prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Detta kombineratmed en dämpad import medför att bytesbalansens underskott kommer att minskanågot och förmodlingen stanna vid . Den samlade produktionen,BNP, kommer att sannolikt stiga med 1976. Såvitt kan bedömas är inte avståndet mellan bedömningarnahos TUC () och regeringen så stort att det skiUle komma attäventyra en fortsatt framgångsrik lönepolitik. presenterade regeringensin budget. Huvudsyftet med denna är att genom skattelättnader i utbyte motåterhållsamma lönekrav från fackföreningarnas sida dämpa inflationstakten.Från efterfrågesynpunkt är budgetförslaget i stort sett neutralt. Om enighetnås om detta förslag, finns utsikter till en fortsatt avsaktning avinflationstakten. Denna torde kunna minska meUan 1975 och1976 tiU . Arbetslösheten synes ha planat ut under första kvartalet.Den kommer dock inte att kunna nedbringas speciellt mycket trotsytterligare betydande arbetsmarknadspolitiska åtgärder i början av 1976.Därtill är efterfråge- och produktionsutvecklingen ännu alltför svag. Efter den dramatiska nedgången i efterfrågan ochproduktionen vände konjunktumtvecklingen uppåtunder tredje kvartalet. Industriproduktionen steg brant fr. o. m. september ochunder fjärde kvartalet ökade bruttonationalprodukten i förhållandetill tredje kvartalet. Denna återhämtning skedde från en låg nivå och kundeinte förhindra att den totala produktionen sjönk med för helåret 1975.Höstens återhämtning byggdes upp av de expansiva effekterna av omsvängningen ilagerinvesteringarna. Hushållens konsumtion ökade påtagligt varvid denrekordhöga sparkvoten sjönk mellan halvåren 1975. Likasåaktiverades exportefterfrågan vilket är av särskild betydelse iFörbundsrepubliken med dess stora utrikeshandelsandd. och början av innevarande år harinvesteringarna börjat stiga. Till en del sammanhänger detta med det särskUdainvesteringsavdrag som fått göras för order och beställningar utlagda underförsta delen av 1975. Men detta förklarar inte hela uppgången utan denna harfått en aUtmera "spontan'" karaktär. Trots att konjunkturklimatetförbättrades under loppet av 1975 fortsatte läget på arbetsmarknaden attförsämras och arbetslösheten låg under större delen av året övermiljonstrecket, motsvarande av arbetskraften. Inflationstakten, somredan tidigare var en av de lägsta bland industriländerna sjönk ytterligareoch uppgick tUl under loppet av 1975. tycks konjunkturuppgången ha befästsytter- 1 Reviderad nationalbudget 1976 49 Orderingången pekar brant uppåt såvälför konsumtions- som investeringsvaror och denna efterfrågan kommer från såvälinhemska som utiändska beställare. Undersökningar av företagens och hushållensförväntningar och planer visar likaså att en fortsatt konjunkturuppgång är attvänta. väntas bruttonationalprodukten stiga . Denprivata konsumtionens fortsatta utveckling är emeUertid f. n. någotsvårbedömbar. De avgörande faktorerna blir hur stora löneökningarna blir ochhur mycket inflationstakten bromsas in. Allmänt väntas dock hushåUenskonsumtion öka med mellan 2,5 och . De fasta investeringarna väntas förförsta gången visa en uppgång. Industriinvesteringarna beräknasstiga med , vilket skulle lyfta investeringsvolymen till 1969års nivå. Byggandet har stabiliserats på en låg nivå men kommer sannolikt attför helåret uppvisa en nedgång med några procent. Lagerinvesteringarna svängdeom och kan väntas ge efter-frågeimpulsermotsvarande av bruttonationalprodukten. Såväl export som import kommer sannoliktatt öka snabbare än världshandeln vilket skulle medföra en uppgång med istorleksordningen med en något högre expansionstakt för importen.Bytesbalansens överskott torde därmed komma att minska ytterligare frånfjolårets 7 miljarder . Trots den har skisserade markeradekonjunkturuppgången kommer arbetslösheten som var 1,2 milj. eUer att förbli hög även om den sannolikt sjunker under loppet av året. Den danska ekonomiska poUtiken harkarakteriserats av stora kursomläggningar. Efter att ha fört en restiiktivpolitik 1974 för