prop · FZ03164 · 1975-12-31 00:00:00 — istort ansluta mig lill de redaktionella jämkningar som lagrådei föreslär i paragrafen.I överensslämmelse med vad jag har anfört i anslulning till 4 5 bör 6 5 andra slycketutgå och i stället tas in i en särskild paragraf som avhandlar pröv-ningsniyndighelerna. Deändringari frågaom tilläggsavgiften som jag har förordat medföratl 7-11 55 i detremitterade förslaget måsle arbelasom, Pågrund av alt tilläggsavgift i vissafall skall kunna las ul även om det olovligt byggda undanröjsär det lill att böQamed lämpligt att de bestämmelser som rör förutsällningarna för och beräkning avlilläggsavgift samlas i en paragraf, nämligen 7 5. Paragrafens första styckebör motsvara 7 5 första stycket i remissen och således ange vilka åtgärder somskall föranleda tilläggsavgift. Liksom enligl remissen bör tilläggsavgift ulgåbara om förutsättning finns alt påföra byggnadsavgift. Detta kommer tilluttryck i paragrafens inledning, där det stadgas att del i fall som avses i 4 5första stycket förutom byggnadsavgift utgår en tilläggsavgift. Stadgandet böremellertid kompletteras med en bestämmelse som anger att tilläggsavgift inleskall utgå, om de i förslaget till 5 5 angivna befrielsegrunderna för byggnadsavgiftföreligger. Det bör påpekas att del däremot inte skall ulgöra något hinder altpåföra lilläggsavgift, om den olovliga åtgärden i och för sig skall föranleda byggnadsavgiflmen denna efterges på grund av omständigheterna i det särskilda fallet. Den nuavsedda bestämmelsen bör tas in i 7 5 andra stycket, I detta stycke bör tas inockså bestämmelsen i 8 5 I i remissen om att tilläggsavgift i vissa fall inteskall utgå, om åtgärden omfattar utrymme som inte överstiger 3 m. Till7 5 tredje stycket bör, med en redaktionell jämkning, överföras bestämmelsernai 95 i remissen om tilläggsavgiftens storlek och beräkning, 17 5 Qärde stycket slutligen bör tas in de bestämmelser som i första hand skallha avseende på fall dä det olovligt utförda undanröjs. Bestämmelserna bör haden innebörden alt tilläggsavgift lär nedsättas eller efterges, om föreläggandeom rättelse har utfärdats, om rättelse har skett genom handräckning eller päannat sätt eller om det annars finns särskilda skäl. Med en sådan utformningkommer bestämmelserna all läcka inle bara de fall då rättelse sker efterföreläggande eller genom handräckning ulan också fall då frivillig rättelsegenomförs efter det alt frägan om påföljd för åtgärden har tagits upp vidsammanträde med Qfr 5 5 I). Beslämmelsernakommer att omfatta också sådana fall då del enligt vad jag har anfört vidremissen (avsnitt 4,1,2) bör kunna komma i fråga att nedsätta eller eftergeavgift, dvs, fall som avses med bestämmelserna 1115 första slyckel i remissen. Detkan tänkas uppkom ma fall då,-lrots att föreläggandeom rättelse har meddelats,byggnadslov lill åtgärden i fråga beviljas, t. ex, efter besvär över ett avbyggnadsnämnden meddelat avslagsbeslut. Enligl 15 5 andra slycket i det re- Prop.1975/76:164 287 mitteradeförslaget-liksom enligt det förslag som jag nu lägger fram-skall föreläggandeti sådant fall vara förfallet. Att föreläggande om rättelse har meddelats skalI dågi vel vis inte föranleda tillämpning av bestämmelsernaom nedsättning ocheftergift. Med den utformning av 7 5 som jag nu föreslår torde emellertidnågra särskilda regler för dessa fall inte behövas. Jaghar i det föregående anfört all frågan om tilläggsavgift i de fall då rättelsesker av det olovligt byggda bör bedömas mol bakgrund av de ekonomiska konsekvensersom rättelsen innebär för den mot vilken kravet på avgift riktas. Som regel lordeden som utsätts för rättelsen och den som krävs på avgift vara samma person.Det kan emellertid uppkomma fall då dessa sanktioner riktas mol olika personer,t, ex. när den byggnad som omfattas av den olovliga åtgärden har överlåtits iett eller fiera led när kravet på rättelse framställs. Rättelsen drabbar dåinte den som vidtog åtgärden, dvs. i normalfallet den som var ägare vid dennatidpunkt, utan i stället den nye ägaren. Förutsättning finns då att påföra densom var ägare när ålgärden vidtogs inle bara byggnadsavgift utan också lilläggsavgift.Eftersom denne inte drabbas direkl av undanröjandet, lorde tilläggsavgift kunnapåföras med fullt belopp, dvs. Har han ålagts skadeståndsskyldighetgentemot den nye ägaren på grund av undanröjandet eller har köpet hävts ochegendomen återgått till honom, bör emellertid skälig hänsyn tas till detta närtilläggsavgiften skall bestämmas. 