prop · FY0392 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringen äger vid bestämmandet av den prelimi- förordna att hänsyn skall lagas även nära avgiften. Regeringen äger för till mera betydande ändring, som av- ordna all hänsyn skall lagas även till giftsunderiaget kan antagas komma mera betydande ändring, som av- alt undergå lill följd av den allmänna giftsunderiaget kan antagas komma löneutvecklingen. alt undergå lill följd av den allmänna Harslutlig avgift som avses i föregående stycke icke påförts arbetsgivaren, skallsärskild beräkning ske av den preliminära avgiften. Därvid skall denpreliminära avgiften bestämmas till belopp, vilkel beräknas så nära som möjligtkomma alt molsvara den slutliga avgiften. Särskildberäkning av preliminär avgift skall jämväl göras, därest del kanantagas, all den slutliga avgiften kommer all avvika från den iförsta stycket angivna slutliga avgiften med minsl en femtedel av sistnämndaavgift. Särskild beräkning må ske även i annal fall än är sagt, därestskillnaden mellan eljesi utgående preliminär avgift och påräknelig slutligavgift skulle bliva mer betydande eller annan särskild omständighet föreligger. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1974:938. Lagom ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt Härigenomföreskrives atl 5 § lagen (1962:392) om huslrulillägg och kommunallbostadstillägg till folkpension' skall ha nedan angivna lydelse. Medårsinkomsl avses i denna lag den inkomst, för år räknat, som någon kan antagaskomma alt åtnjuta under den närmaste liden. Såsom inkomst räknas icke allmäntbarnbidrag, folkpension, tilläggspension enligl lagen om allmän försäkring tillden del pensionen föranlett minskning av pensionstillskott enligl 3 § lagen ompensionstillskott eller av barntillägg enligt 9 kap. 1 § sista stycket lagen omallmän försäkring, livränta som avses i 17 kap. 2 § nyssnämnda lag i vad denenligt samma lagrum avdragits från pension eller understöd som någon på grundav skyldskap eller svågeriag må vara föranledd alt utgiva. Viduppskattning av förmögen- Vid uppskattning av förmögenhets avka.stning skalldenna höjas hets avkastning skall denna höjas av det belopp,var- av det belopp, varmed förmögenheten må översliga medförmögenheten må översliga för den som är %\ft , för den somär gift sextiotusen kro-och för annan . nor, och förannan sjuttiofemtusen Värdetav naturaförmåner skall uppskattas efter regler, som fastställas av regeringen. Ifrågaom makar skall årsinkomsten för envar av dem beräknas utgöra hälften av derassammanlagda årsinkomsl och värdet av förmögenhet beräknas utgöra hälften avderas sammanlagda förmögenhet. Årsinkomslavrundas för envar pensionsberätligad lill närmaste hela tiotal kronor. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1973:909. 'Senaste lydelse 1974:786. Lag om ändring i lagen(1962:382) angående införande av lagen om Härigenomföreskrives all 16 § lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmänförsäkring skall ha nedan angivna lydelse. 16!Bestämmelserna i tredje stycket punkterna 1-4 övergångsbeslämmelserna lilllagen (nr 99) angående ändring i lagen den 29juni l946(nr431)omfolkpensionering skola alltjämt äga motsvarande tillämpning. Dock skallbeträffande änkepension efter man, som avlidit före , i ställetför 8 § första stycket lagen om folkpensionering i lagrummets lydelse förenämnda lidpunkt gälla, all sådan pension minskas med en tredjedel av denpensionsberättigades årsinkomst i vad den må översliga . Vidtillämpning i fall som sagts av 13 § 2 mom. sistnämnda lag skall ockprocenttalet 20 utbytas mot 10 samt beloppet utbytas mot 50 000kronor. Bestämmelsernai tredje stycket punkterna 1-4 övergångsbeslämmelserna lill lagen den 5 maj1960 (nr 99) angående ändring i lagen (nr 431) om folkpensioneringskola alltjämt äga molsvarande tillämpning. Dock skall beträffandeänkepension efter man, som avlidit före , i stället för 8 §första stycket lagen om folkpensionering i lagrummets lydelse före nämndatidpunkt gälla, atl sådan pension minskas med en tredjedel av denpensionsberättigades årsinkomsl i vad den må översliga . Vidtillämpning i fall som sagts av 13 tj 2 mom. sistnämnda lag skall ock procenttalet20 utbytas mol 10 samt beloppet utbytas mol . Dennalag träder i kraft den . 