prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Samfundet föreslår att styrelsen skall ges möjlighet attavgöra om teckningen skall fullföljas under ytterUgare någon tid, t. ex. sexmånader, för det fall att minimibeloppet inte betalas i rätt tid. Jag anserinte att det är påkallat med någon sådan laglig möjlighet att förlängateckningstiden. Iparagrafen föreskrivs att bestämmelsema i 2 kap. 10 och 11 §§ om inbetalning avaktiekapital i samband med bolagsbUdning skall äga motsvarande tillämpning påinbetalning av aktiekapital vid nyemission. Kvittningsförbudet i 2 kap. 10 §första stycket gäller dock inte för den som enligt beslutet om ökning avaktiekapitalet skaU kunna teckna aktier med kvittningsrätt. Även om bestämmelseom kvittningsrätt saknas i emissionsbeslutet, kan styrelsen göra undantag frånkvittningsförbu-det och medge kvittning,, om bolaget har ett bundet kapital påminst 1 mUj. Vid nyemission i sådant bolag erfordras nämUgen inte tUlskUlnad från vid bolagsbUdning att är inbetalat på bank iregistreringsögonblicket (se 12 §). Kvittningsförbudet behöver därför inteupprätthållas lika strängt men en fömtsättning för styrelsenskvittningsmedgivande är ändå att kvittningen inte medför skada för bolageteller dess borgenärer. Paragrafernainnehåller bestämmelser om registrering av nyemission m. m. I 60 § aktiebolagslagen finns bestämmelser om när betalning avnyemitterade aktier skall ha ägt rum. Senast från det stämman fattadebeslut om nyemission, skall full betalning för varje ny aktie erläggas. Sexmånader efter utgången av den för inbetalning av de nya aktiema bestämda tiden,skall för registrering anmälas hur många nya aktier som har betalts till fullo.Har efter sådan anmälan ytterligare nya aktier blivit tiU fullo betalda, skallinom efter betalningen antalet sådana aktier anmälas förregistrering. Så snart registrering har skett anses aktiekapitalet ha ökat medsammanlagda nominella beloppet av det nya antal aktier som har betalats tiUfullo. Kapitalökningen sker sålunda successivt. Utredningen.Utredningen har inte behållit systemet med successiv kapitalökning.Har på de nya aktierna sammanlagt inbetalats så mycket att det inbetaladebeloppet uppgår tUl halva det ökningsbelopp som skall registreras, skall helakapitalökningen anmälas för registrering. efter det attregistrering av kapitalökningen har ägt ram måste full betalning ha erlagts föraktiema. Detta skall anmälas av bolaget för registrering. Har ej anmälts attfull betalning erlagts för alla aktiema, skall registreringsmyndigheten efterbolagets hörande registrera att aktiekapitalet nedsatts med sammanlagdanominella beloppet av de aktier som inte har betalats tiU fullo. Aktiema blirenligt utredningsförslaget ogUtiga när nedsättningen registrerats. Föredraganden.I den allmänna motiveringen (avsnitt 13.3) har behandlats vilka krav påinbetalning på tecknade aktier som bör ställas för att registrering avnyemission skall få ske. Beslutom nyemission skaU enligt 12 § första stycket anmälas för registrering inom sexmånader från beslutet, om beslutet om nyemission inte har förfallit därför attdet lägsta belopp som kan ha bestämts i beslutet inte tecknats inomteckningstiden, jfr 10 §. Detta innebär en förkortning av anmälningstidenjämfört med utredningens förslag. Istycket föreskrivs vidare att hinder mot registrering möter, om ej 1. full betalning har erlagts enligt registret för dei det förut registrerade aktiekapitalet ingående aktiema, 2. det sammanlagda nomuieUa beloppet av tecknade ochtilldelade nya aktier efter avdrag för aktier som förklarats förverkade ochinte övertagits av annan (ökningen av aktiekapitalet) uppgår tUl det minstabelopp för aktiekapitalets ökning som kan ha bestämts i beslutet om nyemission, 3. hälften av det belopp som skall betalas med pengarför de i den registrerade kapitalökningen ingående aktiema har inbetalts, 4. all apportegendom enligt beslutet om nyemission ärtUlförd bolaget, 5. yttrande företes från auktoriserad eller