prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Bidrag tlllföretagareföreningar m.fl.: Administrationskostnader 1974/75 Ulgift 15 907 081 Reservaiion 215 646 1975/76 Anslag 18 200 000 1976/77 Förslag 20 700 000 Från anslagel utgår statsbidrag tilltäckande av administrationskostnader förföretagareföreningarna och vissa centrala organisalioner på hantverkets, småindustrins och turistnäringens område.Bestämmelser rörande företagareföreningarnaskreditslödjande verksamhel återfinns i kungörelsen (1960:372) om statligt kreditslöd tillhemslöjd, hantverk och småindustri (omtryckl 1973:550; ändrad1975:123), Prop.1975/76:100 Bilaga 13 173 Företagareföreningarna har för /77anmält behov av statligt bidrag lill sina administrationskostnader med 22 367 000 kr.Vidare har hantverks- ochindustriorganisation. och hemställt om bidrag för organisationernas verksamhel under /77 med 75000, 25 000 resp, . Enligt företagareföreningarnas driftbudgetar beräknasadminjsiraiionskosinaderna lill 44milj. kr., varav löner inkl. socialakostnader 31,6 milj. kr. Intäkterna har beräknats till 43,8 milj. kr., varav statliga administralionsbidrag 16,9 milj.kr.,landslingsmedel 12,4 milj. kr. ochövriga intäkter 14,5 milj. kr. För kalenderårel 1976 har föreningarna beräknal administrationskostnaderna lill 54,7 milj. kr., varav löner inkl. socialakosinader39,5 milj. kr. Intäkterna harberäknals till 54,4 milj. kr. Behov av slatligtadministralionsbidrag om 20,3 milj. kr. har härvid bedömts erforderligt. Bidragav landslingsmedel har beräknals lill15,1 milj. kr. och övriga intäkter lill 19 milj. kr. Den ökade salsningen på förelagsservice m. m.medför ökad efterfrågan på såvälföreningarnas ijänsler som del statliga kreditstödel. Vidare framhåller verkel atl de nya rutiner som har införtsför uppföljning och bevakning av destatliga stödinsatserna släller ökade krav på föreningarnas utredningsresurser. Verket anser också alt medel börberäknas för vidareulbildning av de anslällda vidföretagareföreningarna. Mot denna bakgrund föreslår verkel för budgelårel1976/77 etl anslag om 22.5 milj. kr., vilket innebär en ökning med 4,3 milj, kr. Avökningen beräknas 2,5 milj, kr,motsvara automatiska koslnadsslegringar, 1,3 milj, kr, kostnader för utökade personalresurser och 500 000kr, kostnader för utbildning. Vidare föreslår verkel atl delta anslag ochanslagsposlen Främjande av företagsserviceunder anslaget Företags- och branschfrämjande åtgärder på trettonde huvudtiteln slås samman till ettanslag, eftersom verket uppfattar att de båda anslagen har likartatsyfte. Företagareföreningarna har kommil alt spelaen betydande roll inom närings- och regiontilpolitiken. Föreningarnasförtrogenhet med framförallt de mindreoch medelstora företagens problem har gjort all slalen har ålagi föreningarnanya arbeisuppgifter, Föruiom ökade uppgifter inom föreiags-serviceområdel har föreningarna lillförtsbeslutanderätt i ärenden om garantilånför arbetsmiljön och vissa uppgifter i anslutning lill statsbidragsgivningen till energibesparande ålgärder inom näringslivet.Vidare fullgör föreningarna sinatraditionella uppgifter som förmedlare av hantverks- och Prop.1975/76:100 Bilaga 13 174 Inom regionalpolitiken biträder föreningarna medrådgivning i lokaliseringsfrågor saml beredning och uppföljning avlokaliseringsärenden. Glesbygdsstödet administreras av föreningarna. Ökningen av föreningarnas arbetsuppgifter harmotsvarats av en kraftig ökning av deras resurser. Del