prop · FZ0333 · 1975-12-31 00:00:00 — Å andrasidan innebär en förklaring från kommunen om all avslå från alt utövaförköpsrätt och ett ytirande i tillståndsfrågan atl förhandslillslåndkan ges. om förutsättningar för tillstånd föreligger i övrigt. Med dettatillvägagångssätt bör förvärvare av hyresfastigheter eller av aktier ibostadsbolag i åtskilliga fall ha klarhet i både förköps- och tillståndsfråganredan före förvärvet. Givelvis bör förhandslillslånd kunna meddelas också isådana fall där förköp inle kan förekomma, t. ex. vid gåva av fast egendomeller vid förvärv av andel i handelsbolag eller när aktie förvärvas på annatsätt än genom köp. Jag vill slutligen framhålla alt det inle är lämpligt atlförhandstillstånd får obegränsad giltighetstid. Jag föreslår att giltighetstidenbegränsas till högst ell år (jfr 14 andra stycket jordförvärvslagen). Genom del föreslagna lillslåndsförfarandetaktualiseras en annan fråga som också har uppmärksammats av ett parremissinstanser, nämligen sekre-tessskyddet för sökanden och - i vissa fall -honom närstående personer. Enligt den i tryckfrihetsförordningengrundlagsfästa offentlighetsprincipen är varje handling hos myndighet, vare sigden har kommii in till eller upprättats hos myndigheten, allmänt tillgänglig.Inskränkningar i rätlen till allmänna handlingar llr emellertid enligltryckfrihetsförordningen förekomma, bl. a. om det krävs av hänsyn tillenskildas behöriga ekonomiska intresse eller av hänsyn till privatlivets helgd.De fall då allmänna handlingar skall hållas hemliga enligt de itryckfrihetsförordningen angivna grunderna återfinns i lagen (1937:249) ominskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar, den s. k sekretesslagen. Vad angår handlingar rörande tillstånd till förvärvav hyresfastighet m. m. erbjuder sekretesslagen viss möjlighet till sekretess.Regeringen kan nämligen med stöd av 21 ;j lagen förordna om sekretessbeträffande handlingar som rör bl. a. statlig kontroll med avseende pånäringslivet. Ett förordnande innebär att sådana handlingar som lämnarupplysning om enskilt förelags affärs- eller driftförhållanden, vilkasoffentliggörande kan lända vederbörande företag till men. inte får lämnas ulutan samtycke av den som sålunda berörs förrän viss angiven tid. högst ,har förflutit från handlingens datum. Jag delar uppfattningen att avgöranden i frågorenligt den nya lagstiftningen i vissa fall kan kräva ingående uppgifterrörande enskild persons eller enskilt företagsekonomiska förhållanden. Ocksåuppgifterom enskilds personliga förhållanden kan komma att behövas. 1975/76:33 75 ärsådana atl elt offentliggörande kan skada den som avses därmed finns det enligtmin mening skäl att begränsa utomståendes möjligheter till insyn. Som jag redan har nämnt kan 21 iJ sekretesslagenerbjuda visst skydd för företags affärs- eller driflförhållanden. Motsvarandeskydd för övriga ekonomiska förhållanden resp. för enskilds personligaförhållanden förutsätter ändring i sekretesslagen. Jag föreslår därför atl isekretesslagen införs en ny bestämmelse avseende sådana handlingar rörandetillstånd som det här är fråga om. Bestämmelsen bör erbjuda skydd för handlingsom rör enskilds förhållanden däri inbegripet enskilt företags affärs- ellerdriftfdr-hållanden. Vidare bör i lagen om arrendenämnder och hyresnämnderinföras beslämmelser om att hyresnämnd får förordna att förhandling i ärendensom här avses skall hållas inom slängda dörrar, om del behövs av hänsyn till privatlivetshelgd eller enskilds behöriga ekonomiska intresse. En motsvarande bestämmelsebör föras in i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol. Jag återkommer till dessafrågor i specialmoliveringen. Vid sidan om förfarandet med tillståndsprövning avförvärv av bostadsfastigheter m. m. föreslås i promemorian aU kommun skall gesmöjlighet att inlösa aktier i bolag som är underkastade tillståndslagen.Innebörden i detta förslag är alt den kommun, där bolagets bostadsfaslighetereller huvuddelen av dessa finns, skall få lösa till sig aktier från den somförvärvat dem genom köp eller genom inlösen pä grund avs. k. hembudsklausul ibolagsordningen. Inlösen skall ske lill det pris som avtalats mellan köpare ochsäljare. Tvist huruvida lösningsrätt föreligger eller inte skall prövas avhyresnämnden. Nämnden har också enligt förslaget möjlighet alt jämkalöseskillingen, om annan egendom än aktier ingår i köpei. 