prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — a. steg kostnaderna förbränsle och inköpt kraft efter avdrag för tillfällig kraftförsäljning med 315milj. Verksamhetens övriga kostnader steg kraftigt på gmnd av avtalsenligalöne- och för-månsförbätlringar och väsentligt högre materialpriser. Efteravskrivningar och finansiella poster men före bokslutsdispositioner och kommunalaskatter visade verksamheten ett resultat av 510 milj. kr., vUket är 9 milj. kr.sämre än föregående budgetår. En del av den lagerreserv som skapats underbudgetåret genom uppskrivning av inneliggande oljelager tillåteranskaffningspris måste upplösas för att det av Kungl. Maj:t fastställdaförräntningskravet skulle uppnås. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 493 stodett nettoöverskott om 536 milj. kr., vilket svarar mot en förräntning med 7,av det disponerade statskapitalet. Antaletanställda i tjänst hos vattenfallsverket under /74 var imedeltal 10 699 mot 10 221 /73 och 9 684 /72. Denomfattande investeringsverksamheten och tillkomsten av nyavärmekraftanläggningar har krävt personal-förstärkningar inom såväl byggandesom drift- och administrationsavdelningar samt för planerings- ochprojekteringsuppgifter. Denför vattenfallsverket totala belastningen och totalt disponibla energin underde tre senaste budgetåren framgår av följande sammanställning. 1971/72 1972/73 1973/74 Belastning(i GWh) Fasta leveranser: Industri KonununikationerKraftföretag detaljdistribution Övriga konsumenter överföringsförluster Summafasta leveranser 31760 34 440 36 720 25 390 3 180 3 500 3 060 Leveransav tiUfällig kraft inom och utom landet inkl. överföringsförluster Disponibelenergi (i GWh) Inköpt kraft frän svenskaleverantörer Totaltdisponibel energi ' 1 GWh (gigawattimme) = 1 milj. kilowattimmar Vattenfallsverketsleveranser under /74 av fast kraft exkl. överföringsförlusterökade . Ökningstakten var lägre än under närmast föregående budgetår,vilket tUl stor del beror på den milda väderlek som rådde och dekonsumtionsbegränsande åtgärder som vidtogs . Den lägreökningstakten blev särskilt påtaglig beträffande leveranserna tUl inhemskaåterdistributörer, tiU vilka försäljningen ökade med mot 8,8%under /73. Verkets egen detaljdistribution uppvisar en påmotsvarande sätt minskad förbrukningstillväxt. Leveranserna till industrinökade mot budgetåret innan. Ökningstakten var lägre än /73 för flertalet industrigrupper, speciellt för massa- och pappersindustrisamt stålverk. Produktionenav vattenkraft under /74 minskade Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 494 trots tillkomsten av nya anläggningar med enmedelårsproduktion av ca 700 GWh med 660 GWh i förhållande till budgetåret1972/73, då tiUgången på vatten var synnerligen riklig. Genom avsänkning avregleringsmagasinen med kom produktionen av vattenkraft ändå attöversliga medelårsproduktionen. Vattenkraftproduktionen under budgetåret1973/74 motsvarade således av produktionen under ett medelår mot 112 /73 och /72. Den högrebelastningen under /74 kunde tiUgodoses med en ökadvärmekraftproduktion samt ökade inköp från kraftföretag inom och utom landet. Vattenfallsverketsinvesteringsanslag och medelsförbrukning under budgetåren 1971/721973/74redovisas i följande sammanställning (i 1 000-tal kr. Ingående Anslag Medelsför- Utgående 1971/72 65367 1140000 1147044 58 323 1972/73 58 323 1328 000 1257 704 128 619 1973/74 128 619 1418 000 1384 993 161626 Från investeringsanslaget Kraftstationer m. m. hade /74 anvisats sammanlagt 1 418 mUj. kr., varav 61 mUj. påtiU-läggsstat I (prop. 1973: 170, NU 1973: 71, rskr 1973: 384) och 39 milj. kr.på tilläggsstat (prop.1974: 2, NU 1974: 1, rskr 1974: 30). Anslagshöjningarna motiverades av delskostnadsökningar för det tidigare beslutade investeringsprogrammet, dels köpav aktierna i kraft AB. Den för samma budgetår fastställdainvesteringsramen var 1 378 milj. kr. tog dessutom i anspråk7 milj. kr. Medlen hade ställts till verkets förfogandeför tidigareläggning av vissa investeringsobjekt. Staten; vattenfalisverk