prop · FZ03107 · 1975-12-31 00:00:00 — Beräkning av Inkomsi av rensköiselrörelse enligt bokföringsmässigagrunder för skattskyldig, som avses i 2 tredje stycket, skaU ske senast frånoch med del beskallningsår. för vilket taxering skaU ske I första instans år1978 eller, om den skaltskyldige på grund av omläggning av räkenskapsår ickehar taxerats för inkomst nämnda år. Den skaltskyldige äger dämdtillämpa bestämmelserna I andra stycket. Om del sammanlagda beloppet av Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse utgående lager och fördringar med avdrag för utgåendeskulder under övergångsåret uppgår lill , får för dettabeskattningsår och de därpå följande som värde av utgående lager, fordringareller skulder upplagas för del första beskattningsåret lägst en femtedel, fordet andra lägst två femtedelar, fördel tredje lägst ire femtedelar och för detfjärde lägst fyra femtedelar av det värde som I sådant hänseende elfest lägst kunnaiupplagas vid beräkning av inkomsten enligl bokföringsmässiga grunder. Skervärdering av utgående lager eller fördringar enligl bestämmelserna i detlastycke skall värderingen av utgående skulder ske enligl samma grund. Denna lag träder i kraft efter den dag, då lagenenligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamUng. 1975/76:107 12 Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrives att 6 >; 1 mom. lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 mom.' Skyldighel atl erlägga skall för inkomsi åligger,såframt ej annal föreskrives i denna lag eller i särskilda beslämmelser,meddelade på grund av överenskommelse eller beslul, varom i 20 och 21 §§ sägs: a) fysisk person: för inkomst som avses i denna lag enligt de grunder som angivesi 53 >; 1 mom. första stycket a) kommunalskattelagen saml, såvitt avser tidunder vilken han ej varit bosatt här i riket, för inkomst genom utdelning påandelar i svenska ekonomiska föreningar; b) svenska aktiebolag och sådana b) svenska aktiebolagoch sådana bolag.som enligt särskild författning bolag,.som enligt särskild författning äro skyldiga att avstå sin vinst, eko- äro skyldiga atl avstå sin vinst, eko nomiska föreningar, samfund, stif- nomiska föreningar, .vamcöva/-. .sani- telser, verk, inrättningar och andra fund, stiftelser, verk, inrättningar inländska juridiska personer, dock och andra inländska juridiska perso- såvitl gäller sådana juridiska perso- ner, dock såvitt gäller sådana juri- ner som enligl författning eller på diska personer som enligt författning därmed jämförligt sätt bildats föratl eller på därmed jämförligt sätt bil- förvalta samfällighel endast om dals för att förvalta samfällighel en- samfälligheten taxerats såsom sär- dast om samfäUigheten taxerats så- skild taxeringsenhet och avser mark- som särskild taxeringsenhet och av- samfällighet eller regleringssamfiiI- ser marksamfäUighet eller regle- lighet: ringssamfällighet: för all inkomsi, som av dem här i riket eller å utländsk onförvärvats; c) utländska bolag: för inkomst av här belägen faslighet; för inkomst av röreLse, som här bedrivits; för vinst å icke yrkesmässig avyttring av fastighet ellerrörelse här i riket eller tillbehör till sådan fåstighet eller rörelse; lör slutlig skatt eller tillkommande skatt, som restituerats,avkortats eller avskrivits, i den mån avdrag därför av bolaget åtnjutits vidtidigare års taxeringar; saml för inkomst genom utdelning å andelar i svenska ekonomiskaföreningar. Denna lag träder i kraft efter den dag, dä lagen enligluppgift på den utkommit från trycket i och tillämpasförsta gången vid taxering. 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. -'Senaste Ivdelse1975:261. 