prop · FZ03209 · 1975-12-31 00:00:00 — Lämnar man å andra sidan strafflagstiftningen uianför skyddel blirdel som utredningen framhåller inle särskilt meningsfullt all låta RF angevissa tillåtna begränsningsändamål, eftersom omfattningen av det skyddadeområdei med en sådan lösning blir hell beroende av vad som är kriminaliserat,Moisvarande resonemang kan föras i fråga om övriga begränsningsbara kroppsligafri- och rättigheter, Enligl min mening innebär emellertid redan denreglering som utredningen har föreslagit en belydande förstärkning av skyddeli förhållande till gällande rättsläge. Som särskill betydelsefulla i dellasammanhang får man anse förbuden mol åsikts- och rasdiskriminering, vilkainnebär att ingen kan berövas sin frihet eller utsättas för andra inirång i sinpersonliga integritet enbart på grund av sin åskådning i t, ex, politiska ellerreligiösa frågor eller på grund av sin tillhörighet till viss etnisk minorilel.Jag kan i detta sammanhang vidare påpeka att bestämmelsen all en rättigheisbegränsningaldrig fär utgöra hot mol den fria åsiktsbildningen får anses hindra Prop.1975/76:209 ' 121 bl,a, föreskrifter som begränsar medborgarnas möjligheler att komma i kontakt medvarandra genom all förbjuda dem att resa mellan olika delar av landel utansärskilt tillstånd i form av t, ex, inrikespass, 1 den grundläggande regel om rörelsefriheten som fn, åierfinns i 2 kap, I ij 7 beskrivs denna som frihel all röra sig inom riketoch alt lämna riket, Ulredningens förslag innebär inte någon ändring härvidlag.Jag delar uppfallningen all den nuvarande definitionen är lämplig i sak. Jagkan sålunda inle ansluta mig lill den av en remissinsians framfördauppfallningen att bestämmelsen om rätt alt frilt lämna riket bör utformas såall den kommer all innefatta ett förbud mot åigärder som hindrar ellerotillböriigt försvårar en ulfiyltning ur riket. Även om man kan hysa sympatierfören sådan utvidgning av skyddel ärdel inle göriigl all med lillräcklig gradav precision ange vilka åigärder som skulle vara förbjudna. Del kan med hänsyntill vår valutapolitik t, ex, inie vara lillålel all hell fritt föra ulekonomiska tillgångar ur , förbud av nu avsett slag skulle vidarekunna åberopas mol regler om beskattning av inkomster här i landet för den sombefinner sig utomlands. Som redan har nämnts uppställs i 8 kap, 1 tj andraslyckel RF f n, ell absolut skydd mol alt svensk medborgare landsförvisaseller eljest hindras all återvända hit, Ulredningens förslag innebär inlenågon saklig ändring i delta skydd och inte heller jag kan finna någonanledning att här frångå gällande rättsläge. Jag delar vidare ulredningens uppfaltning altförbudet mol landsförvisning inte bör kompletteras med en bestämmelse om förbudmol utlämning av svensk medborgare till annan stat, generelll utformatförbud av sådani innehåll skulle komma i strid med de föreskrifter om utlämninglill annal nordiskl land som finns i gällande räll och som vilar påinternordiska överenskommelser. Del kan enligt min mening inle heller komma ifråga all i RF göra en uppdelning mellan stater lill vilka utlämning kan skeoch stater i fråga om vilka sådana åtgärder inle får förekomma. Som uiredningenframhåller innebär redan RF:s förbud mol landsförvisning ett visst skydd molutlämning av svensk medborgare, nämligen mot utlämning som sker under sådanaförhållanden alt den i prakliken fär samma följder som en landsförvisning. Delkan i sammanhanget vidare erinras om all del nu framlagda förslagel tillrällighelsskydd bl, a, innebär all utlämning på grund av någons åskådning elleretniska tillhörighet inte får förekomma. Den i 8 kap. It- andra styckei iniagna regeln omskydd för del svenska medborgarskapet får ses som en förstärkning av skyddelmol landsförvisning. Genom denna regel förbjuds normgivning som innebär all enhär i landel bosall svensk medborgare skall kunna berövas sill medborgarskap iannal fall än då han är eller samiidigi blir medborgare i annan stat,Uiredningen föreslår