prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — kr., har beslut omeftergift enligl de regler som redovisades budgetproposition meddelatsför lån som uppgår till inemot 190 milj. kr. Härav har statens eftergiftutgjort ca 85 milj. kr. medan resten fallit på bostadsföretagens ägare lillstörre delen kommuner i form av inlösen av hyresförlustlån. I samband medeftergift beviljas räntebefrielse fram lill inlös-ningstillfällel.Räntebefrielse har därutöver, ulan samband med eftergift, beviljats förhyresföriustlån som uppgår till drygt 75 milj. kr. I samband med beslut omräntebefrielse kan också en senareläggning av amorteringen medges. Jag vill isammanhanget tillägga alt beslut om ränte-frihel och senareläggning avamortering meddelas för högst i sänder och inle får avse längre lid närmast efler den dag hyresförlusllånet betaladesut. Enligt de riktlinjer, som f. n. gäller i fråga omeftergift, räntefrihet och senarelagd amortering, är det regeringen som fattarbeslut. 2 1975/76. I saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 14 ig seratt den praxis som har utbildats nu har nått sådan stadga och alt sådanaerfarenheter nu har vunnits att beslutanderätten i nämnda frågor bör kunnaföras över från regeringen till . Denna överföring av beslutanderättenbör avse de normalfall jag angav budgetproposition. I de falllåntagaren gör anspråk på avvikelser från de regler som gäller för normalfallenbör beslutanderätten fortfarande ligga hos regeringen. I fråga om anslagsbehovet ansluter jag mig tillbostadsstyrelsens bedömning och förordar således atl anslaget förs upp med 75milj. för /77. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har anförl i frågaom beslutanderätten i ärenden om eftergift av hyresförlustlån m. m., 2. lill Eftergift av hyresföriustlånför /77 anvisa elt förslagsanslag av . B 6.Viss bostadsförbättringsverksambet m. m. 1974/75Utgift 113 930 660 1975/76 Anslag 190 000 000 1976/77 Förslag 255 000 000 Från anslaget bestrids utgifter för förbätlringslån iden mån de är ränte- och amorleringsfria, bosladsanpassningsbidrag,vinterbidrag, förvallningsbidrag till förmedlare av bosladsegnahemslån samtbidrag till ombyggnad av bostadslägenhet, det' s. k. inilialslödet. Anslaget,som är elt förslagsanslag, anvisas med det belopp som erfordras för utbetalningav lån och bidrag. Bestämmelsema om förbättringslån finns i kungörelsen(1962: 538) om förbätlringslån (omtryckt 1973:535, ändrad senast 1975:486). Lånutgår för förbättring och i vissa fall för uppförande av bostad för åldringar,handikappade m. fl. saml under vissa förutsättningar för förbättring av annanbostad. Lånet får vara räntefritt och stående intill elt belopp av 15 000 kr.per lägenhet, när det avser personer , handikappade m. fl. i en-eller tvåfamiljshus, som bebos av låntagaren, och intill elt belopp av 12 000kr. i övriga fall., Bosladsanpassningsbidrag utgår enligt bestämmelserna ikungörelsen (1973:327) om bosladsanpassningsbidrag. Bosladsanpassningsbidragetulgår för ålgärder inom och i anslutning till bostadslägenhet som behövs föratl handikappad skall kunna utnyttja lägenheten på ändamålsenligt sätt. Bidragulgår med högst , men kan beviljas rried högre belopp om detföreligger särskilda skäl. Bestämmelserna om vinterbidrag, som utgår enligtbestämmelserna i bostadsfinansieringsförordningen (1974: 946, ändrad senast1975: 1144), Prop.1975/76:100 Bilaga 14 19 innebäri korthet att bidrag utgår i samband med bostadslån för den särskilda kostnadsom beräknas ha uppstått genom atl byggnadsföretaget har utförts vinlertid. Initialstöd utgår enligt beslämmelserna i kungörelsen(1973: 538) om bidrag i vissa fall till ombyggnad av bostadslägenhet (ändrad senast1975: 484). Bidrag utgår för ombyggnad av hus med mer än två lägenheter underförutsättning bl. a. att ombyggnaden sker med slöd av bostadslån enligtbostadslånekungörelsen eller enligt bostadsfinansieringsförordningen och altlägenheterna före ombyggnaden inte fyller kraven på lägsta godtagbarastandard. Bidrag