prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Jämfört med /75 ökar medelsbehovet med , Vad härefter beträffar länsarbetsnämndernas kanslier ocharbetsförmedlingskontoren uppgick den sammanlagdalokalytan till 170 000 m. Om arbetsförmedlingen skallkunna arbeta effektivt behöver lokalytan ökas tUl 186 000 m- under /75 och till 205 000 m under budgetåret1975/76. Både med hänsyn till de arbetssökande och till arbetsbetingelsernaför personalen bör stora kontor undvikas. Arbetsförmedlingar medmer än 40 handläggande tjänstemän bör inte finnas, I stället för utökning avbefintiiga distriktskontor planeras därför nya lokalkontor i bl, a, ,och , Lokalkostnaderna för länsarbetsnämndernas kanslier ocharbefsförmedlingskontoren under /75 har av Kungl. Maj:tberäknats tUl 38,2 milj, kr. Om lokalbehovet skall kunna tillgodoses inödvändig omfattnmg uppgår emellertid medelsbehovet för /75 till46,3 milj. kr, enligt AMS beräkningar. För /76 behöver detta belopp räknas upp med 6 211 000 (inkl. höjtlönekostnadspålägg). Medelsbehovet för /76, vilketalltså uppgår till . Prop.1975:1 Bilaga 13 59 Hyrorna beräknas till . För ändrings- ochinrednuigsarbeten beräknas . och till städning 10 551000 kr.Löpande underhåU m.m. beräknas slutligen till . För datasystem ochterminaler m. m. har medelsbehovet under /75 beräknats till . För /76 behöver detta belopp räknas upp med , varav . utgör pris- och löneomräkning. Flera datasystemsom har tagit över tunga rutiner är i gång. Dessa system omfattar ekonomitekniska funktioner såsom utbetalningar,fakturerings- och kravrutiner, redovisning m. m. Dessutom hanteras i styrelsens sysfem produktionstekniska data samtstatistikuppgifter. Verksamhetens inriktning beräknas i stort settoförändrad gentemot budgetåren 1973/74 och 1974/75. En viss volymökningberäknas dock för den vanliga produkfionengenom att verkefs insatser medför en större mängd bearbetningar inom de olika systemen. I övrigtkommer underhållsprogrammering och utvecklingsarbete att utföras föratt dels göra användningen av systemen mer flexibel, dels hålladriftutgifterna på en rimlig nivå. har arbetsförmedlingens arbeilöshets-räkningar(mittmånadsräkningar) ersatts av en ny statistik, benämnd styrinformationssfatistik.Denna visar den kontinuerliga genomströmningenav arbetssökande, såväl ombytessökande som arbetslösa, hos arbetsförmedlingen och väntas ge ett bättreunderlag för planering och uppföljning av förmedlingens verksamhet. Detstatistiska grundmaterialet registreras på statistikkort som en gång varjemånad samlas in länsvis och sänds vidareför maskineU bearbetning centralt. Varje arbetsförmedlingskontor fårsedan ett tabellmaterial över sökandena vid kontoret. Kostnaderna förbearbetning beräknas till , för /76. De stora personalförstärkningar somarbetsmarknadsverket har tillförts såvälinnevarande som närmast föregående budgetår har till övervägande deleninriktats på att underlätta anpassningen mellan utbud och efterfrågan påarbetskraft. Arbetsförmedlingen har dessutom under kalenderåret 1974förstärkts med 200 tillfälliga arbetsföimedlare för en särskild kampanj i detta syfte. I sin motivering förpersonalförstärkningar under /76 anför AMS att det harvisat sig allt svårare aft jämka sammankrav och önskemål från arbetsgivare resp. arbetstagare beroende på desuccessivt höjda krav som förändringarna i näringslivet medför och på debegränsningar som många arbetssökande har i sitt arbetsutbud. Jag delar AMS'uppfattning att fortsatta ansträngningar måste göras för att få arbetsgivarnasoch arbetstagarnas önskemål att sammanfalla. Arbetsförmedlingen måste här spelaen aktiv Prop.1975:1 Bilaga 13 60 rollför att fylla behovet av arbetskraft och reducera arbetslösheten. AMS anförvidare i sin motivering att en växande andel av de arbetssökande utgörs avkvinnor och ungdomar utan arbefsmarknadserfaren-het och att dessanytillträdande arbetssökande ofta kräver omfattande förmedUngsinsafser innan en anställning kan komma till stånd. När det gällerkvinnorna är enligt AMS både