prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Tekniska högskolan iStockholm framhåller att de flesta energikällor som f. n. diskuteras somalternativ till fos-sUa bränslen i huvudsak kan nyttiggöras först efteromformning till elektrisk energi och att stora personella och ekonomiskaresurser för forskning och utveckling inom det elkrafttekniska området fordrasför att möta dessa krav av såväl systemteknisk som komponentteknisk natur. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 154 Energiproduktionensmiljöfrågor uppmärksammas av flera remissorgan. betonarvikten av att de beaktas på ett tidigt stadium i forskningsarbeten rörande nyaoch ökade system för energiproduktion och framhåller särskilt behovet avundersökningar rörande miljöeffekter av kylvattenutsläpp, vattenregleringar ochsvavelutsläpp. framhåller att miljöaspekterna måste fåen framskjuten plats i FoU-arbetet, och påpekar bl. a. att många former avtoppkraftproduktion är starkt miljöstörande. AB Atomenergi menar att för såvälolje- som kolförbränning bör konsekvenserna för miljön samt riskfaktorernakarläggas lika gmndligt som skett och sker för kärnenergin. Betydligt meromfattande studier av dessa miljöfrågor synes påkallade. Vetenskapsakademienframhåller att miljöeffekten av olika typer av energiutvinning ochenergiomvandling har beaktats för litet av EPK och att det är av väsentiigbetydelse att en kraftfuU forskningsinsats sker för att identifiera och utvärderamiljöeffektemas betydelse i detta sammanhang. Speciellt framhåller akademienmiljöeffekterna av brytning av skifferbundna nukleära och organiska bränslen.Samma gäller i ännu högre grad torvbrytning, vilket tidigare påpekati en skrivelse till näringsutskott. Medicinskafakulteten vid i menar att kunskaperna rörandeeffekterna av exponering för samhällets luftföroreningar är förhållandevis godaoch håller det för tveksamt humvida ytterligare forskning bör ges den prioritetsom EPK föreslår i ett läge då den me-dicinsk-hygieniska expertisen ärbegränsad och torde ha viktigare uppgifter inom det industriellaområdet. Ettstort antal remissinstanser stöder i huvudsak EPK:s förslag till FoU-programinom kärnkraftområdet, häribiand FOA, universiteten i , , Göteborgoch , statens råd för atomforskning, AB Atomenergi, CDL,, och . Kooperativa förbundetuttalar att man inte vill avstyrka att en betydande del av FoU-verksamheteninriktas på kärnkraftforskning. Chalmerstekniska högskola anger att en förutsättning för en omfattande satsning påkärnkraft är att dess risker kan konstateras vara små för allmänheten, ejendast jämfört med andra risker i samhället utan även totalt sett. Denverksamhet som handlägges av Kärnsäkforsk och måstepåskyndas och leda till någon form av slutligt ställningstagande. Socialstyrelsenframhåller att det med hänsyn till den oro som uppenbarligen råder bland delarav befolkningen om riskerna med fortsatt kärnkraftutbyggnad är angeläget attforskning kring avfallshanterings- Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 155 problematikenoch reaktordriftkontrollen ges hög prioritet oberoende av om statsmakterna i deenergipolitiska besluten stannar för fortsatt kämkraftutbyggnad eller ej. Fleraandra remissinstanser har tagit upp frågan om betydelsen för de fortsattaFoU-insatsema inom fissionsenergiområdet av ställningstagande år1975 till en vidare kärnkraftutbyggnad. , statens rådför atomforskning, STU, AB Atomenergi och uttalaratt oavsett ställningstagande bör ambitionsnivån för fissionsforskningenbibehållas. Man hänvisar bl. a. till behovet av ytterligare kunskapsunderlagoch universitet i framhåller att en viktig omständighet är, att Sverigehar en internationell position beträffande kämkraftens säkerhet, att ett stoppinom forskningen kring fissionsenergin vore olyckligt och att en sådan åtgärdknappast skulle komma att följas i andra länder med fömtsättningar förfissionsenergiutveckling. vid i , somanser att kärnenergin som en effektiv teknologi kan ge ett rationellt bidragtill den svenska energiförsörjningen, understryker