1 åtskilliga remissvar mottas förslaget omaktieinlösen positivt. De remissinstanser som riktat kritik motpromemorieförslaget i stort har emellertid i särskilt hög grad kritiseratförslaget i denna del. a. har invändningar rests mot att inlösenrätteninnebär alt kommunen genom aktieförvärv kan skaffa sig kontroll över bolag somäger fastigheter, som inte skulle kunnat förvärvas genom förköp enligtförköpslagen, och bolag som vid sidan av fastighetsförvaltning ägnar sig åtbetydande verksamhet av annat slag, verksamhet som formellt sett fallerutanför ramen för vad kommunerna enligt kommunallagen har rätt att ägna sig åt.Några remissinstanser har också reagerat mot att förslaget inte innehållerbestämmelser om förbud mot inlösen i sådana fall där inlösen av olikaanledningar skulle framstå som obillig. För egen del anser jag alt man bör införa en rättför kommunerna alt vid försäljning överta aktier i fastighetsförvallandefåmansbolag. Mitt ställningslagande grundar sig på att kommunerna saknarmöjlighet att utöva förköpsrält i sådana fall där fastigheter ägs av bolag ochdär fastighetsöverlåtelse i realiteten sker genom överiåtelse av aktierna ibolaget. Dettaförhållande har i olika sammanhang påtalats från kommunernas sida. Mot bakgrundav de skyldigheter som kommunerna har atl sörja för en ändamålsenligbosladsförvaitning anser jag att del är en brist att kommunerna saknarmöjlighet alt genom förköp skaffa sig kontroll över sådana fastigheter som dethär är fråga om. Denna brist kan botas genom alt kommunerna ges rätt att isamband med försäljning överta aktier i fastighetsförvallande fåmansbolag. Några remissinstanser har påpekat atl förslagelinnebär att kommun ges rätt till inlösen inte bara när den fastighet som följermed aktieförvärvet behövs med hänsyn till den framtida utvecklingen eller krävsför tätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning eller behöver rustasupp. Förslaget har m. a. o. ett vidare tillämpningsområde än vad som anges i 1ij förköpslagen. Jag anser atl denna fråga är av mindre betydelse. Jag villlill en början påpeka atl inlösenrätlen avser aktier i fåmansbolag varshuvudsakliga tillgångar såvitt balansräkningen ulvisar utgörs av hyresfastigheter.1 samband med att regeringen lade fram förslag lill ändring iförköpslagen uttalade jag (prop. 1974:152 s. 29) att rätten till förköpföriäibebyggelseändamål är synneriigen vidsträckt. I dess nu gällande lydelseinnebär förköpslagen all kommunen har möjlighet all göra gällande förköpsrälti praktiskt taget alla de situationer då ell förköp framstår som önskvärt frånmark- och bostadspolitisk synpunkt. Att, såsom någon remissinstans förordat,som villkor för lösenrätt uppställa, alt kommunen skulle ha haftförköpsrätt beträffande bolagets fastigheter, om överlåtelsen avsett dessa ochinte aktier i bolaget, skulle därför ha mycket begränsad betydelse ipraktiken. Enligt min mening är det alt föredra alt inte komplicera lagtextenmed sådana regler ulan i stället utforma lagen med utgångspunkt i en mergenerell reglering av det slag promemorieförslagel innehåller. Promemorian innehåller inte någon beslämmelsemolsvarande regeln i förköpslagen atl förköp inle får utövas när detta skullevara obilligt. I promemorian har som skäl härför åberopats bl. a. alt inlösenav aktier endast i rena undantagsfall kan framstå som obillig. Denna ståndpunkthar kritiserats av en del remissinstanser. Jag kan för egen del länka migvissa situationer där denna kritik är berättigad. Inlösen till del av köpare och säljare avtaladepriset kan t. ex. verka obillig, om priset för aktierna bestämts efter annat änmarknadsmässiga grunder. Fall kan således tänkas där säljaren även utanförsläktköpsregeins område, t. ex. på grund av ekonomisk gemenskap, önskar gynnaköparen genom au bestämma priset lill ett väsentligt lägre belopp än han kunnatfå genom en marknadsmässig försäljning. Elt annat skäl kan vara alt vedertagetbeslämts på ett sådant sätt att kommunen inte kan fullgöra köparens förpliktelserenligt avtalet ulan att säljaren lider skada. Jag tänker här närmast på sådanafall där köparen åtagit sig förpliktelser mot säljaren som kommunen inte harmöjlighet atl fullgöra. 