prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — De lokala platslistor som finns underlättar jämförelsen iviss utsträckning, i synnerhet de dagliga listorna i storstadsområdena.Förmedlaren har dock i huvudsak överblick över platsutbudet bara i det egnadistriktet och över sökandena bara vid det egna kontoret. Om förmedlaren fåröverblick över sökande och lediga platser inom ett större område ökar hansmöjligheter att finna sökande och lediga platser som passar ihop. Risken medett större verksamhetsområde är dock att t, ex. platsmaterialet blir föromfattande för att kunna hanteras av förmedlaren. ADB-tekniken öppnar härmöjlighet till sökning med stor snabbhet i ett mycket omfattande plafsmaterial.Med hjälp av ADB kan det vidare bli möjligt att för en sökandes räkningfortlöpande bevaka om ett lämpligt arbete blir tillgängligt. Normalt harförmedlaren tid att söka i platsmaterialet bara vid de tillfällen då denarbetssökande infinner sig på kontoret och begär hjälp. Om även register överde arbetssökande upprättas kan förmedlaren med hjälp av ADB på motsvarande sättbistå en arbetsgivare som söker arbetskraft, har förmedlaren uppgifterom endast ett begränsat antal sökande. Den hjälp en arbetsgivare kan påräkna ärdessutom beroende av hur mycket tid förmedlaren har att gå igenom och jämföraanmälda sökande och lediga platser. Ianslutning till sin anslagsframställning för /76 har AMSpresenterat ett förslag till ADB-system för arbetsförmedlingen. Det rör sig omett för svenska förhållanden stort system. Förslaget, som har formen av enutvecklingsplan, omfattar en tidrymd av med början under innevarandebudgetår. Förslaget innebär för det första att ADB-platslistor skall införas ihela landet som nuvarande manuellt framställda listor utgår.Övergången föreslås ske successivt och vara fullt genomförd budgetåret1977/78. Under innevarande budgetår skall enligt förslaget ADB-platslistorinföras i AB, M och O län. Sådana listor fiims redan i självastorstadsområdena, som jag nämnde. Under /76 införsADB-platslistor enligt förslaget i ytterligare nio län som ligger i anslutningtill storstadslänen, nämligen C, D, I, U, K, L, N, P och R län. VarjeADB-platslista skall enligt förslaget täcka ett helt län. För min del anser jagatt den hittillsvarande försöksverksamheten har visat att väsentligaförbättringar i platsinformationen kan uppnås genom en övergång tUlADB-platslistor och ansluter mig därför till AMS förslag i denna del.Kostnaderna under /76 för en listproduktion av ifrågavarandeomfattning har av AMS beräknats till 16,5 milj. kr., varav 3,6 milj. kr. avserlöner till biträden för inkodningsuppgifter m, m. och systemutredare. Sistnämndayrkande har jag behandlat i det föregående under de gemensammaförvaltningskostnaderna och beräknar därför inga medel för bi- Prop.1975:1 Bilaga 13 79 trädeneller systemutredare här. Vad beträffar övriga kostnader föi framställningen avlistorna räknar jag med samma belopp som AMS, dvs, 12,9 milj. kr, .AMS förslag innebär för det andra attmichrokort skall införas som ett komplement till ADB-platslistorna, vilketskulle möjliggöra alternativa redigeringar av det platsmaterial som finns idessa listor. För min del anser jag att ytterligare erfarenheter av övergångentill ADB-platslistor bör avvaktas innan michrokort prövas i större omfattning. För utrednings- och utvecklingsarbete avseendeanvändningen av michrokort i arbetsförmedlingen beräknar jag 100 000kr. AMS förslag