prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — Inte minst viktiga blir de inom desektorer, främst vårds;eklom, där en samordning mellan statlig och kommunalhögskoleulbildning är angelägen i planerings- och utvecklingsarbetet. Jag vUlockså peka på att en konstraktion med en övergripande utbildningsnämnd och ettantal linjenärander finns och fungerar väl inora de tekniskafakultetemas område. Utbildningsnämnderna börkunna föreslå åtgärder eller avge yttranden såväl tUl de för den löpand(;planeringen och ledningen av utbildningslinjema ansvariga organen,linjenämnderna, som till regionstyrelse och enhetsstyrelser. Nämnderna bör,eftersom de i regel blir gemensararaa för flera läroanstalter, forraelltknytas till . I en del fall t. ex. om ulbildning inom en visssektor förekoraraer på flera orter inom en högskoleregion kan det varaändamålsenligt att ha en inom regionen i desshelhet. Som U 68-beredningen påpekat kan emellertid regionala utbildningsnämnderlida Prop.1975: 9 535 avalt sakna förankring i själva utbildningsmiljön. Det bör därför också varamöjligt att inrätta utbildningsnärander för enskilda högskoleorter. En sådanlösning kan t. ex. vara naturlig om utbildningen inom en sektor hell eller ihuvudsak är koncentrerad till en eller elt par orter inora regionen. Om manväljer en ordning med sådana lokalt förankrade utbildningsnämnder, bör enligtrain raening inora den berörda sektorn någon somhelhet i princip inte förekomma. Jagdelar mot denna bakgrund U 68-beredningens bedömning att behovet avUtbUdningsnämnder och frågan om den lämpliga organisationen av sådana näranderbör prövas för varje yrkesutbUdningssektor och högskoleregion. Denna prövningbör enligt rain mening första gången göras av organisationskoraraittéema.Nämndorganisalionen inom varje region bör därefter fastställas avregionstyrelsen enligt de grunder jag angett. Närdet gäller utbildningsnämndernas sararaansättning finner jag den av U 68föreslagna riktpunkten densamma som för linjenämnd väl avvägd. Nämndernabör sålunda enligt min mening bestå av omkring 1/3 lärare, 1/3 studerande och1/3 företrädare för yrkeslivet. Härjämte bör representation för teknisk ochadministrativ personal kunna förekomma i enlighet med vad jag i det föregåendeföreslagit i fråga om linjenämnd. Någon representation för annan, angränsandehögskoleulbildning blir med utbildningsnämnder av den här föreslagnakaraktären knappast aktuell. Till frågan ora sättet att ulse ledaraöter iutbildningsnämnd äterkoraraer jag i det följande. Avslutningsvisskall jag beträffande regional organisation något beröra länsskolnämnderna.Dessa fullgör f. n. vissa uppgifter avseende bl. a. den del av gyranasieskolansom enligt mina förslag i det föregående skall föras till högskolan. Såvittgäller administrativa frågor t. ex. lärartUlsältning som samraanhänger medbl. a. det resursmässiga sambandet mellan gymnasieskoleutbildning ochhögskoleulbildning räknar jag med att länsskolnämnderna lills vidare skallfullgöra uppgifier även för högskoleutbUdningens del. Dessa frågor får prövasnärmare, då SSK:s förslag föreligger. U68 bedömer att det även med en decenlraUsering av beslutanderätt m. m. inomhögskoleväsendet kommer alt behövas cenirala planerings-och samordningsinsatserav den arten och omfattningen att de inte bör fullgöras av regeringen. Denhögskoleutbildning, i första hand , som lokalt är samorganiserad medfrämst gymnasieskoleutbildning bör enligt ulredningen av praktiska skäl hasararaa tUlsynsrayndighet som denna, dvs. För den övei"vägande delenav den statliga högsko- lanföreslår U 68 ett nytt verk, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), förfrämst planerings- och samordningsuppgifter av rikskaraktär som anknyter lUlnuvarande uppgifter för UKÄ, SÖ (i vad avser lärarutbildning), näranden försocionomutbildning och vissa andra centrala organ. UHÄ skall enligt förslagetledas av en styrelse och som verkställande ledning ha en verkschef och enställföreträdare för denne. Inora verket skall vidare