att bl. a. värna om utrikesbalansen lades dén ekonomiska politikenom /1975. a. vidtogs betydande sänkningar av de direktaskatterna. politik och den starka intemationeUa recessionen satte sinaklara spår i starkt sjunkande fasta investeringar (-i volym tilll975). brett upplagt stimulansprogram genomfördes i september 1975.Programmet innehöll bl. a. en fem månaders momssänkning och ett 20-procéntigfinvesteringsavdrag för maskiner och utmstning anskaffade års utgång.Den privata och offentliga konsumtionen steg kraftigt med 4 resp. men kunde inte mer än kompensera fallet i investeringarna. Importen varförhållandevis låg under de tre första kvartalen 1975 men sköt ör-dentiigt ihöjden sista kvartalet, som effekt av momssänkningen. Detta medförde, attunderskottet i handelsbalansen reducerades med enbart ca 1 miljard från 1975och stannade kring 9 miljarder Dkr. Bytesbalansen visade ett underskott på 3miljarder Dkr. 4 1975176.1 saml. 1975/76:150 50 Arbetslöshetenminskade länge men steg åter kraftigt och uppgick tUl av de arbetslöshetsförsäkrade. Detta torde motsvara av den totala arbetskraften. Inflationstakten sjönk kraftigt ochuppgick till . Denna avsaktning kan tUl stor deltUlskrivas den dämpade löneutvecklingen och den temporära momssänkningen. DenkonjunkturbUd 1976 som tecknades i den preliminära nationalbudgeten står sigfortfarande på de flesta punkter. Det konstaterades då, att de under 1975vidtagna stimulansåtgärderna dels måste visa sig vara tillräckligt kraftiga föratt på kort sikt avvärja en syssdsättrungskris , dels förmå hålladen inhemska efterfrågan uppe även till dessefterfrågan från utlandet sätter fart på dansk export. Momssänkningenfrån t. o. m. februari fick större effekt än beräknatpå den privata konsumtionen. Det torde vara ofrånkomligt att konsumtionenkommer att visa svaghetstecken en period efter återgången till den högremomsen. Den underliggande styrkan i de inhemska efterfrågekomponenterna (främstbostadsbyggandet och den privata konsumtionen) bedöms dock som så pass starkatt den möjliggör den förutsedda tillväxten i bruttonationalprodukten på ca 4 %1976. Återhämtningenpå de största danska exportmarknaderna kommer sannoUkt alt gå förhållandevislångsamt. I ljuset av den starkare allmänna konjunkturuppgången är man nuemellertid något mer optimistisk från dansk sida och har justerat uppexportökningen några procentenheter till i volym. Med hänsyn till denextremt stora importen och tUl den fortsatthävdade privata konsumtionen kan bytesbalansunderskottet 1976 bli någon miljardstörre än de 45 miljarder sorn angavs i preliminär nationalbudget. Detframtida utrymmet för inhemsk efterfrågan skulle därmed komma att begränsasbetydligt. En redan nu ökande orderingång på investeringsvaror indikerar attindustriinvesteringarna kan komma att öka ett par procent 1976. I kombinationmed uppsvinget i byggandet skulle därmed de totala fasta investeringarna kommaatt öka . Arbetslöshetenär vid ingången av 1976 fortfarande mycket hög. Mycket talar för att den kommeratt ligga kvar på en hög nivå . Denfinländska ekonomin 1975 karakteriserades av en relativt hög inhemsk efterfrågansom starkt försämrade utrikesbalansen. var inflationstakten en av dehögre inom OECD-området. Regeringen vidtog flera åtgärder under första halvåretför att begränsa den inhemska efterfrågan och slå vakt om utrikesbalansen. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 51 takför den statliga och kommunala konsumtionen . Ett temporärtimportdepositionssystem infördes för att dämpa importen och kreditpolitikenstramades successivt åt betydligt. Dessa åtgärder till trots blev importen ivolym lika stor som 1974. Den konjunkturkänsliga finska exporten som till består av skogsprodukter föll mycket kraftigt (). Underskotteti handelsbalansen steg därför med närmare 3 miljarder mark och bytesbalansensnegativa sal-do översteg 8 miljarder. Inflationen dämpades inte utanökningstakten låg kvar nivå, dvs. HushåUens realadisponibla inkomster steg , men med konsumentemas försiktiga