18 5 bör meddelas bestämmelser om prövningen. 1 ett försia stycke bör anges attfråga om byggnadsavgift och särskild avgift prövas av byggnadsnämnden.Paragrafens andra stycke bör ange att fråga om tilläggsavgift skall prövas avallmän domstol på talan av allmän åklagare. Det bör vidare föreskrivas atttalan fär väckas endast om har begärt det. När del gäller rättegångeni mål om påförande av lilläggsavgift synes det lämpligt att anknyta till deregler som gäller för mål om utdömande av vite. 18 5 andra styckei bör därförföreskrivas alt bestämmelsema i om åtal för brott, på vilkelej kan följa svårare straffan böter, därvid skall äga motsvarande tillämpning.En sådan hänvisning innebär bl, a, att balkens 19 kap. om laga domstol skalltillämpas. Det torde däremot vara osäkert om hänvisningen medför altbestämmelserna i balkens 26 kap. om kvarstad och skingringsförbud blirtillämpliga, I 8 5 andra slyckel bör därför föreskrivas att också dessabestämmelser skall äga moisvarande tillämpning i mål om tilläggsavgift, Ifråga om de nu berörda rättegångsbestämmelserna harjag samrått med chefen för juslitiedepariementel. Enligtdet berörda förslagel lill 2 5 åligger del att ta uppfråga om påföljd eller ingripande så snart anledning förekommer attöverträdelse som omfattas av lagen har skett. Med den ändrade prövningsordningjag nu har föreslagit beträffande tilläggsavgiften medför förslaget till 2 5att nämnden, när överträdelse av det slag som omfattas av beslämmelserna om lilläggsavgifthar blivit känd, skall avgöra om överträdelsen bör föranleda begäran hosåklagaren att talan skall väckas om Prop.1975/76:164 288 påförandeav sådan avgift. Givetvis måste konstateras att någon av de iförslaget till 7 ; andrastycket angivna befrielsegrunderna inte föreligger.Finner att någol hinder mot att påföra tilläggsavgift inteföreligger, skall nämnden begära hos åklagaren att talan härom väcks. Nämndenskall således inte göra någon bedömning av möjligheten att avgiften kan kommaatt efterges. Deltorde vara lämpligt alt beslut om framställning hos åklagaren fattas i sambandmed att nämnden beslutarom byggnadsavgift. När framställningen görs skallgivelvis också den utredning som har legat lill grund för nämndensavgiftsbeslut överiämnas. Av utredningen måsle framgå bl. a. den olovliga åtgärdensart och omfattning, när åtgärden vidtogs och vem som då var ägare av byggnadeni fråga. Utredningen måste bli ganska ingående och lorde normalt varatillräcklig föratt åklagaren, ulan att kompletterande ulredning av någonomfattning behöver göras, skall kunna väcka lalan om tilläggsavgift, 19 5 försia styckei bör bestämmelser om subjektet för byggnadsavgift ochsärskild avgift anges. I överensstämmelse med vad jag har föreslagit börsåledes föreskrivas alt byggnadsavgift påförs den som när överträdelsen begicksvar ägare till den byggnad eller anordning som den olovliga ålgärden avsåg.Enligt 10 5 i del remitterade förslaget skall avgiften, när fråga är omrivning, påföras den som var ägare när rivningen påböQades. Med den nuföreslagna ordningen torde någon särreglering av dessa fall inte behövas.Bestämmelserna i remissen om vem som skall påföras särskild avgift bör tas inmed den av lagrådet förordade jämkningen. I9 5 andra stycket bör subjektet för tilläggsavgiften anges. Som jag i detföregående har föreslagit bör sådan avgift kunna påföras inte bara den som varägare av byggnaden när överträdelsen begicks ulan också gärningsmannen, den ivars ställe denne var eller den som har beretts genom överträdelsen.Det