prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidare föreslåsindustriverket nästa budgetår få möjlighet att i ett par län försöksvis iprogrammet för företagsservice innefatta även insatser för industriell design.Sådana insatser avses bli inriktade på allmän information och rådgivning omdesignfrågor tiU i första hand de mindre och medelstora företagen. Den 1 juli 1974överfördes till industriverket även de uppgUter som () tidigare skötte. Verket svarar därförnu även för utbUdningsinsatser och tekniska tjänster m. m. till demindre och medelstora företagen. Uppbyggnaden avindustriverket, som innevarande budgetår förfogar över 156 fasta tjänster, exkl.SIFU-verksamheten, föreslås fortsätta även näsfa budgetår. Totalt föreslåsverket erhålla tio nya tjänster, vilketskall möjliggöra ökade insatser inom främst utredningsverksamheten, bl.a. beträffande de multinationella företagen, samt inom företagsservicen ochmineralområdet. Genom finansieringsstöd fill utvecklingsarbeteoch industriell utbyggnad har Norrlandsfonden medverkat till enfortsatt utveckling av det norrländskanäringslivet. Fondens finansiella medverkan i Industrielltutvecklingscentrum (lUC) i och Metallurgiska forskningsstationen iLuleå är led i fondens strävan att förbättra den industriella mUjön i Norrland.Under nästa budgetår erhåller fonden ett totalt tUlskott på 20 milj. kr. För det industripolitiskaplaneringsarbetet på olika nivåer fordras ett väl fungerande system för utbyteav information mellan företag och olika samhällsorgan om planerade ellerväntade förändringar. En treårig försöksverksamhet, som inleddes den 1 juli1973, syftar tUl att förbättra det organiserade informationsutbytet mellanföretag och samhälle. Verksamheten, somleds av en särskUd delegation (I 1973: 01), kommer attfortgå enligt de fastställda rikUinjerna. Inom ramen för en treårigförsöksverksamhet som också startade den 1juli 1973 har offentliga styrelseledamöter utsetts i 22 större förvaltningsbolagoch 8 allmännyttiga stiftelser. Förberedelser för en utvärdering av dennaverksamhet har påbörjats. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 6 svarar förutvärdering av pågående försöksverksamhet med arbetstagarrepresentanter istyrelserna för aktiebolag och ekonomiska föreningar med minst 100 anställda.En delrapport beräknas bli redovisad och en slutrapport ihöst. Försöksverksamheten med ökatlöntagarinflytande inom den statiiga företagsgruppen har fortsatt. Under år1974 har löretagsdemokratidele-gationen (Fi 1969: 64) med utgångspunkt i enenkätundersökning redovisat uppläggningen av och dagsläget för inflyfandefrågornainom de statliga bolagen. Vidare har arbetet med utvärdering av delegationensförsök vid tobaksfabrikerna i och fortsatt. En utvärderingsrapport från dessa försök beräknas bliredovisad inom korf. Överläggningar pågår mellan berörda arbetsmarknadsparterom att överföra försöksverksamheten tUlett upprättat utvecklingsråd för företagsdemokrati inom denstatliga företagssektorn. Den interdepartemsntala arbetsgruppen församordning av arbetet rörande de multinationella företagen har under år 1974uppmärksammat främst frågan om svenska företags investeringar i utlandet.Detta arbete har lett till att valutalagstiftningen ändrats så att prövningenav en investering utomlands inte somhittills enbart skall ske utifrån valuta-politiska bedömningar, utanäven från sysselsättnings- och industripolitiska bedömningar. I det fortsattaarbetet kommer informationsfrågorna att ägnas stor uppmärksamhet. (Fi 1962; 37)genomför en undersökning om de multinationella företagen. Undersökningen, sombestår av dels en analys av dessa företags framväxt, dels konsekvenserna häravför svensk ekonomi, beräknas föreligga under första hälften av detta år. Påinitiativ av utredningen har statisfiska centralbyrån undersökt företagens betalningar i samband med utrikeshandelnår . Av denna undersökning framgår bl. a. att av exportvärdetutgjordes av transaktioner mellan företag inom samma koncern. Motsvarande andelav importvärdet