Allmänna energifrågor I anslagsframställningen för /76 redovisarstatens vattenfallsverk inledningsvis sin syn på nuvarande och framtidaförhållanden på energiområdet. Vad särskilt gäller förbrukningen av ochförsörjningen med elektrisk energi framhåUer verket i korthet följande. Sverigestotala förbrukning av primärenergi var , varav 290 TWhtillgodosågs med importerade oljeprodukter. Den totala produktionen avelektrisk energi i landet uppgick till . Härav producerades19,i anläggningar som företrädesvis utnyttjade olja som bränsle, ikämkraftanläggningar och återstoden (terawattimme) = 1 000 milj. kilowattimmar Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 495 Även om elproduktionen således endast till en mindredel är baserad på olja, är oljans andel av landets totala energiförsörjninghög. energiförsörjning är därför beroende av en säker oljetillförsel. Prisstegringarnapå olja har varit betydande och en hög prisnivå förutses bli bestående. Tillföljd härav och med hänsyn till risken för störningar i oljeproduktionen avdet slag som inträffade har flertalet länder intensifierat sinasträvanden all minska beroendet av importerad olja. Utbyggnadav energianläggningar sker med utgångspunkt från konsumenternas behov avenergi i olika former. Producenterna av elektrisk energi måste på grund avlånga utbyggnadstider för sina anläggningar söka förutsäga konsumenternaselbehov långt fram i tiden. Möjligheternaatt minska energikonsumtionens ökningslakt har uppmärksammats iallt högre grad. Alla möjligheter att hushålla med energi bör enligtvattenfallsverkets mening tas till vara och strävanden i en sådan riktning börstödjas. Verket stöder arbeten som syftar till effektivare användning avelektrisk energi hos såväl industii-som detaljabonnenter. Verket lämnar bl. a.bidrag till uppförande av ett antal försöksanläggningar för utnyttjande avvärmepumpar. Erfarenheternafrån /74 visar att viss begränsning av elkonsumtionen temporärtkan uppnås genom ökad information och frivilligt sparande i förening medmåttUga restriktioner. Besparingarna skedde i ettkrisläge och kunde åstadkommas genom cii intensiv informationskampanj. I ett längretidsperspektiv är utsikterna alt nedbringa konsumtionens tillväxt väsentligenberoende på möjligheterna att med nya tekniska lösningar hushålla med energi.Ny teknik kan påverka utformningen av framtida industriprocesser och leda tillett minskat behov av energi. Ett ändrat utnyttjande av induslriresursemadäremot, t. ex. lägre inhemsk förädlingsgrad, kan visserligen reducera svenskindustris behov av energi, men detta innebär endast alt konsumtionen av energiflyttas över till andra länder. framtida behov avenergi beror på de krav på levnadsstandard som samhället och dess medborgareställer. Ökad förädlingsgrad inom industrin, krav på återcirkulation avråvaror, förbättrad arbels-och bostadsmiljö etc. medför ökad efterfrågan påförädlade energiformer. Nya prioriteringar i samhället kan visserligen påverkaenergianvändningen och därmed också energiproduktionen, men mer betydandeförändringar kräver omställningar som det torde la avsevärd tid attförverkliga. Även om tillväxttakten i energikonsumtionen i stort skulle kunnadämpas, är det emellertid starkt motiverat att räkna med ett fortsatt ökatbehov av elenergi genom övergäng till el från andra energiformer. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 496 Prissättningenhar framhållits som ett medel att påverka energikonsumtionens tillväxttakt.Kännedomen om sambandet meUan energipris och förbrukning är emellertidbristfällig. Priskänsligheten kan dock väntas vara låg inom flertalet områden,eftersom energikostnaden för de flesta konsumenter är måttiig i förhåUande tUlenergins betydelse. I tillämpas på elområdet tariffer som är baseradepå självkostnader beräknade ur kraftsystemets långsiktiga marginalkostnader. Ensådan prissättning ger upplysning om elenergins långsiktiga prisutveckling ochunderlag för konsumenternas planering av sin energiförsörjning på ettsamhällsekonomiskt riktigt sätt. Flertalet