finnas femfakultelsberedningar för forskning/forskarutbildning, femutbUdningsberedningar för gmndläggande utbUdning samt en lokal- och utrustnmgsberedning.U 68 föreslår alt det nya verket kanslimässigt skall organiseras på - föralomverksledning tre avdelningar, en för grundläggande utbildning, en förforskning och forskaratbildning och en för ekonomi och administration. Inomden förstnämnda avdelningen skall enligt förslaget finnas sju arbetsenheter påbyrånivå, nämligen en för var och en av de fem yrkesutbildningssektorerna med uppgift att tjäna som sekretariat för resp. utbildningsberedning en förforsknings- och utvecklingsarbete rörande högskoleutbildningen och en förantagning. Inora avdelningen för ekonorai och adrainistration skall finnas enenhe:t för budget, en för basresurser och en för personalfrågor. Reraissinstanserna har ihuvudsak lillstyrkt förslaget ora en raera sammanhållen verksorganisation förhögskolan. En del instanser, däribland , och ,utlalar sig dock för en ordning med ett verk för all högskoleutbildning ochnågra, bl. SÖ, förordar att en ordning raed ett verk för hela det offentligautbildningsväsendet övervägs. Den föreslagna beredningsorganisationen för grandläggande utbUdning och forskning/forskarutbildning avstyrks från främst universitelshåll. UKÄ för fram ell alternativt förslaglill berednings;organisation, som bygger på att planeringsansvar förfakullelsområden, och yrkesutbildningssektorer förs samman inom fem förgrandläggande utbildning och forskning/forskarutbildning gemensararaaplaneringsberedningar. I konsekvens härmed förordar UKÄ i fråga omkansliorganisation endast två avdelningar, en för utbildning och forskning ochen lör ekonorai och administration. U 68-beredningen har settdet som självklart alt en samordnad planering för högskoleutbildningen skallgaranteras genom en samordning av den f. n. splittrade verksorganisationen.Beredningen behandlar inte närmare verksorganisationens utforraning utanförordar all denna övervägs ytterligare, bl. a. raot bakgrand av beredningensförslag ora regionala styrelser för högskoleutbildningen och de raöjligheterall decentralisera planerings- och saraordningsuppgifter som delta ger. För egen del har jag redani det föregående anfört att jag ser en verksorganisation för högskolan somnödvändig. Den är i första hand motiverad av behovet av en samlad planering påriksplanet. planeringavser jag då i första hand ett arbete, inriklat på att ge regeringen underlagför beslut och riktiinjer som avser forsknings- och ut-bUdningsresursemasinriktning och utveckling i stort samt förändringar av villkoren för självaforsknings- och utbUdningsverksaraheten. Till del arbetet hör naturligtvis ettfortlöpande samarbete med skUda samhällsinstitutioner och vidare samordnandeinsalser när det gäller lokala och regionala initiativ. Jag vill här särskiltpeka på de krav på den långsiktiga planeringen som släUs av den i detföregående föreslagna ordningen för dimensionering av den grandläggandeutbUdningen. Vidare har jag närant utveckling av aUraänna utbildningslinjer ochfastställande av utbildningsplaner för sådana som en verksuppgift. Över huvudtaget bör enligt min bedömning verksorganisationen kunna göra värdefullainsatser när det gäller att saraordna utvecklingsarbete av skUda slag och inorahögskolan föra vidare resultat från sådant arbete. Vissa insatser i fråga ominformation samt service tiU läroanstaltema i skilda angelägenheter är vidareav den arten att de med fördel fullgörs av verksorganisationen. Som jagframhållit i det föregående bör emeUertid beslut sora rör de praktiskafömtsältningama för utbUdnmgen och forskningen fattas så nära självaverksamheten som möjligt. Administrativa och reglerande uppgifier bör ienlighet härmed ankomma på verksorganisationen endast i sådana fall, därkravet på riksgiltighet eller likformig behandling gÖr det naturUgt. Enspeciell och personalkrävande uppgift av delta slag ar central antagning tiUhögskoleutbUdning. Detär självklart alt en för hela