prop · FY0327 · 1975-12-31 00:00:00 — För varjeval och valkrets användes en urna. I samband med att kuvert lägges i urnaantecknas vid väljarens namn i röstlängden att han utövat sin rösträtt. Övrigakuveri lägges ulan vidare åtgärd åt sidan. Däri inneslutna valsedlar inverkarej på valet. Denna lag träder i kraft . Prop, 1975:27 15 Närvarande: statsminislern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , , , ,, Proposition om ändring i vallagen (1972:620), m, m. I skrivelse har isin egenskap av central valmyndighet framhållit att erfarenheterna från 1973års val borde läggas tiU grund för vissa förbättringar i valförfarandet. har vidare i skrivelse tagit upp vissafrågor som enligt nämndens mening har aktualiserats av valet år 1973.Skrivelsen berör bl. a. vaUokalernas öppethåUande. Dessutom har kristendemokratisk samUng i skrivelse ijanuari 1974 fört fram förslag i fråga omcentral distribution av valsedlar och tillhandahållandet av valsedlar ilokaler, bl. a. postanslalter, där röstning äger rum. 1 prop.1974:35 med förslag lill bl. a. ändringar i vallagen anförde jag atl en inom riksskatteverketpåbörjad uiredning borde slulföras innan de av ochkristen demokratisk samling väckta frågorna togs upp till övervägande. Vidbehandlingen av propositionen intog samma ståndpunkt (KU 1974:21). 1 enpromemoria som är dagtecknad har redovisatden nämnda utredningen. Promemorian innehåller förslag beträffande bl. a.vissa frågor om valsedels ogiltighet, valdistriktsindelningen, poströstning,röstning genom lantbrevbärare och vallokalernas öppethållande. Efterremiss har yttranden över promemorian avgeits av valprövningsnämnden,postverket, statskontoret, länsstyrelserna i , , ,, och , Rösträttsulredningen (Kn1974:02), Personvals- och valkrelsutredningen (Ju 1974:19),, . församlings- ochpastoratsförbund, och i och har till sina yttranden fogatyttranden från valnämnderna i Prop,1975:27 16 och kommuner samt av valnämndens ordförande iTäby kommun resp. från valnämnden i kommun. 2 Uppläggningen av det försatta arbetet medändringar i vallagen De genomförda ändringarna i vallagen (prop.1974:35, KU 1974:21) utgjorde i huvudsak följdändringar till den nyaregeringsformen och den nya riksdagsordningen. De förslag som behandlas i riksskatteverketspromemoria är till stor del föranledda av de erfarenheter som gjordes vid 1973års val. De lagändringar som jag nu föreslår bygger på riksskatteverketsutredning. De behandlas i det följande i skUda avsnitt. Jag vill emellertid härberöra några av de frågor som föranlett förslag av men somenligt min mening inte bör tas upp i delta sammanhang. Jag vUl också beröranågra andra valfrågor som kan komma att aktualiseras under . Av 6 kap. 9 § vallagen framgår bl. a. alt väljarna på poslanstalternaskall ha tillgång till parlimarkerade valsedlar för riksdagspartierna ochblanketter till valsedlar. Som en komplettering till denna regel föreslår riksskatteverketatt partier som inle är representerade i skall ha möjlighet attsjälva lägga ut parlimarkerade valsedlar på postanstalterna. har isill remissyttrande anfört att frågan inrymmer många problem och att den bör utredasytterligare. Vidare framhålls i yttrandet att postverket gärna medverkar i ensådan utredning. Enligt min mening är ytterligare uiredning påkallad. Dennabör göras av i samråd med postverket. Ulredningen bör bedrivasså att eventuella förslag kan föreläggas års val. Ett annat förslag av går ul på attvallagen ändras sä att del blir möjligt att ersätta röstkortet och de nuvarandetyperna av ylterkuvert med en enda handling som utgör både röstkort och ytlerkuverl.Remissinsianserna släller sig i regel posiliva lill förslaget. Från flera hållframhålls emellertid att förslaget bör övervägas grundligare. a. framhållerpostverket att samråd med verket ang. utformningen av kuvertets framsida börske. Även i fråga om detla förslag är enligt min meningytterligare uiredning påkallad. Också denna utredning bör utföras av riksskatteverket.Härvid bör, som också verket har