prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt UKÄ.s uppfattning bör programmet få till uppgift att skapaunderlag för de energipolitiska ställningstagandena och därmed också komma attbli vägledande för insatsema inom de andra programmen. Medicinska fakultetenvid anser att en större andel av forskningsresursernaborde gå till utredningar av sådana samhällsstmkturer som skulle kunna minskadet totala energibehovet, ett tema som bl.a. diskuteras i de idépromemorior somEPK utgivit. finner det angeläget att jämförandestudier med avseende på totalekonomi, kapitalbehov, utnyttjande avenergiråvaror m. m. görs av samhällen med stort inslag av elanvändning resp.samhällen där det huvudsakliga uppvärmningsbehovet täcks av fjärrvärme. LOpekar på behovet av utveckling av metoder för att mäta samhällsekonomiskaeffekter av olika energialternativ. Beträffande uppläggningenav arbetet inom programmet anger statens råd för samhällsforskning att den tankesom framskymtar i betänkandet, nämligen att hela anslaget underuppbyggnadsperioden skall avsättas för en enda förstudie, knappast är attförorda. Rådet anser det vara lämpligare att från början arbeta längs fleralinjer. vid i föreslår attprojektorganiserat samarbete mellan naturvetare, tekniker och samhällsvetarebör initieras och anger att sådana initiativ bör utgå från forskningsrådenssamarbetsdelegation. Särskilda medel bör ställas till förfogande härför. Statensråd för samhällsforskning och arbetsmarknadsstyrelsetj ansluter sig till EPK:sförslag om en utbyggd informationsbas. Den sistnämnda anger att enprioritering därvid bör ske av sådan information som belyser olikaenergiförsörjningssystems effekter på sysselsättning och strukturutveckling. anger att jämförande studier av olika länders energiförsörjningborde kunna ge värdefull kunskap. Verket framhåller vidare behovet avytterligare analyser av energins roll i samhällsekono- Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 173 min,vilka enligt verkets uppfattning bör kunna användas i oUka modeller ellersystemstudier där energiförsörjningen ingår som en större eller mindre del.Verket bedömer att dessa analyser inte torde inrymmas inom den angivna ramenför programmet Allmänna energisystemstudier. Eftersom de ger förutsättningarnaför produktion och tillförsel av energi ans'jr industriverket att de bör förastill programmet Energiproduktion. 5.3.10Åtgärder utanför energiprogramkommitténs programram Behov av grundforskning, basresurser och utbildningsinsatser Flertaletforskningsinriktade remissinstanser betonar i kraftfulla ordalag EPK:suttalande att en satsning på ett mer långsiktigt FoU-program för energiområdetoundgängligen måste vara förknippad med motsvarande satsning på en allmäntkunskapsutvidgande grundforskning. för atomforskning och statensnaturvetenskapliga forskningsråd framhåller att detta är en starkmotivering för ökade anslag tiU råden. UKÄ framhåller att ett beslut om ökadeinsatser på energiforskning bör omfatta konkreta åtgärder för att bygga ut denlångsiktigt inriktade naturvetenskapliga forskningen och framhåller särskiltbehovet av forskning kring olika energiformers relativa miljöeffekter. , som också betonar stödet till grundläggande forskning,framhåller att detta stöd bör ske i anslutning tUl annat forskningsstöd och attbidragsprövningen härvid bör ske med hänsyn till i första hand det enskildaprojektets värde från tekniskt-naturvetenskapliga synpunkter. Dessabedömningar delas också av och av IVA. Den sismämndaframhåller att det bl.a. erfordras forskning rörande dels energitillgången,dels ekologiska och globala effekter av energiutnyttjandet. Universiteteni , , , och framhåUer likaså tUlsammans medChalmers tekniska högskola behovet av ökade grundforskningsinsatser. Från universiteteti föreslås att en expertgmpp från universitet och högskolor fårkomplettera energiprogramkommitténs arbete med en stmkturering och bedömningav behovet av för energiforskningen nödvändig gmndforskning. i framhåller