prop · FZ0381 · 1975-12-31 00:00:00 — Villkor som innebär en begränsningav skadeståndsansvar har som utredningen påpekar i vissa fall stor likhet medvitesklausuler, J&g vill på denna punkt hänvisa till vad jag tidigare idetta avsnitt har anfört rörande vitesklausuler och liknande avtalsvillkor, Engeneralpantklausul innebär att en pant som har ställts till säkerhet för enskuld häftar även för andra gäldenärens skulder lill samma borgenär. Sådanaklausuler förekommer regelmässigt i bankers och andra kreditgivareslåneformulär. Särskilda lagregler om generalpantklausuler finns inte, men omen sådan klausul i ett visst fall är uppenbarligen otillböriig kan den jämkaseller lämnas utan avseende med stöd av 8 S skuldebrevslagen. En typ av avtalsvillkor som liknargeneralpantklausuler är s. k. kopplingsförbehåll vid avbetalningsköp. Sådanaförbehåll innebär att den säkerhet som en avbelalningssäljare betingar siggenom äganderättsförbehåll kommer att gälla även för andra skulder som köparenådrar sig gentemot säljaren. Kopplingsförbehåll är i princip förbjudna enligt 8S andra stycket lagen om avbetalningsköp. Utredningen pekar på vissaolägenheter av generalpantklausuler och anser att sådana klausuler i vissa fallbör kunna jämkas med stöd av den nya generalklausulen. Några remissinstanserframhåller å andra sidan de fördelar som generalpantklausuler kan medföra förlåntagare och hävdar att utredningens inställning till sådana klausuler äralltför restriktiv. Som också utredningen framhållerfyller generalpantklausuler en funktion i vissa sammanhang. Förekomsten avsådana klausuler kan underiätta kre-ditgivningen för båda parter. Särskilt vidlöpande affärsförbindelser kan en generell panlförskrivning göra del möjligtför kreditgivaren all fortlöpande bevilja kredit utan alt kräva ny säkerhet vidvarje särskilt tillfälle. Emellertid är det uppenbart attgeneralpantklausuler i vissa fall kan medföra verkningar som är oskäliga motkredittagaren. 1 förarbetena till 8 S skuldebrevslagen uppmärksammades särskiltsådana klausuler som innebär att panten kommer att häfta också för fordringarsom borgenären efter pantsättningen förvärvar från tredje man. Om gäldenärenär insolvent och det finns tillräckligt överhypotek, kan en generalpantklausulmed så vidsträckt innebörd göra det möjligt för kreditgivaren att förvärva enannars värdelös fordran till underpris och fö fordringen till fullo betald urpanten. 1 bankernas låneformulär föreskrivs numera alt ställd pant inte skallutgöra säkerhet för fordringar på kredittagaren som banken har förvärvat ellerkan komma att förvärva från annan än denne. I den mån generalpantklausuler utanen sädan begränsning alltjämt förekommer kan de jämkas med stöd av den nyageneralklausulen. Utredningen ger vissa exempel påomständigheter som bör beaktas vid bedömningen av om en generalpantklausul börjämkas. För egen del vill jag understryka vikten av att skilja mellankommersiell och icke-kommersiell kreditgivning. En generalpantklausul som kanframstå som oskälig i sam- 10 1975/76. Prop.1975/76:81 146 bandmed privatlån kan te sig helt acceptabel när det är fråga om kredit tillnäringsidkare. Vid kommersiell kredit är del som regel fullt i sin ordning attett överhypotek på en pant som har ställts för ett visst län utnyttjas somsäkerhet för ett annat lån. Jag anser att det i och för sig också kan godtasatt ett överhypotek som har uppstått genom amortering av ett lån på ennäringsidkares privata bostadshus eller sommarstuga används som säkerhet förkrediter i rörelsen. En förutsättning för att en generalpantklausulskall vara acceptabel är att kredittagaren är införstådd med klausulensinnebörd och omfattning. Det bör i princip krävas att låntagaren har möjlighetatl ta ställning till om panten skall gälla även för en viss ytteriigare skuld.Det är bl, a. från denna synpunkt oacceptabelt att en kreditgivare kan åberopaen generalpantklausul till säkerhet för en fordran som han efterpanlsätlningen har förvärvat från tredje man. Den angivna principen medförvidare att en sådan klausul inte kan godtas i den mån den ger kreditgivarensäkerhet för skadeståndsfordringar som hänför sig till annal än detkreditavtal i vilket klausulen har införts. En kreditgivare bör således intetill säkerhet för ett skadeståndsanspråk som grundar sig på atl encheckräkningsha vare har visat försumlighet vid handhavandet av checkblankellerfö åberopa en generalpantklausul i ett annat skuldebrev. 