prop · FZ0350 · 1975-12-31 00:00:00 — Under vissa förutsättningar kan i stället göras dödsboanmälan.Angående skälen för de nya bestämmelserna får jag hänvisa till avsnitten 6.1och 6.2. Påpekasbör att det givetvis inte föreligger någon skyldighet att utnyttja möjlighetenatt göra dödsboanmälan. Den eller de som enligl 2 S skall ta initiativ till bouppteckningär alltid oförhindrade att låta förrätta bouppteckning, om de vill ha en sådantill stånd. Anledning kan t. ex. vara att dödsbodelägarna vill ha en lillföriitligförteckning över föremål med affektionsvärde som skall delas eller skiftas. Enligtförsta punkten måste den som är bouppleckningsskyldig låta förrätta bouppteckninginom en tremånadersfrist efter dödsfallet. Inom samma tidsrymd bör bestämmasom i stället dödsboanmälan skall göras. Skall bouppteckning förrättas kanrätten på ansökan före utgången av fristen föriänga denna. Någon motsvarandemöjlighet finns inle vid dödsboanmälan, men som framgår av 8 a S behöverdödsboanmälan ej inges till rätten tidigare än fråndödsfallet. Förutsättningarnaför att slippa förrätta bouppteckning är två. Materiellt ställs kravet att dendödes tillgångar inte förslår till annat än begravningskostnader och andrautgifter med anledning av dödsfallet. Som formell förutsättning anges attdödsboanmälan görs enligt föreskrifterna i 8 a S. Detmateriella kravet begränsar möjligheten att underiåta bouppteckning till sådanafall där den döde efteriämnar inga eller myckel begränsade tillgångar. Iförsta hand torde dödsboanmälan komma i fråga när den döde var etl barn. Detbör dock uppmärksammas att barn kan ha förvärvat egendom genom arv, testamenteeller gåva till så stora värden att bouppteckning måste ske. Möjligheten avandel i oskiftat dödsbo får inte heller förbises. Beaktas bör också att äldretonåringar inte sällan - kanske genom egen arbetsinkomst - har förvärvatkapitalvaror som mopeder, båtar och stereoanläggningar. Enannan grupp efter vilken dödsboanmälan kan bli aktuell är medellösa ellernästan medellösa vuxna personer. Det kan röra sig om sjuka eller gamla som ärintagna för vård eller personer som i annat fall har omhändertagits eller somhar levt under oordnade förhållanden. Beträffande sjuka eller gamla böremellertid beaktas alt de inte sällan efteriämnar tillgångar i form avhopsparade pensionsmedel o. d. Attförutsättningarna för dödsboanmälan är uppfyllda torde kunnakonstateras utan att någon mer ingående undersökning av den dödes I en del fall kan emellertid saken vara mera tveksam. Det kan då bönan behöva klariäggas vad kvarlåtenskapen beslår Prop1975/76:50 65 av.Vid utredningen är det naturiigt att knyta an till den uppdelning av" egendomensom brukar ske vid bouppteckning och således var för sig beräkna värdet avexempelvis kontanter, möbler och husgeråd, annan personlig lösegendom,värdepapper samt fordringar. Har den döde haft andel i handelsbolag skall denmedräknas liksom andel i oskiftat dödsbo. Beloppet av försäkring som tillhördeden döde räknas in bland hans tillgångar, i den mån förmånstagare inte ärinsatt. Ingår fasl egendom eller tomträtt i kvarlåtenskapen bör bouppteckningav inskrivningstekniska skäl alltid förrättas. Sedanöverblick har skapats över den dödes samlade tillgångar, skall deras värdeuppskattas. Vid värderingen används samma principer som vid bouppteckning. Detblir sålunda värderingsbestämmelserna i 21 och 23 S AGL som kommer tillanvändning. För personlig lösegendom och annat egentligt lösöre gäller därvidatt värdet uppskattas lill vad egendomen kan antas ge vid en med tillböriigomsorg verkställd försäljning som aktualiseras av dödsfallet. Tillgångarnassamlade värde jämförs med begravningskostnader och andra dödsfallsutgifter. Ibegravningskostnader ingår bl. a. kostnader för jordfästning, gravsätlning ochdödsannonser. Som begravningskostnad i AGL:s mening räknas även utgifter för enbegravningsmåltid eller liknande samt för sorgkläder åt närmaste anhöriga.Dessa kostnader bör beaktas även i förevarande