prop · FZ03129 · 1975-12-31 00:00:00 — Isamband med valen av vetenskapliga ledamöter i råden skall vart tredje åranordnas särskilda rådskonferenser. Som underlag för rådskonferensensdiskussion skall föreligga en rapport från resp. råd och FRN. Vid dessarådskonferenser skall rådens verksamhet kuima göras till föremål för granskningoch diskussion. Företrädareför aUmänna intressen bör få en klar majoritetsställning i FRN. Övrigaledamöter i FRN bör representera forskningsråd eller motsvarande organ. FRUanser att allmänintressena i FRN bör företrädas av politiskt valda samhällsrepresentanter. Depolitiskt förtroendevalda ledamötema av FRN bör vara sju till antalet och jämtesuppleanter utses av regeringen. Regeringen bör vidare utse ordförande. Deråd eller motsvarande organ som har alt stödja den forskning avinomvetenskaplig betydelse som bedrivs vid imiversitel och högskolor skaU vararepresenterade i FRN med vartdera en ledamot jämte suppleant. Det innebär att,utöver de föreslagna tre råden inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde, även och bör vara företrädda i FRN. Respektiveorgan bör själva utse sina företrädare. Ledamöter i FRN bör kunna utses för högst två perioder iföljd. För ordföranden «, FRN bör dock denna be-gränsiung inte gälla. 1975/76:129 14 Motbakgrund av en kortfattad diskussion av vissa planeringsbegrepp använda ilångsiktig myndighetsplanering saml en kort beskrivning av planeringen vidvissa statliga myndigheler inom FoU-områdel gör uiredningen en analys avsärdragen i forskningsrådens planeringssituation. Med detta som underlagredovisar utredningen överväganden om utformningen av arbetsformerna i den nyarådsorganisationen. Denforskning rådsorganisalionen stöder har ofta extremt långsiktiga, oföralsägbaraeller svåravläsbara effekter. Mer konkreta planeringsbehov yppas dock inom denforskning främst inom det naturvetenskapliga och medicinska området som ärberoende av omfattande och dyrbar utrustning. Forskningen inom många av rådensområden är dessutom personalintensiv med åtföljande bindningar i t. ex.tjänster. Universitets- och högskoleväsendets utveckling är av fundamental betydelseför rådens möjligheter atl stödja och ta initiativ till forskning. Utvecklingeninom sektorsforskningen vidgar rådens kontaktyta gentemot sektorsorganen. Deninternationella vetenskapliga utvecklingen påverkar och starkt dekrav som ställs på råden från forskare och samhället i övrigt. Artenav rådens uppgifter och de särskilda förutsättningar som gäller för dem gör altrådens planeringsunderlag i flera avseenden är svagare än andra myndighetersoch delta måste påverka uppläggningen av och formerna för deras planering. uppfattning måste även en huvuduppgift för råden varaatt bedöma och besluta om finansiering av forskningsprojekt initierade av enskUdaforskare eller grapper av forskare. Vid sidan härav har dock råden en -viktiguppgift i att på eget ansvar initiera forskning som de bedömer angelägen pågrund av dess sam-häUsrelevans och/eUer inomvetenskapliga betydelse. av underlag och för andra förberedelser inför den vetenskapUgaprövningen och bedömningen av den forskning som kan komma i fråga för ellerhar rådens stöd skall åvila råden och deras granskningsorganisation. FRN skaU imån av behov kunna utnyttja granskningsorganisationen. Ansvarför planering och initiering av forskningsinsatser åvUar både råden och FRN. Rådensvarar för systematiska behovsinventeringar och omgivningsstudier samt förupprättandet av översiktliga handlingsprogram inom sina områden. FRNskall initiera och även svara för inventeringar, studier och utredningar avgemensamt intresse för rådsorganisationens långsiktiga planering. 