prop · FZ03121 · 1975-12-31 00:00:00 — Sluthgen pekar remissinstanserna på att en övergång till exportkreditgarantisystemetskulle försvåra varvens finansiering av rörelsekrediter underfartygsbyggnationen saml, eftersom garantierna skuUe bli projekt- ochtidsbundna, försvåra varvens intemationella upplåning. menar att en övergång till exportkreditgarantisystemet skulleinnebära att staten avhände sig möjligheten alt utnyttja garantigivningen somett styrmedel. 1975/76:121 21 prövningeni exportkreditgarantisystemet sker enligt försäkringsmässiga principer och inteinrymmer styrningsmöjligheter liknande de i del nuvarande systemet, talarenligt verket för att andra vägar bör väljas för garantisystemets utformning änden av utredningen föreslagna. Utredningenföreslår att en temporär garantiordning som bygger på det nuvarande fartygskreditgarantisystemetinförs . ,fullmäktige i och , som iprincip avvisar en framtida övergång lill exportkreditgarantisystemet ochdärmed underkänner behovet av en övergångsordning, anser i likhet medutredningen vissa förändringar i nuvarande ordning vara påkaUade. LO,TCO och bankinspektionen biträder utredningens mening såväl vad avser behovetav en temporär ordning som utformningen av denna. Ingenav remissinstanserna motsätter sig utredningens förslag om inrättandet av ensärskild g a r a n t i n ä m n d för att möjliggöra en allsidig prövning avstatens risker med garantiåtagandet. Fullmäktige i riksbank,exportkreditnämnden, fullmäktige i . Svenska bankföreningenoch anser emellertid i likhet med ledamoten nämndens huvuduppgift inte bör vara kreditprövning av enskilda garantier.Instanserna anför likartade skäl härför, nämligen dels att den prövning av bestäUarendel här är fråga om utförs bäst av varven själva, dels att prövning frånnämndens sida medför risk för oklarheter i ansvarsfördelning mellan nämnden ochriksgäldsfullmäktige. Riskema för onödigt dubbelarbete och förlängning avprövningstiderna framhålls också. De nämnda remissinstansema anser i stället atlnämndens uppgifier bör ligga i att kontinuerligt följa varvens situation ochframtidsutsikter, atl utvärdera garantisystemets funktion och effekter samt pågrundval härav lämna förslag tUl ändringar i systemet. Riksrevisionsverkethar ingen erinran mot den av utredningen föreslagna funktionen hos nämnden menmenar att denna, eftersom frågan angående del framlida varvsstödet enliglverkels uppfattning bör skjutas , endast bör repliera påriksgäldskontorets resurser. sammansättning framhåller viklen av attnämnden tillförs finansiell expertis även om huvuduppgiften inte kommer attvara kredilprövning. Utredningensförslag om alt en maximal och generell totalram skall ersätta de nuvarande flerårsramarnamed individuella garantikvoter godtas av de instanser som har berört frågan.Fullmäktige i riksbank anser dock all den av utredningen åsyftade överblickenav garantisystemet inte uppnås genom att i denna totalram 1975/76:121 22 enbartinbegripa garantier utfärdade fr.o.m. . Föratsatt att det ärtekniskt möjligt anser fullmäktige att övergången till en totalram börinbegripa även garantier utfärdade före nämnda datum. Fullmäktige iriksgäldskontoret och vill för sin del gå längreoch avvisar utredningens förslag om alt den särskUda garantiordningen böravlösa det nuvarande fartygskreditgarantisystemet. Utredningens förslag, som bl.a.innebär att säkerheter i tidigare syslem inte skall få överföras tUl det nya systemetsamt all garantier i de gamla systemen skall avvecklas, kommer enligtinstanserna att försvåra såväl administration som överskådlighet avgarantiordningen framöver. I SläUet föreslär instansema att de tre i praktikenolika garantisyslemen, som enligt utredningens förslag skulle behövaadministreras fr.o.m. , slås samman till ett enda system.Härigenom skulle såväl en bätlre överskådlighet av varvens finansiellasituation som administrativa fördelar uppnås. Fleraremissinstanser har tagit upp frågan om garantiernas s.k. projektanknytning ochlöptid. Bl.a. fuUmäktige i pekar