att detta skydd vidgas lill alt omfatta alla svenskamedborgare som har varit bosatta här i landet. Jagansluler mig lill ulredningens förslag i denna del. Au som en re- Prop.1975/76:209 122 missinstanshar förordat gå ett steg längre och helt slopa kravet på bosättning här ilandel är inte förenligt med gällande medborgarskapslagsliflning. Enligt 6 t;lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap föriorar nämligen svensk medborgare,som är född utomlands och som inte heller har uppehållil sig här underförhållanden som tyder på samhörighet med , sitt svenska medborgarskapnär han fyller , om han inte på ansökan får medgivande attbehålla detta. En sådan föriust av medborgarskapet kan ske även om vederbörandeinte har annat medborgarskap. Någon ändring av denna bestämmelse är inleakluell. Jag vill i sammanhanget framhålla all jag delarulredningens uppfattning att del skulle strida mot grunderna för den föreslagnabestämmelsen om skydd för det svenska niedborgarskapét om en person, som harlämnat sitt hemland - kanske av politiska skäl - och som har kommit lillSverige och blivit svensk medborgare samiidigi som han har kvarsillmedborgarskap i hemlandet, berövas sill svenska medborgarskap. De nuvarande reglerna om skyddet för kroppsligintegritet i 2 kap, 3 t; RF innebär all varje medborgare är skyddad mol attmyndighet utsätter honom för kroppsvisitation eller annat påtvingat kroppsligtingrepp. Vidare föreskrivs i 8 kap, I 1; första stycket att lag eller annanföreskrift inte får innebära all dödsstraff skall kunna ådömas. Som nämntsföreslår utredningen all dessa regler skall bibehållas och att RF härulöverskall innehålla ett absolut skydd mot tortyr och kroppsstraff saml molmedicinsk påverkan som syfiar lill all t \'inga fram uppgifier eller hindrayttranden. Förslaget har i denna del lämnats ulan erinran av remissinstanserna.Också jag ansluter mig till delta. Enligt 2 kap, 3 tj är v-arje medborgare f n,skyddad mol alt myndighet utsätter honom för h u s r a n n s a k a n ,Utredningen föreslår i delta hänseende inte någon annan ändring i förhållandetill gällande räll än att bestämmelsen formuleras på sådani säll all delklarare framgår all den avser också andra former av intrång än som vanligenavses med uttrycket husrannsakan. Ingen av remissinstanserna har haft någoninvändning mol förslaget. Också jag anser att det bör genomföras, Rälten lill förtrolig kommunikation beskrivs f n, i2 kap, 3 ij RF så att varje medborgare är skyddad mol all myndighet utsätterhonom för intrång i hans brev-, post- eller teleförbindelse eller för hemligavlyssning, Uiredningen föreslår att denna beslämmelse formuleras om på sådantsätt att den kommer att omfatta också meddelanden som överbringas i form avbandinspelningar, videogram eller över huvud taget i en sådan form all de kanbli föremål för t.ex, beslag men som faller utanför skyddet om de inle befordrasmed post. Jag anser att utredningens förslag i denna del harfåll en i sak tillfredsställande uiformning och förordar all del genomförs medendasl ett par redaktionella ändringar i förtydligande syfte. Prop.1975/76:209 123 Med anledning av ett uttalande underremissbehandlingen vill Jag framhålla att en ålgärd, som innebär altpostförbindelser försvåras eller avbryts men som inte innefattar undersökningt, ex, av brev, varken enligl gällande rätt eller enligt det här framlagdaförslaget skall uppfällas som ett ingrepp i skyddet för förtrolig kommunikationutan i stället ses som en begränsning av ytirande- och informationsfriheterna, Det är uppenbart all bl, a, de olika opinionsfrihelernahar slor betydelse på det fackliga fallet. Här kan 1, ex, erinras om attfackföreningarnas kamp för ökat inflytande i betydande utsträckning har skettparallellt med en kamp för erkännandet av rätlen att organisera sig, hållamöten, demonstrera elc. Vid sidan av de nu nämnda fri- och rättigheternabrukar man emellertid också tala om fackliga friheter i en mera begränsadmening, nämligen friheter