1975/76:129 15 Förverksamhetsplanering, budgetplanering saml uppföljning och kontroll är varjeråd och FRN ansvarigt inom sitt område. Rådenansvarar för bedömning av utrustningsbehov och utrustnings-planering inom sinaområden, medan FRN svarar för fördelning av medel för finansiering av tung utrastning. Ansvaretför planeringen och tillsättandet av forskartjänster har resp. råd. Utredningenanser del angelägel all bevara rådens frihet alt själva utforma sitt arbete ochpröva nya arbetsformer. FRU:s synpunkter på gransknings- och initieringsarbeteti rådsorganisationen har därför karaktär av rekommendationer. De bör alltså inleläggas lill grund för reglerande bestämmelser men beaktas av råden och FRN vidutformningen av rådens gransknings- och prioriteringsratiner och vid rådensoch FRN:s initierande verksamhet. Ettsystem med särskilda grupper för granskning och prioritering knutna till deenskilda råden men som kan utnyttjas av hela organisationen anser utredningenvara den lämphgaste arbetsformen i den nya organisationen. Det är enligtutredningens uppfattning angeläget att i grapperna för granskning ochprioritering ges utrymme för representation för bl. a. folkrörelser,intresseorganisationer, arbetsmarknadens parter och sektorsföreträdare. I ettgranskningssystem bör vidare såväl behovet av starkt specialiserad kompetensför särskilda forskningsområden som behovet av geografisk representativitetoch förtrogenhet med olika forskningsmiljöer kunna tillgodoses.Representationen för olika särintressen och discipliner på granskningsgrappsnivånutgör sålunda ett mycket betydelsefullt komplement tUl de relativt små råden. Granskningsgruppemabör utses av resp. råd som vid behov kan inhämta förslag fråö olika organ. Dengranskning av rådens arbete som skall företas vid de av utredningen föreslagnarådskonferenserna bör även inbegripa rådens granskningssystem. Därvid kaneventuella skevheter i grappemas sammansättning bli föremål för debatt. Den aktivitetskontroUsom den nuvarande skyldigheten för forskare med rådsanslag att årligenavrapportera pågående arbete tUl råden innebär bör bibehållas och utvecklas.Vid sidan av den allmäima utvärderingen av varje projekt bör regelbundet vissaforskningsprojekt som är principiellt intressanta från vetenskapliga ellersamhällssynpunkter intensivgranskas. Debeslut som forskningsråden och deras prioriteringsorgan fattar underprioriteringsarbetet bör så långt möjligt öppet delges omgivningen och i förstarummet den som söker rådets stöd för genomförande av forskningsprojekt. Sammakrav på öppen redovisning och insyn bör gälla rådens utvärdering. FRNskall på eget initiativ eller efter förslag från såväl forskningsråd som sektoriellaeller andra organ kunna tUlsätta särskilda arbetsgrapper 1975/76:129 16 förinventering och precisering av forskningsbehov och forskningsmöjligheter ochför planering och formulering av förslag till forskningsprogram inom områdendär nämnden bedömer sådana insatser vara angelägna. FRNbör ha särskilt ansvar för vissa frågor som är av gemensamt intresse fö|r helarådsorganisationen. För sådana ändamål bör inrättas delegationer. FRU nämnersom exempel på sådana delegationer den nuvarande samarbetskommittén för långsiktsmotiveradforskning, kommittén för forskningsorganisation och forskningsekonomi, delegationenför tjänsteorganisatoriska frågor, finansiering av dyrbar vetenskaplig utraslnmg,personalfrågor, information och dokumentation samt internationelltvetenskapligt samarbete. Utredningenföreslår att i rådsorganisalionen genomförs en fast utformad planering,verksamhetsplanering, med en tidshorisont av . Ärligaverksamhetsberättelser bör även fortsättningsvis inges lill regeringen avsåväl råden som FRN. Av stor vikt är att garantera möjligheter lillrättvisande och meningsfulla jämförelser mellan råden. FRN och dess sekretariatbör svara för forskningsstatistiken i organisationen. Deberättelser som FRU föreslår skall vara diskussionunderlag vid de vart tredjeår återkommande rådskonferenserna bör utgöra tyngdpunkten i informationen områdens och FRN:s verksamhet. Utredningenhar ännu inte slutfört de delar av utredningsarbetet som gäller information ochdokumentation. för forskningsinformation som främst har lUluppgift att ge ut tidskriften och framsteg bör knytas tiU FRN. FRNbör även i övrigt ges ett ansvar för gemensam utåtriktad information medanråden bör svara för information av rådsspecifik natur. 