prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76:100 Bilaga 8 8 skogsprodukter, olja och annatmassgods ansetts motivera en satsning på fartygstransporter. Sedan olikautredningar behandlat frågan om utbyggnad av västgötaled harriksdagen begärt en förnyad, ingående prövning av denna fråga. Ibetänkandet (Ds K 1975: 3) Utbyggnad av västgötaled har behandlatsbl. a. ett alternativ med utbyggnad av västgötaleden till 4,2 m djupgående,vilket skulle tillåta passage av fartyg med upp till 1 500 tons lastförmåga. Påen sålunda utbyggd kanal räknar utredningen med en godsmängd av ca 100 000 tonper år, eller av godsmängden påTrollhätte kanal. Investeringskostnaden beräknas till 150 milj. kr. i1974 års prisläge. De mycketblygsamma godsmängderna beror enligt utredningen på att de grundläggande förutsättningama i fråga om geografiskt läge, godsunderlagm.m. är helt annorlunda för än för de övriga nämnda kanalerna. Av betänkandet framgår att en utbyggnad av väsl-götaledenär såväl företagsekonomiskt som samhällsekonomiskt klart olönsam. Utredningenavstyrker därför en utbyggnad och föreslår i stället en upprustning av helakanalen, inkl. elektrifiering av slussarna på västgötaleden, för att värna omkanalens värde som turistled och byggnadsminnesmärke men även med hänsyn tillden lasttrafik som bedrivs på västgötaleden. Kostnaderna för en sådanupprustning har prisläge angetts till 33 milj. kr. Som ett led iberedningen av kanal-frågan ingår överläggningar med intressenterna i Götakanälbolag om betingelserna för den fortsatta driften av kanalen. Dessaöverläggningar bygger på förutsättningen att enupprustning av kanalen koriimer till stånd och att bolaget även fortsättningsvissvarar för driften av kanalen. Den snabba ökningen av passagerarantalet samtutvecklingen av flyg-materielen har medfört stora statliga investeringar iflygplatser och flyg-säkerhelsanläggningar. På pågårarbeten avseende en ny utrikeslerminal somplaneras kunna tas i bruk i slutet av. Arbetena ochinstallationerna' följer'i stort sett tidsplanerna. På pågår mark- ochanläggningsarbeten.' Grundarbetenaför stationsbyggnaden och övriga byggnader har igångsatts. Flygplatsenär planerad att tas i drift ..Inom ramen för de s. k.ATCAS-projekten pågår arbeten för att genomföra en långt gående automatiseringav trafikledningsprocessen i syfte alt införa yttäckande flygkontroll. beslutadevåren om én ny organisation för luftfartsverket (prop. 1975: 81, : 16, rskr 1975: 197). Den nya organisationenavses genomförd i etapper med början . Inom postverketfortsätter de senaste årens omfattande rationaliseringsåtgärder med bl. a.fortsatt automatisering av postbehandlingen, införande av ADB-teknik ochautomatisering av kassaarbetet. 1975/76:100 Bilaga 8 9 Den socialaservice genom lantbrevbärare som postverket införde under /74har mött stort intresse. Redan nu har ett stort antal kommuner avtalat medpostverket om att anlita lantbrevbärarna förserviceuppdrag av social karaktär, t. ex. hembesök hos äldre och distributionav varor. Inom televerketfortsätter strävandena att upprätthålla en god service åt kunderna. Den inrikestelefontrafiken är helt automatiserad. Avden utrikes trafiken kan kopplas automatiskt. På telefonsidansker omfattande tekniskt utvecklingsarbete som avses leda till såvälförbättrade apparattyper (knappvalstelefoner) som abonnentväxlar med utvidgatsortiment av tjänster. Radio- och mobiltelefonutruslningar av skilda slagvinner ökade marknader och på larmsidan har verket etablerat samarbete medAllmänna i syfle att kunna erbjuda en mera fullständig service.Ett ällmänt separat datakom-' munikationsnätavses kunna tas i bruk , varvid de olägenheter som följerav att telefonnätet används för dalakommunikation bortfaller. Anslagen för nästa budgetår inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde föreslås uppförda med ca 6 695,5milj. Detta innebär en ökning i förhållande till statsbudgeten /76 med ca 565 milj. kr. Kostnaderna iaffärsverken täcks av verkens