s. k. skogsälvar. Iälvarna i södra och norra i första hand ,, Ljusnan, och har redovisats nya utbyggnadsprojektmed en årsproduktion av . Enligt senare uppgifter bör ytterligare ,dvs. totalt , kunna nyttiggöras i området. Ytterligareutbyggnader i vattendragen söder om skulle enligtinventeringarna ge . Vattenkraftutbyggnadermedför i likhet med allt annat naturresursutnyttjande ingrepp i denursprungliga miljön. Byggnader, dammar, regleringssjöar, berg- ochschaktmassor ger förändringar i landskapsbilden. När regleringsmagasinen fyllsöverdäms mark som därvid blir totalska-dad. Genom att grundvattennivån höjspåverkas även markområdena närmast den nya stranden, överdämning kan ocksåmedföra skador på byggnader, vattentäkter, avlopp, kommunikations- ochflottningsleder m. m. Vattenkraftutbyggnaderinverkar vidare på de naturliga vattenförhållandena. Forsar försvinner ochströmsträckor torrläggs. 26 1975.1 saml. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 402 medförvariationer i vattenstånd och vattenföring. Sädana förändringar påverkar detekologiska system som ett vattendrag utgör och ger upphov tUl skador till menför bl. a. fisket och den vetenskapliga naturvården. De följdverkningar ochskador som jag här har berört kan i viss utsträckning mUdras genom lämpligutform.ning av kraftproduktionsanläggningarna, vattenhushållningsbestämmelseroch skadeförebyggande åtgärder. I vissa fall kan kraftverksbyggen även medförapositiva effekter t. ex. geno.m att områden som är värdefulla för det rörligafrUufts-livet blir mera tillgängliga. Kvarstående och irreparabla förändringari naturmUjön tUl följd av vattenkraftutbyggnader kan emellertid inte undvikas.DeHa leder till konflikter med andra intressen i samhället, vilka i allmänhetpåkallar att vattendragen skyddas mot kraftutbyggnad. Bevarandeintressen såsomvetenskaplig naturvård, kulturminnesvård, rekreations- och friluftsliv,rennäring etc. har vuxit sig allt starkare, efterhand som tUlgången på avvattenkraftutbyggnader opåverkade älvar och vattensystem har minskat. Intressekonflikterna närdet gäller utnyttjandet av våra vattendrag har även behandlats inom ramen förden fysiska riksplaneringen. 1972: 111 (bU. 2 och 3) HushåUning medmark och vatten anförde föredragande departementschefen bl. a. attvattenkraften skulle komma att svara för en ringa del avdet totala energi-tUlskottet. Vattenkraften skulle emellertid fåstörre betydelse som toppkraft för att klara variationema i förbrukningen avelektrisk energi. Aktuella överväganden beträffande vattenkraftutbyggnadema gmndade på föreliggandetekniska och ekonomiska förutsättningar måste ske mot denna bakgmnd ochmed beaktande av hur framtida generationer skulle komma att värdera orördaälvar. anslöt sig ihuvudsak till de riktlinjer för den framtida utbyggnaden av vattenkraft somhade föreslagits i propositionen (CU 1972: 35, rskr 1972: 348). RiktUnjemainnebar, att dittiUs outbyggda huvudälvar och källflöden i norra bevaras opåverkade. Vidare skulle vissa preliminärt avgränsade väglösavildmarksområden undantas från all tyngre exploatering, bl. Beträffande hade i propositionen uttalats,att ytterligare överväganden krävdes innan statsmaktema tog ställning tUl omälven borde bevaras i sin helhet eller om någon utbyggnad borde få komma tUlstånd. fann emellertid att övervägande skäl talade för att Kalixälveninte borde byggas ut för kraftproduktion. I fråga om de redan ian-språktagnahuvudvattendragen i södra och norra innebar riksdagsbeslutetatt aktuella utbyggnadsprojekt i dessa älvar skulle prövas genom en särskildutredning. Utredningenrörande vattenkraftutbyggnader i södra och norra harsedermera avlämnat betänkandet (SOU 1974: 22) Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 403 I utredningen presenteras en rangordning av ett nittiotal studeradeutbyggnadsprojekt. Rangordningen har gjorts med utgångspunkt i ensammanvägning av skilda bevarandeintressen och en kraftekonomiskklassificering. Projekten har hänförts till ett antal klasser, av vUka denhögsta klassen klass 4 innehåller sådana projekt som enligt utredningen harså stort bevarandevärde, att inte ens en hög kraftnytta kunnat påverka den slutligaprioriteringen. Den lägsta klassen klass O innehåUer anmälda om- ochtillbyggnadsprojekt som inte närmare har undersökts eller värderats avutredningen. De energitillskott som erhålls i de olika klasserna framgår avföljande sammanställning. uppfattning bör ytterligare vattenkraftutbyggnader i södraNorrland och norra bedömas restriktivt. Mot denna bakgrund bör klass 4i sin helhet undantas från utbyggnad. Utredningen betonar emellertid att ävenen utbyggnadsnivå omfattande samtiiga övriga klasser skulle innebära en förbevarandeintressena ytterst allvarlig utbyggnad. Deinventeringar av utbyggnadsmöjligheterna i vattendragen norr om somjag åberopat i det föregående har gjorts av ochstatens vattenfallsverk.