industriländerhar satsat på en successivt stigande kärnkraftbaseradelproduktion bl. a. för att minska beroendet av oljeimport. Antaletkommersiella kärnkraftaggregat i stationer om minst 100 MWi i drift i väridenväntas öka från 116 tUl 152. Antalet beställningar av nyaaggregat har ökat markant till följd av oljekrisen. Det har exempelvisrapporterats att fördubblar sina beställningar av reaktorer tUlsammanlagt 13 enheter . Enbart i väntas år1980 ca 135 aggregat med en sammanlagd eleffekt av ca 85 000 MW vara i drift istationer om minst 100 MW. Produktion av kärnkraft äri likhet med all arman teknisk verksamhet förenad med säkerhetsmässigt ochmiljömässigt risktagande. Risktagandet har i samband med tillståndsgivning ochi andra sammanhang sannolikt anlyserats mer ingående i fråga om kämkraft änbeträffande någon annan gren av industriell verksamhet. a. av detta skälhar underlag skapats för en debatt som i vissa länder, främst Förenta statemaoch , blivit mycket livlig. Vattenfallsverketssammanfattande bedömning av kämkraften från säkerhets- och mUjösynpunkt bl.a. mot bakgrund av de utredningar och annat material i fråga om haveririsker,avfallshantering och användning av reaktorplutonium för framställning avkämladdningar är, att den inte har nackdelar av sådan tyngd och omfattningsom det har hävdats i den svenska debatten. Den introducerar inte risker som äroacceptabla för industrisamhället. Kämkraftens fördelar är större än dessnackdelar. Det behöver därför inte råda någon tveksamhet inför en fortsattutbyggnad av kämkraft. Alternativaenergikällor ägnas stort intresse i liksom i flertalet andra länder.Det närmast till hands liggande alternativet till kärnkraft är oljebaseradelproduktion. Elenergi från oljebaserade värmekraftanläggningar är emeUertidf. n. nästan dubbelt så dyr som elenergi producerad i kärnkraftverk. Enligt vattenfallsverketsuppfattning är oljebaserad värmekraft dessutom ett mUjömässigt sämrealternativ än kämkraft och skulle ytterligare kraftigt öka beroende avolja. Kostnads-bUden för oljebaserad mottryckskraft är bättre än för värmekraftbase- ' 1MW (megawatt) = 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 497 radpå olja, men utgör inte heller den en fullgod ersättning för kärnkraft. Svårigheternaatt tillgodose ett stigande oljebehov stimulerar till ett bättre utnyttjande avväridens kolliUgångar. Energi från koleldade anläggningar beräknas emellertidbli dyrare än från oljebaserade anläggningar och medför dessutom störremiljömässiga olägenheter. Del torde behövas avsevärd tid för omställning tillökad kolanvändning i världen. Möjligheterna alt utnyttja kol i betydandeutsträckning är därför begränsade även i vårt land. Vattenkraftenförmår täcka endast en mindre andel av det stigande behovet avelektrisk energi. I den utsträckning återstående vattenkrafttillgångar ca 35TWh/år med hänsyn till andra samhällsintressen tillåts bli tagna i anspråkerhålls ett tillskott av lätt reglerbar elenergi, som är av utomordentligbetydelse i det framtida kraftsystemet som komplement till annan produktion. Vedoch skogsavfall utnyttjas i viss utsträckning för produktion av elektriskenergi inom skogsindustrin men kommer troligen att successivt minska ibetydelse från energisynpunkt på grand av framtida knapphet på skogsråvara.Vissa förhoppningar knyts ibland även till totalt sett relativtbetydande energitillgångar torv. Rationell användning av torv som bränsle ärförenad med problem, som kräver ett betydande utvecklingsarbete beträffandetekniskt/ekonomiska lösningar och ett klarläggande av inverkan på miljön.Utnyttjande av torv i energiförsörjningen torde i första hand kunna komma ifråga för lokal produktion av värme. Vattenfallsverkethar också studerat möjligheterna till produktion av vindkraft. Vindkraftframstår inte trots tilltalande egenskaper som en rationeU produktionskällaför elektrisk energi som är lämplig att infogas i utbyggnadsprogrammet. Inomdet nordiska ram prövas fortlöpande möjligheterna attsamordna planerna för utbyggnad av kraftverk i och