prop · FY0337 · 1975-12-31 00:00:00 — gällande bestämmelser om avlöning m. m. tillcivilförsvarspliktiga skall tillämpas i den män inte särskilda föreskrifter,som är avsedda för civilförsvarsberedskap eller tid då beredskapsövning fåranordnas vid försvarsmakten, i stället skall tillämpas. Sådana särskildaföreskrifter har f. n. inte utfärdats. Familjebidragsförordningen ärtill-lämplig även vid tjänstgöring under beredskapslillslånd och krig förcivilförsvarspliktiga i värnpliktsåldern. Kommunalt anställd personal som enligt civilförsvarslagenfullgör civUförsvarstjänstgöring i anställning undercivilförsvarsberedskap behåller under tjänstgöringen de avlöningsförmåner somär förenade med anställningen. Dämtöver ulgår utbildningspremie, fria resor m.m., förplägnad och inkvartering enligt för övrigacivilförsvarspliktiga gällande regler. Det åligger kommunen att svara föravlöning och annan ersättning till denna personal. Med inriktning på atl inom ungefär oförändrad kostnadsramskapa ett nytt förmänssystem, som är enkelt, praktiskt och rättvist och somsamtidigt ger social trygghet, har utredningen undersökt olika löneformer ochlönenivåer. Med de korta utbildningstider civilförsvaret har är elt enkelt ochpraktiskt syslem särskilt angeläget anser utredningen. De löneformer som harundersökts har benämnts prestationslön, befattningslön, tjänsletidslön,behovslön och kompensalionslön samt kombinationer mellan dessa löneformer. Utredningen anser atl behovslön, som innebär etl syslemdär lönen differentieras efter den enskildes försöriningsbörda ochbostadskostnad, är lämpligast i kombination med någon av de övrigalöneformerna. Fyra alternativ för tillämpning av behovslöneprincipen behandlasav utredningen. De tre första är ett fast, inte behovsprövat familjetillägg,ett syslem där kontantlönen utgår efter någon av två eller tre nivåer beroendepå försörjningsplikt samt nuvarande familjebidragssystem. Som fjärde alternativupptas ett separat familjestöd. Detta är avsett för de fall när en daglön somomfattar normal kostnad för familjeförsörjning inle är tillräcklig på grund avsärskilt stor försörjningsbörda och bostadskostnad. Om det visar sig nödvändigtalt differentiera lönerna efter behov, finner utredningen atl något av de tvåsistnämnda alternativen bör väljas. Utredningen anser att skillnader i uppgifternas art ochutbildningens längd motiverar att lönerna differentieras efter befattning ellertjänstetid. Den förordar att kontatersättningen bestäms efter utbildningenslängd men avvägs sä att hänsyn- tas till befallningsnivå. Antaletersättningsnivåer bör minskas frän åtta lill tre eller fyra. Särskilda premierbör inte utgå. Ett enhetligt förmånssystem bör tillämpas på samtligacivilförsvars-pliktiga. Vid sidan om detta system bör ställas befälsanställda,civilförsvarschefer m. fl. samt vapenfria tjänslepliktiga och elever ibistånds- och katastrofutbildning vid tjänstgöring inom civilförsvaret.Verkskyddets och lokala allmänna civilförsvarets personal bör fä sammaersättningar. Utredningen föreslår att rätten lill konlantersättningutvidgas till alt gälla all heldagsljänstgöring, oberoende av om denna är utbUdningeller övning. Den nuvarande stora spännvidden mellan högsta och lägstaersättning för elever i samma ulbUdningskurscr bör enligt utredningen minskas.Den övre kompensationsgraden bör normalt inte översliga . Sådana principersom marknadsmässig lön, kompensationslön eller värnpliktsav- löning bör inte vara helt utslagsgivande för elt nyttförmånssystem. Ersättningsnivån bör i första hand avpassas efter den nuvarandetotala genomsnittliga kontantersättningen lill civilförsvarspliktig. En sådancivilförsvarslön kan enligt utredningen lämpligen utgöras av daglön ochdaglönetillägg. Utredningen föreslår att en enhetlig skattefri ersättning -daglön-utgårtill alla civilförsvarspliktiga vid utbildning och övning. Daglönen ersättertio av de nuvarande ersättningsformerna. Indelningen i äldre och yngrecivilförsvarspliktiga upphör. Alla civilförsvarspliktiga utom