attitydblev dock ökningen av den privata konsumtionen måttlig. En trots utgiftstaketexpansiv offentlig konsumtion och en lagemppbyggnad kunde inte motverka denkontraktiva tendensen från exporten. Bruttonationalprodukten sjönk därförförra året med . Sysselsättningslägetvar länge hävdat och arbetslösheten steg jämfört med med igenomsnkt endast . Men under slutet av hösten försämrades lägetallvarligt och uppgick arbetslösheten till . Det visade sig också att den nya regeringen som främsta programpunkt sattebekämpandet av arbetslösheten. Det realekonomiska utrymmet för några bredaresatsningar är dock på kort sikt begränsade. Enhel del har hänt i finsk ekonomi sedan den preliminära nationalbudgetenpublicerades. Regeringen har lyckats få parlamentarisk uppslutning kring ettsysselsättningsprogram på en dryg miljard mark. Vidare har man lyckats klarade långa och svåra förhandlingarna om en inkom.stpolitisk helhetsuppgörelse.Denna består av tre delar; ett ettårigt löneavtal, åtgärder på prissidan ochett jordbruksavtal. Löneavtalet, som löper från till den 31januari 1977, begränsar löneökningarna (inkl. löneglidning) till 7 å . Etttotalt prisstopp införs vidare från till den 30 juni 1976.Under resten av avtalsperioden sker en sträng prisövervakning. Enligtofficiella källor skulle prisökningarna begränsas till 5 å6 %. Delägre löneökningarna kommer med all sannolikhet att begränsa tillväxten av denprivata konsumtionen under innevarande år. De fasta investeringarna väntas bådeför industrin och byggnadsverksamheten minska varför någon stimulansinte kan väntas från den inhemska efterfrågan. Genom att skogssektorn kommeratt få en bättre exportkonjunktur kommer lagren att minska. Samtidigtförbättras utrikesbalansen vilket torde kompensera effekten avlagerawecklingen. Bytesbalansens underskott torde 1976 minska med ca 3miljarder mark och bli ca 5 miljarder. Bruttonationalprodukten beräknasöka endast obetydligt. Denna prognos innebär inte någon förändring av prognosenfrån den preliminära nationalbudgeten. 1975/76:150 52 Dennorska ekonomin uppvisade den högsta tillväxttakten i helaOECD-området, . Undantas den expansiva oljesektorn blev dock tiUväxtenendast . Skillnaden mellan dessa siffror speglar väl denkonjunkturutveckling som präglat . somoljeutvinningen kom igång och pljeexporten ökade kraftigt,drabbades de traditioneUa exportsektorerna av den internationellakonjunkturnedgången. Som en följd härav mattades efterfrågan på arbetskraftoch arbetslösheten steg till . Att den ekonomiska utvecklingen ändå istort skUjer sig så fördelaktigt från omvärldens lågkonjunktur får tillskrivasregeringens ambitiösa efter-frågestödjande ekonomiska politik. Den aUmäntkonsumtionsstimulerande inriktningen budget kompletterades underloppet av året med en rad åtgärder för att stödja produktion ochsysselsättning. Härigenom lyckades man hålla sysselsättningen uppe och ökningeni arbetslösheten blev begränsad. Tack vare den betydande ökningen i hushållensreala disponibla inkomster ökade den privata konsumtionen med inemot ,vilket dock var något mindre än väntat. De totala investeringarna i fastkapital ökade däremot kraftigare än förutsett, eller ochindustriinvesteringarna steg . Försvagningen av inkomsterna frånsjöfarten försämrade utrikesbalansen. Men det var främst skillnaden mellan deninhemska och utländska efterfrågan som ledde till ett rekordartatbytesbalansunderskott på drygt 13 mUjarder Nkr. Detta ligger dock helt i linjemed regeringens politik att redan innan olje-inkomstema nått sin avseddaomfattning, anpassa landet tUl en successivt högre aktivitetsnivå. Utsikternaför 1976 bestäms i stor utsträckning av den fortsatta internationellakonjunkturutvecklingen. Den ekonomiska politiken och stimulansåtgärderna ärutformade utifrån antagandet att exportefterfrågan åter skall börja stödjaproduktionstillväxten . Stimulansåtgärderna är därförutformade så att de expansiva effekterna i stort sett upphör . Den privata konsumtionen torde komma att öka rätt kraftigtunder , eller