intäkter. Kostnadema (exkl. avsättning tillvärdeminskningskonton) för postvei-ket, , SJ och luftfartsverket beräknas för innevarande budgetår till ca . Investeringaroch underhåll inom samfärdselsektorn inberäknat posl-och teletjänster uppgickunder till ca . I detla belopp ingår inte till privat konsumtion och firmabilstrafik hänförligafordonsinvesteringar. Av samtliga nyinvesteringar i landet svarade samfärdselsektornför . Det inrikes persontransportarbetet beräknas ha ökatmed i genomsnitt till ca 80 miljarder personkm (fig. 1).Resekonsumtionen har därmed varit en av desnabbast växande sektorerna inom den privata konsumtionen. Under senareår har en dämpning i ökningstakten av det totala persontransportarbetet ägtmm. Även om en betydande del av tillväxter! av dettotala persontransportarbetet fallit på personbilama har ocksåden kollektiva trafiken ökat markant. 1975/76:100 Bilaga8 lo -1990 (log f*1iljarder personkm 100 \\\\ Progno» \\ V' Järnvåg ,,,00' SpÄrvög, T-bana och sjöfort Det inrikes persontransportarbetet under perioden 1960-skala,schematiserade värden). Av detkollektiva transportarbetet svarade busstrafiken för närmare hälftenoch järnvägen för drygt en tredjedel. Den övriga spårbundna trafikens samtluftfartens andelar av det kollektiva persontransportarbetet är däremotrelativt begränsade. 1980 och 1990 beräknas, enligt rapporten (DsK 1975: 4) Transporter i , det inrikes persontransportarbetetkomma att uppgå till 8388 miljarder personkm resp. 95103 miljarder personkm.Prognosen innebär en lägre tillväxt underperioden fram än och början på 1970-talet.Personbilarnas transportarbete väntas i det högre alternativet växa i ungefärsamma takt som det totala persontransporlarbetet, medan tillväxten i det lägrealternativet förutses bli väsentligt långsammare till förmån för de koUektivatransportmedlen. ökade det totala inrikes godstransportarbetet från drygt 23 miljarder tonkm till ca 52 miljarder tonkm, dvs.med i genomsnitt ,(fig. 2). 1975/76:100 Bilaga 8 n §;rr' ////////// Del inrikes godstransportarbetet (log skala schematiseradevärden). mellan och uppgicktill närmare 3 miljarder tonkm. har framför alltlastbilstrafiken ökat kraftigt såväl absolut som relativt. Ar 1974 svaradelastbilarna för , järnvägen för och fartygen för av det totalatransportarbetet, medan älv- och havsflottningen tillsammans svarade för . Enligtprognoserna i rapporten i beräknas det inrikesgodstransportarbetet öka till 65 ä 75 miljarder tonkm och till 90 ä 100 miljarder tonkm . Förperioden 19741980 innebär prognosen att transportarbetet ökar med igenomsnitt . beräknas ökningen bli i genomsnittca . Vad gällerfördelningen på transportmedel väntas det fartygstranspor-terade godsets andelav det totala inrikes godstransportarbetet öka kraftigt fram , vilket sammanhänger med den industriella expansioneni samt den ökade raffinaderikapaciteten på . Prop.1975/76:100 Bilaga 8 12 ökade trafikarbetet på det statliga vägnätet med i genoinsnitt . beräknas den genomsnittliga årliga trafikökningen ha upp gått till . Trafikutvecklingen har inneburit att den tidigare kön- staterade trenden mot koncentration av trafikarbetet till huvudvägnätet (riksvägar och primära länsvägar) har brutits. Persontransportarbetet på väg som enligt nämnda beräkningar uppgår till drygt 72 miljarderpersonkm beräknas öka till 8693 miljarder personkm är 1990. En successivtlångsarrimare ökning av persontransportarbetet på väg förutses som nämnts underperioden 19741990 jämfört med utvecklingen då.ökningen uppgick till i genomsnitt . Prognosen bygger bl. a. påantagandet att antalet personbilar ökar från f. n. ca 2,6 till 3,43,7 milj. år1990 (fig. 3). ' Fordonsbeståndets utveckling (log skala) . 