prop · FY0397 · 1975-12-31 00:00:00 — Det bör vidare finnas möjlighet alt kombinerasådan delpension med fortsatt uttag av halv folkpension och ATP-pensionefter . uppfattning aren ordning med delpension på arbetsmarknaden i höggrad angelägen och värd betydande stöd och stimulans från det allmännas sida.Fördelarna med all delpensioneringen mera direki kan knytas lill förhållandenapå arbetsplatsen och förekomsten av dellids-arbete ärenligt kommitténs meninguppenbara. Kommitténhar kommit lill den uppfattningen att det allmännas stimulans lill endelpensionsordning på arbetsmarknaden bör ta sig uttryck i etl bidrag till dennapensionering. Den närmare regleringen belräffande sådan delpension bör ankommapå arbetsmarknadens parter men kommitién har all föreslå de mera generellavillkor som skall gälla för del allmännas bidrag till den nämndapensioneringen. Kommittén föreslår därför en lagom bidrag till delpension. 1denna ges regler av innebörd att bidrag kan utgå till delpension förarbetstagare som fyllt 60 men ej under förutsättning bl. a. alt han i denuisträckning som förutsätts i kollektivavtalet trappat ned sin förvärvsverksamhet. Detföreslagna bidraget till delpensionen föreslås utgöra hälften av kostnadernamed begränsning av bidragsbeloppet till belopp per pensionslagare och årmotsvarande basbeloppet vid årets början. Bidraget skall utgå endast för densom uppbär personalpension från pensionsordning grundad på kolleklivavlal.Bidraget är alltså förbehållet dem som förvärvsarbetar och tillhör arbetsmarknaden.Med hänsyn härtill är del enligt kommitténs uppfattning naturiigt atl bidragetfinansieras genom en särskild socialförsäkringsavgift från arbetsgivarna.Avgiften bör tillföras en av förvaltad fond. Genomatt del överlåts ål arbetsmarknadens parter att utforma reglerna förpensioneringen uppnås - understryker kommittén - en bättre anpassning till förhållandenapå arbetsmarknaden. Kommittén förutsätter, framför alll med hänsyn tillutvecklingen på det arbelsrätlsliga området, att frågor som gällerdeltidsarbete kommer alt göras lill föremål för reglering i sådana delar av kolleklivavlalsom ger de anslällda inflytande på arbetets ledning och utformning. Vadbeträffar administrationen av delpensioneringen talar enligl kommitténsuppfattning starka skäl för all denna bör anförtros åt riksförsäkringsverketoch de allmänna försäkringskassorna. Den samlade erfarenhet avförsäkringsadministration som och försäkringskassornarepresenterar bör enligt kommitténs uppfattning utnyttjas även i dettasammanhang. All bygga upp en organisalion enbart för delpensioneringens delfinner kommittén inle motiverat. Kommittén framhåller att inte enbart encentral administration behövs utan atl lokala försäkringsorgan också ärnödvändiga. Här kommer försäkringskassorna enligt kommitién på ett naturiigtsätt in i bilden. Den service som dessa kan erbjuda på det lokala planetbör man enligt kommitténs uppfattning la lill vara även i fråga om densärskilda delpensionen. Kommittén förutsätter därför atl de kollekiiv-avtalsslulandeparterna skall träffa avtal med om administrationen avdelpensionen. Den föreslagna lagen innehåller en föreskrifl om alt ett sådanlavtal utgör en fömtsättning för räll lill bidrag. Frågor om rätt lill delpensionskall enligl förslaget kunna överklagas lill en särskilt inrättad nämnd,pensionsnämnden. Kommittén understryker också alt , somskall svara för tillämpningen av pensionsavtalens bestämmelser, måsle beredastillfälle alt på lämpligl sätt delta i utformningen av de tekniskabestämmelserna angående delpensionen. Dengrundläggande tanken bakom det nu redovisade förslagel är enligl kommitién med slöd i lagstiftning skall få till stånd en pensionsordning med röriigpensionsålder för löntagare i åldern utan den reduktion avfolkpensionen och ATP som följer av systemet med förtida uttag. Dennadelpension skall ge en mera direkt till förhållandena på arbetsplatserna knutenmöjlighet atl i förening med nedtrappning av förvärvsarbetet delvis pensionerasig. Kommittén fömtsätter alt man genom kollektivavtalsregleringen uppnår ensmidig anpassning av pensionsreglerna lill de allmänna arbetsförhållandena och möjlighelernaatt tillskapa dellids-arbeten inom resp. avtalsområde. Kommitténunderstryker all den grundläggande förutsättningen för rätt lill bidrag börvara all arbetstagaren är kvar i arbetslivet och att han ulför deltidsarbete. 