undsättningskårernasvärnpliktiga indelas vid utbildning i fyra daglönegrupper med hänsyn tillutbildningens sammanlagda längd . Ersättningarna föreslås utgå med 50,60, 70 och . för dag i resp. grupp. Utredningen hänför deuppskovsvärnpliktiga i undsätlningskårerna lill daglönegrupp 1 och värnpliktigtplulonsbefäl lill grupp 11. Daglönen skall i princip täcka kostnaderna förbostad, familjeförsörjning och övriga löpande omkostnader för den civilförsvarspliktige.En dagersättning om . motsvarar räknat detför gällande basbeloppet. Ersättningen motsvarar ungefär nuvarandepenningbidrag och familjebidrag till gift menig värnpUktig, som ärförsörjningsskyldig mol hustru och elt barn och har en bostadskostnad på 500kr. Vid övning i direkt anslutning till utbildning föreslåssamma ersättning som vid utbildning. Daglönen vid annan övning bör enligtutredningen utgå med ett för alla enhetligt belopp utan anknytning tillgruppindelningen. Beloppet bör motsvara den lägsta föreslagna daglönen underutbildning. Ersättningen bör utgå vid heldagsövning oberoende av vilkenveckodag övningen infaller på. Vid korta övningar föreslås dock en reduceraddaglön. Förslaget om daglön vid utbildning och övning beräknas innebära enavsevärt förenklad administration för myndigheter och verkskyddspliktigaföretag. För de fall då daglönen inte når upp lill socialhjälpsnivåföreslår utredningen etl d a g I ö n e t i 1 I ä g g. Utredningen framhålleratt en allmän höjning av daglönen så att en förstärkning av denna bliröverflödig skulle medföra stora kostnader. Det föreslagna daglönetilläggetmotsvarar skillnaden mellan daglön och socialhjälpens grundbelopp. Daglönetilläg-gelfastställs genom individuell prövning efter vissa schablonmässiga regler. Bidragsberättigadeskall vara make/maka, minderårigt barn, sammanboende med gemensamt barn samthusföreståndarinna eller motsvarande under viss förutsättning. För att förenklabehovsprövningen föreslär utredningen att civil inkomst i familjen upp lill 500kr. för månad skall utgöra fribelopp. Överskjutande del skall helt påverkatillägget. Antalet berättigade till daglönetillägg beräknas uppgå till ca 10 %av de utbildade. Vid övning som inte sker i direkt anslutning lillutbildning föreslår utredningen atl daglönetillägg inte skall utgå. Övriga förmåner m. m. samt kostnader 1 fråga om naturaförmånerna fri kost, fritt logi, fria resoroch fri sjukvård samt de olika kontanta ersättningarna för dessa föreslårutredningen vissa smärre förbättringar. Det särskilda olycksfallsskyddet böromfatta även verkskyddets personal. Övriga ersättningar vid skada och sjukdomföreslås i vissa avseenden bli samordnade med de värnpliktigas grundläggandeekonomiska skydd vid skada och sjukdom. Utredningenanser att s k a t t e p I i k t inle nu bör införas för de föreslagnaersättningarna. Bara om skattefrihet upphävs för de värnpliktigas grundförmånerbör motsvarande omläggning övervägas för civilförsvarslönen. Utöver den värdesäkringsom anknytningen av daglönetillägget till basbeloppet medger bör daglönen indexregleras. Totalkostnadenför daglön och daglönetillägg beräknas vid tUl 7 milj.kr. för år, varav ca . utgör arbetsgivarnas kostnader för verkskyddspersonalenskontantförmåner. Utredningens förslag till nytt förmånssystem beräknas medföraen total åriig kostnadsökning på . för år påarbetsgivarna. Eftersom utredningen enligt direktiven skall utgå från ungefärnuvarande förmånskoslnader saknas utrymme för förslag om visst belopp fördaglön under heldagsövning. Utredningen framhåller dock all om den planeradeövningsvolymen tas ul som heldagsövningar ochersättningen sätts till exempelvis . för sådan övningsdag blirkostnadsökningen för kontantförmåner 2-4 milj. kr. Förmåner under beredskap och krig Utredningen föreslår som huvudregel förcivilförsvarsförmånerna under beredskap och krig alt de civilförsvarspliktigajämställs med försvarsmaktens värnpliktiga. 