som exklusivt gäller förhållandet mellanarbetsmarknadens parter, I RF återfinns f n, en beslämmelse på detta område,Enligl 2 kap, 5 tj äger förening av arbetstagare samt arbetsgivare och föreningav arbetsgivare rätt att vidla fackliga stridsåigärder, om annat inte följer avlag eller avtal. Utredningen föreslår att regeln i 2 kap, 5 tjbibehålls oförändrad men att de fackliga friheterna i övrigi lämnas utanförRF:s rällighelsskydd. Utredningen avvisar sålunda tanken all i grundlag ta inregler angående sådana ämnen som rätt att förhandla i fäckliga frågor och rättalt på arbetsplatserna bedriva agitation och propaganda samt anordna möten. Remissinstanserna har allmänt godtagit utredningenssiåndpunki alt ytterligare regler om fackliga friheter inle bör föras in i RF,Såväl LO som TCO och /SR ansluler sig sålunda till ulredningens förslag, Ocksä jag delar ulredningens uppfattning i de härbehandlade frågorna, Enligl en i fast elablerad tradition bör del istörsta möjliga ulsträckning överlämnas åt arbetsmarknadens parter all självalösa uppkommande frågor på det fackliga områdei ulan inblandning från statenssida. Denna grundinställning hindrar visserligen inte alt lagsliftningtillgrips på ett vissl område om det visar sig omöjligt all avialsvägen nå entillfredsställande reglering eller om andra särskilda skäl talar härför. Någrasådana skäl för en utförligare grundlagsreglering till skydd för den fackligaverksamheien finns emellertid inte. Tvärtom skulle man kunna riskera att engrundlagsreglering av t, ex, förhandlingsrätten snabbi blir föråldrad, 1stället för att verka som ett skydd skulle grundlagsregler om de fackligafriheterna kunna bli en broms för en önskad ulveckling. Jag kan i dettasammanhang erinra om del omfallande reformarbete som f n, pågår påarbetsrättens område på grundval bl, a, av förslagen i arbetsrällskommiliénsbelänkande (SOU 1975:1) Demokraii på arbelsplalsen och som bl, a, harresulterat i förslagen i prop, 1975/76:105, 1975/76:209 124 I 8 kap, 1 S Ijärde styckei RF föreskrivs altenskild skall vara tillförsäkrad ersättning enligt grunder som besiäms i lagför det fall att hans egendom tas i anspråk genom expropriation eller annatsådant förfogande, 1 utredningens förslag har denna bestämmelse oförändradförts över lill 2 kap, RF, Uiredningen framhåller att skyddets tyngdpunktligger däri att ersätlningsgrunderna inle fär beslämmas på annal säu än genomlag men all del är självklart all sådan lag inle ges den innebörden allexpropriation får ske mol symbolisk ersättning. Tanken alt grundlagen även i fortsättningen skallinnehålla en regel lill skydd för den enskildes egendomsrätt har inlekritiserats under remissbehandlingen. Också jag finner del lämpligt allgrundlagen ger ullryck för principen att ersättning skall ulgå videxpropriation eller annal sådant förfogande. Med anledning av all del i flera remissyttrandenhar förordals att grundlagen skall ställa upp krav på "skälig" eller"full" ersättning vill jag framhålla alt jag delar den uppfattningsom uttrycktes av grundlagberedningen i samband med den nuvarandebestämmelsens tillkomst, att det med hänsyn lill den mångfald av olikasituationer som kan komma alt omfattas av denna varken är möjligt ellerönskvärt alt i grundlag slå fast efter vilka grunder ersättningen skallbestämmas. Som fri- och räiiighelsutredningen har understrukit fär delemellertid anses självklart alt en ersättning som är endasl symbolisk inteuppfyller grundlagens krav. Jag förordar på nu angivna grunder att dennuvarande bestämmelsen behålls oförändrad. 