bör ankomma på åklagaren all enligl de grunder som jag har angett i delföregående besiämma mol vem eller vilka lalan om påförande av lilläggsavgiftskall väckas. Om talan väcks mot fiera, har domstolen att fördelabetalningsskyldigheten mellan dem. Fördelningen bör, som jag förul har anfört,ske med hänsyn till storleken av den som var och en av dem har haftgenom överträdelsen. Detbör bestämmas frän fall till fall, om del när flera skall betalatill-läggsavgift skall föreskrivas solidarisk betalningsskyldighet eller omskyldigheten skall delas upp mellan dem. Särskilda regler om detta lorde intebehövas. När fiera skall betala tilläggsavgift fär vad som sammanlagt döms utgivelvis inle översliga del belopp som räknas fram med tillämpning av beslämmelserna17 5, Ivissa fall är det enligt min mening emellertid befogat alt ha uttryckliga beslämmelserom solidarisk betalningsskyldighet. Det gäller när den byggnad eller anordningsom den olovliga åtgärden avsåg tillhör två eller fiera. Om dessa påförsbyggnadsavgift eller om de i sin egenskap av ägare påförs lilläggsavgift, börde alllid ha solidariskt betalningsansvar för avgiften. Bestämmelser om dettabör tas in i 10 5. Prop.1975/76:164 289 1115bör liksom i det remitterade förslaget tas in bestämmelser om rätt förlänsstyrelsen alt nedsätta eller efterge avgifi. På grund av vad jag nu harföreslagit beiräffande prövningen av frågor om tilläggsavgift kommer denna rättför länsslyrelsen att omfatta endast byggnadsavgift och särskild avgift. Itredje slycket av 11 5 i det remitterade förslaget finns bestämmelser om rättför länssty relsen att efter särskild ansökan efterge tilläggsavgift, om denåtgärd för vilken avgiften har utgått undanröjs på grund av bestämmelse i annanförfattning. Fjärde slycket upptaren bestämmelse angående indrivning avavgiften i dessa fall. Enligluttalande av lagrådet erfordras beslämmelserna i dessa stycken endast underförutsättning att skall kunna besluta om tilläggsavgift.Bestämmelser för dessa fall finns följaktligen inte i lagrådets förslag tilllagtext. Tilläggsavgift enligt det förslag som jag nu lägger fram skall, liksomstraff och straffavgift enligt lagrådets förslag, beslutas av allmän domstol. Pågrundhärav och då jag saknar anledning alt ifrågasätta lagrådets berördauttalande, bör lagen inte innehålla några beslämmelser för de fall som avsesmed 11 5 tredje och Qärde styckena i det remitterade förslaget. Detförslag till ändring i bl. 136 a 5 BL som enligt vad jag anmärkte vidremissen (avsnitt 4.2) hade förelagts genom prop, 1975/76:56 harnumera, med viss ändring, antagits av , och lag i ämnet, innefattandeändring även i 147 5 andra styckei BL, har utfärdats (SFS1975:1321). Strafföeslämmelsen i 12 5 är avsedd alt helt motsvara 147 5 andrastycket BL och bör därför jämkas så all den i sak överensstämmer med den nyalydelsen av stadgandet i BL. Somjagförut haranfört ansluterjag mig inte till lagrådets förslagom straff ochstraffavgift. Vad lagrådet i anslutning 111112 5 anför om detta tar jag därförinte upp, Medhänsyn bl.a. lill den ändring av påföljdslagens rubrik som har föreslagitsbör även rubriken till det avsnitt av lagförslaget som upptar regler omhandräckning m. m, ändras. Den kan lämpligen utformas enligt lagrådets förslag. Enligt13 5 4 skall handräckning kunna meddelas när fråga är om underiåtenhet allefter föreläggande därom utföra arbeie eller vidta annan åtgärd som åliggernågon enligt byggnadsstadgan. Lagrådet anser bestämmelsen onödig, bl. a, därföratt enligt del remitterade förslaget själv skall kunna förordnaom verkställigheten. Prop.1975/76:164 290 Föregen del anser jag att det måste vara en betydande fördel, bl. a. frånkostnadssynpunkt, att också i dessa fall fär möjlighel tillhandräckning. Jag föreslår därför att regeln behålls. Vissa redaktionellajämkningar av paragrafen bör dock göras. Vadgäller påpekandena rörande 14 5 delar jag lagrådets uppfattning att det intebehövs särskilda regler i påföljdslagen om förskjutande av kostnad när allmänåklagare