1975/76:107 13 Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrives i fråga om taxeringslagen(1956:623)' dels all 32 § och 61 § 3 mom. skall upphöra alt gälla, dels atl 22§ 3 mom., 50 § 1 mom. och 63 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 m o m . Same är ej skyldig avgiva deklaration för inkomsiav renskötsel eller i sådan rörelse nedlagd förmögenhet, och skall förty vid lill-lämpningav bestämmelserna i I mom. första stycket vid 3) och 4) så anses, som om dylik Inkomsieller förmögenhet ef vore underkastad beskattning. Önskar same avgiva uppgiftom Inkomst eller förinögenhei. som nu sagts, må uppgift härom lämnas i självdeklaration,vilken avlämnas i vanlig ordning, eller ock särskild uppgift angående renskötselavgivas på säu i 32 i stadgas. Skallskyldig som uppburit folkpension och därutöverbruttointäkt på högst I och som icke har skattepliktigaförmögenhetstillgångar överstigande ar, om han varit bosatt iriket under hela beskattningsåret, skyldig att utan anmaning avlämnasjälvdeklaration för inkomst endast om garantibelopp för faslighet skallupptagas såsoni skattepliktig inkomst för honom. 1 fråga om makar tillämpas I mom. tredje stycket. 50 s 1 mom. Granskning av självdeklarationer måverkställas endast av tjänsteman, som utför dylik granskning enligt denna lageller som eljest utövar taxerings- eller skattekontroll, ordförande och kronoombud i taxeringsnämnd, de ledamöter itaxeringsnämnd, som därtill utses av nämnden, saml domstol, som har att bedömainnehållet i självdeklaration. Sakkunnig må granska självdeklaration, för varsbehandling hans biträde 'Lagen omtryckt 1971:399. I lagens rubrik 1974:773. Senaste lydelse 1972:764. 1975/76:107 14 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ordningsman i lappby och förste konsulent äga verkställa granskning av självdektara-lion, som lapp Inomvederbörande lappby eller förste konsulents verksamhetsområde avgivit. Vid taxeringsarbete anlitat biträde, så ock tjänsteman somavses i 16 >; 2 mom. må taga del av deklaration i den omfattning, som är erforderiigför arbetets utförande. För innehållet i självdeklaration må icke inomtaxeringsnämnd lämnas vidare redogörelse än som erfordras för taxeringen.Självdeklaration må icke inlagas i taxeringsnämnds protokoll i vidare mån änsom oundgängligen erfordras. Självdeklaration skall tillhandahållas de myndigheter,vilka i och för sin verksamhet böra erhålla del därav. Självdeklaration må, påsatt regeringen förordnar, förstatistisk bearbetning utlämnas till den ämbetsmyndighel eller tjänsteman, ålvilken regeringen uppdrager utförandet av sådan bearbetning. Den som har att utföra talan för besvärsberättigad kommuni fråga om viss skallskyldigs taxering äger taga del av självdeklaration, somskolat ligga till grund för taxeringen. Då besvär anförts, skall självdeklaration, som haravseende å laxeringen i fråga, biläggas besvärshandlingarna, där ej viddelgivning med menighet sådant anses vara för målets utredning obehövligt.Handlingarna skola vid förekommande delgivningar inneslutas i förseglatkonvolut, vilkel skall förses med påskrift om innehållet och i obrutet skick tillställasden förklaringsskyldige eller annan vederbörande. 1 övrigt må självdeklaration, där ej annat följer av stadgandei allmän lag, icke vara för någon tillgänglig, utan atl den, som avgivitdeklarationen, lämnat skrjftligt medgivande därtill. 63 §' Beslut om taxering, så ock annat beslut, sominnefattar avgörande i sak, må icke fattas av taxeringsnämnd, såvida ickeordföranden och minsl två eller, i taxeringsnämnd vars distrikt omfattar mer änen kommun, minst tre andra ledamöter äro tillstädes. Vid fattande av beslut påsammanträde i taxeringsnämnd med flera kronoombud får endast elt kronoombuddeltaga i omröstningen. Dock skall den omständigheten att ledamot har attavträda vid behandling av viss taxering icke utgöra hinder mot att beslutfattas rörande denna taxering. 