prop · FY0315 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition nr 15 Prop. Regeringensproposition med förslag till ändring i lagen (1947:523) om kommunala åtgärdertill bostadsförsörjningens fränande; Regeringenföreslår att aniaga del förslag som har upptagils i bifogade uldragav regeringsprotokoll. 1propositionen framläggs förslag till de ändringar i lagen (1947:523) om kommunalaåtgärder till bostadsförsörjningens främjande som förutskickats ibudgetpropositionen och som syftar till att ge möjligheter för kommunerna atttäcka föriuster som belöper på minoritetsintressent i allmännyttiga bostadsföretag.Vidare läggs fram förslag som innebär att lagen anpassas till regeringsformensregler för normgivningsmakten. 1 saml Nr 15 Lag om ändring i lagen(1947:523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande Härigenomföreskrives alt rubriken till lagen (1947:523) om kommunala åtgärder tillbostadsförsörjningens främjande' saml 1-4 §§ lagen skall ha nedan angivnalydelse. Lagom kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande m. m. 1§'Kommun äger, om den så finner påkallat för att främja bostadsförsörjningeninom kommunen eller område, i vilket kommunen ingår och som kan anses utgöra enenhet i bostadsförsörjningshänseende, ställa medel till förfogande all enligtde gmnder och i den ordning, som kommunen bestämt, användas till åtgärder isyfte att nedbringa den enskildes kostnader för anskaffande eller innehav aven fullvärdig bostad. Kommun må ej bedriva verksamhet enligt vad nu sagts inomannan kommun utan att sistnämnda kommun samtyckt därtill. / fråga om bostadsföretag, vari kommun äger bestämmande inflytandeoch vars grundkapital delvis består av kapitaltillskott från annan än kommunen,får kommunen ställa medel till förfogande för att täcka hos bostadsföretagetuppkommen föiyalt-ningsföilust även till den del förlusten belöper på sådan medintressentiföretaget. Kommunär skyldig att genom Kommun är skyldig att genom lämpligt kommunalt organ förmedla lämpligt kommunalt organ förmedla lån och bidrag, som utgå av stats- lån och bidrag, som utgå av stats medel i syfte att främja bostadsför- medel i syfte att främja bostadsför- Senaste lydelse 1959:605. Senaste lydelse 1967:309. sörjningen inom riket eller eljest gälla bostäder och lokaler inom bostadsområde, samt all vid sådan statlig låne-och bidragsverksamhet biiräda vid byggnadskontroll och låneförvaltning. sörjningeninom riket, ävensom i övrigt, i den omfattning Kungl. Maj:l närmare bestämmer,biträda vid handhavandet av den statliga låne-och bidragsverksamheten för bo-stadsforsörjningsändamål. Från skyldighet som sagts vare mindre kommun befriad i den utsträckningKungl. Genomlämpligt organ skall kommun fortlöpande samla uppgifter om bostadsförsörjningeni kommunen och på begäran underrätta bostadssökande om möjligheterna att låbostad i kommunen, bostädernas belägenhet, storiek och utrustning,bostadskostnader samt andra förhållanden som bostadssökande behöver kännedomom. 3§' / den omfattning som Kungl.Maj:t beslämmer skall kommun fortlöpande upprätta bostadsbyggnadsprogram isyfte att främja att bostadsbyggandet inom kommunen förberedes och genomförespå ett ändamålsenligt sätt. Bostadsbyggnadsprogramskall upprättas efter samråd med myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer ochtillställas myndigheten. om bostadsbyggnadsprogram meddelas av Kungl. Maj:i ellermyndighet som Kungl. Maj: t beslämmer. Kommunskall fortlöpande upprätta bostadsbyggnadsprogram i syfte att främja attbostadsbyggandet inom kommunen förberedes och genomföres på ett ändamålsenligt sätt. Bostadsbyggnadsprogramskall upprättas efter samråd med myndighet som regeringen bestämmer och tillställasmyndigheten. Om det behövs förbostadsförsörjningens främjande äger Kungl. Maj:t förordna, all kommun skallanordna avgiftsfri bostadsförmedling samt atl kommuner i område som kan anses utgöraen enhet i bostadsförsörj- Om det behövs för bostadsförsörjningensfrämjande skall kommun anordna avgiftsfri bostadsförmedling. 