prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Förvärv avaktie, som skett i strid mot förbehåll som i 2 § andra stycket sägs, vare ogillt.Den som innehar skuldebrev eller optionsbevis som avses i lagen (1973:302) omkonvertibla skuldebrev m. m. äger dock vid utbyte eller nyteckning erhålla friaktie, om skuldebrevet eller optionsbeviset ger rält därtill, även om förhållandetmellan antalet bundna och antalet fria aktier därmed skulle ändras eller redan fömtändrats i strid mot förbehållet. Har någon,av vilken enligt sådant förbehåll aktie ej må genom teckning eller överlåtelseförvärvas, annorledes bekommit aktie, skall i fråga om hans rätt att på gmndav nämnda aktie teckna eller erhålla nya aktier gälla vad i lagen omaktiebolag är stadgat. Förvärv avaktie, som skett i strid mot förbehåll som i 2 § andra stycket sägs, vare ogillt.Den som innehar skuldebrev eller oplionsbevis som avses i 5 kap.aktiebolagslagen (1975: 000) äger dock vid utbyte eller nyteckning erhålla friaktie, om skuldebrevet eller oplionsbeviset ger rätt därtill, även omförhållandet mellan antalet bundna och antalet fria aktier därmed skulleändras eller redan fömt ändrats i strid mot förbehållet. Har någon, av vilken enligt sådant förbehåll aktie ej mågenom teckning eller överlåtelse förvärvas, annorledes bekommit aktie, skall ifråga om hans rält att på grund av nämnda aktie teckna eller erhålla nyaaktier gälla vad i aktiebolagslagen är stadgat. De i dennalag föreskrivna inskränkningarna i rätten att förvärva fast egendom, rörelseeller del av rörelse, inmutad mineralfyndighet eller gruvlägenhet skola ejtillämpas på förvärv genom bodelning, arv, testamente eller fusion enligt 174§ lagen (nr 705) om aktiebolag. Lagen utgör ej hinderför förvärv av fondandel enligt aktiefondslagen (1974: 000). De i dennalag föreskrivna inskränkningarna i rätten att förvärva fast egendom, rörelseeller del av rörelse, inmutad mineralfyndighet eller gruvlägenhet skola ej liilämpaspå förvärv genom bodelning, arv, testamente eller fusion enligt 14 kap. 8 §aktiebolagslagen (1975: 000). Lagen utgör ej hinder för förvärv av fondandelenligt aktiefondslagen (1974: 000). ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1973: 307. * Senaste lydelse 1973: 305. ' Nuvarande lydelse enligl prop. 1974: 128. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vad denna lag innehåller om inskränkning i rätten förbolag eller förening att förvärva fast egendom, rörelse eller del av rörelse,inmuta mineralfyndighet, förvärva eller bearbeta inmutad mineralfyndigheteller idka gruvdrift, så ock att förvärva aktier i vissa bolag skall, såvittangår svenskt bolag eller svensk förening, icke tillämpas i avseende å a) bankaktiebolag, järnkontoret,sparbank, centralkassa för jordbrukskredit, försäkringsbolag, sjukkassa,understödsförening eller annan försäkringsförening, aktiebolag eller förening,som erhållit statslån från egnahemslånefonden eller sambruksförening; b) förening med huvudsakligt ändamålalt främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom alt 1. anskaffalivsmedel eller andra förnödenheter åt medlemmarna, 2. avsätta alsterav medlemmamas verksamhet, 3. avsätta transporltjänstersom medlemmarna ulföra, 4. bereda bostäderåt medlemmarna, 5. anskaffa lån ålmedlemmarna; c) förening som utgör sammanslutning av föreningar,vilka äro un dantagna från lagens tillämpning. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1951: 308) om ekonomiskaföreningar Härigenom förördnas i fråga om lagen (1951: 308) omekonomiska föreningar!, dels att i 4 §, 17 § 3 mom., 22 och 29 §§, 46 § 1 mom.,samt 67, 76, 105 a och 117 §§ ordet "Konungen" i olika börjningsformerskall bytas ut mot "regeringen" i motsvarande form, dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, 44 aoch 117 a §§, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har antalet anställda hos föreningen under de två senasteräkenskapsåren i medeltal överstigit 200, skall föreningen iakttaga bestämmelsernai andra och tredje styckena. Utöver vad i 3843 a §§ föreskrives skola bestämmelsernai 11 kap. 2 § första stycket, 5 § tredje ' Senaste lydelse av 17 § 3 mom. 1967: 538. 