prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — RKBF menar att alltför snabbt kommit tillslutsatsen att skolan bör vara centrum för det frivilliga barn- ochungdomsarbetet. finner att den samladeskoldagen rymmer så väsentliga värden då det gäller omsorg, tillsyn ochsysselsättning för elevema att man tillstyrker principen om den samladeskoldagen. Dessa synpunkter om en ökad omsorg under skoldagen anför även ettstort antal remissinstanser däribland SSU, FPU, MUF. Unga Örnar,ärkebiskopen. , m. fl. kommuner saml skolstyrelserna i , ,, , och . Möjligheterna till social träning anserskolstyrelsen i ökar i och med att man inför tid för fria aktiviteter.Den sysselsättning eleverna då ägnar sig åt kan utveckla känslan för samverkanoch ansvarstagande. I bästa fall betyder en samlad skoldag slut på meningslösväntan pä skolskjutsar och sysslolöshet under tråkiga håltimmar. Höörs kommunpåpekar att en samordning av skoltider för olika stadier vid en skolenhet kanmedföra lägre skolskjutskostnader men genom tillkomsten av frivilligaaktiviteter efter skoldagens slut uppkommer ett nytt transponproblem. kommun slår fast, att det är ett grundkravatt ideella och politiska organisationer, folkrörelserna, fackföreningsrörelsenoch ungdomsorganisationerna i större utsträckning än måste fö kommain i skolverksamheten. 2.2.2Skoldagens längd och obligatorium SÖ delar uppfattningen att utformningen avverksamheten inom angivna ramar skall ankomma på kommunen. Kommunen bör utformaskoldagen så att resurserna för omsorg och fritidsaktiviteter finns avsattaunder hela skoldagen och kommer alla skolans elever till del. SÖ finner vidareliksom RRV, , , m. fl., att en timplaneändring ärmotiverad för i första hand mellanstadiets del, om den samlade skoldagen skallbli en realitet för alla elever. SÖ liksom flertalet länsskolnämnder delarutredningens uppfattning att skoldagens fria aktiviteter bör vara obligatoriskaför elevema. Samma uppfattning framförs av bl. a. RRV, socialutredningen,/SR, RHS, , , , och i efterlyser en lösning på omsorgen under lovdagarsamt ferier. kommun anser att man bör ompröva skolårets längd. LR tillstyrker den samlade skoldagen endast underförutsättning att de fria aktiviteterna blir frivilliga. Samma ståndpunktredovisas av SAF, MUF, , , , Höörs kommun samtskolstyrelsen i . Prop.1975/76:39 39 Frågan om skoldagens längd för eleverna pålågstadiet har behandlats av ett stort antal remissinstanser. Flertaletär.kritiska mot de föreslagna minimi- och maximivärdena för skoldagen fördessa elever. i förutsätter att skolstyrelsernakommer att vara försiktiga vid fastställandet av skoldagens omfattning, TCOaccepterar de föreslagna maximivärdena men förordar en restriktiv tillämpningför åk 1 och 2. Samma uppfattning redovisas bl. a. av ärkebiskopen, , SFL,/SR, RHS samt flera kommuner och skolstyrelser, däribland . ,, och kommuner saml skolstyrelserna i Botkyrkaoch . SSKF stöder forslaget till maximigräns förlågstadiet och menar att sett mot bakgrund av vistelsetiderna i daghem fårskoldagen ej bli för lång pä lågstadiet. ABF anser SlA:s minimitider riktigafrån jämlikhetssynpunkl. kommun anser att då det gäller riktvärdenför skoldagens längd bör de av föreslagna för låg- ochmellanstadierna och för högstadiet utgöra en övre gräns somej får överskridas. Skolstyrelsens beslut om skoldagens faktiska längd börsedan baseras på lokala önskemål och behov. Samma uppfattning redovisas avflera kommuner bl. a. av , , , kommuner ochskolstyrelserna i och . Skolstyrelsen i menar att skoldagens längdkan variera mellan olika skolenheter beroende pä dess olika behov och deekonomiska resurser som finns tillgängliga. Ansvar och generositet måste tillför att alla bam och ungdomar oavsett bostadsort i kommunen skall fö ettrikligt utbud av fria aktiviteter. Behovet av frivilliga aktiviteter måsteemellertid kartläggas vid varje skola för sig. 2.2.3De fria och frivilliga aktiviteternas mål och innehåll Utredningens förslag om värvning av fasta och friaaktiviteter samt frivilliga