prop · FZ0358 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76: 58 Regeringens proposition 1975/76: 58 omSveriges anslatning till konvention angående upprättande av ett europeiskt rymdorgan,m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. I proposilionenföreslås att godkänner anslutning till en konventionangående upprättande av elt europeiskt rymdorgan (). Denna konvention avsesersätta den konvention för upprättande av Organisationen för europeiskrymdforskning (ESRO), som undertecknade och som trädde i kraftår . Anslutningen till den nya konvenlionen innebär inle några förändringari dellagande i de samarbetsprogram på rymdområdet som hargodkänts av . Vidareföreslås en av godkännandet betingad ändring i lagen (1966: 664) med vissabestämmelser om immunitet och privilegier. 1 1975/76.1 saml. 1975/76: 58 Lagom ändring i lagen (1966: 664) med vissa bestänunelser om immunitet ochprivilegier Härigenom föreskrives att3 § lagen (1966: 664) med vissa bestämmelser om immunitet och privilegierskall ha nedan angivna lydelse. Utanhinder av bestämmelse i annan författning åtnjuta följande intemationellaorganisationer im-mimitet och privilegier enligt vad som bestämts i stadgaeller avtal som är i kraft i förhållande tUl 2. till anknutna fackorgan, 4. rådet för samarbete på tullområdet, 5. internationella atomenergi-organet, 7. och utveckling, 8. organisationen för europeisk rymdforskning, 9. den , 10. den europeiska domstolen för de mänskligarättigheterna, 11. internationella centralorganet för biläggandet avinvesterings-tvister, 13. intemationella telesatellitorganisationen , 15. internationella oljeskadefonden. Utanhinder av bestämmelse i annan författning åtnjuta följande intemationellaorganisationer immunitet och privilegier enligt vad som bestämts i stadgaeller avtal som är i kraft i förhållande till 2. till Förenta Nationema anknutna fackorgan, 4. rådet för samarbete på tullområdet, 5. internationella atomenergiorganet, 7. och utveckling, 8. europeiska rymdorganet, 9. den , 10. den europeiska domstolen för de mänskligarättigheterna, 11. internationella centralorganet för biläggandet avinvesterings-tvister, 13. intemationella telesatellitorganisationen , 15. internationella oljeskadefonden, >Lagen omtryckt 1973: 1204. Senaste lydelse 1975: 61 (jfr 1975: 820). 16. den europeiska organisationen för astronomiskforskning rörande södra stjärnhimlen, 17. det europeiska centret för medellångaväderprognoser. 16. den europeiska organisationen för astronomiskforskning rörande södra stjärnhimlen, 17. det europeiska centret för medellångaväderprognoser. Dennalag trader i kraft den dag regeringen bestämmer. Sträng, ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , Propositionom anslutning till konvention angående upprättande av ett europeisktrymdorgan, m. m. Vid en konferens iParis undertecknades av nio europeiska länder, däribland , enkonvention angående upprättande av Organisationen för europeisk rymdforskning (, ESRO). Konventionen trädde 1964. Någotinnan ESRO bildades hade en annan organisation, den europeiska organisationenför utveckling av bärraketer (, ELDO),bildats. deltar inte i denna organisation. Ändasedan den senare delen av 1960-lalet har det europeiska rymdsamarbetet varitföremål för en fortlöpande omprövning. Förhandlingama om detta har främstförts inom den europeiska rymdkonferensen (European Space Conférence, ESC), ettsamrådsorgan på ministernivå i vars arbete har deltagit. En närmareredogörelse för dessa förhandlingar har tidigare lämnats i prop. 1972: 48, prop.1973: 1 (bil. 15 s. 97) och prop. 1974: 1 (bil. 15 s. 161). Överläggningarinom ESC förde lill enighet om att ett nytt europeiskt rymdorgan (European SpaceAgency, ) skulle bildas. Till skulle ESRO:s tillgångar och program förasöver. ELDO skulle läggas ned och vissa av dess tillgångar föras över lill ESA.En samordning skulle ske mellan nationella rymdprogram och de gemensammaeuropeiska rymdprogrammen. Den30 undertecknades konventionen angående upprättande av elt europeisktrymdorgan av ombud för regeringama i Bei- 1975/76:58 5 gien,, , , , , , ,och . Konventionen bör fogas tUlregeringsprotokollet i detta ärende som bilaga. Konventionen träder i kraftnär den har ratificerats av nämnda stater. Sanuna dag upphör konventionenom upprättande av ESRO att gälla. 