1 område som kananses utgöra en enhet i bostadsförsörjningshänseende åligger .sådan skyldighetkommunerna Paragrafen införd genom 1967:309. ningshänseendeskola anordna gemensam sådan förmedling och tillämpa enhetliga grunder vidanvisning av bostäder. Harförordnande meddelats om gemensam bostadsförmedling skola de deltagande kommunemahandha denna i kommunalförbund. Enas de icke om förbundsordningen eller ändringav den eller om ordförande i förbundets fullmäktige eller styrelse, beslutarlänsstyrelsen eller, om kommuner i mer än ett län beröras, Kungl. 1övrigt gäller lagen den31 (nr281)om kommunalförbund. Däiyid .skallgemensam bostadsförmedling anordnas och enhetligagrunder lillämpas vid anvisning av bosläder. Regeringenkan ålägga kommun atl fullgöra skyldighet enligt försia stycket. Harregeringen ålagt kommuner att anordna gemensam bostadsförmedling skola dedeltagande kommunerna handha denna i kommunalförbund. Enas de icke omförbundsordningen eller ändring av den eller om ordförande i förbundetsfullmäktige eller styrelse, beslutar eller, om kommuner i mer änett län beröras, regeringen. 1 övrigt gäller lagen (1957:281) om kommunalförbund. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Carisson, Feldl, ,, , , . Propositionmed förslag till ändring i lagen (1947:523) om kommunala åtgärder tillbostadsförsörjningens fräinjande. Vidanmälan budgetproposition av anslaget Eftergift av hy-resföriusllån (prop.1975:1, bil. 14 s. 22) förutskickade jag viss ändring i lagen (1947:523) omkommunala åtgärder lill bostadsförsörjningens främjande(bostadsförsörjningslagen) i syfte all ge kommunerna formella möjligheter atllämna ekonomiskt stöd för att täcka kostnader för hyresföriuster för allmännyltigibostadsföretag med minoritetsintressent. Jag anhåller nu att få återkomma tilldenna fråga. 1detta sammanhang vill jag även ta upp frågan om en anpassning av bestämmelsernai bostadsförsörjningslagen till regeringsformens (RF) regler om normgivningskompetensen. Bostadsförsörjningslageninnehåller föreskrifter om såväl befogenheter som åligganden för kommunerna isyfte att främja bostadsförsörjningen och bostadsbyggandet inom kommunen ellerområde, i vilket kommunen ingår och som kan anses uigöra en enhet ibostadsförsörjningshänseende. Enligl1 § bostadsförsörjningslagen får kommun i delta syfte ställa medel tillförfogande för åtgärder som sänker den enskildes bostadskostnader. Kommun fårdock inte bedriva sådan verksamhet inom annan kommun utan dennas samiycke. Enligl2 § första stycket bostadsförsörjningslagen är kommun skyldig att förmedlastatliga lån och bidrag som utgår i syfte att främja bostadsförsörjningen samtalt även i övrigt biträda vid handhavandet av den statliga låne- ochbidragsverksamheten för bostadsförsörjningsändamål. Den närmare omfattningenav detta biträde bestäms av regeringen. Frånovan angiven skyldighet kan mindre kommun befrias i den utsträckningregeringen föreskri ver (2 §andrasiycket). len tillämpningskungörelse(1947:101 Dtill bostadsförsörjningslagen fanns tidigare vissa föreskrifter omsådan befrielse. Genom kungörelse (1957:361) om upphävande av 1 § i nämndatillämpningskungörelse upphörde dessa föreskrifter att gälla vid utgången av år1957. Därefter har inte meddelats några föreskrifter om undantag frånifrågavarande skyldighet. Kommunernasskyldigheler enligt 2 § första stycket bostadsförsörjnings-lagen anges närmare tillsitt innehåll genom bestämmelser i bostadsfi-nansieringsförordningen(1974:946),bostadslånekungörelsen(1967:552)m.fl. författningar angående statliga lån och bidrag i syfte bl. a. att främja bostadsförsörjningoch bostadsbyggande. Enligl bestämmelser i bostadsfinansieringsförordningen ulövaslåne- och bidrags verksam heten förutom av statliga myndigheter även av ettkommunalt organ, del s. k. förmedlingsorganel (3 §). På förmedlingsorganetläggs en rad uppgifier i samband med denna verksamhet. Ansökan om bostadslån,räntebidrag och vinterbidrag ges in till förmedlingsorganel (48 §) som eftereventuell komplettering av handlingarna skall med eget yttrande och meduppgift i fråga om byggnadslov sända handlingarna till länsbostadsnämnden (49,50 §S). Om länsbostadsnämnden föreskriver det, skall förmedlingsorganetföranstalta om teknisk granskning av byggnadsföretaget (49 §). 