prop · FZ0311 · 1975-12-31 00:00:00 — 4. vid beslut,såvitt gäller svenskt körkort, trafikkon eller traklorkort, om återkallelsetills vidare eller, såvitt gäller utländskt körkort, om vägran tills vidare atlgodkänna körkortet, när det är uppenbart att sådant beslut bör meddelas, 5. vid annatbeslut som ej innefattar slutligt avgörande av mål. Om del ej är påkallat av särskild anledning att måletprövas av fullsutlen rätt, är skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrättdomför med ordföranden ensam vid beslut som ej innefattar prövning av målet isak. Vad som sägs i andra slyckel gäller även vid avgörande av 1. mål om utdömande av vite. 1. mål om utdömande av vite. 2. mål om handräckning vid taxe- 2. mål enligl bevissäkringslagen ringsrevision, handlings undantagan- (1975:000) Jör skatte- och avgijispro- de från taxeringsrevision och befriel- cessen, om handlings undantagande se från skyldighet all länina kontroll- från taxeringsrevision, skallerevision uppgift enligt taxeringslagen eller annan granskning och om befriel- (1956:623), se från skyldighet att lämna kontroll uppgift enligt taxeringslagen (1956:623), 3. mål om omhändertagande förutredning enligt 30 i; barnavårdslagen (1960:97), 4. mål enligt uppbörds- ochfolkbokföringsfdrfatiningarna med undanlag av mål om arbetsgivares ansvarighetför arbetstagares skatt. 'Rubriken ändrad 1973:1108. 'Senasie lydelse 1974:353 sami övergångsbesl. 1975/76:11 16 5. mål om uppdelning av taxeringsvärde enligl 8 S 3mom. sista stycket kommunalskaiiehigen (1928:370). 6. mål som avser ändring av laxerad inkomst med högst500 kronor, 7. mål enligt skatte- och laxeringslorfattningarna ivilket beslutet överensstämmer med parternas samstämmiga mening, 8. mål i vilket saken är uppenbar. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på denutkommit från trycket i Svensk förfatlningssaniling. Har ärende handlagtsenligt lagen (1961:332) om handräckning vid taxeringsrevision gäller äldrelydelse av 6 5; fortfarande vid avgörande av mål som avser sådant ärende. Lag om ändring i tullagen (1973:670) Härigenomföreskrives att 36 § tullagen (1973:670) skall ha nedan angivna Ivdelse. För sådan konlroll som avses i 35 § är den, vars uppgifter skall kontrolleras eller för vars räkning varan införts, skyldig atl lämna tillträde lill lokaler där hans verksamhet bedrives samt bereda tulltjänsteman tillfälle att undersöka varan och utan kostnad tillhandahålla behövliga varuprov. För sådan kontroll som avses i 35 § är den, vars uppgifterskall kontrolleras eller för vars räkning varan införts, skyldig atl beredaden som verkställer kontrollen tillfälle atl undersöka varan och utan kostnadtillhandahålla behövliga varuprov samt att lämna honom tillträde till de lokalerocb andra utiymmen som användes.För den verksamhet kontrollen avser. I fallsom avses i första stycket skall den, vars uppgifter skall kontrolleras ellerför vars räkning varan införts, svara för den transport av varan som behövs ochför uppackning och återinpackning. Han skall även tillhandahålla arbetsbiträdevid provtagning och vägning. Denna lag träder i kraft efter den, då lagenenligt uppgift på den uikommii från trycket i . 2 Regeringen 1975/76. Nr //. 1975/76:11 18 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , . , , ,, Lagrådsremiss med förslag till bevissäkringslag förskatte- och avgiftsprocessen Utredningen om säkerhetsåtgärder m. m. i skatteprocessen',som tillsattes med uppdrag att utreda frågan om kvarstad,skingringsförbud m. fl. säkerhetsåtgärder i skatteprocessen har i maj 1974avgelt delbetänkandet (SOU 1974:49) Bevissäkringslag för skatte- och avgiftsprocessen. I betänkandet föreslås bl. a. att den nuvarande lagen(1961:332) om handräckning vid taxeringsrevision (handräckningslagen) skallersättas av en ny lag, bevissäkringslagen för skatte- och avgiftsprocessen. Lagförslaget är grundat på samma principer somhandräckningslagen. Liksom vad f n. gäller enligt handräckningslagen föreslåsatt till skatte- och