1975/76:33 77 En speciell situation, där inlösen kananses obillig, föreligger, om bolaget utgör ett gränsfall i den bemärkelsen atten obetydlig förskjutning i förhållandet mellan värdet av bolagetshyresfastigheter och värdet av dess övriga tillgångar skulle medföra attinlösen inle fick ske. Enbart den omständigheten kan emellertid inte utgöratillräcklig grund för att inlösen skall an.ses obillig. Enligl min meningfordras dessutom alt kommunens intresse av att av bostadspolitiska skälförvärva aktierna framstår som obetydligt i jämförelse med bolagets intresseav all få fortsäiia sin verksamhet utan inblandning från kommunens sida. Jagkan också tänka mig att inlösen kan framstå som obillig även om bolaget fallerklart innanför gränsen för lagstiftningens tillämpningsområde, nämligen falldär bolaget vid sidan av fastighetsförvaltningen driver en omfattande rörelseav det slag som kommunen normall inte skall ägna sig ål. I de fall då bolagetbedriver rörelse i den fastighet som ingår i bolagets tillgångar torde det i defiesta fall vara obilligt att förköp sker. Del anförda visar enligl min mening all det finnsbehov av att införa en obillighelsregel av samma typ som den som finns iförköpslagen. Enligl förköpslagen skall obillighelsprövningen göras av regeringen.Med hänsyn lill atl reglerna om rätt för kommunerna alt överta aktier har sånära samband med de föreslagna reglerna om tillståndsprövning synes det miglämpligast att obillighelsprövningen görs av hyresnämnden. Det får alltsåankomma på hyresnämnderna att efter omständigheterna i del särskilda falletavgöra om elt kommunalt övertagande av aktierna skulle te sig stötande. Med detta ståndpunktstagande ansluter sig mittförslag ganska nära till det system som gäller enligt förköpslagen. Det innebärvidare att lagen måste bli mera utföriig än vad som förutsattes i promemorian.Detta väcker frågan om hela regelsystemet inte bör anslutas närmare tillförköpslagens. Enligl promemorian skall kommunen lösa aktiernalill det pris som avtalats mellan säljare och köpare. Detta överensstämmer medvad som gäller enligl förköpslagen och jag vill för min del ansluta mig tillförslaget på den punkten. Det kan emellertid enligl min mening ifrågasättas omdel är helt korrekt att beteckna kommunens förvärv som en inlösen. Del synesmig ligga närmare till hands atl beteckna förvärvet som ett förköp. Promemorieförslagel innehåller särskilda regler omjämkning av priset för del fallet att försäljningen omfattar också annanegendom än de aktier kommunen skall förvärva. Jag anser i och för sig altregler av den typen inte kan undvaras men enligl min mening skulle del vara enfördel all utforma reglerna på något annorlunda sätt och i närmareöverensstämmelse med motsvarande beslämmelser i förköpslagen. Den faktiskasituation som behandlas i förköpslagen liknar ju också i mångt och myckel densom skall regleras . Jag förordar därför att lagens reglerom förköp av aktierutformas i enlighet härmed. De närmare detaljerna redovisas ispecialmotiveringen. Promemorieförslaget innebär att rätt till inlösenskall föreligga inte bara vid köp utan också i sådana fall där aklie förvärvasgenom inlösen enligt 1975/76:33 78 70 lagen om aktiebolag, dvs. inlösen på grund av s. k. hembudsklausul. Förslagethar på denna punkt inte mött några erinringar. Även jag anser att kommunen börha rätt till förköp i den nu angivna situationen. Denna rätt lorde