prop · FZ03180 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidbedömning om schablonregeln bör tillämpas eller inte bör det enligt min meninginte ha någon betydelse huruvida eventuell vinst pä grund av delavytiringenvarit skattepliktig eller skattefri. En annan sak är att utredningssvårigheternanormalt ökarom delavytiringen ligger långt tillbaka i tiden. För att underlättaen beräkning av hur stor del av ingångsvärdet som konsumerats vid en delavyttringbör, som en remissinstans föreslagit, erforderiiga uppgifter angående delavytiringenantecknas i en särskild liggare hos , I liggaren bör antecknas bl.a. om delavytiringen medfört realisationsvinst och - om så varit fallet - storiekenav ingångsvärdet pä den avyttrade fastighetsdelen. Föreskrifterom en sådan liggare,vilka lämpligen börinloras i 57 S I mom. taxeringskungörelsen (1957:513), kanutfärdas utan medverkan. En anteckningsskyldighet av detta slag börpå sikt väsentligt minska behovet av all anlita schablonregeln. Minanu gjorda uttalanden har i första hand avsett avyttring av del av fastighet.Vad jag sagt är emellertid i princip tillämpligt vid marköverioring ochmarkupplåtelse samt även vid benefik överiåtelse av del av fastighet. 7.3.3Uppskovsbeslämmelser m. m. Enligt35 S 2 mom. KL kan skattskyldig, som haft skattepliklig realisationsvinst, ivissa fall få uppskov med beskattning av vinsten. För att uppskov skall kunnamedges krävs bl. a. att fräga är om ell mer eller mindre tvångsmässigtövertagande av eller förfogande över den skattskyldiges fastighet och att denskattskyldige avser att förvärva en fastighel(ersättningsfastighet), som är jämföriig med den fastighet till vilken rea- 10 1975/76. 1975/76:180 146 Med tvång avses i detta sammanhang att fastigheten tagits ianspråk genom expropriation eller liknande förfarande eller au avyttringeningått som ett led i jordbrukels eller skogsbrukets yttre rationalisering.Avyttring som föranleds av att fastigheten blivit utsatt för flygbuller kanockså ge rätt till uppskov. Detsamma gäller när mark överförs genomfastighetsreglering enligt 5 kap, fastighetsbildningslagen eller genom inlösenenligt 8 kap, samma lag eller när den skatlskyldige fått engångsersättning förinskränkning i förfoganderätten till sin fastighet enligt naturvårdslageneller liknande författning. De närmare bestämmelserna om uppskov finns iförordningen (1968:276) om uppskov i vissa fall med beskattning av realisalionsvinst, Beiräffande den närmareutformningen av uppskovsinstitulet ber jag all fä hänvisa lill min redogörelseför nuvarande regler. Jag skall här endast erinra om att som förutsättning föruppskov gäller att den skatlskyldige lämnat en bankgaranti motsvarande halva uppskovsbdoppeioch att ersättningsfastigheten anskaffas före utgången av det tredjekalenderåret då realisationsvinsten uppkom. Har den skatlskyldigeinte förvärvat någon ersättningsfastighet skall han eftertaxerasför realisationsvinsten. Överstiger kostnaden för ersättningsfastigheten vederiagetför den sålda fastigheten får den skattskyldige fortsatt uppskov med beskattningav hela realisationsvinsten. Detta betyder att beskattning av vinsten bliraktuell försl när den skattskyldige säljer ersättningsfastigheten.Skatteanspråket realiseras då genom att uppskovsbeloppei, dvs. den ickebeskattade realisationsvinsten, skall avräknas från ingångsvärdet för ersättningsfastigheten.Understiger kostnaden för ersättningsfastigheten vederlaget för den förstsålda fasligheten, får uppskov inle åtnjutas för den del av realisationsvinstensom motsvarar del överskjutande beloppet. Denna del av realisationsvinsten blirdä föremål för eftertaxering. Kommitténhar föreslagit en väsentlig utvidgning av rätten till uppskov vid avyttring avvillor och jordbruksfastigheter, I fråga om villafasligheter anser kommitténall uppskov bör kunna medges även vid frivilliga försäljningar. Som villkorför sädant uppskov bör enligt kommittén gälla att säljaren varit mantalsskrivenpå fastigheten och att realisationsvinsten