ställigaadministrationsbidraget till föreningarnahar ökal från 5 milj, kr, budgelårel1968/69 lill 18,2 milj, kr,budgelårel 1975/76, Därutöver lämnas /74 statligabidrag till föreningarna för insatser inom förelagsserviceområdet. Den snabba ulveckling som företagareföreningarna hargenomgått under de senasie åren samt de ökade och skiftande uppgifier som harålagts dem motiverar en översyn av verksamheten. Jag har därför efterregeringens bemyndigande tillkallatsakkunniga med uppgifl alt se över företagareföreningarnas slällning och rollinom samhällets närings- och regionalpoliliska organisation. De sakkunniga böravge förslag före utgången av . 1 avvaktan på de sakkunnigas förslag bör anslagelräknas upp med elt belopp som molsvarar allmänna pris- och löneökningar. Jagföreslår sålunda en höjning av del slatliga bidraget lill företagareföreningama med 2,5 milj, kr. Av anslagel bör liksom , beräknas för bidrag till försärskilt slöd ål företagsamheten i , Vidare bör medel få tas ianspråk för slöd lill vissa organisalioner på hantverkets, småindustrins ochturistnäringens område. framställning om atl slå samman dellaanslag med den under trettonde huvudtiteln uppiagna anslagsposlen Främjande avföretagsservice har överlämnats till de sakkunniga för prövning. Jaghemställer alt regeringen föreslär att till Bidragtill.företagareföreningar m. : Adniinlsiraiionskosina-dcr /77 anvisa etl reservalionsanslag av . E4.Täckande av förluster i anledning av statligt stöd till hantverks- ochindustriföretag m. fl. 1974/75 Utgift 7 176 014 1975/76 Anslag 15 000 000 1976/77 Förslag 15 000 000 Statens förbindelser lill följd av utfärdade garantierför lån till hantverks-och industriföretag och för lån till turistnäringeninfrias från detla anslag, då behov därav uppkommer. Förluster iföretagareföreningarnas långivning från statens hantverks- och industrilånefondskall föreningarna i första hand täcka med medel ur egnaföriustläckningsfonder. Regeringen kan emellertid efter särskild prövning medgeförening bidrag från detta anslag för all läcka förluster. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 175 Omfattningen av Kungl, Maj:ts resp, regeringens ochverkels beslut under budgelåren 1971/72-1974/75 redovisas i följande tablå(milj, kr,), 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 Infriande av garantilån 14,1 10,1 14,2 8,7 Bidrag till företagare- fdreningarna 1,1 3,5 5,0 15,2 13,6 19,2 8,7 I föriuslläckningsavgifter jämlikt 19 § andra stycketkungörelsen (1960:372) om stalligi kredilslöd lillhemslöjd, hanlverk och småindustri har under /75 influtit ca 1,1milj, kr. beräknar att förlusternapågarantilåneverksamheien kommer att uppgå till ca 15 milj, kr, /77, En sanering av företagareföreningarnas äldrelånefordringar genomfördes under budgetårel 1973/74, då 5 milj, kr, särskiltanvisades för ändamålet. Företagareföreningarna har i skrivelser till verketangivit alt konstaterade låneförlusler uppgick lillsammanlagt 3,9 milj, kr, och beräknade föriuster till sammanlagl 9,3 milj, kr.Enligt verkets uppfallning bör därför saneringen av företagareföreningarnaslånefordringar fortsätta. För budgetårel 1976/77 föreslår verkel ell anslag på 20milj, kr,, varav 5 milj, kr, för fortsatt sanering av företagareföreningarnasäldre lånefordringar. Verksamheten med uppföljning och bevakning av statensfordringar i företag som har fåll stalligi slöd har jag lidigare redovisalunder avsnillet Regional ulveckling Allmänna