prop · FZ03177 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76:177 Regeringensproposition omändring i lagen (1972: 650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoU. Enligtlagen (1972: 650) om rätt UU ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare är arbetsgivaren skyldig att före beredautländsk arbetstagare som har börjat sin första anställning här i landet föreden möjlighet till ledighet och lön för att deltai svenskundervisning. I propositionen föreslås en lagändring som innebär attarbetsgivarens skyldighet i princip förlängs tUl om han harförsummat att ge ledighet och lön inom den föreskrivna tiden. Vid sådanförsummelse skall berörd arbetstagarorganisation efter arbetstagarensgodkännande få besluta om när ledigheten skall börja. Godtar arbetsgivaren inteorganisationens beslut skall han kunna väcka talan vid domstol. Intill desstvisten har prövats skall dock organisationens beslut gälla. Organisationen k. tolkningsföreträde. Vidareföreslås att lagen skall gälla även för sådan arbetstagare som har blivitsvensk medborgare sedan han har påbörjat den undervisning som avses i lagen. 1975/76:177 2 Lag om ändring i lagen (1972: 650) om rätt till ledighetoch lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare Härigenom föreskri'es i fråga om lagen (1972: 650) om rätttUl ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare dels att i 9 § orden "Kungl. Maj:t" skall bytasut mot "regeringen", dels att 1 § skaU ha nedan angivna lydelse, dels att i övergångsbestämmelserna till lagen skallinföras fyra nya punkter, 6-9, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Denna lag gäller här i landet Dennalag gäller här i landet bosatt utländsk arbetstagare, som bosatt utländskarbetstagare, som har arbetstillstånd. Föreligger icke har arbetstillstånd. Föreligger icke skyldighet för arbetstagaren att ha skyldighet för arbetstagaren att ha arbetstillstånd eller är han befriad arbetstillstånd eller är han befriad från sådan skyldighet, gäUer lagen från sådan skyldighet, gäller lagen om han är kyrkobokförd här i lan- om han är kyrkobokförd här i lan det. Lagen gäller också utländsk det. Lagen gäller också utländsk som, utan att vara bosatt som, utan att vara bosatt eller kyrkobokförd här i landet, är eller kyrkobokförd här i landet, är anställd på svenskt fartyg i utrikes anställd på svenskt fartyg i utrikes fart och som har anställningstUl- fart och som har anställningstUl- stånd eller är undantagen från stånd eller är undantagen från skyldighet att ha sådant tillstånd. skyldighet att ha sådant tillstånd. Lagen gäller även den som har blivit svensk medborgare, sedan han har påbörjat undervisning som avses i lagen.Lagen gäller icke arbetstagare 1. som harsvenska, danska eller norska språket till modersmål eller som eljest har sådanakunskaper i något av dessa språk att undervisning, som avses i denna lag, ickekan anses erforderlig, 2. som genomgåttundervisning som avses i denna lag eUer sådan undervisning i svenska språket,som meddelats i samband med arbetsmarknadsutbildning eller iarbetsmarknadsstyrelsens mottagningsförläggningar för flyktingar, 3. somsysselsattes i feriearbete eller eljest i arbete av tiUfälUg natur, eller 4. som är anställdi arbetsgivarens hushåll. Har arbetsgivare försummat sin skyldighet enligtpunkt 3 c) att före utgången av bereda arbetstagare möjlighet tillledighet för att påbörja undervisning, skall i fråga om ledighet och ledighe- ' Lagen omtryckt 1974: 195. Senaste lydelse av 9 § 1974:377. tens förläggning gälla vad som föreskrives i andra ochtredje styckena. Är arbetstagaren medlem i arbetstagarorganisation, som äreller brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren,får organisationen efter arbetstagarens godkännande besluta om ledighet ochledighetens förläggning. Ledigheten får, om arbetsgivaren icke medger annat,förläggas så att den börjar tidigast efter det att arbetsgivarenhar underrättats om