likaså att oavsett vilkenutformning som ges åt det svenska kämenergiprogrammet kommer en försattforskning inom området att vara oimdviklig för att inom landet kunna garanteraen kompetent bedönming av olika aspekter på kärnenergins utnyttjande,nationellt och globalt. LO anger att en del av denföreslagna kärnkraftforskningen torde kunna skjutas i avvaktan påbeslut om fortsatt kärnkraftutbyggnad. () menar att först när energipoUtikens framtida inriktning klarlagts är detmöjligt att ta ställning till EPK:s kärnkraftprogram. FOA finner att det motbakgmnd av den rådande osäkerheten hade varit värdefullt om EPK presenteratalternativa förslag. Oavsett vilket beslut som tas av behövs långsiktiga insatser i form av ett basprogram för attfölja utvecklingen inom fissionsenergiområdet. Även framhålleratt det är rimligt att ett beslut av statsmakterna i fråga om kärnkraftutbyggnadenfår avgörande inverkan på FoU-.verksamhetens inriktning och resurstilldelning.Universitetet i anger att man finner det besynnerligt att anslag på 24milj. föreslås till kämenergiforskning även i det fall att skulleta avstånd från utbyggnad av kärnenergiproduktionen. I sådant fall torde dennasumma bättre kunna användas på i synnerhet långsiktig forskning rörande andraenergikällor. menar att den av kommitténföreslagna medelsfördelningen med stora anslag till fissionsenergiforskningger anledning till betänkligheter och under inga omständigheter bör få blivägledande för resursfördelningen efter den treårsperiod som förslaget närmasttar sikte på. 1975:30 Bilagal Industridepartementet 156 CDLkonstaterar att riskerna med förbränning av fossila bränslen är stora och mednuvarande kunskaper ofullständigt kända samt endast i undantagsfallberäkningsbara. CDL förordar därför att man väljer kärnenergin som denproduktionsmetod som har de små och beräkningsbara riskerna. Elutredningenkonstaterar att det under den närmaste tio- till femtonårsperioden redan medbeslutad samhällsutbyggnad föreligger ett ökat behov av energi, vilketlämpligen bör tillgodoses med kämkraft, påpekar att vi framöver måste levamed såväl fossila bränslen som kärnkraft och att det är anmärkningsvärt attinte kombinationer av kämkraft och fossila bränslen för metanolproduktion ellersyntesgasframställning fått en mer seriös behandling av EPK. Sötvattenlaboratorietframhåller att kärnkraften f. n. ur miljövårdssynpunkt ter sig betydligtskonsammare än övriga aktuella alternativ. Man anger vidare att våra kyligahavskuster tål större utsläpp av varmvatten än vad t. ex. tropiska vatten göroch att varmvattenutsläppen har vissa direkta positiva inslag som bör kunnautnyttjas vid akvakultur. Universiteteti anger beredskapssynpunkten som ytterligare ett motiv för enkärnkraftsatsning. En kärnkraftstation kan drivas på en laddning,medan vår oljelagringskapacitet rör sig . Man framhållerbehovet av bredare och djupare information avseende kärnkraftens säkerhetsproblemän vad som ges . Såväl miljö-som beredskapsskäl åberopas även av CDL sommotiv för kämkraftal-temativet vid fortsatt större utbyggnad av elproduktionen. ÖEFoch framhåller behovet att utnyttja kärnkraften iökad omfattning och även för direkt värmeförsörjning genomhetvattendistribution. Beträffandedet stadiga FoU-stödet till kärnkraftutvecklingen framhåller statensindustriverk att kärnkraften numera får anses kommersiellt etablerad varförkraftproducenter och reaktortillverkare i princip bör bekosta den fortsattatekniska utvecklingen. Liknande uppfattningar framförs av IVA och av Chalmerstekniska högskola, vilken framhåUer att medel i dessa avseenden i varje fallbör anvisas utanför EPK:s ram. Även matematisk-naturvetenskapliga fakultetenvid i framför motsvarande synpunkter. Sverigesgeologiska undersökning (SGU) påpekar att EPK inte tillräckligt upprätthållitdistinktionen mellan prospektering och exploatering av uranfyndigheter. Manframhåller behovet av ytterligare uranprospektering och vikten av att denrutinmässiga prospekteringen vitaliseras genom forsknings- ochutvecklingsinsatser. anser