godkändrevisor av vUket framgår att 3 och 4 iakttagits, att apportegendomen ickeåsatts högre värde än det verkliga värdet för bolaget och att egendomen äreller kan antagas bli tUI nytta för bolagets verksamhet. Punkterna1 och 2 har hämtats från utredningsförslaget. Punkterna 3 och 5 harkommenterats i den allmänna motiveringen (avsnitt 13.3). Jag viU erinra om attenligt 6 § tredje stycket bolagets revisorer skall intyga, att apportegendomeninte övervärderas. Detta sker som ett led i den information aktieägarna skallha innan stämman beslutar om emission. I förevarande paragraf, punkten 5, krävssom villkor för registrering att auktoriserad eller godkänd revisor avger ettmotsvarande intyg. Detta krav sammanhänger med att det från tredje mans synpunktär angeläget att förhindra övervärdering av apportegendom, jfr 2 kap. 9 § andrastycket 4. Av12 § andra stycket framgår att punkterna 3 och 5 inte tUlämpas i bolag med ettbundet eget kapital imderstigande 1 mUj. kr., när det är fråga omkontantemission. Hela det tecknade beloppet, inkl. överkurs, skaU då sättas inpå bankräkning som bolaget har. Intyg från bankinstitutet härom skall företesi registreringsärendet. Sker inte det, vägras registrering av nyemissionen. Detfinns inte något hinder för bolaget att ta ut beloppet från bankräkningeninnan registrering har skett. Vidapportemission i bolag som nämnts tUlämpas däremot bestämmelsema i förstastycket. Andra stycket är tiUämpUgt bara vid kontantemission. Närregistreringen sker blir ökningen av aktiekapitalet fastställd till det beloppsom har angetts ovan vid 2 (72 § tredje stycket). aktiekapital enligtregistret uppgår då tUl summan av det tidigare registrerade aktiekapitalet ochkapitalökningen. Omanmälan för registrering inte görs från ökningsbeslutet eUerom registreringsmyndigheten avskriver sådan anmälan eller vägrar registrering,förfaller ökningsbeslutet och återbetalning skall genast ske av belopp sominbetalats på aktiema (12 § fjärde stycket). Aktiekapitaletär enligt 12 § femte stycket ökat när registrering skett. Aktier som förklaratsförverkade och inte övertagits av annan blir därmed OgUtiga. Liksom enligt 18§ andra stycket LKS medför de nya aktierna rätt till utdelning enligt vad därombestämts i ökningsbeslutet. Beslutet får dock inle innebära att sådan rättinträder senare än räkenskapsåret efter det under vUket aktiema skolat tUlfuUo betalas. Möjlighetenatt skjuta på utdelningsrätten tUl senare räkenskapsår bör utnyttjas medförsiktighet ay bolag som är anslutna till VPC. Antag nämUgen att ett sådantbolag, med räkenskapsår , håller extrabolagsstämma och beslutar om nyemission med villkor dels atttecknade aktier skall ha betalats senast vid utgången av , dels att denya aktiema skall vara berättigade tUl utdelning för ochsenare. För de tecknade och betalda akliema utfärdas aktiebrev i vanligordning. På ordinarie bolagsstämmor och år 1975beslutas om utdelning på de gamla aktiema för räkenskapsåren 1973 resp. 1974. FörVPC uppstår då den olägenheten att de ganUa aktiema berättigar till utdelningmedan de nyemitterade akliema inte gör det, trots att de i aktiebolagslagensmening är av samma slag. VPC måste således hålla isär de nya och de gamlaaktierna genom att ha dem i olika serier till den dag aktierna får samma rätttill utdelning i bolaget. Detta medför emellertid administrativa olägenheter.När aktiema omsätts måste separata aktiebrev utfärdas trots att aktierna.