synpunkler. Vid anmälan av budgetproposition berörde jagfrågan om reglerna för läckning av föriuster i företagareföreningarnaslångivning liksom frågan om räntenivå på induslrigarantilån saml hantverks- ochindustrilån. Som jag lidigare har anförthar en ulredning tillkallats med uppgift all se över företagareföreningarnasställning och roll inom den närings-och regionalpoliliska organisationen, Enligl direktiven skall uiredningen ocksåbehandla vissa frågor beträffande de små och medelstora förelagens tillgång ochefterfrågan på krediter. Jag räknar med all frågan om företagareföreningarnasföriusttäckningsavsättning kommer all prövas i utredningsarbetet. Frågan omskälig räntenivå på induslrigarantilån behandlas f n, vid förhandlingar 1975/76:100 Bilaga 13 176 mellanföreträdare för arbelsmarknadsdeparlemenlel och bl, a. Svenska bankföreningen.Förhandlingarna lorde komma all slutföras . Jag bedömer all 15 milj.kr. fordras under /77 för atl täcka förluster till följd av infriade garantier för lån lill hantverks- och industriföretag och för lån lill turistnäringen. 1 beloppet bör rymmas även de föriusttäckningsbidrag som regeringen kan kommaall bevilja företagareföreningarna efter särskild prövning. Jaghemställer all regeringen föreslår all lillTäckande avJöriiisier i anledning av stalligi stöd till hantverks-och indiisiriföreiag m. ft. för budgelårel 1976/77anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1975/76:100 Bilaga 13 177 IV: 10.Siatens hantverks-och industrilånefond 1974/75 Ulgift 45 000 000 Behållning 40 000 000 1975/76 Anslag 30 000 000 1976/77 Förslag 35 000 000 Från anslagel överförs medel till statens hantverks- och industrilåncfond för utlåning lill företagareföreningarna, vilkai sin tur lämnar hantverks-och indusirilån till hemslöjds-, hantverks- och småindustriföretag.Långivningen regleras genomkungörelsen (1960:372) om statligt kredilslöd till hemslöjd, hantverk och småindustri (omtryckl1973:550; ändrad 1975:123), vilkenäven innehåller bestämmelser om statlig garanti för lån till hantverks-och industriförelag. Särskildabestämmelser om statlig garanli för lån till turisthotell finns ibrev . För budgelårel 1975/76 har lill fonden anvisats 30 milj. kr. Ramen för slalsgaranti lill hantverks- och industriföretag m. m. har fastställts till IOO milj.kr. Ramen inrymmer även nyssnämnda garantier för lån till turisthotell och får vidare tas i anspråk förvissa lån till omslällningsfrämjandeinvesteringar inom textil-och konfektionsindustriema. Företagareföreningarna har beräknal sina behov avnya lånemedel för /77 till 89,5 milj. kr. Kapitalbehållningen i fonden per den 30 juni 1975uppgick enligt verkel till ca 396 milj. kr. Föreningarnas utlåning av statsmedel uppgick åren1970-1974 till följande belopp. (milj, kr,) Prop.1975/76:100 Bilaga 13 178 Verkel påpekar alt ökningen av efterfrågan på hantverks-och industrilån och1973 förstärktes , De ökade slatliga insatserna i form av företagsservice m, m, bedömsstimulera efterfrågan på krediterfrån företagareföreningarna. Verket beräknar därför alt efterfrågan påhantverks- och indusirilån kommer all ligga på en fortsall hög nivå men anser atl ett oförändral tillskott lill fonden på 30 milj, kr, är tillräckligt. Beträffande del statliga kreditstödel i formav låncgaraniler lill hemslöjd, hanlverk och småindustri saml lill turisthotell anmäler verkel all garantier har beviljats under budgelåren 1970/71-1974/75 med följande belopp. (milj, kr,) Den30juni 