förordal, genom praktiska prov vid t. ex,värnpliktsval eller fackföreningsval undersökas om den nya handlingen är lämpligtutformad. Även här bör samråd ske med postverket. Jag avser att i annatsammanhang föreslå regeringen atl meddela de utredningsuppdrag som behövs. övriga förslag till ändringar i vallagenrör frågor av skiftande betydelse. Några av dem gär ut på att vissa anledningartill att valsedel skall förklaras ogiltig mönstras ut ur det gällanderegelsystemet. Dessa förslag har mött ett blandal mottagande vid remissbehandlingen.I ett avseende föreslår jag i det följande (avsnitt 7) ändringar som i huvudsaktillgodoser syftet med ett av förslag i denna I övrigt anser jag att promemorieförslaget såvitt rördessa frägor inte bör leda till lagstiftning, Ipromemorian föreslås också en ny anledning lill alt valsedel skall förklarasogiltig. Om partibeteckning kan antagas leda till förväxling med regisireradpartibeteckning, skall sålunda valsedeln ogillas. Till förslaget är kopplad enregel om förhandsbesked av eller valprövningsnämnden. Ävendetta förslag har lett till delade meningar vid remissbehandlingen. För min delär jag f. n, inte beredd alt förorda att en sådan ordning genomförs. Nugällande regler om skydd för registrerad partibeteckning blev föremål föröverväganden så sent som (prop, 1974:35, KU 1974:21, rskr 1974:160),Resultatet innebar att dittills gällande system i princip borde behållas. Återstående förslag i promemorian, vilka inte berörs i detföljande, bör enligt min mening övervägas ytterligare innan ställning tas tilldem. Det synes lämpligt atl de tas upp till slutlig prövning av förstunder höslen 1975. En samlad bedömning av dessa förslag och ett flertal andravalfrågor blir då möjlig. Till dessa övriga frågor hör bl, a, en översyn avlagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval. 3 Ändring i 2 kap, vallagen För val till är indelat i tvåvalkretsar läns norra och läns södra valkrets.Omfattningen av de båda valkretsarna anges genom en uppräkning av kommunernainom norra resp. södra valkretsen. Med anledning av att vissa förändringar ikommunindelningen har ägt rum föreslås en ändring av formell natur i 2 kap. 1 §.Den föreslagna ändringen påverkar inle de båda valkretsarnas geografiskaomfattning. 4 Indelningen i valdistrikt 4,1 Gällande ordning m, m. Enligt 3 kap, 3 § vallagen bildar varje kommun ett ellerflera valdistrikt. Är kommun indelad i valkretsar för val avkommunfullmäktige, skall varje sådan valkrets bilda ett eller fleravaldistrikt. Beslut om indelning av kommun i valdistrikt fattas avlänsstyrelsen. Innan beslut meddelas, skall fullmäktige i kommunen ha berettstillfälle att yttra sig i ärendei. Beslut om indelning i valdistrikt gäller fr.o. m. året efter det då beslutet vann laga kraft. Talan mot länsslyrelsensbeslut förs enligt 3 kap. 6 § vallagen hos valprövningsnämnden genom besvär. Vid val fanns i landet drygt 6 250 valdistrikt,en minskning med 200 . Enligt stommarna till röstlängderfinns f. n. 1 123 valdistrikt med mindre än 300 röstberättigade. Prop,1975:27 18 har 139 mindre än 100 röstberättigade, I 828 valdistriktär anialet röstberättigade högre än 1 500, i 290 distrikt högre än 1 800. har med ledning bl. a. av erfarenhetemafrån val meddelat följande rekommendationer för valdislriklsin-delningen:Normalt skall ett valdistrikt omfatta 1 200-1 500 röstberättigade. Ingetdistrikt skall omfatta mer än 1 800 röstberättigade. Undantag från denna regelbör förekomma endast i sådana fall då delning inte kan göras av geografiskaeller prakliska skäl av synnerlig vikt. Inget valdistrikt bör omfatta mindre än300 röstberättigade. Från denna regel kan undantag dock av hänsyn till väljarnavara motiverade i skärgårdsområden samt i , och Norrbottenslän. -har härefter i skrivelse 1974 till samtliga valnämnder,kommuner och länsstyrelser anmodat kommunerna att se över indelningen ivaldistrikt års val. I skrivelsen har verket framhållit atlvaldistrikt med mindre än 100 röstberättigade är hell oacceptabla. 