med . En fömtsättning härför är dock att hushåUenminskar sin sparkvot något. Bruttoinvesteringarna exkl. sjöfarten ocholjesektorn bromsas visserligen in avsevärt men väntas ändå öka med istorleksordningen . Industrins investeringar torde öka med mdlan 5 och 10 %.Den totala inhemska efterfrågan växer med bortåt . Den väntade BNP-ökningenunder 1976 ligger dock avsevärt högre 6 å . Detta kräver emellertid enmycket kraftig exportökning, i synnerhet för olja där en fördubbling avexportvolymen fömtses. Trots att exporten går upp och produktionen ökar tordearbetslösheteo, i vilket fall under årets första hälft, komma att ligga kvar påen efter norska förhåUanden onormalt hög nivå. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 53 Teknikför pris-och volymberäkningarna i utrikeshandeln Vissaskillnader föreligger meUan pris- och volymutvecklingen i utrikeshandeln somden redovisas i utrikeshandelsstatistiken resp. i,nationalräkenskaperna.Beräkningarna i detta kapitel bygger på utrikeshan-ddsstatistiken medan de talför export och import som återfinns i försörjningsbalansen isammanfattningskapitlet följer nationalräkenskapernas beräkningsmetoder.SkUlnaderna mellan beräkningssätten har att göra med metoderna för prismätning.I det följande lämnas en kort redogörelse för dessa olikheter. Information omprisutveckUngen för utrikeshandeln kan hämtas, från två skilda källor:enkätinformation från export- och importföretagen (producentpriser), resp.tullstatistiken. I det senare fallet beräknar man pris per enhet för vart ochett av de statistiska numren i tulltaxan med hjälp av tullsialistikens varuvisauppgifter om värde och kvantitet. Dessa enhetspriser sammanvägs därefter tillen prisindex, benämnd enhets-värdeindex. Denna typ av prisindex är den somsedan länge använts för de svenska officiella utrikeshandelsberäkningarna ochockså den som vanligen återfinns i andra länders utrikeshandelsstatistik och it', ex. FN:s och handelsstatistik. Enhetsvärdeindex har vissa svagheter,främst den att kvalitetsförändringar hos produkter inom ett och sammastatistiskt nummer kan komma att registreras som prisförändringar i ställetför som rätteligen volymförändringar. För färdigvaror, särskiltverkstadsprodukter, betyder detta att volymutvecklingen kan underskattas i denmån kvalitetsförbättringar förekommer. Dessutom kan detta slag av indexpåverkas av förskjutningar i vamsamman-sättningen inom ett statistiskt nummer.De prisindex som baseras på företagsenkäter å andra sidan, dvs. i första handproducentprisindex, har i stor utsträckning karaktär av noteringsprismdex ochavser sålunda de faktiska leveranserna . I varje fallunder tider av snabba och oregdlDundna prisförändringar nödvändiggör deUa enomperiodisering av prisindexen om den skall användas till att deflateraleveranser i löpande priser. Denna omperiodisering kan endast ske med betydandeosäkerhet. I nationalräkenskapernainfördes ett nytt system för volymberäkning (deflatering) avutrikeshandeln i vilket man konstruerar en deflator genom en kombination avolika indextyper. Avsikten är bl. a. att härigenom eliminera den nämndaolägenheten med enhetsvärdeindex och att vidare skapa bättre konsistens mellanutrikeshandelsberäkningarna och t. ex. beräkningarna avbruttonationalprodukten från produktionssidan (där producentprisindexutnyttjas). Resultatet har blivit volymförändringstal som rätt påtagligtavviker från vad som på traditionellt sätt erhålls genom deflatering medenhetsvärdeindex. I de analyser ochbedömningar som presenteras i detta kapitel har enhetsvärdeindex och devolymutvecklingstal som framkommer genom deflatering med denna index använts.Detta beror bl. a. på att prognosverksamhet harbehov av ett tidsseriematerial för olika specificerade varugrupper och attdetta material är baserat på 1975/76:150 54 Vidare spelar, i synnerhet videxportanalysen, jämförelser med den internationeUa handelns pris- ochvolymutveckling en betydande roll. Den bästa konsistensen mellan svenskautrikeshandelsdata och data för internationell