samkörningsförbindelsermellan de nordiska länderna. Nyaenergikällor såsom fusionskraft och solenergi kommer knappast att få någonbetydelse för världens energiförsörjning . TUl-varatagandet avjordvärme kan få avsevärd betydelse i vissa områden, men i saknas heltförutsättningar härför. VattenfaUsverketsprövning av tänkbara alternativ under överskådlig framtid för att tillgodosebehovet av elektrisk energi ger vid handen alt kärnkraft kompletterad medvattenkraft är det bästa alternativet för elproduktion från såvälförsörjningsmässig som miljömässig och ekonomisk synpunkt. Det är verketsuppfattning att energiförsörjningen i landet kräver ett fullföljande avkraftindustrins planer för kärnkraftens utbyggnad och att kärnkraftenssäkerhetsfrågor är lösta på ett betryggande sätt. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 498 Nederbördeni landet uppgick under /74 lill av den normala mol resp. och under budgetåren 1971/72 och 1972/73. varregleringsmagasinen fyllda tUl , vilket är undermedianvärdet för den senaste tioårsperioden. TUlrinningen var riklig i börjanav budgetåret men och framåt var denbetydligt lägre än normalt. Även vårfloden blev under den normala. Vidbudgetårets slut fanns i landets regleringsmagasin en lagrad energimängd av 17900 GWhi motsvarande en fyllnadsgrad av . Regleringsmagasinen avsänktessåledes med inte under /74. Kraflsituationeni försämrades markant framför allt på grund avoroligheter på oljemarknaden. Ett minskat utbud av olja i världen gjorde attpriset steg kraftigt. Under senare delen av november startades enenergibesparingskampanj i syfte att spara olja. infördes även vissarestriktioner i fråga om elanvändning. Effekten av dessa åtgärder blev god ochtack vare elsparandet kunde värmekraftproduktionen reduceras. Den milda vintembidrog också till att minska behovet. Produktionenav elektrisk energi i landet samt import /74 uppgick till 81 700GWh, vilket innebär en ökning med 2 300 GWh jämfört med närmast föregåendebudgetår. På grund av lägre till-rinning minskade produktionen av vattenkraftmed 700 GWh tiU 57 200 GWh, trots tillkomsten av nya anläggningar med enproduktionskapacitet under ett medelvattenår om ca 1 500 GWh. Eftersomregleringsmagasinen avsänkles kraftigt kom den totala tillgången påvattenkraft ändå att överstiga produktionen under ett medelvattenår.Värmekraftproduk-tioncn ökade /74 med närmare 2 400 GWh till 18300 GWh, varav 2 200 GWh utgjorde kärnkraft, ökningen av värmekraftproduktionenblev trots elsparandet något större än väntat beroende på att oljekrisenbegränsade möjligheterna till elimport. Denna ökade dock något jämfört /73 och uppgick till 6 200 GWh, varav 5 400 GWh från och400 GWh från vardera och . Elkonsumtioneni landet ökade under /74 tUl totalt 76 000 GWh. Densvaga ökningen berodde väsentligen på sparande och restriktioner . Exporten exkl. överföringsförluster uppgick tUl 5 200 GWh, varavhuvuddelen levererades till . Centraladriftledningen (CDL) lade fram en prognos över elkonsumtionen iSverige . 1GWh (gigawattimme) = 1 milj. kilowattimmar 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 499 växtberäknades enligt denna bli jämfört . Prognosenbyggde i anslutning tiU långtidsutredning på fortsatt snabb tillväxt iden svenska ekonomin och på en förhållandevis kraftig ökning av antalet elvärmdabostäder. Elkonsumtionsutvecklingen har företett ett mer dämpatförlopp. Förbrukningen av elektrisk energi inkl. överföringsförlustervar således nära 7 000 GWh lägre än den antogs bli enligt prognos.Skillnaden motsvarar konsumtionsökningen . Inom CDL pågårf. n. en undersökning av elkonsumtionens utveckling i landet t. o. m. Dennya prognosen väntas bU klar . Oavsett vilken framtidsbedömningsom därvid kommer att redovisas, är det uppenbart alt hänsyn måste tas tUl denkonstaterade avvikelsen mellan verklig förbrukning och prognosvärden. Denförändrade och ännu ovissa situationen på energimarknaden gör detutomordentligt svårt att bedöma efterfrågeutvecklingen på . Ett avosäkerhetsmomenten är på vad sätt den höjda