organisationens beslut. Ledigheten skall dock börja senastföre utgången av . Arbetstagare som icke beredes ledighet enligt andrastycket och som före utgången av begär att få påbörja ledighet, kanpåkalla domstols prövnmg av frågan om ledighet och ledighetens förläggning, omhan ej har fått påbörja ledigheten efter det att framställningom ledighet har gjorts hos arbetsgivaren. Talan skall i sådant fall dock väckasföre utgången av . Underlåterarbetstagare utan synnerliga skäl alt utnyttja sin rätt till ledighet enligtpunkt 6, är arbetsgivaren ej vidare skyldig att ge arbetstagare sådanledighet. Uppkommermellan arbetsgivare och arbetstagarorganisation, som är eller brukar varabunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren, tvist om tillämpningenav punkt 6 såvitt avser medlem i organisationen, gäller organisationens meningtill dess tvisten har slutligt prövats. Utan hinder av första stycket kan domstol meddelaförordnande i tvistefrågan till dess tvisten har slutligt prövats. Yrkande omsådant förordnande får ej bifallas utan att motparten har beretts tillfälleatt yttra sig. Första stycket gäller ej tvist i sådan fråga som avses i 1§ andra stycket 1 eller 2 eller i punkt 3 a) eller b). 9.Arbetstagarorganisation kan åläggas att ersätta uppkommen skada, om den i sådantvist som avses i punkt 8 första stycket har föranlett eller godkänt felaktig till-läinpningav lagen och organisationens företrädare har saknat fog för sin ståndpunkt itvisten. Denna lag träder i kraft . Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , , , . Proposition om ändring i lagen (1972: 650) om rätt tillledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare. Lagen (1972: 650) om rätt till ledighet och lön viddeltagande i svenskundervisning för invandrare trädde i kraft . I fråga om de invandrare som har tagit anställning här ilandet före förutsätts att utbUdningen skaU genomförassuccessivt räknat från tidpunkten för lagens ikraftträdande.I lagen har detta kommit till uttryck genom en föreskrift som säger attarbetsgivaren är skyldig att före utgången av bereda sådanarbetstagare möjlighet till ledighet för att påbörja undervisning i svenska. I olika sammanhang har bl. a. iSverige (LO) gjort gällande att undervisningen för invandrare anstäUda före år1973 inte har fått den omfattning som lagen syftar till och att det därförfinns risk för att många invandrare inte hinner få undervisning inom denföreskrivna tiden om lagen inte ändras. För att närmare undersöka dessainvandrares utbildningssituation tillsatte jag en arbetsgrupp medrepresentanter för , (), statensinvandrarverk (), LO och (). Arbetsgruppenhar redovisat resultatet av sitt arbete idepartementspromemorian (Ds A 1976: 1) Enkätundersökning om svenskundervisningför invandrare som börjat sin första anstäUning i före den 1 januari1973. Inom har i februari 1976utarbetats departementspromemorian (Ds A 1976: 2) Vissa ändringar i lagen om Prop.1975/76:177 6 rätttill ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare.Promemorian bör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga. Densistnämnda promemorian, som i korthet återger resultatet avenkätundersökningen, har remissbehandlats. Därvid har yttranden avgetts av SÖ,arbetsdomstolen, , LO, (), SAF,. , (), Studiefrämjandet och i . Idenna del hänvisas till avsnitt 2 i bUagan. 3 Departementspromemorian(Ds A 1976: 2) Ipromemorian framförs vissa förslag om ändringar i lagen om rätt till ledighetoch lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare. Förslagen syftartill att skapa bättre garantier för att de invandrare som har anställts före år1973 får sin rätt till undervisning enUgt lagen. Förslagen innebär i huvudsakföljande. Omarbetsgivaren har försummat att ge den anställde ledighet och lön inom denföreskrivna tiden skall hans skyldigheter i princip förlängas till den 1 juli1979. Berörd arbetstagarorganisation får därvid efter arbetstagarensgodkännande bestämma