avgiflsmyndigheternas förfogande skall ställas vissatvångsmedel för att myndigheterna skall få tillgång till sådant bevismaterial,som den enskilde författningsenligt skall tillhandahålla för kontroll men somav en eller annan anledning inte utlämnas. Nyheterna i förslaget är i huvudsakföljande. För det första föreslås att tre olika tvångsmedel skall införas -beslag, försegling och eftersökning - i stället för handräckningslagenseftersökande och omhändertagande samt att dessa s. k. säkringsåtgärder skallkunna användas var för sig eller i kombination med varandra. Denna möjlighettill differentierad användning saknas i handräckningslagen. Dessutom föreslårutredningen att beslut om säkringsåtgärd i viss utsträckning skall få fattas ' Ledamöter länsåklagaren för speciella mål AndersNordenadier, ordförande, kammarrättsrådet , riksdagsledamoten , kanslirådet Gösia och riksdagsledamoten . skaitedirektören , kronofogden BörjeBjernsiad, taxeringsrevisorn . skaitedirektören och kammarrättsrådet . 1975/76:11 19 avflänstemän hos beskattningsmyndighet. Enligt förslaget beslutarlänsskatierätien som första instans endast beträffande mer ingripande åtgärder.Det föreslås slutligen att sådana flänstemän i viss utsträckning själva skallfå verkställa beslut beträffande säkringsåtgärd medan utmätningsman liksom f n.skall ha hand om verkställigheten i övriga fall. Enligt handräckningslagengäller generellt atl utmätningsman verkställer beslut. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av justitiekanslern (), Götahovrätt, hovrätten över och , kammarrätten i ,(), kammarkollegiet, generaltullstyrelsen,(), (), punktskatteutredning,skatteutredning, statens jordbruksnämnd, länsstyrelserna iStockholms, , , , och , ,, , och , Föreningenauktoriserade revisorer, , Föreningen . Föreningen taxeringsrevisorer.Landsorganisationen i (LO), , (), . (), . , Sverigesadvokatsamfund, akademikers centralorganisation (), Sverigeshantverks- och industriorganisation (SHIO), , , , () och (). Vissa av de nunämnda remissinstanserna har inte avgett egna yttranden. Således har LRFhänvisat till ett utlåtande av Lantbrukarnas skattedelegation medan SAF,och åberopat ett utlåtande avNäringslivets skattedelegation och anslutit sig till vad FöreningenSveriges fögderichefer anfört. i har till sittyttrande fogat yttranden från kronofogdemyndigheten i ochfrån lokala skattemyndigheten i fögderi. Prop.1975/76:11 20 2.1Allmänt om processuella tvångsmedel Detlagförslag, som utredningen har lagt fram, innehåller regler om s. k.processuella tvångsmedel som avses skola kunna komma till användning inomområdet för skatter, tullar och avgifter. Ivårt rättssystem brukar begreppet processuella tvångsmedel reserveras försådana åtgärder som myndighet eller domstol får tillgripa för att detprocessuella förfarandet skall kunna genomföras på ett effektivt sätt. Till dessaräknas således inte de s. k. säkerhetsåtgärderna, exempelvis kvarstad ochskingringsförbud, som syftar till att direkt säkra verkställigheten av dom,utslag eller beslut. Dessa åtgärder kommer därför inte att behandlas här. Tvångsmedlenkan indelas i olika grupper beroende på vilket stadium i processen deavser. En speciell grupp utgör de förprocessuella tvångsmedlen, vilka fårtillgripas innan talan väckts i'huvudsaken vid domstol eller myndighet. Vidarefinns processuella tvångsmedel, som kan användas under pågående process, samtefterprocessuella, dvs. sådana som kan bli tillämpliga sedan avgörande träffatsi huvudsaken men detta ännu inte har vunnit laga kraft. Deförprocessuella tvångsmedlen förekommer så gott som uteslutande inomslraffprocessen. Under förundersökningen i brottmål och innan åtal väckts ägerpolis och åklagare rätt att tillgripa en mängd åtgärder, t. ex. gripande,anhållande, kroppsvisitation, tagande av blodprov och fingeravtryck, beslagoch husrannsakan. Vidare kan domstol på talan av åklagare besluta om häktning.Inte heller här krävs att åtal har väckts. På det hela taget är det här intefråga om