härvid på alt utredningen isin kravkalalog har förordat att garantiema i elt nytt system borde anknytas tiUde projekt som skaU finansieras samt atl garantiemas löptid bör anpassas tillkund-kreditemas längd, men att dessa krav inle återfinns i utredningenskonkreta förslag tUl övergångsordning. Fören projektanknytning och en nedkortning av garantiernas löptid uttalar sig bl.a.riksrevisionsverket, statens industriverk, fullmäktige i riksbank ochexportkreditnämnden. En viss flexibilitet i tUl-lämpningen av dessa reglerförordas dock med hänsyn bl.a. till varvens situation och möjligheter tiU finansieringutomlands. FuUmäktigei och avvisar däremot projektanknylningoch generell förkortning av garantiernas löptid. I likhet med ledamoten man bl.a. alt krediter med löptid av sju å på deninternationella marknaden betraktas som ett mellanting av korta och långa lån,varför framför aUl storvarvens refinansieringsmöjligheter på denna marknadriskerar atl äventyras vid en begränsning av garantiernas giltighel lUl projekt-fiuEmsiering.Med samma motivering förordar att garantiemas löptidkopplas till de säkerheter som omfattas av den orderstock för vilkengarantiutfästelse har erhållits, dvs. (kontraktstiden) samt 78 årskredit. Denna mening delas också av . Utredningensförslag att garanti för fartygskredit skall kunna omfatta även den del somligger av fartygskrediten, s.k. fördjupning, delas av flertaletremissinstanser. Fullmäktige i ställer sig emellertidtveksamma lUl en generell rätt lill fördjupning och förordar att nuvarandesystem, som innebär all statsmak- 1975/76:121 23 terna tar stäUning till om fördjupning ärnödvändig, bibehålls. För fartygsbyggnadslånföreslår utredningen att garanti skall kunna lämnas avfartygspriset av högst 12 resp. 24 månader före beräknadleverans. Flertalet remissinstanser biträder denna begränsning av garantigivningentill fartygsbyggnadslån. Med hänvisning till bl.a. det marknadsläge som råderoch den bedömda utvecklingen finner dock och den föreslagna omfattningenav garantigivningen otillräcklig. föreslår för sin delatt garantier avseende nya kontrakt bör få erhållas upp till ett beloppmotsvarande av upparbetad självkostnad för resp. fartygsbygge reducerat mederhållna förskott. De remissinstanser som berör utredningens förslag om att avgiftsbeläggagarantierna i det föreslagna övergångssystemet delar i princip utredningensmening i frågan. och fullmäktige i riksgäldskontoretbiträder också de av utredningen föreslagna avgiftsnivåerna. Såväl statens industriverk som anser det med hänsyn till den rådande marknadssituationenför varven vara orealistiskt att ta ut en garantiavgift som är riskläckande.Instanserna förordar därför att avgiften begränsas till att avse kostnaden föradministrationen av garantier och garantiutfästelser. Svenska bankföreningenmenar för sin del alt det bör åligga den särskilda garantinämnden att löpandepröva avgiftens storlek och utformning under beaktande av bl.a. varvenskonkurrenssituation. Beträffande statens medverkan vid rederiernas finansieringunderstryker flertalet berörda remissinstanser, bl.a. , mindre skeppsfarten. , och för mindre fartyg, vikten av snara statligaåtgärder för atl stödja rederinäringen. Man pekar härvid bl.a. på dengarantiordning som ställts till rederinäringens förfogande i . Flera avde nämnda remissinstanserna betonar i detta sammanhang behovel av en snabbkartläggning och analys av den svenska rederinäringen som kan ligga lUl grandför statliga stödåtgärder. Utredningens förslag till inslitutioneU omorganisation avrederifinansieringen genom avveckling av de nuvarande skeppshypolekskassornaoch inrättandet av elt nytt institut. Svensk skeppskredil, tillmäts mindrebetydelse av berörda remissinstanser, även om endast Svenska skeppshypotekskassanoch Skeppsfartens sekundärlånekassa direkl uttalar sig mol förslaget. Kassornaavvisar också den föreslagna administrativa Prop.1975/76:121 24 samordningen med , vilket även gör. Förslagelom samordning mellan Svensk skeppskredit och avvisas ocksåav statens mindre skeppsfarten och förmindre fartyg, eftersom samordningen skuUe få till följd alt även lånenämndensadministration skulle via den föreslagna samordningen mellan Svensk skeppskrediloch lånenämnden flyttas till och . framhåller att lånenämnden så sent som flyttades frånStockholm till för atl bättre kunna tillgodose lånlagarnas intressefrån lokaliseringssynpunkt. Med instämmande från understrykerde i stället behovet av stödinsatser även för den mindre rederinäringen ochföreslår i första hand en utökning av anslaget till lånenämnden. 