2 Konventionen angående upprättande av Organisationen för euro peiskrymdforskning (ESRO) Konventionenangående upprättande av ESRO omfattar en inledning jämte 24 artiklar. Tillkonventionen finns fogade två protokoll, ett rörande finansiella bestämmelsersamt etl om medelsbehovet under organisationens första . En närmareredogörelse för konventionens innehåll lämnades i prop. 1962: 85. 1 samband medatt ESRO:s första verksamhetsperiod utgick utarbetades förslag lillvissa revideringar av konventionen och det till denna fogadefinansprotokollet. En närmare redogörelse för dessa förslag har lämnats i prop.1972: 48 (s. 10). Trots att dessa förslag aldrig formellt infördes i konvenlionenhar de i realiteten i huvudsak tillämpats under organisationens senastetreåriga verksamhetsperiod. De har också utgjort gmnden för arbetet med ESA-konventionen.De tillämpningsprojekt som till följd av detta, utan att vara omnämnda ikonventionstexten, har bedrivits av organisationen har gmndats på särskildaavtal som har godkänts av de deltagande statema. 1fråga om privilegier och immunitet för ESRO, medlemsstatemas representanter ochpersoner i organisationens tjänst finns bestämmelser i etl av medlemsstaternasärskilt upprättat prolokoll. 3 Konventionen angående upprättande av ett europeiskt rymdorgan () Konventionenangående upprättande av omfattar en inledning jämte 26 artiklar. Tillkonventionen har fogats fem bilagor, en om privilegier och immunitet, en omfinansiella bestämmelser, en om fakultativa program, en ominternationalisering av nationella program och en om industripolitik. Ikonventionens artikel 1 anges villkoren för medlemskap i och sätet för , iartiklarna IIV anges organets syfte och verksamhet och i artiklarna VIIX denpolicy som organet skall tillämpa vid genomförandet av verksamheten.Artiklarna XXVinnehåller bestämmelser om organets intemainstitutionella förhållanden och artiklarna XVI XXVI innehållerbeslänmielser om tillämpning av konventionen, så- 1975/76: 58 6 somförfarandet vid tvister, ratifikation, ikraftträdande och medlemmars till- ochfrånträde. Idet följande anges det huvudsakliga innehållet i konventionen och de fembilagorna. 1inledningen till konventionen framhåller de lill konvenlionen anslutnastaterna att de resurser som erfordras för verksamheten inom rymdområdet är aven storleksordning som går utöver de enskilda staternas förmåga. De önskardärför vidareutveckla och stärka det europeiska samarbetet för fredligaändamål inom rymdforskning och rymdteknologi och dessas rymdtillämpning. Devill i detta syfte upprätta en enda europeisk rymdorganisation för att ökaeffektiviteten av de samlade europeiska rymdansträngningarna genom en bättre användningav de resurser som f. n. ägnas rymden och för att formulera ett gemensamteuropeiskt rymdprogram för uteslutande fredligt ändamål. Iartikel I förklaras vara upprättat och anges att medlemmar i är destater som har ratificerat konventionen före dess ikraftträdande ellerdärefter anslutit sig till denna. De med medlemskapet förknippade ekonomiskaskyldigheterna anges liksom att ESA:s säte förläggs till . Iartikel II föreskrivs att skall ha till syfte att föruteslutande fredligt ändamål sörja för och främja samarbete mellan europeiskastater inom rymdforskning och rymdteknologi och dessas rymdtillämpning, isyfte att använda dem för vetenskapliga ändamål och för operativa rymdtillämpningssystem.Detta skall ske genom att utarbetar och genomför dels en långfristigeuropeisk rymdpolilik, dels en för sina program ägnad industripolitik samtlämnar medlemsstatema rekommendationer inom dessa områden. Vidare skall ESAutarbeta och genomföra verksamheter och program på rymdområdet och samordnadet