processuella sanktioner. Den misstänkte ges inte något föreläggandevid äventyr av vissa påföljder utan han utsätts för ett verkandetvång, som han inte kan undvika genom att handla på visst sätt. Civilprocessenhar inga bestämmelser om förprocessuella tvångsmedel men innehåller en delregler om tvångsmedel av annan natur. Dengenerella lagstiftningen om förvaltningsprocessen - förvallningsprocesslagen(1971:291), FPL, - innehåller bestämmelser om vitesföreläggande i samband medanmaningar och dylikt men saknar i övrigt bestämmelser om tvångsmedel. Vidsidan av de s. k. basreglerna i FPL finns emellertid kompletterande föreskrifteri andra författningar, som ger möjlighet till tvångsmedel på vissarättsområden. Här märks framför allt handräckningslagen, enligt vilkentvångsmedel av förprocessuell natur får förekomma under vissa angivnaomständigheter. Husrannsakan och beslag utgör deras närmaste motsvarigheter pådet straffprocessuella området. Vissaprocessuella tvångsmedel är gemensamma för de tre nämnda processformerna.Sålunda kan part, sakkunnig och vittne kallas till personlig Prop.1975/76:11 21 inställelsevid äventyr av vite. Under vissa förutsättningar får hot om böter ellerhäktning tillgripas. Vidare kan enskild vid vite eller exekutiv handräckningföreläggas att ge in skriftligt bevis (s. k. editionsföreläggande) ellertillhandahållas föremål för syn eller besiktning (s. k.exhibitionsföre-läggande). Bestämmelserna om förelägganden av sistnämnda slagfinns i 38 och 39 kap. , RB, till vilken 20 och 21 §§ FPLhänvisar. I det följande skall närmare redogöras för de processuellatvångsmedel som finns att tillgå inom de olika processformerna. Därvidbehandlas först tvångsmedlen inom beskattningsförfarandet. För att ge enbakgrund till dessa lämnas en översiktlig framställning beträffandeuppgiftsskyldigheten och kontrollverksamheten inom vårt nuvarandebeskattningssystem. 2.2Området för skatter, tullar och avgifter Denoffentliga verksamheten i vårt land bygger i hög grad på den enskildemedborgarens medverkan. a. skall han lämna en stor mängd olika uppgiftertill ledning för myndigheternas beslut i olika frågor. Alldeles särskilt gällerdetta inom skatte- och avgiftsområdet. Föratt en i möjligaste mån rättvis och likformig beskattning skall kunnaåstadkommas krävs alt den enskilde fullgör sin uppgiftsskyldighet på ettsanningsenligt och fullständigt sätt. 1 första hand har han att på egetinitiativ lämna en redogörelse för vissa basfakta i en skriftlig deklarationeller annan formbunden handling. Dessutom är han emellertid skyldig att på myndigheternasbegäran tillställa dem vissa kompletterande uppgifter. Denenskilde har en omfattande skyldighet atl på eget initiativ lämna uppgifter ifråga om de skatter som fastställs vid den årliga taxeringen enligtbestämmelserna i taxeringslagen (1956:623), TL. Denna uppgiftsskyldighetvarierar emellertid i sin tur beroende på vad slag av inkomster som avses. Demest detaljerade uppgifterna skall lämnas i förvärvskällorna flänst ochjordbruksfastighet, som redovisas enligt kontantprincipen, samt kapital.Särskilt gäller detta inläkissidan. Dessa inkomstredovisningar är förhållandevisöppna. Till detta kommer att inte endast den skattskyldige utan ävenarbetsgivare och andra ålagts viss förhållandevis omfattande skyldighet attlämna uppgifter till ledning för annans taxering inom dessa förvärvskällor. Iförvärvskällan rörelse krävs däremot endast en summarisk redovisning från denskattskyldiges sida och skyldighet att lämna uppgifter lill ledning för annanskattskyldigs taxering föreligger endast i ringa utsträckning. Beträffandeövriga skatter och avgifter inom vårt beskattningssystem behöver den enskildepå eget initiativ lämna endast mer summariska redogörelser. Detsamma gällertullarna saml de skatter och avgifter, som administreras avgeneraltullstyrelsen. Ett undantag utgör arvsskatten, som fastställs medledning av bouppteckning. Som exempel på sådan summarisk 1975/76:11 22 redovisning kan nämnas deklarationen