utgår för ombyggnad som påbörjas under liden den 1 juli1973den , under förutsättning att ansökan kommit in tillförmedlingsorganet senasl . Bidragels belopp ulgör av dengodkända ombyggnadskoslnaden, dock högst . för varje lägenhet. För beslut om räntefria förbättringslån fastställerriksdagen en medelsram för det löpande kalenderåret och en preliminärram för det närmast följande. har medgivit atl sådana lån fårbeviljas med högst 130 milj. kr. under vart och ett av (prop. 1975: 1 bil. 14, CU 1975: 7, rskr 1975: 61). föreslår alt maximibeloppet förräntefria förbätlringslån höjs från . till 20 000 kr.Inkomstgränserna föreslås bli höjda med , nämligen till . förogifta och till . Bostadsslyrelsen föreslår vidare altramen för beslut om räntefria förbätlringslån fastställs slutligt till 130milj. för och preliminärt för till 110 milj. kr., samt altanslaget för budgetårel 1976/77 förs upp med 265 milj. kr. (+ 75 milj. Avdelta anslag föreslås högsl 1,2 milj. kr. få tas i anspråk för information. Låne- och bidragsgivningens omfattning belyses avföljande uppgifter. Under /75 meddelades 5 640 beslut om lånavseende 6 723 lägenheter, jämfört med 6 777 resp. 7 621 under närmast föregåendebudgeiår. Av besluten under /75 avsåg 60 flerfamiljshus medsammanlagt 692 lägenheter. Under /75 beviljades förbätlringslån med115,5 milj. kr., varav 64,5 milj. kr. utgjorde räntefria lån eller lånedelar.Motsvarande belopp under /74 var 117,8 milj. kr. resp. 65,7milj. Del genomsnittliga lånebeloppet per lägenhet uppgickunder /75 lill . Under /75 beviljades bidrag förombyggnad ini-lialstöd för 14 175 lägenheter med ett belopp av 72,0 milj.kr. Under samma budgetår beviljades bosladsanpassningsbidrag för 4 430 lägenhetermed ett belopp av 32,0 milj. kr. Vinterbidrag beviljades under bud- 1975/76:100 Bilaga 14 20 /75 med 39,9 milj. kr.,varav 1,8 milj. kr. Beträffandemaximibeloppen i fråga om förbätlringslån anför styrelsen följande. eller med 25 %.Byggnadskostnadsutvecklingen enligt faktorprisindex visade en ökning på 54 %under perioden från närmast tidigare höjning.Bosladsstyrelsens värderingskoefficient, som tar hänsyn lill rationaliseringari byggandet, steg . Möjligheterna att görarationaliseringsvinster vid förbättring av småhus på landsbygden, som ulgör majoriteten av de hus somrustas upp med slöd av förbätlringslån, är dock myckel begränsade. Om realvärdet av maximibeloppet . skallbli detsamma som i mitten av bör under förutsättning althöjningen sker beloppet höjas till . eller 18 000 kr.beroende på vilket av nyssnämnda index förkostnadsutvecklingen som används vid beräkningarna. Styrelsen föreslårall maximibeloppet för personer , handikappade m. fl., vilka bor ien- eller tvåfamiljshus, fastställs till20 . föreslås att det särskilda maximibeloppetför samer i de fyra nordligaste länen höjs till . och attmaximibeloppet för samer i höjs till . Enligt styrelsen kanbehovet av räntefria förbättringslån för flerfamiljshus anses ha minskal. En beräkning, som slyrelsen gjort, visar attbostadslån för ombyggnad till följd av de räntebidrag som infördes från kapitalkostnadssynpunkt är lika fördelaktiga underde första åren som förbättririgslån. Med hänsyn härtill och till att någraönskemål om höjning inte framförts föreslår styrelsen ingen ändring av det nugällande maximibeloppet . för räntefritt förbättringslån till andraän nämnda låntagare. Beträffandeinkomstgränserna anför styrelsen att de fastställdes till . för ogifta och till . höjdes beloppen till . Frånjanuari 1973 till har konsumentprisindex ökat med inemot . Framtill juH 1976 kan ökningen beräknas till . Beloppen skulle enligtstyrelsen behöva höjas lill . för ogifta och lill . Slyrelsen föreslår alt inkomstgränserna höjs lill . för ogiftaoch till . I fråga om information anförstyrelsen följande. Under budgetåret1975/76 får från anslaget viss bostadsförbättrings-verksamhet m. m. bestridaskostnader för information till allmänheten rörandelån- och bidragsgivningen intill elt belopp av högst . Utformningenav informationen skall ske efter samråd med . 