innebär för det tredje attett system för sökning och matchning med hjälp av terminaler skall införas ihela landet. Syftet med förslaget i denna del är att bygga ut denplatsförmedlande funktionen avsevärt. Det första steget mot ett sådant systemskulle enligt förslaget avse sökning med terminal i de register över ledigaplatser som skall byggas upp för ADB-platslistorna. Ett fullt utbyggt systemmåste dock enligt förslaget innehåUa uppgifter även om arbetssökande. Som jagredan har nämnt har AMS förslag formen av en utvstfklings-plan. Meningen är attförslaget skall utformas närmare genom elt fortsatt utrednings- ochutvecklingsarbete på flera områden. Bland de frågor som behöver utredas kannämnas frågan om hur ADB-tekniken kommer att påverka förmedlingens organisationoch arbetsformer och hur sekretess- och integritetsskyddet skall tillgodoses.Vad beträffar systemet för sökning och matchning avser utredningsarbetet tillatt börja med framtagning av dels ett beskrivningssystem och dels ett systemförslag samt kravspecifikation avseendedatoranläggningarna. I utarbetandet av systemförslaget ingår frekvens-och metodstudier samt simuleringsförsök. För denna första fas avutredningsarbetet beräknar AMS av . Härefter följer upphandling avdatorer och terminaler, vUket beräknas i anspråk. För utrednings- och utvecklingsarbetet föreslår AMS ensärskild projektorganisation, vilken under /76 skallbestå av 27 heltidsarbetande personer. Kostnadernaför löner tUl denna personal jämte vissa omkostnader i övrigt beräknasav AMS till sammanlagt 5,4 milj. kr. För egen del är jaginte beredd att ta ställning tUl det föreslagna terminalbaserade söksystemet förrän ett mer i detaljutformat besluts-underiag föreligger. Söksystemet bygger på en avanceraddatateknik. Till skillnad mot vad som gäller för ADB-platslistorna är systemethelt oprövat. Enligt utvecklingsplanen skulle en första fas av utrednings-ochutvecklingsarbetet, innefattande ett beskrivningssystem, en kravanalys och eftsystemförslag, vara klar , varefter upphandling av datautmstningskulle följa. Enligt min mening bör upphandlingen inte påbörjas förränstatsmakterna har tagit ställnmg till ifrågavarande sysfem. Detta bör kunnaske i samband med behandlingen av Prop.1975:1 Bilaga 13 80 myndigheternas anslagsframställningar för budgetåret1976/77. TUl dess bör AMSkurma presentera ett tillräckligt beslutsunderlag. För att möjliggöra ett intensifierat utredningsarbeteredan under innevarande budgetår har Kungl. Maj:t genom beslut idecember 1974 ställt ytterligare medel till AMS förfogande för ändamålet och isamband därmed gett AMS i uppdrag attgemensamt med statskontoret utarbeta behövligt utredningsmaterial. Avdetta skall framgå vUka alternativ som kan finnas till utökad ADB-användning iförmcdiingsarbetet. Vidare skall bl. a. deeffektivitetsvinster beräknas som följer med användningen avADB-tekniken. Vad beträffar medelsbehovet under / 76 förutredningsarbetet, inkl. utredning av användningen av michrokort inom arbetsförmedlingen, anser jag ett beloppom 3,5 milj. kr. FörADB i förmedlingsarbetet beräknar jag således medelsbehovet för /76 till sammanlagt 16,4mUj. Vad beträffar utgifterna för nästabudgetår för de övriga verksamheterna under programmet inskränker jag mig tillföljande kommentarer. För psykotekniskaundersökningar har AMS föreslagit en uppräkning med 6,6 milj. kr. För egen del räknar jag med oförändratbelopp under nästa budgetår. Vad beträffar information