3.6Ledning, administration och anslagssystem Rådenoch FRN beslutar var för sig i plenum efter pröviung i gransknings- och initieringsgrappereller andra rådgivande organ samt efter beredning i sekretariatet. Råden och FRNskall ha möjlighet att efter särskilda beslut för visst ärende eller grupper avärenden delegera beslutanderätten tUl arbetsutskott samt till ordförande,sekreterare eUer aiman tjänsteman. Det bör finnas möjligheter tUl ekonomiskersättning för ordföranden eller aiman ledamot vid ledighet för att utföraråds-uppdrag. FRU finner del dock inte motiverat med heltidsanställd ordförande. Utredningenförordar atl beslut om stora anslagsbelopp nuvarande beloppsgräns . inte längre skall behöva underställas regeringen. FRUföreslår att till vart och ett av de tre råden samt till FRN knyts ettsekretariat. Varje sekretariat skaU som chef ha en hu-vudsek- Prop.1975/76:129 17 relerare.Varje sekretariat föreslås dessutom ha en administrativt ansvarig tjänsteman,kanslichef, som svarar för samordning av sekretariatets löpande tekniskt-administralivaverksamhet och samarbete med övriga råd och FRN. Utredningen föreslår attfrågan om fasta tjänster på byråchefsnivå prövas vid fastställandet avpersonalslat för rådens och FRN:s sekretariat. FRUredovisar en principmodelJ för organisation av ett rådssekretariat, därsekretariatet delats upp på å ena sidan en forsknings- och planeringsfunktionoch å andra sidan två administrativt inriktade funktioner: en ekonomiskt-administralivfimktion och en servicefunktion. En organisationskommitté bör tillsättas föratt behandla frågor rörande den närmare utformningen av sekretariaten. Medeltill forskningsråden bör liksom anvisas under ett reservationsanslagför vart och ett av forskningsråden. På motsvarande sätt bör ettreservationsanslag anvisas lill FRN. Uiredningenföreslår vidare att ett särskilt reservationsanslag anvisas tiU FRN för långsiktsmotiveradforskning. Vidarebör ett särskilt förslagsanslag anvisas till FRN för rådsorganisationensgemensamma utåtriktade informationsverksamhet. Utredningenföreslår att rådens merkostnader som föranleds av lönehöjningar till följd avlöneavtal täcks med medel från anslaget till täckning av merkostnader för löneroch pensioner m. m. efter samma regler som gäller för programanslagen och driftkostnadsanslagentill universiteten. Arbetsformernai den nya rådsorganisationen kan, enligt utredningen, väntas ställa ökade kravpå rådens kansliorganisation. En basorganisation i form av en personalstat börfastläggas för vart och ett av råden och för FRN. Därutöver bör råden och FRNav de anvisade reservationsanslagen till forskning fritt kunna avsätta medelsom bedöms behövliga för förvaltningsändamål. Därigenom kan åstadkommas enönskvärd vägning av förvaltningskostnader mot forskningskostnader. FRUframhåller alt med denna relativt fria konstraktion för beslut om förvaltningskostnaderföljer krav på en noggrann redovisning i efterhand av anslagens utnyttjandesåväl i de årliga verksamhetsberättelserna som i de särskilda redogörelsernatill rådskonferenserna. Koslnadernaför publicering av forskningsresultat och -rapporter bör som hittiUs bestridasfrån rådens anslag. FRU avvisar således tanken på ett särskUtpubliceringsanslag. Utredningen anser att detaljeringsgradeni föreskrifterna om fördelning på koslnadsslag bör anpassas till rådens behovav beslutsunderlag och önskemål om styrning av enskilda projekt.Forskningsanslaget bör betraktas som en budget för projektet där de ohkakostnadsslagen inte är fritt utbytbara mot varandra. Förforskningsråden skulle enligt utredningens menmg en projeklvis 2 1975/76.1 saml. Prop.1975/76:129 18 genomfördkostnadsredovisning och kostnadsuppföljning i många faU ge ett värdefulltunderlag för utvärdering och för prövning av fortsatta forskningsanslag. Denekonomiskt-administraliva kontrollen av anslagen bör som handhas avde myndigheter som förvaltar de av råden utdelade anslagen. 