1975/76:100 Bilaga 14 21 Styrelsen anseralt en löpande informationsverksamhet riktad till allmänheten är synnerligenangelägen. Informationen om det bostadspolitiska stödet bör förbättras och nyavägar bör prövas för alt nå ut med information lill dem som berörs. Informationen bör avse förbättringslån,bosladsanpassningsbidrag, vinlerbidrag, energisparstöd ochmiljöförbättringsbidrag. Från ifrågavarande anslag bör medel även kunnadisponeras för information om bostadslån.De informalionsaktiviteter som kan komma i fråga är annonsering, inslagi radio och TV, utställningar, filmer, broschyrer och foldrar m. m. Styrelsen hemslälier att av anslaget fårdisponeras högst . för informalion om lån- och bidragsgivningen. Avökningen med sammanlagt . på löne- ochprisökningar under budgelåren 1975/76 och 1976/77. Återstoden 350 000 kr.motiverar styrelsen med dels att det antalet stödformer sominformationen skall avse har utökats, dels all styrelsen planerar alt ökainformationsaklivilelerna. Beiräffandelåneramarna för räntefria förbättringslån anför styrelsen all det enligtlänsbostadsnämndernas beräkningar erfordras 90 milj. kr. för och 92milj. De för vart och ett av fastställdaramarna på 130 milj. kr. är sålunda tillfyllest. För är 1977 lorde ramen preliminärt- kunna fastställas till elt något lägrebelopp, förslagsvis 110 milj. kr. I den här beräknade långivningen ingår inle desärskilda förbättrings-lånen för energibesparande åtgärder. Utbetalningen av räntefria lån beräknas till ca90 milj. kr. under budgetåret 1916fn. För samma budgetår beräknasutbetalningama av bosladsanpassningsbidrag till 40 milj. kr., av s. k.initialstöd till ca 70 milj. kr. och av vinterbidrag till 64 milj. kr. Det totalaanslagsbehovet kan således beräknas lill (90+40 + 70 + 64 =) ca 264 milj. kr.för /77. Maximibeloppet för räntefritt förbättringslån till personer', handikappade m. fl., vilka bor i en- eller tvåfarniljshus,har höjts två gånger. Båda gångerna haranledningen varit stigande byggnadskostnader. Den senaste höjningen från . genomfördes den 1juli 1974. Tillgänglig statistik visar all byggnadskostnaderna därefierhar fortsatt alt stiga. Vid min anmälantill statsverksproposition (prop. 1974: 1 bil. 14, s. 22) framhöll jagbl. a. att en anpassning av maximibeloppet till kostnadsutvecklingen är angelägen för den grupp ay låntagare som dennalåneform i första.hand är avsedd för, dys. i huvudsak personer som har fyllt 60år, förtidspensionärer och handikappade, som bor i en- 1975/76:100 Bilaga 14 22 Med hänsyn härtill och till den pågående kostnadsutvecklingenanser jag i likhel med bostadsslyrelsen alt maximibeloppet för nämndalåntagarkalegorier bör höjas, dock inle i den utsträckning som styrelsen harföreslagil. Den av styrelsen föreslagna höjningen grundar sig nämligen påkostnadsförändringar alltsedan år 1970. Jag förordar med utgångspunkt ikostnadsförändringar efter den senast genomförda höjnmgen atl maximibeloppetför räntefria förbättringslån lill personer , handikappade m. fl.höjs med , alltså frän . I konsekvens härmed bör det särskildamaximibeloppet för samer i de fyra nordligaste länen höjas från 17 000kr. Maximibeloppet för samer i bör höjasfrån . Räntefrittförbättringslån till annan låntagare, dvs, kommun, allmännyttigt företag m.fl., är f. n. maximerat till . I likhet medbostadsstyrelsen anser jag atl det inle ifinns skäl för höjning avifrågavarande maximibelopp. Inkomstgränserna förförbättringslån, som anges i taxerad inkomst, är för ensamstående 17 000 kr.oeh för makar . Bostadsslyrelsen föreslår att gränserna höjs lill . På grundval avbl. a. erfarenheterna från tillämpningen av ifrågavarandeinkomstgränser anser jag inte det finns skäl att nu höja inkomstgränsen förensamstående. Däremot bör motsvarande gräns för makar höjas. Jag förordardärför en höjning av inkomstgränsen för makar med . De av mig nu förordadeändringarna av maximibeloppen och inkomslgränserna bör tillämpas fr. o. m. den1 . Jag vill