för mervärdeskatt,där endast summan skatt på den totala omsättningen, den skatt som har betalatsav föregående led i produktionskedjan och slutligen skillnaden mellan dessatvå skattebelopp skall uppges. Deklarationen innehåller alltså endast uppgifterför en matematisk kontroll av den skatt som skall erläggas och lämnar intenågot utrymme för en materiell prövning av beskattningsunderlagets riktighet.Uppgiftsskyldigheten i deklarationerna till övriga indirekta skatter - de s. k.punktskatterna - är något mer omfattande men kan ändå sägas vara av summarisknatur. Delsamma kan anses gälla för de uppgifter som bildar underiaget förpåföring av arbetsgivaravgifter. 1 de fall där uppgiftsskyldigheten i deklaration ellermotsvarande handling är mindre omfattande får den skattskyldigesbakgrundsmaterial, t. ex. bokföring eller andra räkenskaper, särskilt storbetydelse för kontrollen. Av det skälet innehåller beskattningsförfatlningarnamer eller niindre delaljerade föreskrifter om vilket material som skallställas till myndigheternas förfogande om de begär detta. Denna skyldighet atllämna kompletterande uppgifter är utföfligast reglerad i TL, vars bestämmelseri ämnet berör inte bara de centrala inkomstskatterna utan i viss mån ävenmervärdeskatten. Lagen (1968:430) om mervärdeskatt, , innehåller dock ävenegna bestämmelser om kontrollmaterial. Liknande föreskrifter men långt ifrånså detaljerade som i TL finns i lagen (1958:295) om sjömansskatt, , lagen(1959:92)om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning (förfarandelagen), FFL,tullagen (1973:670), lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagenom allmän försäkring, m. m., (avgiftslagen), AvgL, lagen (1967:340) med vissabestämmelserom prisreglering på jordbrukets område, m. n. författningar som rörskatter eller avgifter. Den statliga kontrollverksamheten är uppbyggd på olika sättberoende på vilken skatt, tull eller avgift det är fråga om. Därvid spelar deuppgiftsskyldigas antal samt uppgifternas mer eller mindre öppna karaktär denstörsta rollen. Den ulan jämförelse största och mest utbyggdakonlrollap-paraten finns på området för direkt inkomstskatt. Åriigen avges för taxering enligt TL över 5 milj. allmännasjälvdeklaralioner. För kontroll av detta stora material finns i första ledeten taxeringsorganisation, som består av omkring 4 000 lokala och särskildataxeringsnämnder. Nämnderna har möjlighet alt begära in deklarationer från densom av en eller annan anledning inte har avgelt någon deklaration samt kandessutom infordra kompletterande uppgifter för att närmare utreda frågor somhar aktualiserats av de uppgifter som lämnats i självdeklaration. För att geeftertryck åt dessa framställningar äger nämnden förelägga viie. Däremot saknartaxeringsnämnderna möjlighet alt infordra bokföring eller annat bakomligganderäkenskapsmaterial. Skatteavdelningarna på länsstyrelserna leder och övervakartaxeringsnämndens arbete inte enbart under löpande taxeringsperiod utanföretar 1975/76:11 23 ocksåolika typer av efterkontroll. Tyngdpunkten i detta senare arbete ligger påtaxeringsrevisioner men även andra former av eftergranskning förekommer. Bestämmelsernaom taxeringsrevision finns i 56-58 §§ TL. För att revision skall få äga rumkrävs beslut av chefen för skatteavdelningen - skattechefen - men denne ägerdelegera beslutanderätten till enhetschef på avdelningen. Ettbeslut om taxeringsrevision innebär att kontrollmyndigheternas rättigheter attfå ta del av bokföring och annat räkenskapsmaterial utvidgas i avsevärd mån.Således skall t. ex. den som har att verkställa revisionen genast få tillgångtill de handlingar som skall granskas. Den som är föremål för revision ärskyldig alt lämna de upplysningar som erfordras för revisionens genomförande,lämna tillträde till de lokaler som används i hans verksamhet samt dessutombiträda för granskning av handlingar och varulager. Skattechefen äger dessutombestämma lid och plats för revisionen samt att den får verkställas hos den