högskolan gemensam verksorganisation skulleinnebära påtagliga fördelar såväl för den kvantitativa som för den kvalitativaplaneringen och också allraänt för att underiätla kontakterna mellan olikadelar av högskolan och fräraja helhetssynen på den grandläggandehögskoleutbildningen. Den centrala organisaiionen för högskolan måste emellertidenligt min mening ses i perspektivet av dels den berörda verksamhetensfördelning på olika departements ansvarsområden, dels den lokalahögskoleorganisationen. Jaghar i det föregående anslutit raig till U 68:s,bedömning atl jordbrakelshögskolor alltjämt skall tiUhöra ansvarsområdet för det departement somhandlägger frågor för de berörda näringsgrenerna. Mot denna bakgrund bör intedessa högskolor på verksplanet saraordnas med högskoleorganisationen i övrigt,som kommer att tillhöra ansvarsområde. Jag erinrarom de samordningsmöjligheter som den regionala organisationen här erbjuder.Vidare bör på riksplanet en samverkan mellan den för jordbrukels högskolorgemensararaa styrelsen och verksorganisationen för högskolan inomutbildningsdepartementets område komma till stånd i aUa frågor av geraensaratintresse. Somförat närants utgår jag från tills vidare oförändrat huvudmannaskap när detgäller statUg och högskoleutbildning. 1975: 9 538 motivför detta är de praktiska svårigheterna att ulan omfattande arbete skilja dendel av den komraunala utbildningen, som i framliden bör betraktas somhögskoleutbildning, från den utbUdning i första hand gymnasieskoleutbildning lill vilken den är raer eller raindre starkt knuten. Detsararaa gällerom den statliga sjöbefälsutbUdningen i förhållande till annan utbildning vidsjöbefälsskolorna. Även om delvis olika regelsyslem koramer alt galla förhögskoledelen och den övriga delen av berörda enheters verksamhei, bedöraer jagdet liksom U 68 vara praktiskt olämpligl att en och sararaa enhet iadrainislralivl hänseende sorterar under olika centrala myndigheter. Däremotär det angeläget att den kvalitativa och kvantitativa planeringen på verksnivåså långt möjligt hålls samman för både den slalliga och den komraunalahögskoleutbildningen inom område. Detta är bl. a. enföratsättning för att regeringen skall kunna få etl saralat planeringsunderlagi fråga ora främst s;ektorerna för administrativ, ekonomisk och socialutbUdning och för vårdyrkesutbildning. Jagutgår mot denna bakgmnd i Ukhet raed U 68 från alt SÖ i varje fall tills vidareskall vara tUlsynsrayndighet för den högskoleutbildning som har direktaresursmässiga och organisatoriska saraband raed gymnasieskolan. Det innebäralt SÖ ensam bör centralt handha sådana administrativa angelägenheter förhögskoleutbildningen som följer av detla samband. När det däremot gäller altutveckla utbildningslinjer och fastställa UlbUdningsplaner liksom i fråga omkvantitativ planering och anslagsframställningar bör enligl min mening ensamverkan korama till stånd mellan SÖ och det nya verk som jag i enlighet med U68:s förslag förordar för huvuddelen av den statliga högskoleutbUdningen. Dennärmare ansvarsfördelningen mellan de båda verken bör övervägas av dencentrala organisationskommitté som jag koramer att föreslå i det följande, isamråd raed SSK. Utgångspunkter för dessa överväganden bör enligt min meningvara att den permanenta beredningsorganisationen inom det nya högskoleverketskaU ha elt planeringsansvar även för de utbildningslinjer sora hör tUl SÖ:stiUsynsområde, att ulbUdningsplaner för sådana utbildningslinjer skallfastställas av SÖ och det nya verket i samråd saml att samladeanslagsframstäUningar för hela högskolan inom områdeskall presenteras av dél nya verkel, i fråga om de nyssnämndautbildningslinjema på grundval av förslag från SÖ. Jaganvänder i detta sararaanhang den av U 68 föreslagna benämningen av det nyahögskoleverket, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Det ankommer påregeringen alt beslula om benämningen av verket. UHÄfår sålunda enligt mill förslag dels planerings- och samordningsuppgifter förhela högskolan