överstiger av köpeskillingen.Dessutom krävs alt den skattskyldige avser att förvärva enersättningsfastighet. Ersättningsfastigheten skall enligt kommittén vara en schabloniaxeradvilla som är av.sedd att bli den skattskyldiges permanenta bosiad. Sistnämndakrav innebär att den skattskyldige skall mantalsskrivas på fastigheten. När del gällerjordbruksfastighet bör enligt kommittén möjligheten till uppskov medrealisationsvinstbeskattningen inte begränsas till enbart försäljning av denfastighet, på vilken säljaren är mantalsskriven. Dels bör uppskovet kunna omfaltavinst vid försäljning av del av sådan fastighel, dels också vinst vidförsäljning av fastighet, som sambrukats med den där säljaren ärmantalsskriven. Kommittén anför att uppskovet också bör kunna avse det falletatt den skattskyldige säljer såväl den fastighet, där han är Prop.1975/76:180 147 mantalskriven,somen annan fastighet. Uppskov bördock i detta fall medges endasl om fastigheternavarit i sambruk. Säljer en jordbrukare den faslighet på vilken han varitmantalsskriven, bör för uppskov med beskattningen krävas alt han blirmantalsskriven även på ersättningsfastigheten. Om försäljningen avser del avden faslighet, där säljaren är mantalsskriven, eller försäljningen avserfastighet, som varit i sambruk med den där säljaren är mantalsskriven, skall enliglkommittén ersättningsfastigheten kunna sambrukas med den kvarvarande. Somallmän regel för uppskovet föresläs även här gälla att den skattepliktigarealisationsvinsten överstiger 10 96 av köpeskillingen med avdrag förförsäljningskostnader. Uppskovbör enligt kommittén liksom avse en treårsperiod. Kommittén föreslårdock att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall kunna föriängatidsfristen med ytteriigare högsl , om svårigheler föreligger för den skatlskyldigeatt anskaffa ersättningsfastighet. Vidberäkning av realisationsvinst vid avyttring av ersättningsfastigheten skall f n.ingångsvärdet för denna fastighet minskas med belopp motsvarande denskattepliktiga realisationsvinst som uppskovet avser. Efiersom ingångsvärdet indexuppräknaskan delta innebära alt vinsten vid försäljningen av ersättningsfastighetenökar med väsentligt större belopp än uppskovsbeloppet. Kommittén föreslåratldenna regel ändras. Enligt kommittén bör vid vinstberäkningen på grund avavyttring av ersättningsfastigheten ingångsvärdet uppräknas på vanligt sätt.Uppskovet bör beaktas pådet sättet alt omkostnadsbeloppet minskas med beloppmotsvarande realisationsvinsten vid den försia avyttringen. Med tillämpning avkommitténs metod kommer således uppskovsbeloppei att öka vinsten vidförsäljningen av ersättningsfastigheten endast med sitt nominella belopp. Kommitténsförslag om ökade möjligheler till uppskov med realisationsvinstbeskattningenvid försäljning av villor och jordbruksfastigheter har till-styrkis av ettstort antal remissinstanser. Endast i ell fåtal remissyttranden har kritikriktats mot förslaget. En remissinstans anför all uppskovsrätten inte böranknytas till den faktiska mantalsskrivningen på den avyttrade fastigheten utanatt uppskov bör kunna medges om den skattskyldige rätteligen borde ha varitmantalsskriven på den avyttrade fastigheten och om han avser att bosätta sig påersättningsfastigheten. Några remissinsianser anser det motiverat att ytteriigareutvidga rätten till uppskov. Föregen del vill jag anföra följande. Beslämmelserna om uppskov medrealisationsvinstbeskattning vid tvångsmässig avyttring eller upplåtelse av fastighelhar enligl vad jag erfarit fungerat tillfredsställande. Kommittén har inteansett det motiverat med någon principiell ändring av dessa bestämmelser. Jagdelar den uppfaltning som kommittén gett utiryck åt på denna punkt. Vadgäller avyttring av villor och jordbruksfastigheter vill jag lill en börjanerinra om att sådana avyttringar normalt inte medför någon större realisationsvinstbeskattning.Detta utesluter givetvis inle alt enstaka försälj- Prop.1975/76:180 148 ningarav olika skäl kan ge upphov till relativt