att en omedelbar satsning på ettenergianknutet grundforskningsprogram är angelägen eftersom den mer långsiktigaenergiforskningen sannolikt hotas mindre av brist på medel än av brist påkvalificerade forskare. Flera andra remissorgan, häribiand , statens råd för samhällsforskning och i att forskningspotentialen f. n. är relativt låg och behöver byggasupp genom särskilda utbildningsåtgärder inom universitet och högskolor. Prop.1975: 30 Bilagal Industridepartementet 174 Någraremissorgan söker uppskatta medelsbehovet för intensifierad grundforskning medanknytning till energiområdet. UKÄ anger att storleksordningen av dentotala årliga ökning som kommer att föresläs är rimlig. Medlen föreslåsanvisade på sådant sätt att nuvarande bemyndiganden att inrätta extraforskartjänster kan utnyttjas. Samma bedömning anges av i naturvetenskapliga forskningsråd anger som riktvärde av dentotala FoU-in-satsen att användas inom rådets verksamhetsfält och framhåUermöjligheterna att inleda en förstärkt verksamhet inom området /76 om erforderliga medel ställs till förfogande. Statens rådför atomforskning anmäler att en särskild arbetsgrupp tillsatts för attformulera ett handlingsprogram för energianknuten forskning av grundläggandekaraktär och att man beräknar en erforderlig anslagsökning orn cirka 2 milj.kr. utöver bidragen till fusionsforsknmg. Förutom ökadeforskningsmedel påpekar flera remissorgan, däribland och statens råd för atomforskning, behovet av förstärkning avbasresurserna vid universiteten och de tekniska högskolorna.Vetenskapsakademien anger att detta behov måste tillgodoses utan att det går utöver annan väsentlig forskning och utbildning. framhåller attkonkreta förslag borde ha framlagts av EPK och att det hade varit motiverat omden gmndläggande forskningen hade behandlats såsom skett i avsnittet omfusionsforskning. Även tekniska fakulteten vid i beklagaratt EPK inte har funnit skäl att avge något förslag om förstärkning av denhögre ut-bUdningens och forskningens basresurser och hävdar att dessa bör anpassastill såväl undervisningsvolym som forskningsvolym. Vid fakulteten erforderligförstärkning uppskattas till 5 milj. kr. UKÄ anmäler att denbasorganisation för energiforskning som finns är hårt ansträngd med bristeri handledarresurser och utrustning. För att de ökade resurser som föreslås förenergiforskning skall kunna utnyttjas effektivt anser UKÄ det därför nödvändigtatt snabba åtgärder vidtas för att basorganisationen ifråga om tjänster,lokaler och utrustning skall kunna byggas ut. anger att dettorde få ankomma på att utarbeta lokalprogram och styrelsenförklarar sig också beredd att i lokalförsörjningsplaneringen i övrigtprioritera lokalfrågor för verksamhet inom energiområdet. Statensnaturvetenskapliga forskningsråd framhåller att det är väsentligt att inomSverige ha aktiva forskningsinstitutioner som upprätthåller en helt nödvändigkunskapsberedskap baserad på egen forskning, kombinerad med information om deninternationella forskningen. Den omfattande internationella forskningensresultat kan ej utnyttjas för och anpassas till våra problemkomplex om vi intehar erforderlig kompetens uppbyggd genom egen forskning. Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 175 Fleraremissorgan betonar behovet av förstärkta utbildningsinsatser inomenergiområdet. framhåller att det saknas energiteoretikersom behärskar både den tekniska och den ekonomiska sidan avenergiproblematiken. FOA exemplifierar med att fysiker som läserförbränningslära saknar grundutbildning i tillämpliga kemiska ämnen medankemisterna inte läser gasdynamik. och tekniska högskolan iStockholm framhåller behovet av högskoleutbildade energiingenjörer. IVAframhåller vidare behovet av ökad forskarutbildning och föreslår att medel böravsättas för inbjudan av utländska sakkunniga, för stipendier tUl yngresvenska forskare och ingenjörer för utlandsvistelser samt för ökadforskamtbUdning. IVA anger dessutom att medel generellt bör avsättas förframtagande av