1 sammanhanget bör nämnas att i 9 kap. 7 § vallagenföreskrivs att kommunen på valdagen bör ordna med valskjulsar för de väljaresom bor avlägset eUer isolerat och som endast med avsevärd kostnad ellertidsspillan kan infinna sig i vallokalen. En lämplig valdistriktsindelning ulgör enligt riksskatteverketen grundläggande faktor för ett rationellt och smidigt valförfarande. Gällandebestämmelser om poslrösthantering gör arbetet i vallokalerna betungande idistrikt som har ett stort antal röstberättigade. I de fall där granskningenav poströsterna inte har hunnits med under pågående valförrättning har denpreliminära sammanräkningen och därmed rapporteringen av valresultatet under valnattenfördröjts. Å andra sidan kan, framhåller verkei, valdistrikten inte görasalltför små, eftersom antalet röstande då blir mycket litel och valhemlighetenkan äventyras. föreslår att regler om valdistriktensstorlek införs i 3 kap. 3 § vallagen. Reglerna föreslås bli ulformade ienlighet med verkets anvisningar i frågan. Verket lillägger att detbör ankomma på centrala valmyndigheten att pröva frågor om dispens från regelnatt ett valdistrikt får omfatta maximalt 1 800 röstberättigade. Såviti gäller den nedre gränsen för storleken avvaldistrikt framhåller alt valstalistiken visar atl ett ellerflera partier i flera fall har erhållit endast enstaka röster eller ingen röstalls i distrikt med under 300 röstberättigade. Härigenom är det möjligt att,när förskjutning har ägt rum i antalet röstberättigade eller när någon väljarehar bytt parti, sluta sig till hur en viss väljare har röstat. Vidare ärantalet valsedelsförsändelser litel i dessa distrikt. Eftersomvalsedelsförsändelserna har särskUda innerkuvert, kan inte valhemlighetengaranteras. En sammanställning rörande 1970 och val visar att etteller flera av de fem riksdagspartierna inle har fått någon enda röst i drygthälften av 40 Prop, 1975:27 19 slumpvis utvalda valdistrikt som 1973 hade under 100röstberättigade. Även i valdistrikt med högsl 200 röstberättigade (20 distrikt)saknas i flera fall rösler på något riksdagsparti, tar särskilt upp frågan om inverkan påvaldeltagandet av sammanläggningar av valdistrikt och om behovei av särskildaåtgärder för atl underlätta valdeltagandet för väljare vars avstånd tillvallokalen ökar. Verket redovisar en undersökning av valdeltagandet i elvakommuner i vilka antalet valdistrikt minskade avsevärt , 1södra synes sammanläggningarna inte ha haft någon inverkan påvaldeltagandet. För del är tendensen inte enhetlig. Helhetstalet förvarje kommun visar emellertid en ökning av valdeltagandet utom beträffande enkommun. drar den slutsatsen atl valdistrikt med ringa antalröstberättigade kan läggas samman till större enheter ulan atl valdeltagandetminskar. Några föreskrifter om obligatoriskt anordnande av valskjutsar anserverket inte behövliga. Åtgärder för att underlätta för väljarna alt utöva sinrösträtt bör enligt verket avse andra moment i röstningsproceduren. Verkelsförslag om utvidgade möjligheter till poströstning och röstning genom bud skallses mot denna bakgrund. Förslagen tas upp i det följande. Enligt är det nödvändigt attvaldistriktsindelningen ses över kontinuerligt. Endasl härigenom kan en lämpligindelning hållas vid makt. Översynen bör åvila kommunerna. För att inteomgången skaU bli alltför belungande, bör översynen dock äga rum endasl införordinarie val. En föreskrift härom bör föras in i 3 kap. 3 § vallagen. Därvidbör föreskrivas atl beslul om valdistriktsindelning inte får fattas förränlokala skattemyniJigheten har berells tillfälle att yttra sig. 1 många fall ärdet, yttrar verket, lokala skattemyndigheten som gör upp förslag till nyindelning. För ett sådant förslag är nämligen tUlgången till faslighetsläng-der,befolkningsregister m. m. av stor betydelse. Valnämnder och vissa länsstyrelser har enligt riksskatteverkettvekat om från vilken tidpunkt beslut om ny valdislriktsindelning kan lillämpasi prakiiken. Enligt bestämmelserna i 8 kap. 1 § vallagen