14.7Särskilda rättssäkerhetsgarantier I grundlag Grundldgsregler som garanterar den enskildesrättssäkerhet i olika hänseenden genom all slå fast vissa särskiltbetydelsefulla siraff- och processrätlsliga principer kan ses som en del avskyddet både för de politiska rällighelerna i mera snäv bemärkelse och för derättigheter som i första hand avser den enskildes personliga frihet ochintegritet. De haremellertid uppenbarligen räckvidd också därutöver. De regler i 11 kap, RF som syftar till attsäkerställa framför allt domstolarnas självständighet fungerar indirekt somrällssäkerhetsgaraniier, RF innehåller emellertid vid sidan härav vissa reglersom direkt tar sikte på att skydda den enskildes rättssäkerhet, I 8 kap, I tjtredje slyckel föreskrivs sålunda förbud mol retroaktiv straffiagstiftning, I II kap,1 t; andra styckei andra meningen åierfinns ell förbud mot lillfälligadomstolar och II kap, 3 ij andra slyckel slutligen innehåller enregel om räll lill domstolsprövning av administrativa beslut omfrihetsberövande. Ingen av dessa skyddsregler medger undantag genom vanlig lag. 1975/76:209 125 De beslämmelser innebärandesärskilda rällssäkerhetsgaraniier som har nämnts återfinns samtliga iutredningens förslag. Utredningen föreslår härulöver all principen omdonislolslbrhaiidlingars orienllighel skall koinma lill uttryck i RF. Denfinner del däremoi inie lämpligi all grundlagsfäsia ytterligareprocessrättsliga regler, Uiredningen ställer sig också avvisande lill tankenatt utvidga förbudet niot retroaktiv lagsliftning lill att avse också områdenutanför straffrätten. Förbudet ni o i r e i r o a k i i vs i r a f f I a g s i i f t n i n g har f n. den uilbrnniingen au iag ellerannan föreskrift inie får innebära au siraff eller annan broitspålöljd skallkunna ådömas för gärning som inte var belagd med hrotispåföljd. när denförövades, eller att svårare broiispåloljd skall kunna åclönias för gärningenän den som var föreskriven då. Detsamma skall enligl en uuryckiig regel gällaockså i fråga om lorverkande ellerannan särskild läusverkan av brou. Uiredningen föreslår au dennuvarande regeln bibehålls oförändrad. Den avvisar titiryckligen länken allkompleiicra del där intagna förbudet ined en föreskrift motsvarande den regel iariikel 15 i FN-konveniionen som säger au om efter brottets begående ny lagstiftas som föreskriver ett lindrigare siraff den skyldige skall komma iålnjulande härav. Utredningen motiverar della ställningslagande med allFN-konveniionens regel, tolkad eller ordalagen, inie kan upprätthållasundantagslöst och hänvisar härvid lill 5 t; lagen (1964:163) om införande avbrottsbalken, .Angående den föreslagna regelnsinnebörd förklarar uiredningen bl.a. all denna -äiminsione genom analogisklagiillämpning - träffar också straffliknande administrativa påföljder säsomskatieiilliigg. resiavgift och förseningsavgift enligt olikaskatieförfaiiningar. Jag delar uppfattningen alt detnuvarande förbudet mol retroaktiv siraff-lagstiftning bör bibehållasoförändrat. Med anledning av uttalanden under remissbehandlingen all del börframgå direkl av grundlagsiexten au re-iroakiivitetslbrbiidei också giilleradminisiraiiva pålöljder av siraffliknande karaktär vill jag framhälla att jagansluler mig lill vad utredningen har anfört angående den föreslagna regelnsinnebörd i deiia hiinseende. Au ge reiroakii\' verkan ål regler om sådanaadminisiraiiva sanktioner som har iriiii i slällel för slraffrältsligapåföljder måsie ses som eu klart kringgående a\ det nu (.liskmerade förbudet.Motsvarande resonemang kan föras också i fråga om administrativa sanktioner avuppenbarl repressiv, siraff-liknaiide ka ra k i iir som införs på lidigareoreglerade områden. .\[\ inom ramen för eu grundlagssi.idgande dra en klargräns mellan sådana offeniligriillsliga ingrepp utanför del siraffräiisliga(.inirådel som skall omfaiuis a\ eu re-iroakiiviieisförbud och sådana ålgiirdersom av olika legitima skiil bör hållas uianfir del sk>'ddade områdei äremellenid inic möjligi. Den senasl behandlade frågan harnära samband med tanken au utvidga förbudet nioi reiroakiiv sirafnagsiiftninglill au avse eu förbud inoi re-iroakiiv lausiiftninc ö\'er huvud. Som jat;reclan har nänini lar uiredninaen 1975/76:209 126 avståndfrån en sådan utvidgning. ställningstagande har föranletl ui-laliinden iskilda riktningar frän remissinstansernas sida. Allmänt haremellertidundersiruktis all reiroakiiv