om ledighet och ledighetens förläggning i tiden.Uppkommer tvist mellan arbetsgivaren och organisationen skall organisationensmening gäUa till dess tvisten har slutUgt prövats av domstol. Promemoriantar också upp frågan om rätt för invandrare att fullfölja påbörjadsvenskundervisning i det fall han bUr svensk medborgare . Ifråga om den närmare innebörden av förslagen i promemorian hänvisas tillbilagan. Deflesta remissinstanserna, däribland 5Ö, , arbetsdomstolen, LO och TCO,tillstyrker promemoriaförslaget om förlängd skyldighet för arbetsgivare somhar försummat att inom föreskriven tid ge arbetstagare, som har anställts föreår 1973, ledighet och lön. LO konstaterar att de föreslagna ändringarna liggeri linje med vad LO har gett uttryck för. SÖ framhåller att förslagensannolikt medför att utbildningsbehovet kommer att öka kraftigt samt betonarnödvändigheten av att studieförbunden får ett väsentligt större antalstudietimmar 1975/76:177 7 till sin disposition för att kunna fylla behovet.Arbetsdomstolen anser att det bör klargöras vilka rättigheter som tillkommerden arbetstagare vars anställning börjar före utgången avjuni 1978. Studiefrämjandet, som också ansluter sig till de föreslagnalagändringarna, föreslår, utan närmare precisering, att lagen fär ettkomplement som skapar förutsättningar för alla studieförbund att med sinaresurser i form av cirkelledare, lokaler m. m. delta i genomförandet av reformen.Kommun förbundet anför att en bestämmelse om viss tids förlängning förslagsvis av arbetsgivarnas skyldigheter att ge ledighet och lönskulle vara tillräckUgt för att inom den kommunala sektorn underlätta attlagens målsättning uppnås. Förbundet påpekar vidare att förslaget om rätt förarbetstagarorganisation att besluta om ledighet och ledighetens förläggninginnebär att viss beslutsrätt överflyttas från myndighet till fackligorganisation. En sådan ordning synes icke stå i överensstämmelse med gällandekommunal lagstiftning. Förbundet nödgas därför motsätta sig förslaget i dennautformning. Förbundet finner emellertid inte anledning till erinran mot attförslaget läggs till grund för lagändring om detta bedöms nödvändigt med hänsyntill förhållandena inom andra sektorer av arbetsmarknaden. Landstingsförbundetanför liknande synpunkter och finner sålunda konstruktionen med beslutanderättför arbetstagarorganisation tveksam med hänsyn till grunderna för debeslutsfunktioner som regleras i landstingslagen. SAF ansluter sig tillprincipen att berörda arbetstagares rätt till ledighet och lön inte skallupphöra enbart på grund av försummelse från arbetsgivare.Enligt föreningens tolkning tUlgodoses emellertid detta redan genom nuvarandebestämmelser i lagen. Vad som däremot saknas f. n. är en reglering av hur längearbetsgivarens skyldighet i sådana fall skall kvarstå efter den 30 juni 1978.För att belysa sin uppfattning erinrar föreningen om att punkt 3 c) i nuvarandeövergångsbestämmelser bl. a. fastställer arbetsgivarnas skyldighet att beredamöjlighet till ledighet för undervisning före utgången av samt attpunkt ) föreskriver att om arbetsgivaren "fullgjort sina åliggandenenligt c) upphör hans övriga skyldigheter enUgt denna lag gentemotarbetstagaren om denne ej påbörjat undervisning ".Därav synes framgå att skyldigheterna gentemot arbetstagaren kvarstår för denhändelse arbetsgivaren inte "fullgjort sina åligganden". Detta styrksav 7 § enligt vilken arbetsgivare som åsidosatt sina förpliktelser enligt lagenskaU utge "förutom lön och andra anställningsförmåner vartillarbetstagaren på grund av lagen kan vara berättigad, ersättning för uppkommenskada". Vad gäller skadeståndsanspråk måste sådana vara väckta "" från det skadan inträffade dvs. i detta fall uppenbarligenföre utgången av . Nuvarande brister i lagen vad gäller deskyldigheter som kvarstår för en arbetsgivare som inte fullgjort sina åligganden den Prop.1975/76:177 8 Det i promemorianföreslagna systemet kan dock inte accepteras