är det, framhåller verkei,underförstått att ny valdistriktsindelning inle kan tillämpas förrän en nyröstlängd, som är upplagd enligt den nya indelningen, har börjat gälla den Iseptember. Verket föreslår ett förtydligande av 3 kap. 3 § vallagen av denna innebörd. Flertalet remissinstanser ansluter sig i det väsentliga lillvad har föreslagit angäende indelningen i valdistrikt.Sveriges Radio rekommenderar dock stor varsamhet med ändringar i valdislriktsindel-ningen,efiersom sådana ändringar försvårar jämförelser och kompliceraruppgörandet av prognoser. Länsstyrelserna i och samtkommunförbundet ifrågasätter lämplighelen av att ta in regler i vallagen omvaldistriktens storlek. Prop,1975:27 20 i motsätter sig en föreskriftom att valdistrikt skall ha mer än 300 röstberättigade och framhåller att delt. ex. i skärgårdsområden kan vara nödvändigt atl tillåta distrikt med lägreantal röstberättigade. Ett par andra remissinstanser påpekar att möjligheten lilldispens bör gälla såväl den övre som den nedre gränsen för storleken avvaldistrikt. i anser att dispensprövningen börankomma på och inte på centrala valmyndigheten. i anser att det skulle varatillräckligt atl beslul om valdistriktsindelningen fattades under förstakvartalet del år indelningen skall gälla. i kommunförordar atl beslutsordningen för indelning i valdistrikt av främst prakliskaskäl ändras i analogi med vad som enligt 9 § fjärde stycket kommunallagengäller för beslut om valkretsindelning. Valdistrikten bildar enligt vallagen enheter för röstningoch för preliminär röstsammanräkning. Det sätt på vUket indelningen ivaldistrikt genomförs får betydelsefulla konsekvenser i skilda hänseenden. Enmed tanke på befolkningstalet väl avvägd indelning utgör sålunda en förutsättningför att röstningen skall kunna genomföras smidigl och störningsfritt ochröstsammanräkningen snabbt och säkert. Distriktens befolkningsmässiga storlekkan vidare ha betydelse för möjligheterna att fullt ut garanteravalhemligheten. Avpassningen av distriktens geografiska område måste antaspåverka valdeltagandet. Vallagen normerar f. n. inte valdistriktens storlek. Medhänsyn till vad jag nämnde är del emellerlid inte ägnat alt förvåna attbehov av generella riktUnjer för valdistriktsindelningen har gjort siggällande. Detla har lett till att i sin egenskap av centralvalmyndighet har utfärdat rekommendationer för indelningen. Beslut som närmarenormerar valdistriktens storlek kräver emellertid - med tanke på indelningensverkningar avvägningar av en natur som principiellt bör ankomma på riksdagen.Vidare måste beaktas att uppställandet av vissa principer för indelningen ivaldistrikt kan behöva kopplas samman med åtgärder som i och för sig kräverändringar i vallagen. Jag anser därför i likhet med altrambestämmelser för indelningen i valdistrikt bör ges i vallagen.Bestämmelserna har sin plats i 3 kap. 3 §. De nya föreskrifterna om valdistriktens storlek bör iprincip få det innehåU som har föreslagit. Förslaget ärgrundat på erfarenheter års val och har utformats efter kontakter medvalnämnder. Det har i aUt väsentligt fått endast instämmanden underremissbehandlingen. valdistrikt bör alltså i allmänhet omfatta 1 200-1 500röstberättigade. Endast i specieUa undantagsfall bör få finnas distrikt medfler än 1 800 eller färre än 300 röstberättigade. Jag nöjer mig i det följandemed att kommentera den föreslagna undre gränsen. Som har visat kan valhemligheten ivaldistrikt med mindre än 300 röstberättigade inte alltid garanteras. Delta ärhögst otillfredsställande. Mot en indragning av sådana distrikt talar givetvisatt flertalet väljare får längre väg till vallokalen, något som blir särskiltkännbart i glesbygderna, där de små distrikten mestadels är belägna. Risken förett vikande valdeltagande som följd härav kan inte negligeras, trots vad somhar kommit fram vid uiredning. Nackdelarna avsammanläggningarna bör emellertid kunna kompenseras genom särskilda åtgärdersom underlättar röstningen för berörda väljare. Det är inte minst