aktiviteter i anslutning till skoldagen och att defria aktivitetema får en pedagogisk anknytning och ett målbeskrivet innehålltillstyrks av nästan samtliga remissinstanser som yttrat sig. SÖ kan i princip instämma i utredningens förslagtill innehåll i fria aktiviteter men kan inte undgå en känsla av attutredningens redovisning av olika möjligheter att anordna fria aktiviteterväcker en förväntan, som inte står i relation till varken den tid som står tillförfogande eller till de ekonomiska resurserna. i anser att detfinns bättre möjligheter att lösa problemet med tillsyn för eleverna om fastaoch fria aktiviteter varvas under en föriängd skoldag. iSkaraborgs län menar att det måste vara en frihet för kommunen att avgöra vidvilka skolor en utbyggnad av fria aktiviteter skall anordnas. iGävleborgs län delar ej uppfattningen att resursen för fritt valt arbete skallräknas in Prop.1975/76:39 40 iförstärkningsresursen utan vill att den i stället bör komma svenskan till del iform av fasta aktiviteter. i anser att enmeningsfylld skoldag kräver betydligt större resurser för fria och frivilligaaktiviteter. TCO menar att det är positivt att lokalt verksammakulturarbetare och ungdomsorganisationer bereds möjlighet att samarbete medskolan. En nödvändig förutsättning för att förbättra skolans inre arbete är enmetodisk utveckling. De önskemål om genomgripande pedagogiska förändringar somframfordes i direktiven borde ha lett till mera konkreta förslag vad gäller dekursplanebundna aktiviteterna och arbetssättet inom dessa. Avvägningen mellan"teoretiskt" och "praktiskt" är inte tillfredsställande påhögstadiet. Förslaget att resurserna för fritt valt arbete på högstadiet skallkunna användas för insatser på andra stadier kan i praktiken leda till atthögstadiet blir ytteriigare teoretiserat vilket skulle kunna fö negativaeffekter för framför allt de lågt motiverade elevema. Nya resurser bör därförtillföras så att resursen som finns för fritt valt arbete ävenfortsättningsvis kan användas för sådana aktiviteter pä högstadiet. SL tillstyrker att innehållet i de friaaktiviteterna avgörs inom rektorsområdet, alternativt inom skolenheten.Allmänt vill förbundet framhålla att de fria aktivitetema inte för betraktassom något artskilt från undervisningen i övrigt, som bör ges ett sådantinnehåll att det upplevs meningsfullt av eleverna och att arbetsformernastimulerar till aktivt deltagande. Detta framhåller även RHS. SFL tror att detfinns risk att de fria aktiviteterna kommer att användas för terapibetonadesysselsättningar. Flera remissinstanser bl. a RHS anser att termen"fria aktiviteter" txir utgå. anser att man bidrar till attmotverka många av dagens skolproblem genom att fylla tid för raster ochhåltimmar med meningsfulla aktiviteter för elevema. Samma synpunkt harElevförbundet. FBF betonar starkt kravet pä att möjligheternatillgodoses för både flickor och pojkar att välja fria och frivilligaaktiviteter efier intresse och fallenhet, så att inte traditionsbundetkönsrollstänkande kvarhälls. Ett absolut krav från DHR är att utbudet av friaoch frivilliga aktiviteter är så rikligt att alla elever, alltså även gravthandikappade, kan deltaga i och fritt välja mellan flera olika aktiviteterutifrån det personliga intresset. Fritidsaktiviteterna måste även varatillgängliga för elever som går i specialskolor, men bor i hemmen. Detsammamåste även gälla för internatskoleelever. Liknande synpunkter framförs avStatens Handikappråd och HCK. RF anser med hänsyn till motiven om ökad kontaktmellan skola och organisationsliv det synneriigen olyckligt att fritt valtarbete som på högstadiet visat sig vara inkörsporten till konkret samverkanmellan skola och föreningsliv och som mottagits så positivt av eleverna nuförsvinner som tim-planebundet ämne, RF anser att fritt valt arbete nu börjatfinna sin form och sålundaaren konkret lösning på hur fria aktiviteter kan genomföras på låg-, mellan-och högstadiet. RF föreslår därför ätt prövarmöjligheten att som timplanebundet ämne (fast