sådan kunskap som kan användas i ett internationelltkunskapsutbyte. UKÄ framhåller atterfarenheterna från senaste vintems "energikris" \isar att mycket stora besparingar kan uppnås genomutbildning och information. En naturlig form för sådan utbUdningsverksamhet påhögskoleområdet är fort- och vidareutbUdning. Ämbetet föreslår att av de medelsom kommer att anvisas för insatser på energiområdet bör avsättas resurser föratt inom ramen för fort- och vidareutbildningen vid teknisk fakultet genomföraett utbildningsprogram för ingenjörer på olika nivåer med ansvar förenergifrågor. Fleraremissinstanser, däribland i framhåller beträffandetillgången på forskare och tekniker atf huvuddelen av det skisseradeFoU-programmet sannolikt måste komma att utföras vid hel-eller halvstatligainstitutioner. Beträffande personalsituationen anförs att de enda betydandetillgängliga personalresurserna i vårt land finns vid universiteten och detekniska högskolorna och att vid dessa antalet forskare relativt snabbt kanökas genom antagning av nya doktorander. Tekniskahögskolan i framhåller att väsentligt för samtliga redovisadedelområden är att ett kraftigt stöd ges till demonstrationsprojekt i vilka nyametoder, material och konstruktioner kan redovisas och där effekten ochlönsamheten av olika energibesparande åtgärder kan åskådliggöras. Tekniskafakulteten vid i betonar likaså behovet av att sådanaanläggningar kommer till stånd i en betydligt större omfattning än vad somhittUls varit fallet i . Fakulteten påpekar att sådana satsningarmotiverar objektivt genomförda samt kritiskt granskade prestandabestämningar,arbetsuppgifter som universitets- och högskoleinstitutioner anges vara särskUtlämpade för. för byggnadsforskning bedömer värdet av prototyp- ochdemonslrationsanläggningar vara särskilt stort inom lokalkomfortområ- Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 176 detoch studerar frågan om pilot- och demonstrationsprojekt.Byggnadsstyrelsen uttalar stöd för EPK:s uppfattning om betydelsen avprototyper och demonstrationsanläggningar och anser att stora lokalhållare somstat, kommuner och landsting borde kunna medverka i en sådan försöksverksamhetgenom att i produktionen föra in intressanta energibesparande åtgärder. I defall sådana åtgärder i initialskeden medför högre investeringskostnader ännormalt bör allmänna medel kunna satsas som subventionering så att denberäknade energibesparingen motsvarar den ökade investeringskostnadens andel iårskostnaden. Övrigaav remissinstanserna angivna behov IVA,statens planverk och Svenska utvecklings AB uttalar att större insatser börägnas forskning rörande möjligheterna att lagra energi under en längre tid.Lagringsmöjligheterna är av stor betydelse för möjligheterna att utnyttja bl.a. sol- och vindenergi. STUpoängterar att många FoU-sätsningar tidigare inte kommit till användning bl. a.på grund av de låga energipriserna och att det därför är väsentligt attsamtliga satsningar inom olika program innehåller en fas som innebärtillgodogörande av tidigare FoU-resultat. Konsumentverketifrågasätter om inte en satsning på forskning kring information riktad tUlallmänheten om besparingsmöjligheter vore befogad med hänsyn till den relativtstora effekt som väl genomförda informationskampanjer kan ge. Man avser t. ex.undersökningar om kampanjuppläggning och forskning rörande metoder för mätningav kampanjemas effekt. Statensprovningsanstalt framhåller att projekt för rationell energianvändning ochenergiutvinning fömtsätter att kontroll- och provnings-metodema starktutvecklas. Bland behoven nämns förbättrad mätning av energiförbmkning,provningsmetoder för värmeförluster, metoder för funktionskontroll aveldstäder, ventilationssystem m. m., provningsmetoder för reglersystem osv.För verksamhet av detta slag bör anvisas 5 milj. kr. 5.3.11Organisation av forskning och utveckling inom energiområdet Mångaremissinstanser delar EPK:s uppfattning att en målmedveten och konsistentutveckling av energiförsörjningssystemet fömtsätter samordning, analys ochöversikt av hela huvudprogrammet. Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 177 uttalasför EPK:s slutsats att det inte torde vara lämpligt att samlabe-stä!larans\aret för FoU inom hela energiområdet till cn organisation.Statskontoret erinrar om att bl. a. frågor om organisatoriska förändringarkommer att beröras av utredningen om och verksamhetsformeroch att forskningsorganisatoriska frågor vidare utreds av forskningsrådsutredningen.Mot denna bakgrund kan det finnas anledning att vänta medorganisationsförändringar inom energLforsk-ningsområdet. FOAhävdar behovet av en förhållandevis decentraliserad beslutsstruktur vad gällerbeställning och genomförande av enskUda projekt. Forskningsanstalten menarvidare att i det övergripande programansvaret för energiforskningen bör ocksåingå att verka för ett nära samspel mellan forskande organ, framför allt sådanamed systeminriktat arbete, och pJaneringsansvariga instanser på olika nivåer såatt forskningsinformation snabbt och effektivt kan föras in iplaneringsarbetet. FOA betonar vidare det nödvändiga i att det övergripandeprogramansvaret förenas med ett direkt beställaransvar för programmet Allmännaenergisystemstudier. Anstalten finner att det är en brist att betänkandet inteinnehåller någon sammanfattande analys av hur de föreslagna, starkt ökadeinsatserna för energiforskning skall fördelas på olika forskningsorgan ochvilka prioriteringsproblem som härvid kan uppkomma. STU framhåller att behovetav samordning inte får bli ett självändamål. Enligt styrelsens uppfattningfinns ett starkt behov av samordning vid tillskapandet av ett energipolitisktprogram, medan samordning på FoU-administrerande och -genomförande nivåerhuvudsakligen är ett informationsproblem. framhålleratt entydiga ansvarsförhållanden måste skapas inom varje program och delprogramoch att en preliminär lösning bör åstadkommas. iGöteborg, tekniska iiögskola och IVA framhåller att aktuellaanslagsbevUjande organ-(STU, statens råd för byggnadsforskning, statensnaturvetenskapliga forskningsråd, statens råd för atomforskning m. börkunna tilldelas programansvar inom skilda områden och ges till uppgift attfördela medel inom ramen för ökade anslag. Tekniska högskolan i angerockså att fördelningen av det framtida FoU-stödet i huvudsak bör ske genom deredan etablerade organisationerna för forsknings- och utvecklingsstöd.Särskilt stora och betydelsefulla forskningsprojekt föreslås inordnade direktunder industridepartementet. Högskolan anser sålunda inte att det är lämpligtatt samla FoU-stödet för hela energiområdet inom ett nytt energiforskningsverk. UKÄansluter sig närmast till förslaget om inrättande av en särskildenergiforskningsnämnd med ansvar dels för programmet Allmännaenergisystemstudier, dels för samordningen av de övriga programmen. Ämbetetfinnet att det vore olyckligt att som diskuteras i betänkandet 12 1975.1 saml. 1975: 30 Bilagal Industridepartementet 178 läggabeställarfunktionen för allmänna energisystemstudier och för energiproduktionsforskningpå en och samma organisation, eftersom riskerna för attenergiproduktionssystemen blir styrande för utvecklingen därmed kvarstår.Skolöverstyrelsen uttalar att samordning av huvudprogrammet på statsmaktsnivåsom kommittén föreslagit bör åvUa industridepartementet. Huvudman försystemanalys och systeminriktad FoU bör vara en energiforskningsnänand, varssekretariat inordnas i STU. Försvaretsforskningsanstalt framhåller betydelsen ur avvägnings- och genomförandesynpunktav att forskning kring säkerhetsfrågor och miljöfrågor förknippade med såvälkämkraft som andra energiformer inordnas i huvudprogrammetEnergiforskning även om dessa uppgifter formellt fallit utanför EPK:s uppdrag. Beträffande ansvar förprogrammet Lokalkomfort boende och arbetsmiljö hävdar ,, och att detta börläggas på statens råd för byggnadsforskning. framhåUer att detblir av stor betydelse för energiförsörjningspotentialen att nupågående verksamhetsprogram