eftersom det är utomordentligtkrångligt och skulle leda till att en redan svåröverskådlig och svårtolkad lagstiftningskulle bli ännu mer ohanterlig. Frågan bör i stället lösas med hjälp av ettsystem med viten faststäUda av domstol. Detta skulle vara enklare och smidigaresamt skulle bättre tillgodose kraven på överblick och rättssäkerhet.Arbetstagarorganisation och/eller invandrare bör beredas möjlighet att förslagsvissenast före utgång av begära vitesföreläggande hos domstol. I föreningmed lagens bestämmelser om skadestånd skulle ett vitesystem sannolikt i högregrad än det i departementspromemorian föreslagna systemet understryka viktenav att före bereda möjlighet tiU ledighet. Samtligaremissinstanser som har yttrat sig härom tillstyrker förslaget att 1 § i lagenändras så att även den som har blivit svensk medborgare sedan han har påbörjatundervisning, omfattas av lagen. ifrågasätter om förslaget i tiUräckligomfattning kommer att tillgodose behovet av undervisning. Enligt verkets meningbör alla, som för förvärv av svenskt medborgarskap har rätt tillundervisning enligt lagen, få bibehålla sin rätt oavsett medborgarskap. Vidareanser verket att lagen också bör gälla sådana personer som har sin anställningi men är bosatta i något grannland och som reser över gränsentill . Denna fråga bör kunna lösas med en regel om dispens från det i 1§ uppställda kravet på kyrkobokföring. iSverige framhåller att svenskt medborgarskap inte får utgöra hinder fördeltagande i undervisning. I anslutning till promemorieförslaget framhåller attbestämmelserna om statsbidrag för undervisning i svenska för invandrare börändras så att också de svenska medborgare som inte omfattas av lagen fårmöjlighet att delta i undervisning samt erinrar om att det finns många hemarbetandeinvandrare, främst kvinnor, som är svenska medborgare men som saknar kunskaperi svenska. TCO erinrar om att det numera inte ställs krav på kunskaper isvenska språket för den som genom naturalisation upptas till svenskmedborgare. Därmed kan det också förekomma svenska medborgare som mycketbristfälligt eller inte alls förestår svenska, vilket, enligt TCO:s mening,skulle vara ett helt oacceptabelt förhållande. En utredning bör tillsättas föratt närmare undersöka den här frågan. Flera instanser, bl. a , LO, TCO, ABF och Riksförbundetfinska föreningar i , understryker vikten av att en bred information omlagen kommer till stånd efter ikraftträdandet av deföreslagna lagändringarna. 1975/76:177 9 Lagen(1972: 650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare, som trädde i kraft den 1 juU 1973, ålägger arbetsgivare attbereda utiändska arbetstagare ledighet för att delta iundervisning i svenska språket med samhällsorientering samt att betala dem lönunder studietiden. Lagen gäller, med vissa undantag, alla utländskaarbetstagare som är i behov av svenskundervisning. I fråga om de arbetstagaresom har börjat sin första anställning här i landet före den 1 januari 1973förutsätts att utbildningen skall genomföras från lagensikraftträdande, inom vilken tid arbetstagama successivt skaU beredas möjlighetatt delta i undervisningen. Enligt lagen skall sålunda alla dessa arbetstagareha getts möjlighet att genomgå eller påbörja utbildningen före utgången av juni1978. Lagen reglerar dock inte närmare inom femårsperiodensom arbetstagaren skall ges ledigt utan parterna förutsätts själva kommaöverens om lämpUg förläggning av ledigheten och får träffa kollektivavtalhärom. Medanledning av att LO m. fl. i oUka sammanhang hade gjort gällande, attundervisningen för de anställda invandrarna inte hade fått denomfattning som var nödvändig för att de skulle hinna få undervisning inom denföreskrivna tiden, tillsatte jag en arbetsgrupp med uppgift att närmareundersöka dessa invandrares utbildningssituation. Arbetsgruppen, som gjorde enenkätundersökning hos ett 40-tal företag, redovisade resultatet av sitt arbetei departementspromemorian (Ds A 1976: 