prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — STUanser att behov av stöd tiU utveckling av helt nya energisnåla processer kommeratt kräva insatser i väsentligt ökad grad och framhåller bl. a. behovet avkartläggningsarbeten kring energiflöden, energieffektivitet ochförbättringspotential för olika industriella processer. Internationelltsamarbete för uppbyggnad av en informationsbas för värdering av sådana datablir härvid enligt styrelsen ett viktigt komplement. CDL framhåUer att särskilduppmärksamhet bör ägnas vissa energikrävande enhetsoperationer som t. ex.målning och luftkonditionering, vilka inte hänför sig till någon specieUindustrigren och därför inte blir behandlade vid den gängse sektorindelningen. Åtgärder för minskadenergiförbmkning inom järn- och stålindustrin bör enligt Jernkontoretsuppfattning i varje faU på kort sikt inriktas på bättre styrning och kontrollav förbränningsprocesserna samt bättre tillvaratagande av spillvärme. Energifrågor inomjord- och skogsbruk ansluter sig i huvudsak till EPK:sfraniiställning inom detta område, medan som allmänreaktion framhåller att systemavgränsningar saknas eller är diffusa. Högskolananger att jordbruket använder sig av tre olika former av energiinsatser,nämligen solenergi, direkt hjälpenergi (drivmedel och elström) samt indirekthjälpenergi (handelsgödsel, maskiner, byggnader etc.) och att ett huvudmål förenergianvändningen i jordbruket måste vara att producera livsmedel med minstamöjliga insatser av hjälpenergi. Detta leder till två slutsatser: För detförsta erfordras, eftersom varje livsmedelsprodukt drar med sig olika formerav energiinsatser i olika led, en fullständig analys som helst bör drivas attomfatta även förädling av produkterna. är det svårt att uttalasig om energibesparingar. För det andra är det av intresse att utvecklaproduktionsmetoder och växtslag som kan maximera bindandet av solenergi omdetta leder till en mindre insats av hjälpenergi per producerad enhet.Lantbrukshögskolan och lantbruksstyrelsen noterar att Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 164 trädgårdsnäringeninte behandlats i utredningen och framhåller växthusproduktionens f. n. storaenergibehov. anger ett flertal angelägna forskningsområden. ochskogshögskolan anger att forskningen inom många områden till en början börinriktas på att närmare klarlägga förutsättningarna för olikautvecklingsprojekt. Som exempel anges av skogshögskolan att man i stället föratt förutsätta att allt hyggesavfall är värdefullare för fiberproduktion än sombränsle borde göra lönsamhetskalkyler för olika utnyttjandealternativ.Högskolan uttalar vidare stöd för förslaget om utveckling av ignifluidteknikför förgasning av förorenat och ej utnyttjat avfall. Skogshögskolan framhålleratt skogsnäringens positiva betydelse för landets energibalans i grunden berorpå att skogens biomassa produceras inom landet och sålunda är en rennettoproduktion. De naturliga processerna kan påskyndas exempelvis genomgödsling och man anför att kvävegödsling motsvarande ianspråktagande av ett tonolja resulterar i en ökad skogsproduktion motsvarande ca olja. Meddetta betraktelsesätt skulle således skogsgödslingen vara positiv ur energisynpunkt.Domänverket instämmer i utredningens uttalande att ved- och hyggesavfallnormalt inte är något attraktivt bränsle och att användningen av vedråvaraendast kan ses som ett alternativ vid total avspärrning. Lantbruksstyrelsenframhåller att i den mån avsättningsmöjligheterna tillåter det skuUeskogsindustrins energibehov kunna minskas genom övergång tillträvaruproduktion i stället för pappersmasseproduktion. Med hänvisning tillenergiprognosutredningens material anges att trävaraindustrin förbrukar 0,8 GWhper nnlj. produktvärde medan motsvarande energiförbmkning för massa- ochpappersindustrin är 10,7 GWh. Lantbruksstyrelsen ochjordbrukstekniska institutet uttalar stöd för EPKzs förslag omutvecklingsarbete för framställning av metangas ur staUgödsel.Lantbruksstyrelsen påpekar att detta endast i ringa grad skulle påverkagödselns gödselvärde och dess värde som jordförbättringsmedel, eftersomväxtnäringsämnena och de mullbindande substanserna finns kvar i gödseln efterrötningsprocessen. Däremot avvisar styrelsen tanken att utnyttja halm sombränsle för bostadsuppvärmning med hänvisning till dess värde som foder och jordförbättringsmedel. framhåller att medel bör reserveras även för undersökningar rörandeutveckling av tekniken för förtorkning av hö och spannmål. och framhåller att de av EPK föreslagnaanslagsramarna bör höjas, den sistnämnda anger till minst 3 milj. kr. Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 165 5.3.6Energianvändning för transporter och samfärdsel Fleraremissinstanser, däribland Kungl. och , framhåller värdet av det faktaunderlag som tagits framgenom EPK:s arbete, även om bl. Svenska utvecklings AB ställer sig kritiskttill vissa detaljer i materialet. beklagar attsjöfartsnäringens viktiga roll för försörjning med energiråvara intetiUräckligt uppmärksammats av kommittén. Allmänna trafikpolitiskafrågestäUningar tas upp i många remissyttranden, bl. a. från . för byggnadsforskning anser att transportsektornssamband med fysisk samhällsplanering undervärderats av EPK. FoU omlokaliseringsmönster och planering är väsentiig om transportsektornsenergianvändning på skall kunna effektiviseras. Många yttranden påpekarden ringa effekten av åtgärder inom transportsektorn på den totalaenergibalansen. framhåller att när ingrepp görs inom dennasektor blir konsekvenserna i allmänhet mycket svåröverskådliga och att ett gottstatistiskt underlag erfordras för att ge kunskap om dagens situation. Denbristande statistiken om transporter i samhället påtalas även av Chalmerstekniska högskola. Flera remissorganframhåller att endast obetydliga energivinster står att få genom överföring avgodstransporter mellan olika typer av transportmedel. Statens järnvägarframhåller dock att en överföring av trafik till järnväg i de tungarelationerna torde medföra högre beläggningstal både för person- ochgodstransporterna, vilket skulle sänka energiförbrukningen per transporteradenhet. noterar att den inrikes sjöfartens roll sombränslesn&lt alternativ till andra transportformer har observerats menframhåller att EPK:s förslag om anslag med 2 milj. kr. synes vara förlågt om ett realistiskt resultat skall förväntas. Många remissorganframhåller samfärdselns beroende av petroleumprodukter. hävdar attför människor i mindre tätbefolkade områden är bilen näst intiU oumbärlig ochatt en kraftig begränsning av bilanvändningen kan medföra stora påfrestningarpå samhället. Detta motiverar insatser för att få fram alternativa drivmedel.Användning av metanol som drivmedel eller som komplement till konventionelladrivmedel i olika motortyper framhålls av bl. a. statens vägverk ochBilin-dustriföreningen. ÖEF anför att stor beredskapsbetydelse måste tillmätasforskningen rörande nya bilmotorer med hög verkningsgrad och möjlighet attanvända andra energiformer än konventionella drivmedel. Även transportnämndenframför likartade synpunkter. framhåller atteftersom nuvarande drivmedelsberedskap bygger på förutsättningen att en del avfordonsparken kan 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 166 övergåtUl gengasdrift bör det vara angeläget att genom fortsatt FoU förbättragengasens användbarhet. Beträffandeprogramförslagets inriktning framhåller statens vägverk att för insatser påkollektivtrafikteknik talar inte främst energipolitiska utan social- ochmiljöpolitiska skäl. Verket menar att från energipolitisk synpimkt synes detviktigare att anlägga ett energiekonomiskt synsätt medfokus på energibesparande åtgärder för att därefter då fömtsättningarnaförtydligats genom FoU-arbetet inom programmet Allmänna energisystemstudier ge hög prioritet åt studier kring alternativa framtida transportsystem.Transportforsknings-delegationen anger att forskning med imriktning påkollektivtrafikre/:/?