inom utbildningsdeparleraentels område, dels tillsynsuppgiflerför de statliga högskoleenhetema med Prop.1975: 9 539 undantagav jordbmkets högskolor. I fråga om kom.munal högskoleutbildning sora f. n.raeddelas vid enheter frislående från gymnasieskolan eller annan koraraunalutbUdning får frågan ora UHÄ:s uppgifter prövas i annat sararaanhang. I frågaora statiig högskoleutbildning koraraer UHÄ därmed att i princip ta över desamordningsfunktioner som f. n. fullgörs av UKÄ, SÖ, näranden för socionorautbUdning,, den för de båda gymnastik- ochidrottshögskoloma gemensararaa styrelsen särat . Det nyaverket bör också fylla motsvarande funktioner för bl. a. draraatiskainstitutet, vars styrelse nu sorterar direkt under regeringen. På kulturområdethar vidare f. n. två utredningar provisoriska tillsynsuppgifter, nämligen OMUSi fråga ora rausikhögskolorna och K 73 i fråga om ochkonstfackskolan. Dessa uppgifier bör föras över till UHÄ, då vederbörandeutredningsarbete har slutförts. UHÄ bör i enlighet raed U68:s förslag ledas av en styrelse, i vilken ingår bl.a. företrädare förverksamhet raed anknytning tUl högskoleväsendet samt för arbetslagar- ochstuderandeintressen. Representation i styrelsen för de anställda inom börkunna förekomma i enlighet med kungörelsen (1974: 224) om personalföreträdare istailig myndighets styrelse m. ra. Jagdelar U 68 :s bedöraning att UHÄ bör ha en permanent bered-: ningsorganisationför planeringen av utbildning och forskning av i princip sarama slag som detnuvarande UKÄ har i fakultetsberedningama. Som jag nämnt bör dennaberedningsorganisation i sin övergripande planering täcka hela högskolan inomutbUdningsdepartementets område. Den bör vidare beakta även denhögskoleutbildning som hör till jordbruksdepartementels område. Enrepresentation för SÖ och för jordbrukets högskolor i närmast berördaberedningar är därför lämplig. I frågan omberedningsorganisationens utformning har jag för egen del varit tveksam om detär möjligt att inom raraen för de av UKÄ föreslagna fem beredningarna förutbildning och forskning och med rimliga krav på praktisk funktionsduglighethos beredningarna tillgodose de många skilda slag av kunskaper, erfarenheteroch inlressen som bör bU företrädda i den centrala planeringen för den vidgadeoch mång-fasetterade högskolan. Möjlighelerna till detta hade enligt rainmening varit större i den av U 68 föreslagna organisationen med fem beredningarför gmndläggande utbildning och fem för forskning och forskarutbildning.HärtUl koramer de av utredningen påpekade svårigheterna att kombinerayrkesutbildningssektorer och fakullelsområden på ett sätt som ärtUlfredsslällande med hänsyn till helhelen. Del finns emellerlid inomuniversitetsområdet en stark opinion för att bevara en för grundläggandeUtbUdning och forskning/forskarutbildning i huvudsak gemensaraberedningsorganisation. En sådan innebär givelvis vissa fördelar för 1975: 9 540 befintligasaraband raellan de båda verksamhetsgrenarna. måste den emellertidrimUgen innebära ett minskat inslag av universi-tetsförelrädare i förhållandetill vad som gäUer för fakultetsberedningama. Med hänsyn till den nämndaopinionen och mot bakgmnd också av de förändringar i sekforslillhörigheten förvissa utbildningar som jag förordat i det föregående anser jag raig dock böraföreslå alt man i varje faU prövar en beredningsorganisation som ansluter tillUKÄ:s förslag. Det är emellerlid viktigt att kontakterna meUanforsk-ning/forskaratbildnmg och grandläggande utbildmng mte utvecklas enbartinom varje beredning och dess område. Kontakter mellan bered-ningama blir ocksåav raycket stor betydelse. Enfördel med den angivna uppläggningen är att förändringarna i förhåUande tiUUKÄ:s nuvarande organisation blir mmdre genomgripande än enUgt U 68:s förslag.Fömtsättningarna för det nya verket att fungera effektivt i samband med atthögskolereformen genomförs bör därigenom bli bättre. Om det efter några årserfarenheter visar sig att beredningsorganisationen iimebär väsendigasvagheter