till allmänhetendisponerar AMS under innevarande budgetår ca7,6 milj. kr., vartUI kommer vissa försäljningsinkomster. AMS harföreslagit en uppräkning av posten med ca 3,6 milj. kr. för nästa budgetår. Förmin del är jag inte beredd att tUlstyrkastörre ökning än . Sistnämnda belopp är avsett att användas för ökadinformation till anpassningsgruppemas ledamöter om syftet med de antagna trygghetslagarna och övriga arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Jag kan inte biträda styrelsens förslag att särskilda medel föruppföljnings- och utvärderingsstudier tas upp under förevarande program. Underanslaget A 2. Kommittéer m. m. har jag i det föregående beräknat medel för motsvarandeändamål. För framställning av regionala platslistor beräknar jag ett belopp av4,6 milj. kr. för nästa budgetår.Minskningen i förhållande tUl innevarande budgetår beror på den övergångtill ADB-platslistor i flera län som jagnyss redogjorde för. De sammanlagda utgifterna under programmet, bortsettfrån de gemensamma förvaltningskostnaderna, beräknar jag till ca 57,5 milj. kr. Arbetsmarknadsutbildningenhar varit föremål för utredning av kommitténför översyn av arbetsmarknadsutbildningen (KAMU). Kommittén överlämnade den 1oktober sitt betänkande (SOU 1974: 79) Utbildning för arbete. Idetta föreslås en genomgripande reformering av arbetsmarknadsutbUdningensinriktning och omfattning samt av systemetför ekonomiskt stöd åt eleverna . Betänkandet harsänts ut på remiss tiU ett stort antal myndigheter och Prop.1975:1 Bilaga 13 si organisationer, bl. a. till samtliga elevråd vidAMU-center. Remissbehandlingen har avslutats. Beredningsarbetet idepartementet blir omfattande dels på grund av förslagens vittgående karaktäroch dels på grund av det stora antalet remissutlåtanden. Jag avser att senareunder året anmäla mina stäUningstaganden tiU förslagen för regeringen ochräknar med att en proposition i ämnet skall kunna föreläggas undervåren 1975. Nya regler för arbetsmarknadsutbildningen avses träda i kraft den1 januari 1976,1 detta sammanhang kommer ocksä frågan om reduktion avutbildningsbidraget med hänsyn till makes inkomst att prövas. Jag vill erinra om aftriksdagen på Kungl. Maj:ts förslag beslutade om enhöjning av grundbidraget med . för månad från . På grundav levnadskostnadernas höjning vill jag förorda att gmndbidraget i detnuvarande utbildningsbidraget höjs med ytterligare . för månad från den 1juli 1975. AMS har i sin anslagsframställning föreslagit vissa ändringar iviUkoren för arbetsmarknadsutbildning. TiU dessa förslag liksom till andra frågorsom berör arbetsmarknadsutbildningen ämnar jag återkomma vid min anmälan av dei KAMU:s betänkande framlagda förslagen. Anslaget tillarbetsmarknadsutbildning bör för nästa budgetår beräknas i enlighet med AMS'anslagsframställning med den modifikation som betingas av den beslutadeoch den av mig förordade ytterligare höjningen av grundbidraget samt den avriksdagen beslutade skattesänkningen. Jag beräknarmedelsbehovet fill 1 086,7 mUj. I likhet med AMS räknarjag med aft antalet utbetalade flyttningsbidrag under nästa budgetår kommeraft vara i stort sett detsamma som under innevarande budgetår. AMS har föreslagit enhöjning av utrusfningsbidraget . Detta bidrag tUlkom påsin tid för att utgöra en extra ersäftning åt dem som flyttade från orter medhög och långvarig arbetslöshet i praktiken numera orter inom det allmännastödområdet. Utvecklingen har visat dels att den