är sökande. Även paragrafens andra siycke synes överflödigt. Jag kandärför ansluta mig till förslaget att stycket bör ulgå. Däremot anserjag atthänvisningen till 191 5 utsökningslagen bör, med en redaktionell jämkning,behållas i den paragraf som reglerar förfarandet i handräckningsfallen,nämligen 14 5. Innebördenav bestämmelsen i 15 5 andra stycket första punkten är att föreläggandeförfaller om byggnadslov till den ålgärd som avses med föreläggandet meddelasi efterhand. Bestämmelsen bör emellertid förtydligas. På grund av vad jag harföreslagit i anslulning till 7-11 5 5 bör 15 5 andra styckei andra punkten Ulgå. Lagrådetföreslår alt i 15 5 bör klariäggas alt vad som sägs om fastighetsägare skall hamotsvarande tillämpning i fråga om lomträttshavare. Jag har ingen erinran motett sådani klariäggande. 1 paragrafens första siycke bör vissa redaktionellajämkningar göras. Jaghar i anslutning lill 3 5 föreslagit att bestämmelsen i 17 5 alt förbud fårförenas med vile skall tas in i 3 5- Detta medför att 17 5 första stycket måsteändras så att det omfattar endast föreläggande. Detta medför i sin lur att 17 5andra stycket kan föras samman med paragrafens första stycke. Lagrådetföreslår en regel som innebäratt föreläggande obligatoriskt skall vara förenatmed äventyr. Jag delar lagrådets uppfattning alt det innebär risk för onödig tidsutdräktom föreläggande meddelas utan äventyr. Även om jag anser att förelägganderegelmässigt bör vara förenat antingen med vite eller med föreskrift omtvångsutförande, ärjag inte beredd att ansluta mig till den ändring iförhållande till det remitterade förslagel och till gällande ordning somlagrådets förslag ulgör. Det bör ankomma på att fattaavgörandet i dessa frågor. Jagansluter mig däremot lill lagrådets förslag att bör fåmöjlighet att, när del finns skäl till det, förordna alt verkslällighetsbeslutskall gälla utan hinder av att det inte äger laga kraft. När sådani förordnandehar meddelats eller, i annat fall, verkslällighetsbeslutet har vunnit lagakraft, bör nämnden enligt lagrådet kunna fä biträde av kronofogdemyndighetenmed verkställighetsbeslutets genomförande. Det innebär att nämnden kan Prop.1975/76:164 291 fåbiträde, inte bara när ägaren vägrar nämnden tillträde utan också när nämndenbehöver hjälp i praktiska frågor, t. ex. att anskaffa lämplig entreprenör lorarbetena. Som lagrådet föreslår bör bestämmelser för nu avsedda fall tas in i17 :; andra och iredje styckena. Bestämmelserna bör utformas i huvudsak enligtlagrådets förslag, 185I 18 5 bör endast några redaktionella ändringar göras. Enligt19 5 första stycket i del remitterade förslaget skall bl.a. förbud attfortsätta byggnadsarbete, som meddelas någon i egenskap av fastighetsägare,gälla mot ny ägare av fasligheten. Med hänsyn bl. a. lill del förut berördaförslaget att befogenhet att meddela förbud vid vite skall kunna delegeras tillbefattningshavare hos och till att förbud föreslås lända lillefterrättelse blir det möjligt att utan tidsutdräkt och medomedelbar verkan meddela nytt förbud när överlåtelse sker. Jag delar därförlagrådets uppfattning att bestämmelsen att förbud skall gälla mot ny ägare kanutgå. 1anslutning till 19 5 tar lagrådet upp ell uttalande av mig om att förpliktelsenalt handla i enlighet med föreläggandet inte kan rubbas vid prövningen av fräganom vite för den nye ägaren (avsnitt 4.3). Enligt lagrådet får gällande svenskrätts ståndpunkt emellertid anses vara, att när som helst kansjälvmant återkalla ellerändra ett sådant beslut som föreläggande enligt byggnadsförfatiningarnaoch detta i synnerhet när nya omständigheter har inträffat. Mitt uttalande ärgivelvis inte avsetl att innebära någon ändring i denna byggnadsnämndensbefogenhet. Ullalandet görs i anslutning till ett konslaierande allbyggnadsnämnden lorde vara oförhindrad att begära handräckning trots att fråganom vite för den nye ägaren inte är slutligt avgjord. Vad som uttalas är såledesendast att grunden för handräckning, nämligen att föreläggandet inte