67 § 1967:621. 105 a § 1971:603. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse stycket, 9 § fjärde stycket, 12 §, 13 § första stycket och14 § aktiebolagslagen (1975: 000) äga motsvarande tillämpning. De handlingar som avses i 44 § första stycket skola inomtid som där anges utan särskild anmodan insändas till länssstyrelsen. kan vid vite förelägga styrelseledamot attfullgöra skyldighet enligt 44 a § att till insända årsredovisningeller delårsrapport. Försuttet vite utdömes av . Denna lag träder i kraft . De nyabestämmelserna skall dock icke äga tillämpning på årsredovisning för räkenskapår,som påbörjats före nämnda lidpunkt. Lagom ändring i aktiefondslagen (1974: 000) Härigenoni förordnas, att 33 § aktiefondslagen (1974:000) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 33 § I fråga om fondandelsbevis gäl- I fråga omfondandelsbevis gäl- ler, om annal ej följer av denna ler, om annal ej följerav denna lag, i tUlämpliga delar vad i lagen lag, i tillämpliga delar vad i lagen' (1936: 81) om skuldebrev föreskri- (1936: 81) om skuldebrev föreskri ves om löpande skuldebrev. ves om löpande skuldebrev. Här vid är den som innehar delsbevis ställt till viss man eller order och enligt fondbolagets på skrift på beviset anges vara ägare till fondandel som beviset avser likställd med den som enligt 13 § andra stycket nämnda lag förmo das äga rätt att göra skuldebrevet gällande. på beviset skall göras endast om innehavaren styr ker sitt förvärv av fondandel som beviset avser. » Lydelse enligt prop. Omutdelningskuponger till fondandelsbevis finns bestämmelser i 24 och 25 §§ lagenom skuldebrev. Utfärdas fondandelsbevisulan uldelningskuponger och innehåller fondbestämmelsema föreskrifl att den somi fondbolagets register över innehav av fondandelar är antecknad såsom ägare avfondandel är behörig att uppbära på andelen belöpande utdelning, skallbetalning av utdelning till denne anses giltig, även om han saknade rätt tUlutdelningen. Vad nu sagts gäUer dock ej, om fondbolaget hade kännedom om attutdelningen kom i orätta händer eller åsidosatt den aktsamhet som efler omständighetemaskäligen bort iakttagas eller om mottagaren var i konkurs eller omyndig. Utfärdas fondandelsbevisutan utdelningskuponger och innehåller fondbestämmelsema föreskrift att den somi fondbolagels register över innehav av fondandelar är antecknad såsom ägare avfondandel är behörig att uppbära på andelen belöpande utdelning, skallbetalning av utdelning till denne anses giltig, även om han saknade rätt tillutdelningen. Vad nu sagts gäller dock ej, om fondbolaget hade kännedom om attutdelningen kom i orätta händer eller åsidosatt den aktsamhet som efler omständighetemaskäligen bort iakttagas eller om mottagaren var omyndig. Dennalag träder i kraft . De nya bestämmelserna till-lämpas utanhinder av att påskriften på beviset gjorts före underförutsättning att förvärvet från ägaren sker efter nämnda tidpunkt. Närvarande:justitierådet , f. d. regeringsrådet , regeringsrådet , justitierådetFredlund. tiUhandakommet utdrag av protokoll över justitieärenden,hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten, Hertigen av , i statsrådet den23 , har förordnats atl lagrådets yttrande skall inhämtas överupprättat förslag till aktiebolagslag. Vidarehar till lagrådet överlämnats utdrag av protokoll över justitieärenden,hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet , enligtvilket protokoll Kungl. Maj:t förordnat att lagrådels yttrande skall inhämtasöver upprättade förslag till 1. lag om införande av aktiebolagslagen (1975:000), 2. lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande avpensionsutfästelse m. m., 3. lag om ändring i lagen (1970:596) om förenkladaktiehantering, 4. lag om ändring i lagen (1916:156) om vissainskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m. m., 5. lag om ändring i lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar, 6. lag om ändring i aktiefondslagen (1974:931). Förslagen,som finns bilagda detta protokoll, har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn och avhovrättsassessorn . Dennuvarande aktiebolagslagen är ett ovanligt utförligt och detaljerat lagverk medbetydande inslag av formalföreskrifter och riklig förekomst av hänvisningarmellan lagrummen. Även med hänsyn tagen till det reglerade ämnets kompliceradenatur får lagen betecknas som jämförelsevis svåröverskådlig och svårtillgänglig, önskemål om en förenklad lagstiftningpå akliebolagsrättens område har också gjort sig gällande. Detremitterade förslaget utgör i huvudsak en juridiskteknisk bearbetning avgällande aktiebolagsrätl, ehuru det även innehåller åtskUliga nyheter i sak. Iförslaget har materialet disponerats på ett överskådligt sätt. önskemålen omförenklingar har till stor del blivit tUlgodosedda. Att få tUl stånd ennågorlunda lätthanterlig reglering på aktiebolagsrättens område är naturligtvisi första hand till gagn för det praktiska rättslivet men kan också, såsomberörts i remissprotokollet, få betydelse för ett eventuellt framlidareformarbete på ifrågavarande rättsområde. Lagrådet vill som helhetsomdömeuttala, att det remitterade förslaget är väl ägnat att läggas till grund förlagstiftning. Delremitterade förslaget bygger främst på ett förslag från aktiebolagsutredningen.Om dess förslag har föredraganden, närmast på tal om rätten till inflytande ibolagen, uttalat, alt del med tystnad förbigår det allmännas och de anställdasintressen i bolagen och därför liksom gällande lag gör elt verklighetsfrämmandeoch föråldrat intryck. För aft uttalandet inle skall föranleda missförstånd måframhållas, att det ej ingått i utredningens uppdrag atl behandla frågan om detallmännas och de anställdas rätt tUl inflytande i bolagen. Inom uppdragetsram har utredningen ulfört elt förtjänstfullt arbele och dess förslag harockså till slor del följts i departemenlsförslaget. Enhuvuduppgift för aktiebolagsutredningen var, såsom betonades i direktiven, attåstadkomma nordisk rättslikhet. Arbetet bedrevs i samverkan med utredningarfrån , och , och under detta utredningsarbete lyckades denordiska kommittéerna uppnå i allt väsentligt samstämmande lagtexter. Vid denhärpå följande departementsbehandlingen gick emellertid enigheten lill spillo.HärtiU fanns väl flera orsaker. Företrädarna för det svenska näringslivelframhöll i sitt remissyttrande, att det visserligen vore värdefullt om ihuvudsak enhetliga aktiebolagslagar genomfördes i de nordiska länderna men också måste beakta att det finns strukturella skillnader mellan de olikanordiska ländernas näringsliv. anslöt sig till De europeiskagemenskaperna, vilket torde medföra att den danska lagstiftningenmåste anpassas efter Europamarknadens krav. Även andra särintressen synes hagjort sig gällande. För den som, i likhet med mig, menar att den nordiskarättsgemenskapen är av synnerlig betydelse och att, för alt ökagenomslagskraften av samhörigheten, ansträngningarna bör inriktas på attöverallt där det över huvud taget är möjligt åstadkomma gemensamma lagtexter även med uppoffrande av nationella särintressen är det beklagligt att departemenlsbehandlingenledde till att den rättslikhet som förut syntes vara inom räckhåll gickförlorad. At detta är dock i nuvarande läge intet alt göra. reageramot ett uttalande av föredragande statsrådet i avsnittet 13:1 iaktiebolagsremissen, där han efter att ha redogjort för näringslivets nyssnämnda yttrande förklarar, att det är varken realistiskt eller ens lämpligt attsätta ambitionen så högt, att slutmålet skulle vara att få till stånd enfullständig nordisk rättslikhet på aktiebolagsrättens område, och att någotsådant skulle kunna innebära att vi tvingades acceptera i sak OtUlfredsställandelösningar på vissa områden, utan att dessa nackdelar kompenserades av någraegentliga fördelar. Om detla avses skola uttrycka något av en princip för detnordiska