geografiskarörligheten över huvud taget är av väsentlig vikt för att de arbetssökandeskall finna lämpliga arbetstUlfällen, dels aft flyttningsbidragen i allmänhetär otillräckliga för aft täcka de med en flyttning förenade kostnaderna. Detsistnämnda styrks av de undersökningar som expertgruppen för utredningsverksamheti arbetsmarknadsfrågor (EFA) har redovisat i sitt betänkande (SOU 1974: 29)Alt utvärdera arbetsmarknadspolitik och som jag har anmält. Jag anserdet därför vara mofiverat aft höja starthjälpen från , till , förfamiljeförsörjare och från , lill . Denna höjning kankomma samtliga personer som blir berättigade tUl starthjälp tUlgodo oavsett varde bor i landet. För att utjämna skillnaderna i bidragsförmåner meUan olika 6 1975.1 samL Nr 1. 1975:1 Bilaga 13 82 delar av landet föreslår jag aftutrustningsbidraget sänks med . Detta innebär en högre starthjälp församtliga, som blir berättigade till sådant bidrag, som personer iolika delar av landet blir mer jämställda i bidragshänseende vid flyttning. AMS har vidare föreslagitatt flyttningsbidrag skall kunna utgå till nyexaminerade från universitet ochhögskolor på samma villkor som för andra nytillträdande på arbetsmarknaden. Jagkan inte bUräda förslaget. Jag ämnar emellertid uppdra åt AMS att studera dengeografiska rörligheten resp. trögheten på arbetsmarknaden samt effekterna avden höjning av starthjälpen som jag har förordat. Härvid kommer även dehögskoleutbildades situation att uppmärksammas. AMS' förslag att det s.k. hyresfUlskottet till familjeförsörjare skall införas iarbetsmarknadskungörelsen som ett permanent bidrag kan jag tillstyrka. Denhitfillsvarande försöksverksamheten har visat att hyresfUlskottet fyller envärdefull uppgift, bl. a. när det gäller att motverka familjesplittring, ochantalet beviljade hyrestillskott översfiger numera antalet bortavistelsebidrag. Jag beräknarmedelsbehovet för flyttningsbidrag till 87,3 (4-13,8) milj. kr. För Inlösen av egnahem m.in. beräknar jag 1 milj. kr. Därutöver disponeras inom delprogrammetförsäljningsinkomster om uppskattningsvis . Med hänvisning till vadsom nu har anförts och sammanställningen i det föregående hemstäUer jag, isamråd med statsrådet , att regeringen föreslår att 1. godkänna de ändringar avgrunderna för utbildningsbidrag och flyttningsbidrag som jag har förordat, atttillämpas fr. o. m. , 2. tillArbetsmarknadsservice för /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1973/74 Utgift U 523 921 000 Reservation 635407 749 1974/75 Anslag 739 431 000 1975/76Förslag 742 935 000 ' Inkl. det tidigareunder anslaget ej redovisade delprogrammet Särskilda beredskapsarbeten. Från anslaget bestridsutgifterna för programmet Sysselsättningsskapande åtgärder utom delprogrammetStöd till lageruppbyggnad. ProgrammetSysselsättningsskapande åtgärder består av delprogrammen Allmännaberedskapsarbeten, SärskUda beredskapsarbeten, Industribeställningar,Detaljplaneringsbidrag, Investeringsfondsärenden och Stöd tUl lageruppbyggnad.Sistnämnda delprogram behandlas under anslaget B 3. Stöd till lageruppbyggnad. 