företagens och sökandenas önskemål starkttraditionsbundna. I likhet med AMS anser jag att arbetsförmedlingen även härmåste spela en aktiv roll för att bryta traditioneUa könsrollsmönster iarbetslivet och därmed bidra tUl att utjämnaskiUnaderna mellan männens och kvinnornas ställning på arbetsmarknaden.Jag viU i detta sammanhang erinra om att av det för innevarande budgetårbeslutade personaltillskottet 100 arbetsförmedlare har avsetts för särskiltstöd åt kvinnor som vill gå ut på arbetsmarknaden. Jag delar vidare AMS'uppfattning att ytterligare insatser behövs för att de nytillträdande gruppernaskall få en förankring i arbetslivet. Särskild uppmärksamhet måste ägnas ävenåt de konkurrenssvaga grupperna på arbetsmarknaden. Som AMS framhåller är en avarbetsförmedlingens viktigaste uppgifter att genom anpassningsgmpperiia beredasysselsättning åt de äldre och handikappade på den öppna arbetsmarknaden ochförebygga friställning av redan anställda. I defta syfte har anpassningsarbetetutvidgats och omfattar nu praktiskt taget allabranscher på arbetsmarknaden. Erfarenheterna visar emeUertidatt arbetsförmedlingen måste öka sina insatser om anpassningsarbetet skallleda tiU resultat. AMS framhåUer i detta sammanhang att ytterligare personalbehövs om arbetsmarknadsverket skall kunna utnyttja de befogenheter som deförra året antagna trygghetslagarna ger när det gäller att påverka företagenspersonalpolitik. För egen del anser jag alttrygghetslagstiftningen bör uppfordra tUl ökade insatser i anpassningsarbetetfrån arbetsförmedlingens sida. Även om denna under en följd av år har fåttbetydande förstärkningar för detta arbete står det enligt min mening klart attytterligare personella resurser behövs. Mot bakgrund av detnu anförda finner jag det nödvändigt att arbetsmarknadsverket för nästa budgetår tillförs väsentligapersonalförstärkningar främst för de platsförmedlande uppgifterna och förmedverkan i anpassningsgruppernasverksamhet. Förstärkningen bör enligt min uppfattning vara av sammastorlek som den som beslöts för innevarandebudgetår, dvs. motsvara 290 tjänster för handläggande personal eller biträdensamt en ökning av antalet arbetsförmedUngsaspiranter från 170 tiU 230 . I likhet med föregående årbör förstärkningen tUlföras verket i form av en medelsram. Jag räknarmed ett belopp av . (exkl.följdkostnader), varav . utgör löneomräkning och 8 116 000kr. De förslag lill personalökningarsom AMS tar upp i sin anslagsframställning för nästa budgetår berörsåväl den centrala organisationen som länsarbetsnämn- Prop.1975:1 Bilaga 13 61 dernaskanslier och arbetsförmedlingskontoren och avser både nya tjänster ochutomstående expertis. I en tilläggsframställning avseende ADB iförmedlingsarbetet, som jag behandlar närmare under programmetArbetsmarknadsinformation, föreslår AMS dessutom ytterligare biträden och s,k, systemutredare för särskUda uppgifter i samband med framställningen avADB-platslistor. Hela det av AMS angivna resursbehovet får tiUgodoses i den måndet ryms inom ramen för den förstärkning motsvarande 290 tjänster som jag nysshar förordat. Det bör enligt min mening mot denna bakgrund ankomma påregeringen att efter förslag från AMS bestämma hur förstärkningen skall fördelasmeUan olika delar av organisationen. Beträffande de för programmen gemensammaförvaltningskostnaderna i övrigt inskränker jag mig tUl följande kommentarer.Som jag antydde behandlar jag medelsbehovet för ADB i förmedlingsarbetetför nästa budgetår under programmet Arbetsmarknadsinformation i det följande.Följdkostnaderna för de nyssnämnda personalökningarna beräknar jag till i runttal 1,5 milj. kr. I fråga om verkets lokaler innebär AMS' förslag attutgifterna för den centrala organisationen kommer att uppgå till ca 10 milj.kr. och för verkets övriga lokaler till ca 52,6 milj. kr. för nästa budgetår.Såvitt avser den centrala organisationen ansluter jag mig till AMS' förslag.Vad beträffar verkets övriga lokaler är jag däremot inte beredd att helt godtaAMS' förslag utan beräknar utgifterna