//: bör underordnas FoU som tar sikte på att bedömaframtida behov, krav och trolig utveckling av relationerna mellan privatbilismoch kollektivtrafik. konstaterar med hänvisningtill amerikanska undersökningar att de största energitekniska vinsterna inomtransportsektom står att göra genom minskad fordonsstorlek och genom höjdmotor- och transmissionsverkningsgrad. Slutsatsen härav är att en stor del avdet belopp som föreslås bör läggas på utveckling av motor-ochtransmissionssystem lämpliga för city- och weekendfordon i stället för påkollektivtrafik. Man framhåller att vinstema med kollektivtrafik i Sverigetorde stå i omvänd proportion tiU den ökade utflyttningen inom tätortema.Trafikpolitiska utredningen anser dock att EPK valt att satsa alltför stor delav anslaget för transportsektorn på delprogrammet Energianvändning idrivsystem med hänsyn till den kommersiella verksamhet som redan finns inomområdet. vid i hävdar att verkligt storaenergibesparingar inom samfärdselsektorn torde kunna uppnås främst genom förändringari transportsystemen och ändrade lokaliseringsmönster, varför delprogrammetTransportsystem (6 milj. anses vara kraftigt underdimensionerat jämförtmed Drivsystem och Skeppsreaktorer (21 mUj. Beträffandeav EPK angivna utvecklingsprojekt finner det föreslagna stödet tillutvecklingen av stirlingmotorer vara angeläget och har inget att erinra motförslaget om stöd till batteriutveckling. framhåller att medhänsyn till att vätgas kan vara aktuell som energibärare fram emot börförberedande studier inrymmas i ett energiforskningsprogram. EPK:sförslag om studium av kärnkraftdrift av fartyg stöds av , menifrågasätts av såväl transportforskningsdelegatio-nen som av trafikpolitiskautredningen. Den förstnämnda framhåller att en bättre medelsanvändning tordekunna erhållas om det aktueUa beloppet används till forskning rörandemöjligheterna till energibesparing genom att i högre grad utnyttja sjöfarten iförsta hand inom godstransportområdet. Trafikpolitiska utredningen framhåUeratt forskning rörande kärnkraftdrift av fartyg i första hand är av intresse förvarvsindustrin Prop.1975:30 Bilaga 1 Industridepartementet 167 ochför den svenska rederinäringen och genom sin i första hand kommersiellainriktning inte uppfyUer EPK:s målsättningskriterier. Utredningen anser inteheller att kämkraftdriften torde medföra någon större påverkan påenergiåtgången för transporter i . Transportforskningsdelegationentar upp frågan om dess verksamhetsområde och ifrågasätter om energiforskninginom detta enbart skall syfta till att begränsa energikonsumtionen inomtransportsektorn. Delegationen anmäler att den f. n. utarbetar ett program förenergiforskning inom sitt verksamhetsområde. Programmet avses innehålla ettantal konkreta projekt, vilka var för sig kan kostnadsuppskattas. I början avår 1975 anser sig delegationen således kunna ange en ram för de FoU-insatserinom energiområdet den anser nödvändiga. 5.3.7Energianvändning för lokalkomfort boende och arbetsmiljö Stålensråd för byggnadsforskning hävdar att nolltillväxt inom netto-energiförbmkningenför detta område är tekniskt möjlig, men att om detta skall kunna uppnås enbartgenom byggnads- och installationstekniska åtgärder måste de vara av mycketlångtgående karaktär. allmännyttiga bostadsföretag anser däremot attden även fortsättningsvis sannolikt ökade utrymmesstandarden, eventuell ökadsmåhusproduktion, tröghet i ombyggnadsarbeten och ökning av antalet fritidshuskommer att ha alltför stor inverkan för att noUtillväxt skall vara möjlig. Frågor om byggnadsnormer,energimätning m. m. har varit föremål för många remissinstansers uppmärksamhet.Energiberedskapsutredningen konstaterar att förbmkningsbegränsningar kan uppnåst. ex. genom användningsrestriktioner, sänkt rumstemperatur, varmvattenstoppm. Sådana åtgärder underlättas av en väl utvecklad mät- och styrteknik.Utredningen framhåller också att effektivare energihushållning kan uppnås genomändrade normer och föreskrifter och understryker att regler för individuellenergimätning bör övervägas. FoU-insatser