prop · FY03104 · 1975-12-31 00:00:00 — Medanledning av påpekanden från några remissinstanser vill jag framhålla att arkiveringsskyldighetenavser endast sådant material som anknyter till rörelse som företaget bedriver ilandet. Räkenskapsmaterial som tillhör avdelningskontor i utlandet behöverdärför inte sändas till , Räkenskapsmaterial som å andra sidanproduceras ulomlands, men som avser företag i , måste enligt stycketförvaras i landet. Enligtandra stycket upphör skyldigheten att bevara endast maskinläsbarträkenskapsmaterial, om registrerade uppgifler förs över till antingen vanlig läsbarform eller till form med registreringar i mikroskrift som kan läsas medförstoringshjälpmedel. Tredjestycket innehåller bestämmelse om dispens från kravet att bevararäkenskapsmaterial i vanlig läsbar form under hela arkiverings-perioden. Frågaom tillstånd prövas av och fömtsättning för tiUstånd är att räkenskapsmalerialethar blivit mikrofilmat eller kopierat på annat betryggande sätt. Paragrafen,som inte har någon motsvarighet i utredningens förslag, innehåUer bestämmelserom besvär mot beslut enligt denna lag (se 10 § tredje stycket,11 § fjärde stycket, 12 § tredje stycket och 22 § tredje stycket). Enligtparagrafen överklagas sådana beslut hos regeringen. Dennya lagen bör träda i kraft med den nya aktiebolagslagen, dvs. den 1juli 1976. Bestämmelse härom har intagits i första punkten. Enligtdepartementsförslaget fordras i vissa situationer att tUlstånd lämnas avlänsstyrelsen (se 10 § tredje stycket, 11 § fjärde stycket, 12 § tredje stycketoch 22 § tredje stycket). För att underlätta anpassningen till den nya lagenbör sådana beslut kunna meddelas innan lagen i öv- rigthar trätt i kraft. I första punkten föreskrivs därför att beslut enligt nyssangivna lagrum får meddelas även före ikraftträdandet. Enligtandra punkten upphävs bokföringslag genom nya lagen. Om i lag ellerannan författning förekommer hänvisning tiU föreskrift som ersatts genombestämmelse i nya lagen skall enligt punkten i StäUet den nya bestämmelsen tUlämpas. I enUghetmed mina överväganden i den aUmänna motiveringen, avsnitt 5,2,1, skaU vissafrågor om rättsverkan av att någon är bokförings-skyldig avgöras med ledning av1929 års lag. Det gäller när det är fräga om tillämpningen av vissabestämmelser i köplagen, kommissionslagen, handelsregisterlagen, lagen omföretagsinteckning samt lagen om handelsbolag och enkla bolag. Detta framgårav särskilda bestämmelser i de angivna lagarna. En eruiran härom har dessutomintagits i andra punkten av övergångsbestämmelserna. Enligttredje punkten, som utformats efter förebUd av utredningens förslag, får densom är bokföringsskyldig enligt äldre lagen fullgöra sin skyldighet i enlighetmed den äldre lagen beträffande räkenskapsår som börjat löpa före nya lagensikraftträdande. Detta innebär bl, a, att den bokföringsskyldige inte under detlöpande räkenskapsåret behöver lägga om sitt verifikationshanteringssystemeller avsluta räkenskapema mot en resultaträkning. Denfjärde punkten föreskriver att den som mte är bokföringsskyldig enligt denäldre lagen inte behöver upprätta balansräkning, när bokföringsskyldighetinträder genom lagens ikraftträdande. Detta motsvarar vad utredningen förordat.Med anledning av att framfört kritik mot utredningsförslageti denna del viU jag framhålla att betydande praktiska svårigheter skulleuppkomma, om alla de näringsidkare som inte nu är bokföringsskyldiga skulleåläggas att upprätta startbalans per . Enligtfemte punkten skaU den som driver rörelse vid lagens ikraftträdande, oavsettom han varit bokföringsskyldig eller ej, anpassa sitt räkenskapsår till de nya beslämmelsemai 12 §, Delsamma gäller aktiebolag, handelsbolag och ekonomisk