varsverksamhet skall granskas. Skall revisionen äga rum på annan plats är denreviderade skyldig alt lämna räkenskaper och andra handlingar som får granskasifrån sig. Handlingarna skall återställas så fort ske kan. Den som beslutat omtaxeringsrevision äger förelägga vite om de handlingar som författningsenligtskall ställas till revisorns förfogande inte utlämnas. Tillskillnad från de direkta inkomstskatterna kontrolleras mervärdeskatten avenbart flänstemän. Kontrollbestämmelserna i gäller - om man bortser frånregleringen av taxeringsnämndernas verksanihet - i allt väsentligt även påmervärdeskattens område. Taxeringsrevision motsvaras här av skatterevision.Beslut om revision fattas av eller RSV. I övrigt ärbeslämmelserna i 56 och 58 i;! ; TL lillämpliga. Övrigaindirekta skatter - de s. k. punktskatterna - kontrolleras av RSV. Inte hellerhär förekommer del någon taxering i inkomstbeskattningens, mening.Kontrollbestämmelserna är inte så formbundna och delaljerade som i TL och ML.Formellt sett saknas revisionsinstitutet. Skattskyldig måste dock så snartbeskattningsmyndigheten finner det erforderiigt på anfordran tillhandahålla handelsböcker,affärskorrespondens och övriga handlingar som hör till den skattepliktigaverksamheten samt dessutom länina tillträde lill verksamhetslokaler. Han ärockså skyldig all biträda vid granskning av handlingar och varulager. administrerar prisregleringsavgifterna på jordbrukets ochfiskerinäringens områden. De centrala materiella och processuellabestämmelserna inom jordbruksreglcringen finns i lagen (1967:340) omprisreglering på jordbrukets område, och för fiskeregleringens del i lagen(1974:226) om prisreglering på fiskets område. Deprisregleringsavgifter som tas ut inom landet eller vid utförsel kontrollerasav statens jordbruksnämnd efter samma principer som gäller för Prop.1975/76:11 24 Laglekniskl har detta lösts så att i de nämnda lagarna omprisreglering hänvisas till kontrollbestämmelserna i nyssnämnda lag. Uppbördenav de avgifter, som skall eriäggas vid införsel till riket av vissa jordbruks-och -fiskeprodukter, handhas av . Därvid gäller bestämmelserna itullagen. Tullagen innehåller decentrala bestämmelserna om tullkontroll. För kontroll av uppgifter som harlämnats enligt lagen eller enligl föreskrift som meddelats med stöd av den kantullmyndighet enligl 35 -i förelägga uppgiflslämnaren att för granskningtillhandahålla myndigheten handelsböcker, affärskorrespondens och andrahandlingar som behövs för ändamålet. Även den för vars räkning vara införs ochannan, .som bedriver verksamhet av sådan beskaffenhet att uppgift av betydelseför kontrollen kan inhämtas av anteckningar eller andra handlingar, som förs ihans verksanihet, kan föreläggas att tillhandahålla handlingar som behövs förkontrollen. Vidare innehåller tullagen en föreskrift motsvarande 56 J; 4 mom.TL avseende taxeringsrevision. Enligt 36 S är den, vars uppgifter skallkontrolleras eller för vars räkning den tull- eller avgiftsplikiiga varaninförts, skyldig atl lämna tillträde till lokaler där hans verksanihet bedrivssamt bereda tulkjänsteman tillfälle atl undersöka varan och utan kostnadtillhandahålla denne behövliga varuprov. Vidsidan av tullagen finns i 65 >; lullstadgan (1973:671) en bestämmelse somger tulkjänsteman rätt att även i annat fall än som avses i 36 § tullagenundersöka och ta prov på vara som står under tullkontroll. Tulkjänsteman fårvidare ta hand om sådan vara för tillfällig förvaring samt försegla och försemed igenkänningsmärke sådan vara samt även vara som förvaras gemensamt meddenna. Här kan tilläggas att det är med stöd av nu nämnt lagrum somtulkjänsteman bl. a. äger undersöka innehållet i inresandes väskor utan attmisstanke om brott behöver föreligga. Har däremot resande tillfrågats ochlämnat uppgift om innehållet i resväskorna kan kontrollen anses ske med stöd av36 § tullagen. Arbetsgivaravgifternaav främst socialpolitisk natur administreras av RFV. Verket handhar ocksåkontrollverksamheten men har därvid hjälp av de lokala skattemyndigheterna.Avgifterna fastställs med ledning av åriiga ar-betsgivaruppgifter. Inte hellerpå detta område är konirollbestämmelserna utformade på elt detaljerat sätt. Ettrevisionsinslitut av den formella karaktär, .som finns i TL och ML, saknas.Arbetsgivaren är emellertid skyldig att efter anmaning från myndigheternatillhandahålla bokföring med därtill hörande handlingar för kontroll av attavgiftsunderlaget har blivit rätt beräknat. 