europeiska rymdprogrammet med de nationella programmen. ArtikelIII ger vissa riktlinjer för hur informationer och data skall hanteras inom ESAoch vilka rättigheter som tillkommer och medlemsstaterna i förhållande tillresultaten av verksamheten. Huvudregeln är att medlemsstatema och skallunderlätta utbyte av vetenskapliga och tekniska informationer samt säkerslällaatl de vetenskapliga resultaten publiceras eller på annat sätt blir bretttillgängliga. En medlemsstat skall dock inte behöva lämna ut information somhar erhållits utanför om detta skulle stå i strid med säkerhelsin-tresseneller överenskommelser med tredje part eller med villkor som har ställts upp isamband med att information gavs. 1975/76: 58 7 ochtekniska data som har äganderätten till får utan avgift utnyttjas avmedlemsstaterna och av fysiska och juridiska personer under dessasjurisdiktion. Enligt artikel IV åliggerdet medlemsstatema att underlätta utbyte av personer med verksamhet inom under fömtsättning att detta är förenligt med tillämpningen avmedlemsstatemas lagar och föreskrifter angående inresa, uppehåll och utresa. I artikel V stadgas all ESÄ:sverksamhet skall omfatta en obligatorisk del, vari alla medlemsstater deltar,och en frivillig del, vari de medlemsstater deltar som är intresserade. Denobligatoriska delen skall omfatta gmndläggande verksamheter såsom utbildning,dokumentation och studium av framtida projekt, utarbetande och genomförande avett vetenskapligt program omfattande satelliter och andra rymdsyslem, insamlingoch spridning av information till medlemsstaterna samt regelbunden kontakt medavnämare av rymdteknik. Den frivilliga delen kan omfatta program för utvecklingoch uppskjutning m. m. av satelliter samt program för utveckling och drift m. m.av uppskjutningsanordningar och rymdtransportsystem. kan också bedrivaoperativ verksamhet inom området för rymdtillämpningar på de villkor som särskiltbestäms. Kostnadema för sådan operativ verksamhet skall bestridas av de berördaavnämarna. ESAskall enligl artikel VI upprätthålla den intema kapacitet som är nödvändigför genomförandet av sina uppgifter. Medlemsstatema och skall därvideftersträva atl på bästa sätt och i första hand utnyttja redan existerandeanläggningar antingen de är nationella eller drivs av . De skallföljaktligen inte inrätta nya anläggningar eller tjänster ulan alt först haundersökt möjligheterna alt utnyttja redan existerande resurser. Artikel VII angerriktlinjer för ESA:s industripolitik. Den skall tillgodose kraven frånprogrammen på ett från kostnadssynpunkt effektivt sätt, bl. a. genom alttillgodogöra sig fördelarna av fri konkurrens vid anbudsgivning, utom då dettaär oförenligt med andra mål för industripolitiken. Vidare skall den förbättraden europeiska rymdindustrins konkurrenskraft i världen samt säkerställa attalla medlemsstater deltar på ett rättvist sätt med hänsyn till derasfinansiella bidrag vid genomförandet av det gemensamma europeiskarymdprogrammet. I den utsträckning det är förenligt med bestämmelserna iartikel VI skall för genomförandet av programmen utnyttjautomstående entreprenörer. I artikd VIH föreskrivsatt i största möjliga utsträckning vid genomförandet av sina program skallutnyttja de bärraketer och andra rymdtransporlsystem som har utvecklatsantingen av , av en med- 1975/76:58 8 lemsstateller med betydande bidrag från , om detta inte innebär oskäliga nackdelar. ArtikelIX stadgar att en medlemsstat skall ha rätt att påegen bekostnad utnyttja ESÄ:s anläggningar, under fömtsättning att detta inteinkräktar på ESÄ:s egen verksamhet. På samma villkor kan medlemsstater medgesatt utnyttja andra av ESA:s resurser. Produkter som har utvecklats inom ettprogram skall på begäran till skäligt pris tillhandahållas en medlemsstat somhar deltagit i finansieringen av programmet. Iartikel X stadgas att är rådet ochgeneraldirektören, biträdd av personal. ArtikelXI innehåller bestämmelser om rådet. Dettasammanträder när så behövs antingen på delegat- eller på