'Senastelydelse 1970:188. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , Propositionom sänkning av den statliga inkomstskatten, m. m. Statsrådenanmäler sina förslag till proposition om sänkning av den slalligainkomstskatten, m. m. Anförandena och förslagen redovisas i underprotokollenför resp. departement. StatsrådetSträng hemställer att regeringen i en gemensam proposition föreslår attantaga de förslag som han och statsrådet lagt fram. Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar all genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredragandena harlagt fram. Regeringenförordnar all de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagor 1 och 2. Anmälantill proposition om sänkning av den statliga inkomstskatten, m.m. Medslöd av Kungl. Maj:ls bemyndigande tillkallade jag trettonsakkunniga' alt se över skattesystemet m. m. (skalteutredning). Pågnjndval av utredningens delbetänkande (SOU 1974:20) Förslag tillskatteomläggning m. m. samt prop. 1974:132 beslutade förra årets höstriksdagen skatteomläggning som främst tog sikte inkomster. Avsikten varatt omläggningen skulle beaktas vid löneförhandlingar. a. löntagarorganisationerna vid överiäggningar med regeringen angåendeomläggningen framfört önskemål om att kunna sluta etl avtal både för år 1975och 1976 fick ulredningen i tilläggsdirektiv uppdrag att utarbeta etl förslagtill skalleomläggning också för . Enligttilläggsdirektiven borde förslaget innefatta en lindring av skallen främsl förlåginkomsttagarna och de stora löntagargrupperna. En utgångspunkt för arbetetvar all omläggningen skulle tolalfinansieras. Kostnadsramen angavs till 4miljarder kronor. som utredningen fullgjorde detla uppdrag borde denockså pröva frågan om sparavdragets storiek samt överse del s. k.villaavdraget. 'Dåvarande riksdagsledamoten , ordförande, riksdagsledamoten , professorn (fr. o. m. ), kanslirådetGunnär , riksdagsledamoten , sekreteraren (fr. o.m. ), riksdagsledamöterna , direktören och förbundsordföranden . Ulredningenhar redovisat sill uppdrag i delbelänkandet (SOU 1974:103)Skalleomläggning 1976. Ibetänkandet föreslås justeringar i slatsskatleskalan som innebär atl marginalskattensänks betydligt vid lägre inkomster och atl alla inkomsttagare i de storalöntagargrupperna får en minskning av statsskatten med . Beträffande villaavdragel förordar ulredningen atl fråganom höjning av detta avdrag tas upp när utfallet av allmännafastighetstaxering är känt. Utredningenföreslår vidare ändrade regler i fråga om extra avdrag för folkpensionärer. Finansieringenav reformen föreslås ske genom en höjning av den allmänna arbetsgivaravgiftenfrån nuvarande lill . Ulredningensförslag är inte enhälligt. Mot förslaget lill inkomstskattesänkning harledamöterna sig. Mot förslagel lill finansiering har ledamöterna avgivit reservationer. Ledamölerna ochHermansson har inte anslutit sig lill ulredningens förslag om höjning avsparavdraget. Ledamoten godtar inle utredningens beslut angåendevillaavdragel. Särskilda yttranden har avgivits av ledamölerna Gadd, Hörnlundoch . Reservationerna berörs närmare i samband med den följanderedogörelsen för ulredningens förslag. Efterremiss har yttranden över belänkandet avgelts av kammarrätten i Slockholm,, (), statskontoret,(), (), länsstyrelserna i ,, , , och , , ,och , företagsskatteberedningen,kommunalekonomiska utredningen, (),i (LO), (),akademikers centralorganisation och (/SR), (), hantverks- ochindustriorganisation (SHIO), . (), . , FöreningenSveriges fögderichefer. (),pensionsålderskommittén. (), . , utredningen om en allmänarbetslöshetsförsäkring (ALF-ut-redningen). LO har bifogat yttrande frånSvenska träindustriarbetarförbundet. och