1973/74 Utgift 1974/75 Anslag 1975/76 Beräknad ändring Indusfribes fällningar Detalj planeri ngsbidrag Förvaltningskostnader '-1 939 000 1 523 921 000 373 000 000 10 000 000 20 000 000 16 431000 4- 5 000 000 4- 3 569 000 4-3 504 000 4-3 504 000 ' Återbetalningar av förskotterade medel översfigerutbetalningarna. DelprogrammetAllmänna beredskapsarbeten omfattar statiiga beredskapsarbeten i den mån de inte är särskilt avsedda försvårplacerad arbetskraft samt statsbidragtill motsvarande kommunala och enskUda arbeten, ävensom statiigt stöd tilltidsbegränsad fortsatt drift vid nedläggningshotade företag.Delprogrammet Särskilda beredskapsarbeten vilket t. o. m, /74 har redovisats under anslaget Särskildaåtgärder för arbetsanpassning omfattar motsvarande arbeten för svårplacerade. Bestämmelser omberedskapsarbeten återfinns i arhetsmarknadskungörelsen (1966: 368,omtryckt 1972: 300, ändrad senast 1974:980) och om företagsstöd i kungörelsen (1972: 302) om statsbidrag tillnedläggningshotade företag. Under delprogrammen Industribeställningaroch Detaljplanerings-.bidrag faUer kostnaderför statiiga industribestäUningar som läggs ut av sysselsältningsskälsamt kostnader för projektering av vissa allmänna arbeten i syfte att ökaberedskapen mot arbetslöshet. DelprogrammetInvesteringsfondsärenden belastas av administrationskostnader, vilkaingår i de för programmet gemensamma förvaltningskostnaderna. Allmänna beredskapsarbeten.För /74 anvisades tUlallmänna beredskapsarbeten 331,2 milj. kr. på riksstaten, 300 milj. kr. varav12 milj. kr. för detaljplaneringsbidrag på tUläggsstat I och 50 milj. kr. på tilläggsstat , dvs. sammanlagt 669,2 milj. kr. De allmänna och desärskilda beredskapsarbetenas fördelning på olika ändamål har utvecklats påsätt som framgår av följande tabell. Sysselsättningsdagar iallmänna (A) och särskilda (S) beredskapsarbeten (tusental) 3 002 3 698 Antaletsysselsättningsdagar och kostnaderna för olika slags allmänna beredskapsarbetenunder det senaste budgetåret framgår av följande tabell. Sysselsättningsdagar ochkostnader vid olika slags allmänna beredskapsarbeten under /74 sättningsdag (kr.) Insatserna i form av beredskapsarbetenkulminerade / 72.Minskningen av sysselsättningsvolymen därefter har kunnat ske i anslutningtill en fortgående stabUisering och förbättring av läget på arbetsmarknaden.De särskUda beredskapsarbetena har dock ökat i omfattning. Nedgången iarbetsvolymen på vägarbeten mellan budgetåren 1972/73 och 1973/74 har sambandmed att sistnämnda år disponerat ett särskUt anslag om 200 milj. kr.för tidigareläggning av arbeten i sysselsättningsstödjande syfte. Dessa arbetenhar påbörjats i nära samråd med AMS och därigenom i princip fyllt samma uppgiftsom beredskapsarbeten. Beredskapsarbeten inom tjänstesektorn ärett nytt inslag och sådana arbeten utgör f. n. närmare hälftenav arbetsvolymen på allmänna beredskapsarbeten.Liksom under föregående budgetår har verksamhet bedrivits medarbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete inom vårdområdet.Prakfikarbeten för ungdomar har anordnats hosstatiiga myndigheter och institufioner. hade ca 2500 ungdomar sådana arbeten. Alltalet anvisadearbetslösa vid beredskapsarbeten och deras ålders- och könsfördelning vid mitten avvissa månader Prop.1975:1 Bilaga 13 86 Mot bakgrund av säsongsvängningarna iarbetskraftsefterfrågan, den regionala obalansen samt de struktureUaförändringarna i näringslivet räknarstyrelsen med ett långsiktigt behov av beredskapsarbeten. Förskjutningen motett ökat behov av beredskapsarbeten inom tjänstesektorn samt för kvinnoroch ungdomar kvarstår. Med hänsyn till svårigheterna att bedöma konjunkturutveckUngen och därmed utvecklingen på arbetsmarknadenföreslås att medel anvisas motsvarande 1,1 milj. syssel-säffningsdagar. Denna arbetsvolym, som under alla omständigheter kommeratt