prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — uiom i fall som anges i 21 § Iredje stycket och 26 andra stycket kommunallagen (1976:000), avgöras av delegerade, innan det blivit berett på något av de sätl som anges i 14 S, Har ärende beretts på annat sätl än av arbetsutskottet. Ärendeav annat slag än som anges i 19 § andra styckei kommunallagen må ej företagasUll avgörande av delegerade, innan det blivit berett på något av de sätt somanges i 14 S, Har ärende beretts på annal sätt än av arbetsutskottet, skalltillfälle lämnas utskottet att ytlrasig, innan ärendet skall tillfälle lämnas utskottet att ytt- avgöres. ra sig, innan ärendet avgöres. Delegerade äga bestämma omersättning till delegerad, ledamot i arbetsutskottet eller kommitté ochsuppleant. Därvid äga beslämmelserna i 28 § 1 mom. och 2 mom. jörsta stycketkommunallagen motsvarande tillämpnjng. Delegerade äga bestämma omersättning till delegerad, ledamot i arbelsulskollet eller kommitté ochsuppleant. Därvid äga bestämmelsen i 34 § kommunallagen (1976:000) motsvarandetillämpning. Bestämmelserna i 76 .första och andra styckena, 11 första och andra styckena och 79 § kommunallagen (1976:000) äga motsvarande tillämpning på talan mot beslul av delegerade, arbetsutskottet eller kommitté. Talan mot beslut föres i den ordning som anges i 80 S kommunallagen (1976:000). Bestämmelsernai 16 f och 2 mom. samt 11 S kommunallagen äga motsvarande tillämpning på talanmot beslul av delegerade, arbetsutskottet eller kommitté. Talanmot beslut föres i den ordning som anges i 78 S kommunallagen. Rätt till talan tillkommeräven kommun som beröres av indelningsändringen. Bestämmelserna 181 § kommunallagen (1976:000) äga motsvarandetiU-lämpning i.fråga om beslul av delegerade, arbetsutskottet eller kommitté. Dennalag träder i kraft . kommunalskattelagen (1928:370) § kommunalskaltelagen (1928:370) skall ha 7Förslag till Lag om ändring i Härigenomföreskrives att nedan angivna lydelse. Allmänkommunalskatt, varom stadgas i kommunallagarna, skall utgöras i förhållandetill det antal skattekronor och skatteören,som påföres en var skattskyldigenligt de i denna lag fastställda grunder; dock att skatten skall utgå i heltantal kronor enligt vad i gällande uppbördslag stadgas. Angåendetaxeringsmyndigheter och förfarandet vid taxering till allmän kommunalskattstadgas i gällande taxeringslag. Medallmän kommunalskatt avses i denna lag kommunalskatt, landsUngs-skattochförsamllngsskan. Allmän kommunalskatt skallutgöras i förhållande till det antal skattekronor och skatteören, som påföresen var skattskyldig enligt de i denna lag fastställda grunder; dock att skattenskall utgå i helt antal kronor enligt vad i uppbördslagen (1953:272) stadgas. Angåendetaxeringsmyndigheter och förfarandet vid taxering lill allmän kommunalskattstadgas i taxeringslagen (1956:623). Dennalag iräder i kraft . 'Senastelydelse 1953:274 (jfr 1974:771 och 773), 4 1975/76. Prop.1975/76:187 50 Närvarande:statsråden , ordförande, och , , , ,, , , , , , ,, Propositionom demokrati, ny kommunallag m. m. Den20 bemyndigade Kungl. Maj:t chefen för dåvarande civildepartementetatt tillkalla sakkunniga för att göra en översyn av den kommunala demokratin(utredningen om den kommunala demokratin, demokratiutredningen). Iutredningens direktiv framhålls att den djupgående omvandling som kommunernahar genomgått motiverar en översyn av formerna för medborgarinfiytandet överden kommunala verksamheten och att även införandet av en gemensam valdag för dekommunala valen och riksdagsvalet ger anledning till överväganden i deltasammanhang. Som utgångspunkter för utredningens arbete anges i direktiven attpartierna har en central roll närdet gälleratt utvidga medborgarinfiytandetöver de kommunala frågorna och att kommunerna i så stor utsträckning sommöjligt skall ges frihet att bestämma formerna för sin verksamhet. Mot dennabakgrund har utredningen haft alt överväga åtgärder i syfte alt förstärka denkommunala självstyrelsens lokala förankring, som