har åberopat yttrande av Näringslivels skaltedelegation. LRF haråberopat yttrande av Lantbrukarnas skaltedelegation. Yttrandehar också avgetts av Kommunernas pensionsanstalt (K?A) och Konstnäriiga ochlitterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS). Jagavser nu alt ta upp de av utredningen framlagda förslagen och vissa andrafrågor som behandlats vid överiäggningar mellan regeringen och företrädare förde politiska partierna. Vidare vill jag redovisa bl. a. förslag om sänkning avsjömansskallen. Den del av omläggningen som berör socialförsäkringen m. m.anmäls av chefen för . A11 m ä n t Inkomstskallbetalas till slalen i form av statlig inkomstskall och till kommunerna i formav allmän kommunalskatt. Denstatliga inkomstskatten är progressiv för fysiska personer, oskiflade dödsbon ochfamiljestiftelser men proportionell för övriga skattskyldiga. Denallmänna kommunalskatten är en s. k. repartitionsskatt, vilket innebär alt delskattebelopp som behövs för all täcka kommunens utgifter fördelas mellankommunens skallskyldiga i förhållande till del antal skattekronor ochskatteören som påförs varje skatlskyldig (en skattekrona = 100 kr.beskattningsbar inkomst). Skallen är i princip proportionell. Denfortsatta redogörelsen för inkomstbeskattningen avser endasl fysiska personer. Beräkningenav taxerad och beskattningsbar inkomst Somunderlag för inkomstbeskattningen bestäms beskatlningsbar inkomst för varjeskallskyldig. Denna inkomst utgörs av taxerad inkomst minskad med grundavdragoch i förekommande fall s. k. extra avdrag. Beskatlnings-underiaget bestäms förstats- och kommunalbeskaltningen var för sig genom etl åriigilaxeringsförfarande. Beslämmelser för inkomstberäkningen finns främst i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, , och kommunalskaltelagen (1928:370),KL. Reglerna för inkomstberäkningen är lill stor del gemensamma för de bådainkomstskatterna. Skattepliktföreligger för inkomst av jordbruksfastighet, annan fastighet, rörelse, tjänsl,tillfällig förvärvsverksamhet och kapital. Vid kommunaltaxeringen är också s.k. garantibelopp för fastighet skattepliktigt. Inkomstberäkningen skersärskilt för varje s. k. förvärvskälla. Tillskattepliktiga intäkter hör bl. a. flertalet folkpensionsförmåner. Skattepliktföreligger numera också för bl. a. vårdbidrag enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL). Vidberäkning av inkomst frän särskild förvärvskälla får avräknas alla omkostnaderunder beskattningsåret som fordras för atl förvärva och behålla intäkterna.Summan av inkomsterna från olika förvärvskällor utgör den Frånsammanräknad inkomst får göras s. k. allmänna avdrag (46 § KL). 1 första handavräknas underskott som vid inkomstberäkningen uppkommit i förvärvskälla.Därefter kvarstår sammanräknad nettoinkomst. Denna reduceras med vissaallmänna avdrag som inle har direki samband med någon förvärvskälla.Avdragsrält föreligger för sådana egenavgifler till sjukförsäkringen,folkpensioneringen, ATP och den allmänna arbetsgivaravgiften, som påförts underåret före taxeringsåret. När del gäller sjukförsäkringsavgift på inkomst avanställning, som normall påförs sista gången , är dockavdragsrätten begränsad lill . Sammanlagdainkomster från olika förvärvskällor minskat med allmänna avdrag ochföriustavdrag saml med tillägg vid kommunaltaxeringen för ev. garantibelopputgör laxerad inkomst. Denna avrundas nedåt till jämnt tiotal kronor. Fråntaxerad inkomst avräknas grundavdrag med . under förutsättning all denskallskyldige varil bosall i under hela beskattningsåret. Har denskaltskyldige varil bosatt i endasl under en del av beskallningsåreljämkas grundavdraget med hänsyn härtill (48 § KL). Utövergrundavdrag har skattskyldig i vissa fall även rätl till s. k. extra avdrag (50§ 2 mom. KL), nämligen dels när skalleförmågan är väsentligen nedsatt lillföljd av långvarig sjukdom eller annan s. k. ömmande omständighet, dels närhans inkomst efter skatt på grund av nedsatt arbetsförmåga, långvarig