sammanhang. Vidare får hänsyntas till andra utgifler med anledning av dödsfallet, t. ex. inköp av gravplatsoch uppförande av gravvård. Liksom vid tillämpningen av 13 S AGL bör vidtillämpningen av förevarande bestämmelse gälla att utgiftsposterna får beaktasbara i den mån de kan anses skäliga. Iallmänhet torde begravning ha ägt rum då det är aktuellt attgöra dödsboanmälan. Man kan då utgå från räkningar från begravningsentreprenöro. Skulle undantagsvis begravning inte ha skett, får det göras enuppskattning av begravningskostnader och andra utgifter. Härvid bör man utgåfrån vad det kostar att genomföra en enkel begravning utan speciellt fördyrandearrangemang. Ensärskild utgiftspost med anledning av dödsfall är kostnaderna för bouppteckning.Dessa kostnader omfattar skäligt arvode åt bouppteckningsförrättare ochsärskilda värderingsmän. Även denna post bör beaktas vid avgörandet av omdödsboanmälan kan ske, eftersom bouppteckning är oundviklig i fall då sådananmälan inte äger rum. Det ligger i sakens natur att kostnaderna för enbouppteckning i förevarande fall måste antas vara blygsamma. Vidavgörandet av om dödsboanmälan kan ske är det i första hand den dödes egendomsom skall beaktas. Var han gift, gäller det alltså hans giftorättsgods ochförekommande enskilda egendom. Har efterievande make eget giftorättsgods, skalldärav medräknas den andel som kan belöpa på den döde. I fall där giftorättsgodsfinns blir det ofla fråga om bodelning. För att få underlag till en sådan ärdelägarna givetvis oförhindrade att avstå 5 1975/76. Prop.1975/76:50 66 frånatt göra dödsboanmälan och i stället låta förrätta bouppteckning. Över huvudtaget är det tillrådligt att använda dödsboanmälan med försiktighet när efterievandemakes tillgångar och ekonomiska förhållanden i övrigt nämnvärt skiljer sig frånden dödes. Svårighet kan ofta föreligga att utan bouppteckning klariägga vadsom har utgjort den dödes tillgångar eller hans makes. Förekomsten aväktenskapsförord eller testamente ger också anledning till försiktighet,eftersom sådana handlingar i regel inte brukar upprättas när makarnastillgångar är obetydliga. Vid beräknande av den dödes andel i efterievandemakes giftorättsgods bör observeras att hänsyn skall tas lill värdet pådödsdagen av den dödes andel i personförsäkring som eventuellt innehas av den efterievande. Vidjämförelse mellan tillgångarnas värde och dödsfallsulgifterna iakttas attbouppteckning får underiåtas bara om tillgångarna inte överstiger utgifterna.Det kan finnas skäl för den som avser att göra dödsboanmälan att på denna punktiaktta försiktighet och i tveksamma fall avslå från anmälan. Som har antytts iavsnittet 6.3 är det inte meningen att dödsboanmälan skall ske, omvärderingsfrågorna är komplicerade eller om det behövs mer omfattandeefterforskningar beträffande den dödes tillgångar. Denformella förutsättningen för alt bouppteckning skall få underlåtas är attdödsboanmälan görs i enlighet med föreskrifterna i 8 a S- Det krävs alltså bl.a. alt anmälan kommer in till rätten från dödsfallet och ärupprättad av behörig person. Iparagrafens första stycke anges när och hur dödsboanmälan görs samt vad anmälanskall innehålla. Genom andra stycket införs en arkiverings-föreskriftbeträffande dödsboanmälan. Hithörande frågor har behandlats i avsnittet 6.3 iden allmänna motiveringen. Dödsboanmälangörs enligt /b>.sw stycket från dödsfallet. Tidsfristensammanfaller med den längsta frist som gäller för ingivande av bouppteckning.Enligt 8 S första stycket skall nämligen bouppteckning inges till rätten inomen månad efter upprättandet, och upprättandet förutsätts i sin tur ske vidbouppteckningsförrättningen som jämlikt I S skall äga rum sist tre månaderefter dödsfallet. Dödsboanmälanskall göras hos rätten. Rätt domslol är den tingsrätt lill vilken bouppteckningefter den döde skulle ha ingelts, dvs. tingsrätten i den ort där den dödeskulle ha svarat i tvistemål i allmänhet eller, om sådan domslol saknas,. Anmälan har gjorts när