stora vinster. Är så fallet och avsersäljaren att inom viss lid anskaffa en likvärdig faslighet, kan det sättas ifråga om bostadsbytel skall utlösa realisationsvinstbeskattning. Försäljningenoch ersättningsköpel kan ju i detta fall knappast sägas ha förbättrat denskattskyldiges ekonomiska situation. Jagkan mot bakgrund av det anförda i huvudsak ansluta mig till den av kommitténföreslagna utvidgningen av uppskovsmöjligheterna. Uppskov bör alltså kunnamedges vid frivilliga försäljningar av jordbruksfastighet - eller del därav -och villa om fastigheten utgör den skattskyldiges permanenta bosiad. Elloeftergivligt villkor för uppskov bör vara att den skattskyldige avser attskaffa en faslighet som är likvärdig med den avyttrade. Jag är däremot inteberedd alt tillmötesgå önskemålen om ytteriigare utvidgning av rätten lilluppskov. Pånågra punkter finns del enligt min mening anledning att avvika från kommitténsförslag. Som påpekats vid remissbehandlingen bör uppskovs-rätlen inte vara knuientill den faktiska mantalsskrivningen utan till den fastighet där den skatlskyldigerätteligen hade bort mantalsskrivas. Uppskov bör alltså komma i fråga endast omden skattskyldige hade bort vara mantalsskriven på den först avyttradefastigheten och om han rätteligen skall mantalsskrivas päersättningsfastigheten. Vad nu sagts bör i tillämpliga delar gälla vidbedömning av rätten lill uppskov vid avyttring av del av jordbruksfastighet. Detär angeläget att uppskovsräiten begränsas till sädana fall då en omedelbarbeskattning av vinsten kan antas innebära en väsentlig påfrestning på den skaitskyldigesekonomi. Varje uppskovsbeslut innebär nämligen ett betydande merarbete förtaxeringsmyndigheterna, t. ex. genom att myndigheterna måste bevaka attersättningsfastighet anskaffas och att uppskovsbeloppet avräknas vid avyttringav ersättningsfastigheten. Kommitténhar föreslagit att uppskov skall komma i fråga endasl om realisationsvinstenöverstiger 10 96 av köpeskillingen för den avyttrade fastigheten. Dennaprocentuella begränsning bör enligt min mening kompletteras med en absolutbeloppsgräns, vilken kan sällas till . Uppskov bör alltså kunna medgesendast om realisationsvinsten är större än . Omsvårighet föreligger för den skattskyldige att anskaffa ersättningsfastighetbör enligt kommittén tidsfristen kunna föriängas frän tre till . Med tankebl, a, på all ersättningsfastigheten i princip skall avse den skattskyldigespermanenta bostad anser jag att den nuvarande perioden är tillräckligt lång.Någon dispensregel bör alltså inte införas. Däremot bör emellertid tidsfristensåvitt gäller villor kunna begränsas från tre till tvä år. Avser uppskovet enavyttrad villafastighel, skall alltså ersättningsfastigheten anskaffas föreutgången av det andra kalenderåret , då avyttringen skedde. Prop.1975/76: 180 149 Vidavyttring av ersättningsfastigheten bör man, anför kommittén, ta hänsyn tilldel medgivna uppskovet pådet sättet att uppskovsbeloppet läggs till denrealisationsvinst (eller minskar den realisationsföriust) som avyttringenannars skulle ha föranlett, Förslagel innebär att uppskovsbeloppet kommer attpåverka vinstberäkningen vid avyttring av ersättningsfastigheten med sittnominella belopp och inte - som f n, är fallet - med ett index-uppräknatbelopp. Kommitténs förslag bör enligt min uppfaltning genomföras, Enliglförordningen (1967:752) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avsättning tillfond för återanskaffning av faslighet kan rörelseidkare, som avyttrarfaslighet, få avdrag vid beräkningen av nettointäkt av rörelse för belopp somavsätts till återanskaffningsfond, Föratt avsättningen skall vara avdragsgillfordras bl. a. alt fasligheten använts i rörelsen och att den skatlskyldigehar för avsikt alt anskaffa annan fastighet för användning i rörelsen. Vidarekrävs att den skatlskyldige överiämnar en av bank eller annan kreditinrättningutfiirdad garantiförbindelse motsvarande halva fondavsättningen. Fonden skalllas i anspråk senast under det