inrättandet av s. k,kom-mundelsorgan eller kommundelsråd samt utvidgning av rätten lill delegationav den kommunala förvaltningen. Utredningen har enligt direktiven vidare haftatt överväga åtgärder för att förbättra informationen till förtroendevalda ochmedborgare om den kommunala verksamheten under olika skeden av beslutsprocessensamt frågor som rör insyn och infiytande i kommunala bolag,minoritelsrepresentation i kommunernas styrelser, kommunal- ochlandstingsrådens kommunalräitsltga ställning, systemet med suppleanter förkommunfullmäktige och mandattidens början för fullmäktige och landsting. Genomtilläggsdirektiv fick uiredningen i uppdrag att utreda vissa frågorom personalinfiytande i den kommunala verksamheten. Prop.1975/76:187 51 Den20 bemyndigade Kungl. Maj:t chefen för dåvarande civildepartementetalt även tillkalla en sakkunnig för att göra en lagteknisk översyn avkommunallagen (1953:753), kommunallagen (1957:50) för ,landstingslagen (1954:319) och lagen (1957:281) om kommunalförbund i syfte attåstadkomma en enklare och enhetligare lagstiftning. Utredningen', som harantagit namnet , har överiämnatbetänkandet (SOU 1974:99) Enhetlig kommunallag. 1 betänkandet föreslås enenhetlig kommunallag avsedd att ersätta de fyra nyssnämnda lagarna och lagen(1969:215) med särskilda bestämmelserom landstingskommun. Utredningenom den kommunala demokratin, som har redovisat flera undersökningsrapporteroch ddbetänkanden, har överiämnat sitt huvudbetänkande (SOU1975:41) demokrati. Av utredningsuppdraget återstår frågan omnärvarorätt för representanter för de anställda i kommunala ochlandstingskommunala nämnder och frågan om överförande av beslutanderätt ifrågor av intresse för personalen till s. k. partsammansatta organ. Deförfattningsförslag som redovisas i betänkandet demokrati harutarbetats av kommunallagsutredningen och utformats som ändringar i förslagettill enhetlig kommunallag. I eninom kommundepartementet upprättad promemoria (Ds Kn 1975:3) Minskad siatligdetaljreglering av kommunerna föreslås ändringar i reglerna om de specialreglerade nämndernas organisation och arbetsformer och upphävande av kommunsskyldighet att underställa statlig myndighet vissa beslut. Promemorianinnehåller också förslag lill ändringar i kommunallagsutredningens förslagtill enhetlig kommunallag när det gäller reglerna om proportionella val ochbefogenhet för fullmäktige att besiämma hur uppgifterna att handhaegendomsförvalining och personaladministration skal! fördelas mellan nämnderna,I del följande kommer endast de förslag som innebär ändringar i förslaget tillenhetlig kommunallag att las upp. Övriga förslag i prontemorian kommer att tasupp i annat sammanhang. Efterremiss har yttranden över betänkandet Enhetlig kommunallag av-getts avregeringsrätten, kammarkollegiet, statskonioret, ,, , bostadsstyrdsen, statens lantmäteriverk,samtliga länsstyrelser och landstingskommuner utom länslandstingskommun, omkring 200 kommuner, , Svenskakommunförbundei. Riksdagsledamoten , ordförande,samt förbundsordföranden , riksdagsledamöterna ochClaes Elmstedt. universitetslektorn , riksdagsledamöterna saml kommunalkonsulenten , Prop.1975/76:187 52 Över betänkandet Kommunaldemokrati har efter remiss yttranden av-getts av , statensvägverk, kammarkollegiet, statskontoret, , nämnden församhällsinformation, , ,universitetskanslersämbetet, statens invandrarverk, , statensråd för byggnadsforskning, , statensplanverk, samtliga länsstyrelser, stiftdseutredningen (Ju 1975:01),socialutredningen (S 1969:29), utredningen (U 1972:06)om skolan, staten ochkommunerna, , samtliga landstingskommuner, 239 kommuner.Landstingsförbundet, . (), . Centralorganisationen /SR,i (LO), (),, krislen demokratisk ungdom, , , folkpartietskvinnoförbund, moderata samlingspartiets kvinnoförbund, . (), Föreningenför samhällsplanering. , socionomförbund.De handikappades riksförbund (), Folkets husföreningarnas riksorganisation.Folkparkernas centralorganisation, , Förbundet viunga. Hyresgästernassparkasse- och