1 de fall jämställdheten medvärnpliktiga kan medföra lägre ersättning än under fredstjänstgöring, ulan atlden sociala tryggheten upphör, får detla accepteras under krigsförhållanden.Föreslagen daglön och daglönclillägg bör kunna tillämpas under viss övergångslidvid beredskapslillslånd. För kommunalt anställda som enligt civilförsvarslagcnfullgör civilförsvarstjänstgöring i anställning under civUförsvarsberedskapoch för verkskyddets civilförsvarspliktiga har resp. arbetsgivare liksom i fredalt svara för förmånerna. 1 fråga om verkskyddspersonalen föreslår utredningen atlvederbörande arbetsgivare ges möjlighet alt betala ordinarie lön och de tilläggsom normalt kan ulgå i stället för alt tillämpa de förmåner som gäller förövriga civilförsvarspliktiga. Utredningens förslag till nytt förmånssystem för civilförsvarsplikligatas i allmänhet emot positivt av remissinstanserna. De framhåller bl. a. atlförslaget tillgodoser kraven att ett förmånssystem skall vara enkelt, praktisktoch rättvist för dem som fullgör tjänstgöringen och ge möjlighet tiU socialtrygghet. De remissinstanser som i huvudsak tillstyrker föreslagetdaglönesystem är bl. a. Cfs, FCF, , , samtliga hördalänsstyrelser. , , , och . LO, och SR meddelar atl de inle har någrasynpunkter pä belänkandet. I fråga om de av utredningen granskade alternativaförmånssystemen framhåller Cfs atl styrelsen tidigare i olika sammanhang harframhållit skillnaderna i personalstruktur mellan försvarsmaktens värnpliktigaoch de civilförsvarsplikliga. Styrelsen anser atl detla argument fortfarandegäller, vilkel motiverar skillnaden i ersättning mellan de olika personalkategorierna.FRI anser det angeläget att avlöningssystemet är detsamma för all värnpliktigoch CivUförsvarspliktig eller därmed jämställd personal inom totalförsvaret.Länsstyrelsen i avstyrker bestämt atl värnpliktsavlöningsnivåtillämpas för civilförsvarsplikliga. Liknande synpunkter anför iSödermanlands län. TCO anser att ersättningen under tjänstgöringen bör varaknuten till den förlorade inkomsten . RR V uttalar atlförmånerna för de äldre civilförsvarspliktiga bör samordnas med sjukpenningsystemetenligt lagen om allmän försäkring. För de yngre civilförsvarsplikliga börenligt RRV exakt samma förmåner kunna utgå som för värnpliktiga underrepetitionsutbildning. RRV anser att utredningen ytterligare bör undersökavissa frågor innan något visst förmåns-syslem kan förordas. RFV finner alt detfinns tekniska möjligheter att lösa löneförhållandena för civilförsvaretspersonal efter de ersättningsprinciper som gäller för sjukförsäkringen. Enligt FPVN är det rimligt med en enhetlig kontantersättningsform. Nämnden ifrågasätter dock om familjebidrag bör ingå i daglönenmed hänsyn till den överkompensation som vissa härigenom får. Det bör enligtnämndens mening inte vara någon principiell skillnad i fråga om ekonomiska ochsociala villkor mellan civilförsvarspliktiga och värnpliktiga. Nämnden kangodta förslaget om daglön och daglönetillägg om familjebidraget bryts ut. ÖBframhåller att orättvisor kan uppstå genom all daglönebeloppet . föreslåsutgå till värnpliktiga vid tjänstgöring inom civilförsvaret, oavsett om försöriningspliktföreligger eller inle, medan familjebidraget är behovsprövat för värnpliktigainom försvarsmakten. ÖB kan inte godta att värnpliktiga inom civilförsvaretfår högre sammanlagda ersättningar än försvarsmaktens värnpliktiga. Uppskovsvärnpliktigainom civilförsvaret föreslås därför få samma förmåner som skulle ha utgått tilldem vid tjänstgöring inom försvarsmakten. AMS bedömer atl förmåner till en ochsamma personalkategori av rättviseskäl principiellt bör vara lika vidtjänstgöring. Enligt styrelsen bör därför förmånerna för värnpliktiga ochvapenfria tjänstepliktiga vara desamma oavsett var de tjänstgör inomtotalförsvaret. Förslaget att från daglönesyslemet undanta tjänstgöringinom civilförsvaret på grund av lagen om vapenfri tjänst och kungörelsen om bistånds-ochkatastrofulbildning tillstyrks i fråga om sistnämnda tjänstgöring av BUN ochföranleder i övrigt ingen erinran av remissinstanserna. Cfs finner den föreslagna daglönegruppindelningen