visserligenknappast få någon större praktisk betydelse men är nödvändig för att förhindraalt reglerna om förköp vid köp kringgås. Förslagel all inlösenräiien bör tillkomma denkommun inom vars område huvuddelen av bolagets bostadsfasligheter finns harlämnats utan erinran av remissinstanserna. Även enligl min mening bör rällentill förköp förbehållas den kommun som från bostadspolitisk synpunkt har detstörsta intresset av att förvärva aktierna. Jag anser emellertid att denföreslagna regeln bör kompletteras med dels bestämmelser om att fastigheternastaxeringsvärde skall vara avgörande för frågan om var huvuddelen av bolagetshyresfastigheter skall anses ligga, dels en regelenligt vilken hyresnämndenskall vägra tillstånd till förköp, om köparen eller säljaren bestrider deltaoch bolagels hyresfastigheter lill huvudsaklig del ligger inom annan kommun änden som begärt inlösen. Med hänsyn till vad jag har föreslagit i fråga omtiden för kommunens yttrande i tillståndsärenden börden tid inom vilken kommunskall framställa anspråk om förköp bestämmas så att kommunen måste framställayrkande om förköp senasi i samband med att kommunen avger yttrande i tillståndsärendet.Som föratsättning för atl förköp skall fl utövas bör emellertid gälla attköpeavtal slutits eller att inlösen enligl 70 ij lagen om aktiebolag begärts.Avser ansökan tillstånd till framlida aktieförvärv, förhandslillslånd m. a. o.,får hyresnämnden därför inie bifalla ansökningen, om kommunen i sitt yttrandemotsätter sig delta med hänvisning till förköpsrälten. Jag har i det föregående (avsnittet 5.6) uttalatmig för ett visst sekretesskydd för handlingar rörande förvärvstillstånd.Enligt min mening kan del förekomma ett behov av skydd av hänsyn till denenskilde också i samband med prövning av kommuns rätt till förköp. Jag tänkerhär främst på den obillighelsprövning som ett anspråk om förköp kan ge upphovlill. 1 många fall uppnås ett sekretesskydd redan därför att den handling detrör sig om också angår förvärvstillstånd. 1 klarhetens intresse bör emellertidsekretesskyddet utformas så att ömtåliga uppgifter om enskilds förhållandenomfattas, vare sig de förekommer i handling rörande förvärvstillstånd eller ihandling rörande tillstånd till förköp. Bestämmelsema om tillståndsprövning av förvärv avvissa hyresfastigheter och förvärv av aktier och andelar i vissa bostadsbolagbör såsom föreslagits i promemorian tas upp i en särskild lag. Jag anser ocksåatt övervägande fördelar är förenade med att i samma lag ta upp reglerna omrätt för kommun atl förköpa aktier i fastighetsförvallande bolag. Promemorieförslaget innebär au regier omförfarandet i hyresnämnden i tillståndsärenden har tagits upp i lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, medan reglerna om hyresnämndensbefattning med ärenden om inlösen har fått sin plats i den föreslagnatillsiåndslagen. Den angivna lösningen kan enligl min mening godtas. Somföreslås i promemorian bör talan mot hyresnämndens avgöranden enligt den nyalagstiftningen föras i bostadsdomstolen. 1 enlighet med vad jag nu har anfört har inomjustitiedepartementet upprättats förslag lill 1. lag om förvärv avhyresfastighet m.m., 2. lagom ändring i lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 3. lag om ändring i lagen(1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva last egendom m. m., 4. lag om ändring i förköpslagen(1967:868), 5. lag om ändring i lagen(1937:249) om inskränkningar i rätten atl utbekomma allmänna handlingar, 6. lag om ändring i lagen(1974:1082) om bosladsdomstol, 7. lagom ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988). Lagförslagen har upprättats i särskill samråd med bostadsministern. 7.1Förslaget till lag om förvärv av hyresfastighet m. m. Paragrafen, som har motsvarighet i 1 i;promemorieförslagel, anger vilken egendom som faller inom lagenstillämpningsområde saml de förvärv som är tillståndsplikliga. Av jörsia stycket framgår i vilka fallhyresnämndens tillstånd krävs för förvärv av hyresfastigheter. Det fordras altden fasta egendomen är taxerad som annan fastighet och att den därvidbetecknats som hyresfastighet. Denna fråga har behandlats i den allmännamotiveringen (avsnittet 5.2) till vilken jag hänvisar. 