var 25 9o. Utiändska företags etableringar ochverksamhet i undersöks av utredningen (Ju 1973: 17) om utländskaövertaganden av svenska företag. Enligt direktiven skall utredningen främstinrikta sig på att åstadko.mma eft system som både medger en fullständigetableringskontroll av ufiändska investeringar i och lämnarmöjligheter tUl kontroll av utlandsägda företags verksamhet i Sverige.Utredningsarbetet beräknas fortsätta . Verks.Tmheten inomramen för de bilaterala avtalen om ekonomiskt, industriellt och tekniskt-vetenskapligt samarbete mellanSverige och länder i har intensifierats. Sammanträdenmed de blandade kommissioner som har upprättats med anled- 1975:1 Biiaga 15 Industridepartementet 7 ning av dessa avtal har ägt rum med , ,, ochRumänien. med har kompletterats miCd ett program för utvecklingen av långsiktigt ekonomiskt, industrielltoch tekniskt-vetenskapligt samarbete. Förhandlingar om eft motsvarandeprogram förs bl. a. med . Diskussioner om ett avtal om ekonomiskt,industriellt och tekniskt samarbete har inletts med Tyska demokratiskarepubliken. Bilaterala överenskommelser omekonomiskt, industriellt och tekniskt samarbete har iolika former ingåtts även med en rad länderutanför öststatskretsen, huvudsakligen med länder i arabvärlden.Industridepartementet medverkar i utformningen och fUl-lämpningen avdylika överenskommelser. På det nordiska planet har under år 1974ett omfattande arbete bedrivits inom de avNordiska ministerrådet upprättade ämbefsmanna-kommittéerna för samarbete inombyggsektorn och för industri- och energipolitik. Inom sistnämnda kommitté harutarbetats bl. a. en rapport om förutsättningarna för nordisk samverkanpå energiområdet. Vidare har hösten1974 tUlsatts en svensk-finsk arbetsgrupp för främjande av ekonomiskt samarbete mellanSverige och . Arbetsgruppen leds av resp. lands industriminister. I debåda delegationerna ingår företrädare för bl. a. arbetsmarknadens parter och destatsägda företagen. På det multilaterala planet har detinternationella samarbetet i OECD:sindustri-, energi- och vetenskapspolitiska kommittéer inneburit insatserfrån industridepartementet. Vidare har departementet aktivt deltagit iverksamheten inom de branschkommittéer som upprätfafs av FN:s ekonomiskakommission för (ECE). Arbetet på det branschpolitiska fältethar i växande grad inriktats på att isamarbete med statens industriverk utveckla former för löpande bevakningav industrisektorns och de skilda branschernas utveckling. Som ett led iarbetet på att bygga upp ett bredare kunskapsunderlag för industripolitiskaåtgärder har inom industridepartementet genom den s. k.industristrukturutredningen utarbetats fyra rapporter (SOU 1974:1114). I rapporterna redovisas den strukturella och finansiella utvecklingen inom olika industribranscher och vissa uppgifterangående industrins forsknings- och utvecklingsverksamhet. I en särskUd studie analyserasarbetskraftsströmmarna inom verkstadsindustrin. inrättades två branschråd,ett för skogsindustrin och ett för byggnadsindustrin. har ettbranschråd för järn-och stålindustrin tUlsatts. Härigenom har den utvecklingsom inleddes genom tUlkomsten av den s. k. styrande kommittén förvarvs- 1975:1 BUaga 15 Industridepartementet 8 samarbetefortsatt mot fasta former för samråd på branschbasis mellan berördasamhällsorgan, företag och anstäUda. arbete har under dessförsta verksamhetsår främst inriktats på att utarbeta ett system förkontinuerlig information rörande skogsindustrins framtida utveckling. Uppgifterom företagens framtidsbedömningar inhämtas genom en enkät som i ett förstasteg tUlställts samfiiga företag inom pappers- och massaindustrm. har under år 1974tagit initiativ i syfte att upprätta ett särskUt informationssystem för löpandebevakning av utvecklingen inom byggsektorn. Vidare fungerar rådet somreferensgrupp i samband med utarbetandet avavsnitten om byggnads- och anläggnings-verksamheten årslångtidsutredning. Rådets sekretariat har biträtt , vars arbete med att främja svensk byggexport har fortgåttunder