1975 hade industriverketinneliggandegaranlilåneansökningar på totalt 7 milj.kr. Under budgetåret1974/75 har verkel mött en ökad efterfrågan på slora garanlibelopp. Verketväntar all den ulvecklingen skall fortsättaäven under /77, särskilt eflersom en läUnad i kreditresirikiionerna sannolikt ökar efterfrågan pågarantier. Mot denna bakgrund föreslår verkel alt garantiramen höjsfrån 100 lill 125 milj. kr. Statens hantverks- och industrilåncfond harårligen tillförtsytteriigare medel. har företagareföreningarna fått disponera inflytande amorteringar för nyullåning. Härigenomhar en ökning av föreningarnaskreditgivning kunnat komma lill slånd. Efterfrågan på hantverks-och industrilån motiverar all uilåningskapaciletenytterligare ökas. Jag föreslår all fonden under budgelårel 1976/77lillförs 5 milj. kr. utöver de 30 milj. kr. som industriverket har föreslagil. loreslår atl ramen för slalsgarantiför lån lill hantverks-och industriföretag höjs med 25 milj. kr. Fr. o. m. budgelårel 1973/74utökades ramen från 80 lill IOO milj. kr. Lämnade garantier har inle under någolår överstigit 80 milj. kr. Jagbedömer atl en ram om IOO milj. kr. kommeratl vara tillräcklig även för budgetårel 1976/77. Jag hemslälier all regeringenföreslår atl 1. medgeatt för /77 statligkreditgaranti för lån till hantverks- och industriföretag m, ni,beviljas med sam manlagl högst lOOOOOOOO kr, 2, tiWSlotenshaniverks-och Indiisirilåncfond förbudgelåreX \916fll under slaiensutlåningsfonder anvisa ell invesleringsanslag av , Prop.1975/76:100 Bilaga 13 179 V. Fonden för låneunderstöd Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån 1974/75 Ulgift 489 960 426 Behållning 120 711264 1975/76 Anslag 300000 000 1976/77 Förslag 600 000 000 Från anslagel beslrids utgifterna fördel iprogrambudgelen för AMS under programmelRegionalpoliliska stödåtgärder uppiagna delprogrammel Lokaliseringslån,Lokaliseringslån utlämnas enligt kungörelsen (1970:180) om statligt regionalpolitiskt slöd (omtryckl1973:552, ändrad senasl 1975:352), Under budgelårel 1974/75 har beslut fallats omlokaliseringslån med 455 milj, kr. Den för femårsperioden /74-1977/78fastställda ramen för beslut uppgår lill 1 550 milj, kr, Dessulom för oulnylljal uirymme av den beslulsram som fastställdes för treårsperioden1970/71-1972/73 las i anspråk. Ramen för slallig garanli för lån ilokaliseringssyfle för rörelsekapital har för innevarande budgeiår faslslällls lill 25 milj, kr. Under1974/75 beviljades garantier till ett belopp av 13 milj, kr. av femårsperioden1973/74-1977/78 har avbeslulsramen för femårsperioden förbrukats. För all undvika en drastisk nedskärning av verksamheien bedömerslyrelsen det nödvändigt, alt femårsramen höjs från 1 550 lill 2 IOO milj. kr. För budgetårel 1976/77 beräknas medelsbehovel lill 350 milj. kr. Slyrelsen föreslår oförändrad ramför slalsgaranti för lån i lokaliseringssyfte lill rörelsekapital. Som jag har anfört har förfemårsperioden /74-1977/78 beräknalsen ram för beslut om lokaliseringslån om I 550 milj. kr. Härtill kommer det belopp som vid ingången av perioden inte hade utnyttjats av ramen för budgelåren 1970/71-1972/73. Medhänvisning lill vad jag har anfört under avsnittet Regionalpolitiskt stöd:Bidragsverksamhel (p. E 1) föreslårjagall ramen för perioden /74-1977/78 avseende beslut om lokaliseringslånutökas med 1 IOO milj. kr. För budgelårel 1976/77 beräknarjag ettanslagsbehov om 600 milj.kr. Jag har härvid tagit hänsyn dels till redan fattade beslut om lokaliseringslån som leder lill utbetalningar under /77 och dels till den utökningav beslutsramen som jag förordade. Ramen för statliggaranli för lån i lokaliseringssyftelill rörelsekapiial bör förbudgelårel 1976/77 fastställaslill oförändrat 25 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga 13 180 Jag hemställer alt regeringenföreslår alt 1. medge atl under budgetåren1973/74-1977/78 lokaliseringslån beviljasom sammanlagt högst 1 lOOOOOOOO kr. utöver vad lidigare harmedgivii. 