förening som ejdriver rörelse, EnUgt12 § skall som huvudregel räkenskapsåret överensstämma med kalenderåret.Beträffande rörelser som drivs vid lagens ikraftträdande tillåts emeUertidbrutet räkenskapsår. Brutet räkenskapsår skall börja , den 1 julieller och omfatta helt år. TUlämpasannat räkenskapsår än vad som nämnts, skall enligt punkten genom avkortningeller förlängning av det räkenskapsår som börjar löpa närmast efter lagensikraftträdande de därefier följande räkenskapsåren anpassas tiU bestämmelsema i12 §. Detta innebär, för att ta ett exempel, att den som har räkenskapsår somlöper mellan och kan i fråga om det räkenskapsår sombörjar den 15 aprU 1977 avsluta detta för att därefter tillämparäkenskapsår i överensstämmelse med huvudregeln om kalenderår somräkenskapsår. Anser han att skäl föreligger för att tUlämpa brateträkenskapsår, kan räkenskapsåret förkortas så att det omfattar tiden endast t,o, m, eller , Han kan också förlänga dettill eller , Av 12 § andra stycket framgår altförlängning inte får ske så att räkenskapsåret blir . Somhuvudregel gäller för den som inte varit bokföringsskyldig enligt den äldrelagen att kalenderåret utgör räkenskapsår. Detta betyder att det förstaräkenskapsåret normalt kommer att omfatta tiden den 1 juli 1976den 31 december1976. Det är också möjligt att låta det första räkenskapsåret omfatta 18månader och aUtså låta det löpa för tiden den 1 juli 1976den 31 december 1977.Det är emellertid också möjUgt att tillämpa bratet räkenskapsår (12 § förstastycket) och i sådant fall kan exempelvis det första räkenskapsåret omfatta en tolvmånadersperiod,en fjortonmånadersperiod eller en tiomånadersperiod, allt med början den 1 juli1976, Bestämmelsen i 12 § första stycket om rätt atl tillämpa bruteträkenskapsår tar nämligen sikte på fall när rörelsen påbörjats föreikraftträdandet. Att bokföringsskyldighet inte förelegat tidigare saknar fråndenna synpunkt betydelse. Sjättepunkten innehåller bestämmelser om ändring av reglerna i bolagsordning ellerstadgar rörande räkenskapsårets förläggning. Enligt det remitteradeförslaget tiU aktiebolagslag skaU bolagsordningen innehålla bestämmelser omräkenskapsåret. Liknande regler gäller för åtskUliga andra sammanslutningar, t.ex. ekonomiska föreningar, bostadsrättsföreningar, banker ochförsäkringsbolag. Sådana bestämmelser kan strida mot 12 § nya lagen. Efter denövergångstid som följer av punkten 5 kommer bestämmelserna att sättas ur spelgenom nya lagen. SjälvfaUet är det dock lämpligt att bestämmelsen ändras så attden överensstämmer med nya lagen. Punkten 6 innebär att styrelsen försammanslutningen i fråga skall verka för att ändring kommer tUl stånd. Deföreslagna ändringarna innebär bl. a. att köpmansbegreppet i köplagen ochkommissionslagen samt registreringsplikten enUgt handels-registerlagen blir attbedöma enUgt reglema bokföringslag om bokföringsskyldighetensomfattning. Detsamma gäller när det är fråga om att bestämma gUtighetsomrädetför lagen om företagsinteckning eller för reglema om handelsbolag i 1 § lagenom handelsbolag och enkla bolag. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen tiU 1. bokföringslag, 2. lag om ändring i lagen (1905: 38 s. 1) om köp och byte av lös egendom, 3. lag om ändring i lagen (1914: 45) om kommission, handelsagentur ochhandelsresande, 4. lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157), 5. lag om ändring i lagen (1966: 454) om företagsinteckning, Iag om ändring i lagen (1895: 64 s. 1) om handelsbolag och enklabolag. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1 §Bokföruigsskyldighet enligt denna lag föreligger för aktiebolag, handelsbolag, ekonomisk förening samt i övrigt för den som yrkesmässigt driver självständig rörelse, däribland jordbmksrörelse. Som bokförings- pliktig rörelse anses härvid icke verksamhet som avser upplåtelse av hus eller del av hus till nyttjande mot vederlag med undantag av hotell- och pensionalrörelse. Stateneller kommun är ej bokföringsskyldig enligt denna lag. 2 § Bokföringsskyldigheten innefattar skyldighet atttillse att verifikationer finns för aUa affärshändelser, att bokföraaffärshändelserna såväl post för post i löpande följd (grundbokföring) somsystematiskt (huvudbokföring med hjälpbokföring), att upprätta årsbokslut samt attbevara verifikationer, bokföringsböcker och annat räkenskapsmaterial. Vidfullgörande av bokförmgsskyldigheten iakttages god redovisningssed. 3 §Räkenskapsåret omfattar . Vid verksamhetens början eller slut eller vid omläggning av räkenskapsår får kortare räkenskapsår användas eller räkenskapsåret förlängas att omfatta högst aderton måna der. Densom är bokföringsskyldig för flera rörelser använder samma räkenskapsår fördem, om ej synnerliga skäl föreligger all använda olika räkenskapsår. 4 §Bestämmelsema i denna lag äger ej tillämpning i den mån särskilda bestämmelser angående bokföringsskyldighetens fullgörande gäller enligt annan lag eller författning. Omskyldighet att sörja för underlag för deklarations- och uppgiflsskyldighel ochför kontroll därav finns särskilda bestämmelser. 5 §Bokföringen omfattar alla affärshändelser i rörelsen. Som affärs händelse räknas också den bokföringsskyldiges tillskott och uttag av pengar, varor eUer annal. 6 §Bokföringen grundas för varje affärshändelse på kvitto, bankbesked eller postgirobesked, faktura eller annan handUng som härrör från eller särskilt upprättas med uppgifter om affärshändelsen (verifikation). Har den bokföringsskyldige tagit emot handling om affärshändelsen, användes denna handling som verifikation. Verifikationutgöres av handling i vanUg läsbar form. Om rält all använda annan form finnsföreskrifter i 22 §. Verifikation förses med uppgift om när den upprättats, näraffärshändelsen inträffat, vad denna avser, vilka parter den berör och vilketbelopp den gäller. Vid kontant försäljning avvaror och tjänster får gemensam verifikation användas för inbetalningarnaunder , om försäljningen sker under sådana förhållanden att kvitto med uppgiflerenligt andra stycket om varje försäljning ej kan utfärdas utan svårighet.Gemensam verifikation utgöres av kontrollremsa från kassaapparat eller avkassarapport eller annan handling som anger summan av samtliga inbetalningar. Verifikationerna försesmed verifikationsnummer eller andra identifieringslecken. Sker rättelse iverifikation, anges när rättelsen skett och vem som företagit den.Verifikationerna ordnas och förvaras på betryggande och ÖverskådUgt sätt och såatt sambandet mellan bokförd post och verifikation utan svårighet kanfastställas. I awaktan på bokföring hålles verifikationerna så ordnade attomedelbar gmndbokförmg är möjlig. 7 §Bokföringen sker i ett ordnat och betryggande system av böcker, kort, lösblad eller andra hjälpmedel. I den mån så behövs för alt under lätta överblicken över bokföringssystemet upprättas beskrivning över bokföringens organisalion och uppbyggnad, över använda hjälpmedel samt över bokföringens konton och deras användning. Sådan beskrivning är räkenskapsmaterial. Bokföringensker på varaktigt sätt och i vanlig läsbar form. Om räll att använda annan formfinns föreskrifter i 22 §. Vadsom bokförts får ej utplånas eller göras oläsligt. Vid rättelse av felförd postanges när rättelsen skett och vem som företagit den. Skerrättelse genom särskild rättelseposl, upprättas verifikation om rättelsen. Samtidigtsäkerställes genom anteckning på den tidigare verifikationen