1 de fall två lånebeslutmeddelas skall även ansökan om slutligt beslut i låneärendet göras hos förmedlingsorganet,som skall sända ansökningen, intyg om besiktning, egel yttrande och övrigahandlingar till länsbostadsnämnden (54 §). Då endasi ett lånebeslut meddelas kanunder vissa förutsättningar förskott betalas ut. Sådant förskott betalas ul avbostadsstyrelsen lill förmedlingsorganet som bestämmer hur förskotlel skallföras låntagaren tillgodo (56 §). Framställning om utbetalning av beviljatbostadslån och vinterbidrag skall göras hos förmedlingsorganet, som skallsända framställningen och övriga handlingar samt intyg om besiktning tillnämnden (58 §). Kontroll över byggnadsföretagets utförande och besiktning avföretaget när det har färdigställts och i förekommande fall under lånetidenskall ske bl. a. genom förmedlings-organets försorg (60 §). Om avsevärd bristföreligger i förmedlingsorganets kontroll eller besiktning kanlänsbostadsnämnden låta utföra kontroll och besiktning på kommunens bekostnad(61 §). Föreligger risk föratt säkerheten för bostadslånet försämras skallförmedlingsorganet anmäla det till länsbostadsnämnden. Anmälan lill nämndenskall också ske om förmedlingsorganel får kännedom om att fastighet ellertomträtt har övergått till ny ägare eller tomträttshavare (62 §). Det åliggervidare förmedlingsorganet att utan kostnad för statsverket även i övrigtmedverka vid åtgärder som behövs för att förebygga föriust för staten medanledning av lån (63 §). Motsvarande uppgifier som de jag nu har redogjort förhar lagts på för-medlingsorganet också enligt bostadslånekungörelsen m. fl.författningar som rör statlig låne- och bidragsverksamhet förbostadsförsörjningsändamål. Enligtkungörelsen (1974:252) om statligt stöd till energibesparande åtgärder ibostadshus kan statligt slöd i form av bidrag och lån utgå för ålgärd somsyftar till bäitre hushållning med energi eller användning av annat bränsle änolja vid uppvärmning av bostadshus (1 §). Även enligt denna kungörelse läggsuppgifter av den art som nämnts på det kommunala förmedlingsorganel. Enligt3 § första stycket bostadsförsörjningslagen skall kommun fortlöpande upprättabostadsbyggnadsprogram i syfte atl främja att bostadsbyggandet inom kommunenförbereds och genomförs på elt ändamålsenligt säll. Beträffandeomfaltningen av den nu angivna skyldigheten gavs tidigare föreskrifter dels i 3§ bostadsförsörjningslagen och dels i tillämpningskungörelse till lagen. Genomen lagändring 1967 överlämnades åt Kungl. Maj:l att i varje särskilt fall fåbestämma om kommun skall upprätta bostadsbyggnadsprogram (prop. 1967:101, L3U43,rskr 264). Enligt 3§ bostadsförsörjningslagen skall kommun alltså nu upprättabostadsbyggnadsprogram i den omfattning regeringen bestämmer. Genom kungörelse(1973:533) om ändring i kungörelsen (1962:655) angående kommunala bosiadsbyggnadspro-gramändrades bl. 2 §, varigenom samtliga kommuner kom att omfattas avskyldigheten att upprätta bostadsbyggnadsprogram fr. o. m. . Enligl3 § sista stycket bostadsförsörjningslagen kan närmare föreskrifter ombostadsbyggnadsprogram meddelas av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer. Kommunernas skyldighet atl upprätta bostadsbyggnadsprogram reglerasnärmare i kungörelsen (1962:655) angående kommunala bostadsbyggnadsprogram.Bostadsbyggnadsprogram skall upprättas för de fem närmast följandekalenderåren (2 §). 1 3 och 3 a §§ regleras närmare vad som skall anges ochredovisas i programmen. 