1normala fall bör det nämligen inte erbjuda några svårigheter för arbetstagarenatt vid ansökan om delpension med intyg från arbetsgivaren styrka all hanövergår lill deltidsarbete hos denne. 1 vissa fall - särskilt då arbetstagarenofta byter anställning eller har flera arbetsgivare - kan intyg från enarbetsgivare inte utgöra tillräcklig grund för avgörande av frågan om rätl lilldelpension. Som exempel nämner kommitién byggbranschen. 1 sådana fall bör enliglkommitténs mening avgörandet kunna grundas pä etl intyg från sökandens fackligaorganisalion och rätten till pension knytas lill deltidsarbete inom branschenoch inte hos enskild arbetsgivare. Kommitténföreslår all en person som åtnjuter delpension skall ha samma skydd frånsjukförsäkringen med avseende på den reducerade arbetsinsatsen som han tidigarehaft vid heltidsarbete och alt pensionsgrundande inkomsi skall beräknas förhonom ulan hinder av att han uppbär delpension. Dådet gäller begränsningen av bidragsbeloppels storiek påpekar kommittén allbidraget torde komma atl motsvara hälften av en delpension som täcker omkring60 96 av inkomstbortfallet för flertalet arbetstagare i åldern vidövergång från heltids- till halvtidsarbete. Somtidigare nämnts är det en grundläggande förutsättning för bidrag lill delpensionall arbetstagaren fortsätter atl förvärvsarbeta på dellid. Emellertid kan delenligt kommittén undantagsvis förekomma fall där det av särskilda skäl inle är möjliglatt fortsätta förvärvsarbetet på dellid. Situationen kan vara sådanalt arbetstagaren inte uppfyller kraven för rätttill förtidspension enligl AFL. Kommittén föreslår därför en undantagsregel avinnebörd alt bidrag skall kunna utgå efter särskild prövning avpensionsnämnden. Denna prövning skall enligl kommitténs förslag alltid ske pågrundval av ett särskilt yttrande från den berörda arbetstagarorganisationenoch det skall för bidrag i sådant fall krävas atl del föreligger särskildaskäl. Sådana skäl kan föreligga med hänsyn till förhållanden som rör denenskilde arbetstagarens person. Det kan också vara så alt deltidsarbete inte gåratt ordna för den enskilde på grund av arbetsförhållandenas och tjänsternasart. Sådana skäl skall också enligt kommittén kunna åberopas då vederböranderedan uppbär delpension enligl tidigare beslul. Prövningen skall även i dessafall ske hos pensionsnämnden. 3.5Arbetslöshetsersättning, anställningstrygghet, m. m. I14 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och i 14 S lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd finns beslämmelser av innebörd alt ersäiiningsrätlupphör vid utgången av månaden före den under vilken den arbetslöse fyller 67år. För försäkrad som uppbär dagpenning från arbetslöshetsförsäkringensamtidigt som han åtnjuter ålderspension från den allmänna försäkringen skeravräkning enligt en särskild pensionsavdrags-tabell. Kontant arbetsmarknadsstödutgår inte till försäkrad som genom förtida uttag uppbär ålderspension. Enliglbeslämmelser i 22 § lagen (1974:12) om anställningsskydd skall en arbetstagaresplats i lurordning vid uppsägning på grund av arbetsbrist och vid permilteringbestämmas med utgångspunkt i hans sammanlagda anställningstid hosarbetsgivaren. Turordningsreglerna får tillämpning också vid återintagning eflerpermiltering och vid företrädesrätt lill ny anställning. Enligl 33 § samma lagskall arbetsgivare, som vill all arbetstagare skall lämna anställningen när hanuppnår den gräns vid vilken han är skyldig all avgå med ålderspension eller -om sådan gräns inte finns - i samband med alt arbetstagaren fyller ,underrätta arbetstagaren minsl en månad i förväg. Arbetstagare