eller på annatsätt att man vid granskning av den tidigare bokförda poslen utan svårighet kanfå kännedom om rättelsen, 8 §Affärshändelsema bokföres post för post i löpande följd efter veri fikalionsnummer eller andra använda identifieringstecken (gmndbok föring). Sammansatt post får användas för affärshändelser med gemen sam verifikation enUgt 6 § tredje stycket. Även i övrigt får sammansatt post användas för likartade affärshändelser , om det utan svårighet kan klarläggas vad som ingår i sådan post. In- och utbetahiingar, somsker kontant eller över bankräkning eller postgiro, grundbokföres (kassabokföring). FöreUgger särskilda skäl, fär kassabokföringen för viss dagslutföras senast därefter eller, om denna är arbetsfri, senastdärpå följande vardag. Andra affärshändelser änsom avses i andra stycket grundbokföres så att grundbokföringen för en månadsbokföringsdagar slutföres senast under den därefter följande månaden, 9 §Affärshändelserna bokföres i systematisk ordning för överblick över verksamhetens gång och över dess resultat och stäUning (huvudbokfö- ring).Huvudbokföringen kan förenas med grundbokföringen eller ske genom särskildbokföring. Sammansatta poster får användas i huvudbokföringen, om det utansvårighet kan klarläggas vad som ingår i sådan post. Huvudbokföringensammanfattas för perioder om högsl senast inom en månad frånutgången av sådan period. Sammanfattningen göres genom att huvudbokföringenskonton summeras, genom särskild ' uppställning med sammandrag av dessa kontoneller på annat sätt som är lämpligt med hänsyn till rörelsens förhållanden. 10 § Poster i huvudbokföringen redovisas ytterligare ihjälpbokföring i den utsträckning så erfordras för att få tiUfredsställandeöverblick och kontroll av lagertillgångar, förhållanden till kunder och leveranlörei:eller andra förhållanden av särskild betydelse. 11 § Uppkomna fordringar och skulder behöver ejbokföras förrän faktura eller annan handling, som tillkännager anspråk påvederlag, avsänts eller mottagits eller sådan handling bort föreligga enligtgod sed för affärsförhållandet. Bokföringav affärshändelse, vid vilken kundfordran eller leverantörskuld uppkommer, kandröja tills betalning sker. Vid räkenskapsårets utgång bokföres dock defordringar och skulder som då ej är betalda. Verifikationerna för obetaldafordringar och skulder ordnas och förvaras för sig så att betryggande överblickfortlöpande finns över dem. andra stycket sägs får ej tillämpas, om ett betydande antal fakturorförekommer, om de fordringar eller skulder, som fakturorna avser, uppgår tiUavsevärda belopp eller om andra förhållanden gör en omedelbar bokföring påkaUad. 12 §Räkenskapsårets löpande bokföring avslutas genom årsbokslut som består av resultaträkning och balansräkning. Balansräkninggöres också upp när bokföringsskyldighet inträder. 13 §Den balansräkning, som göres upp när bokföringsskyldighet inträ der, föres utan dröjsmål in i bunden bok (årsbok). Årsbokslutetföres in i årsboken senast efter räkenskapsårets utgång. Årsbokslutetskrives under av den bokföringsskyldige som därvid anger dagen förundertecknandet. Är flera delägare obegränsat ansvariga för rörelsensförbindelser, underskrives bokslutet av dem alla. 14 §Tillgång, som anskaffats eller tillverkats för försäljning, förbruk ning eller annan omsättning och som finns kvar i rörelsen vid räken skapsårets utgång (balansdagen), tages i balansräkningen upp som om- sättningstillgång. Som omsättningstiUgång upplages också likvida medel, värdepapper för tillfälligt innehav samt kortfristig fordran. Tillgång,som är avsedd att brukas i rörelsen under mer än ett räkenskapsår, tages ibalansräkningen upp som anläggningstillgång. 