5 Rapport angående statliga kreditgarantier för lagerproduktion av fartyg 5.1Den svenska varvsindustrins dagsläge och utsikter Iutredningsrapporten konstateras atl för den svenska varvsindustrins vidkommandehar den rådande obalansen inom den internationella sjöfartsnäringen primärttagit sig uttryck i frånvaro av beställningar avseendei första hand leveranser . Vid en intemationell jämförelse kan å andrasidan konstateras all de svenska varven har drabbats av förhållandevisfå avbeställningar. Industridepartementetgenomförde i samråd med varvsrådel en enkät rörande denförväntade utvecklingen inom svensk varvsindustri fram t.o.m. år1979. I utredningsrapporten har gjorts följande sammanställning från enkätenvad avser den aktuella ordersituationen: Leveranser (1 OOO-tal dwt) enligt storvarvens inneliggande orderstock (enligtenkät ) 1975 1976 1977 1978 (utfall) Tankfartyg 3 666 4 985 3 703 1 879 Bulkfartyg 490 496 541 968 4303 5 575 4 244 2 847 Somframgår av sammanställningen kommer slörre delen av varvens innehggandeorderslockar successivt att levereras fram t.o.m. . Desista leveranserna kommer atl ske . Prop.1975/76:121 25 Jämförtmed konkurrentvarven i andra länder kan konstateras atl de svenska varvensorderböcker i genomsnitt är längre. Det totala värdet av storvarvensinneliggande orderstockar uppgår f. n. till ca 12 000 milj. kr. Jämfört medordersituationen , som redovisades i enkät lillindustridepartementet , har inga nya order tillkommit eller annulleringargjorts. Ett antal konverteringar har dock genomförts. Vidare har elt flertalförskjutningar i leveransprogrammen ägt ram innebärande atl bl.a. samtligaplanerade leveranser har flyttats tiU . Den övervägande delen avvarvens inneliggande beställningar kommer således att ha levererats vidutgången av . Mellan ordertidpunkt och leveranstidpunkt krävs inom densvenska varvsindustrin normalt för att jämn beläggning inom samtliga konstruktions-ochproduktionsavsnitt skall kunna upprätthållas. För leveranser erfordras följaktligen nya order under första hälften av år 1976.Med hänsyn lagen lill genomförda förskjutningar av leveransprogrammen ochmöjligheterna lill alt i en osäker situation arbeta med kortare genomloppstideri företagen, torde den kritiska tidpunkten för nya order för flertalet avstorvarven i allmänhet ligga . Till följd av den rådandemarknadssituationen bedöms i rapporten utsikterna atl de svenska varven skullekomma att erhålla lönsamma order i någon större omfattning somsmå. Det kan därför inle anses sannolikt alt den förväntadeorderingången under det närmaste året kommer atl medföra någon mera omfattande beläggningvid varven. I praktiken föreligger härigenom en faktisk beläggningslucka avbetydande omfattning under i första hand med åtföljande sysselsättningsmässigakonsekvenser redan långl . Från enkäten har vidare iutredningsrapporten gjorts en sammanstäUning (tabell 2) över den av slorvarvenredovisade sysselsättningsutvecklingen enligt inneliggande orderstock underperioden. Som framgår därav kommer sysselsättningen enhgt inneliggandeorderstockar att minska kraftigt . I rapporten framhålls atlde redovisade bedömningama av sysselsättningsutvecklingen, framför allt underåren 1977 och 1978, har baserats på förutsättningen att inga ytterligare avbeställningarsker. Till följd av den skärpning av sjöfartskrisen som har inträffat under år1975 är det emellertid osäkert om den redovisade sysselsältningsnivån för dessaår kommer alt