lagsliftning måsle ha karaklär av ren undanlagsföreteelse. Somuiredningen framhåller har det i svensk rätt inte visat sig möjligtall upprätthålla ett generellt förbud mot retroaktiv lagsliftning på något annatområde än straffrättens, Uianför delta har tungt vägande skäl av skilda slagibland ansetts kunna medge avsteg från grundsatsen all reiro-akiivitei skal!undvikas (se KU 1974:60), Jag delar utredningens uppfattning all det inie ärmöjligt all i grundlagsiexten med någon grad av precision angeförutsättningarna för sådana avsleg. Härtill kommer att det ofta är svårt attavgöra vad som skall förslås med alt en lag är tillbakaverkande eller harretroaktiv verkan. Utredningen anför fiera exempel på sådana svårigheter. Härskall endasl erinras om den diskussion som fördes i samband med införandet avarvsratt för utomäktenskapliga barn, där somliga med utgångspunkt i liden förbarnets födelse hävdade att den nya lagen var retroaktiv medan stalsmakiernasbeslut i frågan däremoi grundades på uppfallningen alt den avgörandetidpunkten i stället var arvlåtarens död. Jag kan mot denna bakgrund inte finnaannal än att ulredningens ståndpunkt är välgrundad och jag vill därför inteförorda några ytterligare grundlagsförbud mol retroaktiv lagsliftning. Det förbud mol tillfälliga domstolar m, m, som f n,åierfinns i RF avser inrättande av domstol för redan begången gärning, för visstvist eller i övrigt för vissl mål, Uiredningen föreslår att detta förbudbehålls i sak oförändrat. Jag ansluter mig lill denna uppfattning, I den nuvarande bestämmelsen om räll tilldomstolsprövning av frihetsberövande sägs all den som av annan myndighei ändomstol har berövats friheten med anledning av brolt eller misstanke om brotlskall kunna få saken prövad av domstol ulan oskäligt dröjsmål, Deisamma gällerom svensk medborgare av annan anledning har blivii omhändertagen ivångsvis,Försisinämnda fall föreskrivs emellertid au prövning av nämnd skall likställasmed domstolsprövning, om nämndens sammansättning iir bestämd i lag ochordföranden i nämnden skall vara eller ha varit ordinarie domare. Utredningen föreslår inie heller i detta hänseendenågon ändring i gällande rättsläge. Det skulle enligl uiredningen visserligen ioch för sig vara möjligt au införa en rätt lill domstolsprövning också i frågaom böler. Med hänsyn lill all rättsordningen innehåller eu stort anlal andraekonomiska sanktioner a\' skiftande slag siigs emellertid en sådan regel ensamha myckel begränsat sk\ddsvärde. Utredningen har å andra sidan inle funnit delmöjligt all ui-siriicka regeln lill au avse ekonomiska sankiioner över huvud,eftersom del inie skulle vara möjligt att ens i huvuddrag överblickakonsekvenserna av en sådan utvidgning, Uiredningen erinrar i sammanhänger omall en siirskild ulredning f n. arbetar med att kartlägga det ekonomiskasanktions- 1975/76:209 127 Utredningens ställningslagande har inle föranlettnågra erinringar under remissbehandlingen, Ocksåjag ansluler mig lillulredningens förslag i denna del. Av specialmoliveringen framgår emellertid alljag föreslår en obetydlig begränsning av bestämmelsens tillämpningsområde medhänsyn lill innehållet i den s, k, internationella verkställighetslagen(1972:260), Med anledning av ett uttalande av en remissinsiansvill jag i della sammanhang framhålla att en grundlagsregel som germedborgaren en generell rält all i det enskilda fallet la anspråk i anledningav en grundlagskränkning prövade av domstol skulle slå i strid medgrundläggande förvaliningsräilsliga principer i den svenska rättsordningen. Enregel av nu nämnt slag skulle till sina verkningar inte skilja sig särskillmyckel från en beslämmelse som föreskriveren allmän räll att fåförvaltningsmyndigheters beslul överprövade av domsiol, Sorn redan har nämnts föreslår utredningen ocksåatt grundlagsskyddet på det här diskuterade området byggs ut genom altprincipen om domstolsförhandlings offentlighet skrivs in i RF, Mot bakgrund avalt domstolsförhandlingar enligl gällande