oförvålladarbetslöshet, slor försörjningsbörda eller annan sådan omständighetunderstigerexisiensminimum. Del maximala avdragsbeloppel är i dessa fall 10 000kr., vid extra avdrag på grund av existensminimum dock med tillägg av 2 500 kr.för varje barn. Sedantaxerad inkomst minskats med ev. grundavdrag och extra avdrag erhållesbeskattningsbar inkomst. Denna avrundas nedåt lill jämnt hundratal kronor. Makarlaxeras var och en för sin inkomst. Vid inkomstberäkningen gäller dock i vissahänseenden särskilda regler för makar. Om makar levt lillsammans underbeskattningsåret, har endera maken räll all tillgodogöra sig allmänna avdragoch - efter den andre makens medgivande - förlustavdrag som denne inte kunnatutnyttja. Vidare beräknas s. k. extra avdrag med hänsyn lill båda makarnasinkomst- och förmögenhetsförhållanden. Grundavdraget beräknas däremotindividuellt för vardera maken. Denstatliga inkomstskatten las ut med viss proceni av ell s. k. grundbelopp, somi sin tur motsvarar viss del av den beskattningsbara inkomsten. Under senare århar regelmässigt tagits ut av grundbeloppet, vilket betyder att uttagenskall varil lika stor som grundbeloppet. Skatten bestäms efler en progressivskiktskala, som har följande utseende (10 § I mom. SI). 45 000- 65 000 Vidberäkning av slallig inkomstskatt för makar gäller särskilda regler. Innebördenav dessa regler är alt vardera maken beskattas individuellt för s. k.A-inkomst, medan däremot s. k. B-inkomsl sambeskallas. Sambeskattningen avB-inkomst sker genom atl makarnas sammanlagda B-inkomsl beskattas "påloppen" av deras slörsla A-inkomst. Med A-inkomst förslås inkomst avtjänsl, med undantag för periodiskt understöd och därmed jämförlig intäkt,samt inkomst av jordbruksfastighet och rörelse om den skaltskyldige varilverksam i förvärvskällan i ej blott ringa omfattning. Enligl definitionenräknas bl. a. pension och livränta till A-inkomst. Annan inkomst än A-inkomstutgör B-inkomsl. Ivissa fall medges särskilda avdrag från den uträknade skatten i form av s. k.skattereduktion resp. särskild skattereduktion. Beslämmelser härom finns i 2 §4 och 5 mom. uppbördslagen (1953:272). Rätttill skattereduktion med . har ensamslående skallskyldig medhemmavarande barn och gift vars make saknar statligt taxeradinkomst. Gift vars make har taxerad inkomst understigande . flrskattereduktion av skillnaden mellan . och den taxeradeinkomsten. Skattereduktionen avräknas mol flertalet skatter och avgifter, dockinte mol bl. a. slallig förmögenhetsskatt, ATP-avgifl eller allmänarbetsgivaravgift. Rätttill särskild skattereduktion med . har skattskyldig, som inte i egenskapav folkpensionär är berättigad till extra avdrag vid laxeringen och varsstatligt taxerade inkomst inte överstiger . Vid högre inkomstavlrappas den särskilda skattereduktionen av överskjutande inkomstoch är därigenom helt avtrappad då inkomsten uppgår till . Somytteriigare förutsättningar för avdragsrält gäller bl. a. att den skattskyldigefyllt under beskattningsåret och haft A-inkomst på . Denkommunala inkomstskatten är som tidigare nämnts proportionell i förhällandetill den beskattningsbara inkomsten och las ut med en i särskild ordningbestämd andel av denna inkomst. Den genomsnittliga kommunala utdebiteringen ärf n. ca . beskattningsbar inkomst, dvs. skattesatsen är igenomsnitt ca 25 96. Folkpensioneringenomfattar både generella och inkomslprövade förmåner. Degenerella förmånerna utgörs i första hand av ålderspension, förtidspension ochfamiljepension i form av änkepension och barnpension. Ålderspension liksom helförtidspension och hel änkepension utgår för år räknat av basbeloppetför ensamstående pensionär och med sammanlagt 155 96 av basbeloppet för tvåpensionsberätligade makar eller med 77,5 96 för vardera maken. (Basbeloppet förmars 1975 är ). Härtill kommer i vissa fall pensionstillskott somberörs närmare i det följande. Vidare finns lilläggsförmåner lill folkpension.Hit hör bamlillägg, vårdbidrag saml in-validiietsiillägg ochinvalidiietsersätlning (fr.o.m. handikappersättning). Deinkomslprövade förmånerna utgörs av kommunall bostadstillägg, huslrulilläggoch vissa änkepensioner. Somkomplettering till folkpension ulgår pensionstillskott lill pensionär som intehar ATP eller som har låg ATP. Tillskottet ulgår med samma belopp för ensamståendesom för var och en av två makar. Förinnevarande budgelår utgår pensionstillskott med 18 96 av basbeloppet. 