anmälningshandlingen har kommitdomstolen lill hända. Anmälanskall göras av socialnämnden eller av någon som nämnden har förordnat. Det ärhärvid fråga om socialnämnden i den kommun där den döde hade sitt hemvist. avses social centralnämnd, när sådan finns inrättad. I praktikentorde nämnden så gott som alltid dele- Prop.1975/76:50 67 Det är emellertid väsentligt att nämnden, innan ett förordnandemeddelas, prövar den tilltänktes kompetens. Självklart kan förordnande meddelassåväl generellt som för ett enstaka fall. I allmänhet torde generellaförordnanden böra tidsbegränsas. Fråganhur många generella förordnanden som bör meddelas blir beroende av kommunensinvånarantal och geografiska utbredning. Givetvis är det angeläget atl personerförordnas i sådant antal atl allmänheten utan omgång kan få den service sombehövs. 1paragrafen anges inle några speciella kvalifikationskrav för den som skallförordnas att göra dödsboanmälan. Erforderiig kompetens torde i princip alltidfinnas hos dem som brukar förrätta bouppteckningar, t. ex. advokater och andrapraktiserande jurister, bankjurister och nämndemän. Bland övriga som bör kunnakomma i fråga märks kommunala förtroendemän och tjänstemän. Förordnande attgöra anmälan bör självfallet inte utfärdas för någon som direkt kan påverkadödsfallsutgifternas storlek, t. ex. den som är verksam på en begravningsbyrå. Ensärskild fråga som får uppmärksammas i samband med att förordnande meddelas ärersättningsfrågan. I den mån anmälaren inte utför sin uppgift i tjänsten tordehan kunna göra anspråk på arvode och kostnadsersättning, som i så fall fårbetalas av kommunen. Detta kan utgöra ett skäl för socialnämnden att i förstahand meddela förordnande åt tjänstemän hos kommunen. Omförordnande att göra dödsboanmälan missköts, torde ansvar för oriktig myndighetsutövningenligt 20 kap. 1 S (se SFS 1975:667) kunna komma i fråga, såvidaförfarandet inle är att bedöma som osant intygande enligt 15 kap. 11 S sammabalk. Dödsboanmälanskall alltid vara skriftlig. Som jag har anfört i avsnittet 6.3 bör detlämpligen åligga att fastställa formulär för dödsboanmälan ochtillhandahålla blanketter. 1anmälan tas först in vissa uppgifter som hänför sig till den döde. Dennes fullständiganamn, personnummer, bostadsadress och dödsdag skall sålunda anges. Dessutomantecknas den dödes hemvist, dvs. den kommun och församling i vilken han varmantalsskriven. Mantalsskrivningsorten blir bestämmande för vilken domslol somskall ta emot anmälningen. Identifieringsuppgifterna kommer till användning,när domstolen prickar av inkommande anmälningar mot de underrättelser omdödsfall som sänds över från pastorsämbetet. Ianmälan skall i princip antecknas namn och bostadsadresser beträffande samtligadödsbodelägare. 1 normala fall torde detta kunna ske utan slörre besvär.Uppgifter torde lätt kunna erhållas från kända anhöriga eller samboende ellerfrån pastorsämbetet. Var den döde vid sin bortgång omhändertagen för vård böranstalten i fråga kunna ge upplysningar. Prop.1975/76:50 68 -det gäller då i regel en vuxen avliden - kan det emellertid ställa sig svårareatt på angivet sätt få fram en fullständig delägarförteckning. För att inte anmälningsförfarandelskall uppehållas i avvaktan på resultatet av långvariga efterforskningar är deti sådant fall tillräckligt atl i anmälan ta in uppgifter om de dödsbodelsägaresom är kända för anmälaren. Har denne anledning misstänka att delägarförteckningeninte är fullständig bör anmärkning därom göras. Dencentrala delen i dödsboanmälan är anmälarens intyg att den dödes tillgångareller, om den döde efterlämnar make, tillgångarna jämte den dödes andel imakens giftorättsgods inle förslår till annal än begravningskostnader och andrautgifter med anledning av dödsfallet. För atl anmälaren skall kunna avgeföreskrivet intyg krävs del i allmänhet att han besiktigar eller på annalsäkert sätt låter undersöka den dödes tillhörigheter. I normala fall bör deträcka med att besöka den dödes bostad och gå igenom hans