1975/76:100 Bilaga 8 13 Lastbilarnas godstransportarbete kan för beräknas till ca 23,5miljarder tonkm, vilket är en ökning med 800 milj. tonkm. Vadgäller det framtida transportarbetet är detta svårbedömbart, vilket bl.a. sammanhänger med osäkerheten, rö-. rande dels byggnadsverksamhetens,omfattning, dels förbrukningen och . transporterna av petroleumprodukter,dels skogsbrukets och skogsindustrins produktion. Föreliggande bedömningarvisar att lastbilarnas, transportarbete kan väntas'öka till 3032 miljardertonkm . och till 4044 miljarder tonkm . De långvägatransporterna med lastbil har ökat kraftigt i omfattning . Mellan exempelvis åren 1970och ökade den del av lastbilarnas transportarbete som utförs på avstånd över med i ge nomsnitt medan lastbilarnas totala transportarbete . Enligt bedömningarna i Transporter i kommer med nuvarande förutsättningar den långväga lastbils trafiken att Öka omkring dubbelt så snabbt som lastbilarnas totala transportarbete. Detta innebär att den del av lastbilamas trans portarbete som hänför sig till transportsträckor, längre än skulle. komma att öka från till och till ca,. Längden avriksvägarna och iänsvägarna var ca. resp. 84 950 kin;eller totalt ca 97 400 kin.. Den totala väg-, standarden har successivt förbättrats, vilket bl. a.-framgår av attandelen, väg med varaktigare slitlager än grUs var mot ca. 18 %år 1960. Även bärigheten har höjts, vilket lett till att av,det statliga vägnätet och hela riksvägnätet var upplåtet för 10 tons axeltryckoch 16 tons boggitryck. Insatsema i fråga ombyggande och drift av statliga vägar har sedan , länge hållits på en hög: nivåför att tillgodose de krav som den,ökande trafiken släller. Även insatsernainom, den statliga bidragsgivningen till kommunaloch enskild väghållning har successivt ökat. För b u d g et å re t,'1,9.7 6/7 7 föreslås en, ökning av väganslagen på driftbudgeten medca 203 milj. kr. till ca 3 217 milj. kr. föreslås att ca 1 142 milj. kr. investeras i allmänna och enskilda vägar.Driftanslagen föreslås öka med ca 200 milj. kr. till ca 1 854 milj. kr.Härvid har de statliga och kommunala driftanslagen räknats upp med 155 milj.kr. resp. 30 milj. kr. Bidragen till enskild väghållning föreslås öka med 15milj. kr.. På kapitalbudgelen föreslås en ökning av medelsförbrakningen med 16milj. till 81 milj. kr. för investeringar i förrådsfond. Järnvägstrafik , , . G o d s t r a fi k e n på järnväg omfattade 72,7 milj. ton. , Härav svarade SJ för69;1 milj. ton,,'varav 4,1 milj. ton i samtrafik med. 1975/76:100 Bilaga 8 14 enskilda järnvägar (EJ).Transportarbetet uppgick till 19,6 miljarder tonkm (varav SJ 18,5miljarder tonkm), en ökning från föregående år. Utvecklingen avSJ:s godstrafik har under en lång följd av år kännetecknats av en trendmässigökning. har godstransportarbetet mer än fördubblats.Ökningen har tilltagit och uppgick mellan åren 1960 och 1974till i genomsnitt . Utlandsgodsets andel av godstransportarbetetuppgick . Den godakonjunktur'som rådde under större delen av medförde en uppgång i SJ:sigodstrafik i ton och i tonkm. Nästan hela ökningen föll på de treförsta kvartalen. Den vikande trans-porlkonjunkturen ficktill följd att ökningen upphörde fjärde kvartalet 1974. Vagnslastgodstrafikens utveckling under år 1974avspeglade det allmänna konjunkturmönstret. Den positiva utvecklingenbars främst upp av transporter av , järn och stål samtverkstadsprodukter. Inom skogssektorn var utvecklingen splittrad med ökningarför massa'och papper samt vissa träråvaror, medan transporterna av sågadeträvaror gick tillbaka, inte minst i den intemationella trafiken. Styckegodstrafiken utvecklades.också positivtunder inflytande av den goda transportkonjunkturen. bars ökningen upp av fraktstyckegodset och expressgodset. Konjunkturavriiattningen med förde en omsvängning i trafikutvecklingen . Den konstaterade nedgången av paket- och ilstyckegodset har fort satt. Med utgångspunkt inu tillgängliga prognoser om produktionsutvecklingen inom landet,utrikeshandelns utveckling m. m. har SJ beräknat att företagets totalagodstransportarbete bör kunna öka trendmässigt med . Liksomtidigare kommer en stor del av ökningen att avse utlandsgods. Den positiva utvecklingen av persontrafiken på järnväg fortsatte och förstärktes underår 1974. Det totala antalet