4 och 5 §§ innehåller bestämmelser om förfarandetmedan i 6 § intagits en bestämmelse om att tillämpningsföreskrifter tillkungörelsen meddelas av . Omdet behövs för att främja bostadsförsörjningen kan regeringen enligt 4 § förstastycket bostadsförsörjningslagen förordna, att kommun skall anordna avgiftsfribostadsförmedling. Belräffande område som utgör en enhet ibostadsförsörjningshänseende kan regeringen förordna att två eller flera kommunerskall anordna gemensam bostadsförmedling och tillämpa enhetliga grunder vidanvisning av bostäder. Denna möjlighet att mot kommunernas vilja tvinga dem atlanordna bostadsförmedling har aldrig behövt utnyttjas av statsmakterna. 3Vissa regler i regeringsformen angående normgivningsmakten RF:sregler om normgivningsmakten fmns i 8 kap. Grundlagsreformen innebär att densamfällda lagstiftningen försvinner. De centrala delarna av normgivningen läggshos ensam. iövrigt tillkommer regeringen antingen direkt på grund av beslämmelser i RFeller på grund av delegationsbeslut fattade av i lag. 1RF anges ett antal ämnen där normgivningskompetensen i första hand skall liggahos och utövas genom lagstiftning. De viktigaste av de bestämmelsersom beskriver detta primära lagområde finns i 8 kap. 2, 3 och 5 §§. Avbetydelse i detta sammanhang är reglerna i 5 §. Där föreskrivs lagform för vissnormgivning som gäller kommunernas ställning. Grunderna för ändringar i riketsindelning i kommuner samt grunderna för kommunernas organisation ochverksamhetsformer och för den kommunala beskattningen skall bestämmas i lag. Ilag skall också meddelas föreskrifter om kommunernas befogenheter i övrigl ochom deras åligganden. Delprimära lagområdet är större än del område som tidigare reglerades genomsamfälld lagstiftning. För att i huvudsak kunna bibehålla nuvarande kompetensfördelningmellan riksdag och regering, vilket förutsattes vid den nya RF:s tillkomst, hardet blivit nödvändigt atl delegera en del av vad som faller inom det primäralagområdet till regeringen. De viktigaste beslämmelserna om delegation finns i8 kap. 7 och 8 §§. Reglerna i 7 § avser delegation på den offentliga rättensområde. Denna delegaiionsmöjlighet avser med andra ord bl. a. de normgivningsområdensom beskrivs i 8 kap. 5 §. Inom dessa kan delegation äga rum beträffandeföljande ämnen: 1. Skydd för liv, personlig säkerhet och hälsa, 2. utlänningsvistelse i riket, 3. in- och utförsel av varor, av pengar eller andratillgångar, lillverkning, kommunikationer, kreditgivning och näringsverksamhet,4. jakt, fiske saml natur- och miljövård, 5. trafik och ordningen på allmänplats, 6. undervisning och utbildning. De delar av det primära lagområdet sominte kan öppnas för regeringen genom delegation utgör det obligatoriskalagområdet. Del normgivningsområdesom ligger utanför det primära lagområdet kan betecknas som regeringensprimärområde. Inom detla har regeringen nämligen en direkt på 8 kap. 13 §första stycket 2 grundad behörighet att beslula föreskrifter. Regeringen harvidare på grund av 8 kap. 13 § första stycket 1 behörighet atl utan särskiltbemyndigande meddela föreskrifter om verkställighet av lag. Detta gäller ävenom lagen ligger inom del obligatoriska lagområdet och verkställighetsföreskrifternasåledes rör ett ämne som i princip inle får regleras annal än i lagform. 4.1Kommunalt ekonomiskt stiid till vissa allmännyttiga bostadsföretag budgetproposition (prop. 1975:1, bil. 14, p. 8 5) har jag lämnat enredogörelse för den långivning som sker enligt kungörelsen (1972:760) om lånavseende kostnader för outhyrda lägenheter och för den praxis som med stöd avriksdagens bemyndigande (CU 1973:19, rskr 1973:208) har utbildats vidprövningen av ärenden angående eftergift av hyresförlustlån. Dennapraxis innebär att eftergift beviljas när låntagarens hyresföriustlån uppgår lillminst av taxeringsvärdet för byggnader exklusive centrumanläggningar. Vidberäkning av eftergiftens sloriek minskas lånet med eventuell vinstutdelningoch ett belopp som motsvarar av det nämnda taxeringsvärdet. Vad somhärefter återstår blir föremål för prövning av eftergift. För vissastudentbostadsföretag tillämpas andra normer. Beträffandekommunala och allmännyttiga företag efterger staten i normalfallet hälften avdet på angivet sätt minskade lånebeloppet på villkor att kommunen inlöserresten av lånet. 