1) Enkätundersökning omsvenskundervisning för invandrare som börjat sin anställning i föreden . Arbetsgruppens undersökning visade att invandrarna hos deföretag som undersökningen omfattade i de flesta faUen kommer att fåutbildning i rätt tid men att det kan förmodas att vid ett mindre antal av deberörda företagen utbildningen inte kommer att genomföras inom den föreskrivnatiden. Motbakgrund av bl. a. arbetsgruppens resultat har inom arbetsmarknadsdepartementetutarbetats en promemoria (Ds A 1976: 2) Vissa ändringar i lagen om rätt tiUledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare.Promemorian har remissbehandlats. I det följande behandlar jag de ipromemorian framlagda förslagen. Somjag har nämnt är arbetsgivaren enligt nuvarande lag skyldig att geutländska arbetstagare, som har anstäUts , ledighet och lön föreutgången av . I promemorian föreslås att a r-betsgivarens skyldigheteri princip skall förlängas till om han har försummat att gearbetstagaren ledighet och lön före utgången av . I fråga omarbetstagare som är medlem i kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationföreslås t2 1975/76. Prop.1975/76:177 10 organisationen efter arbetstagarens godkännande fåbestämma om såväl ledighet som ledighetens förläggning i tiden, dock attledigheten skall börja senast före utgången av . Uppkommer tvist omledigheten som sådan eller tidpunkten härför föreslås arbetstagarorganisationenfå tolkningsföreträde, dvs. organisationens beslut gäller till dess tvisten harslutligt prövats. Det förutsätts att organisationen, innan den fattar sittbeslut, har haft överläggningar med arbetsgivaren. Annan arbetstagare kan fåfrågan om ledighet och ledighetens förläggning prövad av domstol om han föreutgången av har begärt ledighet men vägrats detta. Talan skallväckas före utgången av . Promemorians förslag har vunnit stor anslutning blandremissinstanserna. och landstingsförbundet finner dock konstruktionenmed beslutanderätt för arbetstagarorganisation tveksam med hänsyn tUl grundernaför de beslutsfunktioner som regleras i kommunallagen resp. landstingslagen.SAF ansluter sig visserligen till principen att försumlig arbetsgivaresskyldigheter skall förlängas i tiden, men anser att promemorians förslag ärkrångligt och föreslår i stället ett system med viten som fastställs avdomstol. För egen del vill jag anföra följande. Utbildningen för deutländska arbetstagare som har anställts skall, som tidigarehar nämnts, genomföras . Mot bakgrund av vissa beräkningarsom har gjort om antalet invandrare som är i behov av undervisning samtresultatet av enkätundersökningen görs i promemorian (Ds A 1976: 2) denbedömningen att det vid tidsfristens utgång sannolikt kommer att finnas åtskiUigasom inte har fått sin rätt tiU undervisning enligt lagen. Jag delar dennabedömning. Efter utgången av bar arbetstagare ingen rätt att krävaledighet och lön för att påbörja svenskundervisning, även om det är på grund avarbetsgivarens försummelse som undervisning inte har kommit till stånd.Arbetstagaren är i stället hänvisad tUl möjligheten att kräva skadestånd. Det väsentUgaär emellertid att arbetstagaren får undervisning och att denna kan påbörjasså snart som möjligt. Jag ansluter mig därför till förslagen i promemorian somväl tiUgodoser detta önskemål. Förslagen är enligt min mening väl avvägda. Arbetsgivarens skyldigheter bör alltså förlängas till i princip . bör också få den föreslagnabestämmanderätten i fråga om ledigheten och ledighetens förläggning samttolkningsföreträde. Härav följer naturUgt-vis att arbetsgivaren är skyldig attbetala arbetstagaren lön även om han deltar i undervisningen änarbetstid. Genom förslagen nås viss överensstämmelse med vad som gäller enUgtlagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning liksom meddet förslag till lag om medbestämmanderätt i arbetslivet som kommeratt föreläggas . TiU sin innebörd har de av mig förordade bestämmelsernanärmast karaktären av