har i dennasituation inle rätt lill längre uppsägningstid än en månad. Han har inle hellerföreträdesrätt när turordning skall bestämmas vid uppsägning eller permiltering,när återintagning i arbete skall ske efter permiltering eller när nyanställningskall äga rum. Kommitiénpåpekar all en av grundtankarna bakom dess förslag lill utbyggd rörlighet inompensioneringen är all personer som önskar vara kvar i arbetslivet men som lillföljd av skilda skäl inle orkar med en full arbetsinsats genom olika former avstöd skall beredas möjlighet lill fortsalt arbete. Kommitténs förslag innebärall arbetstagaren i åldern med hjälp av olika pensionsanordningar kantrappa ned arbetsinsatsen men ändå vara bibehållen en acceptabel inkomsi.Kommitténs förhoppning är au det för många personer som övergår lilldeltidsarbete i åldern skall bli möjligt att fortsätta härmed ävenefter . bidrarlill alt förstärka intrycket av all 65-årsåldern är den gräns där arbetstagarenskall känna alt han "bör" lämna arbetslivet utgör enligt kommitténsmening ett hinder mot den eftersträvade röriigheten inom pensioneringen. Chefenför har tillkallat sakkunniga förall utreda frågan om allmän arbetslöshetsförsäkring (den s. k. ALF-ulredningen).Med hänsyn lill att denna utredning enligt sina direktiv har all behandlasamordningen mellan arbelslöshelsförsäkringen och den allmänna pensioneringenanser pensionsålderskommillén all kommittén inte bör lägga fram förslag lilllagstiftning i denna del. Kommitién utgår från alt ALF-ulredningen i sittarbete har möjlighet alt lillgodose det berättigade intresset av all ävenarbetslöshetsförsäkringen utformas på sådant säll atl den ger ocksådeltidsarbetaren slörsla möjliga stöd. Vadgäller frågan om anställningstryggheten anser kommitién atl den nuvarande 67-årsgränsenbör bibehållas till dess erfarenheter vunnits av utformningen avkollektivavtalens bestämmelser rörande deltidsarbete för åldersgruppen 65-70år. Kommitiénkonstaterar alt förslagel till ulbyggnad av möjlighelerna lill förtida ochuppskjutet uttag av ålderspension inom den allmänna försäkringen på lång sikli princip är koslnadsmässigl neutralt till följd av den i sina huvuddrag försäkringsmässigaberäkningen av förmånerna. Detta hindrar inte, framhåller kommitién, atl enviss förskjutning av kostnaderna mellan olika budgetår kommer att följa av förslagel.Hur stor denna kosl-nadsförskjulning kommer all bli beror på i hur hög grad devidgade möjligheterna lill förlida resp. uppskjutet uttag kommer attutnyttjas. Etl stort utnyttjande av möjligheten lill förtida uttag medför en tidigareläggningav kostnader, såväl inom folkpensioneringen som inom tilläggspensioneringen. Ettstort utnyttjande av möjligheten till uppskjutet uttag innebär å andra sidanalt kostnader skjuts . Med hänsyn till ovissheten om i hur hög gradde nu behandlade flexibilitelsfrämjande anordningarna kommer alt utnyttjas ärdel enligl kommitién myckel svårt atl göra något uttalande om storleken av denämnda kostnadsförskjutningarna. Kommitténfinner däremot atl förslagel om bidrag till delpension inom personalpensionsordningarnamåste åtföljas av etl förslag om finansieringsmetod. Kostnaderna för bidragetberor på hur många som kommer atl utnyttja möjligheten alt la ul delpension.Med ledning av statistiken över sjukpenninggrundande inkomsi beräknar kommitténantalet förvärvsarbetande i åldern med inkomst avanställning för lill sammanlagt ca 235 000. 