kunna upprätthållas. Övervägande marknadsmässiga skäl talar i dagför att en ytterligare, dock begränsad, minskning av sysselsättningen inle kanuteslutas. De redovisade bedömningarna bör således inte ses som ett uttryckför en fasl planerad utveckling utan som en indikation på stor- 1975/76:121 26 leksordningen av den framtida sysselsättningen, om varvendessförinnan inte tvmgas atl genomföra några ylterligare omställningsåtgärder lillföljd av bl. a. tUlkommande avbeställningar. F. n. genomför de flesta av slorvarvenen rad begränsade sysselsättningsmässiga åtgärder, innefattande bl. a.rekryteringsstopp och omskolning, vilka syflar till alt så snabbt och smidigtsom möjligl erhålla en långsiktig anpassning till den förväntademarknadsutvecklingen. Mot bakgmnd av den aktuella ordersituationen och sysselsättningsutvecklingenunder planerar storvarven att påbörja en produktion av fartygi egen regi, dvs. innan extern försäljning har skett, för leverans i förstahand . En del av de anställda kommer sålunda enligl varvens planerall sysselsättas i sådan produktion . Försäljningenförutsätts kunna genomföras eller senast vidleveranstidpunkten. Härigenom överbryggs den förväntade beställningssvackanunder med påbörjad lagerproduklion för leverans . Sysselsättningsutvecklingen vid storvarven underåren 19751978 (enligt enkät ) Antal anställda förvarvsproduktion genomsnitt resp. år 1975 (Utfall) Inneliggande orderstock Arbetare och arbetsledare 17 400 5 600 14 000 3 600 Lagerproduklion Arbetare och arbetsledrae 3 200 1 800 11 500 4 200 ' Avser ej kontrakterade fartygsleveranser I syfte atl erhålla möjligheter tiil erforderligrörelsekapitalanskaffning för sådan lagerproduktion har man frånvarvsföretagens sida framfört krav på statliga garantier förupplåning . I anslutning till varvskommissionens arbete harframkommit förslag om utvidgning av det existerande statligakreditgarantisystemet till att även omfatta garantier för sådan lagerproduktion.Som väsentligt villkor härför har bl. a. fömtsatts att de svenska varvenstegvis reducerar sin samlade produktionsvolym till en nivå som svarar mol denförväntade långsiktiga marknadsutvecklingen. Efler diskussioner i varvsrådel överenskoms alt varvenunder tUl industridepartementet skulle redovisa bl.a. omfattningenoch den tidsmässiga infasningen av en sådan lagerproduktion. Som en riktpunkt för den framtida produktionens storlek skulle produktions- Prop.1975/76:121 27 volymenår 1978, jämfört med situationen , minskas med . Varven uppmanadesi enlighet härmed alt bl.a. redovisa de sysselsättningsmässiga konsekvensernaför egna anställda och för entre-prenadanställda av en sådanproduktionsneddragning (jfr tabell 2). Underår uppgick antalet direkt anställda vid slorvarven tUl 23 800, varlUl kom2 200 entreprenadanställda, dvs. totalt sysselsattes 26 000 personer. Somframgår av tabell 2 beräknas antalet anställda vid storvarven under år 1978uppgå lUl 18 100. Hänsyn har då lagils lill lagerproduklion. Vid denna tidpunktberäknas entreprenadverksamheten vara helt avvecklad. Antalet direkl anställdavid slorvarven skulle således minska med ca 5 700 personer eller . Den totala sysselsättningen, inkl. entreprenadanställda, vidstorvarven skulle minska med ca 7 900 personer eUer 30 %.Större delen av den prognostiserade nedgången avser koUektivanstäUda. Vid samthgastorvarv räknar man emellertid med att personalminskningen på koUektivsidansuccessivt kommer atl kunna genom bl. a. naturlig avgång ochöverflyttning av personal till annan verksamhet inom förelagen. I sambandhärmed kommer en omfattande omskolningsverksamhet av den egna personalen all påbörjasinom varven. På tjänstemannasidan är situationen annorlunda. Man räknar f. n.med all ca 600700 tjänstemän i försia hand vid de båda Göleborgsvarven successivt kommer att behöva friställas . Enliglde av varven redovisade prognoserna, skulle en genomsnittlig nedskäming avsysselsättningen fram t. o. m. innebära imgefär följande inomde större varvsregionerna. I berörs lolall ca 350 