1 realiteten innebär detta en formav revision. 1975/76:11 25 2.2.2 Tvångsmedel för uppgiftsskyldighetens fullgörande Vitesinslitutet är det helt dominerande tvångsmedlet inomhela området för skatter, avgifter och tullar. Dessutom harkontrollmyndigheterna - med undantag för och statens jordbruksnämnd- möjlighet att hos utmätningsman begära handräckning enligt handräckningslagenför att få tag i visst bevismaterial. Tullmyndigheterna har rätt att vidmisstanke om brott mot tullförfattningarna ingripa med straffprocessuellatvångsmedel. Denna rätt saknar övriga myndigheter. Vitesbestämmelser finns i flertalet centralaförfattningar. Enligt 53 § TL har taxeringsnämnd och taxeringsintendentmöjlighet att vid vite anmana skattskyldig att lämna deklaration eller annanuppgift. Vidare äger skattechef enligt bestämmelserna i 58 § TL förelägga denhos vilken taxeringsrevision skall äga rum att vid vite tillhandahållaräkenskaper och andra handlingar. Däremot får vite inte användas för altgenomdriva sådana åtgärder som kassainventering eller granskning av lokaler,varulager och andra utrymmen. Vitesbeloppet skall enligt 123 § bestämmas tillminst . medan maximum för vitesbeloppet numera inte gäller. Länsskatterättenbeslutar om vitets utdömande enligt bestämmelserna i . ML har i20 och 23 >;§ bestämmelser om vitesföreläggande som avser försummelse attgöra anmälan om registrering, underiåtenhet att lämna uppgift för bedömning avskattskyldighet samt deklarationslorsummelse. Vitesföreläggande fårocksåtillgripas vid skallerevision enligl ML. Därvid gäller 58 S TL. Även vidskallerevision enligt 24;; kupongskattelagen (1970:624) gällervitesbestämmelserna i 58 i; TL. RSV har dessutom enligt 23 S kupong-skallelagenmöjlighet au förelägga aktiebolag, som försummar annan skyldighet enligt lagenän skyldigheten alt innehålla eller inbetala kupongskall i föreskriven lideller ordning, alt vid vite fullgöra denna skyldighet. Pä punklskalteområdel äger RSV förelägga den skallskyldigeatl avge deklaration eller att utlämna uppgifter, räkenskapshandlingar,varuprover och dylikt. Föreläggandet kan vidare avse alt förmå denskattskyldige att lämna tilllräde till lokaler, som används i den berördaverksamheten, samt att få honom att lämna nödigt biträde för granskning avhandlingar och varulager. Dessa bestämmelser finns i 7-11 §§ FFL. Enligl 12 §kan vite utsättas vid samtliga dessa nu nämnda förelägganden. Vitesbdoppelskall avpassas till vederbörandes ekonomiska förhållanden och omständigheternai övrigt men får inte underskrida 100 eller överskrida . Viiesbesuimmelserna i FFL iiger motsvarande flilämpningvid konlroll Prop.1975/76:11 26 avprisregleringsavgifler på jordbrukets och fiskets område, i vilka läll viieibestäms av statens jordbruksnämnd. Närdet gäller socialförsäkringsavgifter m. m., som ligger under RFV;sförvaltningsområde, äger RFV, lokal skattemyndighet och sjömansskattekontoretatt vid vite anmana arbetsgivare att avlämna arbetsgivaruppgift ochkontrolluppgifter. Vidare får samma myndigheter förelägga arbetsgivare att vidvite komplettera ofullständig arbetsgivaruppgift samt att länina erforderiigaupplysningar för beräkning av avgiftsunderlag. Slutligen äger myndigheternaanmana arbetsgivare att vid vite tillhandahålla handlingar som avses i 78 § 1mom. uppbördslagen (1953:272), UL. Enligt 35 § AvgL får vitet inte bestämmasunder 100 eller . Vitefårockså användas vid kontroll inom uppbördssystemets ram. 1 83 ;; UL finnsangivna de fall då vitesföreläggande kan tillgripas. Detta får ske bl.