byggnadsföreningar, lOGT-NTO, , KFUK/, (), Pensionärernas riksorganisation.Svenska korporationsidrottsförbundet. Svenska , , frikyrkoråd, kristnaungdomsråd, och Unga örnars riksförbund. Yttrandenhar dessutom inkommit från handelskammare, demokratisk samling(KDS), hantverks- och industriorganisation. hem och skola, KDS i , , (och handikappade), och . Överdepartementspromemorian har efter remiss yttranden avgetls av ,, , lantbruksstyrdsen, ,statens planverk, statens brandnämnd, socialutredningen, utredningen (S1974:08) angående översyn av hälsovårdsstadgan, utredningen om skolan, statenoch kommunerna, samtliga länsstyrelser, landstingskommunerna i ,, , , , , , Kopparbergsoch , omkring 60 kommuner, , Svenskakommunförbundei. Centralorganisationen /SR, LO och TCO, Riksskatteverkethar i en promemoria föreslagit Prop.1975/76:187 53 vissaändringar i bestämmelserna om utseende av suppleanter för kommunfullmäktige.Syftet med de föreslagna ändringarna är bl. a. att sammanräkningarna avkommunfullmäktigvalen skall kunna göras än enligt nuvarandebeslämmelser. Efter remiss har yttranden över promemorian avgetls avlänsstyrelserna i , , , och Norrbottenslän och av . 2 Kommuner och landstingskommuner Denlokala folkliga självstyrelsen hargamla anor i vårt land. Dess moderna historiakan sägas ha börjat i mitten av 1800-talel. Därefter har den kommunalasjälvstyrelsen fortlöpande ökal i belydelse och omfattning genom att kommuneroch landstingskommuner övertagit allt fier belydande samhällsuppgifter. Denbetydelsefulla ställning som kommunerna och landstingskommunerna har fällmarkeras i den nya regeringsformen (RF). I 1 kap, RF, som innehållerbestämmelser om statsskickels grunder, slås redan i 1 S fast att den svenskafolkstyrelsen förverkligas genom ett representativt och parlamentarisktstatsskick och genom självstyrelse, 16 S anges vidare att det i riketfinns primärkommuner och landstingskommuner, att beslutanderätten i kommunernautövas av valda församlingar och att kommunema har rätt att ta ut skatt förskötseln av sina uppgifter. Enligt 7 S finns för den offentliga förvaltningenstatliga och kommunala förvaltningsmyndigheter. 1 8 kap. 5 S föreskrivs attgrunderna för ändringar i rikels indelning i kommuner, för kommunernasorganisation och verksamhetsformer och för den kommunala beskattningen bestämsi lag. Föreskrifier om kommunernas befogenheter i övrigt och om derasåligganden skall också meddelas i lag, I 11 kap. 6 S anges attförvaltningsuppgift kan anförtros åt kommun. Med uttrycket "kommun"avses i RF både kommun och landstingskommun, Isamband med tillkomsten av RF underströk föredragande departementschefen denslora betydelse som den kommunala självstyrelsen har för den svenskademokratin. Han framhöll att tyngdpunkten i arbetsfördelningen inom denoffentiiga sektorn mellan stal och kommun successivt har förskjutits tillkommunernas förmån (prop. 1973:90 s, 188), Liksom grundlagberedningen ansågdepartementschefen att den ställning som kommunerna intar inom vårtdemokratiska samhällssystem är sådan att den klart måsle avspeglas i en nygrundlag, I RF borde dock inle tas in andra materiella bestämmelser än sådanavilka innefattar de väsentliga grundsatser som inte bör kunna ändras annat änmed anlitande av de kvalificerade regler som gäller för grundlagstiftning. Dennärmare ansvarsfördelningen mellan stat och kommun borde enligldepartementschefen inte anges i grundlag. RF borde däremot anvisa på Prop.1975/76:187 54 vilketsätt kommunernas uppgiftsomräde skall avgränsas. Därvid borde i princip krävasatt lagformen anlitas, eftersom genom kravet på medverkan en garantiskapas för att frågorna om de kommunala arbetsuppgifterna blir föremål för denallmänna debatt som deras vikt fordrar. Vad gäller formerna för den kommunalaverksamheten anförde departementschefen att någon detaljeradgrundlagsreglering inte borde komma i fråga. Del borde dock framgå av RF attockså den kommunala självstyrelsen står på den allmänna och lika rösträttens