bör göras beträffande värme- ochvarmvattenmätning samt möjlig anpassning hos olika hushållsgrupper till enändrad inomhusmUjö genom exempelvis kallare \armvatten, mindre ventilation och belysning. HSB:s riksförbundansluter sig till EPK:s påpekande att statliga och kommunala anvisningar ochbestämmelser kraftigt styr byggnadernas utformning och framhåller attväsentliga energibesparingar säkerligen kan göras genom en översyn av dessabestämmelser med inriktning på de driftekonomiska konsek\ enserna av normerna.Förbundet framhåller även att tanken på att mail i samband med projekteringenäven skall upprätta energibalanser för fastigheterna bör prövas ingående. berör frågan om taxor med riktat sparin-citament och uttalar bestämt motsätter sig sådana. Förbundet anger att man av sociala skäl intekan acceptera ett användande av konstlade energipriser som metod förransonering av de enskilda konsu- 1975:30 Bilagal Industridepartementet 168 allmännyttiga bostadsföretag anför däremot att ifråga omde enskilda hushållens konsumtion av energi för uppvärmning, varmvatten,elström m. m. fordras en taxepolitik med starka incitament till ökadsparsamhet. Taxesystemet bör ges en sådan konstruktion attboendekostnaderna så långt möjligt inte ökas påtagligt. LO anser attprishöjningar på energi eller andra sparåtgärder endast får användas om dekopplas med fördelningspolitiska åtgärder som kompenserar ekonomiskt eller påannat sätt svaga grupper. ÖEFmenar att det av EPK föreslagna FoU-stödet till lokalkomfortområdet ärsynnerligen angeläget, särskilt med hänsyn tUl de besparingseffekter som tordekunna nås på kort sikt. Styrelsen understryker behovet av en bredinformationsverksamhet till allmänheten och fortlöpande utbildning aveldningsteknisk personal och fastighetsskötare och ifrågasätter om det avutredningen föreslagna stödet härför är tillräckligt. STU framhåller attlokalkomfortområdet tillsammans med det s. k. spillvärmeprogrammet utgör deområden där den svenska FoU-insatsen bör ha den högsta ambitionsnivån ochbredden. för byggnadsforskning och statens provningsanstalt betonaratt det inom lokalkomfortområdet finns flera delområden där har sådanspeciell vetenskaplig kompetens som enligt EPK:s uppfattning bör motiverasärskilda forskningsinsatser. Fleraremissorgan verksamma inom området ansluter sig till EPK:s bedömning av totaltimder den närmaste tioårsperioden erforderliga FoU-medel, men framhåller att enså snabb ökning av resurserna som EPK angivit inte är realistisk. bedömer att eftersom tillgången påkvalificerade forskare är begränsad problem kan uppstå när det gäller att underde första åren effektivt utnyttja föreslagna resurser. Motsvarande uppfattningframförs av , tekniska högskolan i , statensplanverk och . för byggnadsforskning angerför budgetåren 1974/751977/78 de rimliga totala insatserna för energiin-riktadbyggnadsforskning till resp. 7, 17, 22 och 27 milj. kr. Avvägningenmellan de av EPK föreslagna satsningar för delprogrammen Byggnaden resp.Installations- och apparatteknik (8 resp, 35 milj. kr. under de tre förstaåren) ifrågasätts av bl. a. statens provningsanstalt, som anger att de omvändaförhållandena bättre skulle svara mot en samhällsriktig och energirationellsatsning. anser det angeläget att ökade resurser i första handtilldelas FoU-arbete beträffande tillämpning av sådan teknik inombostadssektorn som erfarenhetsmässigt bör leda till energibesparingar.Byggnadsstyrelsen beklagar att utredningen inte presenterat något FoU-programbeträffande den byggda miljöns förhållande tiU naturomgivningen(byggnadsekologi) och inte heller något program för energifrågornas behandlingi samband med planarbete. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 169 K1 i m a t h y g i e n Byggnadsstyrelsenframhåller att ett bättre underiag för riktlinjer och normer när det gällerklimathygien är av stor betydelse. Inte minst viktigt är att samspelet meUanolika klimatfaktorer klarläggs liksom dessas betydelse för den totalaupplevelsen av klimatet. anser det angeläget påpeka att denbiologiska variationen beträffande krav på olika inomhusklimatvariabler är storoch att andra förhållanden tycks gälla för t. ex. små barn, åldringar och vissafysiskt handikappade än för vuxna, "friska" individer, för vilka degenerella normerna i regel konstruerats. anföratt den klimathygieniska forskningen utöver att ge underlag beträffande samspeletmellan psykologiska och fysiologiska komfortfaktorer i fred även bör kuima gegränsvärden för den mänskliga prestationsförmågan om bostadsvärmen försvinneri krig. menar att normerna utformas under hänsynstagande till andra väsentligamål än energipolitiska, t. ex. rimlig boendekostnad. Grunderna för utformningav byggbestämmelser och låneregler kan naturligtvis inte ifrågasättas. Även omenergipriserna har betraktats som låga, bar uppvärmningskostnadernaingalunda varit obetydliga för de totala boendekostnadernas storlek. FOAtillstyrker det av EPK föreslagna programmet. påpekar attFoU-verksamhet som syftar till att sänka uteluftsflödena bör kompletteras medinsatser ägnade åt radongasens inverkan på den nedre gränsen för uteluftsflödeti olika arbetsmiljöer och bostäder. Iutredningen och expertmaterialet framhålls att stora mängder energi kan sparasgenom tillvaratagande av solinstrålningens energiinnehåll för lokaluppvärmning.Byggnadsstyrelsen menar att det är viktigt att FoU-insatser avsätts för andraalternativa energikällor, som till acceptabla investeringskostnader ochmiljökonsekvenser kan ge tillskott till energiproduktionen. Forskningen kringsolenergins tillvaratagande bör enligt styrelsens uppfattning specielltinriktas på praktiska försök i experimenthus. Tekniska högskolan i att det vid utnyttjande av solenergi för uppvärmning främst är tvåkomponenter som behöver ägnas intresse, nämligen solfångaren och värmelagringsenheten.Statens provningsanstalt menar att EPK har förbisett de betydande arbeten somf. n. pågår bl. a. i för att i anslutning tUl eller som en delav byggnaden anordna "solfångande lådor". Anstalten framhåller vidareatt med hänsyn tUl de långa perioderna av mycket låg solintensitet () är det särskilt angeläget att i sätta in arbete på sådan typav lagringsmedier som kan utjämna underskottet under dessa perioder motöverskottet under andra delar av året. Prop.1975:30 Bilaga 1 Industridepartementet 170 ningsanstaltenanser att större anslag bör ges för dessa uppgifter än vad EPK. anföratt den som stor lokalförvaltare har särskilt intresse av att FoU-insatser görsför att minska energiåtgången i det befintliga byggnadsbeståndet. Detta börockså vara ett allmänt intresse eftersom dagens byggnadsbestånd länge kommeratt ha dominerande inverkan på energiförbrukningen för lokalkomfort. Styrelsenstöder därför kommitténs betoning av vikten av FoU-insatser inom detta områdeoch framhåUer att det är nödvändigt att enkla och billiga kontroUmetoderutarbetas för att mäta värmeflöden genom byggnadsdelar samt att energifrågornavid ombyggnad studeras. Styrelsen förordar att delprograrri-met Byggnadenförstärks eventuellt på bekostnad av delprogrammet Klimathygien. instämmer i EPK:s påpekande att system- ochkomponentutveckling för den del av fjärrvärmesystemen som faller på denenskilda byggnaden är väsentiig. Det är dock enligt föreningens uppfattninginte givet att temperaturnivån i de använda systemen med nödvändighet kommeratt väljas lägre än i de nuvarande fjärrvärmesystemen det finns en rad faktorersom istället tyder på att temperaturen bör höjas. bedömeratt större FoU-insatser bör ägnas åt att utreda vad som egentligen är brabelysning och framhåller att vid besparingskampanjen /74belysningsstyrkorna i många fall sänktes högst väsentligt, något som av mångaindivider i varje fall inte upplevdes som negativt. Kommunförbundetnoterar att av allt att döma kommer att fåbrottas med energiknapphet och att det därför är angeläget attenergiforskningen inriktas på uppgiften att utveckla lämpliga instrument förmätning av energi i detaljkonsumentiedet. Sådana