energiprisnivån inverkar på denallmänna ekonomiska utvecklingen och på industriproduktionen. Stor betydelsefår också de beslut på det energipolitiska området som väntas under denärmaste åren. Oljeförbrukarnatorde få räkna med att dagens höga oljepris kommer att bestå, dvs. ett pris somär två till högre . Detta har bl. a. radikalt förändratkonkurrensförhållandet mellan elvärme och oljebaserad uppvärmning. Det råder emellertidosäkerhet om relationen på mellan elpriser och oljepriser och omeffekterna av större prisförändringar. Motbakgrund av de här redovisade allmänna förutsättningarna har vattenfallsverketunder sett över prognosen för belastningsutvecklingen t. o. m. år1983 inom sitt distributionsområde. Tillgängligt material rörande denekonomiska utvecklingen har utnyttjats liksom vissa delresultat från detpågående arbetet med en ny CDL-prognos. Vidbedömningen av försäljningsutvecklingen har förutsatts att det kommer att varamöjligt att tillgodose elabormenternas spontana efterfrågan. Begränsningar ifråga om elanvändning skall således inte behöva tillgripas. Vidare har antagitsatt elenergins prismässiga fördel kommer att bestå. Prognosen avser som vanligtförsäljningen av elektrisk- energi under medelårsförhållanden beträffandevaltenkrafttillgången. Prognosenhar i första hand anpassats till nuläget beträffande förbrukningen, vartillbeaktats kända eller mycket sannolika förändringar i fråga om de mera betydandeabonnenternas förbrukning. framtidsbedömning vad gäller de mindreabonnenterna har t. v. i allmänhet behållits. Översynenhar såvitt avser vattenfallsverkets leveranser till industriabonnenter intelett tUl någon större förändring av de tidigare prognosvärdena t. o. m. år1978, men har för tiden därefter resulterat i en upp- 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 500 räkning,som uppgår tUl drygt 1 000 GWh. Industrins elförbrak-ning beräknas ökamed och under perioden19781983. Förra årets prognos förelförbrukningen mom samfärdselseklom, som domineras helt av siatens järnvägar,har behållits. Förbrukningen väntas öka med i genomsnitt . Vad gäller leveransernatill konsumentgruppen ki-aftföretag m. m., som beslår av större och mindrekraftföretag, tätorts- och landsbygdsdistributörer inkl. verkets egendetaljdistribution samt export, har vattenfallsverket räknat med en något lägreökningstakt under prognosperiodens fem första år och därefter med ungefärsamma ökningstakt som antogs i föregående års prognos. Detta innebär attprognosvärdet för för denna abonnentgrupp har sänkts med ca 2 900 GWh.Förbrakningen beräknas nu öka ochmed . Bakom prognosen ligger bl. a. den tidigareredovisade bedömningen att kostnaderna för elvärme kommer att utvecklasgynnsamt i förhållande till andra uppvärmningsformer. En analys av dekommunala bostadsprogrammen pekar dessutom på en väsentligt störrenybyggnadsaktivitet särskilt beträffande småhusbyggande inom verketsdistributionsområde än i landet i övrigt. På grundval av preliminärautredningar sänktes i förra årets prognos pålägget för överföringsförlusterfrån tUl av de fasta elleve-ranserna. Fortsatta utredningar har visatatt även denna nivå är för hög, varför vattenfallsverket nu räknar med ettförlustpålägg av under hela prognosperioden. Resultatet av översynenhar gett en prognos för den totala belastningen 1978 på 50 000 GWh inkl. tillägg för oförutsett ochöverföringsförluster och på 74 700 GWh . Detta motsvarar en årligbelastningsökning . Jämfört med förra åretsprognos har översynen lett till en sänkning av belastningsnivån medsammanlagt 2 800 GWh. Leveranssäkerheteni det statliga kraftsystemet Leveranssäkerhetenär en viktig fråga i samarbetet mellan olika kraftföretag och är därförföremål för ständig uppmärksamhet inom såväl CDL som Nordel. Kravet på leveranssäkerhetiimebär i korthet att kraftsystemet skall fylla två villkor. Dels skall behovetav elenergi kunna tillgodoses i de flesta situationer (energibalans). Dels skall det med viss sannolikhet finnas tiUräckligmaskinkapacitet i driftdugligt skick för att Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 501 täckabelastningen (effektbalans). Den sistnämnda frågan kan t. v. lämnas åt sidan,eftersom kravet på effekt f. n. inte påverkar utbyggnadsbehovet.Framställningen begränsas därför till en kortfattad beskrivning avenergibalansproblemet. Vidplaneringen av kraftsystemet är det numera nödvändigt att beakta avvikelserfrån medelvärdena hos såväl vattenkraftproduktion som värmekraflproduktion ochbelastning. Avvikelse hos vattenkraftproduktionen är en följd av nederbördensvariationer mellan åren (torra år och våta år). Avvikelse hosvärmekraftproduktionen beror på att reparationstiderna och antaletmaskinhaverier varierar meUan åren. Avvikelse från den sannolika belastningenföljer av variationer i konjunktur, temperatur m. m. Sålänge behovet av elektrisk energi tillgodosågs huvudsakligen med vattenkraftutgjorde variationerna i vattentillgången den största källan till osäkerhet.Det var därför lämpligt att uttrycka ett kriterium för leveranssäkerheten iform av ett "torrårskrilerium". Det villkor som skulle uppfyllas varalt produktionsresurserna skulle vara tillräckliga för att med normaltillgänglighet hos värmekraftanläggningarna klara den sannolika belastningenett exceptionellt torrår. Därvid har eftersträvats en leveranssäkerhet av lägst97 %, dvs. brist skulle kunna uppstå högst av hundra. Fortsattastudier av leveranssäkerhelen har visat att det är nödvändigt att frångå nämndautformning av energibalanskriteriet och räkna med avvikelse ocksåfrån medelvärdet hos värmekraftproduktionen. Orsaken härtill är attbelastningsökningen kommer att tillgodoses huvudsakligen medvärmekraft. Vattenfallsverkethar funnit att planeringen även för den nu aktuella prognosperioden börinriktas på en leveranssäkerhet av . Detta villkor blir uppfyllt omsumman av av valtenkraftproduktionen under ett medelvattenår och avvärmekraftproduktionen vid normal tillgänglighet är större än eller lika storsom belastningen enligt mest sannolika prognos. Detta kriterium förleveranssäkerheten kommer att bli bestämmande för utbyggnaden avproduktionsanläggningarna. Det har dock inte påverkat de förslag sompresenteras i anslagsframställningen för /76. /74 togs vallenkraftstationen i Lule älv och etttredje vattenkraflaggregat i i i drift.Vidare togs i drift en gasturbin i och ett delägt kraftvärmeverk iUppsala. Tidigarebeslutade och föreslagna produktionsanläggningar framgår av följandesammanställning. 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet Kärakraft, aggregat 1 Oljekondens (ombyggnad) Kämkraft, aggregat 2 Gasturbiner, aggregat 3 och 4 Gasturbiner, aggregat 3 och 4 Gasturbiner, aggregat 1 och 2 J 975/76 Gasturbiner, aggregat 1 och 2 Kämkraft, aggregat 3 Harsprånget, aggregat 4 Kämkraft, aggregat 1 Kämkraft, aggregat 4 Kämkraft, aggregat 2 Harsprånget, aggregat 5 Ligga, aggregat 3 Kärnkraft, aggregat 3 Föralt efterfrågan på elektrisk energi skaU kunnatillgodoses behövs betydande krafttillskott. Det billigaste alternativet somdärvid står tUl buds är kärnkraft. Med de oljepriser som enligtvattenfallsverkets bedömning kommer att gälla vore det frånekonomisk synpunkt motiverat att till /83 öka installationen avkärnkraft i det statiiga kraftsystemet med ca 1 800 MW. Detta skulle vidnormala vattenförhållanden minska oljeförbrukningen nämnda budgetår ibefintliga fossileldade produktionsanläggningar med ca 1,7 milj. m. Vattenfallsverkethar i sin långsiktiga planering för kärnkraften inriktat sig på fortsatt utbyggnadi Forsmark, där två aggregat f. n. är under uppförande. Denna utbyggnad sker isamarbete med Mellansvensk kraftgmpp AB genom Forsmarks kraftgrupp AB, i vilketverket förvaltar av aktierna. En preliminär överenskommelse harträffats mellan intressenterna att bolaget skall bygga och driva även etttredje och ett fjärde aggregat om vardera 900 MW i Forsmark. Avsikten är därvidatt färdigställa det tredje aggregatet till /83. Genom dennautbyggnad erhåller vattenfallsverket ett tillskott av kämkraft om ca 670 MW.Begynnelseanslag behövs under /76.