egendom. Vidgenomgången av lösöret bör särskild uppmärksamhet ägnas åt efterlämnadehandlingar såsom testamenten, bodelningsinstrument, äktenskapsförord,lagfartsbevis och försäkringshandlingar, vilka kan ge viktig information omtillgångarnas storlek. Motsvarande gäller inkomst- och kontrolluppgifter,pensionsbrev, deklarationer och debetsedlar. Kompletterande upplysningar kanbehöva inhämtas från anhöriga eller samboende eller från olika myndigheler, t.ex. lokala skattemyndigheten. I fråga om fordringar som den döde kan ha haftbör undersökas om det finns innestående lön eller semesterersättning. Näranmälaren har gått igenom boet, återstår att göra ett överslag av de samladetillgångarna på sätt som har angetts vid 1 S och jämföra det sammanlagda värdetmed begravningskostnader och övriga utgifter med anledning av dödsfallet.Uppstår tvekan huruvida värdet av tillgångarna överstiger nämnda utgifter, fårdödsboanmälan inte ske. Bouppteckning måste då i stället förrättas enligtvanliga regler. Motsvarande gäller,om anmälaren inle känner sig övertygad omatt samtliga tillgångar har blivit kända. Somredan har nämnts under 1 S är dödsbodelägare oförhindrad att ta initiativ tillbouppteckning även i de fall när dödsboanmälan är möjlig att göra. Det ligger isakens natur att dödsboanmälan inte bör göras när någon av delägarna föredraratt bouppteckning förrättas. Erhåller den tilltänkte anmälaren besked av dennainnebörd bör han alltså avstå från anmälan, om del inte är klart att delägarenhar ett syfte som är chikanöst e. d. Ätt annan rättsägare efter den avlidne, t.ex. borgenär, motsätter sig dödsboanmälan utgör en anledning för anmälaren attiaktta försiktighet -särskilt om dolda tillgångar påstås existera - men innebärinte hinder för anmälan. Ensärskilt ömtålig situation föreligger när den döde var ett barn. Som förutantytts är del ett exempel på fall då dödsboanmälan ofta kan komma till användning.Den som skall göra anmälan bör i en sådan situation givetvis fullgöra uppdragetså atl barnets föräldrar inte åsamkas mer besvär än upp- 1975/76:50 69 I spädbarnsfallen torde undersökningen ofta kunna begränsastill elt telefonsamtal med föräldrarna. Iparagrafens andra stycke föreskrivs att dödsboanmälan skall förvaras hosrätlen. Till skillnad från bouppteckningar, som skall förvaras i bestyrkt avskrift,arkiveras anmälningar i original. Detta medför i sin lur att anmälningarbehöver inges i bara etl exemplar. Hos rätten bör därjämte förvaras de löpandeförordnanden som socialnämnden har utfärdat för dem som skall göradödsboanmälan. Dessa behöver därigenom inle styrka sin behörighet vid varje anmälningstillfälle. Iparagrafens/o/sro stycke har införts ett tillägg som anger alt domstolen skallse till att antingen bouppteckning har förrättats och ingetts eller dödsboanmälangjorts inom föreskriven tid. Tingsrättenfullgör sin kontroll genom att pricka av inkomna bouppteckningar ochdödsboanmälningar mot de underrättelser om dödsfall som rätten enligt 40 Sfolkbokföringskungörelsen (1967:495) erhåller från pastorsämbetet. Beträffandesåväl bouppteckning som dödsboanmälan gäller enligt 1, 8 och 8 a SS atthandlingen skall ha kommit rätten lill hända från dödsfallet.Har varken bouppteckning eller dödsboanmälan getts in kandomstolen vid vite förelägga den som är bouppleckningsskyldig atl inom viss lidinge bouppteckning. Innan vitesföreläggande utfärdas kan domstolen sändapåminnelse om bouppteckningsskyldighelen. Det torde vara lämpligt all ipåminnelser och förelägganden la in upplysning om möjligheten lilldödsboanmälan. Något föreläggande om atl göra dödsboanmälan kan inle utfärdas. Harvitesföreläggande beträffande bouppteckningsplikten utfärdats, bör vite intekunna utdömas, om behörig dödsboanmälan har kommit in innan vitesfrågan avgörs. Innanregistrering av bouppteckning sker, åligger det enligt andra stycket rätten attse till alt bouppteckningen är upprättad enligt bestämmelserna i . Vid behovkan rätten förelägga den bouppteckningspliktige