beskattningsår, för vilket taxering sker undertredje taxeringsåret efter del, då avdrag för avsättningen medgavs. Dennatidsfrist kan föriängas . Om de avsatta medlen inle har tagitsi anspråk på föreskrivet sätt skall rörelseidkaren ta upp motsvarande beloppsom intäkt. Kommitténföreslår alt möjligheten att utnyttja återanskaffningsfond utvidgas till attgälla även när ersättningsfastighet anskaffats eller byggnad uppförts redanföre det beskattningsår, dä fastighet avyttrats. Härigenom erhållsöverensstämmelse med vad som gäller enligt förordningen om uppskov i vissafall med beskattning av realisationsvinst. Som villkor för uppskovet bör dockgälla att det kan antas att fastigheten har förvärvats eller byggnaden uppförtsför att ersätta den tidigare avyttrade fastigheten eller byggnaden. Kommitténsförslag, som inle föranletl några invändningar vid remissbehandlingen, börenligt min uppfattning genomföras. Vidavyttring av en jordbruksfastighet med växande skog beskattas den del av vederiagenför fasligheten som kan anses belöpa på skogen i första hand enligt realisationsvinslreglerna.Är realisationsvinsten i sin helhet skattepliktig - detta förutsätter attinnehavstiden understiger - kommer någon beskattning av inkomst avskogsbruk över huvud tagel inte i fråga. Är däremoi 75 96 avrealisationsvinsten skattepliklig kan beskattning i förvärvskällanjordbruksfastighet äga rum, dock högst lill ett belopp motsvarande 25 96 av realisalionsvinsten.Om realisationsvinst inte uppkommit vid avyttring av skogsfastighet har ipraxis den skatlskyldige inte ansetts Prop.1975/76: 180 150 kunnabeskattas för inläkt av skogsbruk. Kommitténframhäller att den inkomst, som erhålls vid avyttring av växande skog isamband med avyttring av marken, ulgör avkastning av fastigheten. uppfattning synes det knappast finnas skäl att undanta sädanavkastning från beskattning. Kommittén föreslår därför alt inkomst genomavyttring av skog i samband med avyttring av fastighet beskattas i dess helhetsom inkomst av jordbruksfastighet. Skattepliktig realisationsvinst skall ansesha uppkommit endast till den del sådan vinst överstiger inkomsten av skogsbruk. föreslagna omläggningen av beskattningen vid försäljning av skogtillsammans med marken har fått ett ganska negativt mottagande. Ett stortantal remissinsianser anför att det är olämpligt all införa nya regler för skogsbeskaitningeninnan hela detta regelkomplex blir föremål för en genomgripande översyn. Hurskogsinkomster bör beskattas är f n, föremål för överväganden inomfinansdepartementet, I enlighet med vad som framförts vid remissbehandlingenanser jag det mindre lämpligt att föregripa dessa överväganden genom endelreform av del slag som kommittén föreslagit, I detta lagstiftningsärende börenligt min mening reglerna för skogsbeskaitningen inle ändras utöver vad som direklföranleds av mitt förslag beträffande realisationsvinstbeskattningen. Beskattningsäsom inläkt av skogsbruk pä grund av avyttring av skogsfastighet kan f n.komma i fråga endast om avyttringen föranlett realisationsvinst som ärskattepliktig till 75 96, Som intäkt av skogsbruk kan i dessa fall tas upp högsl25 96 av realisationsvinsten. Är hela realisationsvinsten skattepliktig -vilket förutsätter att avyttringen skett från förvärvet - beskattasden del av vederiaget för fastigheten som belöper pä skogen uteslutande som enrealisationsvinst. Beskattning såsom intäkt av skogsbruk har heller inteansetts kunna ske om fastighetsavyttringen inte medfört realisationsvinst. Jaghar i det föregående föreslagit att vid fastighelsavytiring uppkommenrealisationsvinst skall anses skattepliktig till 100 96 oavsett innehavsiidenslängd. Nuvarande reducering av skatteplikten till 75 96 efler innehavföresläs alltså böra slopas. Denna skärpning av realisationsvinslbeskattningenmedför att den del av realisalionsvinsten som tidigare kunde beskattas somintäkt av skogsbruk alltid kommer att realisationsvinstbeskattas. Detta överensstämmermed vad som f n, normalt gäller när en skogsfastighet avyttras frånförvärvet. Jagtoreslär mol bakgrund av del anförda alt vederlag tor växande skog som avyttrastillsammans med marken uteslutande skall beskattas som realisationsvinst.Nuvarande beslämmelser om samordning mellan skogsbeskattning och realisationsvinstbeskaltningbör således upphöra att gälla. Jag vill dock betona att della får ses som enprovisorisk lösning intill dess beskattningen av skogsinkomsler blir föremålför en mer genomgripande översvn. 