till i runt tal 48,7 milj, kr. Med hänvisning i övrigt till den tidigareredovisade sammanställningen beräknar jag de gemensammaförvaltningskostnaderna under /76 tUl i runt tal 399 milj. (4-57 milj. kr,). Detta belopp skall fördelas mellan programmen i förhållandetUl deras beräknade andel i de gemensammaförvaltningskostnaderna. Som jag har nämnt i det föregående tas medelför att täcka dessa kostnader upp under samma anslag som gäller för övrigakostnader under resp, program. Del sagda gäller dock inte programmetFörvaltning av utrustning. Kostnaderna under detta program skall täckas av hyrasom debiteras de program som använder utmstningen. Följande tablå visar hur degemensamma förvaltningskostnaderna fördelar sig mellan programmen. 1975/76 Beräknat Arbetsmarknadsinformalion 322 290 000 Yrkesmässig och geografisk rörlighet 21 935 000 Sysselsättningsskapande åtgärder 19 935 000 Regionalpolitiska stödåtgärder 4 385 000 Rehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade 3 190 000 Sysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade 10 365 000 Åtgärder för flyktingar 1 995 000 Kontant stöd vid arbetslöshet 5 585 000 Totalförsvarsverksamhet 7 975 000 Förvaltning av utrustning 000 Summa 398 755 000 1975:1 Bilaga 13 .Arbetsmarknadsdepartementet 1973/74 Utgift 1 246 876 802 1974/75 Anslag 1 472794 000 1975/76 Förslag 1576858 000 Från anslaget bestrids utgiftema förprogrammen Arbetsmarknadsinformation samt Yrkesmässig och geografiskrörlighet. Programmet Arbetsmarknadsinformation är inte uppdelat på delprogram.I programmet Yrkesraässig och geografiskrörlighet ingår delprogrammen Arbetsmarknadsutbildning,Flyttningsbidrag och Inlösen av egnahem m. m. 1973/74 Utgift 1974/75 Anslag 1975/76 Beräknad ändring Förmedling, arbetsvärd och yrkesvägledning' 4- 58 485 000 Programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighet Inlösen av egnahem m. m. 1 058 400 000 45 800 000 4- 5 300 000 4- 4 744 000 4- 28 300 000 4- 13 800000 4- 3 479 000 =1 246 877 000 1 472 794 000 = 4- 78 967 000 " Inberäknat förvaltningskostnader. avseende det tidigare under anslagetredovisade delprogrammet Bostäder för flyttande arbetskraft. ' I förekommande fall har höjtlönekostnadspålägg inräknats. Programmet Arbetsmarknadsinformationomfattar olika verksamheter som syftar till alt ge arbetssökande ett verksamtstöd för bästa möjliga utbyte av sitt arbetskraftsutbud och att medverka tillatt arbetsgivare inom ramen för de arbetskraftstillgångar som finns eller kanutvecklas finner erforderlig personal. Avdelningen för arbetsmarknadsservicevid AMS handhar verksamheten centralt. Regionalt och lokalt är länsarbetsnämndernaresp. Arbetsförmedlingens verksamhet kan delasupp i en informationsfunktion, en platsförmedlande funktion och enarbetsförberedande funktion. Till informationsfunktionen hör alla allmännaupplysningar, muntliga, skriftiiga eller via andra informationsmedia, somarbetsförmedlingen lämnar. Den tryckta informationen består huvudsakligen avlokala eller riksomfattande platslistor. Kurskataloger, foldrar och skildapublikationer kring arbetsmarknaden, olika yrken och utbUdningar utgör andradelar av den tryckta informationen till allmänheten. Arbetsförmedlingensplatsförmedlande funktion avser den hjälp som 1975:1 Bilaga 13 63 lämnas till arbetssökande vid platsvalet och tillarbetsgivare som söker arbetskraft.Denna hjälp kan lämnas under relativt enkla former men också kräva stora insatser av fid och ekonomiska resurser såväl när detgäller lokal som interlokal förmedling. Hjälpen tUl arbetssökande kanbestå i att förmedlingen lämnar individuella förslag på lediga platser, försökandens räkning kontaktar arbetsgivare om lediganmäld plats eller ackvirerarplats som inte har anmälts till förmedlingen. För att underlätta attanställning kommer tUl stånd kan förmedlingen bl, a, ge bidrag till flyttning eller till olika slag av arbetshjälpmedel. Arbetsgivarna kan fåindividuell hjälp genom att förmedlingen föreslår viss sökande tUl ledig plats, söker arbetskraft som