är avsamma slag. Även när separata aktiebrev utfärdas uppstår svårigheter ivärdepappershanteringen eftersom det inte av akliebreven framgår attutdelningsrätlen inträderförst för visst senare räkenskapsår. I bolag som inte är anslutna tUl VPCframgår detta av att vissa utdelningskuponger saknas i breven på denyemitterade aktiema. Nupåtalade olägenheter kan avhjälpas genom föreskrifter om att nyemitteradeaktier inte skall tas upp i aktieboken förrän den dag de har samma rätt tillutdelning som övriga aktier i bolaget av samma slag. Jag anser det emellertidvara otänkbart att man på ett sådant sätt skulle hindra aktieägama att bUinförda i aktieboken och därmed bli berättigade att utöva rösträtt påbolagsstämman. I 4 kap. 9 § departementsförslaget föreskrivs därför iöverensstämmelse med gäUande lag att tecknade och tUldelade aktier genomstyrelsens försorg ofördröjligen skall tas upp i aktieboken. Avslämningsbolagsom överväger nyemission bör således samråda med VPC rörande vUlkoren föremissionen i nu berörda hänseenden. För att undvika att ökade VPC-kostnaderdebiteras bolaget kan det vara skäl att i emissionsbeslutet bestämma dels attnyemitterade aktier skall ha samma rätt tUl utdelning som övriga aktier ibolaget av samma slag redan vid nästa avstämningsdag, dels bestämmateckningstiden så att bestämmelsen om att tilldelade aktier skall tas upp iaktieboken inte leder tUl att vissa aktier i emissionen får utdelning medanandra blu: utan. Emissionskursen får självfallet bestämmas med hänsyn tUl utdelningsrätten. Närbeslut om ökning av aktiekapitalet registreras enligt 12 §, skaU bl. a. hälftenav det belopp som skall betalas med pengar för de i den registreradekapitalökningen ingående aktiema ha inbetalats, om det är fråga omkontantemission i ett bolag med ett bundet eget kapital på minst 1 milj. kr.EnUgt 13 § första stycket skaU full betalning för dessa aktier erläggas efter registreringen. Senast efter utgången av denna tidskäll bolaget för registrering anmäla hur många av de aktier som ingår i denregistrerade kapitalökningen som bUvit tiU fuUo betalda. Anmälningen skaUbestyrkas av auktoriserad eUer godkänd revisor. Anmäls inte att full betalningerlagts för aktiema i den registrerade kapitalökningen, skall enligt 13 § andrastycket registreringsmyndigheten efter bolagets hörande registrera attaktiekapitalet nedsatts med sammanlagda nominella beloppet av de aktier sominte betalats. Om det behövs, skaU bolagsordningens bestämmelse omaktiekapitalet ändras. De obetalda; aktierna blir ogiltiga närnedsättningen registrerats. Paragrafeninnehåller bestämmelser om beslut av styrelsen om nyemission underfömtsättning av stämmans godkännande. Paragrafen, som i huvudsak har enmotsvarighet i gäUande lag, har utformats efter förebUd av bl. 9 § LKS. Dei 513 §§ intagna bestämmelserna om nyemission skall enligt första stycketgälla i tiUämpliga delar när styrelsen beslutar om nyemission underföralsättning av stämmans godkännande. Självfallet måste i emissionsbeslutetanges att det fattats under föralsättning av stämmans godkännande. Av tredjestycket följer att vissa undantagsregler gäller vid sådana emissioner som detnu är fråga om. Emissionsbeslutet skall hadet innehåU som anges i 5 §. Vidare skall 6 § iakttas. Kimgörelse enligt 7 §måste alltid utfärdas. 7 § första stycket sista punkten och andra stycketsista punkten får inte någon tUlämpning. Teckning sker enUgt 8 § men 8 § andrastycket gäller inte. 9 § skall iakttas med det undantag som framgår av tredjestycket förevarande paragraf. 10 § andra punkten saknar tillämpning. 1113 §§gäller med det undantag som framgår av tredje stycket förevarande paragraf. Omstyrelsen fattar beslut om emission under förutsättning av bolagsstämmansgodkännande, får inte aktieägama den underrättelse i förväg om beslutet somenligt 4 § ifrågakommer när bolagsstämma fattar emissionsbeslut. Detta betyderatt aktieägare i andra bolag än avslämningsbolag kan få på sigfrån utfärdandet av kungörelsen för att bestämma humvida de vill utnyttjaföreträdesrätt alt delta i emissionen. Efterkungörandet av styrelsens beslut kan teckning påbörjas. Har ett lägsta beloppbestämts för emissionen och har detta inte tecknats inom teckningstiden, ärenligt 10 § första punkten styrelsens beslut om emissionen förfaUet. I sådantfall behöver aUtså aldrig bolagsstämmans godkännande inhämtas. SjälvfaUet kaninte registrering ske av ett förfallet emissionsbeslut. Hardet efter teckningen visat sig att emissionen har kunnat placeras, skallstyrelsen begära bolagsstämmans godkännande av beslutet. I