1975/76:180 151 7.4 Avyttring av aktier 7.4.1 .Allmänna regler for vinstberäkningen Inledning Vinst som uppkommer vid icke yrkesmässig avyttring avaktier beskattas enligl 35 S 3 mom, KL, Vid denna beskattning görs i principinte någon skillnad mellan börsnoterade och andra aktier. Del finns dock vissasärbestämmelser om aktier i fåmansbolag. Dessa behandlar jag i avsnitt 7.4.3.De regler som gäller för aktier tillämpas också på fondandelar och teckningsrättertill aktier, andelar i aktiefonder, ekonomiska föreningar och handelsbolagsamt vissa därmed jämföriiga rättigheter. För aktier och andelar i s, k, äktabostadsföretag gäller däremot andra regler (35 S 4 mom, KL), Kommittén förordar att de nya regler som den föreslagitför aktier tillämpas även på obligationer, föriagsbevis och viss annan lösegendom som f n. beskallas enligt 35 S 4 mom. KL. Jag kommer senare i avsnitten7.5.3 och 7.5,4 att ta upp denna fråga om utvidgning av tillämpningsområdet föraktievinstreglerna. När jag i det följande talar om "aktier" syftarjag, om inle annat framgår av sammanhanget, på egendom som f. n. omfattas avbestämmelserna i 35 S 3 mom, KL. Enligt nuvarande regler beskattas hela vinsten om aktieavyttras frän förvärvet. Därefter reduceras den skattepliktigaandelen stegvis så att den efter två men mindre än tre är utgör 75 96, eflertre men mindre än 50 96 och efter fyra men mindre än 25 96 avvinslen. Någon indexuppräkning av anskaffningskostnaden är inte tillålen. Medvinst avses alliså här den nominella vinsten. Vid avyttring av aktie sominnehafts sker beskattningen enligt en schablonregel, sominnebär att av nettoförsäljningspriset, dvs. försäljningspriset efteravdrag för försäljningsomkosinader, tas till beskattning. Framstår det som sannoliklatt avyttringen skett utan vinst eller med en vinst som inte överstiger avförsäljningspriset sker dock inte någon beskattning. Har aktie avyttrats genomtvångsförsäljning beräknas vinslen inle till högre belopp än enligtschablonregeln. Har aktie förvärvals genom arv, testamente, gåva ellerannat benefikt fång skall man vid bestämmande av innehavstiden gå tillbaka tillnärmasl föregående onerösa fång. Om skattskyldig har fiera aktier av sammaslag, som han förvärvat , får han vid avyttring av några avdessa aktier själv avgöra vilka aktier som skall anses avyttrade. Detföreligger alltså inte någol krav på identitet mellan förvärvad och avyttradaktie. Om aktier förvärvats genom fondemission eller vid nyemission på grundvalav egna aktier, anses de nya aktierna förvärvade som deäldre. Prop.1975/76:180 152 Kommitténanser att det frän principiell synpunkt är riktigast att aktievinstbeskattningenäven efter längre tids innehav träffar den verkliga vinslen. harkommittén framhållit all en beskattning som bygger på den verkliga vinsten kanmedföra belydande kontroll- och utredningssvärigheter. Kommittén anser dock inlealt dessa svårigheter utgör något avgörande hinder mot att välja denna beskatiningsmeiod.Den föreslår all hela vinsten beskattas vid avyttring av aktie som innehaftskortare tid än , medan 30 96 av vinsten las till beskattning vid senareavyttring. Enligt kommitténs uppfattning medför en beskattning av 30 96 avvinsten i stort sett samma skatteuttag som nuvarande schablonregel. Flertaletremissinstanser instämmer i all det i princip är riktigt all låta beskattningav verklig vinst ersätta nuvarande schablonregel, även om de i likheimed kommittén understryker de praktiska svårigheterna, 1 regel har dessaremissinstanser också godtagit att beskattningen