harefterkommits, inte rubbas av del skälet att vite för den nye ägaren inte ärslutligt bestämt. Lagrådetfranihålleratt,när byggnad tillhörannan än ägaren lill marken,dispositionen av marken kanvara grundad inle bara på upplåtelse av tomträtt eller annan nytQanderätl ulanäven på upplåtelse av servitut eller annan motsvarande rättighet. Paragrafentorde enligt lagrådet böra avfattas såatt den blir tillämp-lig i alla dessafall. Jag har ingen erinran mot della, Enligllagrådei böräven den situationen uppmärksammas att föreläggande kan ha riktats molägare lill anordning på annan tillhörig mark. Lagrådet anser att även sådantföreläggande bör gälla mol ny ägare. Jag anser att del knappast finns behov aven sådan ordning. Dessutom skulle förslaget innebära bl. a, att föreläggande beiräffandeskyltar och andra liknande an- Prop.1975/76:164 292 ordningarskulle antecknas i fastighetsboken, vilket måsle anses mindre lämpligt. Jagvidhåller således förslaget att verkan mot ny ägare av föreläggande i nuavsedda fall bör gälla endast när föreläggandet avser byggnad. 1 paragrafen börvissa redaktionella jämkningar göras. Jagansluter mig till lagrådels förslag till ändring i 20 och 21 55, Förslaget till20 5 bör emellertid jämkas med anledning av vad jag i anslutning till 19 5 harförordat beträffande föreläggande som avser anordning på annan tillhörig mark.Vidare hören redaktionell ändringgöras i 21 5. Enliglmin mening saknas anledning att som lagrådet föreslår göra ändring i frågaomparagrafindelningen och rubriken till 20-22 55. Jaganslutermigsåle-des intetill lagrådets förslag i denna del, Iklarhetens intresse vill jag tillägga alt anteckning i fastighetsbok eller lomi-rätisbokpågrund av anmälan enligt 21 5 börgesden formen att den lidigare anteckningenenligt 20 5 avförs som betydelselös Qfr 19 kap. 22 5 jordabalken). Medhänsyn till vad jag i det föregående har föreslagit i fräga om subjekt förbyggnads- och tilläggsavgiften bör 23 5 i det remitterade förslaget utgå. Ifråga om 24 5 framhäller lagrådet bl. a. att den konfliktsituation som reglerasi paragrafen kan föreligga även enligt gällande rätt. Lagrådet, som anser attde avsedda konflikterna liksom bör lösas med tillämpning av allmännacivilrättsliga regler och gmndsatser, föreslår att 24 5 utgår. Attkonfliktsituationerna kan uppkomma även enligt gällande rätt är enligt minuppfattning inget bärande skäl för alt avstå från en reglering, särskilt medtanke på all antalet konflikter sannolikl ökar på grund av de vidgade möjligheleratt framtvinga rättelse som får, om lagförslaget genomförs.Jag kan inte heller finna de sakskäl som lagrådei anför mot 24 5 övertygande.Bestämmelserna bör därför behållas. Tillföljd av alt 23 5 i det remitterade förslaget utgår kommer numreringen avparagraferna i det följande att förskjutas. Att 23 5 utgår medför vidare attäven . m. närmast före paragrafen bör ulgå och ersättas . Det lordevara mest ändamålsenligt att , när biträde behövs i samband medbesiktning, fåranlita polismyndigheten i stället för kronofogdemyndigheten.Jag ansluter mig därför till lagrådets förslag i denna fråga. Paragrafen ulgörnu 24 5, Prop.1975/76:164 293 Medanledning av vad lagrådet yttrar i anslutning till 26 5 vill jag framhålla attjag inie finner skäl alt frångå förslagel i remissen angående avgifternasfördelning mellan stat och kommun. Paragrafen utgör nu 25 5, Lagrådetföreslår att preskriptionsregler beträffande byggnadsavgift och särskild avgifttas upp i en paragraf för sig i avsnittet om sådana avgifter och all preskriptionsreglerbeträffande ansökan om handräckning och beslut om föreläggande att vidtarättelse tas upp i en senare paragraf. Det är enligl min mening lämpligare attha dessa preskripiionsbestämmelser samlade i en paragraf. Den naturliga platsenför bestämmelserna är i det avsnitt av lagförslaget som har givits rubrikenÖvriga bestämmelser. Jag biträder således inte lagrådets förslag. Preskriptionsbestämmelsernautgör nu 26 5, Inte heller kan jag ansluta mig till del förslag