ministernivå. Varjemedlemsstat har en röst. Rådet väljer för av ordförande och viceordförande samt elt presidiimi. fastställer rådet genomenhälligt beslut av alla medlemsstater budget för ESÄ:s gmndprogram ochvetenskapliga program för den kommande femårsperioden. Med två tredjedelsmajoritet av alla medlemsstater beslutar rådet om bl. a. antagande av ESÄ:sårliga budgetar, övriga finansiella bestämmelser, upprättandet av ochfastställandet av bestämmelser för underkommitléer och lill medlemsstaternariktade rekommendationer. Enkel majoritet av samtliga medlemsstater krävs bl.a. för antagandet av nya program. ArtikelXII innehåller bestämmelser om generaldirektören och personalen.Generaldirektören är ESÄ:s högste verkställande tjänsteman och dess legaleföreträdare. Han avger en årlig rapport till rådet vilken offentliggörs.Generaldirektören och högre befattningshavare anställs och entledigas av rådetmed två tredjedels majoritet av alla medlemsstater. Övrig personal anställsoch entledigas av generaldirektören. Generaldirektörens och personalensskyldigheter gentemot skall vara av uteslutande intemationell karaktär ochde får därför varken begära eller mottaga instmktioner från någon regeringeller från någon myndighet som står utanför . Vissabestämmelser om medlemsstatemas finansiella bidrag lämnas i artikel XIII.Bidragsskala för de olika medlemsstatemas bidrag till ESA:s gmndprogram ochvetenskapliga program fastställs av rådet antingen i samband medfastställandet av ESÄ:s femårsbudget med två tredjedels majoritet av allamedlemsstater eller enhälligt av alla medlemsstater vid annan tidpunkt.Bidragsskalan skall fastställas på gmndval av varje medlemsstatsgenomsnittliga nationalinkomst under de tre senaste år för vilka statistikfinns tillgänglig med vissa möjligheter till jämkning. På samma grand skall bidragsskalomatill ESA:s frivilliga 1975/76: 58 9 programbaseras såvida inte samtiiga i ett program deltagande stater beslutar aimat. Bidragsskalomarevideras som bidragsskalan till ESÄ:s gmndprogram och vetenskapligaprogram. En medlemsstat som inte har varit medlem i ESRO eller ELDO måsteutöver sina bidrag erlägga ett särskilt bidrag, som på gmndval av värdet av fastställs av rådet med två tredjedels majoritet av alla medlemsstater. Iartikel XIV stadgas att kan efter enhälligt beslut i rådet av allamedlemsstater samarbeta med andra intemationella organisationer ochinstitutioner och med regeringar, organisationer och institutioner i ickemedlemsstater och ingå avtal med dem för detta ändamål. Rådet fastställer medtvå tredjedels majoritet av alla berörda medlemsstater de närmare villkoren försådant samarbete. ArtikelXV stadgar att skall utgöra en juridisk personsamt att , dess personal och sakkunniga liksom dess medlemsstaters företrädareskall ha viss juridisk status och åtnjuta vissa privilegier enligt vad somanges i bilaga I. Avtal angående ESÄ:s säte och anläggningar skall ingås mellanESA och av anläggningarna berörda medlemsstater. Rådetkan enligt artikel XVI förorda ändring av konventionen och dess bilaga I. Sådanändring träder i kraft efter det att samtiiga medlemsstater lämnatsitt skriftliga medgivande. Rådet kan genom enhäUigt beslut av samtliga medlemsstaterändra övriga bUagor i konventionen under fömtsättning att ändringen intestrider mot konventionen. Enligtartikel XVII skall varje tvist mellan två eller flera medlemsstater ellermedlemsstat och rörande tolknmgen eller tiUämpningen av konventionen ellerdess bilagor liksom vissa i bUaga I specificerade tvister, vUka inte har kimnatbiläggas av rådet, hänskjutas tiU skUjedom på begäran av part i tvisten.Skiljedomstolen skall bestå av tre medlemmar. Vardera parten i tvisten utser enskiljedomare och dessa skUjedomare utser den tredje som skall vara ordförande iskiljedomstolen. Medlemsstatsom har underlåtit att uppfylla sina förpliktelser kan enligt artikel XVIIIuteslutas ur rymdorganet genom beslut av rådet med två tredjedels majoritet avalla medlemsstater. Iartikel XIX stadgas alt den dag