1 denmån ÄTP lillsammans med pensionstillskottet överstiger 30 96 av basbeloppetreduceras pensionstillskottet. Pensionstillskotten höjs med 396 av basbeloppet och därefter med ytteriigare 4 96 av basbeloppet förensam pensionär och för var och en av två makar. Den garanlinivå sompensionstillskottet skall ge höjs successivi från 30 lill 45 96 av basbeloppet.För förtidspensionär utan ATP eller med låg ATP ulgår dubbla pensionstillskott.Den allmänna pensionsåldern sänks från till . Bestämmelsernaom dessa folkpensionsförmåner ålerfinns i AFL saml lagen (1969:205) ompensionstillskott och lagen (1962:392) om huslrulillägg och kommunallbostadstillägg. Folkpensionsförmånernaär i princip skattepliktiga. Kommunall bostadstillägg och tilläggsförmånertill handikappade försäkrade har dock undantagils från beskattning. De skattepliktigafolkpensionsförmånerna behandlas som A-inkomst. Detta betyder atl makarsfolkpensioner inte sambeskallas vid den statliga inkomstbeskattningen. Ävenom folkpensionsförmånerna således i princip behandlas som andra skattepliktigatjänsteintäkter, kommer de ändå ofta atl undantas från beskattning på grund avreglerna om extra avdrag för nedsatt skalleförmåga. Enligl50 § 2 mom. fjärde stycket KL gäller atl skattskyldig, vars inkomst tillicke obetydlig del utgjorts av folkpension, skall - om särskilda omständigheterinte föranleder annat - anses ha rätt till extra avdrag på grund av nedsattskatieförmåga. Enligl anvisningarna till samma paragraf är skallskyldig, somvid sidan av folkpensionen även haft annan inkomst, berättigad till etl medhänsyn till omständigheterna jämkat avdrag. För makar och i laxeringshänseendelikställda skattskyldiga bestäms extra avdrag med hänsyn till båda makarnasinkomst- och förmögenhetsförhållanden. Riksskatteverketfastställer närmare föreskrifter för beräkning av extra avdrag förfolkpensionärer. Enligl verkels anvisningar är avdragels sloriek beroende avden lill statlig inkomstskatt laxerade inkomstens sloriek. Delmaximala extra avdraget skall avpassas så att beskatlningsbar inkomsi inle uppkommerså länge den laxerade inkomsten inte överstiger viss nivå. Denna skattefrianivå motsvarar för ensamstående folkpensionär den laxerade inkomst som erhållesom han inte har andra inkomsler än hel folkpension för ogift, pensionstillskottoch en sidoinkomst på högsl . (härvid räknas med schablonavdrag 100 kr.i förvärvskällan ijänsl och inte med några allmänna avdrag). För makar liggerden skattefria nivån på en taxerad inkomst som motsvarar hel folkpension förett pensionärspar, pensionstillskott för båda makarna och en sidoinkomsl på . När den laxerade inkomsten överstiger den skattefria nivån, avlrappasdet extra avdraget på så säll alt del maximala avdragsbeloppel reduceras med entredjedel av överskjutande inkomstbelopp. Förmögenhetslillgångar beaktas på såsäll alt förmögenhet som överstiger . leder till minskning av avdragetenligl följande; Förmögenhet, kr. Närförmögenheten överstiger , medges inle något extra avdrag. Medverkan fr. o. m. har införts en särskild komplei-teringsregel,som bör ses i samband med den särskilda skaltereduktion på . som i vissafall medges skattskyldiga i aktiv ålder. Kompletteringsregelninnebär att en folkpensionär har rätt till extra avdrag med , omhans statligt laxerade inkomst inte överstiger . Överstiger inkomsten36 , reduceras minimiavdragel med 20 96 av överskjutande inkomslbelopp.Vid taxerad inkomst på . är minimiavdragel hell avlrappat.Minimiavdrag medges ulan hänsyn till makes inkomst och oberoende avförmögenhet. Somframgår