grundoch att även den kommunala demokratin är representativ. Dessutom borde i RF gesen anvisning om den rådande funktionsfördelningen inom kommunerna mellanbeslutande organ å den ena sidan och förvaltande och verkställande å den andra(prop. s. 191), 1 fråga om kommunernas organisation och verksamhetsformer betonadesalt det endast är grunderna som behöver anges i lag. Det borde utan särskildbestämmelse i RF kunna förutsättas att regeringen iakttar den återhållsamhet ifråga om reglering av den kommunala verksamheten som påkallas av hänsyn tillden kommunala självstyrelsen (prop. s. 306). Begreppetkommunallag saknas i nya RF lill skillnad års RF, som i 57 S andrastycket angav att den kommunala beskattningsrätten bestämdes genomkommunallagarna, "vilka av Konungen och gemensamtstiftas". All döma av ett ultalande i motiven till riksdagsordningtillades nämnda stycke i syfte att överföra kommunallagarna från den ekonomiskalagstiftningens lill den samfällda lagstiftningens område. Den i grundlagenanvända bestämda formen "kommunallagarna" i stället för"kommunallag" eller "kommunallagar" visar att del var vissakonkreia författningar som åsyftades, nämligen de utfärdadeförordningarna om kommunalslyrelse på landet och i stad (, Sverigesgrundlagar, elfte upplagan, 1971, s, 72), Kommunallagsbegreppet haransetts i princip omfatta varje lag som ersätter eller kan betraktas som enutbrytning ur eller komplettering av nämnda förordningar. Till kommunallagarnahar räknats bl. a. kommunallagen (1953:753, omtryckt 1969:765) (KL),landslingslagen (1954:319, omtryckt 1972:101)(LL),kommunallagen(1957:50)förStockholm (omtryckt 1969:766) (KLS), lagen (1957:281) om kommunalförbund (KFL),lagen (1961:436) om församlingsstyrelse (omtryckt 1972:228), lagen (1955:138)om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m. m.,kommunala delegationslagen (1954:130) och lagen (1919:293) om ändring ikommunal och ecklesiastik indelning (omtryckt 1969:770) (). KLinnehåller bestämmelser om bl.a. kommunernas kompetens, uppgiftsfördelningenmellan beslutande samt förvaltande och verkställande organ, rösträtt,valbarhet och mandatlider, de kommunala organens arbetsformer, den ekonomiskaförvaltningen, kommunalskatt, underställning och besvär. KLS och LL äruppbyggda på satnma sätt och det sakliga innehållet i de tre lagarna är imycket detsamma. Lagen (1969:215) med särskilda bestämmelser om länslandstingskommun innehåller föreskrif- Prop.1975/76:187 55 tersom pä några punkter ersätter eller kompletterar reglerna i LL. Ifråga om kommunernas befogenheter och åligganden reglerar kommunallagarnaendasl dens, k. allmänna kompetensen. 13 S KL sägs all kommun får själv vårdasina angelägenheter, såvitt inte handhavandet därav enligt gällandeförfattningar tillkommer annan. Med inskränkningen avses föreskrifter somålägger t. ex, slalliga myndigheler och landstingskommuner vissa uppgifter.Inom området för den allmänna kompetens som grundas på 3 S KL och motsvarandebestämmelser i och LL får kommunema och landstingskommunerna obundna avdetaljföreskrifter vidta åtgärder för alt tillgodose allmänna intressen som ärknutna till kommunen resp. landstingskommunen. Inom denna sektortillhandahåller kommunema en omfattande materiell och kulturell service genomdrift av t. ex. eleklricilelsverk, vallen- och avloppsanläggningar,idrottsanläggningar och bibliotek. De uppgifter som faller inom den allmännakompetensen är i princip frivilliga för kommunerna och landstingskommunerna.När det gäller den kompetens som regleras i olika specialförfattningar äruppgifterna däremot oftast obligatoriska. Genom sådan lagstiftning harkommunerna ålagts belydande uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet,bostadsförsörjningen, socialvården, undervisningen m, m, ochlandstingskommunerna fått ansvaret för sjukvården. Kommunsoch landstingskommuns beslutanderätt utövas i princip av kommunfullmäktigeresp. Dessa beslutande församlingar väljs i allmännaval och väljer i sin tur de förvaltande och