2. medge atl för budgelårel1976/77 slallig kredilgaranti för lån ilokaliseringssyfte lillrörelsekapiial beviljas med sammanlagt högsl . 3. lill Regionalpolitiskt stöd:LokaUseringslån för /77under fonden för låneunderstöd anvisa ell investeringsanslag av . Prop.1975/76:100 Bilaga 13 Kommittéer m. m. 20 20 27 30 33 45 56 65 77 84 86 89 93 95 97 98 B.Arbetsmarknad m. m. Kontant stöd vid arbetslöshet Arbelarskyddsstyrelsen: Inredning och utrustning 5, Särskilda åtgärder för arbetsanpassning 2 700 000 54 180 000 3 255 000 1 083 000 000 I 200 460 000 Invandring m. m. 129 Allmänna synpunkter 131 1. 136 2, Åtgärder för flyktingar 138 3, Åtgärder för invandrare 160 4, Översättningsservice Prop.1975/76:100 Bilaga 13 182 Sid, Kr, Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet 264 500 000 Särskilda stödåtgärder i glesbygder 29 100 000 Bidrag till företagareföreningar m.fl.: Administrationskostnader 20 700 000 Täckande av föriuster i anledning av statligtstöd till hantverks- och industriföretag m, fl, 15 000 000 Summa för driftbudgeten 5 960 926 000 177 Statens hantverks-och industrilånefond 35 000 000 179 V. Fonden för låneunderstöd 179 Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslän 600 000 000 Summa för kapitalbudgeten 635 000 000 Totalt för 6 595 926000 Bilaga14 till budgetpropositionen 1976 Prop. 1975/76: 100 Till hör ärenden angåendebostäder, fysisk riksplanering och bebyggelseplanering samt byggnads-,lantmäteri- och karlfrågor. Departementet är organiseral på tre sakenheter, enför fysisk riksplanering, en för plan- och byggnadsärenden samt en för bostadsbyggandem. Till den förstnämnda enheten hör bl. a. ärenden angående lillslånd lillindustrilokalisering enligt 136 a § byggnadslagen (1947: 385). Lantmäteri- ochkartärenden samt vissa planverksärenden bereds inom planerings- ochbudgelsekrelarialel. beslutade om väsentliga bostadspolitiskareformer . Dessa reformer har trätt i krafl . Elthuvudmål vid förändringar av bostadsfinansieringen var all i görlig månlikställa olika besittningsformer i fråga om kapitalkostnader. Detla syfle hartillgodoselts genom utformningen av de slatliga räntesubventionerna. Likställdheten har ytterligare förbättrats genomriksdagens beslut ny-' ligen (prop. 1975/76: 30, CU 1975/76: 4, rskr 1975/76:40) all slopa den särskilda begränsningen av låneunderiaget vid nybyggnad avsmåhus saml genom beslut av regeringen alt de tillägg som vidnybyggnad av flerfamiljshus beräknas för markkostnader till följd av gott läge samlsaneringskostnader får räknas in i låneunderlaget. Kapitalkostnadsvillkorenför olika besittningsformer utjämnas också till följd av vidtagna och planeradeförändringar beiräffande finansieringen av byggnadskreditkoslnader ochskyddsrum. Boende- och bosladsfinansieringsutredningarna haröverlämnat betänkandena (SOU 1975: 12) Totalfinansiering och (SOU 1975: 51 och52) Bostadsförsörjning och bostadsbidrag. Utredningarnas arbete är därmedslutfört. Remissbehandlingen av del senare betänkandet pågår. På grundval avförslag i SOU 1975: 51 avser regeringen all lägga fram enproposition med förslag i fråga om det s. k. ingångsvärdet vid statligtbelånade ombyggnader av flerfamiljshus. Förslaget syftar bl. a. till atl skapaökad kostnadsneutralitet mellan ny- och ombyggnadsverksamhet. Efterremissbehandlingen av belänkandet kommer vidare frågan om bostadstillägg atlbehandlas i en proposition lill riksda- 1 1975/76. 