1 vissa fall efterges större andel av lånet. Närdet gäller kommunala och allmännyttiga företag, där kommunen delarhuvudmannaskapet med någon annan intressent, angav jag i budgetpropositionensom min mening att det finns behov av att uppnå samma ordning som förhelkommunala förelag, dvs. en fördelning av ansvaret för sådana företagshyresförluster mellan staten och kommunen. Jag framhöll därvid att delansvarslagande för kommunerna som den antydda ordningen skulle innebäraförutsatte att kommunerna bereddes formella möjligheter atl lämna ekonomisktstöd för att läcka kosinader för hyresföriuster också för allmännyttigtbostadsförelag med minoritetsintressent efter samma grunder som till helkommunaltförelag. Kommunernas möjligheter i detta avseende borde, anförde jag, knytas tillde fall där slaten efterger del av hyresföriustlån och en regel härom bordelas in i lagen (1947:523) om kommunala ålgärder till bostadsförsörjningensfrämjande (bostadsförsörjningslagen). Vadjag sålunda anförde om behovet av lagstiftning i denna fråga grundades på detförhållandet att de minoritetsinlressenier som det här är fråga om -huvudsakligen Svenska och vissa industriföretag - har medverkat ibostadsföretagen inte i vinstsyfte utan för alt bistå kommunerna med deresurser som dessa intressenter förfogar över, bl. a. i form av erfarenhetrörande byggande och förvaltning av bostäder. Med hänsyn härtill och till minoritetsintressenternasskiftande ekonomiska möjligheter lorde det i många fall inle vara rimligt atlav sådan intressent utkräva ett ekonomiskt ansvar för uppkomna hyresföriusteri proportion till intressentens andel i företagel. Det kan enligt min meningofta vara skäligt atl kommunen på samma sätt som beträffande de helkommunalaförelagen lar hela ansvarel för den del av hyresföriusilånet som inte efterges. Dettorde inle råda någon tvekan om atl kommun kan anslå medel för all läckahyresförluster inom ett helkommunalt företag. Däremoi lorde det vara tveksamtom kommun i fråga om företag med minoritetsintressent kan åta sig ansvaret förstörre del av en föriust än den som kan anses belöpa på kommunen. Kommunen har visseriigenmöjlighet atl före för-lusltäckning lösa ut minoritetsintressent och därigenomomvandla företaget till ett helkommunalt sådant. Delta synes dock innebära enonödig omgång, som dessutom släller ökade krav på ekonomiska insatser frånkommunen. Föratt garantera att kommunerna skall ha formella möjligheter att lämna bidrag tilltäckning av hyresföriuster i här avsedd omfattning förordar jag all frågan klarläggsgenom en ändring i bostadsförsörjningslagen. Vadjag här har sagt om täckning av hyresföriuster tar närmast sikte på föriusterpå grund av oulhyrda lägenheter. Det sagda gäller emellertid även andra föriustersom uppkommer i allmännyttigt eller annat kommunalt bostadsföretagsförvaltning. 1enlighel med det anförda förordar jag all till bostadsförsörjningslagen fogasett sladgande med det innehållet att kommun får ställa medel till förfogandeför all täcka förvaltningsföriust hos kommunalt bostadsföretag medminoritetsintressent även lill den del föriusten belöper på denne. Detnya stadgandet bör placeras som ett nytt andra stycke i 1 §. Somjagnyss nämnde anförde jag i budgetpropositionen alt kommunernas möjligheler atttäcka hyresföriuster i allmännyttiga företag med minoritetsintressent bordeknytas till de fall där staten efterger del av hyresförlustlån. Med den nuförordade ulformningen av lagändringen, som alltså avser även andra förvaliningsföriusterän hyresförluster, saknas anledning till en sådan anknytning tilleftergiftsfallen. 