får den givetvis omprövas. Över huvud vill jag framhålla vikten avatt det nya organisation smidigt kan anpassas tUl uppkommandebehov. Detta gäller inte bara beredningsorganisationen utan också, som jagstrax återkommer tUl, kansUorganisationen. Jagförordar att det inom UHÄ skall finnas en beredning för de tekniska ochmatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna samt sektorn för tekniskyrkesutbildning, en beredning för de medicinska, odontologiska ochfarmaceutiska fakultelema samt sektorn för vårdyrkesutbildning, en beredningför de samhällsvetenskapliga och juridiska fakulteterna samt sektorn föradministrativ, ekonomisk och social yrkesutbildning, en beredning för dehumanistiska och teologiska fakulteterna samt sektom för UtbUdning för kultur-och informationsyrken och slulligen en beredning för sektom för utbUdning förundervisningsyrken. Jag är inte beredd att biträda UKÄ:s förslag att densistnämnda beredningen också skulle svara för planering och ledning avforsknings- och utvecklingsarbetet för högskoleutbUdnuigen;. En sådan ordningskulle enligt min raening innebära betydande risker för alt forsknings- ochutvecklingsarbetet på elt olyckligt sätt kom att koncentreras påundervisningsfrågor i snävare raening. Mittförslag innebär alltså alt det inora UHÄ tiUs vidare skall finnas sararaanlagtfem permanenta beredningar. I enUghet med UKÄ:s förslag använder jag för dessabenäraningen planeringsberedningar. Ordförandenai planeringsberedningarna bör i enlighet med nuvarande ordning inom UKÄ ingå iverksstyrelsen. I planeringsbéredning-arna bör ingå dels förelrädare förverksamhet med anknytning till vederbörande berednings ansvarsområde, dels företrädareför de inora högskolan verksamma: anställda och studerande. En utgångspunktbör, i Prop.1975: 9 541 enlighetmed U 68:s förslag, vara att högst hälften av ledamöterna skall hämtas inomhögskolan. Självfallet måste vid sammansättningen såväl forskningens ochforskarutbildningens som grundutbildningens Uitressen beakias. Det ankommer påregeringen atf besluta om beredningarnas sammansättiung. BetydelsefuUa planerings-,utvecklings- och samordningsuppgifter i fråga om enskilda linjer eller grupperav likartade linjer fullgörs f. n. centralt av bl. a. utbildningsråden inomUKÄ, frärast inora det tekniska områdei, samt av myndigheter eller organ förolika slag av högskoleutbUdning, t. ex. ,samarbetsnäranden för joumalisthögskolorna och OMUS. Organ av detta slag börvid behov kunna firmas för att på riksplanet behandla frågor av geraensarat intresseinom olika slag av utbildning. De bör enligt mui raening då knytas till UHÄ:splaneringsberedningar som rådgivande organ. Det bör, som U 68 föreslagit,ankorama på UHÄ att inrätta rådgivande organ av detta slag. Enligt min meningär det särskUt angeläget att så sker inora den förhållandevis heterogena sektomför utbUdnmg för kultur- och informationsyrken. UHÄ bör också kunna inrättaandra rådgivande organ av mera perraanent karaklär, t. ex. för frågor omforsknings- och utvecklingsarbetet för högskoleutbUdningen och för frågor somär gemensamma för två eller flera planeringsberedningar. Ytterligare ett permanentorgan bör enligt min mening finnas inom UHÄ. Iag delar nämligen liksom detstora fiertalel remissinstanser KK:s uppfattning alt företrädare för bl. a.de.studerande och allmänintressena bör få tiUfäUe att ta del i behandlingen avprincipiella frågor och frågor sora rör olika slag av bedöraningar i sarabandraed den centrala antagningen. En antagnuigsnärand bör därför inrättas inomUHÄ. En sådan nämnd kan bli en naturlig centralpunkt för samråd i antagningsfrågormellan olika delar av högskolan. Den bör i princip vara rådgivande raen börefter delegation också kunna fatta beslut på UHÄ:s vägnar. Det ankommer påregeringen att besluta i denna fråga. När det gäUer ansluler jag mig till U 68:s bedömning att den bör byggas uppmed ulgångspunkt i den permanenta beredningsorganisationen och att kvalitativoch kvantitativ planering inom ett och samma