1975/76:100 Bilaga 14 2 I avvaktanhärpå har anslaget tagils upp med preliminärt belopp. har behandlat fleraregeringsförslag på del energipolitiska området. I fråga om bosläder harriksdagens beslut haft till syfte atl främja en förbättrad hushållning medenergi både inom bostadsbeståndet och vid planering av ny bebyggelse.Tidsbegränsningen av del statliga slödel lill energibesparande ålgärder inombostadsbeståndet har upphört. För budgetårel 1975/76 har sammanlagt 450 milj.kr. anvisats för dessa ändamål. beslut innebär vidare atl statensråd för byggnadsforskning skall ansvara för programmet Energianvändning förlokalkomfort (EFoU) samt i samråd med planverket och bostadsslyrelsen för planläggning och genomförande av en energiinriklad prototyp-och demonslralionsverksamhet (EPD). EFöU-programmel finansieras dels med en höjning av byggforskningsavgiflen, dels med anslagsmedel. Avgiften höjs från0,6 till av avgiftsunderlaget vilket utgörs av lönesumman inom byggnads-och anläggningsindustrin. Vad gäller EPD-verksamhelen har regeringen medgivitalt byggforskningsrådel under innevarande budgeiår använder 4,3 milj. kr. tilldemonstration av trimning av värmeanläggningar. I den kommitté(B 1974: 05) som har i uppdrag atl svara för de svenska förberedelserna inför den konferens om boende- och bebyggelsemiljö somFN arrangerar i , , ingår represenianter för samlligariksdagspartier. Den av vid riksmölefastställda bostadsbyggnads-planen för gav förutsättningar förpåbörjande av sammanlagl ca 80 000 lägenheter. Antalet lägenheter för vilkalånebeslul och beslut om byggnadstillstånd för byggande utan statliga lån harmeddelats beräknas till ca 61 500. Det faktiska påbörjandet har varil lägreoeh kan beräknas lill drygt 50 000 lägenheter, vilket innebär en minskning medca 30 000 lägenheter jämfört med . Nedgången i påbörjandet böremellertid ses mot bakgrund av en ovanligt hög igångsättning i slutet av år1974. En avsevärd del av de i slulel av påbörjade byggena skullenormalt ha igångsatts . Av det totala påbörjandet under år 1975utgjorde småhus. Moderniserings-verksamheten har varil omfattande underår 1975. Antalet oulhyrdalägenheter har minskat. Enligt undersökning fanns det ca 23 100 outhyrda lägenheteri hus färdigställda eller . varmotsvarande anlal 26 600. Andelen outhyrda lägenheter har därmed minskal från5,9 lill . Delegalionen för bostadsfinansiering träffadeäven överenskommelser med bankema om byggnadskrediler lill detstatligt belånade bostadsbyggandet och om köp av bostadsobligalioner isyfte all förbättra avlyflssituationen. .' 