lagstiftningssamarbetet vilket det kanske gör att döma av uttalandensom statsrådet i andra sammanhang fällt har ambitionsnivån enligt minmening satts för lågt. Lagspråkethar moderniserats snabbt och i stort sett i positiv riktning.Det föreliggande förslaget ansluter väl till denna utveckling. Texten ärgenomgående så enkel och klar som man kan begära med hänsyn till det mångagånger ganska tekniskt betonade och svårtillgängliga innehållet. På ett antalställen förekommer emellertid en typ av språklig konstruktion som jag inte giUar.Jag syftar på sådana uttryck som "i den omfattning som sagts nu" (1kap. 2 § första stycket), "annan än som sagts nu" (2 kap. 1 § förstastycket), "i annat fall än i andra stycket sägs" (2 kap, 7 § tredjestycket), "yttrande som sagts nu" (4 kap. 6 § tredje stycket). Mankan såvitt jag förstår inte säga en omfattning, en annan (person), elt falleller ett yttrande, och då bör inle heller den däremot svarande konstruktioneni passiv form begagnas. Särskilt motbjudande förefaller mig sammanställningen"säga en person", resp. "person som sägs" eller "annanän som sagts nu" (2 kap. 1 § första stycket) vara. Dessemellan använderförslaget de riktiga uttrycken "bestämmelse som avses i" (2 kap. 3 §fjärde stycket), "fall som avses i" (3 kap. 10 § tredje stycket),"sådan person som avses i" (3 kap. 12 § andra stycket). I den nyaregeringsformen slår det också som sig bör "fall som avses i" (4 kap.7 §, 10 kap. 2 §). Jag är visserligen medveten om alt det av mig kritiseradespråkbruket då och då begagnats i lagtext, så ock i gällande aktiebolagslag,t. ex. "anmaning som i denna paragraf sägs" (43 § sista stycket).Lagrådet har emellertid på senare lid riktatredaktionella anmärkningar mot sådana felaktiga språkliga konstruktioner som härpåtalats och fått dessa anmärkningar beaktade, se t. ex. prop. 1974: 124, däri det remitterade förslaget s. 76 och 77 i slutet av envar av 2, 3 och 7 §§ iden där avsedda lagen förekommer det oriktiga uttrycket "ordning som sägsi denna lag", vilket i den slutiiga lagtexten på föranledande av lagrådetändrats tUl "sätt som anges i denna lag" resp. "ordning somanges i denna lag", se propositionen s. 3 och 4 i molsvarande paragrafer.När lagrådet , trots frågans formella natur, inle vunnit gehör försina synpunkter om rättelse under hand, påpekar jag uttryckligen 1 saml Nr 103 förhållandeti hopp om att kunna stävja den enligl min mening olämpliga språkutveckling somkan vara på gång. Jag hemställer alltså, alt på de angivna ställena i detnu remitterade förslaget och på åtskUliga andra ställen av samma slag avfattningenändras i enlighet med vad jag anfört. Deterinras om att i proposition (1975:6) om ändring i konkurslagen föreslås attden i 23 § lagen (1970:596) om förenklad aktiehantering upptagna godlrosregelnutvidgas till att omfatta även det fall att mottagaren av utdelning m. m. är ikonkurs. Genomföres detta förslag torde molsvarande ändring böra göras i 4 kap.3 § förevarande lagförslag. Delerinras om att 2 § lagen (1930: 173) om beräkning av lagstadgad tid genom lag1974:756 ändrats så, att numera också nyårsafton ingår bland de i lagrummet uppräknadesärskilda dagama. Motsvarande ändring bör göras i förevarande paragraf och i 9kap. 1 § tredje stycket. De i5 kap. upptagna bestämmelserna om emission av konvertibla skuldebrev ochskuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning är till stor del uppbyggda eflersamma mönster som reglerna i 4 kap. om nyemission av aktier. När det gälleremission av sådana skuldebrev, saknar emellertid 5 kap. hell motsvarighet tillreglerna om kvittning i 4 kap. Det är m&l hänsyn härtill och till 5 kap:sutformning i övrigt oklart, om förslagel överhuvudlaget medger, att hithörandeskuldebrev emitteras mot vederlag i den formen att tidigare fordran mot bolagetupphör och ersätts med skuldebrevsfordran. Enligt lagrådets mening börmöjlighet finnas att emittera ifrågavarande skuldebrev på detla sätt. Förslagetbör förtydligas för att klargöra att sådan