i detlasammanhang ta upp även en fråga som gäller' tidpunkten från vilkenavskrivningstiden för räntefria förbättringslån skall räknas. Enligt gällande bestämmelser skall i samband medbeslut om övertagande eller uppsägning av förbätlringslån, om intesärskilda skäl är däremot, en tiondel av lånet i vad det är räntefritt ochstående avskrivas för varje helt år som förflutit sedan lånet utbetalats. Vidareskall räntefritt stående lån eller räntefri stående del av sådant lån,' omlånet inte uppsagts till inbetalning eller överförts tillräntebärande amorteringslån, i sin helhet avskrivas frånutlämnandet. Beslut omutbetalning av förbättringslån förutsätter att låntagaren-ger in en ansökningdärom, vilket normalt kan ske sedan förbättringsarbetena ulförts ochslulbesiktigåts. Dröjsmål med ansökan leder till försening avutbetalningsbeslutet och motsvarande framflyttning av tiden för lånetsavskrivning. I praxis har situationer av detta slag uppkommit bl. a. i sambandmed att lånet har utbetalats som förskott, vilket av låntagaren har uppfattatssom slutlig utbetalning i och med att arbetena 1975/76:100 Bilaga 14 23 Även förmedlingsorganel kan ha medverkat lillförseningen genom alt inte vidta åtgärder för att få förskottet ersatt medslutlig utbetalning. Har elt ulbelalningsbeslut således på grund härav eller pågrund av liknande omständigheter fördröjts synes det rimligt att liden föravskrivning av lånet i fråga räknas från en tidigare dag än dagen för lånetsformella ulbelalning. Det bör dock endast få ske om dröjsmålet är betydande.Dagen från vilken liden för avskrivningen i dessa fall skall räknas börbestämmas med ledning av en bedömning när utbetalning skulle kunnat ske omansökningen givils in i normal tid. I enlighel med det nu anförda förordar jag sådanändring av grunderna för avskrivning av räntefritt stående förbätlringslån altavskrivningen får om särskilda skäl föreligger räknas från tidigare tidpunktän dagen för utbetalningen av lånet. Den för preliminärt fastställda ramen förräntefria förbält-ringslån utgör 130 milj. kr. Enligl länsbostadsnämndernas beräkningar behövs 92milj. för beslut om räntefria förbätlringslån. De av mig förordadeändringarna i fråga om maximibelopp och inkomsigränser kan beräknas belastaramen med ca 5 milj. kr. Med hänsyn till osäkerheten i beräkningarnabör dock den för preliminärt fastställda ramen fastställas slutligt.Ramen för bör preliminärt bestämmas till 110 milj. kr. Liksom tidigarebör regeringen utverka bemyndigande alt vidga ramen för det försiaav de två åren om det behövs av sysselsättningsskäl. Medelsbehovet för näsla budgeiår beräknar jag lill 255milj. Jag har därvid även beräknat medel för information. Det bör ankommapå regeringen att meddela bestämmelser om dispositionen av medel för detlaändamål. Jaghemställer att regeringen föreslår all 1. godkänna de ändringar i grundernaför förbätlringslån, som jag har förordat, 2. medge att räntefria förbätlringslånbeviljas med högst . 3. bemyndiga regeringen att beslula om ökning av den under 2 upptagna ramen för långivning om del behövs av sysselsältningsskäl, 4. till Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. för /77 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1975/76:100 Bilaga 14 24 Bidrag till förbättring av boendemiljön 1975/76Anslag 30 000 000 1976/77 Förslag 30 000 000 Från anslaget beslrids utgifter för bidrag enligtförordningen (1975: 129) om bidrag av statsmedel till förbättring avboendemiljöer. Bidrag kan utgå för olika åtgärder som förbättrar boendemiljön iförsta hand i flerfamiljshusområden men, om särskilda skäl finns, även i småhusområden.Husen skall ha färdigslällts och prioritet skall ges åt områdenmed uthyrningssvårigheter. Bidrag utgår med högst av kostnaden, dock iregel med högst . Bidrag kan utgå i kombination medbostadslån. Låneunderlaget minskas härvid med ett belopp motsvarande två gångerdet utgående bidragel. Ärenden om bidrag till förbättring av boendemiljönhandläggs inom av en särskild