att en undersökning börgöras för att söka fastställa storleken av världens låghaltiga urantillgångaroch kostnaderna för att utvinna dessa. En sådan utredning kan möjligen enligthögskolans uppfatt- 1975:30 Bilagal Industridepartementet 157 ningvisa att det inte finns behov av någon natriumkyld bridreaktor . Statens provningsanstaltanger att EPK:s förslag till insatser för att skapa en svenskanrikningsanläggning bör kunna minskas även om detta innebär en vissfördröjning av programmet. IVA förordar en undersökning av möjligheterna attutan alltför stora ekonomiska uppoffringar göra oberoende av utlandetgenom kärnbränslecykelns alla led inklusive anrikning och upparbetning avavfall. AB Svenskkärnbränsleförsörjning anger att målsättningen för ett FoU-program förupparbetning av uranbränsle bör vara att ge förutsättningar för en svenskupparbetningsanläggning och inhemsk avfallshantering mot slutet av 1980-talet.Man framhåller vidare att återanvändning av plutonium är angelägen dels för attutnyttja plutoniet som energiråvara, dels för undvikande av uppbyggnad avplutoniumlager. Även matematisk-naturvetenskapliga fakulteten viduniversitetet i finner det motiverat med betydligt ökad insats förplutoniumåtercykling. Chalmerstekniska högskola framhåller att upparbetningen av utbränt kärnbränsle ochplutoniiunåterföring är integrerade delar av kärnbränslecykeln i lika hög gradsom anrikning och att satsningen på båda dessa områden underdimensionerats avEPK. Man framhåller att utvecklingen inom upparbetningsområdet f. n.karaktäriseras av en viss konservatism, vilken högskolan varnar för. IFoU-programmet för denna verksamhet bör därför ny teknik allsidigt prövas ochkostnadsreduceringar analyseras. Det internationella samarbetet bör utvidgas. arunäleratt ett svenskt FoU-program för hantering, behandling och förvaring avradioaktivt avfall synes ofrånkomligt. Utredningen tillstyrker vidare EPK:sförslag till forskning kring pluto-niumåterföring och framhåller att med hänsyntill de speciella riskema med plutonium är det angeläget att utveckla teknikenatt återföra plutonium tUl lättvattenreaktorer för att därigenom undvika attstora plutoniumlager byggs upp. Beträffande andrareaktortyper än lättvattenreaktorer framhåller i ochChalmers tekniska högskola fördelarna med en övergång till gaskyldahögtemperaturreaktorer, vilka dels skulle ge högre verkningsgrad, dels kundelämna processvärme till kemisk och metallurgisk industri. framhåller vidare att den gaskylda högtemperaturreaktorn i modifieradform kan fungera som bridreaktor och anger att den gaskylda bridern möjligenskuUe kunna göra att den mera komplicerade natriumkylda bridreaktorn blironödig. Högskolan anser att det föreslagna beloppet om 3,7 milj. kr. för1975/76 bör höjas avsevärt och att betydande samarbete bör upptas medmotsvarande västtyska och amerikanska utvecldingsprojekt. Tekniska högskolan iStockholm anger att till programmet bör fogas en ingående studie avtungvattenreaktorer, exempelvis CANDU, för anpassning till Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 158 Man framhåUer att kombinationen tungvattenreaktorer och storauranfyndigheter kan göra oberoende av omvärlden i avseende på uranbränsle. Frågorom tillvaratagande av spillvärme från bl. a. kärnkraftverk behandlas undersärskild rubrik. Inomdetta delprogram har EPK behandlat magnethydrodynamiska generatorer, genereringav mottryckskraft, konventionell elproduktion samt överföring av elkraft.Kommittén anger särskilt att gränsdragningen gentemot delprogrammenSpillvärmeutnyttjande och Organiska bränslen av naturliga skäl är diffus.Flertalet remissinstanser har inte närmare berört området. framhåller att det beträffande produktion av mottryckskraftinom industrin finns utrymme för nyskapande utvecklingsverksamhet. Tekniskahögskolan i menar att en kraftigt ökad FoU-insats på detelkrafttekniska området är nödvändig. STUuttalar att ökat utnyttjande av s. k. spillvärme tillsammans med åtgärder inomlokalkomfortområdet sannolikt utgör det i energieffekti-vitetshöjande