1 labell 1 redovisaskommitténs kostnadsberäkningar med ulgångspunkl i olika anlaganden om hur slorandel av de berättigade som utnyttjar förmånen. Kostnaderna avser budgelårel1976/77 och bygger på basbeloppet . Angivna kostnaderavser bidrag med i princip hälften av delpensionen och är beräknade på enpensionsnivå av av den bortfallna inkomsten. En kostnad av molsvarande storiekförutsätts av kommittén bli täckt genom avlalsanordningarna. Kommittén har förutsatt all rätten till delpension iprincip skall vara knuten lill förekomsten av deltidsarbete. Kommittén antardärför alt del kommer atl förflyta någon lid innan man på arbetsmarknadenhunnit i erforderiig omfattning anpassa sig till den nya ordningen. Med hänsynhärtill anser kommitién att utnyltjandegraden under den närmaste liden eflerikraftträdandet inle kommer all bli lika hög som i ell längre tidsperspektiv. För finansiering av bidraget till delpension föreslårkommittén en socialförsäkringsavgift från arbetsgivarna som är konstruerad medsocialförsäkringsavgiften lill folkpensioneringen och sjukförsäkringen som förebild.Avgiftsunderiagel utgörs således av lön i penningar och naturaförmåner i formav kost och bostad. Lön, som för arbetstagare och år överstiger 7,5 gångerbasbeloppet, medräknas inle enligt de f n. gällande bestämmelsema. Avgiftentill delpensionen föreslås ingå till en fond, som skall förvallas avriksförsäkringsverket. Frän fonden finansierar vidutbetalning av delpension den del av pensionsbeloppet som skall täckas avbidraget. Kommitténs mening är att avgiften i princip skall molsvara fondenslöpande utgifter. Itabell I harangettshurstordennaavgift,beräknad på ell avgiftsunderiagav , skulle behöva vara vid olika anlaganden om utnylljandegrad.Tabell 1 Andel som utnytljiir Kostnad i Avgiftsuttag i 96 På grundval av de i tabellen redovisade siffrorna harkommittén stannat för att föreslå elt avgiftsuttag på 0,25 96 för år under deförsta 2,5 åren efter ikraftträdandet. Delta motsvarar en utnylljandegrad underdenna tid av omkring en Qärdedel av antalet förvärvsarbetande i åldern eller omkring 60 000 personer. Kommittén beräknar all fonden vid eltsådant avgiftsuttag kommer all tillföras elt årsbelopp på ca 340 milj. kr. 3.7 Sammanfattning av kommitténs ställningstaganden Kommitténs förslag om ökade möjligheler till en röriigpensionsålder innebär sammanfattningsvis följande. Förtidspension frånfolkpension och ATP skall stå till buds för den som av medicinska eller arbetsmarknadsmässigaskäl inte kan arbeta fram till den generella pensionsåldern. Pensionsnivån är isådana fall densamma som för ålderspension som las ul . Förtida och uppskjutet uttag. Inom den allmännaförsäkringen bör öppnas möjlighet för den enskilde alt efter eget bestämmande böoauppbära ålderspension från folkpensioneringen och ATP - hela pensionen ellerhälften därav - . Vid uppskjutet uttag av hel eller halvpension skall pensionen räknas upp med hänsyn lill den lid den stått inne, docklängst till . Den del av pensionen som uttas resp.uppskjuts lill efter omräknas efler i princip försäkringsmässigagrunder för hela pensionsliden. Genom denna ordning ges den enskilde möjlighet alti den omfattning han önskar trappa ned sill förvärvsarbete ochta ut ålderspension, hell eller delvis. Den som så önskar kan också uppskjuta pensionsullagetoch därigenom få högre pension. För den som exempelvis börjatta ul halv ålderspension ges alltså möjlighet att genom att uppskjuta uttagetav den andra pensionshälften till efter kompensera den reduktionsom drabbar den försl ullagna pensionshälften. Skulle det i särskilda fall iräffasavtal mellan arbetsmarknadspartema om pension utanreduktion av pensionsbeloppet, kan enligt kommitténs mening en sådan pensionkonstrueras som en påbyggnad på en i förlid uttagen ålderspension från folkpensioneringenoch ATP. För arbetstagare på den kollektivavtalsregleradearbetsmarknaden bör som ell alternativ till den förul nämnda ordningenerbjudas en i kolleklivavlal reglerad delpension iförening med deltidsarbete. Sådan delpension medför inle någon reduktion av ålderspensionenfrån folkpensioneringen eller ÄTP. Samhället föreslås ge ekonomiskt stöd tilldenna delpension genom en fond som kollektivt tillförs en särskildsocialförsäkringsavgift från arbetsgivarna motsvarande 0,25 96 av lönesumman.Delpensionen avses vara mera direki knuten till anställningen och skall kunna ulgåtill arbetstagare i åldern som trappat ned sill förvärvsarbete. Förden som vill fortsätta att deltidsarbeta efter ges liksom förandra försäkrade möjlighet all uppskjuta uttaget av hela eller halvaålderspensionen från den allmänna försäkringen. 