året. För att se över systemet med statiigafcUtygskreditgarantier tUlkalla-des varvskreditutredningen (I1974: 03). Utredningen beräknas redovisa förslag tiU enlångsiktig utformning av statens medverkan i varvsindustrins finansiering. Denfemåriga garantiramen för fartygskrediter föreslås nu bli förlängd ytteriigareett år till att omfatta perioden 19761980. I avvaktan på utredningens förslagtas en oförändrad ram av 4 500 milj. kr. har beslut fattats om vissutvidgning av utlåningskapaciteten för ochSkeppsfartens sekun-därlånekassa. Inom för varvsfrågorhar utarbetats nya rekommendationer tUl medlemsländernabeträffande villkoren för varvens krediter tiU rederierna. Utredningen (I 1972: 07) rörande vissa frågorinom järn- och stålindustrin har lagt fram ett delbetänkande (SOU 1974: 78)rörande den svenska stålindustrins framtida utveckling. Utredningen väntas inomkort avge betänkande om stålindustrins arbetsmUjö, varefter utredningensarbete beräknas vara avslutat. Mot bakgrund av en fortsatt snabbstrukturomvandling och sysselsättningsnedgång inom textil- ochkonfektionsindustrierna uppdrogs åt en arbetsgrupp att medbiträde från statens industriverk revidera den framtidsbedömning förbranscherna som gjorts av . Enligt den rapport (Ds I 1974: 3)som arbetsgruppen lade fram förutses för branscherna enfortsatt sysselsättningsminskning. har vid skildatUlfällen beslut fattats om statliga åtgärdsprogram för vissa branscher iförsta hand för branscher med stort mslag av mindre och medelstora företag.Stunulansåtgärderna för textil- och konfektionsindustrierna, i sin första forminförda , Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 9 har betraktats som en försöksverksamhet. Den utvärderingsom nu redovisas visar övervägande positiva effekter av de åtgärder soinvidtagits. Det åtgärdsprogram som infördes år 1970och som sedermera förlängts har varit av stort värde för utvecklingen inomtextil- och konfektionsindustrierna. Stimulansåtgärderna för textU- ochkonfektions-mdustrierna föreslås bU bibehållna under ytterligare två budgetårför att avslutas med utgången av budgetåret1976/77. Omställningsprogrammet för vissa branscher, som löper ut den 30juni 1975 efter en treårig försöksperiod, föreslås fortsätta i sin helhet /76. Verksamheten medstruktiu-garantier, som har administrerats av ettdotterbolag till investeringsbank AB, AB Sfrukturgaranti, föreslås bliöverförd till statens industriverk. Flera uppdrag att genom utredningar ellerpå aimat sätt biträda i det branschpolitiska arbetet har lämnatstUl statens industriverk. En utredning beträffande träindustrins utvecklingberäknas bli framlagd . har också fått iuppdrag aft utreda vissa frågor rörande etableringar och nedläggningar inombyggsektorn. har vidare fått i uppdrag att utreda marknaden föraluminium och aluminiumprodukter i m. m. En delrapport om aluminiumkonsumtionen i landet fram tUl harnyligen avlämnats. En slutrapport väntas bU framlagd . Fråndet pågående utredningsarbetet avseende livsmedelsindustrin väntas en rapportom slakteri- och charkuteriindustrin . Den tillkalladedataindustriutredningen har avlämnat sitt slutbetänkande (SOU1974: 10), i vilket förslag har lagts fram till stafiiga åtgärder förbranschen. Förslag läggs nu fram om bl. a. insatser för forskning ochutveckling i första hand med syfte att främja användningenav datateknik. Frågan om insatser direkt för den svenska datorindustrin prövasdäremot inte förrän strukturbilden inom branschen har klarnat. Den tillkallade grafiskakommittén har avgett sUt betänkande (SOU 1974: 34). a. utarbetat prognoser för dengrafiska industrins utveckling samt föreslagit vissa åtgärderframför allt mot bakgrund av den pågående snabba teknikomvandlingen inom branschen. Även den tUlkallade in-stallationsbranschutredningenhar lämnat sitt betänkande (SOU 1974: 4748) . Utredningenredovisar dels en omfattande kartläggningoch analys av installationsbranschens utveckling, dels förslag till åtgärder.Betänkandena, som har remissbehandlats, redovisas nu för . Utredningen (I 1972: 04) rörandetransport, raffinering och förädling av olja och naturgas(petroindustriutredningen) har lagt fram en lägesrapport (Ds I 1974:7), där en samhällsekonomisk bedömningredovisas av olika lokaliseringsalteraativ för nya eller utbyggda raffinaderier. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 10 Statligakreditinstitutioner spelar en viktig roll för näringslivets kapitalförsörjning. Sålunda tUlgodoserSveriges investeringsbank AB genom sin kreditgivning väsentUga behov hosnäringslivet. Banken har bevUjat krediter och garantier påsammarUagt ca 1 200 mUj. kr., varav ca 400milj. har avsett export. Bankens låne- och garantiutfästelser uppgick tUl ca 3 800 milj.kr. Tyngdpunkten vad gäller utlåningen har avsett företaginom skogs- och verkstadsindustriema. AB Svensk exportkredits utelöpande lånuppgick vid utgången av till ca 1500 milj. kr. Större delen av utiåningen avser de svenska varven. Råvamfrågorna har under senare åruppmärksammats allt mer. Produktionen avoch handeln med de råvaror som härrör från natunesurser genomgår storaförändringar. pågår i allt fler industriländer försök att formulera en samlad politik pånaturresursområdef. En sådan politik syftar framför allt tUl atttillgodose industrins råvaruförsörjning. Också i har råvarufrågorna ägnatsökad uppmärksamhet under de senaste åren.Inte minst mot bakgrund av den internationella utvecklingen påråvaruområdet, med kraftiga prisvariationer, motsättningar mellan producent-och konsumentiänder etc, framstår det som angeläget aft dessa frågor ägnasfortsatt stor uppmärksamhet i samband med den långsiktiga planeringen avindustripolitiken. harbetydelsefulla administrafiva reformer genomförts i syfte att effektiviserahandläggningen av mineralfrågor. Sålundahar statens industriverk och inrättats och SGUomorganiserats. Vidare har lagsfiftningen moderniserats genom den nyagruvlag (1974: 342) som frätt i kraft den 1juli 1974 och den nya lag om vissa mineralfyndigheter (1974: 890) som gällerfr. o. m. . Genom dessa åtgärder har grunden lagts för enaktiv mineralpolitik. Möjligheterna attdriva en sådan aktiv poUtik är beroende av tillgången på långsiktiga bedömningar avmineralresursernas utnyttjande i Sverigeoch i världen. tiUkallades därför den mineralpoUtis-ka utredningen(11974: 02). Utredningen har tUl uppgift bl. a. att utarbeta långsiktiga prognoser över försörjningmed mineraliska råvaror. Utredningen skall vidare på grundval av de gjordaprognoserna överväga om en ändradinriktning eller utformning av mineralpolitiken är mofiverad med hänsyn tUl samhällets långsiktigabehov. En första prognosrapportväntas föreligga vid utgången av innevarande år. Ökad uppmärksamhetbör ägnas åt möjligheterna att få till stånd en samordning av den havstekniskaforskningen och utvecklingen. Ett särskiltorgan, en delegation för havsteknisk forskning och utveckling. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 11 föreslåsbli inrättat för denna uppgift. Administrativt föreslås delegationen bliknuten tUl STU. genomför f. n. ensärskild utredning om utvinning av sand och grus, särskilt från havsområden. Undersökningar pågårom försörjning med olika metaller och . För att bedöma den m.öjligainhemska produktionen är SGU:s arbeteav grundläggande betydelse. Den s. k. Norrbotteninventeringen av järnmalm harnyligen slutförts. har uppdragit åt () att närmare utreda de ekonomiska förutsättningarna för brytning av ettantal staten tillhöriga fyndigheter i , bl. a. Kaunisvaara i Pajalakommun. Resultatet av utredningarom Kaunisvaara avses bli redovisat under innevarande år. I syfte att uppnåen klarare ansvarsfördelning inom prospekteringsverksamheten föreslås att gruvnämnden fr. o. m. nästabudgetår från SGU skall överta det finansiella ansvaret för statensmalmprospektering med undantag av prospektering efter uran. Gruvnämndenföreslås få disponera 47,8 mUj. kr., varav20,4 mUj. SGU:s prospektering efter uran harresulterat i att eft antal uran-mineraliseringar har påträffats i ochArvidsjaurs kommuner. Avsikten