'Senaste lydelse 1974:997. Prop.1975/76:107 15 beslul än i första stycket sägs må fattas av ordföranden ensam. ordförande ellertaxeringsinspektöratt taxering bort åsättasannorlunda än taxeringsnämnden beslutat, skall han på deklaration eller därvidfogad handling angiva den taxering, han ansett böra åsättas, ävensom iprotokollet anteckna de fall, i vilka detta skett. Annanledamot än ordföranden äger, om han deltagit i taxeringsnämndens beslut, anförareservation mot beslutet. Reservation skall anmälas innan sammanträdet avslutassamt, om den närmare utvecklas,avf\utas skriftligen och avgivas sist vidjusteringen av protokollet. anlitad sakkunnig Av nämnden anlitad sakkunnig 0(7)/ö/)/;/o,i,'f/cöX'öatt beträffande lax- äger all beträffande taxering, vid ering, vid vars handläggning de bi- vars handläggning han biträtt, i ena- trätl, i enahanda ordning anteckna hända ordning anteckna särskild särskild mening till protokollet. mening till protokollet. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på denutkommit från trycket i och liilämpas första gångenvid taxering. Prop.1975/76:107 16 Lagom ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt Härigenomföreskrivesatl 2 och 11 ! :;; lagen(1968:430)om mervärdeskatt' skall ha nedanangivna lydelse. Skattskyldigär den som inom landet i yrkesmässig verksamhet omsätter 1) skattepliktig vara, byggnadeller ijänsl, 2) vara som anges 18;: 1-5,tjänst 2) vara som anges i 8 ;; 1-5, tjänst som anges i 10;:;första stycket och som anges i 10;; första stycket och avser vara som nämntseller avser vara som nämnts eller tjänsl som anges i 11 § 1, 3, 4 ellertjänst som anges i 11 § 1, 3, 4 eller 5 i vad sistnämnda punkt avser an- 5 ivad sistnämnda punkt avser annonsering eller annan reklam för ut- nonseringeller annan reklam för utländsk uppdragsgivares räkning. tjänsl som anges i 11 s'' 10. Skatlskyldigär vidare den som i yrkesmässig verksamhet omsätter sådan vara eller tjänst somanges i första stycket genom utförsel (export). Regeringenkan efter ansökan förordna om skattskyldighet tills vidare för omsättning avannan tjänst än sådan som anges i 10 ;; första stycket eller II ;:;. Niirsärskilda skäl föreligger, kan besluta atl den som påbörjat verksamhettills vidare skall vara skatlskyldig redan innan skattskyldighet enligt förstaeller andra stycket föreligger. Omskatt vid införsel föreskrives i 58 och 59;;;;. (Se vidare anvisningarna.) 11S-' Från skatteplikt undantages 1) tjänsl enligt 10 § 1 som avservara, vilken införes till landet endasl för ijänsteprestationen i fråga för atldärefter utföras ur landel av den som ombesörjt prestationen, 2) postbefordran av annal än postpakeioch gruppkorsband saml resgods-befordran, 3) transport av vara lill ellerfrån utlandel, transport i samband med renhållning samt transport eller annanskattepliktig ijänsl inom landel som avser importvara eller exportvara och som speditöreller fraktförare tillhandahåller utländsk uppdragsgivare i samband medinförseln eller utförseln; 'Liigenomtryckt 1969:237. Senaslelydelseav lagens rubrik 1974:885. Senaste Ivdelse 1973:928. 1975/76:107 17 omhändertagandeoch förstöring av vara; kontroll, analys eller lagring av vara för utländskuppdragsgivares räkning, 4) bärgning av fartyg ellerluftfartyg som är undantaget frän skatteplikt enligt 8 § 1 och transport ianslutning lill sådan bärgning, 5) införing eller ackvisilion avannons i tryckalster av sådant slag som anges i 8 § 6 saml annonsering ellerannan reklam för utländsk uppdragsgivares räkning med avseende på vara eller tjänslsom anges i 2 § första Slyckel, 6) visning av kinematografiskfilm, 7) obligatorisk konlrollbesiktningav fordon och obligatorisk besiktning av kilometerräknarapparatur hosAktiebolaget , 8) Ijänsl som tillhandahålles avveterinär, 9) kontroll eller analys av prov9) kontroll eller analys av prov som tagits som etl led i läkarunder- somtagits som ett led i läkarundersökning eller sjukvård. 10)tfänst enligt fO I som avser skötsel genom samebys försorg av renar (Se vidare anvisningarna.) Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligl uppgift på denutkommit från trycket i . De nya bestämmelsernatillämpas på tillhandahållande som sker efter utgången av . 2 1975/76. 