behövas för allmänna beredskapsarbeten, beräknas kosta 330 milj. kr. Häravavser 150 milj. kr. Styrelsen framhåller i sammanhanget attanvisade medel för innevarande budgetår, med hänsyn tiil prisutvecklingen, ärotillräckUga för att uppnå avsett antal sysselsättningsdagar. En höjning av detangivna beloppet för väg- och gatuarbeten blir därför nödvändig. Styrelsen har i särskild skrivelse ocksåredovisat de skogsvägsförefag i Norrlandsinland och viss del av , till vilka AMS under budgetåret1973/74 lämnat förhöjda statsbidrag. Sammanlagt har härigenom som beredskapsarbete byggts skogsbUvägar till en kostnadav . I statsbidrag har utbetalats . Styrelsen konstaterarined tillfredsställelse att särskilda och allmänna beredskapsarbeten i prop.1974: 1 sammanförts under anslaget Sysselsättningsskapandeåtgärder. De fvå typerna av arbeten har dock delats upp på två anslagspostervarför svårigheterna att klart åtskilja verksamheterna fortfarande kvarstår.Såvida en fortsatt uppdelning av anslagsposterna är önskvärd vore enligtstyrelsens mening en tänkbar åtgärd att reservera benämningen Särskildaberedskapsarbeten för grupperna spe-cialanvisade och personer med nedsattarbetsförmåga medan gruppen äldre lokalt bundna förs till Allmännaberedskapsarbeten. Omfattningen av denna senare grupp kunde bestämmas vidsärskilda räkningstUl-fäUen . En sådan åtgärd skulle ävenmedföra en administrativ förenkling. Under budgetåren1971/721973/74 har Kungl. Maj:t i sysselsättningsstödjande syfte medgivittidigareläggning av byggnads- och anläggningsarbetenför vissa statliga myndigheter. Dessa arbeten har finansierats genom utökningav ordinarie anslag. Erfarenheterna av detta har från styrelsens synpunkt värki stort sett goda och verksamheten bör utvidgas. För att utan regionala ellerandra begränsningar snabbt kunna starta nödvändiga beredskapsarbeten bör dockstyrelsen under eget anslag disponera ett förhållandevis stort belopp. Om såerfordras, bör i likhet med tidigare budgetår, ytteriigare medel kunna anvisaspå tiUäggsstat. /74 anvisades till särskilda beredskapsarbeten 367,8 milj. kr.på riksstaten, 400 milj. kr. på tilläggsstat I och 25 milj. kr. på tilläggsstatIII, dvs, sammanlagt 792,8 milj. kr. Antalet utförda dagsverken ochnedlagda kostnader vid olika slags arbeten framgår av följande sammanställning. Sysselsältningsdagar och kostnader vid olikaslags särskilda beredskapsarbeten under budgetåret 1973174 sättningsdag (kr.) Under budgetåren1969/701973/74 sysselsattes i medeltal ca 11 000, 12 000, 14 000, 19 000 resp.18 000 personer i särskilda beredskapsarbeten. Sysselsättningsvolymen uppgickunder /74 till ca 3,4 milj. dagsverken mot knappa 3,7 milj.föregående år. Den höga volymen motiveras av svårigheterna aft i den öppnamarknaden finna passande arbeten för äldre lokalt bunden arbetskraft liksom förvissa grupper handikappade. Arbeten har också i betydande utsträckningbedrivits för vissa ungdomar, skilda grupper långtidsufbildade m. fl. Arbetenas fördelning påolika sektorer är i stort sett oförändrad vid jämförelse med föregåendebudgetär. Den största förändringen utgörs av en nedgång för husbyggnadsarbeten,vilket får ses ip.ot bakgrund av det förbättrade läget inom byggnadsbranschen.En ökning noteras för de industriella beredskapsarbetena som f, n. bedrivs vid58 arbetsställen i landet och sysselsätter ca 2 000 personer. Vid de särskildaberedskapsarbetena sysselsätts till äldre och lokall bundenarbetskraft. Därjämte