intefinns anmäld hos förmedlingen ellerger bidrag till utbUdning eUer tUl exempelvis särskUda anordningar påarbetsplatsen. Ackvisition av platsergenomförs ofta i samband med besök av förmedlarepå företagen. Därvid diskuteras även frågor rörande arbetstidens omfattning, arbetsplatsernas utform.ning, denkvinnliga arbetskraftens, dehandikappades och äldres yrkesförutsäftningar, företagens personalpolitikm. Arbetsförmedlingensarbetsförberedande funktion inriktar sig på sökande som inte direkt kan få arbete på hemorten eller annanort. För att en anställning skall komma till stånd kan skUda åtgärder behövas.Det kan gälla yrkesbyte, alternativa arbetsuppgifter, flyttning till annan ort, yrkesutbUdning, anstäUning i skyddat arbete,näringshjälp till eget företag, m. m. För den enskilde kan det bli fråga omrelafivt stora förändringar av hans/hennes situation. Även föryrkesobestämda nytillträdande och för dem som på vill välja eUerbyta yrke vidtas arbetsförberedande åtgärder. Arbetsförmedlingensanvändning av de arbetsmarknadspolitiska instrumenten för yrkesmässig ochgeografisk rörlighet, för sysselsättningsskapande åtgärder samt för rehabUiterings- ochstödåtgärder för svårplaceradearbetslösa utgör delar av andra program. De berörs därför inte närmare här. ProgrammetYrkesmässig och geografisk rörlighet består av delprogrammenArbetsmarknadsutbUdning, Flyttningsbidrag och Inlösen av egnahem m. m. Delprogrammet ArbetsmarknadsutbUdningomfattar yrkesutbildning som sker avsysselsäftningspolitiska skäl. HuvudsakUgen är det fråga om omskolningoch annan yrkesutbildning av personer, som är eller löper risk att bli arbetslösa eller är svårplacerade påarbetsmarknaden och för vilka en utbildning bedöms nödvändig för attstadigvarande arbete skall kunna erhållas. Som försöksverksamhetanordnas /67 utbildningtill s. k, brisfyrken av även icke arbetslösa personer (bristyrkesutbildning).Delprogrammet belastas av kostnader främst för Prop.1975:1 Bilaga 13 64 anordnandeav utbildningen och för utbildningsbidrag åt kursdeltagarna enligtarbetsmarknadskungörelsen (1966: 368, omtryckt 1972: 300, ändrad : 980). AMS och skolöverstyrelsensvarar gemensamt för arbetsmarknadsutbildningen. De övriga två delprogrammen inomprogrammet avser verksamhet medflyttningsbidrag och inlösen av egnahem m, m, enligt arhetsmarknadskungörelsen. Under programmet har AMS lämnat enutförlig redogörelse för arbetsförmedlingens verksamhet under budgetåret1973/74 och för sin bedömning av den långsiktiga utvecklingen inomarbetsförmedlingen. AMS har anfört bl. a, följande. Arbetsförmedlingens informerande,platsförmedlande och arbetsförberedande åtgärder under /74 ficksin inriktning av det speciella arbetsmarknadsläget . En klarförbättring av läget skedde successivt. Efterfrågan på arbetskraft ökade ocharbetslösheten minskade. Den största efterfrågeökningen noterades inomindustrin. Även om arbetslösheten gick ned under senare delen av budgetåretfanns en bristande överensstämmelse mellan lediga platser och arbetslösa, beroendedels på regionala skillnader i utbud och efterfrågan, dels på arbetssökandenasönskemål och arbetsgivarnas krav, I detta läge inriktades arbetsförmedlingenspersonella resurser på olika åtgärder för att underlätta anpassningen mellanutbud och efterfrågan i första hand på den öppna marknaden. Den relativt högaarbetslösheten bland kvinnor och ungdomföranledde särskild hänsyn till dessa gruppers behov av förmedlingsåtgärder.För att tillgodose den växande efterfrågan på arbetskraft ägnades den interlokalaförmedlingen särskUd uppmärksamhet. I samarbete med berörda företag ochfackliga representanter genomfördes vidare särskUda aktiveringsaktioner föratt inventera outnyttjade arbetskraftsresurser och underlätta för bl, a.nytillträdande kvinnor att ta arbete. Den tryckta informationen om ledigaplatser skedde genom dels lokala platslistor, dels tidningen övriga centrala platsUstor t. ex. lärarlistan. Tidningen ökade kraftigt till följd av den ökade efterfrågan på arbetskraft. Ävensärskilda ungdomsnummer utgavs. De senare årens förändringar påarbetsmarknaden har medfört att personer med arbetshandikapp har fått svårareatt finna och behålla en anställning, med ökade anspråk på arbetsförberedandeåtgärder som följd. De nya riktiinjerna för arbetsförmedlingens organisationoch arbetsformer syftar tUl att de arbetsförberedande åtgärdema skall kunnasättas in så snabbt och effektivt som möjligt, bl. a. genom ökad insats av Prop.1975:1 Bilaga 13 65 personal.