konventionen träder i kraft skall övertasamtliga rättigheter och skyldigheter från ESRO och ELDO. Iartiklarna XX och XXI stadgas att konventionen hålls öppen förundertecknande av de stater som är medlemmar i . Konvenlionen skall träda ikraft då de stater som är medlemmar i eller ELDO har ratificerat den.Samtidigt upphör konvenlionema om upprättande av ESRO och ELDO att gäUa. 1975/76: 58 10 Eflerdet att konventionen har trätt i kraft kan stater eiUigt artikel XXII anslutasig tiU den efter enhäUigt beslut i rådet av samtliga medlemsstater. Ratifikations- och anslutningsinstmmentskall deponeras hos franska regeringen. EnUgt bestämmelse i artikel XXIII skallfranska regeringen underrätta alla de stater som urspmngligen har underskrivitkonventionen eller senare har anslutit sig för deposition av ratifikations-eller anslutningsinstrument, dagen för konventionens ikraftträdande och dagenför ändringar av konventionen samt medlemsstats uppsägning av konventionen.Uppsägning av konventionen kan enligt artikel XXIV ske tidigast efterdet att den har trätt i kraft. Även efler det att uppsägningen har trätt ikraft kan vissa ekonomiska förpliktelser åvUa medlemsstaten avseende delstidigare godkända avtalsbe-myndiganden, dels ESÄ:s egendom på medlemsstatensterritorium. 1artikel XXV stadgas vidare att skall upplösas om det vid någontidpunkt har mindre än fem medlemsstater. Det kan också upplösas vid vilkentidpunkt som helst genom överenskommelse mellan medlemsstaterna. I artikel XXVI slutligen stadgas att konvenlionen skaU efter det att den trätt ikraft registreras hos Förenta Nationemas sekretariat i enlighet med artUcel102 i stadga. Innehålleti de fem bilagor som har fogats tUl konventionen kan sammanfallas på följandesätt. Bilaga I innehållerbestämmelser om privilegier och immunitet för , medlemsstaternas företrädareoch organisationens anställda och sakkunniga. ESA:s fastigheter, lokaler ocharkiv skall vara okränkbara. skall åtnjuta immunitet mot rättsliga och exekutivaåtgärder och dess egendom och inkomster skall vara befriade från skatter,tullar o. d. Vissa undanlag finns dock från dessa regler. Medlemsstaternas företrädareskall vid fullgörandet av sina uppgifter inom åtnjuta privilegier ochimmunitet i vissa närmare angivna hänseenden. Delta gäller också ESÄ:sgeneraldirektör och anställda. Omfattningen av dessa förmåner stämmer överensmed vad som är bmkligt i fråga om andra internationella organisationer avmotsvarande slag. Det uttalas att privilegierna och immuniteten har tillkommituteslutande för alt säkerställa ESA:s obehindrade verksamhet samt fullständigtoberoende för medlemsstaternas företrädare och ESA:s personal. Därför skallimmuniteten hävas i alla de fall då dess bibehållande skulle hindra atträttvisa släpas och då den kan avstås utan förfång för ESA:s intressen. Bilaga II innehåUerfinansiella bestämmelser. Räkenskapsåret utgörs av kalenderår. Före ingången avvarje räkenskapsår skall rådet godkänna en allmän budget och en budget förvarje program. Prop.1975/76: 58 H verksamhetentäcks genom bidrag enligt en bidragsskala som faststäUs av rådet antingen varttredje år i samband med fastställandet av femårsbudget eller när en ny statansluter sig tUl konventionen eller när rådet enhälligt så beslutar. Genomenhälligt beslut kan rådet anta en annan definition av organisationenskontoenhet. Revision utförs av en särskilt tillsatt revisionskommission. BilagaIII innehåller bestämmelser om de frivUliga programmen. Där ges regler för hursådana program skall sättas igång och under vUka villkor som enskUda stater kantUl- eller frånträda ett sådant program. I regel är det bara när den beräknadekostnaden överskrids med som en deltagande stat kan frånträda ettprogram. Äganderätten till de föremål och de anläggningar som har bekostatsinom ett program tillkommer för de deltagande statemas räkning. Ibilaga IV lämnas föreskrifter om internationalisering avnationella program. Huvudsyftet med dessa föreskrifter är att åstadkomma attvarje medlemsstat