fråga om styrelsensbegäran om bolagsstämmans godkännande skall enligt andra stycket 4 § tiUämpas.Vad i 4 § sägs om förslag till emissionsbeslut skall då gäUa styrelsensbeslut. Styrelsen måste aUtså hålla sitt emissionsbeslut tiUgängligt föraktieägama under minst före bolagsstämman. Skälen till eventuellaavvikelser från aktieägamas företrädesrätt måste anges. Vid apportemissionmåste redogörelse och yttrande från revisorema enligt 6 § föreligga. Aktieägarehar rätt att på begäran få styrelsebeslutet sig tiUsänt. Även de i 4 § angivnahandlingarna skall hållas tillgängliga för aktieägama i enlighet med bestämmelsemai 4 §. Anmälanför registrering av emissionsbeslutet skaU enligt tredje stycket göras näremissionsbeslutet har godkänts av stämman. Liksom enligt gällande lag fårtecknade aktier inte tas upp i aktieboken förtän stämman godkänt emissionen.Har anmälan för registrering inte skett från styrelsensemissionsbeslut, är beslutet enligt stycket förfallet. Dettabetyder att registrering av styrelsens emissionsbeslut skall vägras, om ettårstidenöverskridits. Vad som betalats på tecknade aktier skall i sådant fall genaståterbetalas. Paragrafenreglerar styrelsens rätt att besluta om nyemission på grimdval av fullmakt frånbolagsstämman. Den motsvarar i sak 63 a § gäUande lag och 10 § LKS. Närstyrelsen beslutar om emission med stöd av bemyndigande gäller 513 §§ itillämpliga delar. Emissionsbeslutet skall ha det innehåll som framgår av 5 §.Bestämmelserna i 6 § skaU iakttas. Styrelsen skall alltså vid apportemissionavge en redogörelse och denna skall granskas av revisorema. Detta kan fåbetydelse för aktietecknarna och även för aktieägarna när de skall ta ställningtill hur styrelsen skött emissions-ärendet. Kungörelse enligt 7 § skall alltidutfärdas. 7 § första stycket sista punkten och andra stycket sista punkten fårdock inle någon tUl-lämpning. Teckning sker enligt 8 § men 8 § andra stycketgäller inte. Tilldelning av aktier och upptagande av aktier i aktieboken skerenligt 9 §. Bestämmelserna i 10 § andra punkten saknar tiUämpning. 1113 §§skall iakttas. ParagrafeninnehåUer regler om fondemission. Den har hämtats från utredningsförslaget somi huvudsak motsvarar gäUande lag. Enligtförsta stycket kan fondemission ske genom överföring till aktiekapitalet avdisponibla vinstmedel, av uppskrivningsfond och reservfond eller genomuppskrivning av anläggningstUlgångar. Förslaget att fondemission skall kunnaske genom överföring till aktiekapitalet av uppskrivningsfond och reservfondinnebär en nyhet. Med hänsyn till att aktiekapitalet är starkare bundet tillbolaget än uppskrivningsfond och reservfond kan en sådan överföring, såsomutredningen frarnhållit, inte anses betänklig. Enligt1 § är det bolagsstämman som fattar beslut om fondemission. Stämman är intebehörig att besluta om avvikelse från aktieägamas företrädesrätt. Beslut omfondemission skaU enligt andra stycket ange det belopp varmed aktiekapitaletökas samt de nya aktiemas aktieslag eller det belopp vartUl aktiernas nomineUabelopp höjs. I avstämnings-bolag skaU avstämningsdagen anges i beslutet. DärvidskaU iakttas att avstämning inte får ske innan beslutet registrerats. I frågaom avslämningsbolag gäller vidare att avstämiungsdagen skaU anges i emissionsbeslutet.Avstämningsdagen får inte sättas tidigare än från det beslutetkungjorts (5 § tredje stycket). Bolagsstämmans beslut om emission eUer enredogörelse för det väsentUga innehållet i beslutet skaU i avslämningsbolaggenast kimgöras i allmänna tidningarna och tidning inomden ort där styrelsen har sitt säte. Kungörs inte beslutet i dess helhet,skall i kungörelsen lämnas uppgift om var beslutet håUs tUlgängligt (7 §första stycket). Föreskriftemaom att kungörelse måste ske i avstämningsbolag hänger samman med att aktieägaresom ännu inte har införts i aktieboken skall få tillfälle att anmäla sittförvärv innan avstämning sker. I andra bolag behöver dock inte kungörelse ske.Detta motsvarar utredningens förslag men innebär