aktivitet) införa fritt valtarbete såväl pä låg-, mellan- som högstadiet. Samma uppfattning har RRV, somockså vill fastslå ett minimum fria aktiviteter som ej används för stödundervisning. anser att skolans öppenhetinte kan tillåtas bli total. Vad som skall erbjudas eleverna som ett alternativunder samlingsnamnet fria aktiviteter måste av skolans ledning bedömas utifrånde allmänna kriterier på objektivitet som läroplanen anlägger. SKU instämmer ibehovet av de olika typer av fria aktiviteter som utredningen föreslagit.Däremot är SKU starkt kritisk till den dåliga överensstämmelsen mellan tid förfria aktiviteter och de mål som satts upp för dessa. SKU anser vidare nuvarandemorgonsamlingar och gemensamma samlingar så väsentliga att de bör finnas kvaräven inom de fria aktivitetema. RKBF delar utredningens uppfattning att skolanbör erbjuda ett rikt urval av fria aktiviteter som anknyter till elevernasintressen och behov. Organisationerna bör på ett aktivt sätt medverka ochinformera eleverna om vilka möjligheter som erbjuder sig. Flera remissinstanser menar att stödundervisningenej för konkurrera med andra för eleven mer stimulerande aktiviteter. Tilldessa instanser hör SFL som anser att SIAis förslag leder till att klyftanmellan svag- och högpresterande ökar i stället för att minska. Länsskolnämndeni menar att stödundervisningen under fria aktiviteter bör varafrivillig. Liknande synpunkter harfif, RHF, HCK. DHR, SFSP, samtflera kommuner däribland , , och . SL tillstyrker däremot att stödundervisning delviskan föriäggas till tid för fria aktiviteter utan att den konkurrerar med vissaandra aktiviteter. /SR har uppfattningen att de fria aktiviteterna börinriktas på att bli ett stöd för skolans pedagogiska arbete även i form avstödlektioner och läxhjälp. framhåller i detta sammanhangatt det måste bli skolans uppgift att söka olika vägar för att i samverkan medhemmen söka stimulera även svagmotiverade elever att ta emot sådanaerbjudanden. Viktigt är dock att skolan inte är rädd för att söka nya ochkanske okonventionella vägar för att nå detta mål. Frågan om biblioteksverksamheten tas upp av bl. a.SÖ, , /SR, SAB, SLF, kommunförbundet och ett flertal kommuner.SIA framhåller att skolbiblioteket på olika sätt bör utnyttjas under de friaaktiviteterna, i samband med läxläsning för stödundervisning, för fri läsning,för spel och för allmän avkoppling. SÖ är överens med om att skolbiblioteket bör fåutökade sociala och elevvårdande funktioner och bör vara öppet hela skoldagen,om möjligt Prop.1975/76:39 42 ävenpå tider för frivilliga aktiviteter. Detta är en fömtsättning för att skallkunna fungera som arbetsplats för såväl läroplansbundna söm fria studier, sominformations- och utställningscentrum och som utvecklingsbefrämjande kreativmiljö för eleverna. Skolbiblioteket kan bli en betydande jämlikhetsfaktor,speciellt för de barn, som kommer från läsovana miljöer, och skolskjutsbarn,vilka i allmänhet har små möjligheter att komma i kontakt med goda barn- ochungdomsböcker och annan litteratur. Samma förhållande gäller invandrarbarnen.Att stimulera samtliga dessa elevgmpper till läsning är en mycket angelägen ochviktig uppgift för såväl bibiliotekets personal som för lärare framhåller SÖ. Detta framhålls även av som menar att iförsta hand bör uppmärksamhet riktats på bibliotek,eftersom destora bristerna finns där. För att skolbiblioteket skall få den centrala roll iskolan som utredningen föreslår bör enligt bestämda krav ställas påbiblioteket. Det skall vara lättillgängligt, öppet , haändamålsenliga lokaler, kunnig personal och ett varierande bokbestånd och andramedier. /SR menar att skolans ansvar för elevernaskulturella utveckling gör att biblioteken på olika stadier bör inta en centralplats. Skolans bibliotek är en utmärkt utgångspunkt för att stimulera olikaintressen. SAB liksom SFL delar utredningens uppfattning attbiblioteket på alla stadier bör inta en central plats. Möjligheten att utnyttjaskolbiblioteket är en grundläggande rättighet för alla