1975/76:107 18 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , ,, , , , , Proposition om ändrade regler för beskattning avrennäringen m. m. Densvenska rennäringslagslift ningen reformerades , då bl. a. lagen (1928:309)om de svenska lapparnas rätt lill renbete i (renbeleslagen) ersattesmed en helt ny rennäringslag (prop. 1971:51, JoU 1971:37, rskr 1971:216, SFS1971:437). Reformen syftade till att skapa en effektivare och mera lönsamrenskötsel. Genom reformen omorganiserades de tidigare lappbyarna tillsamebyar med huvudsaklig uppgift att bedriva renskotseln inom byns betesområde.Den nya organisationsformen bygger på principen om samverkan mellan bymedlemmarnapå samma sätt som inom de ekonomiska föreningarna. De skattemässigaaspekterna på denna nyordning behandlades inle i sammanhanget. Ett par frågorangående den direkta beskattningen hade dock berörts i rennäringssakkunnigasbetänkande (SOU 1968:16) Rennäringen i som låg liM grund årslagstiftning. För att ge renägare ökade möjligheter till resultatutjämningmellan olika beskattningsår föreslog de sakkunniga att man med förebild ibestämmelserna om taxering av medel som insatts på skogskonto borde införasärskilda bestämmelser om s. k. rennäringskonton. De sakkunniga tog vidare uppfrågan om samebyarnas skattskyldighet för inkomst och förmögenhet. De ändringarsom kunde aktualiseras i övrigi borde enligt de sakkunniga övervägas i annanordning. har efter det atl rennäringslagen trält i kraft iskrivelser lill regeringen påpekat atl reformen har medfört vissa skattekonsekvensersom inle har blivit beaktade. Förbundet har i anslutning Prop.1975/76:107 19 härtillhemställt atl regeringen skall utarbeta förslag om vissa skattelättnader förrennäringen. Föratl lösa skattefrågorna reform har det inom finansdepartementetutarbetats en promemoria (Ds Fi 1975:5) Beskattning av rennäringen, m. m. Efterremiss har yttranden över promemorian avgelts av kammarrätten i ,kammarkollegiet, , lantbruksstyrelsen, domänverket,länsstyrelserna i , och . och (). Lantbruksstyrelsenhar lill sill yttrande fogat yttranden av lantbruksnämnderna i ,och och i harbifogat yttranden från lokala skattemyndigheterna i fögderi ochGällivare fögderi. hänvisar som sitt yttrande till eltullålande som har upprättats inom Lantbrukarnas skaltedelegation. Denrenskötande befolkningen i har uppskattats till 2 500-3 000 personer.Omkring 800 hushåll torde för sin försörjning helt eller delvis vara beroendeav renskötseln. Antalet renar i landel uppgår genomsnittligt till drygt 200 000djur. Del i renhjordarna bundna kapitalet uppgår till ca 60 milj. kr. ochinvesteringarna i fasta driftsanläggningar till ca 50 milj. kr. Det årliga slaktutlagetär ca I kött och intäkterna av denna produktion är ca 15 milj. kr. Somhar framgått av det föregående regleras rennäringens omfattning ochorganisation i i första hand genom rennäringslagen. Genom denna lag harde tidigare lappbyarna omorganiserats lill samebyar. Renskötselområdet äruppdelat på 49 samebyar belägna i , , ochNorrbottens län. ;sla(;en Rältalt enligt rennäringslagen begagna mark och vatten till underhåll för sig ochsina renar(rensköiselrätt) är under vissa förulsätlningar förbehållet endastpersoner som är av samisk härkomst. 1 lagen har särskilt angivils på vilkaområden och under vilka lider renskotseln får bedrivas. För renskotselnskall det finnas samebyar, vilka bedriver sin verksamhet inom särskilt indeladebyområden. Sameby har lill ändamål atl för medlemmarnas gemensamma bästaombesörja renskötseln inom byns betesområde. Del åligger sameby särskilt altsvara för att renskotseln drivs på ekonomiskt bästa säll och all ulföra,underhälla och driva de anläggningar Prop.1975/76:107 20 sombehövs för renskötseln. Sameby kan förvärva rättigheter och åtaga sig skyldighetermen får inte bedriva annan ekonomisk verksamhet än renskötsel. Byn företrädermedlemmarna i frågor som rör renskötselrätten eller medlemmarnas gemensammaintressen inom rennäringen i övrigt. Såsom medlem i sameby räknas i första handrenskötselberältigad som deltar i renskötseln inom byns betesområde. Samebyäger i vissa fall rätl alt beslämma hur många renar medlem högsl får