1975/76:100 Bilaga 14 3 Några nämnvärda problem vidbyggnadskreditgivningen har inle förekommit under senare år.Avlyflssituationen förbättrades avsevärt . Till detla bidrog,föruiom överenskommelsen om köp av bostadsobligationer, också den ändraderelationen mellan räntor på långa och korta krediter, vilken ökademöjligheterna att sälja bostadsobligalioner. fattade beslutom ändring av reglerna för beräkning av låneunderlag i fråga om bostadslån förnybyggnad av småhus kommer också att kunna bidra till en förbättring avavlyfts-situalionen. Staten kommer nämligen alt svara för en del av den utlåningsom tidigare låg på boltenlåneinstituten. För att elimineravissa kvarstående nackdelar méd nuvarande finansieringsordning har regeringenunder fatlat beslut som syftar lill bl. a. en förbättrad finansieringav byggnadskreditkoslnader. Sålunda har regeringen ändrat beslämmelsernabeiräffande den lidpunkt från vilken delägsta garanterade räntesatserna skall tillämpas. Enligt de nya beslämmelsernafår dessa tillämpas från det atl bostadslånet betalas ul. Därefter ulgårräntebidrag för hela det upplånade kapitalet inkl. byggnadskredit som kvarligger till dess avlyft sker. Vidare har möjligheternaalt erhålla lån för byggnadskreditkoslnader fraiii till utbetalningen avbostadslånet förbättrats för hyres- och bostadsrältshus. De nya reglernainnebär alt byggnadskreditkoslnader får beaktas till fullo vidlåneunderlagsberäkningen. Byggnadskostnaden per kvadratmeter lägenhelsylaberäknas ha ökat med inemot . Låneunderlags- ochpantvärdenivån har därför höjts i motsvarande utsträckning genom enuppräkning av lidskoefficienten med inemot fr. o. m. . Hyrorna stegunder , bl. a. lill följd av ökade kosinader för drifl, underhåll och bränsle. Hyresstegringarna har begränsats av detnya räntebidragssystemel. De förut nämnda energipoliiiska åtgärdernasyftar lill begränsning av uppvärmningskoslnaderna på lång sikt. Vidare reducerashyresstegringarna väsentligt för många hushåll med bostadstillägg. Den av vid riksmöle aniagnabostadsbyggnadsplanen för ger utrymme för beslut om bostadslånoch byggnadstillstånd för ca 80 000 lägenheter jämte lokaler som ulgör bostadskomplement.Härtill kommer en projeklreserv om 10 000 lägenheter jämle lokaler. Någon ändring iden preliminärt fastställda planen för föreslås inle. Med hänsyn tillatt bosladsbyggnadsplaneh bör ge uirymme för en produktion som kan bedömas varanödvändig på förordas attbostadsbyggnadsplanen får i huvudsak sammaomfattning som för . Outnyttjade delarav nybyggnadsramen för föreslås ; i likhel med vad som har gällt ifråga om föregående års ramar få las i anspråk för ombyggnads- ochförbättringsverksamhet om så behövs. 1975/76:100 Bilaga 14 4 Anslagen till Lånefondenför bostadsbyggande och lill Räntebidrag m.m. tas för nästa budgetår upp med 1 660 milj. kr. resp. 2 460 milj. kr. Vidanslagsberäkningen har hänsyn tagils till kostnaderna för de förut nämndareformerna i fråga om låneunderlag och pantvärde för småhus samt belåning avbyggnadskreditkoslnader. Chefen förförsvarsdepartementet har tidigare denna dag föreslagit en tidigareläggning avdet av (prop. 1975: 21, FöU 1975: 17, rskr 1975: 174) godkändasystemet för skyddsrumsbyggandets finansiering lill den del det avserbosläder. Förslagel innebär bl. a. att skyddsrum som uppförs i samband medbostadsbyggandet finansieras med bidrag från försvarsdepartementetshuvudtitel. Den nya ordningen avses gälla låneärenden där preliminärt beslut ombostadslån meddelas efter . De nuvarandemöjligheterna all bevilja lån till hyresförluster och möjligheterna tilleftergift av sådana lån föreslås bli utsträckta att gälla förluster under år1977. Beslutanderätten i fråga om eftergift av och ränlebefrielse förhyresföriustlån föreslås i flertalet fall bli flyttad från regeringen tillbostadsslyrelsen. Anslaget lill Viss bosladsförbätlringsverksamhellas upp med 255 milj.