3.7Fördelningen av ansvar och kostnader mellan råden och andra organ Utredningendiskuterar principer för fördelningen av kostnadema för forskningsprojektmellan råden samt universitet, högskolor och fristående forskningsinstitut.FRU anser alt en ändrad fördelning av vissa kosinader framför alltlokalkostnader mellan råden och läroanstalterna och en ytterligareprecisering närmast har pedagogiska fördelar. Mot detta får ställas de ökadeadministrativa kostnader ett sådant system medför. FRU är mot denna bakgrand inleberedd föreslå en principiell omläggning av fördelningen av ansvaret för kostnademaför forskningsverksamheten vid universitet och högskolor. Den f. n. rimligasteutvägen är att de problem som råder inom vissa delar av del berörda områdetpreciseras och från fall till fall löses gemensamt av rådsorganisalionen ochläroanstalterna samt att läroanstalternas anslag och anslagen för utrastningdimensioneras så att universiteten och högskoloma kan fortsätta att ta emotoch härbärgera forskningsprojekt som råden stöder. FRU påpekar att vissaforskningsinstitut är ålagda atl ta ul full kostnadstäckning för sinforskningsverksamhet. Detla kan innebära atl deras anspråk på medel för ettvisst projekt måsle sällas högre än om motsvarande projekt hade föreslagils aven forskare anställd vid ett universitet. FRU finner det angeläget attsärskilda forskningsmedel anvisas till dessa forskningsinstitut. Dessa medel kandå användas separat efter vederbörande instituts egen bedömning ellerkombineras med anslag från forskningsråd eller motsvarande organ. Idelta sammanhang behandlar FRU rådens uppgift att ta tUlvara, fånga upp ochutveckla ny forskning som, i den mån den visar sig fraktbar, senare kaninförlivas med den fasta organisationen. Utredningen renodlar resonemangsvistvå alternativa roller för råden. I den ena får råden ullalat och enbart rollensom plantskola för sådan forskning som senare skall kunna införlivas med fastorganisation. Universitetens och högskolornas fasta forskningsorganisationskulle i detla alternativ få praktiskt taget hela sin tillväxt via råden. Detandra renodlade alternativet innebär att råden inte strävar efter enöverföring tUl den fasta organisationen. Råden skulle i ett sådant system kommaatt vid sidan av universiteten successivt bygga upp fasta resurser förforskning. Utredningenföreslår inte en renodling som skulle innebära att uni- 1975/76:129 19 versitetens och högskolornas långsiktigaforskningsexpansion skulle bindas tUl de prioriteringar som görs avforskningsråden men betonar rådens uppgifl alt medverka i den långsiktigautvecklingen och förnyelsen av universitetens och högskolornasbasorganisation. FRU föreslår alt rådsorganisationen och UKÄ vart tredje åri sina anslagsframställningar skall ge ell samlat förslag till överföringar. Utredningenbedömer det ackumulerade överföringsbehovet vara så stort alt det inledningsvismotiverar särskilda insalser. Utredningen föreslår att regeringen anvisar ensärskild planeringsram när del första uppdraget alt planera dessa överföringarges. I detla sammanhang betonar FRU alt råden för atl systemet skall fungeraväl måste få behålla dispositionsrätten över de medel som frigörs vidöverföringarna. Dessa skall möjliggöras genom nettotillskott lUl de mottagandeorganen. Systemet gör det möjligl för regering och riksdag atl pröva varjeenskild överföring och omfattningen av de insalser som skall göras. Ansvaret för insamling, registrering och bearbetning avdata och forskningsmaterial av permanent eller mycket långsiktig natur bör sålångt möjligt förläggas lill andra organ än forskningsråden. En samladutvärdering och prövning av samtiiga aktiviteter av detla slag bör genomförasav råden för alt precisera de alternativ som förehgger: omstrukturering,nedläggning, överföring tiU andra organ eller fortsall rådsanknytning. 