till ändringarbeträffande preskriptionstidens längd som lagrådei för fram. Vad lagrådetföreslår beiräffande utgångspunkten för beräkning av preskriptionstiden,verkställighetspreskription och avbrytande av preskription när det gällerhandräckning och föreläggande kan jag dock biträda. Bestämmelserna omverkställighetspreskription bör emellertid inte tas in i denna paragraf utan istället i anslulning till bestämmelserna rörande indrivning av avgifterna, framhåller torde det av redovisningstekniska skäl vara lämpligast attbetalning av avgifterna sker till och att denna får föranstaltaom indrivningen. Beslutet om påförande av avgift bör då sändas till länsslyrelsen.Enligt lagrådet bör detta ske genasi och inle först sedan beslutet har vunnitlaga kraft. Jag har ingen erinran mot delta. Med skall därvidförslås i det län där överträdelsen begicks. 1 motsats till lagrådeianserjag emellertid att dispositionen i remissen av dessa bestämmelser börbehållas. Bestämmelserna, som utgör 27 och 28 ;;;5, bör dock jämkas på grundav alt fråga om tilläggsavgift enligl vad jag nu har föreslagit skall prövas avallmän domstol. Dessutom bör vissa redaktionella ändringar göras. Ianslutning till behandlingen av 2 5 harjag biträtt ett förslag av lagrådei allparagrafen bör kompletteras med skyldighel i vissa läll för byggnadsnämndenatt lämna skriftligt besked huruvida i fråga om viss byggnad eller 1975/76:164 294 anordninghar vidtagits åtgärd, som föranleder ingripande enligl lagen. Lagrådetföreslår alt sädant besked inle skall få överklagas och alt detta skall sägasut i den paragraf som reglerar fullföljdsfrågorna. Jag ansluter mig till dettaförslag, Fullföljdsfrågorna avhandlas nu i 30 5- Mittförslag i anslutning lill behandlingen av 11 5 alt någon motsvarighet lill 11 5tredje och Qärde styckena i det remitterade förslaget inte bör las in i lagenmedför all hänvisningen i fullföljdsparagrafens andra stycke lill 11 5 tredje slycketbör utgå, Enliglsisla slycket av del remitterade förslaget lill fullföljdsparagraf skallbesvärsmål angående föreläggande eller förbud att fortsätta byggnadsarbetehandläggas med förtur. Lagrådet som anser att föreskriften har sin plats i instruktionernaför de handläggande myndigheterna och domstolarna, föreslår att den skallutgå. För egen del anser jag det i della fall befogat all det i lagen tas in enerinran om att prövningen bör företas skyndsamt. Jag föreslår således attföreskriften behålls. Utöver vad jag nu har förordat beträffande 30 5 bör vissaredaktionella ändringar göras i paragrafen, Paragrafeninnehåller bestämmelser om alt den som innehar egendom på grund av testamentarisktförordnande i vissa fall skall anses som egendomens ägare. På grund av deändringar som jag har föreslagit beiräffande 7-11 55 måste paragrafen, som nuutgör 31 5, justeras. Dessutom bör några redaktionella ändringar göras. Omlagförslaget godtas kommer den tid som därefter återstår till den i remissenföreslagna dagen för ikrafUrädandet. , alt bli alltför kort. Föratt byggnadsnämnderna skall få tillräcklig lid för nödvändiga förberedelserföreslår jag - i likhei med lagrådei - alt ikraftträdandet sker den I januari1977. Lagrådeianseratt vissa punkter i övergångsbestämmelserna är överflödiga och föreslåratt beslämmelserna kortas ner. Jag är medveten om att vad som föreskrivs i endel av punklerna gäller även ulan särskild reglering. I della sammanhang anserjag del emellertid befogal att bland övergångsbestämmelserna ta in en delföreskrifter som i annan lagstiftning kanske skulle anses som överflödiga, 1anslutning lill punkt 2 i övergångsbestämmelserna enligt remissen påpekar lagrådeialt byggnadsnämnds skyldighet enligl 2 5 alt vid överträdelse ta upp fråga omingripande inle bör begränsas lill nya överträdelser. För egen del anser jagdet givetvis angelägel att, om lagförslaget genomförs, byggnadsnämndernautnyttjar de vidgade möjligheler all framtvinga rättelse som förslaget innebäräven på äldre överträdelser. Att som lagrådet föreslår 1975/76:164 295