1vissa fall kan en generalpantklausul medföra oskäliga verkningar, om deninnebär en sammankoppling mellan olika förbindelser som är oberoende avvarandra. Har en person som har gått i borgen för elt privatlån därefter tagitupp ett inleckningslån för egen räkning, måste det som regel anses oskäligt omkreditgivaren, när det senare lånet har återbetalats, gör gällande attsäkerheten alltjämt skall häfta för borgensåtagandet. Det anförda visar bl. a. att stor hänsyn måste lastill omständigheterna i det särskilda fallet. Liksom annars gäller också ifråga om generalpantklausuler atl villkor som har tagits in i ett individuelltutformat avtal och som har varit föremål för underhandlingar mellan parternabör bedömas på annal sätt än villkor i standardformulär som har upprättats aven överlägsen part. Många tvister i affärslivet hänskjuts till avgörande av skiljemän.Skiljeklausuler kommer framför allt till användning i avtal mellannäringsidkare men förekommer också pä konsumentområdet. Skiljeförfarandetregleras i lagen (1929:145) om skiljemän. Skiljeavtal förekommer i tvä former.Vanligast är att parterna redan från början kommer överens om att en eventuellframlida tvist skall avgöras av skiljemän. Skiljeavtal kan emellertid ocksåträffas när tvist redan har uppkommit. Enligt utredningens mening kan det ibland resasinvändningar mot användningen av skiljeklausuler. Den främsta nackdelen är attett skiljeförfarande ofta för med sig betydande kostnader, vilket kan ledatill att en underiägsen avtalspart drar sig för all hänskjuta en tvist tillavgörande av skiljemän även om han har goda utsikter att vinna. Prop.1975/76:81 147 ocksåom att vissa frågor enligt lag inte får hänskjuias till avgörande av skiljemän.Bestämmelser med sådan innebörd finns bl. a. i Jordabalken, i lagen omavbetalningsköp och på del arbetsrättsliga området. I samband med tillkomstenav lagen om rättegången i tvistemål om mindre värden infördes i 3 a Sskiljemannalagen ett förbud mot att göra gällande skiljeklausuler beträffandekonsumenttvisier inom tillämpningsområdet för det förenklade förfarandet. Utredningen anser att de förbud mot skiljeklausulersom finns i lag inte uttömmande anger de fall där tillämpning avskiljeklausuler kan vara otillböriig. Enligt utredningen bör generalklausulenkunna tillämpas för alt åsidosätta sådana klausuler även i fall som inteomfattas av lagbestämmelser. Under remissbehandlingen har utredningensuttalanden på denna punkt utsatts för kritik, framför allt från företrädare förnäringslivet. Flera remissinstanser har framhållit skiljeförfarandels värdeinom affärslivet och har hävdat alt en inskränkning av möjligheterna atlanvända skiljeklausuler borde begränsas till konsumentområdet. För min del anser jag liksom utredningen attgeneralklausulen har en uppgift atl fylla föratt komma till rätta medanvändningen av skiljeklausuler i vissa fall. Otvivelaktigt kan förekomsten aven skiljeklausul ibland innebära en så stark påtryckning på en svagareavtalspart alt klausulen bör lämnas ulan avseende. 