verkställande organen -kommunstyrelsen resp. förvallningsutskottet och övriga nämnder. Denoffentliga sektorns tillväxt har lett till ett ökat beroende mellan staten,landstingskommunerna och kommunema vid fullgörandet av de olika samhällsuppgifterna.En strikt uppdelning mellan riks- och kommunalpolitiska frågor låter sig numeraknappast göra. Fördelningen av uppgifter mellan staten, landstingskommunernaoch kommunerna är inle heller en gång för alla given. Uppgiftsfördelningenmåsle fortlöpande anpassas efter den utveckling som sker i samhället. Ansvaretför samhällsutvecklingen i stort åvilar givetvis statsmakterna och en visskontroll eller tillsyn från statens sida i fråga om den kommunala verksamhetenär därför ofrånkomlig. Medanstaten ända svarade för större delen av denoffentliga sektorn, har tillväxten därefter till större delen ägt rum på detkommunala och landslingskommunala området. uppgick den statliga andelenav bruttonationalprodukten till 11,4 96 och den kommunala ochlandstingskommunala andelen till . Den kommunala och landstingskommunalaverksamhetens utbyggnad hänger samman med bl, a, de slorabefolkningsomftyttningar som har skett, medborgarnas krav på ökad samhälleligservice och statsmakternas beslut att lägga ansvaret för olikasamhällsuppgifter på kommunema och landstingskommunerna. Samtidigtsom verksamheien har växt i omfattning och 1975/76:187 56 betydelsehar den kommunala indelningen genomgått stora förändringar. Genom denkommunindelningsreform som genomfördes minskade antalet kommuner till 1 037. beslutades en ny indelningsreform. Statsmakternassträvan var att skapa kommuner som hade erforderiiga ekonomiska och personellaresurser för att tillgodose medborgarnas behov av service och varlämpligt avpassade områden för den lokala samhällsplaneringen. Dennaindelningsreform har lett till att antalet kommuner minskat till 278. Fr. o. m.den 1 januari 1977 är antalet 277. Av dessa har ungefär en fjärdedel under 10000 invånare och omkring 100 mellan 10 000 och 20 000 invånare. Varje län utomGotlands län utgör en landstingskommun. och kommuner ingår intei landstingskommun. Genom den ökade kommunalaverksamheten och kommuninddningsre-formerna har förutsättningarna för denkommunala demokratin ändrats väsentligt. Det gäller bl. a. i fråga om deförtroendevaldas arbetsförutsättningar och möjligheterna för medborgarna attfölja och påverka verksamheten. har olika frågoraktualiserats mot bakgrund av de ändrade fömtsättningarna. Det gäller bådeorganisationens utformning och arbetsformerna i kommunerna och landstingskommunerna.Frågor som har diskuterats är bl. a. den kommunala styrelseordningen ochsjälvstyrelsens lokala förankring. Vidare har det ställts ökade krav på denkommunala informationen. Den betydande omvandlingsom den kommunala verksamheten har genomgått och de ändrade förutsättningarnaför den kommunala demokratin har motiverat en översyn av de regelsystem somgäller för kommuner och landstingskommuner. Del är mot denna bakgrund somutredningen om den kommunala demokratin och kommunallagsutredningen harbedrivit sitt arbete. En annan svårighet i detrepresentativa systemet är att antalet förtroendeposter totalt setl harminskat avsevärt i kommunerna som en följd av kommuninddningsreformerna och avatt förvaltningsuppgifter på fiera områden har koncentrerats till an nämnd.Före 1962 års kommunindelningsreform fanns i landet uppskattningsvis 150000-200 000 kommunala uppdrag. innehade 30 000 personer totalt ca 42000 ordinarie uppdrag. Prop.1975/76:187 57 3Förtroendevalda och partier 3.1 Nuvarande förhållanden Denmoderna folkstyrelsen är en styrelse genom de politiska partierna. Det gälleräven den kommunala demokratin. Till partiernas uppgifter hör att samlamedborgarna kring en målsättning. De kanaliserar och ger eftertryck åtmedborgarnas önskemål och de fyller en väsentlig funktion vid nomineringen avförtroendeposterna. Den representativa demokratin bygger därför på att detfinns medborgare som är villiga att åta sig