personer och iGöteborg ca 4 700 personer, varav ca 1 600 är entreprenadanställda. Motsvarandesiffror för och har uppgivits till resp. 1 800 och 350. Isammanhanget kan nämnas att i Göieborgs kommunblock antalet anställda vid debåda varvsföretagen utgör av den totala industrisysselsältningen. Motsvarandeandelar för och är resp. 13 och . I kommunsvarar Gölaverken Öresundsvarvet för av industrisysselsältningen. Inledningsvisunderstryks i rapporten att avgörande för varvens och statsmakternas åtgärder idagens situation måsle vara bedömningen av farlygsmarknademas utveckling underåterstoden av . Föreliggande bedömningar pekar entydigt på att dentotala fartygsefterfrågan, även sedan balans inträtt på lankfraklmarknaderna,kommer alt ligga på en väsentligt lägre nivå än vad som tidigare väntades. Fömtomden normala tUlväxlen av fartygsbehovet för Prop.1975/76:121 28 andrafrakter än oljefrakter framemot kommer särskUt under försiahälften av 1980-talel betydande återanskaffnings-behov även för tankfartyg atlgöra sig gällande. En reducerad, men välrustad och effektiv svenskvarvsindustri bör därför på kunna finna intressanta och omfatlande tillverkningsprojekt.Det måsle i detla perspektiv vara en angelägen uppgift att undvika all svenskvarvsindustri under en av allt alt döma relativt kort övergångsperiod förlorarså mycket i sin produktionsvolym och tekniska framförhållning att desskonkurrensförmåga allvarligt försämras och eftersatts. Motbakgrand av den rådande beläggningssilualionen föreslås i rapporten sålundaatt statliga garantier för lagerproduktion av fariyg, dvs. fartyg som byggs iegen regi t.ex. för dotterbolags räkning ställs tUl svensk varvsindustrisförfogande för atl i etl första steg avse leveransert. o. m. . Dessa garantier bör bidra varvens anskaffning avrörelsekapital för igångsättande av sådan produktion i takt med all iimeliggandeorderstockar avverkas. Härigenom skapas förutsättningar för att svenskvarvsindustri i en akut marknadssituation kan överbrygga en temporärbeställningssvacka . Övervägande skäl, främst marknadsmässiga,talar enligl vad som anförs i rapporten för att det statliga garantiålagandel idagsläget begränsas till att i en förstå etapp endast omfatta planeradefartygsleveranser t. o. m. . Osäkerheten om marknadsutvecklingen underde närmaste åren är stor, varför bl.a. varvens möjligheter atl erhållafartygsbeställningar avseende leveranser f. n. inle kan överblickas påett tillfredsslällande sätt. Detta utesluter givetvis inte, framhålls det, attdet statliga garantiåtagandet om del visar sig erforderligt vid elt senaretUlfälle kan omprövas och utvidgas lill atl avse leveranser även år 1979.Härför nödvändiga ställningstaganden från statsmakternas sida bör kunna skeunder , då bl.a. sysselsättningsutvecklingen bättre kan bedömas. Påkort sikt bidrar omfattningen av del föreslagna garanlislödet således tUl attvarven kan upprätthålla en högre sysselsättning än annars t. o. m. . Denföreslagna garantiordningen ger varven rådrum för att successivt anpassa sinaproduktionsresurser till förändrade marknadsförhållanden på . Somhuvudförutsättning för inrättandet av ell system med statliga fartygsbyggnadsgarantierbör enligt förslaget gälla att de svenska varven stegvis reducerar sin samladeproduktionsvolym tUl en nivå som realistiskt svarar emot den förväntadelångsikliga marknadsutvecklingen. En första riktpunkt för den framlidaproduktionens storlek bör av framför allt marknadsmässiga skäl ligga inom intervallet6575 % , jämfört med situationen , och uttryckt i lämpligtsysselsättningsmålt med hänsyn till normal produktivitetsökning. 1975/76:121 29 Varvenbör i enlighet härmed, dock med erforderlig hänsyn tagen till inneliggandeorderstock, åläggas att vidta sådana produktionstekniska åtgärder all den reeUaproduktionsvolymen kommer att trappas ned . Härvidlagbör fömtsättas att den s. k. extema kapaciteten för den direkta fartygsproduklionensom inle kräver stora er-sättningsinvesteringar i de egna anläggningamaavvecklas i motsvarande utsträckning. En andra väsentligförutsättning bör vara att det statliga garanti-åtagandet volymmässigtbegränsas till att omfatta farlygsproduktion avseende leveranser fram t. o. m.