är att koncession efter inledande arbeten avöversiktiig natur från SGUts sida skall kunna meddelas lämplig intressent, somdå övertar det finansiella ansvaret för prospekteringsarbetet. Formerna för eftsådant övertagande har diskuterats med närmast berörda företag. SGU föreslås nästabudgetår få vissa ytterligare resurser för uran-prospeklering. Vidare ges SGU möjlighettUl förstärkta insatser inom informations-och dokumentationsverksamheten. Sammanlagt föreslås till SGU bli anvisade 33milj. I syfte att öka kunskaperna om landetsvattentillgångar avses förslag bli förelagt för omlagstadgad uppgiftsskyldighet tUl SGU vidbl. a. grundvattentäktutredningar och brunnsborrningar. energikonsumtion ökade från 26 Mtoe till 37,2 Mtoe.i Ökningen var igenomsnitt . sjönk energikonsumtionen avsevärt beroende pådels de ransoneringar och sparkampanjer som genomfördes under början av år1974 för att bemästra svårigheterna till följd av oljekrisen, 1 Mtoe = milj. tonekvivalent olja. Energikvanliteter av olika slag kan omvandlas efter sitttermiska innehåll och anges i det gemensamma måttet ton ekvivalent olja (toe). Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 12 delsden återhållsamhet i energianvändningen som konsumenterna har visat efter dekraftiga höjningarna av energipriset, dels den osedvanligt milda väderlekenunder vintern och . Preliminära beräkningar ger vid handen att dentotala energikonsumtionen inte blev högre än 35,2 Mtoe. Även på siktförutses en mera dämpad konsumtionsutveckling än det har funnitsanledning att räkna med. En omfattande planerings- ochutredningsverksamhet äger f. n. rum på energiområdet i syfte att skapa underlagför det energipolitiska handlingsprogram som regeringen avser att lägga framtill . , som tillsattes1972, har avlämnat sitt betänkande (SOU 1974: 6465).Utredningens sekretariat har därefter enligt tidigare beslut överförts tillenergibyrån vid statens industriverk. har verkets resurser förenergiutredningar förstärkts. kommer i fortsättningen att svaraför den fortlöpande utredtungs- och prognosverksamheten på energiområdet. , som tillkalladesi slutet av för att undersöka möjligheterna att genom forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom energiområdet sfimulera till cn mer rationellenergiproduktion och energikonsumtion, har lämnat sitt betänkande (SOU 1974:7276) . KommUtén har lagt fram ett förslag tiU program förforskning och utveckling på energiområdet. Inom industridepartementet har ensärskild promemoria (Ds I 1974: 10) utarbetats med förslag till organisation avforskiung och utveckling inom energiområdet. Promemorian remissbehandlas f. n. ochenergiprogramkommitténs betänkanden har remissbehandlats. I samband härmed har25 centrala myndigheter på särskUt uppdrag ytterligare studerat möjligheternaatt spara energi på olika samhällsområden och redovisat konsekvenserna av ettsådant sparande mot bakgrund av andra, övergripande målsättningar för olikasamhällsområden. har analyseratsäkerhetsmässiga och andra aspekter på att förlägga ett kärnkraftverk inärheten av större tätorter. Utredningens betänkande (SOU 1974: 56) harremissbehandlats. Den utrednmg (I 1972: 08) som undersökerhanteringen av radioaktivt avfall från bl. a. kämkraftstationer() lämnade en lägesrapport (Ds I 1974; 6).Utredningen har senare i sina remissvar på de nämnda utredningarnaredovisat ytterligare material som underlag för bedömningen av möjligheternaatt klara avfallshanteringen. Arbetet inom utredningen fortsätter med sikte påatt ett betänkande rörande hanteringen av använt kärnbränsle och radioaktivtavfall skall kunna framläggas omkring . , delegationenför forskning rörande kärnkraftens säkerhets- och miljöfrågor och Centraladriftledningen (CDL) Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 13 harvidare lagt fram ett antal rapporter som belyser olika aspekter på kärnkraftenssäkerhet. CDL har också lagt fram rapport om förläggning från försvarssynpunktav kärnkraftverk i bergrum. Inom andra departementsverksamhetsområden