1 vad mån generalklausulenbör tillämpas på skiljeklausuler är i hög grad beroende på parternasförhållande till varandra. Har en skiljeklausul tagits in i elt avtal mellanJämställda näringsidkare, bör som regel jämkning inte komma i fråga. Däremotkan del i många fall finnas anledning alt ingripa mot skiljeklausuler i avtalmellan näringsidkare och konsumenter. En sådan tillämpning av generalklausulenligger väl i linje med den lagstiftning rörande förbud mot skiljeklausuler påvissa områden som har kommit till . Som utredningen påpekar har KO inskridit motanvändningen av skiljeklausuler i kontrakt mellan näringsidkare ochkonsumenter. Har en skiljeklausul tagits in i elt avtal trots ett förbud av KOeller , finns det givelvis ofta starka skäl för att lämnabestämmelsen utan avseende även vid en prövning vid allmän domstol.Generalklausulen kan emellertid komma lill användning för ingripande motskiljeklausuler på konsumentområdel även i fall som inte har varit föremål förprövning enligt avtalsvillkorslagen. Utredningen ger flera exempel på sådanafall. Det ligger i sakens natur atl generalklausulen kantillämpas även på villkor som innebär atl en tvist undandras från rättsligprövning eller att en tvist skall avgöras i annan ordning än som föreskrivs iskiljemannalagen. Förslaget innebär att paragrafens första och tredjestycken upphävs och atl vissa redaktionella ändringar görs i andra stycket, somalltså ensamt 1975/76:81 148 kommeratl utgöra 37 §. 1 fråga om upphävandet av första stycket hänvisar jag till vadjag har anfört i avsnittet 5,2.5 i den allmänna motiveringen och i specialmotiveringentill 36 § rörande förverkandeklausuler. Hänvisningen i tredje stycket lilllagen om avbetalningsköp har upphävts som onödig. Förslaget innebär en omarbetning av den nuvarandebestämmelsen om konkurrensklausuler i förevarande paragraf Den nya bestämmelsenhar utformats i huvudsaklig överensstämmelse med utredningens förslag. Utredningen framhåller att frågan omkonkurrensklausulernas utformning väsentligen är ett arbetsrätlsligt problemsom ligger vid sidan av utredningens huvudsakliga arbetsuppgift. är det emellertid uppenbart att det sedan avtalslagens tillkomsthar skett betydande förändringar i inställningen till konkurrensklausuler,vilket framför allt har kommit till uttryck 1969 träffad överenskommelsemellan SAF och vissa arbets-lagarorganisaiioner. Enligt utredningens mening ärdel inte rimligt att konkurrensklausuler är underkastade ensärreglering som inte står i samklang med vad som eljest antas skola gälla. Mot den angivna bakgrunden anser utredningen attdet bör öppnas möjlighet atl jämka konkurrensklausuler i större utsträckningän . På det sättet bör bl. a. de principer som har kommit till uttrycki överenskommelsen mellan parterna på arbetsmarknaden kunna vinna beaktandeäven beträffande konkurrensklausuler i arbetsavtal utanför del område somöverenskommelsen gäller. Vidare ökas rent allmänt domstolarnas möjligheter altbeträffande konkurrensklausuler tillämpa de riktlinjer som har dragits upp förtillämpningen av den nya generalklausulen i 36 §. Flertalet remissinstanser har lämnat utredningensförslag lill ändring av 38 § utan erinran. Från några håll har dock framförtsviss kritik mot den föreslagna utformningen av paragrafen. Föregen del anserjag liksom utredningen att 38 § isin nuvarande lydelse är alltför restriktivt utformad och alt möjligheterna atlJämka eller åsidosätta konkurrensklausuler bör bringas i närmareöverensstämmelse med vad som föreslås skola gälla beträffande avtalsvillkor iallmänhet. Jag har övervägt om det över huvud tagel flnns något behov av attbehålla en särskild jämkningsregel för konkurrensklausuler. I och för sigligger det nära till hands all upphäva bestämmelsen i 38 § och alt tillämpa dennya generalklausulen i 36 § också på sådana klausuler. Emellertid anser jag medhänsyn till de specifikt arbetsrättsliga förhållanden som bestämmelsen bl. a.avser alt del är värdefullt atl förutsättningarna för all jämka elleråsidosätta konkurrensklausuler anges i en separat bestämmelse. Denföreslagna omarbetningen av förevarande paragraf medför inte någon 1975/76: 81 149 ändring av paragrafens tillämpningsområde. Liksom hittillsskall den kunna lillämpas såväl på konkurrensklausuler i tjänsteavtal som påkonkurrensklausuler i avtal mellan näringsidkare, t, ex, om överlåtelse av enrörelse. Bedömningen av om jämkning bör ske skall inriktas på om utfästelsen ien konkurrensklausul sträcker sig längre än vad som kan anses skäligt. Den nyalydelsen ger