innehaeller meddela andra föreskrifter om innehavet. Vidare kan sameby medge atl inombyns betesområde får hållas skötesrenar, dvs. renar som tillhör annan än renskötandemedlem i byn. Skötseln av sådana renar handhas av samebyn. Sameby får endastom medlem medger det låta slakta dennes renar eller försälja vid slakt utvunnaprodukter. Renmärkning ombesörjs av samebyn, om inte byn beslular annat.Renägare får dock efter anmälan lill byns styrelse själv märka sina renar.Sameby skall ha stadgar. Dessa registreras hos länsslyrelsen, som också prövaralt stadgarna har tillkommit i föreskriven ordning och alt de inte innehållernågot som strider mot lag eller annan författning. Rennäringslageninnehåller vidare en del bestämmelser om samebys ekonomiska förhållanden.Kostnaderna för renskötseln skall enligt huvudregeln fördelas mellan de renskötandemedlemmarna efter reninnehavet. De renskötande medlemmarna har skyldighet atl förskoilerade medel som behövs för renskotseln. Dessa medel uldebiteras av styrelsen.Utdebiteringen skall göras med hänsyn inte bara till reninnehavet ulan också tillomfattningen av det arbete som medlemmen och hans husfolk kan antas komma att utföraför byn under räkenskap:5årel. Samebyns kostnader fördelas slutligt mellanmedlemmarna för varje räkenskapsår. Vid fördelningen gottskrivs niedlemmen vadhan erlagt i lorskoti och värdet av det arbete som han och hans husfolk harutfört för byn. Samebyn skall i förväg ha bestämt värdei för dag eller timme avsådant arbete. Räkningav samebyns renar skall enligt rennäringslagen ske vid ungefär sammatidpunkt. Om sameby begär del, kan dock lantbruksnämnden medge att räkningenfår ske med större tidsmellanrum. Under vissa förutsättningar kanlantbruksnämnden förordna om extra renräkning. På grundval av den årligarenräkningen skall del upprättas en renlängd. Denna skall bl. a. uppta ägarna lillde renar som hålls på byns betesområde och del räknade eller uppskattadeantalet renar för varje ägare. Renlängden fastställs av bystämman. Renlängdenhar vitsord, när renägares rättigheter eller skyldigheter enligtrennäringslagen beror på antalet renar, såvida det inte visas alt ägarensinnehav har förändrats väsentligt sedan renlängden upprättades. Beskattningenav rennäringen är inte reglerad genom någon särskild lagstiftning ulan skermed utgångspunkt i de på beskattningsområdet all- Prop.1975/76:107 . Införandet av den nya rennäringslagen, som medfördegenomgripande förändringar i fråga om renskötselns organisation, har inteföljts av några ändringar i sak av de bestämmelser som gäller på beskallningsområdel. Förtaxeringen av inkomsi av renskötsel finns det dock ett antal specialbestämmelser. Enligt22 ;; 3 mom. första stycket taxeringslagen (1956:623), TL, är same inte skyldigatl avge deklaration för inkomst av renskötsel eller i sådan rörelse nedlagdförmögenhet. På grund härav skall vid tillämpningen av bestämmelserna i 22 S 1mom. 3) och 4) TL om lägsta belopp för bruttointäkter och förmögenhetstillgångarsåsom avgörande för skyldigheten all avlämna självdeklaration, inkomst avrenskötsel och den däri nedlagda förmögenheten inte anses vara underkastadbeskattning. Same, som likväl önskar avge uppgift om sådan inkomst ellerförmögenhet, kan göra det antingen i självdeklaration, som dä skall avlämnas ivanlig ordning, eller i särskild uppgift angående renskötsel enligt 32 ;j TL. Sådansärskild uppgift skall enligt 32 S TL avfallas på blankeit enligt fistställtformulär. Uppgiften bör avlämnas till länsslyrelsen, denlokala skattemyndigheten eller till taxeringsnämndens ordförande, men den kanockså avlämnas till ordningsmannen i den sameby som uppgiflslämnaren tillhör. Enligl32 § gäller vidare all det åligger ordningsman i sameby all granska till honomavlämnade uppgifter och all på dessa göra vissa anteckningar, bl. a. ur densenast upprättade renlängden. Ordningsmannen skall därefier enligt huvudregelnsenast översända uppgifterna lill den lokala skaltemyndigheten. Blankettenligl 32 ;j TL