möjlighet står till buds. I sambandhärmed bör bestämmelserna om kvittning i 4 kap. få motsvarande tillämpning videmission av konvertibla skuldebrev. Någon motsvarighet till dessa bestämmelsererfordras däremot inte vid emission av skuldebrev förenade med optionsrätttill nyteckning. Den uppgift, som dessa bestämmelser är avsedda att fylla, fullgöresnämligen då av reglerna i 13 § om kvittning vid nyteckning av aktier. På grund av det anförda föreslår lagrådet, att uttrycket"i pengar eller annan egendom" i 1 § första stycket utgår. Vidareförordar lagrådet, att 5 § får följandelydelse: "Bestämmelserna i 4 kap. 6 § äger motsvarande tillämpning videmission av konvertibla skuldebrev." I 7 § bör som ett andra stycke upptasen regel av innehåll, att bestämmelserna i 4 kap. 11 § äger molsvarande lillämpningvid emission av konvertibla skuldebrev, varvid det nuvarande andra stycketblir tredje stycke. Slutligen bör i 9 § andra stycket första meningen orden"eller eljest med villkor" insättas efter ordet "pengar"och i 14 § andra stycket ordet "egendom" utbytas mol ordet"vederlag". 6 kap 5 § Beträffande sista punkten i förevarande paragraf torde fåhänvisas till vad lagrådet anför under 6 §. 6 kap. 6 § Både igällande rält och i förslaget är aktiekapitalet liksom bolagets övriga bundnakapital avsett att utgöra täckning för bolagets förbindelser och tjänar därmedsyftet atl vara ell slags säkerhet för bolagets åtaganden. Till följd häravutgör aktiekapitalels storlek en av de faktorer som i det praktiska livet lillmätesbetydelse, när det inför föreslående avtal eller annan rättshandling med ettbolag gäller att bedöma dess ekonomiska vederhäftighet för därmed förenadeförpliktelser. En nedsättning av aktiekapitalet, varigenom bolagsegendom, somförut var reserverad för täckning av bolagets gäld, betalas ut tillaktieägarna eller eljesi kan disponeras för annat ändamål än att fullgörabolagets åtaganden, är därför, frånsett fall av samtidig nyemission, en åtgärdsom till sin typ är ägnad att mer eller mindre rubba förutsättningarna förredan ingångna rättshandlingar och utsätta den som har en före nedsättningenuppkommen fordran mot bolaget för en riskökning som han ej haft anledningräkna med vid fordringens tillkomst. Mot denna bakgrund är det naturligt, alten sådan nedsättning inte bör få genomföras ulan hänsynstagande lillbolagsborgenärernas intressen. Liksom gällande rätt innehåller förslaget också särskildaregler till borgenärernas skydd. Enligt förevarande paragraf får sålundanedsättning för återbetalning till aktieägarna eller för bildande av fri fondi princip inte verkställas utan rätlens tillstånd. Vid ansökningen om sådanttillstånd skall bolaget foga en förteckning över kända borgenärer. Innantillståndsfrågan prövas, skall enligl paragrafen kallelse ske på bolagets kändaoch okända borgenärer med föreläggande för den som vill bestrida ansökningenatt i närmare föreskriven ordning anmäla detta hos rätten, vid äventyr att hanannars anses ha medgivit ansökningen. Av paragrafens sista stycke följer, atttillstånd alt verkställa nedsättningen skall vägras, om borgenär, som bestrittansökningen, ej får full betalning eller betryggande säkerhet för sin fordran.Härigenom tillförsäkras borgenär möjlighet all till fuUo elimineraden riskökning som annars skulle ha kunnat drabba honom på grund av nedsättningenav aktiekapitalet. Bestrides ansökningen, blir ju följden antingen att nedsättningenuteblir eller atl borgenären får full betalning eller betryggande säkerhet. Paragrafens regler rörande kallelse på bolagels borgenäreroch fömtsättningama för att tillstånd skall lämnas gäller inte endast vidtillstånd alt verkställa nedsättning av aktiekapitalet ulan även, genomhänvisning i 5 §, vid tillstånd lill vinstutdelning som där avses och, genomhänvisning i 14 kap. 4 §, vid tUlstånd till fusion. Reglerna äger vidare, tiUföljd av hänvisning i 12 kap. 4 § tredje slyckel punkt 3, molsvarandetillämpning vid nedsättning av reservfond i visst fall. Det iparagrafen