som arbetar i skolan,och det bör vara angeläget att se till att det material och den information somfinns i verkligen kan användas av dem som så önskar. Erfarenheterfrån aktivt arbete i skolbibliotek visar att ett obemannat skolbibliotek inteblir det förskolans verksamhet väsentliga miljöalternativ, som kännetecknas avmöjligheter till studier, tystnad och avkoppling. Enligt SAB är det uppenbart,att ambitionerna hos skolbiblioteket och folkbibilioteket i hög gradsammanfaller. Ett samarbete bör därför vara självklart. En liknande uppfattningredovisas av . De kommuner bl, a, , och Halmstadsom yttrat sig i frågan betonar skolbibliotekens centrala roll. Halmstadskommun menar emellertid att avsaknaden av lokaler, personal och böcker gör attdet på många håll kommer att krävas avsevärda resurser för en upprustning. Beträffandeden kommunala framhåller kommunförbundet att denna måste trots sinkaraktär av frivillighet för såväl kommunen som eleverna kunna bedriva en stordel av sin verksamhet under skoldagen. Från ett stort antal kommuner harframhållits att kommunerna måste ha frihet att utifrån lokala förhållandenplanera in den frivilliga musikundervisningen i skoldagen på ett sådant sättatt den samlade resursen för denna verksamhet kan utnyttjas optimalt och så attäven elever med lång resväg kan deltaga. Den kommunala aktiviteterbör i ett längre perspektiv även kunna kompletteras med andra verksamhets- Prop.1975/76:39 43 formerän musik och på det sättet stimulera till en bredare estetisk utveckling förden enskilda eleven, anser kommunförbundet. Attiskilja rnellan "statliga"och "kommunala" timmar inom den frivilliga musikundervisningen synesinte längre vara relevant. I samband med en reform av skolans inre arbete bördärför ansvaret för aktivitetema under de nuvarande timmarna förintrumentalmusik, solosång och körsång läggas på den kommunala ,vilken på många håll administrerar båda typerna avundervisningstimmar. i län anser att SIAskapar ännu bättre möjligheter för de kommunala musikskolorna som kan föriäggasin undervisning vilket medför lägre kostnader för lärarlöner. Enliknande uppfattning har SFL, som anser det viktigt att den kommunalamusikskolan ges resurser att kunna möta elevernas behov av musikundervisningäven inom frivilliga aktiviteter i framfor allt ensemblemusicerande. SFL villkraftigt understryka behovet av att bestämmelserna i 69 om frivillig musikundervisningdär deltagande elev för tiden för annan undervisning minskad med sammanlagthögst 20 lektioner under ett läsår, även i fortsättningen skall kunna tillämpaspå tid för fasta aktiviteter. Enligt talar allt för attmusikverksamheten intar en särskild ställning bland ungdomenskulturaktiviteter. Mot bakgmnd av detta förhållande är det angeläget att skolanfår möjlighet att tillvarata och utveckla musikintresset hos ungdomen. ABF anser att musikundervisningen i skolorna ökarkontakterna med god musik. En stor del av själva färdighetsträningen bör liggai skolans regi. Kompletterande musikundervisning samt olika typer avmusikaliska arrangemang, ensemblespel etc. kan med fördel ske i föreningslivetsregi. De kommunala musikskolorna måste därför fungera som slussar till musikverksamheteni föreningslivet. kommun understryker de stora möjligheter sdrrikommunala har i fråga om medverkan i organisation med fria ochfrivilliga aktiviteter. menar att musikundervisning m.m. även fortsättningsvis måste fortlöpa på ungefär samma sätt som och täckain hela skoldagen, bl. a. för att den anställda personalen skall kunnautnyttjas effektivt men att huvudprincipen måste vara, att detta föriäggs tilltid för fria aktiviteter, där så är möjligt. Några remissinstanser särskilt de politiska ochfackliga ungdomsorganisationerna tar upp frågan om elevernas medverkan vid utformningenav fria och frivilliga aktiviteter. har starkt understmkit vikten av enaktiv elevmedverkan. FPU bedömer riskerna som stora för att innehållet i defria aktiviteterna avgörs över elevernas huvuden. fattas alltförmånga beslut av statliga