en ändring i förhåUande tUlgäUande lag. Ändringen har motiverats av att aktieägare vid fondemission till skillnad mol vad fallet är vid nyemission inte behöver bevaka sin rättinom viss . Rätten att få delbevis eUer fondaktie består underlängre tid (jfr 17 §). Enligttredje stycket skall beslutet om fondemission utan dröjsmål anmälas förregistrering och får inte verkställas före registreringen. Enligtfjärde stycket är aktiekapitalet ökat när registrering skett. De nya aktiemamedför rätt tiU utdelning enUgt vad därom bestämts i beslutet om emission.Beslutet får dock inte innebära att sådan rätt inträder senare än förräkenskapsåret efter det under vilket registrering skett. De nya aktiema skallgenom styrelsens försorg ofördröjligen upptas i aktieboken. Beslämmelsemaansluter nära tUl 12 § fjärde stycket och överensstämmer i sak medutredningsförslaget. Omfondemissionen genomförs genom uppskrivning av anläggningstillgångar, måstebeslutet om emissionen fattas på ordinarie stämma då balansräkningen faststäUs.Näringslivet uppger i sitt remissyttrande att det finns ett praktiskt behov attkunna genomföra fondemission genom uppskrivning av anläggningstiUgångar ocksågenom beslul på exlra stämma. Om i lagen föreskrivs att revisorema skaU avgeyttrande över den föreslagna uppskrivningen tiU den extra stämman, ansernäringslivet att det inte finns några betänkligheter mot att denna möjlighetföreUgger. För egen del menar jag att möjligheterna att på extra stämmabesluta om sådan fondemission som innebär att medel överförs från reservfondeneller uppskrivningsfonden ger bolagen den handlingsfrihet som kan behövas t.ex. när man vUl göra en nyemission attraktiv för, aktiemarknaden genom attkombinera den med en fondemission. Det finns därför enligt min mening inteanledning att överväga den av näringslivet förordade utvidgningen. Iparagrafen ges beslämmelser om preskription av fondaktier. F. n. finns i 25 § LFA bestämmelser om preskription såvitt gällerfondaklier i avstämningsbolag. I övrigt saknas sådana regler. Utredningenföreslår att regler motsvarande 25 § LFA skall gälla för Det händer nämligen inte säUan vid fondemissioner att ett antal aktieraldrig blir uttagna, vanligen beroende på att aktier som ger rätt tUlfondaktier är förkomna. I sådana fall måste bolagen förvara de nya fondaktiemaunder obegränsad tid och det kan uppstå komplikationer när det gällerbolagsstämmobeslut som kräver samtycke av ägare till alla aktier i bolaget ochkanske även 1 fall då bolagsordningen för giltigheten av vissa beslutuppstäUer krav på en mycket stor majoritet av samtiiga aktieägare. Vidare kanenskUda aktieägare drabbas av olägenheter vid köp eUer försäljning avdelbevis. Utredningenföreslår därför att om vid fondemission behörigt anspråk på ny aktie inteframställts från ökningsbeslutet, den berättigade skaU anmanas attvid äventyr av aktiens förlust ta ut aktien. Anmaningen skall sändas tiU denberättigade, om hans namn och adress är kända för bolaget, samt kungöras itidningarna. Inkommer inte anmälan från anmaningen, skall den nyaaktien säljas genom fondkommissionär för den berättigades räkning. Denne hardärefter endast rätt tUl det vid försäljningen influtna beloppet med avdragför kostnadema för anmaningen och försäljningen. Belopp som inte lyfts från försäljningen tUlfaUer bolaget. Remissyttrandena.Näringslivet påpekar att det efter en fondemission kan kvarstå mycket småaktieposter som inte har tagits ut. Det kan i sådana faU vara praktiskt att slåihop anmaningsförfärandet för exempelvis två fondemissioner. Näringslivetföreslår att lagtexten jämkas så alt det blir möjligt. uttalaratt belopp som kan komma att tUlfalla bolaget enUgt. denna paragraf bör läggastUl reservfonden. Föredraganden.För egen del viU jag ansluta mig tUl utredningsförslaget. Jag vUl emellertidgöra den ändringen att bolagen inte skall vara skyldiga att vidtaanmaningsåtgärder utan endast ha möjlighet härtill. Detta innebär att bolagenfår möjUghet att slå ihop två fondemissioner