järnvägsresor uppgick till ca 78 milj. Häravsvarade SJ för 66,6 milj., innebärande en ökning i förhållande till föregåendeår med 8,5 milj. Persontransportarbetet vid SJ steg med drygt 800 milj.personkm till 5,3 miljarder, en ökning med från föregående år. Upp-'gången är avsevärt större än de normala könjunkturvariationerna. Utvecklingenfår ses mot bakgrund av bl.a.. den starka konsumtionskonjunkturen, de höjdaenergipriserna, ökat antal fjärrtåg samt SJ:s marknadsföringsåtgärder, bl. a.i form av ett nytt rabattkort i 2-klass . harpersontrafikens ökningstakt dämpats. De långväga resorna har fortsatt att ökamedan de kortväga hår minskat. Transportarbetetsfördelning i stort på de svenska järnvägarna framgår av fig. 4. 1975/76:100 Bilaga 8 is S 10 IS 20 2$ X 10 SO 100 TUSEN BRUTTOTONKM PER DAG OCM BANKH 2S00'S0OO BRUTTOTONKM PER DAG OCH BANKM Transportarbetet på de svenska järnvägarna . 1975/76:100 Bilaga 8 16 SJ:s busstrafik hade ungefär sammaomfattning som året innan. Den trafikerade väglängden uppgick till ca 23 000 kmoch på denna väglängd utförde drygt 1 200bussar 76,3 milj. busskm eller i genomsnitt ca 210 000 busskm per dag. Resultatet för SJ under /75blev ett överskott om 134 milj. kr., vilket i stort motsvaradeförräntningskravet. För innevarande budgetår beräknas utfallet trots atttaxorna höjs på gmnd av den svaga konjunkturen ganskabetydligt komma att understiga förräntningskravet. För /77 föreslås för SJ en investeringsram om 515,3 milj. kr.,varav 240 milj. kr. för fasta anläggningar, dvs. bangårdar, ny- och ombyggnad av järnvägslinjer, spår-, signal- och eldriftanläggningarm. m. samt 240 milj. kr. för rullande materiel, främst då anskaffning av nyalok och godsvagnar samt ombyggnad av lok och vagnar. Föreslagen investeringsrambör ses i förening med att investeringar vid SJ om totalt 144 milj. kr. avsysselsättningsskäl har tidigarelagts till innevarande budgetår. Sammantagetberäknas därmed drygt 1 100 milj. kr.investeras vid SJ under budgetåren 1975/76 och 1976/77, vilket bör göradet möjligt för SJ att väsentligt utöka transportkapaciteten och förbättratrafikservicen. På gmndval av en avSJ genomförd separatredovisning av det trafiksvaga bannätet och dengranskningsredogörelse (Ds K 1975:12) som lämnats av särskilt tillkalladesakkunniga (K 1975: 05) samt i avvaktan påställningstagande till trafikpolitiska utredningens förslag i dessa avseendenföreslås ersättningen till SJ för drift av icke lönsamma järn-vägsHnjer öka med54,5 milj. kr. till 594,7, milj. ,kr. Ökningen beror i huvudsak på detförsämrade driftresultatet på detta bannät. Det ersättningsberättigadebannätet har härvidlag beräknats omfatta 6 969 bankm. Det utgör av SJ:shela bannät men svarar för endast av det totala trafikarbetet. Godsomsättningenmed lastfartyg i utrikes sjöfart: över de svenska hamnama ökademellan från 78,4 milj. ton till83,3 milj. ton, dvs. (fig. 5). Importen av mineraloljor oeh exportenav jämmalm ökade med 2 milj. ton resp. drygt 1 milj. ton. Färjegodset ökadeunder från 12,2 milj. ton till 13,1 milj. ton, dvs. Godstransporternai inrikes sjöfart omfattade 13,8 milj. ton . Världshandelsflottanutgjordes av fartyg om tillsammans ca 342 milj. tonbmtto och hade från föregående halvårsskifte ökat med ca 30,8 milj. ton, dvs.med . Den svenska handelsflottanstonnage uppgick till 7,4 milj. ton brutto. 1975/76:100 Bilaga 8 i? Med lastfartyg i utrikes fart transporterat gods på svenska hamnar år 1973och . De svenskarederiernas intäkter i utrikes fart sedan utgifter på utrikes ort dragitsifrån utgjorde 3 463 milj. kr. att jämföras med 2 550 milj. kr.föregående år. För /7 7 beräknas för sjöfartsändamål på driftbudgeten266,5 milj. kr. Under fond föreslås enin-vesteringsram om 80,3milj. Under Fonden för kanalverk beräknas medelsförbmkningen föratt slutföra utbyggnaden av kanalen till 3 milj. kr. Statensinsatser för vintersjöfarten på Norrlandshamnarna utgör ett komplement till det regionalpolitiskt motiveradestödet till landtransporterna. Statens kostnader förisbrytningsverksamheten ökar nästa budgetår med 18 milj. kr. till 81,5 milj.kr. Det totala antalet passagerarepå de statliga flygplatsema ökade med till drygt 5,5 milj. Denkraftigaste ökningen 1975/76. 