3.8 Samarbetet tnellan rådsorganisationen ochuniversitetskanslers ämbetet Utredningenföreslår inle att något särskilt samrådsorgan inrättas för samarbetet mellanrådsorganisationen och universitelskanslersämbetet. Frånvaron av formellasamarbetsorgan gör det än viktigare att andra samarbetsformer prövas ochutredningen pekar på följande möjligheter: framstäUning avbeslutsunderlag av gemensamt intresse samarbete vidutarbetande av de treårsberällelser som råden och FRN skall avge direktapersonsamband mellan råden och det centrala verkets beredningar framläggande avgemensamma förslag även i andra frågor än sådana som rör överföringar. FRU redogör för utredningens tidigare behandling av fråganom slöd lill teknisk grundforskning och gränsdragningsproblemet mellan å enasidan AFR/NFR och å andra sidan STU. Utredningens förslag i denna fråga redovisades i enpromemoria, överlämnad lill UtbUdningsdepartementet , och nu 1975/76:129 20 FRU:s förslag innebär alt STU även i fortsättningen bör haansvaret för finansiellt stöd till teknisk grandforskning. En särskild nämndbör inrättas inom STU som enbart har atl syssla med tekniskagrundforskningsfrågor. Denna nämnd för teknisk grundforskning bör disponerasärskild medelsram. FRUpåpekar alt den vid sitt förslag rörande sammansättningen av FRN utgått frånatt FRU:s förslag läggs till grund för det fortsatta arbetet med atl öka STU:smöjligheter alt främja teknisk forskning av grandforskningskaraktär. Detstörre ansvar råden numera har för personal av olika kategorier, de delvisvarierande former som tiUämpas både när del gäller slag av tjänster och när dett. ex. gäller metoder för tillsättning och anställningsvillkor gör, enligtFRU, en översyn av dessa förhållanden och en prövning av de tillämpadesystemens ändamålsenUghet angelägen. bör av regeringen ges iuppdrag att i samråd med berörda organ bl. a. UKÄ, läroanstalterna och defackliga organisationema och under fortlöpande kontakt med forskaralbUdningsut-redningenutreda dessa frågor. FRUframhåller att de beslut råden fattar när de föreslår innehavare av ellerbesätter personUga forskartjänster ofta är livsavgörande för dem som berörs.Inom hela rådsorganisationen bör därför gälla att sådana tjänster ledigkungörs.Rådets beslut om förslag eller tillsättning bör föregås av särskUdsakkunniggranskning av de sökande. Skäl talar för att även möjlighetema lillöverklagande av rådens beslut i dessa ärenden klarläggs. FRUanser vidare att det bör övervägas om råden bör ges bemyndigande alt inrättaett visst antal tjänster för vUka bastjänster garanteras utan alt bemyndigandenaavser viss typ av tjänst. FRUförutsätter att till FRN knyts en delegation för personalfrågor. 3.11Finansieringen av dyrbar vetenskaplig utrustning Utredningenföreslår, efter mönster av vad som tUlämpas för styrelsen för tekniskutveckling, att till FRN:s förfogande stäUs ett reservationsanslag avsett atlanvändas för finansiering av dyrbar utrastning. Medel som disponeras underanslaget skall jämte ränta återföras till statsverket. Genom att utnyttja detlaanslag kan forskningsråden sprida kostnadema för dyrbar vetenskaplig utrastningöver , vUket ökar rådens möjligheter att planera sin verksamhet. Detföreslagna anslaget skall inte disponeras för alltför små objekt. Dessa skaUalltfort kunna planeras in i rådens normala anslagsutdelning och omedelbartavskrivas. Utredningen rekommenderar att inves- 1975/76:129 21 teringsanslagelutnyttjas för utruslningsobjekl som är dyrare än . men föreslår ocksåalt i varje fall inledningsvis strikta regler för beloppsgränser undviks. InomFRN bör finnas en delegation för vetenskaplig utrustning som bereder frågorrörande fördelning av anslaget, avskrivningslider etc. I delegationen bör,utöver företrädare för , , och , ingå representanter för UKÄ, ,och samt de övriga ledamöter som FRN bestämmer. Dåsärskilda skäl föreligger bör det vara möjligt för FRN att av sitt eget anslagge direkt slöd till ulruslningsprojekt för vilka kostnaderna är mycket höga. När StäUningtagits till utredningens förslag och de organisatoriska förutsättningarna i utrustningsfråganföreligger bör en utredning göras för atl pröva möjligheten all få till stånd eltfungerande och ekonomiskt lönsamt förhyrnings-, bytes- eUer lånesystem förvetenskaplig utrustning. I denna utredning, som bör göras av FRN genom dessdelegation för utrustningsfrågor, bör prövas olika vägar att göra detförmånligt för institutioner med outnyttjad materiel att låta denna komma tillanvändning på annat håU. Utredningenanser sig sakna möjlighet atl uppskatta den önskvärda storleken av anslaget förtung utrustning. FRU utgår från att forskningsråden lämnar förslag tillerforderlig medelsanvisning. 