skaU erbjuda andra medlemsstater möjlighet att inom ramen förESA:s verksamhet deltaga i varje nytt civUl rymdprojekt som den ämnargenomföra antingen ensam eller i samarbete med annan medlemsstat. Medlemsstatemaskall också göra sitt bästa för att säkerstäUa att de bilaterala ellermultilaterala rymdobjekt som de genomför i samarbete med icke medlemsstaterinte inverkar menligt på ESä:s vetenskapliga,ekonomiska eller industrieUa syften. Ibilaga V ges vissa riktlinjer för genomförandet av ESÄ:s industri-poUtik.Allmänt gäller att vid utläggning av kontrakt skall ge företräde åtmedlemsstatemas industrier och organisationer. Inom varje frivUligt programskall dock särskUt företräde lämnas åt de deltagande staternas industrier ochorganisationer. Vid fördelning av kontrakt mellan medlemsstatema skall ESAsträva efter atl värdet av kontrakten blir proportionellt mot de bidrag som deolika statema lämnar tUl . Vid de formella granskningar av den geografiskafördelningen av alla kontrakt som skall göras fårkontraktsandelen för varje enskild stat inte understiga av resp.bidragsandel. 4 Skillnader mellan konventionerna angående och ESRO Deviktigaste skiUnadema mellan ESA- och ESRO-konventionema betingas av att ESAjämfört med ESRO har fått vidgade uppgifter. skall arbeta för en långsiktigeuropeisk rymdpolitik och för att samordna och integrera de nationellarymdprogrammen med det europeiska rymdprogrammet. skall vidare arbeta fören för medlemsstatema enhetlig industripolitik på rymdområdet. Ytterligare enviktig skUlnad är den uppgift som har övertagit från ELDO, nämligen attutveckla och driva uppskjutningsanordningar och rymdtransporlsystem. 1975/76: 58 12 Enuppdelning har i gjorts av verksamheten i en obligatorisk ochen frivUlig del. Dessutom har givits möjlighet att bedriva operativverksamhet som bekostas av avnämama. Möjligheten att driva tUlämpningsprojektinfördes som har nämnts . önskan att genom samordning av medlemsstatemas resurser uppnå största möjliga fördel för medlemsstaternaoch deras industrier kommer tiU uttryck i artiklama VIIX ochbUagoma III V som behandlar ESA:s industripolitik, utnyttjandet av ESÄ:s och medlemsstatemasresurser samt genomförandet av friviUiga program. Vissaändringar har också gjorts i de finansiella bestämmelsema. De stater somunderlåter alt betala sina bidrag kommer enligt att snabbareförlora sin rösträtt i olika organ. I bUaga II harvidare den ändringen införts att särskUda budgetar skall göras upp för varjeenskilt program. Varje stat skaU alltid erlägga bidrag i sin egen valuta.Möjlighet att ändra definitionen av organisationens kontoenhet har ocksåinförts. Organisationen avser f. ö. att utnyttja denna möjlighet för att antade europeiska gemenskapernas (EG) kontoenhet som sin egen. Bestämmelsemaom lösandet av tvister har ändrats. Enligt skall tvist hänskjutastUl en särskUt tUlsatt skUjedomstol och ej som tidigare gå tUl intemationelladomstolen. Slutligen har en bilaga om privUegier och immunitet tagits in ikonventionen. skedde hänvisning till ett av medlemsstatema upprättat protokoU. 5 Lagen (1966: 664) med vissa bestämmelser om immunitet och privilegier Enligtlagen (1966: 664) med vissa bestämmelser om immunitet och privUegier åtnjuterdär särskUt angivna internationella organisationer den immunitet och de privUegiersom har bestämts i stadga eller avtal som är i kraft i förhållande tillSverige. Beträffande vissa organisationer är också medlemsslalemasrepresentanter och personer med tjänst hos eller uppdrag av sådan organisationberättigade tUl immunitet och privUegier. Blandde särskilt angivna organisationema återfinns ESRO. Också personer i dennaorganisations tjänst (generaldirektör, personal och sakkunniga) samtmedlemsstaternas representanter åtnjuter immunitet och privilegier. Den närmareinnebörden av förmånema framgår av protokollet rörande privilegier ochimmunitet för ESRO, vUket undertecknades av den 31 oktober 1963.Riksdagen har godkänt protokoUet (prop. 1963: 202, UU 1963:11, rskr 1963:423).