Ärenden rörande personer med mindre svåra handikapp skall kunna tas över avförmedlingspersonal, medan arbetsvärdarnas medverkan inriktas på ärenden därmer omfattande insatser behövs. Antalet personer som under kalenderåret 1973hade kontakt med arbetsvärdens personal uppgick till 94 600, Av dem påbörjade22 600 arbetsmarknadsutbUdning och 11 400 arbete i öppna marknaden. Antaletpersoner som anvisades arbete inom den skyddade sektorn uppgick till 16 200.Antalet personer i halvskyddat arbete uppgick vid utgången av kalenderåret 1973till 5 600, vilket innebär en ökning med 2 700 personer . Av sysselsatta i halvskyddat arbetevid årets slut var 4 960 anstäUda av enskilda företag, 500 av kominuneroch 140 av landsting. Arbetsförmedlingensyrkesvägledningsservice efterfrågas både av personer som står i begrepp aft gå ut på arbetsmarknaden och avpersoner som överväger ändrad yrkesinriktning. har andelen äldresökande ökat markant, medan andelen under har minskat. Det är framförallt bland personer i olika omställningssituationer som behovet avyrkesvägledande insatser är stort. Kursen Arbetsliv och utbUdning inomarbetsmarknadsutbildningen har därvid visat sig vara ett utmärkt instrumentatt finna lämpliga lösningar. Yrkesvägledarna svarar här för en allt störreinsats i form av både kollekfiv information och enskUd vägledning. Arbetsförmedlingens yrkesvägledningsinsafser i grundskola,gymnasieskola och inom vuxenutbUdning har däremot minskat efteruppbyggnaden av den nya organisationen för studie- och yrkesorientering.Arbetsförmedlingens kollektiva yrkesvägledande information inomutbildningsväsendet har under /74 omfattat 11 357 lektioner mot10 002 /73. För ökningen svarar insatserna inomarbetsmarknadsutbUdningen. Antalet råd-sökande för yrkesvägledning uppgickunder /74 tdl 109 323, vilket innebär en minskning jämfört medföregående budgetår då antalet var 120 414. Vad härefter beträffar den långsiktigautvecklingen anför AMS följande.Anpassningsverksamheten kommer att i huvudsak ske efter de Unjer som hittUlshar prövats men skall intensifieras. Arbetsförmedlingens åliggandenenligt den nya lagen (1974: 13) om vissa anställningsfrämjande åtgärderuppfordrar till aktivare insatser av arbetsförmedlingen i anpassningsgruppernaän vad de personella resurserna har medgett och till en ytterligareutbyggnad av grupperna. För kvinnorna visar utvecklingen en ökadförvärvsverksamhet. Kvinnor som träder ut på arbetsmarknaden behöver ettsärskUt stöd från förmedlingens sida. Insatsema gäller inte bara att motverkatraditionella könsroUsmönster i arbetslivet utan också åtgärder som medverkartill att lösa barnomsorgfrågan och en smidigare anpassning av arbetstider förarbetstagare med vårdnadsuppgifter. Ett stort mått av samlande och övergripandeinifiativ krävs här av arbetsförmedlingen. Det är realistiskt att räkna med 1 samL Nr 1. 1975:1 Bilaga 13 66 fortsattasvårigheter för ungdom aft få arbete under återstoden av 70-talet. SpecieUainsatser måste göras för det inte obetydliga antal ungdomar som lämnargrundskolan utan att gå vidare till fortsatt utbildning eller som avbryter grundskole- och gymnasieskoleutbUdning. Mångaungdomars minskade intresse för utbildning och deras inställning till olikaslags arbeten måste mötas med mer och bättre information. När det gällernyexaminerade kommer förstärkta förmedlingsinsatser att behövas i många fallpå grund av att utbildningen inte stämmer överens med arbetsmarknadens krav.Arbetsmarknaden ställer vidare ökade kravpå att teoretisk utbildning skall kompletteras med