rätt kan hållas inom stängda dörrarmed hänsyn lill motstående inlressen av fiera skilda slag föreslår utredningenalt huvudregelns innehåll skall kunna begränsas genom lag inom de allmänna ramarsom uiredningen släller upp för all rätlighelsbegränsande normgivning, Ulredningens förslag i denna del har inle möltnågra invändningar från remissinstansernas sida. Också jag ansluter mig lilldel. Som uiredningen framhåller innebär den föreslagna regeln en värdefullkomplellering av den allmänna informationsfrihelen. Den insyn i domsiolarnasverksamhet som möjliggörs genom förhandlingsoffentlighelen kommer vidareindirekl all fungera som en garanti för all också övriga för en rättsstatkännetecknande processuella principer efterlevs vid domstolarna. Jagdelar ulredningens uppfattning att detaljerade regler om rältegångsförfarandetav det slag som återfinns i bl, a, och som avser t, ex, rätttill opartisk rättegång, räll au biträdas av försvarare, rätt lill tolk, rättall bli underrättad om anklagelses innehåll etc. inte bör tas in i RF, Sådanabeslämmelser har sill främsla värde som beståndsdelar av ell störreregelkomplex. Alt i grundlag föra in en processuell reglering av den omfattningsom erfordras för att den skall innebära någon verklig förstärkning avrällighelsskyddel skulle, som utredningen framhåller, hell spränga ramarna förRF:s fri- och rällighelskapitel, 14.8Vissa andra fri- och rättigheter Både utredningen och en del remissinsianserdiskuterade möjlighelerna alt i grundlag ta in vissa nya fri- ochrältighelsregler som f n, hell saknar motsvarighet i RF, Bland de frågor somavhandlas i delta sammanhang Prop.1975/76:209 128 kannämnas de s, k, sociala rällighelerna, författares, konstnärers och andraupphovsmäns rätt till sina verk saml olika rättigheter med anknyining lillfamiljen, överväganden mynnar ul i ett förslag alt de socialarältigheterna och skyddel förden enskildes prival- och familjeliv skall kommatill uttryck i 1 kap, RF genom s, k, målsättningssiadganden och all principenom upphovsmäns räll lill sina verk skall slås fast i en särskild beslämmelse iRF:s fri- och rätligheiskapilel. Vissa remissinsianser menar emellertid att delär möjligt au gå längre i fråga om all utvidga det grundlagsskyddade områdei. Jag vill inledningsvis underslryka all engrundläggande ulgångspunkl för siällningstagandel i de här akluella frågornabör vara all RF inte skall innehålla andra reglerom lagstiftningens innehåll änsådana som ärav grundläggande belydelse för den demokratiska styrelseformeneller som i vissa centrala hänseenden ger uttryck för de värderingarbeiräffande förhällandel mellan samhällets organ och den enskilda individen somär kännetecknande för den demokratiska ideologin, 1 del moderna välfäidssamhällel intar de s, k, soci a 1 a rältigheterna - rälten till arbete, utbildning, bostad, social'omvårdnad etc, -en central plats. Den enskildes välfärd i skilda hänseenden hari själva verket kommit att bli del övergripande målel förden politiskaverksamheien. Del är därför naiurligi att de rättigheter som har ell särskillnära samband med denna målsättning får komma till uttryck i grundlagen. Somytteriigare ett skäl härför kan nämnas att en viss materiell standard för deenskilda individerna aren förutsättning föratt den demokratiska styrelseformenskall kunna fungera lillfredsslällande. Som utredningen framhåller är vissasociala och ekonomiska rättigheter nödvändiga eller i vart fall myckelbetydelsefulla för att ge medborgarna förutsättningar alt ta del i detpolitiska arbetet och ge dem intresse för demokratins bestånd. Det är emellertid tydligl all man inie i RF kan lain regler som med för stalsmakierna bindande verkan förplikiar dessa au gevarje medborgare den samhälleliga service i skilda hänseenden som han önskareller som svarar mol hans behov, Uiredningen har på ett övertygande sätl visalall det inte heller är möjligt all i grundlag la in bindande regler om en vissminimistandard på olika sociala områden.