1 sådanl fall uppräknas denuppskjutna pensionen från folkpensioneringen och ATP. LedamölernaYngve och har avgivit reservationer. Ledamoten ochexperten har lämnal särskilda yttranden. reserverar sig mol förslagelatt sänka åldersgränsen för förtida uttag lill och mot den föreslagnaundantagsregeln inom delpensioneringen, enligl vilken delpension i särskildafall skall kunna utgå utan atl deltidsarbete utförs. Regnéll anser i sinreservation all lagstiftning om delpension inte är erforderiig. Liknande åsiktanförs av och som i sina särskilda yttranden förordar allfrågan om delpension löses avtalsvägen. 4Remissyttrandena 4.1 Allmänna synpunkter Pensionsålderskommillénsmålsättning att finna ett system för ålderspensioneringen, som så långt möjligltillgodoser människornas behov och önskemål när det gäller möjligheter altvälja pensioneringstidpunkt och successiv avirappning av förvärvsarbetetvinner allmän anslutning hos remissinstanserna. , statenshandikappråd, länsstyrelserna i och . , Försäkringskasseförbundel, PRO, och anser all den ökade valfriheten i fråga ompensioneringstidpunkt är mycket önskvärd. betonar därvid attanpassningen av pensioneringen till individuella krav och förutsättningarbidrar lill att förebygga uppkomst och förvärvande av handikapp som orsakas avfysisk och psykisk förslitning. TCO framhåller atl önskemålen om ökademöjligheter till individuell valfrihet belräffande pensioneringstidpunkt ärallmänt omfattade. /SR konstaterar atl förslagen om ökad rörlighet inompensioneringen ligger helt i linje med organisationens strävanden. LO anser alltillskapande av en rörlig pensionsålder är den mest angelägna "reformeninom pensionssystemet. Ävenföreträdare för arbetsgivarna finner det tillfredsställande atl rörlighetenkan ökas inom pensionssystemen. och Landstingsförbundetunderstryker angelägenheten av att alla ekonomiskl och praktiskt försvarbaraåtgärder vidtas inom både den allmänna pensioneringen och Ijänstepensioneringenför att åsladkomma största möjliga valfrihet i fråga om pensioneringstidpunktför individen. SAF och ullalar all vissa av kommitténsförslag såviu avser den allmänna pensioneringen innebär förbättringar. Arbetsmarknadsstyrelsenunderstryker att del för den enskilde individen är av stor betydelse atl kunnavälja en mjuk övergång till pension och all del därför finns anledning atlsträva efter en successiv nedtrappning av förvärvsarbetet. Liknande synpunkteranförs i yttrandena från bl. a. löntagarorganisationerna.Försäkringskasseförbundet, och . Remissinstansernaär eniga i uppfattningen atl förekomsten och ulvecklingen av deltidsarbetenaren myckel viktig förutsätining föratl möjliggöra successiv nedtrappning och röriigpensionsålder. Enhällighet råder ocksä bland de remissinstanser som yttrat sigi denna fråga om all rätten till deltidsarbete inte bör regleras i lagstiftning.1 fråga om möjlighelerna all frambringa deltidsarbeten i erforderiig omfattningråder delade meningar. , och finner det inlemöjligl atl avlalsfästa en absolut rätl att efter viss ålder övergå tilldeltidsarbete. SAF framhåller därvid atl det särskilt i små förelag ibland kanvara praktiskt taget omöjligt att bereda en anställd deltidsarbete. EnligtLO:s mening bör relativt goda fömtsättningar föreligga för all å-stadkommadeltidsarbeten och reformen bör därför ha goda möjligheter att Vad som talar härför är enliglorganisationens mening bl. a. del ökande antalet deltidsanställningar inomarbetslivet . Del saknas således inle deltidsarbeteninom väsentliga områden av arbetslivet och det kan i många fall röra sig om endaslen omfördelning mellan olika grupper. LO anser alt pensionsreformen börgenomföras så atl samhället svarar för pensionsdelen och all arbetsmarknadensparter lar ansvarel för alt frambringa de deltidsarbeten som är en nödvändig förulsäliningför atl reformen skall kunna föras ul till verklighet. TCO understryker altarbetsgivarna primärt borde ha skyldighet all medverka till