nya sanktioner mot försumliga arbets- 1975/76:177 11 givare.Mot bakgrund av vad jag nu har sagt finns det inte anledning till dentveksamhet som kommunförbundet och landstingsförbundet har gett uttryck för.Det är vidare angeläget att hålla fast vid den likabe-handling av arbetstagarei enskild och offentlig tjänst som lagen föratsätter. Attsåsom SAF har föreslagit införa ett system med viten som fastställs av domstolskulle innebära att avsevärd tid kan förflyta innan arbetstagaren kan påbörjaledigheten, eftersom domstolen i samtliga fall först måste faststäUaarbetsgivarens skyldighet. Även i sådana fall då arbetsgivarens försumlighetinte är tvistig tvingas parterna att avvakta ett domstolsförfarande innanarbetstagaren kan börja undervisningen. Eftersom ett system medvitesföreläggande alltså skulle motverka syftet att snabbt få i gångundervisningen bör det inte komma i fråga. Förslaget om arbetsgivarensutsträckta skyldigheter grundar sig på förutsättningen att arbetsgivaren barförsummat att ge ledighet inom den i gällande lag föreskrivna tidsfristen.Vidare förutsätts att kravet om ledighet endast kan göras gällande gentemotsådan försumlig arbetsgivare hos vilken arbetstagaren alltjämt är anställd. Hararbetstagaren börjat ny anställning före utgången av juni1978 torde den nye arbetsgivaren knappast kunna anses försumlig och anspråk omledighet sålunda inte kunna ställas. Däremot kvarstår arbetstagarensmöjligheter att kräva skadestånd från den tidigare arbetsgivaren om denne ansesha åsidosatt sina förpliktelser enligt lagen. Gällandelag avser endast uUändska arbetstagare. I promemorian föreslås att lagen ändrasså att den skall gäUa även för sådan arbetstagare som har blivit svensk medborgaresedan han har påbörjat undervisning som avses i lagen. I Ukhet med remissinstansernaanser jag att förslaget bör genomföras. och i anser att lagen dessutom bör omfatta även övrigainvandrare, som har blivit svenska medborgare, om de är i behov av svenskundervisning.SIV anser vidare att personer, som arbetar i men är bosatta i något avgrannländerna och som dagUgen reser över gränsen till , bör kunna fådispens från kravet på'kyrkobok-föring i för att därigenom gesmöjlighet att få delta i undervisning enligt lagen. Jag är inte beredd attföreslå så omfattande utvidgningar av lagens tUlämpningsområde. Bestämmelsernom statsbidrag för undervisning i svenska språket med samhällsorienteringförutsätter f. n. att deltagarna är utländska medborgare. Förslaget att ävenarbetstagare som har blivit svensk medborgare sedan han har påbörjatundervisning skall omfattas av lagen föranleder en ändring av dessabestämmelser. Frågan om att låta invandrare, som har blivit svenska medborgaremen som inte omfattas av lagen, delta i den "fria"svenskundervisningen som anordnas i studieförbunden får prövas i annatsammanhang. 1975/76:177 12 Vadgäller promemorians övriga förslag föranleder de inga erinringar från min sida.Även i fråga om utformningen av lagtexten ansluter jag mig tillpromemorieförslaget. SlutligenvUl jag i likhet med flertalet remissinstanser understryka vikten av att enbred information om lagen kommer tiU stånd. Förslag om särskUda medel för sådaninformation kommer att läggas fram . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemstäUer jag att regeringen föreslårriksdagen attantaga inom upprättat förslag till lag om ändring ilagen (1972: 650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden har lagtfram. Vissa ändringar i lagen om rätt till ledighet och lön viddeltagande i svenskundervisning för invandrare Ds A 1976:2 Februari 1976 Prop.1975/76:177 14 Inlednmg .................................................... .. 18 Gällande rätt ................................................... .. 19 Departementspromemorian (Ds A1976: 1) Enkätimdersökning om svenskundervisning för invandrare som börjat sinförsta an-ställnmg i före 22 Framställning från statensinvandrarverk .............. .. 24