år 1978. Efler särskUd prövning av regeringen bör i enstaka fall garantier förproduktion av fartyg kunna utsträckas lill all avse leveranser . Sådanprövning kan bli aktuell för t. ex. fartyg med längre upparbelnmgstid ännormalt. Omfattningen av statens insats skall således ställas i direktrelation till skillnaden mellan det uppsatta produktionsmålet för ochden faktiska beläggningen enligt befintlig orderslock. Som harframhåUits bör elt eventuellt förlängt statligt garantiåtagande för 1979 bedömas med utgångspunkt i de rådande marknadsförutsätlningamaoch anpassas dll sysselsättningsmässiga och ekonomiska förhållanden vid varjeenskilt förelag. I utredningsrapportenframhålls vidare att en Iredje viktig förutsättning är att det statligaåtagandet tidsmässigt begränsas och får formen av statliga kreditgarantierunder byggnadsskedel genom en utvidgning av det nuvarande fartygskredilgarantisystemel.Stödet kommer härigenom inte alt innehålla något direkt subventionsmoment.Garantierna skall upphöra vid färdigtidpunkten. får sålundasvara för eventuella förluster i samband med försäljningen samt för erforderligafartygskrediter tUl köparen. Statens engagemang härvidlag begränsas tUl ettgarantiåtagande inom ramen för då gällande garantisyslem. Om varvetsekonomiska resurser kan anses vara alltför begränsade för att exempelvis klaratäckandet av uppkommande kapitalbehov i händelse av förskjuten försäljningefter färdigställandet bör enligt rapporten i första hand övervägas om deställda garantiema skall upphöra i kombination med atl andra statliga insatservidtas. Ienlighet med den föreslagna uppläggningen bör krävas att om varven har tagit ianspråk garantier för lagerproduktion, ifrågavarande fartyg skall avyttrasinnan varvet tecknar nya kontrakt med externa beställare avseende likartadefartyg om ej särskilda skäl talar däremot. Härigenom skapas, understryks det, etlincitament för varven alt genomföra extern försäljning. Uppkommer vidaresvårigheter för varven att genomföra inneliggande orderstockar, exempelvisgenom krav på att varven tecknar egna andelar i beställda fartyg, fömtsatts iutredningsförslaget att varven därvid själva står för eventuellt erforderligafinansiella insalser. 1975/76:121 30 garantiemaför lagerproduktion skall sålunda inte avse redan tecknade kontrakt. Frågor omspeciella statliga garantiåtaganden i samband med exempelvis avbestäUningar börprövas av regeringen i särskild ordning. Entotalbedömning av resp. företags ekonomiska förutsättningar att påbörja ochgenomföra en lagerproduklion skall enligl rapporten göras från statens sida isamband med alt utfästelse om lagergaranlier ges. Irapporten anges vidare vissa villkor som bör gälla för ianspråktagande av fartygsbyggnadsgarantier.I korthet innebär dessa följande. Statlig fartygskreditgarantiför lagerproduktion bör enligt förslaget vara knuten till enskUtfartygsbyggnadsprojekt och bör kunna beviljas samtliga berörda varvsföretag.Garantier bör vidare enUgt nuvarande regler för fartygskredilgarantier ges iform av statlig proprie-borgen av fuUmäktige i och avse lånför finansiering av fartyg under byggnad som resp. varv tar upp. Garantiernaslöptider bör begränsas lill att omfatta byggnadstiden och bör få tas ianspråktidigast 12 månader före beräknad färdigtidpunkt. För vissa specialfartyg, somkräver förhållandevis lång byggnadstid, föreslås ianspråktagande få ske 24månader före färdigtidpunkten. lanspråktagandet bör vidare ske i fyramånadersinlervaller,dvs. 12, före beräknad färdigtidpunkt. Garantin bör enligtförslaget motsvara av den upparbetade självkostnadenför projektet. Härigenom kommer garantin att etappvis omfatta de direktaproduktionskostnaderna under större delen av byggnadstiden. Detta innebär att s.k.indirekta produktionskostnader, avskrivningar m. m. inte kommer atl omfattasav garantiålagandel.