med tanke pådetta som jag i del följande förordar röstning på s. k. postställen, utökadanvändning av tillfälliga postanstalter och budröslning genom lantbrevbärare. Även om det alltså i stor utsträckning bör vara möjligtatt utan vådor för valdeltagandet dra in valdistrikt med få röstberättigade,kan särskilda geografiska förhällanden göra del nödvändigt att godtavaldistrikt med mindre än 300 röstberättigade. En viss försiktighet vidregleringen av distriklsindelningen i t, ex, skärgårdarna och utprägladeglesbygder är nödvändig. Någon absolut nedre storleksgräns för valdistrikt bör inf-juppställas i vallagen, även om jag i princip kan hålla med omatt valdistrikt med mindre än 100 röstberättigade inte bör få förekomma. Enligt 3 kap. 3 § första stycket vallagen är föreskrifienom indelning av kommun i valdistrikt fakultativ. Sedan kommunindelningsreformenhar genomförls, gäller emellerlid alt samtliga kommuner är indelade ivaldistrikt. Ingen kommun har färre invånare än cirka 4 000. Med hänsyn härtilloch då enligt förslaget valdistrikt endast i särskilda fall bör få omfatta merän 1 800 röstberättigade, vilkel svarar mol 2 5003 000 invånare, föreslår jagalt indelning av kommun i valdistrikt för framtiden görs obligatorisk. Deltaföranleder en ändring i 3 kap. 4 § vallagen. Vad därefter gäller den ordning genom vilken valdislriktsindelningenskall fastställas vill jag peka på denna indelnings samband med indelningen avkommun för val av kommunfullmäktige. Beslutsproceduren bör i båda fallen vara ihuvudsak densamma. Valkretsindelningen regleras f. n. i 9 § kommunallagen (1953:753).Efter samråd med chefen för kommundepartementei vill jag förorda atthuvudansvaret för indelningen i valdistrikt får vila på kommunerna. Beslut avlänsstyrelsen om kommuns indelning i valdistrikt bör sålunda normall aklualiserasav och grundas på förslag av kommunen. Med hänsyn tUl de allmänna intressen somknyts till indelningen i valdistrikt kan man dock knappast avvara en möjlighetför att på eget initiativ besluta om ändring i indelningen, dockförst efter hörande av fullmäklige i kommunen. Liksom anserjag det värdefullt att lokala skaltemyndigheten får yttra sig innan beslutfattas om indelning i valdistrikt. Lämpligen bör lokala skattemyndighetenmedverka redan när kommunerna utarbetar förslag lill indelningsändring. Nägon beslämmelsei dessa hänseenden i vallagen är dock inte behövlig. Enligt min mening bör inte krävas formlig dispens från cenlrala valmyndigheten för valdistrikt med mmdre än 300 eller merän 1 800 röstberättigade. Bedömningen huruvida sådana undantagssituationer föreliggersom motiverar atl valdistrikt med denna storlek behälls bör kunna göras avkommunerna och länsstyrelserna. 1 tveksamma fall kan det vara lämpligt attlänsstyrelsen inhämlar yttrande från centrala valmyndigheten. Om inget annat sägs, skulle de nu förordade föreskrifternai 3 kap. 3 § vaUagen närmasi få den konsekvensen att kommunerna varje är skullebehöva avstämma valdistrikten mot de angivna ramarna och eventuellt föreslåändringar i dislriktsindelningen. Som har föreslagit, bör detemellertid räcka all kommunerna granskar indelningen i valdistrikt införordinarie val. En bestämmelse med denna innebörd bör införas i paragrafen.Hinder bör emellertid inte föreligga att, om det anses önskvärt, fatta beslutom mdeliung i valdistrikt under mellanliggande är. Bestämmande för valdistriktens storlek är enligt deföreslagna reglerna antalet röstberättigade. Med hänsyn till reglernas karaktärav riktlinjer har jag inte ansett det behövligt att knyla beräkningen avantalet röstberättigade till viss tidpunkt. Utgångspunkten är givetvis antaletröstberättigade enligt gällande röstlängder. Det är emellertid fullt möjligtoch dessutom önskvärt all valdistriktsindelningen bestäms under beaktande avt. ex, väntade befolkningsomflyttningar under närmast följande lid. Medanledning av ett påpekande under remissbehandlingen vill jag tillägga alt delgivetvis inte kan komma i fråga att med anledning av