syfteintressantaste delprogrammet. Med hänsyn till det starka beroendet av lokalaoch regionala förutsättningar finner styrelsen en hög ambitionsnivå motiveradbåde vad gäller utveckling av system och komponenter. I första hand finner STUdet angeläget att såväl befintliga som planerade fjärrvärmesystem baseras påenergikombinat, för vilket erforderlig teknik i huvudsak redan finns utvecklad.CDL framhåller betydelsen av att utveckla metoder för att ta vara påöverskottsvärmet från elproduktionen i värmekraftverk, dels för lokaluppvärmning,dels genom nya processer för framställning av syntetiska bränslen. Även ABAtomenergi tar upp dessa frågor och anger att de beräknade spillvärmemängdernainom några decennier teoretiskt kommer att vara tillräckliga för att tiUgodoselandets hela lokaluppvärmnings- och tapp-varmvattenbehov samt industriellabehov av lågtemperaturvärme. Föratt praktiskt genomföra effektivt spillvärmeutnyttjande är det nödvändigt attlösa distributionsproblemen på ett ekonomiskt sätt och Atomenergi noterar medtillfredsställelse den av EPK förordade starka FoU-satsningen. EPKhar dels under delprogrammet Spillvärmeutnyttjande inom energiproduktionsprogrammet,dels under delprogrammet Installations- och apparatteknik inomlokalkomfortprogrammet hävdat att tekniken för mätning av värmeförbmkning börutvecklas. Denna uppfattnmg delas icke av somframhåller att en sådan be- 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 159 dömningför att vara meningsfylld måste vara grundad på uppfattningen att utnyttjandeav denna teknik skulle vara betydelsefullt för energiförsörjningen. EPKhar för detta delprogram inte föreslagit särskilda FoU-medel utan angivit attmedel vid uppkommande behov bör kunna anslås från huvudprogrammets ofördeladereservpost. Naturgasdelegationenframhåller att den omständigheten att det är osäkert om naturgasframdeles kommer att införas på den svenska energimarknaden inte bör leda tillatt all FoU på området ställs . hävdar attdet föreligger ett stort intresse för att tillföra naturgas som ettytterligare förnämligt energislag vilket skulle kunna utgöra en bas förutveckling av ett flertal tänkbara gasekonomier. Mot bakgrand härav finner manEPK:s ställningstagande att icke nu föreslå FoU-medel överraskande. Organiskabränslen som substitut för olja Inomdetta delprogram har EPK föreslagit åtgärder beträffande torv-ochskiffemtviiming, energiodling, avfallets alternativanvändning, förbrännings-och förgasningsteknik samt rörande konvertering av gas till metanol ochutvinning av metanol ur biosystem. Beträffandetorv framhåller i och bristen på gmndläggande kunskapsunderlag inom området.Universitetet i bedömer att utvinning av torv för energiproduktion intetorde vara realistisk. anger att myrmarkerna som energikällabör betraktas som yttersta reserv i en krissituation. geologiskaundersökning anser däremot att man mot bakgrund av erfarenheterna från andraländer kan räkna med att torv bör kunna få användning som energikälla om ocksåi begränsad utsträckning. Ifråga om inhemsk oljeförsörjning och skifferutnyttjande uttalar universiteteti att fakultetens geologiska expertis ställer sig kritisk mot nuvarandeöverproportionering av de tekniska prospekteringsinsat-sema inom svenska land-och shelfområden. Vad gäller utnyttjande av uran och organiska beståndsdelar ide svenska skifferförekomsterna framhåller universitet att om någon av dessakomponenter i en framtida energisituation blir aktuell för utviiming bör planeroch teknologi finnas färdiga för eller senare utnyttjande av även deövriga. Naturvårdsproblemen liksom de allmänna miljöproblemen vid varje formav exploatering av dessa fyndigheter kommer emellertid enligt fakulteten attbli synnerligen areellt omfattande. Universiteteti och siatens naturvetenskapliga forskningsråd tar upp det i EPK:sbetänkande angivna förslaget om försök med 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 160 algodlingar.I yttrandena framhålls att den höga produktion som sker i vissa havsområdenbetingas av