ökade möjligheter till Jämkning o. d. men innebär inte någraprincipiella nyheter i fråga om bedömningsgrunderna. Vid bestämmelsens tillämpning påkonkurrensklausuler i tjänsteavtal ligger det nära till hands att göra enjämförelse med innehållet i överenskommelser om konkurrensklausuler som harträffats i kollektivavtal. När det gäller att lägga bestämmelser som har tagitsin i ett sådani avtal till grund för tillämpningen av förevarande paragrafmåste emellertid beaktas atl förhållandena på olika områden ofta skiljer sigavsevärt. När del gäller konkurrensklausuleri rent affärsmässiga avtal saknas som regel anledning att göra någon ingåendejämförelse med vad som gäller enligt kollektivavtal. Även i fråga om sådanakonkurrensklausuler kan del emellertid ibland finnas anledning atl beträffandenågon speciell fråga hämta vägledning från innehållet i kollektivavtal, t. ex.för att belysa den allmänna uppfattningen om vad som kan anses rimligt i frågaom konkurrensbegränsningstidens längd. Del är vanligt alt enkonkurrensklausul kombineras med en vitesklausul. När så är fallet blir 36 §tillämplig på viiesklausulen och 38 § på konkurrensklausulen, I praktiken ärdet givetvis svårt atl se de olika klausulerna isolerade från varandra, och detär också naturligt atl det sker en helhetsbedömning av avtalet. Detta hindrardock inte atl bedömningen av om jämkning e. d. bör ske kan utfalla olikabeträffande två villkor i samma avtal, t, ex, på det sättet alt enkonkurtensklausul anses fullt skälig medan en vitesklausul bedöms som oskäligmed påföljd att vitet sätts ner. De nya bestämmelserna föreslåsträda i kraft . 1 enlighet med de principer som i allmänhet hartillämpats vid införande av nu gällande general klausuler föreslås att de nyabestämmelserna skall tillämpas även på avtal eller annan rättshandling som harträffals eller företagits före ikraftträdandet. Detta utesluter inte alt detkan finnas anledning att i det särskilda fallet ta hänsyn till att ett villkorhar kommit till innan de nya bestämmelserna har trätt i kraft, Förslagen innebär förutom vissaredaktionella ändringar all de nu gällande civilrättsliga generalklausulerna iandra lagar än avtalslagen upphävs, I fråga om den närmare innebörden häravhänvisar jag till vad som har anförts i avsnittet 5.2,5 i den allmännamotiveringen. 1975/76: 81 150 Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1915:218) om avtal ochandra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, 2. lag om ändring i lagen (1915:219) omavbelalningsköp, 3. lag om ändring i lagen (1927:77) omförsäkringsavtal, 4. lag om ändring i lagen (1927:78) angående införandeav lagen om försäkringsavtal, 5. lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev, 6. lag om ändring i lagen (1936:82) angående införandeav lagen om skuldebrev, 7. lag om ändring i lagen (1949:345) om rätten tillarbetstagares uppfinningar, 8. lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätttill litterära och konstnäriiga verk, 9. lag om ändring i jordabalken, 10. lagom ändring i lagen (1970:995) om införande av nya Jordabalken, Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Bilaga 1 Utredningens lagförslag Lag om ändring i lagen (1915:218) om avtal och andrarättshandlingar Härigenom förordnas, att 36-38 SS lagen (1915:218) omavtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område skall ha nedanangivna lydelse. Vite i penningar eller annat, somnågon utfäst sig att gälda för den händelse han Icke skulle fullgöra en honomåliggande förpliktelse eller el/est skulle företaga eller underiåta altföretaga en handling, må nedsättas efter ty skäligt prövas, såframtutkrävandet av vad utföst blivit finnes vara uppenbart obilligi; vid prövninghärav skall hänsyn tagas ej blott till föriust, som den enligt utfästelsenberättigade må hava lidit, utan även lill det intresse han eljest må hava hafti handlingens företagande eller underlåtande ävensom lill övriga föreliggandeomständigheter. Har föiyerkat vite ulan förbehåll , äge den, som