valbesvär undanröja ettval med hänvisning till att indelningen i valdistrikt i något fall inte står iöverensstämmelse med de riktlinjer som finns intagna i vallagen. Av 8 kap. 1 § vallagen framgår att beslut om ändradindelning i valdistrikt tUlämpas först vid val vid vilket används röstlängd somär uppgjord på grundval av den nya indelningen. gällande föreskrift i 3 kap.3 § tredje stycket vallagen kan emellertid, som har påpekat,tolkas annorlunda. Jag föreslår därför att föreskrifien omformuleras eftermönster av vad som gäller om beslut om indelning i valkretsar för val avkommunfullmäktige (9 § kommunallagen). Enligt 10 kap, 1 § vallagen får i princip röstning ske påvarje postanstalt inom riket från och med den 24 :e dagen före valdagen tilloch med valdagen under tid då postanstalten är öppen för allmänheten. Påvaldagen skall postanslalt vara öppen för röstmottagning föreklockan 11 och efter 5. Som ett undanlag från regeln att röslmottagning äger rumvid varje postanstalt gäller att centrala valmyndigheten, på förslag avpostverket, får bestämma alt röstning skall ske endast på någon eller nägra av poslanstalternainom samma ori. får dessutora - likaså på förslag av postverket begränsa den tid dåröstning får ske på postanstalt före valdagen. Röstning skall dock i sådantfall alltid kunna äga rum då postanstalten äröppen för allmänheten (10 kap. 2 § andra stycket). I 10 kap,2 § tredje stycket förutsätts atl tillfälliga postanstalter kan anordnas medanledning av valet vid sjukhus, ålderdomshem, fångvårds-anstalt eller Uknandevårdinrättning eller vårdanstalt. Röstning på sådan postanstalt äger rum på lidsom posiverkei besiämmer efter samråd med vårdinrättningens eller vårdanstaltensledning, dock tidigast sjunde dagen före valdagen. Sedan möjlighelernatill poströstning vidgades inför valet , har antalet poströster ökat belydligt.Vid val uppgick sålunda antalet poströster till ca 280 000 ellerknappt 6 § av totala antalet röster. Vid valen 1970 och 1973 var motsvarandesiffror 690 000 och resp. 739 000 och . Antaletpostkontor, postexpedilioner och poststationer - vilka av postverket gemensamtbetecknas som postanslalter - uppgick den 1 juU 1972 tiU 2 451. år senarevar siffran 2 387 och den 1 seplember 1974 hade siffran sjunkit ytterligaretill 2 308. Utvecklingen får ses mot bakgrund bl. a. av postverkets beslut altinrätta s. k. filialpostställen och glesbygdspoststäUen och att ersätta deframför allt i glesbygd vanliga poststationerna med sådana postställen ellermed lantbrevbäring. De nu nämnda postställena kan lämna en service som tillstora delar är likvärdig med poststationernas. De förestås av anställdpersonal. Verksamheten bedrivs i en bestämd lokal. De är öppna för allmänhetenunder en bestämd tid, någon eller några limmar varje vardag. Också ett parandra lyper av poslställen förekommer. Lantbrevbäringshnje kan sålunda vidbehov kompletteras med ett fast uppehåU för lantbrevbäraren i särskild lokaleller med ett postombud med begränsad service. Sådana fasta postanordningarbenämns numera lanlbrevbäringsposlställe resp. inlämnings postställe. 5.2.1 Röstning på postställe och tillfäUiga postanstalter Enligt torde det förhålla sig så attvärdet av poströst-ningsmöjlighelen är större i glesbygd än i tätorterna.Riksskatteverket påpekar att enbart i under perioden1970-1974 ett 40-lal postanstalter har slopats, och nära nog undantagslöstersatts med postställen eller lantbrevbäring. Mol denna bakgrund föreslår riksskatteverketatt även lantbrevbärare skall få behörighet att ta emot röster. Detta förslagbehandlas i avsnitt 6. Del är vidare enligt angeläget attmöjligheterna till poströstning på glesbygdspoststäUen och filialpostställentillvaratas. föreslår vidare all lillfälliga postanslalterskall kunna inrättas för att ersätta valdistrikt som har dragits in. tillfällig postanslalt skall inrättas endast i renaundantagsfall, t. ex. på orter där väljarna sedan valdistriktet har dragits in inleutan stora uppoffringar kan utöva sin rösträtt.