naturligoch att daglönebeloppen i huvudsak ger en tillfredsställande ersättningsnivå.Styrelsen konstaterar, liksom i , att beloppen medförsänkt ersättningsnivå för vissa civilförsvarspliktiga. Med hänsyn till deväsentliga fördelar, som är förknippade med det nya systemet, anserlänsstyrelsen atl dessa övergångsproblem får accepteras. Den föreslagna utvidgningen av rätten lill kontantersättning även vid övningar tillstyrks eller lämnas utan erinran avremissinstanserna. Flera remissinstanser understryker därvid angelägenheten avatt daglön utgår vid övning. Cfs anser sig kunna godta att beloppet bestämstill lägsta daglön vid utbildning, dvs. Lägre belopp bör enligtstyrelsen inte fastställas. i län bedömer att antalettillgängliga övningsdagar tvä- lill tredubblas om utredningens förslagbeträffande förmåner vid övningar godtas. Det kan då bli möjligt atl även görarationaliseringsvinster genom att koncentrera övningarna till en kortareperiod. ÖB tillstyrker av administrativa skäl att daglön utgår tillvärnpliktiga inom civilförsvaret vid fristående övningar med mindre varaktighetän . Länsstyrelserna i , , , ,och förordar att ersättning ulgår även vid övningarsom tar i anspråk än sex limmar . iKronobergs län föreslår bl. a. alt den för utbildning föreslagnadaglönegruppindelningen tillämpas även vid övning. Detaljutformningen avdaglönelillägget godtas i huvudsak avremissinstanserna. i befarar atl antaletansökningar om daglönelillägg blir relalivi stort och förordar att prövningenav daglönelillägg anförtros de kommunala myndigheterna som sker beträffandefamiljebidrag. LRF framhåller att föreningen inle kan biträda förslaget rörandeegna företagare - inbegripet lantbrukare - eftersom det innebär all de inlefår någon kompensation för näringsbidraget som föreslås försvinna. loppet för daglönetillägget för näringsidkare, däriblandlantbrukare, höjs lill . Övriga förmåner in. m. samt kostnader 1 fråga om värdesäkring av daglönen och daglönelilläggetförordar flertalet av de remissinstanser, som har uttalat sig i frågan, att enautomatisk värdesäkring genom anknytning till basbeloppet genomförs. FRI och FPVNanmäler dock en avvikande mening i delta avseende. FRI förordar all realvärdetbehålls genom kronpåslag . FPVN delar inte utredningensprincipiella uppfattning att daglönen bör göras värdebeständig. Cfs understryker vikten av att civilförsvarsförmånernainte utgör skattepliktig inkomst. Införande av skatteplikt skulle medföra enavsevärd administrativ belastning för styrelsens del. RFV understryker att detfrån ATP-synpunkt är önskvärt att beräkna pensionsgrundande inkomst pä civilförsvarsförmäner.RSV bedömer att det föreslagna förmånssystemet utan svårighet bör kunnaanpassas lill ett system med skattepliktiga förmåner. 1 ett sådant system börman kunna inordna även andra former av föreslagna ersättningar som risklilläggoch koslförmåner. finner utredningens förslag omskattefriheten väl avvägt. Ur kommunalekonomisk synpunkt är det belopp som intebeskattas ca 7 milj. kr., fördelat pä rikets samtliga kommuner - ulanbetydelse. Utvidgningen av rätten till förplägnad vid kvällsövningartillstyrks av de remissinstanser som har yttrat .sig därom. iKronobergs län uttalar att del under senare lid har märkts en betydande ökningav antalet övade som använder taxi i stället för egen bil, vilket innebärmerkostnader. Delta förhåUande sägs bero på den låga ersättningen för resa medegen bil. Enligt mening finns det skäl atl överväga en höjningav ersättning för resa med eget fordon. Liknande synpunkter framförlänsstyrelserna i och . ställer sig, liksom bl. a. RFV,positiv till utredningens strävanden alt utjämna skillnaderna mellancivilförsvarspliktiga och värnpliktiga i fråga om reglerna om försäkringsskyddvid skada och sjukdom. Kommitle'n anser alt särskild lagstiftning förcivilförsvarspersonalen i detta hänseende är motiverad. Kommitténanser dock att den innan arbetet med yrkesskadeförsäkringen har slutförts intebör bli bunden genom etl riksdagsbeslut om