och kommunala myndigheter samt personal i skolan utannågon egentlig elevmedverkan. De sociala följderna är att skolan inbjuder tillpassivitet från elevernas sida. 1975/76:39 44 Dettaförhållande kan ytteriigare accentueras i samband med införandet av friaaktiviteter. anser det angeläget att poängtera att eleverna skallha en medbestämmanderätt över den totala skoldagen. Det är lika viktigt atteleverna för vara med och planera och bestämma hur den fasta undervisningenskall se ut som hur den fria och frivilliga undervisningen skall utformas. Föratt kunna skapa ett engagemang bland elevema på skolan krävs det att inflytandeoch medbestämmanderätt för eleverna verkligen införs. Den passivitet somförekommer vid bl. a. fritt valt arbete på högstadiet beror på att dettasaknas. Det skall också vara så att eleverna själva skall kunna ansvara för ochleda delar av skoldagen anser förbundet. anser att, för att de fria och frivilligaaktiviteterna skall kunna göras meningsfulla, det krävs att elevernas önskemålom vilken verksamhet som skall bedrivas ligger till grund för verksamhetensutformning. I annat fall riskerar man att eleverna passiviseras. 1 detta sammanhang understryker RHS hur viktigt detär att eleverna för ett reellt medansvar för de fria och frivilligaaktiviteternas innehåll, form och förverkligande. Så gott som allaHoS-föreningar som yttrat sig i frågan finner detta riktigt. Mycket i skolankan utföras av eleverna själva framhåller RHS. vaktmästare,måltidspersonal, expeditions-och städpersonal skulle kunna göra en mycket storinsats för elevemas sociala utveckling genom att låta eleverna delta i derasarbetsuppgifter och bli handledare för andra elever. Skolstyrelsen i liksom bl. a. skolstyrelseni påpekar att det är viktigt att eleverna fär påverka utbudet av fria ochfrivilliga aktiviteter och att valet av aktiviteter upplevs mera fritt än vadfallet är med fritt valt arbete. SKU anser att arbete i elevföreningar, som styrs avelevema själva, är den viktigaste delen av fria och frivilliga aktiviteter. Ominte elevernas egna föreningar ges bättre arbetsmöjligheter förfelas mycket avdet vill uppnå, t. ex. stimulering av elevernas egna initiativ och socialträning till samverkan och större ansvar framhåller SKU. framhåller avslutningsvis att skoldagen ocksåmåste innehålla tid för avkoppling. SFL anser detta mycket viktigt. Förbundetanser det nödvändigt att ordna tillgång till enskildhet och vila för de eleversom har sådant behov. SFL menar att det annars finns risk för överaktivering aveleverna. Speciellt måste uppmärksammas de elever som av fysiska eller psykiskaskäl ej orkar delta i gruppaktiviteter . Liknande synpunkterframförs av SÖ. flera länsskolnämnder, . socialutredningenoch skoldagen i . 2.2.4 Föreningslivets medverkan i skolan Förslaget om föreningars medverkan i skolantillstyrks av så gott som samtliga remissinstanser. Prop.1975/76:39 45 understryksatt föreningarnas profil måste garanteras och att medverkan i skolan måste ske på föreningarns villkor. SÖ framhåller att de förslag av som berörföreningslivet är positiva och bör ge goda möjligheter till ökade kontakter medskolan. Enligt SÖ:s bedömning kan och vill de flesta organisationer åta sig devidgade uppgifter som det innebär att medverka inom skolans fria aktiviteterliksom den frivilliga verksamheten i anknytning till skoldagen. Förföreningarna kommer detta att innebära ökade och delvis annoriunda uppgifter.Det är viktigt att framhålla anser SÖ att organisationerna måste få göra sininsats utifrån egna mål och på egna villkor. Detta innebär att de skall kunnaarbeta på samma sätt som sker i den sedvanliga verksamheten men med hänsyntagen till skolans organisatoriska ramar och beträffande verksamhet underskoldagen inom ramen för skolans mål och riktlinjer. Det är givetvis samtidigtviktigt att samråd sker i de frågor som berör både skolan och organisationerna.Det är därför av vikt att berörda organ har en konkret möjlighet att delta iplaneringen av verksamheten under och i