handel uppnås förmodligen omenhetsvärdeindex används. En teknisk omräkning görs emellertid av exporten ochimporten på totalnivå till att avse nationalriikenskapemas beräkningsmetodik.De omräknade utvecklingstakterna redovisas i tabell 3: 4 (exporten) och 3: 5(importen). Omräkningen i sig utgör ett särskilt osäkerhetsmoment. Varuexportens volym sjönk mycket kraftigt . I huvudsakkan detta ses som ett uttryck för den recession som präglade större delen avvärldsekonomin . Den svenska exporten tycks dock ha sjunkitväsentligt kraftigare än de övriga industriländemas samlade export. OECDberäknar sålunda att medlemsländernas exportvolym sjönk , att jämföramed en nedgång på för export. De svenska exportpriserna stegbetydligt mer än världsmarknadspriserna 1975, vilket kan vara en del avförklaringen till att den svenska exportens andel av världshandelsvolymensjönk. Den starka prisuppgången för export medförde att exportvärdeti löpande priser, trots den betydande volymminskningen, steg något 1975. Detförefaller även som om andel av världshandeln ökade när manräknar i löpande priser; detta således i stark kontrast till vad som gällde denvolymmässiga utveckUngen. Detta tämligen positiva utlåtande får emellertid lov attmodifieras en del om man studerar den halvårsvisa utvecklingen . Höjningenav de relativa exportpriserna 1975 ägde i sin helhet mm under första halvåret.Detta framgår av den mellersta kurvan i diagram 3: 1. andel avOECD-ländernas import kom härigenom att kraftigt öka, räknat i löpande priser.Andra halvåret sjönk de relativa priserna något." Eftersom denvolymmässiga andelen av OECD-ländemas import fortsatte att sjunka avsevärt,kom följaktligen andelen i löpande priser att falla kraftigt . 1 Den systematiska genomgång av exportutvecklingen förolika varugrup per som i tidigare konjunkturrapporter funnits under rubriken utgår . Bedömningarna och kalkylema för de olika varugmppema redovisas i detalj i produktionskapitlet. Siffermaterialet för de olika varugmppema är sammanställt i tabell 3:4. 2 Utvecklingen av de relativa priserna under 1975förklaras delvis av va lutakursemas fluktuationer. Den västeuropeiska "ormens" valutor(däribland ) apprecierades kraftigt gentemot bl. och valutor jämfört med andra halv . Mellan halvåren 1975 skedde däremot en viss effektiv depreciering av "ormvalutoma" vilket i sig bör ha verkat i riktning mot en vissrelativ prisnedgång. Diagram3:1 andelar av totala import och relativa priser förtotalexporten 19701975 1970 1971 1972 1973 1974 1975 Ovanståendegrova analys av den totala exportens utveckling i förhållande tillOECD-områdets totala handel tar ingen hänsyn till att den svenska exporten baren varu- och länderförddning som i vissa avseenden kraftigt skiljer sig frånvad som gäller den övriga internationella handeln. Exempelvis består densvenska råvamexporten till ungefär 2/3 av trävaror, pappersmassa och jämmalmmedan dessa vamslag sammantagna svarar för av OECD-områdetsimport av råvaror. Vidare upptar de övriga nordiska ländema en andel av densvenska exporten som är mycket större än deras andel av OECD-områdets totalaimport. Ungefär75 % av exporten utgörs av färdigvaror exkl. fartyg. Sammansättningen avvamgrupper inom denna kategori är i högre grad än för råvamexportenöverensstämmande med den intemationella han- Prop.1975/76:150 56 Tabell 3:1 export av färdigvaror (exkl. fartyg)'till OECD-området= 1972-1976 1972- 1973- 1974-1975 1975-1976 1973 1974 prel. prognos Marknad 16,1 4,1 -6,1 7 Export 16,9 4,6 -13,3 3,5 Marknadsandelar 0,7 0,5 -7,7 -3,5 ' SITC 5-8, e.xkl. 68 och 735. - Utom , , , , ;, och . Anm. Prognoserna är avrundade till närmaste helaresp. Om de olika färdigvaruimport vägssamman med deras andelar i färdigvaruexport erhålls ett "marknadsindex",vars procentuella förändringar anges på översta raden i tabell 3:1. Skillnadenmellan tillväxten i färdigvaruexport till och"marknadstillväxten" utgör ett mått på marknadsandelarnasförändring. Även efter denna "förfining" av analysen kvarstår somframgår av