att olika vattenmassor möts och att naturen där tillhandahållererforderUg energi för cirkulation, flotation och transport av närsalter. I enodling måste energi matas in i systemet varvid förtjänsten blir mycket låg ijämförelse med naturliga förhållanden. Skogshögskolanframhåller beträffande energi från jord- och skogsbruk att det är orealistisktatt räkna med att energibehovet skall kimna tillgodoses genom avkastningen frånlandets skogar. Den nuvarande skogsindustriella förädlingen är helt överlägsenen användning som bränsle ur såväl miljö- och sysselsättningssynpunkt som vadgäller påverkan på handelsbalansen. framhåller behovetav en analys av önskvärdheten att återföra jordbmksavfallet i jordförbättrandesyfte alternativt för produktion av energi för lokalanvändning. Först efter ensådan studie kan man ta ställning till ett vidare program förjordbruksavfallets utnyttjande för energiproduktion. ABAtomenergi ansluter sig tillsanmians med flera andra remissorgan tUl EPK:sförslag om insatser på problem som är förknippade med kolförbränning, menbetonar de mUjömässiga svårigheterna och framhåller att betydligt meromfattande studier av olje- och kolförbränningens miljöfrågor än vad EPKföreslagit synes påkallade. Chalmerstekniska högskola framhåller att området innehåller så många lovande ochverklighetsnära projekt att en större satsning än de 18 milj. kr. som EPKföreslagit för den närmaste treårsperioden är motiverad. Högskolan betonarbetydelsen av att fordonsbatterier kan utvecklas till allmän användbarhet förvamdistribution och kollektivtrafik. Man framhåller att EPK inte beaktat systemmed termojoniska energiomvandlare, vilka visserligen ännu ej utnyttjats förproduktion av elektrisk ström i stor skala men vilka synes ha betydandeutvecklingspotential. Vidare framhålls betydelsen av studier av olika lagringsformerför energi. FOAansluter sig till EPK:s bedömning att metanol-baserade energisystem kanerbjuda intressanta utvecklingsmöjligheter redan inom förhållandevis kort tidmen hävdar att analyserna av metanolsystem skulle bli säkrare om en del tekniskasystem kunde studeras närmare på ett tidigt stadium. Man framhåller vidarebetydelsen av studier av riskerna med cn vidgad metanolanvändning på grund avmetanolens flyktighet, giftighet och antändlighet samt explosionsbenägenhet vidluftblandningar. Stöd för förslaget uttalas vidare av ÖEF, CItalmers tekniskahögskola och energiberedskapsutredningen samt av , somanger att det finns möjligheter att utnyttja även andra alkoholer än metanol,och att dessa har fördelar framför konventionella bränslen inte minst urmiljösynpunkt. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 161 TUldetta delprogram har EPK hänfört fusionsenergi, geotermisk energi, solenergi(dock ej för direkt lokaluppvärmning) och vindenergi. Utredningensförslag om ökade anslag till plasmafysik med fusionsforskning tillstyrks av deremissinstanser som tagit upp frågan, bl. a. tekniska ochmatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna vid i och IVA.Den förstnämnda påminner dock om de stora svårigheter och denosäkerhet som föreligger beträffande möjligheterna att nå framgång i dettaforskningsarbete. för atomforskning ansluter sig till EPK:suttalande att den svenska insatsen inom fusionsområdet bör koncentreras kringväsentliga delproblem och principfrågor som vilar på grundvetenskaplig bas.Rådet betonar vidare att det finns skäl att med stor bredd följaforskningsresultaten i andra länder och anmäler att det beslutat delta iplanläggningsfasen inom Euratom av en europeisk Tokamakmaskin (JET) genom attplacera kvalificerade svenska tekniker vid detta projekt . Enframtida svensk associering tUl Euratoms fusionsforskningsprogram skulle enligtrådets uppfattning vara värdefull i detta sammanhang. STU framhåller att motbakgrund av teknikens ståndpunkt, den potentiella betydelsen samt behovet attupprätthålla en god kompetens som ger tillgång till de intcr-nationeUalandvinningarna så instämmer man i den föreslagna programnivån med inriktningpå