anslutning till skoldagen. Liknandesynpunkter framförs av bl. a. och kommunförbundet. Statensungdomsråd anser att utredningen inte i tillräcklig utsträckning tagitkonsekvenserna av sin principiella syn beträffande de konkreta förslagen.Sålunda anser rådet att utredningen alltför lättvindigt behandlat frågan omhur föreningslivet skall ges reella möjligheter att medverka inom de fria ochfrivilliga aktivitetema. Medverkan i dessa kommer att ställa föreningslivetinför en helt ny situation som kräver hänsynstagande till organisationernasspeciella fömtsättningar och förtroende att verka på sina egna idémässigavillkor. Enligt ungdomsrådets förhoppning bör skolan via sin administration ochpsersonal stödja, underiätta och visa förtroende för föreningslivets insatser iskolan. Ett oeftergivligt krav anser rådet är att medverkan sker påföreningarnas villkor. Detta anför också LO som menar att det är mångsidighetenoch den normala aktiviteten hos organisationerna som skall tillföras skolan.Genom att spegla en väsentlig del av verksamheten i samhället och att stimuleraeleverna till aktivitet inom demokratin kan de bidra till att bredda de totalaaktiviteterna inom skolan. Med stöd av de mål och riktlinjer som anges iläroplanerna måste de politiska ungdomsförbunden engageras även i de fastaaktiviteterna för att komplettera skolans samhällsorientering och främja enaktuell politisk debatt i skolan och därvid stimulera eleverna till engagemangi politisk verksamhet. Skolstyrelsen måste ges ett ansvar för detta. LO hävdaratt den orientering om samhällsförhållanden som de unga tidigare fick påarbetsplatser och i organisationsliv utanför skolan nu måste ges underskolåldrarna och stimuleras av skolan. LO fömtsätter attlöntagarorganisationemas informationsuppgift i skolan tillgodoses i annanordning än under fria och frivilliga aktiviteter och att de under allaomständigheter får prioriterad ställning som informations-givandeorganisationer. 1975/76:39 46 Förbundet är mycket tveksam till omföreningslivet är organisatoriskt förberett att utgöra en stor resurs inom deföreslagna fria och frivilliga aktiviteterna. Enligt förbundet har det längevarit ett mål att försöka fö ett bättre förhållande för föreningslivet i skolan.Organisationernas medverkan måste ske på deras egna villkor menar förbundet.Detta poängteras även av UÖR. SRK/URK m,fl. UÖR anser att det måste slås fast som en huvudprincip att föreningsdrivenfritidsverksamhet skall komma i förhand och att kommunall organiserad"verksamhet skall träda tillbaka då föreningslivet är i stånd attorganisera motsvarande verksamhet för barn och ungdom. Detta anför ävenRikskorpen, kommun och . UÖR framhåller vidareatt den hittillsvarande inriktningen av skolan har ställt krav pä neutralitetoch objektivitet i undervisningen. Denna gmndinställning tar sig ofla uttryck iatt föreningar med ideologisk inriktning ställs utanför möjligheten attmedverka i skolans arbete och att skolledningarna av rädsla för att"favorisera" någon särskild grupp hellre avstår från att släppa införeningslivet i skolan. MUF, som tillstyrker föreningsmedverkan i skolan,gör ett mycket viktigt undanlag för politiska partier och till partier anknuinaungdoms- och barnorganisationer såsom de politiska ungdomsförbunden och UngaÖrnar. Deras verksamhet bör inom skolans ram avgränsas till elever pågymnasieskolan och högstadium. I princip samma inställningredovisas av och . DHR anser det vara mycket väsentligt, att skolanfördelar resurserna så att även mindre organisationer ges reell möjlighet attmedverka. Eleverna bör fö ett sä differentierat utbud som möjligt. Det är ävenväsentligt att de själva får vara med och bestämma och la egna initiativ. /KFUK önskar ett klarareställningstagande till frågor som har med konkurrenssituationen att göramellan olika organisationer. Krav som måste tillgodoses är rätlen för denmindre och svaga organisationen att föra ut sin profilerade verksamhet. Likasåmåste konkurrenssituationen mellan stora och starkare föreningar beaktas.