att avhjälpa bristfälligheter.Någon motsvarighet till denna bestämmelse har inte ansetts behövlig i fråga omdödsboanmälan. Beträffande sådan anmälan åligger del rätten att kontrollera atlden innehåller de uppgifter som anges i 8 a S och att den har undertecknats avbehörig person, dvs. företrädare för socialnämnden eller någon som nämnden harförordnat. Skulle det brista i något av dessa avseenden, föreligger ingenanmälan i lagens mening. Bestämmelserna i första stycket om utkrävande avbouppteckning kan därmed bli tillämpliga. Det sagda hindrar naturligtvis intealt domstolen under hand låter inhämta kompletterande uppgifter till endödsboanmälan, så att lagens krav blir uppfyllda. Prop.1975/76:50 70 Paragrafen,som f n. upptar bestämmelser om s. k. tilläggsbouppteckning, har erhållit ettnytt andra stycke. I detta anges att bouppteckning skall förrättas inom tremånader, om ny tillgång yppas sedan dödsboanmälan har gjorts och det därigenominte längre föreligger förutsättning för sådan anmälan. I fråga ombouppteckningen blir allmänna bestämmelser tillämpliga. Huvudförulsättningför dödsboanmälan är enligt 1 S att den dödes tillgångar inte förslår tillannat än begravningskostnader och andra dödsfallsutgifter. Framkommer iefterhand tillgång, som inte var känd när anmälan gjordes, kan i princip tvåskilda situationer föreligga. Om den nya tillgången tillsammans med detillgångar som redan tidigare var kända inte överstiger dödsfallsutgifterna,finns inte behov av någon ytteriigare åtgärd. Överstiger däremot värdet av desammanlagda tillgångarna dödsfallsutgifterna skall bouppteckning förrättas. Detblir därvid inte fråga om en s. k. tilläggsbouppteckning, som bara innefattartillägg eller rättelse av en tidigare gjord bouppteckning, utan om enfullständig bouppteckning, upprättad enligt de allmänna bestämmelserna i 20kap. Det skall alltså bl. a. göras en komplett förteckning över den dödestillgångar och skulder vid hans frånfälle. Försummas bouppteckning, kan gäldsansvarinträda enligt 21 kap. 14 S ÄB. Vidare bildar bouppteckningens förrättandeutgångspunkt för den tidsfrist som enligl 21 kap. I S gäller för boetsavträdande till förvaltning av boutredningsman eller till konkurs. 21 kap. 19 § Iparagrafen har tagits in en bestämmelse om befrielse från gäldsansvar närdödsboanmälan har gjorts. Beträffande motiven härför hänvisas till avsnittet6.4. 1paragrafen har tagits in en bestämmelse som ålägger skatlskyldig förmånstagaretill försäkring deklarationsplikt, även om han är arvinge eller lestamentstagare.Deklarationsplikten inträderom dödsboanmälan har gjorts med anledning avförsäkringstagarens död. Enligtnuvarande regler skall deklaration avges av den som är skattskyldig angåendeförvärv som vid försäkringstagares död har tillfallit förmånsiagare. Undantaggörs dock för förmånstagare vilken är arvinge eller teslamentstagare.Undantaget korresponderar med föreskriften i 20 kap. 5 S andra stycket ÄB omatt bouppteckning skall innehålla uppgift om livförsäkring som på grund av förmånstagarförordnandeej ingår i kvariåt- Prop.1975/76:50 71 enskapen.Om bouppteckning ersätts med dödsboanmälan enligl 20 kap. 1 S ÄB, kommerlivförsäkring med förmånstagarförordnande inte att redovisas på det sätt somnyss har angetts. I det läget har det ansetts behövligt med endeklarationsplikt för skattskyldig förmånstagare, trots att han är arvingeeller lestamentstagare. Jaghemställer atl lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1975/76:50 72 Lag om ändring i Härigenomföreskrives i fråga om delsatt 7 kap. 4 S, 8 kap. 8 S, 18 kap. 2 och 4 SS, 19 kap. 2 S, 20 kap. 1 och 9 SS,21 kap. 1,2, 18 och 19 SS samt rubriken lill 20 kap. skall ha nedan angivnalydelse, delsatt i 20 kap. skall införas en ny paragraf, 8 a S, av nedan angivna lydelse. Hararvlåtaren i livstiden bortgivit egendom under sådana omständigheter eller påsådana villkor att gåvan till syftet är att likställa med testamente, skall iavseende å gåvan vad i 2 och 3 SS är stadgal