inrättandet avdeltidstjänst och SACÖISR anser det vara etl oavvisligt krav all del på alla arbelsmarknadsseklorerinrättas deltidstjänster även i ledande befattningar. Flera remissinstanser betonar det angelägna i atlavtalsparterna på arbetsmarknaden finner former för etl samrådsförfarande förfrågorna om deltidsarbete. , ,och LO understryker därvid att de lokala anpassningsgruppernaskulle kunna utgöra en lämplig gmnd att bygga på för etl sådant samrådsförfarande. Samtliga remissinstanser som yttrat sig över kommitténsredovisning av 1970 och reformer av förtidspensionering ansluter sig lillkommitténs bedömning all den vidgade förtidspensioneringen är av stor betydelse.Socialstyrelsen, , , försäkringsinspektionen,i . , , ,,, , och instämmer uttryckligen i kommitténs uppfattningall förtidspensionen skall utgöra en viktig del i den allmännapensioneringens regelsystem för möjlighet till rörlig pensionsålder mellan 60och . framhåller atl försäkringskassorna i enlighetmed statsmakternas intentioner till-lämpat bestämmelserna om den vidgadeförtidspensioneringen på elt vidsynt säll och all kommitién övertygande visalall reformerna fått åsyftad verkan. Siatens handikappråd understryker all förslagel omdelpension, som främsl avser dem som varil etablerade under en relativt långlid, förutsätter en flexibilitet hos förtidspensioneringen såväl då det gäller graderingsom då del gäller möjlighelerna lill växling mellan pension och förvärvsarbete.1 annal fall finns det risk atl handikappade kommer all hamna utanför möjlighelernaalt smidigt kunna kombinera arbele och pension. LO och Försäkringskasseförbundetansluter sig till kommitténs synsätt aii förtidspensioneringen i sin helhelskall vara en del av del system som ger möjlighet till röriig pensionsålder förförsäkrade i åldern . ifrågasätter i sillremissyttrande om det för framtiden är påkallat att särskilt markera 63-årsåldernsom en riktpunkt. Enligl verket ligger det i sakens natur alt dearbetsmarknads- politiska skälen för dem som kommil iregel växer . Erfarenheterna av de nuvarande reglernas lillämpningvisar också alt förtidspension för förvärvsarbetande i åldrarna utgåttmed tyngdpunkten i de äldre åldersklasserna. Verket föreslår därför atl manavlägsnar den riktpunkt för bedömningen av begreppet äldre försäkrade - 63 år-som angivits i lagstiftningens förarbeten. 4.3 Förtida och uppskjutet uttag Del övervägande antalet remissinstanser tillstyrker ellerlämnar utan erinran pensionsålderskommilléns förslag om ökade möjligheter tillrörlig pensionsålder genom etl utbyggt system med förtida och uppskjutet uttagav ålderspension. Bland de remissinstanser som är positiva lill kommitténsförslag kan nämnas socialslyrelsen, , , försäkringsinspeklionen.länsstyrelsen i . TCO,/SR, LRF, Försäkringskasseförbundel, SPP, , , och KP. och liggerförslagen i denna del hell i linje med ulredningens huvudsyften.Försäkringskasseförbundet framhåller alt förslagen innehåller flera värdefullakomponenter. Den av kommitién angivna ramen för systemet med förlidaoch uppskjutet uttag - 60 till - får uttryckligt slöd av socialstyrelsen.riksförsäkringsverket, i , ,, , , , Folksamoch KP. anser alt för grupper som omfattas avpersonalpensionering kommer ökade möjligheler till förtida uttag inle allmedföra ökad röriighet i fräga om avgångsåldern i någon nämnvärd utsträckning.Socialstyrelsen anser däremot alt kommitténs förslag ökar den enskildesvalfrihet belräffande pensioneringstidpunkt. Liknande synpunkler anförs av bl.a. SPP. Samtliga remissinstanser som yttrat sig beträffandekommitténs förslag om möjlighet lill uttag av halv ålderspension samtborttagande av spärren mot upprepade framställningar om uttag av pensiontillstyrker förslagen. KPA ifrågasätter dock om del kan anses föreligga behov aven så långt gående regel som kommitién föreslår i fråga om slopandet avbegränsningen för återkaUelse. Försäkringskasseförbundel framhåller allkommitténs förslag i denna del förulsälter resursförstärkning hosförsäkringskassorna.