detaljer i skadeskyddet för decivilförsvarspliktiga. FCF anser att förmånen av fri hälso- och sjukvård börgälla även vid färd lill och från inskrivning. Utredningens förslag om detsärskilda olycksfallsskyddet inom verkskyddet tillstyrks av bl. a. FCF ochSAF. Det föranleder i övrigt inte någon erinran. SAF framhåller att om arbetsgivaren även i fortsättningenskall svara för kostnaderna för ersättning till verkskyddspersonal, börarbetsgivaren inte bli skyldig alt betala högre ersättning till enperson när han tjänstgör i verkskyddet än då han arbetar för arbetsgivarensräkning. Beträffande verkskyddet föreslår SAF vidare att arbetsgivaren bör ha besvärsrältrörande beslut om förmän till civilförsvarspliktig. Utredningens förslag beträffande utbetalning och övrigadministration av förmånerna godtas eller lämnas ulan erinran avremissinstanserna. Förslaget om förmåner till civilförsvarspliktiga under beredskapoch krig godtas i allmänhet av remissinstanserna. Cfs anser atl utredningen börfå i uppdrag att ytteriigare utreda och föreslå lämpligt system för ersättning m.m. till värnpliktiga och civilförsvarspliktiga i krig. iSkaraborgs län föreslår alt fredsbestämmelserna med daglön och daglönelilläggtillämpas även under beredskap och krig. Arbetsgruppen föreslär att ersättning till decivilförsvarspliktiga utgår efter samma riktlinjer som i det föregående harredovisats för bl. a. värnpliktiga under repetitionstjänstgöring, nämligen enligtnormer som bygger på sjukförsäkringssystemet och kompletteras med garantinivå, familjebidragför vissa och befattningspenning. Genom att de civilförsvarspliktiga underutbildning och övning får ersättning enligt sjukförsäkringssystemet försvinnerden rad av ersättningar som utgår till denna grupp. Den nuvarandekopplingen mellan ålder och ersättning upphör. Arbetsgruppens förslag mottas i allmänhet positivt avremissinstanserna. Cfs anser att anknytningen till sjukförsäkringssystemet haruppenbara fördelar. i framhåller alt reformeninte får innebära alt någon får en lägre ersättning än den som utgår mednuvarande ersättningssystem. Länsstyrelserna i och Kristianstadslän samt LRF framhåller behovet av en tillräckligt hög garanlinivå för dem somav olika skäl inle omfattas av eller har en låg sjukpenning. RFV och FKFföreslär att garantinivån knyts till någon av de inom socialförsäkringssystemetnu gällande miniminivåerna, nämligen föräldrapenningen om . eller delkontanta arbetsmarknadsstödet om . FRI anser del tveksamt om de civilförsvarspliktigaspeciellt under utbildning belastas med sådana uppgifter all befatlningspenningär motiverad. FRI framhåller vidare atl ersättning enligt sjukförsäkringssystemetbör kompletteras med en åldersgräns under vilken dagpenning bör utgå åtminstonelill yngre civilförsvarspliktiga som inte har fullgjort grundutbildning somvärnpliktiga. Vidare bör ersättningen enligt sjukförsäkringssystemet reducerasmed . för dag för naturaförmåner. framhåller till skillnad frän RSV atl befattningspenning bör vara skattefri. Cfs framhåller atl ersättning åt verkskyddspersonalen börbekostas av resp. företag och atl administrationen härför bör ses över. SAFanser atl staten bör överta kostnaden för verkskyddel och om så inte skulle skeförordar SAF ersättning till civilförsvarsplikliga enligt UFV.s förslag. Cfsförordar atl de civilförsvarspliktigas möjUgheter att få bilersättning ochnivån på denna förbättras. SAF föreslår att "Vpl 1 O-kort" skallgälla för civilförsvarsplikliga vid utbildning på central skola. framhåller alt de läkare som med stöd avkrigssjukvårdslagen genomgår styrelsens kurser i försvars-och katastrofmedicini ersältningshänseende hillills har jämställts med civilförsvarspliktiga.Styrelsen ifrågasätter om detta betraktelsesätt är riktigt med hänsyn till att ulbildningspliktenför läkare är ett för dem exklusivt åläggande. De motsvarande cisällningsbestämmelsernainnebär atl läkare som genomgår samma utbildning får olika ersättningarberoende på ålder och anställningsform. Styrelsen föreslår att samtliga häraktuella läkare erhåller ett skattefritt penningbidrag om . för dag.Beloppet hur beräknats med hänsyn lill inkomstbortfall. 