använda begreppet borgenär får antagas ha samma innebörd vare sigfråga är om tillstånd lill nedsättning av aktiekapitalet eller reservfonden,till vinstutdelning enligl 5 § eller till fusion. I inledningen tiU 14 kap.nämner föredragande slalsrådel, alt ett överlåtande bolags borgenärer igällande rält har möjlighet alt i samband med rättens prövning av fusionsavtalelbegära, att deras fordringar betalas eller att säkerhet ställs för dem. Ianslutning härtill uttalar föredraganden, att molsvarande rätl inle tillerkäntsbolagets avtalsparter i avtal om leveranser, licensupplåtelser, avtal omnyttjanderätt till fast egendom etc. och att anledning saknas att införa någonändring på den punkten. Uttalandet ger enligt lagrådets mening uttryck för enalltför snäv tolkning av begreppet borgenär. Som borgenär måste i princip ansesvarje fordringsägare vars fordran uppkommit före nedsättningen resp. fusionen.Under begreppet borgenär faller naturligtvis till en början innehavare av fordransom från sin tillkomst varit eller vid liden för nedsättningen eller fusionenblivit ovillkorlig, oavsett om den då är förfallen eller inte. Hit hörexempelvis den som har fordran på återbetalning av belopp, som han före nedsättningeneller fusionen lånat bolaget, och avtalspart vars vederlagsfordran mot bolagetblivit villkorslös genom att han före ned-sättnings- eller fusionstillfällelfullgjort sin avlalsprestation lill bolaget. Härvid kan man emellertid inlestanna. Även innehavare av fordran som vid liden för nedsättningen ellerfusionen är beroende av villkor måste rimligtvis ha möjlighet att skydda sigmot de menliga följder som en nedsättning av aktiekapitalet eller en fusion kanmedföra för honom. Den som exempelvis, kanske i förlitan på aktiekapitaletsstorlek, iklätt sig borgensansvar för bolagels förbindelser bör ej vara skyldigatt utan vidare finna sig i att egendom genom nedsättning av aktiekapitaletfrångår bolaget och tillföres aktieägarna med resultat att riskerna med borgensåtagandetökar. Han bör följaktligen betraktas som borgenär, även om hans borgensansvarvid tiden för nedsättningen ännu inte tagits i anspråk och hans regressfordranmot bolaget således tillsvidare endast är polenlieU (jfr NJA 1894 s. 533, därborgensmans regressfordran mot huvudgäldenär ansågs uppkomma inle när borgensmannenbetalat utan när huvudgäldenärens förbindelse ingicks). Likaså bör avtalspart,som lill bolaget upplåtit licens att tillverka en patenterad produkt mot rätttill ersättning efter hand som produkten försäljes, räknas som borgenär, fastännågon försäljning ännu inle kommit till stånd vid nedsällnings-ellerfusionstillfället (jfr NJA 1970 s. 553, där fordran på ersättning i dylikt fallansågs uppkomma redan genom licensavtalet, samt NJA 1966 s. 241, där sammabetraktelsesätt anlades beträffande fordran på royalty enligl förlagsavtal). angivnaexempel har gällt fall då innehavare av villkorad fordran ej tillika är gäldenäri förhållande till bolaget. Stort intresse tilldrar sig naluriigen detpraktiskt viktiga fallet, då avtalsparts fordran mot bolaget vid nedsätlnings- ellerfusionstillfällel är betingad av atl han själv fullgör sin avlalsprestationtill bolaget, dvs. då han enligl gängse juridisk terminologi är både borgenäroch gäldenär i samma rättsförhållande. I svensk rätt torde dylik fordran liksomandra suspensivt villkorade fordringar i allmänhet anses uppkomma redan genomavtalet och ej först genom att villkoret inträffar. Huruvida avsteg härifrånbör ske i förevarande sammanhang beror väsentligen på vilka möjligheterinnehavare av sådan fordran har atl på annat sätt skydda sig mot den menliga inverkansom nedsättning och fusion kan ha på hans intressen. Antag att någon, innanfrågan om nedsättning av aktiekapitalet i etl bolag blev aktuell, med bolagetslutit ett leveransavlal med skyldighet alt till bolaget leverera visst godsvid en framtida tidpunkt, som sedermera visar sig infalla efler nedsättningen,och med rätt all utfå köpesumman samlidigl med leveransen.