1975/76:33 80 Prövningen av frågan huruvida lagen är tillämplig idet enskilda fallet skall ske med ledning av de typkoder som finns ifastighetstaxeringslängden. Som jag har nämnt i den allmänna motiveringenförekommer en liknande prövning enligl förköpslagen. Fråganhuravida viss fastighet enligt 3 ij nämnda lag är undantagen från kommunensförköpsrätt skall således avgöras med ledning av fastighetens lypkod (jfr 4 i;förköpskungörelsen 1967:873; ändrad senasi 1974:816). Den som står i begreppalt förvärva en fastighet kan, liksom hyresnämnden och inskrivningsmyndigheten,genom att ta del av taxeringsbevis avseende fasligheten konstatera, huruvidadenna är laxerad som annan faslighet och klassificerad som hyresfastighet, ochkan på så sätt avgöra, om förvärvei är underkastat tillståndspliki. Enligl förköpskungörelsen skall typkoden frånföregående år läggas till grund för prövningen, om inte särskild utredningförebringas i samband med lagfartsansökan. För nu förevarande fall synes detmig riktigare atl bedöma denna fråga med ledning av den för fastigheten vidtidpunkten för förvärvet senasi fastställda taxeringen. Som jag har nämnt finns det f. n. femtypkoder som avser hyresfastigheter: 20 (hyresfastighet; uppgifter för närmareklassificering saknas), 21 (tomt för hyreshus). 24 och 26 (hyreshus medvarierande proportioner mellan bostäder och lokaler). Det ankommer påregeringen atl utfärda föreskrifter om kodernas användning vid tillämpningenav tillsiåndslagen. Vid remissbehandlingen har påpekats att del avlagen bör framgå all tillstånd krävs även vid förvärv av del av fastighet. Jagkan instämma i att detta inte klart framgår av promemorieförslagels lagtext ochförordar därför att uttrycket "fastighet" ersätts med "fastegendom". Med fast egendom avses således i detta stycke dels sådan enhetsom skall redovisas som fastighet i fastighetsregister, dels del av och ideellandel i fastighet. De tillståndsplikliga förvärven är köp, byte ochgåva, tillskott till bolag eller förening, s. k. apport, utdelning eller skiftefrån bolag eller förening saml fusion enligl 175 i; lagen om aktiebolag, dvs.fusion i andra fall än då moderbolag fusioneras med helägt dotterbolag. Kretsenav tillståndsplikliga förvärv är densamma som i jordförvärvslagen. Enligt andra stycket är lagen tillämplig inte barapå fast egendom utan också på tomträtt. I stycket föreskrivs sålunda att lagensbestämmelser om fast egendom skall gälla även tomträli. Liknande regler finns i1916 års lag och förköpslagen. Enligt andra meningen skall bestämmelserna omlagfart - .som finns i 5 andra stycket och 6 iJ andra stycket - i ställetavse inskrivning av förvärv av tomträtl. Paragrafen,som har motsvarighet i 2 ;j promemorieförslaget, upptar vissa undanlag frånlagens tillämpningsområde. Som jag har anfört i den allmänna motiveringen(avsnittet 5.3) bör vissa 1975/76:33 81 förvärvundantas från lagstiftningens tillämpningsområde. Undantagen anges i dennaparagraf Enligt punkterna 1 och 2 fordras således inle förvärvsiillstånd, omegendomen förvärvas från staten, kommun, landstingskommun ellerkommunalförbund och inte heller om staten, kommun, landstingskommun,kommunalförbund, helkommunalt bolag, allmännyttigt bostadsföretag,riksorganisation av bostadsrättsföreningar eller bostadsrättsförening anslutenlill sådan organisation är förvärvare. 