område sålunda bör hållas samman.Med den förändring av beredningsorganisationen i förhållande till utredningensförslag som jag här förordat bortfaller raotiven för den av U 68 föreslagnaordningen med skUda arbetsenheter för å ena sidan planeringsuppgifler förgrundläggande utbildning, å andra sidan motsvarande uppgifter för forskning ochforskarutbUdning. Sekretariatsfunktionerna för var och en av planeringsberedningarnabör sålunda håUas ihop inom en och samraa arbetsenhet. Vidare bör i enlighetraed U 68:s förslag finnas vissa arbetsenheter för icke beredningsanknutnafrågor. Antaletarbetsenheter med uppgift att tjäna som sekretariat åt plane- 1975: 9 542 ringsberedningarnai deras planerings- och utvecklingsarbete måste fastställas med utgångspunkt idet totala personalbehovet för sådana uppgifter. Jag bedömer det, med hänsyntiU det antal tjänsleraän sora jag räknar med, som rimligt att uppgiften attfungera som sekretariat åt beredningarna fördelas på tre arbetsenheter isläUet för som enligt U 68;s förslag på sex enheter. Jag räknar tUlsvidare med hänsyn till vad jag kommer att föreslå i det följande beträffandenuvarande LUP-närandens uppgifter inte med någon särskUd enhet förbasresurser inom UHÄ. I övrigt finner jag U 68:s förskig i fråga omarbetsenheter väl avvägt. Jag räknar sålunda med samraanlagt sju arbetsenheterpå byrånivå, nämligen, föralom de tre enhelema för direkt beredningsanknutnafrågor, en arbetsenhet för forsknings- och utvecklingsarbete för högskoleutbUdningenra. m., en för central antagnmg ra. m., en för budget och basresurser och enför personalfrågc>r. Fördelningen av arbetsuppgifter mellan de olikaarbetsenhelema bör irUedningsvis närraare övervägas av den centralaorganisationskommittén och därefter vara en intem verksange-lägenhel. Sorajag återkommer till i det följande räknar jag som följd av mina förslag omdecentralisering av uppgifter inom högskoleorganisationen med en totalt settmindre arbetsmängd på verksnivå än den av U 68 föratsätta. Jag är därför inteberedd alt hell biiräda utredningens förslag ora orafattningen av lednings-och samordnkigsfunktionema inom UHÄ. Verket bör ledas av en verkschef. Fråganom att ge en av arbetsenhetemas chefer ställning som verkschefensställföreträdare får prövas i organisationskomraittéarbetet. JagviU i detta sammanhang ta upp en lokaliseringsfråga. I det föregående har jagförordat att antagningen lUl huvuddelen av högskolans utbildningslinjer skallske centralt. Jag har vidare föreslagit alt SÖ:s nuvarande uppgifter i frågaom lärarulbUdning skall föras över till UHÄ och att det inom det nya verketskall finnas en enhet för central antagning m. ra. Enligt statsmaktemas beslut(prop. 1973: 55, InU 1973: 22, rskr 1973: 220) skall bl. SÖ:s sektion förintagning tUl läramlbUdning lokaliseras tUl SundsvaU. I saraband med dettabeslut fömtsättes emellertid att visst utredningsarbete rörande bl. SÖ:suppgifier skulle avvaktas. Enligt rain mening är det angeläget altorganisationen för central antagning till högskoleutbUdning hålls saraman. Jagutgår från all UHÄ liksom bl. a. det nuvarande UKÄ i sin helhet skall varaförlagt tiU Stockholra. Med hänsyn tUl de ändrade föratsätlningama bör sålundaenligt min mening beslutet att förlägga SÖ:s nuvarande intagningssektion tillSundsvall återkallas. TiUUHÄ:s personalbehov återkoraraer jag i det följande. 1975: 9 543 EnligtU 68:s förslag skaU UHÄ överta de centrala saraordningsuppgifter i fråga omlokal- och utrastningsplanering ra. m. som f. n. ankommer på LUP-nämnden.Samtidigt skaU LUP-kommittéerna inordnas i den föreslagna lokala högskoleorganisationen.I vissa remissyttranden har förordats ytterligare överväganden i dessa frågor.Statskontoret och har föreslagit en utvärdering avLUP-organisatio-nens verksamhet, innan slällning tas tUl utformningen av denframtida organisationen för berörda uppgifier. a. ansettatl samma ordning för lokal- och utrastningsplanering inom högskoleväsendetbör gälla som för andra delar av den statliga förvaltningen.