sysselsätts vissa specialanvisade, menlalvårdspatienter,personer med narkotika- eller alkoholproblem samt personer som av andra skälhar nedsatt arbetsförmåga. Strukturförändringarna medför att dessa personerfår allt svårare att hävda sig på den öppna marknaden. Fysiskt krävande arbeteär i mänga fall olämpliga och det är därför angeläget att få in nya typer avarbeten som 1975:1 Bilaga 13 S8 passardessa grupper av arbetslösa. Behovet av arbetstiUfäUen, i den form som de industriella beredskapsarbetena nukan ge åt äldre och handikappade m. fl. AMS bedömer behovet av särskUdaberedskapsarbeten till ca 1,9 milj. sysselsättningsdagar vilket med enmedelkostnad per sysselsättningsdag om . motsvarar 418 milj. kr. Andelenvägarbeten beräknas bli i stort sett oförändrad. Om utvecklingen påarbetsmarknaden skulle medföra utgifterhärutöver har styrelsen för avsikt aft begära medel på tilläggsstat. /74 har inga beslutfattats om industribeställningar (s. k. rådrumsbeställningar). Emellertidberäknas de beslut om sammanlagt 17,4 milj, kr, som fattades /73 ha resulterat i ensysselsättningseffekt /74 motsvarande ca 2 000sysselsättningsdagar. Styrelsenräknar med att behov även i fortsättningen kan uppstå att punktvis lägga utbeslällningar för att dels överbrygga tillfälliga störningar i sysselsättningen, dels ge rådrum för att skaffa nyaanställningar eller anordna utbildning. Medelsbehovet för /76beräknas tUl oförändrat 10 milj. kr,,motsvarande ca . /74 fattade AMSbeslut om bidrag för totalt 50 milj. kr. till kommuner för projekteringav arbeten med en sammanlagd anläggningskostnad av ca 850 milj, kr. Detta beräknas motsvara ensysselsättningsberedskap av 1,7 milj, sysselsätfningsdagar.AMS har vidare inventerat sysselsättningsobjekt på skogs- ochnaturvårdsområdet samt projekterat skogsvägar motsvarande 1,1 milj.sysselsättningsdagar. Under de tresenaste budgetåren har volymen beredskapsarbeten varit osedvanligt stor. Genom ökade anslagunder åren 1972/73 och 1973/74 har dock objektreserven kunnat fyllas på.Behovet av stimulans för att i framtidenkunna hålla en tillräcklig reserv bedöms kvarstå i ungefär nuvarande omfattningoch eventuellt öka över en längre tidsperiod. Under /76 behöver arbetenprojekteras motsvarande 1,8 milj,sysselsätfningsdagar. Medelsbehovet beräknas till 25 milj, kr., varavför bidrag lill kommunala objekt 20 milj. kr. Inom kultur- och fornminnesvård utförsett betydande antal objekt somberedskapsarbeten. Dessa arbeten är i många fall lämpliga fÖr bl.a, äldrearbetstagare. För att en reserv av sådana arbeten skall finnas tillgänglig föreslår styrelsen att inventerings-,planerings- och projekteringsarbeteni syfte att få fram lämpliga beredskapsprojekt inom kulfur- och fornminnesområdetfår bekostas från anslagsposten Delaljplaneringsbidrag på samma sätt somgäller för bl, a, arbeten inom skogs- och naturvård. Investeringsfonds ärenden.Styrelsen har under det gångnabudgetåret yttrat sig till i ca 1 100 ärenden om Prop.1975:1 Bilaga 13 89 användande av investeringsfonder för byggnads- ochmaskininvesteringar.Styrelsen har därvid tillstyrkt 150 ansökningar om ianspråktagande avinvesteringsfonder i lokaliseringspolitiskt syfte. Övriga ärenden har med hänsyn till arbetsmarknadsläget ocharbetsmarknadsutsikterna tillstyrkts till den del de avsett byggnads-och anläggningsinvesteringar. Företagens intresse förinvesteringsfonderna som konjunkturstimulerande medel är betydande. Detframgår bl,a.