har fastställts av (deklarationsblankett 4,RSV nr 3005). Blankellen lämnar utrymme bl. a. för uppgifter om reninnehavet vidårets början, om förändringar i reninnehavet och om reninnehavet vidårets slut. Vidare finns utrymme för uppgifter om intäkter och avdrag irenskötseln, om allmänna avdrag, om den i renskotseln nedlagda förmögenhelen, m.m. Utrymme har inte lämnats för sådana uppgifter om balansposter m. m. som ären förutsättning för atl inkomsten skall kunna beräknas efter bokföringsmässigagrunder. Ordningsmani lappby och förste konsulent inom lappväsendet äger enligl 50 S 1 mom. iredjestycket TL verkställa granskning av självdeklaration, som lapp inomvederbörande lappby eller förste konsulents verksamhetsområde har avgivit. I61 § 3 mom. TL har vidare föreskrivits all sammanträde med taxeringsnämnd förtaxering av inkomsi av renskötsel bör hållas i god lid före ochatt det åligger taxeringsnämndens ordförande atl samråda med förste konsulentinom lappväsendet om tid och plats för sammanträdena. Förste konsulenten ochordningsman i lappby inom taxeringsdislriktel skall kallas till sådantsammanträde. Ordningsmannen skall närvara vid sammanträde för taxering avlappar som tillhör dennes lappby. Ordningsmannen, som skall medföra den senastupprättade renlängden, har rält all deltaga Prop.1975/76:107 22 inämndens överiäggningar men inle i besluten. Enligl ifrågavarande lagrum skalläven förste konsulenten om möjligt närvara vid sammanträdel med rätt all deltai överiäggningarna men inte i besluten. Härbör slutligen nämnas en i 63 S sista stycket TL inlagen beslämmelse enligt vilkenav taxeringsnämnden anlitad sakkunnig och lappfogde äger anteckna särskildmening till protokollet avseende den taxering vid vars handläggning de harbiträtt. Denu nämnda för beskattningen av rennäringen särskilt utformade reglerna i TLkan härledas från och har i huvudsak haft sin motsvarighet i tidigarebestämmelser taxeringsförordning. Somtidigare har antytts innehåller kommunalskattelagen (1978:370), KL, inte någraför rennäringen speciellt utformade regler. Bestämmelserna om beskattningen avstatligt avgångsvederiag till renskötselutövare i punkt 1 första stycketanvisningarna till 28 ;; KL och den tidigare återgivna regeln i 22 ;; 3 mom. TLfår anses ge vid handen att inkomst av renskötsel enligt gällande rätl är althänföra lill inkomst av rörelse. Inkomst av rörelse skall enligl 41 ;? KLberäknas enligt bokföringsmässiga grunder. 1 tillämpningen synes docktaxeringsmyndigheterna i allmänhet ha godtagit en konlanimässig redovisning. Tillledning för taxering av inkomst av renskötsel utfärdar skattechefen i de trerenskötsellänen anvisningar till taxeringsnämnderna. Dessa anvisningar,som har utarbetats efter samråd med företrädare för lantbruksnämndernasrennäringsavdelningar, kommer främst till användning i de ofta förekommandefall då renägaren varken har avlämnat självdeklaration eller särskild uppgiftangående renskötsel enligt 32 ;5 TL. Bruttointäkterna kan enligl anvisningarnauppskattas med utgångspunkt bl. a. i vissa i anvisningarna angivnagenomsnittsvärden för medelslaktvärdet per ren, slakt-uttagsprocenten ochrennäringsutövarens egna uttag av renprodukter. För allmänna driftkostnader ochavdrag för ökade levnadskostnader m. m. anges i allmänhet endast vissaschablonvärden. Denersättning som renägaren uppbär från samebyn för det arbete som han för bynsräkning har utfört med egna och andras renar beskattas som inkomst av tjänsl. Detligger i sakens natur all i siori sell samtliga renägare bedriver sin renskötselverksamhetinom områden som omfatiar två eller flera kommuner. Taxering till kommunalinkomstskatt för inkomst av renskötsel torde undantagslöst ske endast i denkommun där renägaren är mantalsskriven. Fråganom hur samebyarna skall beskattas är inle reglerad genom särskilda beslämmelser.De tidigare lappbyarna har blott i undantagsfall åsatts taxering för inkomsieller förmögenhet. Förhållandet lorde vara detsamma beträf fande samebyarna.