av redogörelsen har reglerna om extra avdrag konstruerats såall den skattefria inkomstnivån för folkpensionärer och därmed slorieken av delextra avdraget och de inkomslgränser inom vilka avdraget avlrappas är direktberoende av slorieken av vissa folkpensionsförmåner, nämligen folkpensionensgrundbelopp och pensionstillskott. Dessa förmåner är basbeloppsanknutna ochföljer kostnadsutvecklingen. Delsamma kommer då alt gälla del extra avdragetoch inkomslgränserna. Vidare kommer en allmän förbättring av förmånerna - avdet slag som sker - och den åriiga tillväxten av pensionslillskollelatl direki återverka på avdrag och inkomslgränser. Tillledning för taxeringsmyndigheterna faslställer RSV tabeller förberäkning av det extra avdraget. Del bör framhållas alt tabellerna i principtillämpas på varje skatlskyldig som avses i 50 § 2 mom. fjärde stycket KL, dvs.varje skatlskyldig vars inkomsi lill inle obetydlig del beslår av folkpension.Tabellerna tillämpas alltså oberoende av om den skaltskyldige i del enskildafallet har full pension. Ävdragslabellen för makar liilämpas även om i delenskilda fallet endasl den ene av makarna är folkpensionär. Om make som ärfolkpensionär har så låg inkomst att han inte kan utnyttja sin del avlabellavdragel, får resterande del utnyttjas av andra maken. Däremot gällerinle tabellerna i fråga om den som endast uppbär barnpension och vårdbidrag. Medsparavdrag menas det extra avdrag som enligl 39 § 3 mom. KL medges fysiskperson i förvärvskällan kapital under förutsättning atl bruttointäkten iförvärvskällan överstiger avdragsgilla kostnader. Avdragsbeloppet är 400 kr.Makar har tillsammans räll lill avdrag med . Avdraget får dock inle inågot fall översliga skillnaden mellan bruttointäkten och kostnaderna iförvärvskällan. Underskoll kan alltså inle uppkomma på grund av sparavdraget. Ävdragsbelppet var då . för ensamstående och 200 kr.för makar tillsammans. höjdes beloppen till 300 resp. . och år1961 - med verkan fr. o. m. taxering - till nuvarande 400 resp. 800kr. Intäktav annan fastighet, som är inrättad till bostad åt en eller två familjer(villafastighel) beräknas enligl 24 § 2 mom. KL enligl schablon lill 2 96 avden del av fastighetens taxeringsvärde eller motsvarande värde som inteöverstiger , 4 96 av den del som överstiger . men inle , 8 96 av den del som överstiger . och av den del som överstiger . Om fastighetens ägare är mantalsskrivenpå fasligheten får denne vid inkomstberäkningen, förutom avdragför ränta på lånat i fastigheten nedlagt kapital och tomträttsavgäld ellerliknande avgäld, göra etl extra avdrag enligl 25 § 3 mom. KL, del s. k.villaavdragel. Avdragsbeloppet är, räknat, . men får dockinle överstiga schablonintäkten av fastigheten. Äger den skaltskyldige endasldel av fasligheten nedsätts avdraget i motsvarande mån. Avdraget medgesoberoende av om fastigheten lämnar överskott eller underskoll. Även oskiftdödsbo får villaavdrag under förutsättning all någon delägare i boetmantalsskrivits på fastigheten. Avdragetinfördes och avdragsbeloppet var då . höjdes beloppet -med verkan fr. o. m. taxering - lill nuvarande . Deavgifter som här avses tas ul hos arbetsgivare på de kontantlöner ochnaturaförmåner i form av kost och bostad, som utgår till anställda. Några av avgifternalas också ut i form av egenavgifter från rörelseidkare m.fl. Avgifternaoch de procentsatser som tillämpas vid uttag framgår av följandeuppställningar. 1 den mån annan uttagsprocenl beslutats eller föreslagits förår 1976 har denna särskilt angivits. 10,75 (1976: 11,00) 4,20 (1976: 4,70) arbetslöshetsförsäkringen m. m. Härtillkommer byggnadsforskningavgiflen, som fr. o. m. las ul efter 0,6 96 avarbetsgivare inom byggnadsindustrin. Från denna avgift bortses i det följande.Särskilda regler gäller för uttag av avgifter hos redare; även dessa reglerförbigås här. 10,75 (1976:11,00) 4,20 (1976: 4,70) 1fråga om avgiflsunderiaget föreligger vissa skillnader mellan de olika avgifterna.Förhållandet medför bl.