1975/76:100 Bilaga8 18 Antalet landningar på luftfartsverkets flygplatser (inkl. militära flygplatser med reguljär civil trafik) under perioden19651974. uppvisade den inrikes ochutrikes linjetrafiken. I utrikes chartertrafik minskade, antalet passagerarejämfört med föregående år.' Persontransportarbetet i inrikes: linjefart ökade.under år 1974 med . Det totala antaletlandningar var i stort sett oförändratår 1974 jämfört med (fig. 6). Den utrikes och inrikes linjefartenuppvisade en viss ökning i antalet landningar. För budgetår et..1976/77 beräknas luftfartsverkets investeringartill 371,7 milj. kr.,.varav 254,9 milj., kr. faller på staten, medan resten, 116,8 milj. kr., utgörs av kommunalabidrag. Av de statliga investeringsutgifterna avser ca 44 milj. kr.arbeten på den nya utrikesbyggna-den på och ca 127 milj. kr.mark- och anläggningsarbeten på flygplats. Bland övrigainvesteringar kan nämnas en fortsatt uppmstning av flygtrafikledningssystemet. Inom (CEMT) fortsätter ansträngningarna attliberalisera internationell buss- och lastbilstrafik samt att samordna vägtrafikreglema.Vidare diskuteras bl. a. frågor om 1975/76:100 Bilaga 8 19 kollektivtrafikoch om energisituationens inverkan för landsvägstransporternas del. Ettlandsvägstrafikavtal med undertecknades . Två tidigareavtal med om vägtransporter har ersatts av ett nytt avtal. Detta hargodkänts på svensk sida. Förhandlingar om ettlandsvägstrafikavtal med inleddes . Arbete med en Översyn av överenskommelsemellan , , ochNorge om person-, och godsbefordran på väg har pågått under hela år 1975men är ännu inte slutfört. Översynen är närmast inriktad på möjligheten attliberalisera godstransporter i s. k. tred-jelandstrafik. Landtransportkommitténinom FN:s ekonomiska kommission för (ECE) fortsätter sitt arbete medfrågor om trafik- och bilsäkerhet och med harmonisering av de nationellareglerna för landtransporter. Kommittén antog en överenskommelseom nytt system för numrering av.Europavägar. Den av Europeiska säkerhets- ochsamarbetskonferensen (ESK) antagna slutakten anvisarmöjligheter att vidareutveckla det internationella samarbetet inomtransportområdet, .inte minst inom ECE:s ram. Inom Centralbyrån förinternationella järnvägstransporter (OCTI) fortsätterbl. a. översynen av reglerna om transport av farligt gods. Översynensker i samarbete med ECE. Inom ECE,oeh utveckling (), Mellanstatligarådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO) och väridshandelskonferensen, ()fortsätter arbetet för en bättre samordning av land-och sjötransporter avcontainer. Från svensk sidahar man inom , och den s. k. fortsattansträngningarna att söka bevara fri konkurrens i fråga om transporterna tillsjöss i syfte att med hänsyn tagen till utvecklingsländemas intressen främja en rationell och effektiv intemationell sjöfart. Ett sjöfarlsavtal med Kinaundertecknades . Sverigegodkände ändringar i konventionen om IMCO, antagna vid ettextra församlingsmöte inom IMCO. När ändringarna träder i kraft, kommerantalet medlemmar i organisationens råd att ökas och den viktigasjösäkerhetskommittén att öppnas för samtliga IMCO-medlemmar. Vid IMCO:sordinarie församlingsmöte antogs bl. a. ytterligare ändringar iIMCO-konventio-nen. En av dessa ändringar innebär att organisationens namnskall ändras till Intemationella sjöfartsorganisationen (). IMCO anordnade enkonferens om upprättande av ett in- 1975/76:100 Bilaga 8 20 ternationellt satellitsystem försjöfarten. Konferensen fortsätter sitt arbete i febmari 1976. På detsjöfartstekniska och nautiska området, liksom i fråga om skyddet av havetsmiljö fortsätter arbetet inom organisationen. IMCO ochIntemationella organisationen för fyrtekniska frågor (lALA) har bildat enkommitté, som arbetar på ett intemationellt enhetligt system