4.2Anpassning till de nya reglerna om normgivningsmakten Bostadsförsörjningslagenoch med slöd av den meddelade föreskrifter innehåller bestämmelser omåligganden för kommunerna i olika hänseenden. Det är alltså här fråga omföreskrifter som enligt 8 kap. 5 § RF skall meddelas av . 1 den månföreskrifterna avser de ämnen som uppräknas i 8 kap. 7 S kan överiämnatill regeringen alt meddela sådana föreskrifter. Somhar framgått av vad jag tidigare anföri innehåller 2-4 SS bostadsförsörjningslagenf n. bemyndiganden, som tillåter regeringen alt bestämma omfattningen av vissakommunala skyldigheter. De aktuella bestämmelserna i bostadsförsörjningslagenoch föreskri fler som knyter an lill den handlar om statliga lån och bidrag tillbostäder och vissa lokaler samt om kommunala bostadsbyggnadsprogram ochbostadsförmedlingar. Dessa föreskrifter kan endast delvis anses röra sådaniämne som nämns i 8 kap. 7 i; RF. De bemyndiganden som har lämnats avsersamtliga de skyldigheter som kan åläggas kommunerna, dvs. även sådant somenligt RF inte faller inom det delegeringsbara områdei. Det är enligt minmening inte lämpligt att söka begränsa bemyndigandena på sätt RF kräver. 1stället bör man utmönstra bemyndigandena ur lagen. Utmönstrasbemyndigandena uppstår frågan hur omfattningen av kommunernas skyldigheler lagteknisktskall preciseras. Två lösningar är därvid möjliga. Antingen kan man till lagenföra över vissa av de föreskrifter som regeringen har meddelat. Eller också kanlagen ändras och kompletteras så atl vad regeringen föreskriver kommer attinnefatta endast sådana fö- reskrifterom verkställighet av lag som regeringen kan ge utan stöd av bemyndigande. I detlahänseende har man enligt min mening anledning alt skilja på regleringen avvilka kommuner som skall omfattas av skyldigheterna, å ena sidan, och vadskyldigheterna skall omfatta, å andra sidan. 12 S bostadsförsörjningslagen finns bemyndigande som tillåter regeringen altbesluta angående omfaltningen i båda nu angivna hänseenden. Paragrafens andrastycke innehåller elt bemyndigande för regeringen alt befria mindre kommun frånde i första stycket angivna skyldigheterna. Som jag har anfört tog man1957 bort de föreskrifter Kungl. Maj:t meddelat angående vilka kommuner somskulle omfattas av skyldigheterna och några föreskrifier har därefter intemeddelats i detta hänseende. 1 2 § angivna skyldigheter gäller alllså församlliga kommuner. Genom genomförda kommunindelningsreformernaoch de allt större möjligheter kommunerna därigenom har fåll atl hjälpa tillmed angiven statlig låne- och bidragsverksamhet kan enligt min mening inteheller för framtiden förväntas uppkomma något behov av undantag från dessakommunala skyldigheter. Jag anser det därför inte vara nödvändigt alt ersättabemyndigandet för regeringen med några föreskrifier i lagen som medger undanlagfrån dessa åligganden. I2 § bostadsförsörjningslagen finns som jag har nämnt även en bestämmelsesom tillåter regeringen att närmare bestämma omfaltningen av det biträdekommunerna skall lämna. Som jag har redogjort för finns det närmare innehållelav kommunernas skyldigheter angivet i de kungörelser som behandlar statliga lånoch bidrag inom bostadssektorn. Frågan blir då om de uppgifter som i dessaförfattningar läggs på kommunerna täcks av de i lagen angivna skyldigheternapå ett sådani sätt att de kan anses vara endast verksiällighetsföreskrifter tilllagen. Beträffande denna fråga vill jag erinra om vad chefen för juslitiedeparlemenletanförde i propositionen angående grundlagsreformen (prop. 1973:90 s. 211). Hanansåg att det i viss utsträckning torde vara ofrånkomligt att tillåta, atlregeringen med stöd av sin behörighet atl beslula verkställighetsföreskrifteräven i materiellt hänseende "fyller ut" en lag, även om lagen i ochför sig skulle befinna sig inom det obligatoriska lagområdet. Han tilladeemellertid att en förutsättning härför måste vara att den lagbestämmelse somskall kompletteras är så detaljerad atl regleringen inte tillförs någolväsentligt nylt genom den av regeringen beslutade föreskriften.