utfästvitet, icke på grund av vad här ovan är stadgat söka något åter. År bestämmelse i avtal ellertillämpning därav i visst fåll med hänsyn till avtalets övriga innehåll, vadsom förekomma vid avtalets tillkomst, senare inträffade förhållanden samtomständigheterna i övrigt all anse som otillböriig, får bestämmelsen jämkaseller lämnas utan avseende. Vid prövningen skall särskild hänsyn tagas till ompart är konsument eller intager annan liknande ställning gentemot andra parten. Har bestämmelse som avses I forslastycket sådan betydelse för avtalsförhållandet, an det icke skaligen kanfordras atl avtalet i övrigt skall gälla med oförändrat innehåll, får avlaletäven i annat hänseende jämkas eller lämnas ulan avseende. Första och andra styckena ägermotsvarande tillämpning i fråga om andra rätlshandlingar än avtal. Har någon för den händelse, att ett av honom ingångetavtal skulle komma att hävas på grund av underiåtet fullgörande från hanssida. förbundit sig att utan hinder av avtalets hävande erlägga vad han utfästeller låta den andre behålla vad erlagt blivit, skall vad i 36 § är i fråga omvite stadgat äga motsvarande tillämpning. År vid försiräckning eller eljestJör-hehåll träffat, att pant eller annan säkerhet, som blivit ställd förfullgörande av en förpliktelse, .skall varaföiyerkad, där denna icke komineratt rälteligen fullgöras, vare det förbehåll utan verkan. Om vissa avbelalningsköp gälle vad särskilt är stadgat. Bestämmelse enligt vilken panteller annan säkerhet, som ställts till fullgörande av en förpliktelse, skallvara förverkad om förpliktelsen icke rätteligen fullgöres. är utan verkan. Har till förebyggande av konkurrensnågon betingat sig av annan, att denne icke skall idka handel eller annanverksamhet av angivet slag eller icke laga anställning hos någon, som idkarsådan verksamhei. som gjon utfösteisen, icke därav bunden, för så vittutfästelsen i fråga om tid och ort eller eljest skulle sträcka sig längre änsom kan erfordras JÖr all hindra konkurrens eller ock över hövan Inskränkahonom i hans frihet atl utöva förvärvsverksamhet; vid prövning i sistnämndaavseende skall hånsyn tagas jämväl till det intresse den enligt uifåsielsen berättigadehar i densammas fullgörande. Avtal varigenom någon till förebyggandeav konkurrens betingat sig av annan, att denne icke skall driva verksamhet avangivet slag eller icke laga anställning hos någon som driver sådanverksamhet, är icke bindande för den som gfort utfästelsen, i den månutfästelsen går utöver vad som kan anses tillböriigt. Denna lag träder i kraft den De nya bestämmelserna ägertillämpning även på avtal eller annan rättshandling som träffats ellerföretagits före lagens ikraftträdande. Lagom ändring i lagen (1915:219) om avbetalningsköp Härigenomförordnas, att 8 S lagen (1915:219) om avbetalningsköp skall ha nedan angivnalydelse. Skulletillämpning av villkor vid avbelalningsköp uppenbarligen vara stridande motgott affärsskick eller eljest otillböriig, må villkoret jämkas eller lämnasutan avseende. Förbehållatt köparens rätt till godset skall vara beroende av att köparen fullgörannan förpliktelse än sådan, som åligger honom enligt avbetalningsköpet, varedock städse utan verkan, såframt förbehållet ej avser ersättning för reparationeller annan åtgärd med avseende å godset. andra stycket sägs gälle ock förbehåll att av köparen inbetalt belopp förstskall avräknas å fordran, som tillkommer säljaren av annan grund änavbetalningsköpet. Förbehållalt köparens räll till godset skall vara beroende av att köparen fullgörannan iförpliktelse än sådan, som åligger honom enligt avbetalningsköpel,vare städse ulan verkan, såframt förbehållet ej avser ersättning för reparationeller annan åtgärd med avseende å godset. Vad i första stycket sägs gälle ock förbehåll altav köparen inbetalt belopp först skall avräknas å fordran, som tillkommersäljaren av annan grund än avbetalningsköpet Dennalag träder i kraft den Lagom ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal Härigenom