delegation,boendemiljödelegationen. Bostadsslyrelsen påpekar att de regler som gäller förreducering av låneunderlaget, när bidrag till förbättring av boendemiljön utgåri kombination med bostadslån, på ett markant sätt avviker från vad som gällernär andra bidragsformer kombineras med bostadslån. Enligt styrelsens meningförsvårar regeln helt omotiverat finansieringen av de kostnader som inle läcksav bidrag. Attraktiviteten i den nya bidragsformen riskerar härigenom attminska eller utebli. Styrelsen föreslår därför alt bestämmelsen ändras så,att. endast bidraget skall dras från låneunderlaget. Beiräffande anspråk på bidragsmedel säger sig styrelsensakna erfarenheter men förulskickar att anslaget för innevarande budgeiår kankomma all bli otillräckligt. Styrelsen anser sig dock inte ha grund för annatförslag beträffande /77 än atl anslaget uppförs, med oförändratbelopp, dvs. 30 milj. kr. Statsbidrag lill miljöförbättrande ålgärder ibostadsområden infördes . Bidraget kan utgå i kombination medbostadslån till ombyggnad. När så är fallet, skall från låneunderlaget dras ettbelopp moisvarande två gånger del uigående bidraget. Under det halvår som denna bidragsmöjlighet har funnitshar ansökningar kommit in till bostadsslyrelsen lill elt sammanlagt belopp, av6 milj. kr. Statsbidraget till miljöförbättrande ålgärder ibostadsområden fyller enligl min mening etl angelägel behov. Jag har i prop.1974: 150 redogjort för olika utvecklingstendenser i samhället som leder tilldelvis nya 1975/76:100 Bilaga 14 25 krav på boendet i vid mening. a.pekade jag på familjemönslrels utveckling, befolkningens ålderssammansättningoch ändrade levnadsvanor. Allt dettamedverkar till atl många bostadsområden behöver förändras för attbättre passa dagens förutsättningar och värderingar. Också i en delbostadsområden som har färdigställts så sent som under den försia hälften av1970-talet finns brister, som det är angeläget atl rätta lill. Den begränsadeefterfrågan på medel torde därför lill slor del kunna förklaras av trögheteri initialskedet. Information om bidragsmöjligheten har sålunda ännu inte nåttut i tillräcklig omfattning. Enligt vad jag har erfarit arbetar emellertidboendemiljödelegationen med att ta fram informationsmaterial som riktar sigtill olika målgrupper. Också bostadssocialadelegationen, vars uppgift är att bereda frågor angående åtgärder ivissa bostadsområden med uthyrningssvårigheter, medverkar genom sitt arbele till att göra miljöförbättringsbidraget känt. Det är vidare känt attansökningar om bidrag förbereds på flera håll i landet, men attansökningsförfarandet i viss mån har fördröjts på grund av bl. a. bristandekunskap om de administrativa mtinerna. Bostadsslyrelsen har i sin anslagsframställninganfört alt reglerna för reducering av låneunderlaget i de fall bidrag utgår ikombination med bostadslån kan medföra att bidragsformens attraktivitetminskar eller uteblir. Slyrelsen har därför föreslagit att beslämmelserna omreducering av låneunderlaget ändras så attendast bidragsbeloppet skall dras av från låneunderlaget i de fallbidrag kombineras med bostadslån. För egen del anser jag att ytterligareerfarenheter av bidragsgivningen bör avvaktas innan några ändringar avbidragsreglerna övervägs. Som jag redan har nämnt torde nämligen den ringaefterfrågan på bidrag till en del kunnatillskrivas vissa initialsvårigheter som har samband med brislande kunskap ombidragsformen. Vidare bör de båda nämnda delegationemas verksamhetkunna bidra till alt erfarenheler förhållandevissnabbt kommer fram som ger underlag för vidare överväganden i sammanhanget. I avsaknad avnärmare erfarenheter av behovet av medel har jag funnit alt anslaget bör förasupp med oförändrat belopp, 30 milj. kr. Från anslagetbör, som under innevarande budgetår, bestridas kostnader för administrationm. m. av bidragsverksamheten. Det bör ankomma på regeringen alt meddelaföreskrifier om disposition av medel för delta ändamål. Inom ramen förde insatser som regeringen vidtog med slöd av riksdagensbemyndigande