3.12Genomförande av utredningens förslag FRUföreslår atl den nya rådsorganisationen träder i kraft senast den 1 juli 1977.Genomförandet bör förberedas av en organisationskommitté. bör ankomma alt lägga fram förslag tillanslagsframställningar för FRN för /78. HFR och SFR börtillsammans avge förslag till anslagsframställningar för det nya humanistisk-samhällsvelenskapligaforskningsrådet samt NFR och AFR tUlsammans för det nya naturvetenskapligarådet. Igod tid före den tidpunkt då rådsorganisalionen planeras träda i kraft bör valav ledamöter ha genomförts. Utredningen föreslär att elektorsval inför val avrådsledamöter genomförs tidigt 1977 samt atl val av rådsledamöter och de förstarådskonferensema genomförs . Rådenbör efler inrättandet välja representanter i FRN. Råden och FRN börsamtidigt utse huvudsekreterare. Det bör åvila ordförandena alt förberedabeslut härom. 1975/76:129 22 Mångaremissinstanser berömmer utredningens analys av vissa begrepp inomforskningsområdet och utförliga redovisning av den statligt finansieradeforskningen saml forskningsrådsorganisalionens framväxt och utformning. Utredningensbelänkande innehåller i dessa delar inga egentliga förslag. I vissa yttrandenframförs dock med anledning av FRU:s redogörelse synpunkter på bl. a. den sektoriellaforskningsorganisationen och relationerna mellan denna och delsuniversitet/högskolor, dels forskningsråden. Dessa frågor behandlas i detfortsatta utredningsarbetet inom FRU. Berörda remissyttranden torde kunna gevisst underlag för utredningens överväganden och kommer därför att överlämnastill utredningen. Jagredovisar i det följande remissinstansernas synpunkler på förslagsdelen av FRU:sbetänkande. 4.1Den framtida organisationens ramar Flertaletremissinstanser ansluter sig lill FRU:s principiella resonemang rörandeforskningsrådsorganisationen. BFRbeklagar att sambanden med forskningsberedningen och de alternativa förslagenför organisationen som helhet inte närmare studerats. FUN kan i allt väsentligtansluta sig till FRU:s preciseringar av de krav som bör ställas pårådsorganisationen. FUN vill dock starkare än FRU stryka under betydelsen avorganisationens förmåga till successiv omprövning av verksamhetens inriktningoch organisation. LOframhåller att inflytandet på forskningsområdet är mycket ojämnt fördelat isamhället och att en förändring kommer alt ta . Utifrån dettaperspektiv är del, enligt LO, klart alt forskningsråden kan spela en betydanderoll som påskyndare av en nödvändig förnyelse. Forskningsråden har, i motsatstill universiteten och högskolorna, möjligheter att relativt snabbt göra omprioriteringaroch rikta in sin verksamhet på angelägna områden, t, ex. inom arbetslivet. LOmenar dock att FRU i slor utsträckning saknar detta perspektiv och atl del ären allvarlig brist som också sätter sina lydliga spår i utredningens förslag. Arbetarskyddsfondenanser att, om de mål som FRU satt upp för rådsorganisationen skall tillgodoses,det förefaller mest konsekvent alt välja en organisation med samordning underen lekmannadominerad styrelse. kan i slörre avvägningsfrågor,främst när del gäller prioriteringen och inriktningen på lång sikt av rådsorganisalionensverksamhet, uppträda med krafl och auktoritet. Den skulle också bli en centralkontaktpunkt gentemot andra organ som stöder forskning. BFRanser atl det inle kan uteslutas alt en centraliserad rådsorganisation ocksåskulle kunna fungera väl. 1975/76:129 23 kan det ifrågasättas om en långt gående integration ärönskvärd ur forskarens synvinkel.