skall avse den nominellavinsten. Några remissinstanser har dock ansett att indexuppräkning avanskaffningskostnaden bör få ske, medan andra med hänsyn till befarade tillämpningssvärigheterföreslagit att en schablonregel införs som alternativ till beskattningen avverklig vinst. Jag avser att strax återkomma till frågorna om indexuppräkningoch schablonregler. De remissinstanser som godtagit förslaget om nominellvinstbeskattning, har i regel också accepterat den föreslagna procentsatsen,dvs, 30 96,1 några fall föreslås dock en höjning, bl. a, av LO som anser attprocentsatsen inte bör understiga 75 96, Organisationer som företrädernäringslivet och aktiespararna vill å andra sidan ha en lägre procentsats änden kommittén föreslagit, Ilikhet med kommittén och fiertalet remissinstanser anserjag att starkaprincipiella skäl talar för en övergång från schablonbeskattning till beskattningav verklig vinst. Detta är moliveral redan av det skälet att en schablonregeli vissa fall leder till materiellt otillfredsställande resultat. En beskattningav verklig vinst ger bätlre överensstämmelse med de regler som gäller förbeskattning av vinst vid fastighetsförsäljning. Anledningen till att man vid1966 års reform ändå valde en schablonregel för beskattning av vinst vidavyttring av äldre aktieinnehav var att en beskattning av verklig vinstbefarades medföra alllför slora praktiska problem. Del betonades att aktieägandetkunde förväntas bli relativt spritt genom akliesparklubbar och på annal sättoch att reglerna därför mäste vara lätta att förstå och tillämpa. Depraktiska synpunkterna har i och för sig fortfarande samma betydelse.Utgångsläget är dock annoriunda än det var . Då gällde det att gåöver från ett system, som innebar att vinster vid avyttring efter fem årsinnehav var skattefria, till ett system med en i tiden obegränsad aktievinstbeskattning.Man kunde räkna med att många aktieägare med tanke på den skattefrihet sominträdde inte hade bevarat del underiag som behövdes för en riktigvinstberäkning. har systemet med en i tiden obegränsad beskattningtillämpats . Även om beskattningen vid avyttring av äldreaktier sker efter schablon har en aktieägare Prop.1975/76: 180 153 ändånumera större anledning än tidigare all bevara sill underlag lor vinstberäkningen,efiersom han kan undgå beskattning enligl ,schablonregeln genom att görasannolikt att försäljningen skett utan vinst eller med en vinst som understiger5 96 av försäljningspriset. Tilldessa skillnader i det faktiska utgångsläget kommer att kommittén har utarbetaten ny metod för beräkning av anskaffningskostnaden för äldre aktieinnehav.Denna metod bör tillsammans med vissa hjälpregler som kommittén ocksäföreslagit kunna betydligt underiätta tillämpningen. Jag kommer i det följandeatt mer utförligt diskutera dessa förslag och kommer dä att förorda vissakompletteringar i förenklingssyfte. Jag anser att kommitténs förslag med dessakompletteringar skapar lillräckliga förutsättningar för ett syslem som byggerpå principen om beskattning av verklig vinst även vid försäljning av aktier sominnehafts . Jagtillstyrker således förslaget om beskattning av verklig vinst. 1 likhet medkommittén anser jag att indexuppräkning av anskaffningskostnaden inte bör kommai fråga. Beskattningen bör alltså i princip avse den nominella vinsten. Hänsyntill förväntade ändringar i penningvärdet lår tas när man bestämmer hur storandel av vinsten som skall beskattas. börhela vinsten vara skattepliktig. Därefter bör den skattepliktiga andelenreduceras. Kommittén har föreslagit att av vinsten skall beskattas efter initiali-)eriodensutgång. Den har bedömt all detta förslag innebär i stort sett samma uttag somenligt nuvarande schablonregel (av neltoförsäljningsprisei). Som jagtidigare anfört anserjag all rättviseskäl och fördelningspolitiska skäl talar loren viss skärpning av aktievinstbeskattningen i förhållande till nuläget. Jagföreslår att 40 'Vi av vinslen tas till beskattning vid avyttring efterutgången av initialperioden.