plasmafysikalisk forskning. Universiteteti föreslår att anslaget för fusionsforskning ökas tiU minst 10 milj.kr. CDL framhåller vikten av ett kraftfullt,kontinuerligt stöd. Svenska utvecklings AB och framförliknande åsikter. Även föreslår en större satsning än vadEPK angivit. FOA,tekniska fakulteten vid i och STU erinrar om att ävenfusionskraften kommer att skapa miljö- och säkerhetsproblem, bl. a. i form avradioaktivitet och radioaktivt avfallsmaterial. Deremissinstanser som behandlar frågan om möjligheterna att i utvinnageotermisk energi intar i allmänhet en avvisande eller avvaktande inställning.I yttranden från universiteten i och i uttalas stark misstro motdessa möjligheter. Statens naturvetenskapliga forskningsråd, SGU och STU angerklar tveksamhet men framhåUer att temperaturförhållandena i den svenskaberggrunden bör undersökas närmare. Tekniska högskolan i finner attden geo-termiska energins möjligheter bör undersökas genom mätningar av termiskagradienter och provborrningar till större djup. 11 1975.1 saml. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 162 vidareatt säkerhetsproblemen med utsläpp av giftiga gaser, förhöjda halter avtungmetaller i det vatten som pumpas upp ur jorden och risker för utlösning avjordbävningar också bör studeras. CDL anger att man inte har någon invändningmot den av EPK föreslagna studien men understryker vad som anförts i expertenDick särskilda yttrande, där stor tveksamhet uttalas motmöjligheterna att i utnyttja geotermisk energi. Tekniskahögskolan i delar EPK:s uppfattning att solenergin i vårt landtroligen främst kommer ifråga för värmealstring. CDL ifrågasätter dock dennabedömning eftersom nya ämnen för konvertering av strålning till elektriskenergi ständigt utvecklas. En svensk forsk-ningsgmpp bör enligt CDL gesmöjlighet att delta i något internationellt utvecklingsprojekt kring solenergiför elkraftproduktion. STUhar genomfört en förstudie inom vindenergiområdet och anmäler att man avserfortsätta satsningen med framtagande av underlag för beslut om en eventuellintroduktion av tekniken för storskalig produktion av elström. Man betonar attför detta arbete krävs en satsning i väsentligt större omfattning än vad somföreslagits av EPK. Även tekniska högskolan i hävdar behovet avytterligare forskning inom vjndenergiområdet, och påpekar att säkerhetskravenbör ställas lika höga på vindkraftverk som på kärnkraftverk. De problem som ärförknippade med inmatningen på elkraftnätet och med lagringen av vindenergibör utredas. CDLanser att det är av värde att denna energiform undersöks och att vägen hållsöppen för vidare utveckling. anger att det bör vara möjligt attta i drift vindkraftverk om arbetet startas inom en snar framtid.Tänkbar installerad effekt 1985 uppskattas till 500 MW, vilket skulle kunna ge1 TWh . Företaget finner att man bör skilja på två olika utbyggnadsnivåerför vindenergin, nämligen dels en så begränsad nivå att utbyggd vattenkraftgenom korttidsreglering kan kompensera variationer i tillgänglig vind så attenergilagring inte behövs, dels en ytterligare utbyggnad som kräverenergilagring genom pumpkraftverk eUer dylikt. Den av EPK föreslagnaverksamheten bör utökas med tillämpningsstudier, konstmktionsstudier ochplanering av utveckling och introduktion av vindkraft. Företaget bedömer attgenomförbarheten för ett vindenergiprogram är hög i jämförelse med andraouttömliga energikällor. Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 163 5.3.5Näringslivets energianvändning Energianvändning i industriella processer anser att programmet inom detta område i högre grad än vad EPKföreslagit bör inriktas på relativt grundläggande studier i syfte atteffektivisera energiutnyttjandet. Verket framhåller att EPK:s förslag fårbetraktas som ett minimiprogram och att en utvidgning bör ö\'er\'ägas. anger att det förefaller sannolikt att kraven påFoU-stöd väsentligt kommer att överstiga vad EPK föreslagit. Domänverketframhåller att programmet bör ges högre anslag, främst för de storaenergiförbmkarna inom industrisektorn.