tUl ett gemensamtanmaningsförfarande. I departementsförslaget har vidare gjorts en jämkning sominnebär att kungörelse inte behöver ske, om den berättigades namn och adress ärkänd. Av12 kap. 4 § följer att belopp som tUlfaller bolaget skall läggas tillreservfonden. Medbehörigt anspråk avses ett av behörig person framstäUt anspråk på att få ut helfondaktie. Att delbevis har uttagits hindrar inte att anmaning görs.Paragrafen gäUer däremot inte i fråga om fondemission som sker genomuppstämpling av aktiemas nomineUa belopp. Dennaparagraf innehåller allmänna bestämmelser ohi eniissionspror spekt vidnyemission. Styrelsenskall upprätta emissionsprospekt.när aktiebolag eller aktie- ägarei bolaget offentliggör eller på annat sätt tUl en vidare krets riktar inbjudanatt förvärva aktier eller teckningsrätter i bolaget. SärskUdabestämmelser om emissiönsprospekt finns också i 5 kap. 16 § och 7 kap. 3 §. För nyemissioner gällervissa skydds- och publicitetsföreskrifter, se 48 §§. Bestämmelsema omemissionsprospekt gäller utöver dessa föreskrifter. Är bolag enligt 7 §skyldigt att skicka särskild underrättelse om beslutad emission tUlaktieägare, kan naturUgtvis bolaget, om det finner det lämpligt, sammanföradenna underrättelse och emissionsprospektet tUl en handling. Har bolag isamband med nyemission försummat att iaktta bestämmelsema omemissionsprospekt, skall.registreringsmyndigheten enligt 18 kap 4 § vägraregistrering. Bestämmelser om att emissiönsprospekt skall bifogas anmälan omregistrering kommer att tas upp i registreringsförordningen. Ansvaretför prospektets innehåll ligger hos styrelsen som upprättar prospektet. Det ärinte nödvändigt att prospektet skrivs under av samtliga styrelseledamöter.Styrelsen kan besluta att prospektet på styrelsens vägnar undertecknasexempelvis av dess ordförande. Bestämmelsemaom emissionsprospekt är inte tillämpliga vid fondemission. Detta motsvarar vadfondbörsutredningen förordat. Handel med delbevis förekommer visserUgen vidfondemission men handeln har normalt ringa omfattning och består huvudsakligeni överlåtelser mellan olika aktieägare av enstaka delbevis. Något större behovav emissionsprospekt för delbevis finns därför inte. Ettav de fall då emissionsprospekt skall utges är det då aktieägare i ett bolagtill en vidare krets riktar inbjudan att köpa teckningsrätter i bolaget. Dennasituation nämns särskilt i lagtexten. Därmed avses inte de situationer dåaktieägare i bolag, som redan är ett aktiemarknadsbolag, vid nyemissionförsäljer en betydande del av sina teckningsrätter. Sådana situationer täcksredan av regeln att bolaget har att utge prospekt med anledning av emissionen,eftersom dess aktieägare redan utgör en "vidare krets". I stället avsessärskUt sådana fall då ett bolag med en eUer ett fåtal aktieägare företarnyemission och aktieägaren eller aktieägama begagnar tUlfället att utförsäljaett betydande anlal teckningsrätter i ett block för att därigenom introducerabolaget på aktiemarknaden. Bestämmelsemai 1926 §§ om emissionsprospekt gäller endast om summan av de belopp som tiUföljd av inbjudan kan komma att erläggas överstiger 1 milj. kr. När man skall fastställaom "marknadseffekten" överstiger 1 milj. kr. skall hänsyn tas tiU detsammanlagda värdet av de kontantbelopp och/eller den apportegendom som köpamaresp. tecknama har att erlägga. Detta gränsvärde får, som fondbörsutredningenframhåller, beräknas vidteckning av aktier mot tillskott av pengar och/eller apportegendom såsomdet nominella aktiekapital som skall tecknas ökat med eventuell överkurs, vidköp av redan emitterade aktier såsom totala köpeskUlingen härför, vidköp av teckningsrättsbevis såsom totala köpeskillingen härför ökad med dels detnominella aktiekapital som skall tecknas, dels eventuell överkurs. Kostnadför courtage och stämpel bör inte inräknas i gränsvärdet. Bestämmelsemaom emissiönsprospekt gäller bara i fråga om bolag som enligt 10 kap. 3 § andraeUer fjärde stycket är skyldigt att ha auktoriserad revisor.