för utpriekningmed bojar. konventionom intemationella regler till förhindrande av kollisioner till sjöss(internationella sjövägsreglema) ratificerades av . Ar 1975undertecknades luftfartsavtal med och med Iran.Vidare har luftfartsavtal med para-ferats. Förhandlingar har förts medbl. a. och om tillämpningen av gällande luftfartsavtal. Under år 1975imdertecknades ett post- och teleavtal med Demokratiska Republiken . fortsätteratt på kommunikationsområdet delta i det västeuropeiska vetenskapliga ochteknologiska samarbetet inom EG. I enlighet medriksdagens bemyndigande (prop. 1975: 60, : H, rskr 1975: 115) harregeringen genom beslut godkänt en överenskommelse mellanSverige, oeh om att för perioden den 30september 1980 fömya och höja den ekonomiska garantin till AktiebolagetAerotransport. Den nya överenskommelsen innebär för del attAktiebolaget under ifrågavarande period erhåller en årliggaranti intill högst 30 milj. kr. Det nordiska samarbetepå transport- och kommunikationsområdet, sombedrivs under ledning av och med Nordisk ämbetsmannakommittéför transportfrågor (NÄT) som samordnande organ, har fortsatt. I det s. k.STINA-projektet, som avser trafikvolymens och axeltryckens inverkan påvägkroppen, har den första huvuddelen av utredningen inventeringar ochanalyser av utländska försök och nordiska förhållanden slutförts ochredovisats i en delrapport. Arbetet fortsätter med bl. a. fältundersökningar,provtagningar och laboratorieundersökningar. I det s. k. ,som avser framtida kollektivtrafiksystem för nordiska tätorter, har den andraetappen, omfattande åtta delprojekt, slutförts. Den tredje och avslutandeetappen, som innefattar bl. a. modellstudier i ett antal nordiska tätorter,inleds . Arbetsgruppen för utredning av flygförbindelsernapå har slutfört inventeringsfasén och är inne i ett planeringsskede.En expertgmpp arbetar med transportproblem i anslutning till Trondheimsleden.NÄT har följt upp utvecklingen av mellanriks-fÖrbindelserna och de fortsattaplanerna beträffande dessa. NÄT följer också pågående nordiskt arbete påsamordning av transportstatistiken 1975/76:100 Bilaga 8 21 En arbetsgupp arbetarmed frågan om samordnings- och utvecklingsmöjligheterna på nordisk basis avtelehjälpmedel åt handikappade. Påtrafiksäkerhetsområdet bedrivs det nordiska samarbetet inom ramen för (). Som exempel på utredningsuppgifter kan nämnasfrågoma om användning av reflexanordningar för fotgängare, barns säkerhet ibil, varselljus, säkerheten för motorcyklisteroch mopedister, normer för teknisk och medicinsk undersökning avvägtrafikolyckor m. m. De skandinaviskatrafikministrarna har tagit initiativ till en förnyad översyn avde skandinaviska flygcharterbestämmelserna. Den antagna nya överenskommelsen omväderleksstationer i , vilken ratificerades av år1975, har ännu inte trätt i kraft, trots att en tidigare överenskommelseupphört att gälla med utgången av . Den nya överenskommelsen tillämpasemellertid provisoriskt av bl. a. iavvaktan på det formella ikraftträdandet. Även under detgångna året har ett omfattande och vittförgrenat arbete utförts för att främjatrafiksäkerheten. Arbetet medkörkortsreformen har fortgått planenligt, och inleddes enny etapp. Denna beräknades vid körkortsreformens beslutande omfatta entreårsperiod. De nya centrala ADB-baserade bil- och körkortsregistren är nu idrift och har inordnats i trafiksäkerhetsverket . Utbytet av äldrekörkort till nya differentierade körkort har fortsatt . Fr. o. m. den1 gäller högre behörighetskrav för rätt alt föra buss eller fordonskombination i vilken tung släpvagningår. Utbildningen för de nya behörigheterna sker främst inom gymnasieskolansram men även inom arbetsmarknadsutbildningen. Ett ökat behov avutbildningskapacitet kan förutses på ifrågavarande område. Detta behov bör iförsta hand tillgodoses inom gymnasieskolans ram. I den mån det bedömsarbetsmarknadsmässigt motiverat kommer en ökning att kunna ske av utbildningen inom ramen för arbetsmarknadsverkets bristyrkesutbildning.