förordnas, att 34 S lagen (1927:77) omförsäkringsavtal samt rubriken närmast före nämnda paragraf skall upphöra altgälla. Dennalag träder i kraft den Prop.1975/76:81 154 Lagom ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev Härigenom förordnas,att 8 S lagen (1936:81)omskuldebrev skall upphöra att gälla. Dennalag träder i kraft den Lagom ändring i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar Härigenom förordnas, att 9 S lagen (1949:345) omrätten lill arbetstagares uppfinningar skall upphöra alt gälla. Dennalag träder i kraft den Lagom ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära Härigenom förordnas, att 29 S lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnärliga verk skall upphöra atl gälla. Dennalag träder i kraft den 1975/76: 81 155 Lagom ändring i jordabalken Härigenom förordnas, att 8 kap. 27 S och 12 kap. 64S Jordabalken skall upphöra atl gälla. Dennalag träder i kraft den Bilaga 2 De remitterade förslagen Lagom ändring i lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar påförmögenhetsrättens område Härigenom föreskrives att 36-38 SS lagen (1915:218) omavtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område skall ha nedanangivna lydelse. Vite i penningar eller annal, somnågon utfäst sig att gälda för den händelse han Icke skulle fullgöra en honomåliggande förpliktelse eller eljest skulle företaga eller underlåta atlföretaga en handling, må nedsättas efter ty skäligt prövas, såframt utkrävandetav vad utföst blivit finnes vara uppenbart obilligi; vid prövning härav skallhänsyn tagas ej blott till förlust, som den enligt utfästelsen berättigade måhava lidit, utan även till det intresse han eljest må hava haft i handlingensJöretagan-de eller underlåtande ävensom lill övriga föreliggandeomständigheter. Har föiyerkat vite ulan förbehåll , äge den, som utfästvitet, Icke på gmnd av vad här ovan är stadgat söka något åter. A vtalsvillkor får jämkas ellerlämnas utan avseende, om villkoret är oskäligt med hånsyn till avtaletsinnehåll, omständigheterna vid avtalets tillkomst, senare inträffadeförhållanden och omständigheterna i övrigt. Har villkoret sådan betydelse föravtalet an det icke skaligen kan krävas att detta i övrigt skall gälla medoförändrat Innehåll, får avtalet jämkas även I annal hänseende eller i sinhelhet lämnas utan avseende. Vid prövning enligt lörsta stycketskall särskild hänsyn lagas till om pari i egenskap av konsument eller eljestinlager en underiägsen ställning i förhållande till motparten. Första och andra styckena ägamotsvarande lillämpning i fråga om villkor vid annan rättshandling än avtal. Förbehåll all pant eller annan sä-keihel skall vara föiyerkad. om den förpliktelse för vars fullgörande säkerheten stälhs icke rätteligen fullgöres. är utan verkan. Har någon för den händelse, atl ettav honom ingånget avtal skulle komma att hävas på grund av underiåtet fullgörandefrån hans sida. förbundit sig att ulan hinder av avtalets håvande erlägga vadhan utföst eller låta den andre behålla vad eriagt blivit, skall vad I 36 § äri fråga om vite stadgat äga motsvarande tillämpning. År vid försiräckning eller eljestförbehåll träffat, atl pant eller annan säkerhet, som blivit ställd Jörfullgörande av en förpliktelse, skall vara fÖiyerkad, där denna icke kommer anrätteligen fullgöras, vare del förbehåll utan verkan. Om vissa avbetalningsköp gälle vad särskilt är stadgat. Har till förebyggande av konkurrensnågon betingat sig av annan, alt denne icke skall idka handel eller annanverksamhei av angivet slag eller icke taga anställning hos någon, som idkarsådan verksamhei, vare den. som gforl uifåsielsen, icke därav bunden. JÖr såvitt utfästelsen i fråga om tid och ort eller eljest skulle sträcka sig längreän som kan erfordras JÖr att hindra konkurrens eller ock över hövan inskränkahonom i hans frihel att utöva förvärvsverksamhet; vid prövning i sistnämndaavseende skall hänsyn tagas jämväl lill det Intresse den enligt uifåsielsen berättigadehar i densammas fullgörande.