tabellen intrycket av att de volymmässiga marknadsandelarna förSveriges export tiU OECD-området sjönk påtagligt 1975. TiU en del torde marknadsandelsförlusten 1975 kunna förklarasav alt de relativa exportpriserna steg kraftigt tillförsta . En annan viktig orsak består troligen i det förhållandetatt avsättningsläget på den svenska hemmamarknaden varit relativt gott medanefterfrågan i övriga industriländer försvagades kraftigt under loppet av 1974och en stor dd av 1975. Härigenom blev sälj-trycket på exportmarknaderna frånkonkurrentländernas sida förhållandevis starkare. Att nedgången i den internationella importefterfrågan blevså kraftig stod med all säkerhet i samband med att mycket kraftiga lagerminskningarägde rum i flertalet , i anslutning till denförsvagade utvecklingen av konsumtion och investeringar.- SärskUt drabbadelagerneddragningarna importefterfrågan på råvaror och de mera stapelvambetonadedelarna av färdigvaruhandeln. Det är mot denna bakgrund betecknande att i densvenska färdigvaruexporten delgrupperna stål och papper uppvisade vida störrenedgångstal 1 En del "disproportioner" finns dock. Sålundaupptar papper och investe ringsvaror frän verkstadsindustrin större andelar i färdigvaruexport än i den totala internationella färdigvaruhandeln. 2 Den vägda minskningen t OECD-ländemas färdigvaruimportuppgick enligt tabell 3:1 till 6,. Den på motsvarande sätt sammanvägda BNP- minskningen kan beräknas tili , vilket skulle irnplicera en inkomstdasti- citet på 3,4. " Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 Tabell 3: 2 export av färdigvaror (exkl. fartyg)'1968 1976 Andel av totalsumman, % -13,3 -11,6 -9,5 3,5» SITC5-8, exkl. 68 och735. - Utom , , , , ,, och . ' , , , , , ,.Indonesien, , , och . '" Enligt kalkylen från varugruppssidan, som ingår itabellen över totalexporten (tabell 3: 4), blir förändringen . Anm. Prognoserna för volymförändringarna är avrundade tillnärmaste hela resp. halva procent. än t. ex. verkstadsprodukter (jfr tabell 3: 4). Underandra halvåret skedde uppenbarligen ett omslag i lagerutvecklingen och ensmärre uppgång i färdigvaruimport synes ha ägt rum. Trots dettaföll den svenska färdigvaruexporten även ; dvs.marknadsandelarna fortsatte att sjunka. Om sålunda färdigvaruexporten till förlorademarknadsandelar 1975, är det å andra sidan tydligt att i stället vannandelar på de östeuropeiska marknaderna. OECD-områdets totala export dit stegmycket obetydligt 1975 trots att beräkningama av exporten inbegriper de storaveteleveranser till som påbörjades under senare delen av året.Sveriges export tUl expanderade däremot kraftigt, om än i försvagadtakt jämfört med (se tabell 3: 2). Det är känt att de östeuropeiska ländemahar brist på internationella betalningsmedel till följd av stora underskott ihandeln med västvärlden . hade emellertid ettunderskott i handeln med 1974 och var ungefär i balans 1975.Möjligen har detta gjort det lättare för att öka sin export jämfört meddet flertal av OECD-ländema som i motsats till har stora överskott ihandeln med öststatsländerna. Också exporten tUl OPEC-länderna synes ha hävdat sig väl ikonkurrensen med de övriga industriländerna. Den svenska färdigvam-exportendit beräknas ha vuxit med inte mindre än i volym 1 Eftersom papper och i någon mån även stål upptar enstörre andel i färdigvaruexport än i genomsnittligafärdigvaruimport är det troligt att en del (uppskattningsvis ett parprocentenheter) av den i tabell 3:1 redovisade andelsförlusten kan förklaras aven sålunda oförmånlig vamsammansättning i den svenskafärdigvamexporten: Prop.1975/76:150 58 Tabell3: 3 Prisutvecklingen för färdigvaror 1960-1976 (1) i nationella (2) i US dollar 1,1 (3) i svenska kronor 1,1 -0,7 -3,7 'Exportprisindex för "manufactured goods" för de elva i världshandelnstörsta sammanvägt med deras andelar i världsexporten. =Räknat exkl. papper. Inkl. papper erhålls , resp. . Anm.Prognoserna är avrundade till närmaste hela resp. halva procent. merän vad som torde ha gällt för det övriga OECD-områdets export.