praktiskarbetslivserfarenhet. Studerande i såväl gymnasial som eftergymnasial UtbUdning har därför oberoende avutbildningsinriktning välgrundade skäl att ställa krav påpraktikförmedlingens resurser. Behovet av arbetsvårdande insatser kommeratt vara stort även under resten av1970-talet. Lagstiftningen om trygghet i anställningen kan visserligen på lång sikt väntas medföra att personermed nedsatt arbetsförmåga i mindre utsträckning än för närvarandetvingas uppsöka arbetsförmedlingen för attfå sin arbetsfråga löst. Arbetsförmedlingen kommer att genom sinmedverkan i anpassningsarbetet i ökande omfattning kunna träda in med åtgärderredan ute på arbetsplatserna. Lagsfiftningen har dock inte någon inverkan närdet gäller nedläggning av företag och därav följande arbetslöshet för personermed nedsatt arbetsförmåga. Den kan heUerinte väntas påverka situationen för dem som redan är i behov avarbetsvårdsåtgärder. Yrkesvägledande insatser har avgörande betydelse förnytiUfrädande kvinnor och ungdomar. På utbildningens område kan främst inomvuxenutbildningen reformförslag väntas som om de genomförs kommer aft ökaefterfrågan på yrkesvägledning. Här kan nämnas förslag om organiseradeinsatser för att stimulera lågutbildade till studier (FÖVUX), eft förbättratstudiestöd för vuxenstuderande () samt rätt lill ledighet för studier. Ettgenomförande av U 68 :s förslag samt ökade möjligheter för handikappade attbedriva studier efter grundskola kommer även alt öka behovet av yrkesvägledning. I det långsiktiga perspektivet finns inga beslut som direkt utpekar nya uppgifter för arbetsförmedlingen. Denframtida verksamheten inom programmet kanemellertid påverkas av dels den av AMS framlagda utredningen omförbättrad platsinformation och dels utredningen om utvidgning avarbetslöshetsförsäkringen. Medelsberäkning.AMS beräknar medelsbehovet inom programmet Arbetsmarknadsinformation under /76 till436,2 milj. kr. enligt följande specifikation. Prop.1975:1 Bilaga 13 67 1974/75 1975/76 Psykotekniskaundersökningar 24200 000 30800 000 Läkarimdersökningar isamband med arbetsvärd 800000 1000 000 Reseersättningoch traktamente till arbetssökande m.fl. vid besök hosarbetsförmedlingen 200000 250 000 ADB iförmcdiingsarbetet '(6500 000) 22439 000 Regionalaplatslistor 8000 000 6600 000 Informationtill allmänheten genom publikations tryck och annonsering m. m. 7557 000 11150 000 Tryckning av blanketter förarbetssökande I500 000 1800 000 Utgifter förAMS' tryckeri 368000 425000 Utgifter förtjänstebilar 375000 475000 Uppföljnings-och ulvärderingsstudier 000 Gemensamma förvaltningskostnader (inkl. höjt lönekostnadspålägg) 278438 000 360222 000 Summa 321 438000 436 161 000 1 För /75ingär ifrågavarande belopp i de gemensamma förvaltningskostnaderna. Anlagsundersökningar och andra psykologiskakonsultinsatser ingår som ett led i arbetsförmedlingens arbetsförberedandeåtgärder. Vid anlagsundersökning läggs numera större vikt än tidigare vidpedagogiska moment i syfte att aktivera sökanden till ett egetställningstagande. Utöver anlagsundersökning används även psykologsamtal utandhekt samband med sådan undersökning. Psykologmedverkan förekommer vidare inomarbetsmarknadsutbildningen i kurserna Arbetsliv och utbUdning (ALU) samt Omställningoch träning. Denna medverkan syftar till anlags- och intresseorientering bådeenskilt och i grupp och sker i direkt samverkan med lärare ocharbetsförmedlare. Antalet fullständiga eller begränsade anlags-undersökningaruppgick under /74 tUl 17 555 mot 20 535 under budgetåret1972/73. Andra psykologinsatser omfattade under budgetåret1973/74. Behovet av anlagsundersökningar och andra psykologinsatser beräknasöka under /76, särskilt i fråga om begränsadeanlagsundersökningar och annan psykologmedverkan vid ALU-kurser inomarbetsmarknadsutbildningen. ADB i förmedlingsarbetet. Med skrivelse den 11 oktober1974 har AMS överlämnat en inom styrelsen utarbetad utredning Arbetsförmedlingmed ADB-resurser, en utvecklingsplan. Utredningsarbetet har bedrivits i samrådmed statskontoret.