1 enlighet medbestämmelserna för löncplansanställda läkare inom försvaret med privatpraktikföreslås vidare privatpraktiserande läkare utöver penningbidraget få praktikhindcrlilläggom . för dag för all täcka fasta utgifter praktiken inlehar kunnat hållas öppen på grund av kursdeltagandc. Till värnpliktig och fast anställd vid försvarsmakten somfullgör tjänstgöring enligt värnpliktslagen (1941:967) samt värnpliktig somgenomgår utbildning till befattning för kompanibefäl eller motsvarandeutbildning som inte fullgörs enligt nämnda lag utgår kontanta ersättningar ochandra förmåner av olika slag. Det förfaltningsmässiga underlaget för dessaersättningar m. m. redovisar jag längre fram i etl särskilt avsnitt. för föreskriven tjänstgöring får värnpliktigpenningbidrag med ett fast belopp för dag som varierar efter den militäragraden. Vid sjö- och flygljänstgöring ulgår särskild ersättning som också denvarierar efter den värnpliktiges Ijänslegrad och arten av tjänstgöring.Värnpliktig under grundutbildning får tjänstgöringspremie med elt fast beloppför dag efter elt visst antal dagars tjänstgöring. Utbildningspremie utgår tillvärnpliktig som har ultagits för och med godkända vitsord genomgåttbefälsutbildning. Premiens storiek varierar med hänsyn lill vilken typ avbefattning utbildningen avser. Under utbildning lill regementsofficer kanvärnpliktig i stället för penningbidrag fä ersättning med beloppsom motsvarar viss del av månadslönen i löneklass T 3. Vid utryckning från grundutbildning erhåller värnpliktigutryckningsbidrag. Enligt gällande bestämmelser är medlemmarna i denvärnpliktiges familj berättigade till familjebidrag. Detla utgår kontant ochomfattar familjepenning, bostadsbidrag, näringsbidrag, sjukbidrag ochbegravningsbidrag. Familjepenning beviljas med visst belopp för dag förhustru, frånskild hustru och under vissa villkor husföreståndarinna samtmed ett lägre belopp för dag för annan familjemedlem. Bor värnpUktig tillsammansmed familjemedlem utgår bostadsbidrag motsvarande kostnaderna för denvärnpliktiges och familjemedlemmens bostad. För ensamstående värnpliktig beviljas bostadsbidrag endasli den mån särskilda skäl föreligger. Värnpliktig kan få särskilt bostadsbidrag för uppvärmningskostnader(bränslebidrag), flyttningskostnader och magasineringskostnader samt i vissafall särskilt bidrag för mer än en bostad. Värnpliktig som driver näring eller rörelse kan fänäringsbidrag med visst belopp för dag för att bestrida kostnader som uppkommertill följd av tjänstgöringen. Rätten till familjebidrag är behovsprövad.Behovsprövningen, som till sin karaktär närmast är en inkomstprövning, är avtvå slag, nämligen normerad behovsprövning och fri behovsprövning. Skillnadenmellan normerad behovsprövning och fri behovsprövning är närmast att familjemedlemmarsinkomster vid den fria behovsprövningen inle påverkar bidragsbeloppet enligt despeciella regler, som har utformats för den normerade behovsprövningen, utanefter vad som med hänsyn till omständigheterna i del enskilda fallet får ansesskäligt. Detla medför att några bestämda regler för den fria behovsprövningeninte kan ges. Den fria behovsprövningen får dock inte leda till ett bättrebidragsresultat än om normerad behovsprövning hade tillämpats. Under tjänstgöring får värnpliktig ett visst antal friaresor. Dessutom har han rätt att köpa elt valfritt antal resor till ettenhetspris av . Värnpliktig erhåller fri förplägnad, friinkvartering samt fri hälso- och sjukvård. Under vissa förutsättningar kan istället för fri förplägnad utgå förplägnadsersättning, måltidsersättning,mässpenningar och färdkoslersättning. I vissa fall utgår inkvarteringsersätlningi stället för fri inkvartering. Om övernattning är nödvändig vid fri resa fårvärnpliktig ersättning för nattlogi. Värnpliktig som har tillstånd att itjänsten använda egna kläder får beklädnadsersällning.