mätningar är av betydelsesåväl för den enskildes ekonomiska intresse av att spara energi som förmöjligheten att ransonera tillgången på energi i olika former. EPK:sförslag inom detta område har inte närmare kommenterats av remissinstanserna. Systemfrågorjämte information och utbildning betonar att kunskapen om det svenska byggnadsbeståndets fördelning påolika typer av byggnader, byggnademas ålder, värmeisolering m. m. ärbristfällig och att kunskapsbristerna är särskilt Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 171 storadå det gäller andra typer av byggnader än bostäder. Ökad kunskap i dessa frågorär enligt verkets uppfattning nödvändig för en realistisk analys avenergianvändningen och behövs också som underlag för bedömning av vilkaåtgärder som är ägnade att åstadkomma en god ener-gUiushållning. Närmarestudier av dessa frågor bör inledas skyndsamt. Fleraremissinstanser betonar speciellt vikten av informations- och utbildningsfrågorinom detta delprogram. anger att dess erfarenhet visar attstor energibesparing kan uppnås genom enbart information och utbildningbeträffande intrimning och drift av anläggningar. Man pekar särskilt på viktenav ökade resurser för utbildning i fastighetsdrift. Även statensprovningsanstalt understryker information och utbildning och hävdar att de avEPK föreslagna medlen under detta delprogram till övervägande del bör användasför dessa två ändamål. Anstalten framhåller att omfattande systemstudier ochberäkningsmodeller är av underordnad betydelse och i sin tillämpning iavgörande grad beroende av byggnadsutförandet. 5.3.SÅtervinning av energi i varor Lantbrukshögskolananför ätt den gibbala syn på världens livsmedelsförsörjning som alltmertillämpas tycks medföra en omvärdering av den svenska odlingsmarken i riktningmot att i största möjliga utsträckning bevara den och förbättra dessproduktivitet. Det blir härvid en angelägen uppgift att i största möjUgautsträckning återföra allt biologiskt avfall tiU marken och till detbiologiska kretsloppet. På samma sätt menar högskolan att insikten områvaruresursernas begränsning och vådan av att okontrollerat sprida olikaelement i naturen ökat kraven på avfallskontroll och återanvändning. Häravföljer att det marginella energitillskott som EPK hänför tUl jordbmksavfalloch liknande enligt högskolans uppfattning knappast får någon relevans i enenergiprognos. Medicinskafakulteten vid i framhåller att återvinning av vissadelar av hushållsavfall, t. ex. papper, metaUer, glas etc. måste ingå som enväsentlig del av en energibesparande politik. Försök härmed har utförtsutomlands på olika ställen under en lång följd av år och fakulteten anser detvara en brist att erfarenheter som inhämtats vid denna verksamhet interedovisats av EPK. menar att det är värdefuUt att EPK pekat på att olämpUgametallkombinationer försvårar återanvändning. FoU och försöksanläggningar förhantering av komplext metallskrot bör enligt bolaget ges avsevärt stöd ochpremiering av återvinningsvänliga produktkonstmktioner övervägas. Medhänsyn till återvinningens så\äl energi- som miljömässiga betydelse förordarChalmers tekniska högskola en fördubbUng av det av EPK föreslagna beloppet, 3milj. Även föreslår ökade medel för dettaprogram. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 172 Ettstort antal remissorgan, häribiand RRV, samhällsvetenskapliga fakulteten viduniversitetet i , Svenska utvecklings AB och TCO, uttalar sitt stöd förförslaget om ett särskilt program för allmänna energisystemstudier. Dennauppfattning delas även av IVA, UKÄ, tekniska fakulteten vid iLund, CDL och , vilka alla förutser att högre anslag änvad EPK föreslagit torde komma att erfordras. Ökat anslag föreslås också avstatens råd för byggnadsforskning. FOA biträder i stort deninriktning EPK föreslagit för programmet men anser att kommittén intetillräckligt betonat behovet av cn stark koppling mellan detta program ochtekniska systemstudier inom andra program, framför allt då delprogrammet Nyaenergisystem.