1 fråga om motiveringen till bestämmelserna,som delvis motsvarar 1 § andra stycket 1-2 jordförvärvslagen, hänvisas tillvad jag har anfört. Frågan om ett bolag är helt ägt av kommun tordevid inskrivningsmyndighetens prövning av lagfartsansökan få avgöras med ledningav exempelvis intyg från förtroendeman eller tjänsteman. Med anledning av elt påpekande från hyresnämndenför och vill jag till förtydligande av begreppetallmännyttigt bostadsföretag uttala alt därmed skall förslås förelag som avbostadsstyrelsen eller länsbostadsnämnd erkänts som allmännyttigtbostadsföretag enligt bestämmelserna om statligt stöd lill främjande avbostadsbyggandet. Beslämmelser om sådant godkännande meddelas f n. i 5 jjbostadsfinansieringsförordningen (1974:946). Denna förordning har i denna delträtt i kraft den . Enligt punkt 7 i övergångsbestämmelsernaskall vid tillämpningen av förordningen som allmännyttigt bostadsföretag ansesäven sådant förelag som för förordningens ikraftirädande ärgodkänt som allmännyttigt. Motsvarande bör enligt min mening gälla vidtillämpningen av nu förevarande paragraf Någon särskild beslämmelse ominnebörden av begreppet allmännyttigt bostadsföretag anser jag inleerforderiig. Enligt punki 3, som är likalydande med punkl 3 ipromemorieförslaget och som motsvarar 1 ij andra stycket 3 jordförvärvslagen,fordras inie förvärvstillstånd, om egendomen enligl medgivande av regeringenförvärvats för kyrkligt ändamål eller langet prövats enligt lagen (1970:939) omförvaltning av kyrklig jord. Fall kan tänkas förekomma där fastighet, somförvärvas för atl tillgodose behovet av kyrkliga lokaler, har taxerats somhyresfastighet. 1 sådana fall är förvärvet undanlaget från tillståndsgivning,om det har prövats enligt lagen om förvaltning av kyrklig jord. Delsamma gällernaluriigtvis om regeringen eljest har lämnat sitt medgivande till förvärvet. I punkl 4, som är likalydande med punki 4 ipromemorieförslaget, görs undantag för vissa kreditinrättningars förvärv,eftersom dessa kontrolleras på betryggande sätt genom annan lagstiftning m. m.Punkten motsvarar 1 ij andra stycket 4 jordförvärvslagen. Punkt 5, som överensslämmer med punkt 5 ipromemorieförslagel, innehåller del i praktiken mest betydelsefullaundanlaget, nämligen släktskapsundantagei. Liknande regler förekommer i 1916års lag, jordförvärvslagen och förköpslagen. I de nu nämnda lagarna avserundantagsreglerna samma släktkrets, vilket ansetts önskvärt (jfr prop. 83 och 125). 6 Regeringen 19 75176. 1975/76:33 82 Medhänsyn härtill har regeln i punkt 5 utformats i med motsvarande bestämmelser i de nämnda lagarna. Enligt punkt 6, som är likalydande med punkt 6 ipromemorieförslagel, undantas förvärv av andel i s. k. andelshus från lagenstillämpningsområde. Det förekommer i viss utsträckning att bostadsfasligheterägs av elt större antal personer, vanligen lika många som det finns bostadslägenheterpå fastigheten. Förvärvei av andelen är här förknippat med rätlen till förvärvarensegen bostad på fastigheten. Eftersom det i dessa fall normalt inle uppkommernågol hyresförhållande bör förvärv av andel i faslighet där ägarförhållandenaär sådana som sagts nu inte vara underkastade tillståndsplikt. I punkt 7. som saknar motsvarighet ipromemorieförslaget, undantas förvärv som skall prövas enligt lag.Rörande denna punkt hänvisas lill den allmänna motiveringen. Bestämmelsenmotsvarar 1 i; andra stycket 6 jordförvärvslagen. I punkt 8, som är likalydande med punkl 7 ipromemorieförslaget, undantas förvärv som sker genom inrop på exekutiv auktion.Samma undanlag förekommer lag och jordförvärvslagen och motiverasmed att prövning enligt någon av de nämnda lagarna inte kan genomföras vid enexekutiv auktion, eftersom auklionsförrättaren måste anta ellerförkasta del bud vid vilkel utropet stannat och all betydande olägenheter lättkan uppkomma för fordringsägare, om en försäljning sedermera blirogiltig. Vidarehar hänsynen till kreditlivet ansetts kräva atl panträitshavare och andrarätiighetshavare inle utesluts från möjligheten att ropa in fastigheten för allskydda sin rätt, även om sådana omständigheter föreligger som enligt lagenutgör hinder mot förvärvstillstånd. Av samma skäl har förvärv genom inrop påexekutiv auktion undantagits också från den nu föreslagna lagstiftningen. Av 6och 7 ijij framgår dock atl den som ropat in fastigheten kan åläggas alt säljaden, om hyresnämnden inte ger honom tillstånd atl behålla fastigheten.