om testamente äga motsvarandetillämpning, om ej särskilda skäl äro däremot; och skall vid nedsättning avgåvan motsvarande del av den bortgivna egendomen åter-bäraseller,om det ej kanske,ersättning utgivas fördess värde. Vid laglottens beräkning skall värdet avden bortgivna egendomen läggas till kvarlåtenskapen. Villbröstarvinge mot gåvolagare Vill bröstarvinge mot gåvolagare göragällande rätt som avses i första göra gällande rätt som avses i första stycket,skall han väcka talan inom stycket, skall han väcka talan från detbouppteckning från del bouppteckning efter arvlåtaren avslutades.Försittes den- arvlåtaren avslutades eller dödsboanna tid, är rätt till talan föriorad. mä/ang/oc/es. rätttill talan föriorad. Varvid dödsfallet gåvan ej fullbordad, må den ej, med mindre särskilda skäl ärodärtill, göras gällande, i den mån det skulle lända till intrång i bröstarvingeslaglott. Anspråkpå underhållsbidrag enligt I S skall vid talans förlust framställas senast vidskiftet. Rätttill underhållsbidrag enligt 3, Rätt ttll underhållsbidrag enligt 3, 4 eller 5 Sgöres gällande genom att 4 eller 5 S göres gällande genom atl anspråkframställes eller talan väckes, i fall som avses i 3 S inom ett år sedantestamente, varom där sägs, blivit den underhållsberättigade delgivet och ifall som avses i 4 eller 5 S från del bouppteckning efter arvlåtarenavslutades. Försittes , är rätten förlorad. anspråkframställes eller talan väckes, i fall som avses i 3 S inom ett år sedantestamente, varom där sägs, blivit den underhållsberättigade delgivet och ifall som avses i 4 eller 5 S från det bouppteckning efter arvlåtarenavslutades eller dödsboanmälan gjordes. Försittes , är rätten föriorad. Till dess att egendomen omhändertagits av samtliga dödsbodelägare eller av den som eljest har att förvalta boet, skall egendomen, där den ej står under vård av förmyndare, syssloman eller annan, vårdas av delägare som sammanbodde med den avlidne eller eljest kan taga vård om egendomen; och har han att ofördröjligen underrätta övriga delägare om dödsfallet samt, där god man för delägare tarvas, hos rätlen göra anmälan såsom i 18 kap. sägs. Vad nu är sagt om delägare gäller ock efterievande make som ej är delägare i boet. Är ej någon som sålundalager vård om den dödes egendom, skall husfolk, husvärd eller annan som ärnärmast därtill omhändertaga egendomen samt tillkalla delägare eller hosrätten göra anmälan om dödsfallet. är ock pliktig att utföravad nu sagts, om dess biträde äskas eller eljest finnes erforderiigt. Dåanmälan skett, skall rätten, där så erfordras, förordna god man att fullgöravad enligt första stycket åligger delägare. Är ej någon som sålundatager vård om den dödes egendom, skall husfolk, husvärd eller annan som ärnärmast därtill omhändertaga egendomen samt tillkalla delägare eller anmäladödsfallet till socialnämnden. är ock pliktig att utföra vadnu sagts, om dess biträde äskas eller eljest finnes erforderiigt. Då anmälanskett, skall socialnämnden, där så erfordras, förordna någon att fullgöra vadenligt första stycket åligger delägare. Vad tredje man i god troslutit med dem som enligt bouppteckningen äro dödsbodelägare är gällande, ändåatt annan delägare finnes. Vad tredje man i god tro slutitmed dem som enligl bouppteckning eller dödsboanmälan äro dödsbodelägare ärgällande, ändå att annan delägare finnes. Har,innan bouppteckning skett, rättshandling företagits utan medverkan av teslamentstagare,är den ej på sådan grund ogiltig, där iredje man var i god tro ochrättshandlingen skäligen ej kunde anstå tills bouppteckningen förrättats. Har,innan bouppteckning skett eller dödsboanmälan gjorts, rättshandling företagitsutan medverkan av teslamentstagare, är den ej på sådan grund ogiltig, därtredje man var i god tro och rättshandlingen skäligen ej kunde anstå tillsbouppteckning förrättats eller anmälan gjorts. Vid ansökan som i I S sägsfogas avskrift av bouppteckningen efter den döde eller, där inregistreringskett, uppgift å dagen därför.