har också ett antal utredningar gjorts som anknyter tUlenergiområdet. Bland dessa kan nämnas utredningar om avvägningen mellanvattenkraftens roll för vår energiförsörjning och vattenkraftens miljöaspektersamt en utredning om lagstiftning om allmänna värmesystem. Ett särskilt energiråd tillsattes idecember 1973 för att biträda regeringenmed kunskaper och erfarenheter från skilda håll i samhället till belysning av de kortsiktiga och långsiktigaproblemen på energiområdet. Statsministern är ordförande. I rådet ingårcheferna för berörda fackdepartement och företrädare för de politiskapartierna, de politiska ungdomsförbunden,löntagarorganisationerna, jordbruket, industrin, oljebranschen, handeln, kraftindustrin,bostadsmarknadens organisationer, universitet och högskolor samtnaturvårdsintressen. har hållit ett tiotalsammanträden, varav två har varit offentliga. med energirådet tillsattes en energipolitisk delegation förvissa planerande och koordinerande uppgifter. För att stimulera tUl en bred debatt ienergipoUtiska frågor har en studie- ochinformationskampanj bedrivits . En väsentlig insats hardärvid gjorts av studieförbunden. Förbunden har erhållit särskilt statsstöd förverksamheten. Det halvstalligaOljeprospektering AB har fortsatt borrrungarna på och på kontinentalsockeln utanförGotland. Spår av olja har påträffats i flera från geologisk synpunktintressanta revformationer på södra . Kostnadsramenför undersökningarna har vidgats från 100 milj. kr. för perioden 19681973 tiU150 milj. kr. för perioden 19681976. Det halvstatligaPetrosv/ede AB, som bildats för oljeprospektering utomlands, har fått koncession förborrning i . Regeringen har med förbehåll förriksdagens godkännande undertecknat en överenskommelseom deltagande i ett internationellt organ för energisamarbeteinom ramen för , (lEA). Detta organ skall svaraför genomförandet av ett samarbetsprogram, International Energy Program (lEP). Som ett led i ansträngningarna attinrikta energikonsumtionen mot ökadsparsamhet tillsatte regeringen en kommitté energisparkommittén(I 1974: 05) för att biträda med planeringen och genomförandet av en energisparkampanj 1975. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 14 Teknisk forskning och utveckling Den tekniska förnyelsen inom industrin ärav stor betydelse infe bara för vår konkurrenskraft på världsmarknaderna utanockså för samhällsutvecklingen inom många områden. Teknisk forskning ochutveckling har en viktig roll när det gäller att nå mål som uppställs inomexempelvis energipolitik, miljöpolitik och sysselsättningspolitik. Ökatstatligt stöd till denna verksamhet föreslås för nästa budgetår. STU:s anslag till teknisk forskning ochutveckling föreslås nästa budgetår uppgå till 210,1 mUj. Till detta kommerunder särskilda anslag ytterligare 19,5 mUj. Som redan har framgått kommerfrågan om m.edel för forskning och utveckling inom energiområdet aft behandlasi samband med det förslag till energiprogram som regeringen avser att läggafram senare i vår. Medel för dessa ändamål ingår därför inte i de nämndabeloppen. Datatekniken har förändrat detekniska och ekonomiska förutsättningarna för utvecklingen inom mångasamhällsområden. Produktionen av varor och tjänster på det datatekniskaområdet har fått betydande omfattning.Behovet av stora investeringar i såväl utvecklingsarbete som marknadsföringhar lett till att stora internationella företag kommit att dominera även densvenska marknaden. Mot bakgrund av deförslag som lagts fram i dataindusfriutredningens betänkande (SOU 1974; 10) föreslås nuinom ramen för anslaget till STU en kraftig uppräkning av stödet till forskningoch utveckling på det datatekniska området.För nästa budgetår beräknas härigenom eft belopp i storleksordningen 20milj. kunna stå tiU förfogande. I övrigt föreslås enprofUering av STU:s stödverksamhet med ökade insatser inom områdena transportteknik, kemi-, skogs- ochträteknik samt naturresursteknik. har en utredning (I 1974: 06)tiUkallats för att göra en översyn av ochverksamhetsformer.