för alt hävda sysselsättningen har prioritet getts åt ålgärder bl.a. inom boendemiljön. Åtgärderna kan gällaexempelvis gårdssanering, gång- och cykelvägar, lekplatser pch skolgårdar,men även arbeten inom tjänstesektorn såsom datainsamling för behovsinventeringar, miljöstudier, utredningar om olika bostads- Prop.1975/76:100 Bilaga 14 26 socialafrågor och liknande. Några erfarenheter av hur dessa möjligheter harutnyttjats finns ännu inle. Arbelsmarknadspolitiska ålgärder bör liksom underinnevarande år kunna komma i fråga om del behövs av sysselsältningspoliliskaskäl. För att eventuella sysselsättningsstimulerande åtgärder av detta slagskall få god effekt, är det givelvis angeläget alt färdiga projekt finns alttillgå. Det är en uppgift för kommuner och fastighetsförvaltare att i samrådmed de boende åsladkomma en god planeringsberedskap på detta område. Jaghemställer all regeringen föreslår att till Bidrag till förbättring av boendemiljön /77 anvisa ett reservalionsanslag av . 1974/75Utgift 9 000000 1975/76Anslag 11 000 000 1976/77 Förslag 11000 000 Forsknings- och rationaliseringsverksamheten inombyggnads- och anläggningsområdet stöds finansiellt genom én särskildbyggnadsforskningsavgift, beräknad på viss del äv lönesumman inom byggnadsindustrin.Därjämte anvisas ett obetecknat anslag under förestående rubrik.Avgiflerna och anslaget tillförs fonden för byggnadsforskning. Enligt beslut av (prop. 1975: 30, GU 1975:28,rskr 1975: 203) höjs byggnadsforskningsavgiflen från 0,6till av avgiftsunderiagel. Rådet har att fördela i fonden för byggnadsforskningtillgängliga medel dels till verksamheien vid statens institut förbyggnadsforskning, dels till övriga forskningsinstitutioner, företag ochenskilda forskare. Dessutom skall rådets kanslikostnader och programverksamhetbestridas med dessa medel. Rådet har delat upp sin verksamhet på tre program.Uppdelningen ansluter till målen för rådets verksamhet, som de definieras iinstmktionen för rådet. En redogörelse för programmen och målen för verksamhetenåterfinns statsverksproposition, bil. Program1: Planering, behovsulredning och uppföljning. Program2: Informalion. Program3: Stöd lill FoU (forskning och utveckling/rationalisering). 1975/76:100 Bilaga 14 27 Programmenindelas i tre olika ämnesområden. Dessa är Planering och bmkande av byggd miljö(A), Konslmktion och drift av tekniska system(B) och Byggnadsproduklion adminislration, tillverkning, underhåll(C). Huvuddelen avforskningsverksamheten inom område A har gällt forskning som skall ge kunskap om hurbebyggelsen, särskilt bo stadsområdenas yttre miljö, fungerar för brukarna. Rådets-målsättning är dock att forskningen om de processer som besiämmer hur bebyg gelsen bör utformas och förvallas skallöka. ' Forskningen om arbetsområdenas miljö är ijämförelse'med boendemiljöforskningen fortfarande liten men rådetstöder FoU om planering av industri och uiformning av arbetsplatser. Inom område Bhar verksamheten inriktats på att utveckla tekniska lösningar och metoder sombefrämjar rationell tillverkning och som i fråga om drift och underhåll ger godekonomi på lång sikt. kommer tyngdpunkten attläggas på ekonomi och driftfrågor samthushållningen med naturresurser, bl. a. energi och byggmaterial. Ämnesområde Cbehandlar FoU-frågor som syftar lill alt utveckla en resurssnål tillverkning och förvaltning av hus och anläggningar. Inkomster för FoU-verksamhelen erhålls främstgenom byggnadsforskningsavgiflen. Denna beräknas för /75ha uppgått till 48,4 milj. kr. Till della kommer statsanslaget som /75 var 9 milj. kr. Övrigainkomsler - bl. a. ränleinläkteir utgjorde ca 2,7 milj. kr. /75 fanns således ca 60,1 milj. kr. disponibla för rådetsverksamhet, vilket var ca 7 milj. kr. mer än rådet budgeterat. För innevarandebudgetår räknar rådet med att sammanlagt 80 milj. kr. finns disponibla, varav11 milj. kr. utgörs av statsanslag. Rådet aktualiserar isin anslagsframställning inte någon förändring av uttagsprocenlen förbyggnadsforskningsavgiflen.