med anknytning till energifrågor effektivtfullföljs inom ramen för kontinuitet i utvecklingsarbetet. för byggnadsforskninganmäler att man som EPK angivit är berett att ta ansvar för detta program,vilket dock fömtsätter bl. a. att rådet får befogenheter att till industriellproduktutveckling utge stöd som inte är förenat med krav på offentliggörande.Vidare måste personella förstärkningar tillföras rådet. I frågan om ansvar förprogrammet Energianvändning för transporter och samfärdsel är remissorganensuppfattningar delade. Transportforsk-ningsdelegationen anger att dessarbetsområde främst rör frågor om översiktlig teknisk ocb ekonomisk värderingav transportsystem samt metoder för denna värdering. Tekniskt inriktadenergiforskning med tiUämpning inom transportområdet, t. ex. utveckUng av motorermed högre verkningsgrad och elbilar, finansieras normalt inte av delegationen.Med hänvisning till EPK:s påpekande om behovet av ett entydigtansvarsförhållande mellan bl. a. transportforskningsdelegationen och STU menardelegationen att hittillsvarande erfarenheter inte givit anledning tilldiskussion av nuvarande organisations ändamålsenUghet eUer ifrågasättande avrådande ansvarsförhållande. De ansvarsområden som anges i författningar och somutvecklats i praxis är enligt delegationens uppfattning tillräckliga. framhåller betydelsen av att energiforskningen inomtransportområdet samordnas med den allmänna transportforskningen eftersom istort sett samma målsättning gäller. Av detta skäl börtransportforskningsdelegationen vara ansvarig för den systeminrik-tadeforskningen. Den komponentorienterade forskningen anges av utredningen varaklart avgränsad från den systemorienterade och med för- Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 179 delkunna handhas av STU. anser att transportnämnden börges i uppdrag att koordinera forskningsarbetet inom programmetEnergianvändning för transporter och samfärdsel. hävdaratt det naturliga programansvariga organet för delprogrammet Jord- ochskogsbmk torde vara statens råd för skogs- och jordbruksforskning. Härvid bördock enligt högskolans uppfattning uppstäUas krav på utarbetande av ettprogram där pågående forskning på de olika delområdena samordnas och integrerasmed..nya. , som är representerat i delegationen för forskning rörandekärnkraftens säkerhets- och miljöfrågor (Kärnsäkforsk) konstaterar att dennadelegation är ett tillfälligt organ vars uppgifter kan beräknas till en delövertas av men att den del av delegationensverksamhet som omfattar strålskyddsfrågor inte på motsvarande sätt harnaturlig hemvist. Med hänsyn härtill är det enligt institutets uppfattningangeläget att den utredning som verkställs beträffandestrålskyddsinstitutet inom statskontoret tar ställning till om det inte behövsen särskild forskningsnämnd också för dessa frågor. 5.4Departementspromemoria angående organisation av forskning och utveckling inom energiområdet Föratt komplettera det underlag som EPK lagt fram utarbetades inomindustridepartementet promemorian (Ds I 1974: 10) Organisation av forskning ochutveckling inom energiområdet. Promemorian utgår från den allmännauppläggningen av EPK:s program utan att därför ställning tas till de konkretaförslag som läggs fram i betänkandet. Promemorianinnehåller vissa förslag tUl organisatoriska och finansiella åtgärder ävenangående FoU rörande kärnkraftens säkerhetsfrågor. Detta senare behandlades inteav EPK. Deorganisatoriska överväganden och förslag som promemorian innehåller läggs frammot bakgrund av en redogörelse för nuvarande och verksamhetinom energiområdet. FoUinom energiområdet behövs för att samhället främst på lång sikt skall kuima ökaoch säkra tillgången på energi och uppnå en effektiv energianvändning. Ensamlad långsiktig planering behövs av flera skäl. Statsmakternas krav påenergipolitisk handlingsfrihet gör en sådan planering nödvändig. Den behövsockså för att insatserna skall kunna bedrivas målmedvetet och genomföraseffektivt. Vidare behövs en ökad samordning av det FoU-arbete som redanbedrivs. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 180 Dekrav på samordning som EPK identifierat, den slutsats som kommittén dragit omnödvändigheten av att analys, planering och uppföljning kan ske i ettsammanhang och den programstruktur och fördelning på befintliga organ somkommittén angivit är utgångspunkterna för de i promemorian redovisade fortsattaöyervägandena. Det konstateras härvid att de organisatoriska resurser somredan finns bör utnyttjas så effektivt som möjligt. En organisatorisksamordning av de organ som utför FoU inom energiområdet är dock inte möjlig.Genom att göra skillnad mellan roUema som beställare av forskning ochutveckling å den ena sidan och utförare å den andra kan man emellertidåstadkomma ett system som kan fungera tiUfredsstäUantJe även då flerasamhällssektorer stäUer krav på samma utförande organs resurser ochprestationer. Genomatt på det sätt som EPK angett fördela verksamheten på ett antal program ochgenom att utse ansvariga organ som beställare för de olika programmen kankraven på samordning och effektivitet inom varje program tillgodoses. Deprogramatisvariga organen kan genom att systematiskt lägga ut beställningar setill att behövliga initiativ tas, att dubbelarbete undviks, att önskvärtsamarbete mellan de olika utförande organen kommer till stånd och att behövliguppföljning av arbetet sker. Utgångspunktför organisationsförslaget är vidare antagandet om ett treårigt program förforskning och utveckling inom energiområdet fr. o. m. /76. Vadsom därefter kommer att gälla, kan, enligt promemorian, inte bedömas nu.Erfarenheterna från treårsperioden får bl. a. bli avgörande härför. Ipromemorian anges att ett planeringssystem bör utformas främst för att gestatsmakterna beslutsunderlag rörande inriktning och dimensionering av FoUinom energiområdet såväl som för tidendärefter. Planeringssystemet bör byggas upp på den aV EPK föreslagnaprogramstrukturen eller liknande programstmktur. Enkonsekvens av att befintiiga organ på beställningsnivån utnyttjas är attsamordningen mellan programmen och den övergripande planeringen ochuppföljningen inte kan läggas på något av de programansvariga organen. Frågorrörande resurstilldelning liksom dén slutliga avvägningen mellan olika programoch vissa delprogram bör som beredas inom regeringens kansli.Överväganden av detta slag bör baseras på en övergripande analys ochuppföljning. Någotbefintiigt organ som är lämpat att ta ansvaret för deima övergripande analysoch uppföljning finns f. n. inte. Ett särskUt organ, en delegation förenergiforskning, föreslås därför bli inrättat. Förutom att förse regeringen medplanerings- och beslutsunderlag bör delegationen genom löpande samråd medberörda myndigheter identifiera behov av samordning och verka för att detillgodoses. En väsentlig uppgift bör även vara att bevaka möjUghetema tUlinternationellt samarbete. 1975:30 Bilagal Industridepartementet 181 industridepartementethandläggs f. n. såväl de energipolitiska frågorna som frågor rörande tekniskforskning och utveckling. Delegationen bör därför knytas tiUindustridepartementet. 5.4.2Delegationens uppgifter och organisation Delegationensförsta huvuduppgift bör enligt promemorian vara att med utgångspunkt i enfortlöpande uppföljning och utvärdering svara för att underlag för planering iett mera långsiktigt perspektiv tas fram. Underlaget bör bl. a. göra detmöjligt för statsmakterna att innan den antagna treårsperioden löper ut beslutaom omfattning och inriktning av därefter följande FoU-program på energiområdet. Delegationensandra huvuduppgift bör vara att följa upp, analysera och utvärdera FoU-programsom genomförts, pågår eller beslutats: I denna uppgift ingår också att genomsamråd verka för att samordningsbehov tillgodoses samt att bevaka möjlighetertiU nordiskt och övrigt internationellt FoU-samarbefe och verka för att dessamöjligheter på ett systematiskt sätt tas tiU vara av FoU-beställande ochFoU-utförande organ.