förtroendeuppdrag och har möjlighetatt göra det. I det övervägande antalet fall är det fråga om uppdrag somfullgörs på fritid vid sidan av förvärvsarbete eller hemarbete. Kraven på deförtroendevalda har ökat. Därmed har det blivit svårare alt ägna sig åtkommunala uppdrag ulan att det kommer i konfiikt med familjeliv och arbete. Enannan svårighet i det representativa systemet är att antalet förtroendepostertotalt sett har minskat avsevärt i kommunerna som en följd avkommuninddningsreformerna och av att förvaltningsuppgifter på fiera områden harkoncentrerats till en nämnd. års kommunindelningsreform fanns ilandet uppskattningsvis 150 000-200 000 kommunala uppdrag. innehadeomkring 30 000 personer totalt ca 42 000 ordinarie uppdrag. Dengrundläggande principen är att de valda representanterna företräder olikaåsiktsriktningar som avspeglar väljarkårens partisympatier. I den allmännadebattenharstort intresse också riktats mot att även i övrigt analysera hur olikagrupper av medborgare är företrädda i kommunala organ. a. fördel ni ngen mellan män och kvinnor. Det finns inte någonskillnad mellan kvinnors och mäns valdeltagande. Men valdeltagandet har intenågon motsvarighet i fråga om kvinnornas andel bland de förtroendevalda.Undersökningar som genomförts på initiativ av utredningen om den kommunalademokratin visar att andelen kvinnor i kommunfullmäktige i genomsnitt uppgårtill , att andelen varierar starkt mellan olika kommuner och alt igenomsnitt av landstingsledamöterna är kvinnor. Kvinnorna har uppdragframför allt inom social- och kultursektorn. I flera av de mest betydelsefullanämnderna har kvinnorna en mycket låg andel av uppdragen, i kommunstyrelserna,byggnadsnämnderna och fastighetsnämnderna 7 96 och i förvaltningsutskotten 896. Kvinnornas andel av nämnduppdragen i landstingskommunerna följer i övrigtsamma mönster som i kommunerna. Denämnda undersökningarna har även gällt ålderssammansättningen bland deförtroendevalda. Del är väl kiinl alt väljarna i den övre medelåldern oftare harförtroendeuppdrag än andra grupper. Yngre åldersgrupper är i regel sämrerepresenterade bland de förtroendevalda. Två tredjedelar av de förtroendevaldaär . Endast 3 96 av dem Prop.1975/76:187 58 Slutligen har åldersgrupperna låg representation. Enjämförelse mellan åldersfördelningen i kommunerna och ålderfördelningen ilandstingskommunerna visar att de lägsta åldersgrupperna är ännu sämreföreträdda på landstingssidan. är andelen ledarnöter över 50 årbetydligt större. Andraaspekler på de förtroendevaldas avspegling av väljarkåren är deras yrke,utbildning och inkomst. De undersökningar som demokratiutredningen tagitinitiativ till visar att företagare, tjänstemän, personer med gymnasiestudiereller högre teoretisk utbildning och högre inkomsttagare äröverrepresenterade. Arbetare och hemarbetande kvinnor utgör däremot enförhållandevis liten andel. Antaletförtroendeuppdrag per ledamot ligger mellan ett och två. Minsl 60 96 av deförtroendevalda har endasl ett ordinarie uppdrag. De förtroendevalda ikommuner och landstingskommuner har fåll alll svårare alt hinna med sinauppgifter . De kommunala uppdragen lar alltmer tid i anspråk. Attdelta upplevs som ett problem framgår klart av undersökningar somdemokratiutredningen publicerat i betänkandet (SOU 1975:18) Förtroendevalda ikommuner och landsting. En stor del av de förtroendevalda i kommunerna angerkonflikter mellan samhällsuppdrag och fritid, mellan samhällsuppdrag och förvärvsarbeteoch mellan partiarbete och hem/frilid. Ävennär del gäller de egentliga arbetsförhållandena i de kommunala organen upplevermånga förtroendevalda brister. De har ofta svårt att hinna sätta sig in ifrågoma. När det gäller beslutsunderiaget är många missnöjda tned såvälutformning som innehåll. Undersökningarna visar också att de förtroendevaldaupplever att de har alltför begränsade kunskaper för att kunna hävda sig iförhållande till tjänstemän och experter. Förkommunala uppdrag finns f n, inle någon lagstadgad rätt till ledighet.