15 §Resultaträkningen redovisar i sammandrag samtUga intäkter och kostnader i rörelsen under räkenskapsåret samt visar räkenskapsårets resultat. Förresultaträkningen användes nedan intagna schema eller annan uppställningsformsom ger en tillfredsställande överblick över rörelsens intäkter, kostnader ochresultat. Resultaträkningeninnefattar de huvudposter som anges i schemat och förekommer i rörelsen. Huvudpostdelas upp i delposter, om så är påkallat för att ge upplysning om delpost avsärskild storlek eller betydelse. Huvudposter och delposter ges beteckningarsom tydligt anger vad som ingår i post. Särskildredovisning av huvudpost för bokslutsdisposilioner (IV) behöverske endast om räkenskapsårels balansräkning innehåller särskild post förobeskattade reserver eller sådan post funnits i balansräkning för del närmastföregående räkenskapsåret. Rörelsensintäkter, brutto (omsättningssumman), såsom försäljningsintäkter, faktureradearbeten och provisionsintäkter Rörelsens kostnader, såsom inköps-,tillverknings-, försäljnings- och administrationskostnader Intäkter,såsom ränteintäkter och aktieutdelningar Kostnader, såsom räntekostnader och kapitalförvaltningskoslnaderResultat efter I och II Intäkter,såsom vinst vid försäljning av anläggningstillgång, erhållenförsäkringsersättning och skadestånd Kostnader,såsom förlust vid avyttring av anläggningstillgång, nedskrivning och utgivenskadeersättning Resultat efter IHl Minskningav obeskattade reserver, såsom lagerreserver, anläggnings-reserver(ackumulerade avskrivningar utöver plan) och investeringsfonder Ökning avobeskattade reserver Resultatefter IIV före skatt Resultatefter skatt (för rörelser som taxeras särskilt) 16§ Balansräkningen redovisar i sammandrag rörelsens samtliga tillgångar ochskulder samt eget kapital i rörelsen (kapitalbehållning) på balansdagen. Förbalansräkningen användes nedan intagna schema eller annan uppställningsformsom ger en Ukvärdig överblick över tillgångar, skulder och eget kapital. Balansräkningeninnefattar de huvudposter som anges i schemat och förekommer i rörelsen.Huvudpost delas upp i delposter, om så är påkallat för att ge upplysning omdelpost av särskild storiek eller betydelse. Huvudposter och delposter gesbeteckningar som tydligt anger vad som ingår i post. Obeskattadereserver behöver ej redovisas öppet som särskild post (BII), om en öppen redovisning har endast ringa betydelsemed hänsyn till rörelsens förhåUanden. 1, Likvidamedel såsom kassa, bank och postgiro 2, Kortfristiga fordringar, såsom kundfordringar,växelfordringar, skattefordringar och lämnade kortfristiga förskott 3, Varulager, såsom råvaror, hel- och halvfabrikatsamt förbrukningsmaterial 4, Pågående arbeten för annans räkning (med öppenavräkning av erhållna delbetahiingar och förskott) II Spärrkonto hos för investeringsfond Värdepapper,såsom aktier, andelar och obligationer Långfristiga fordringar, såsom långfristigtutlånade medel och lämnade långfristiga förskott Fastigheter, såsom obebyggd mark, markanläggningoch byggnad Immateriella rättigheter, såsom patent, hyresrätt,goodwill och organisationskostnad B Skulder och eget kapital Kortfristiga skulder, såsom leverantörskulder,växelskulder, skatteskulder och erhållna kortfristiga förskott Fakturering av pågående arbeten för annans räkning(redovisas här, med öppen avräkning, om faktureringen överstiger värdet avarbetena) Långfristiga skulder, såsom erhållna inteckningslånoch andra långfristiga lån, pensionsavsältningar och erhållna långfristiga förskott II Obeskattade reserver, såsom lagerreserver,anläggningsreserver (acku- . mulerade avskrivningar utöver plan) och investeringsfonder III Eget kapital, varvid anges ingående värde,insättningar eller uttag under räkenskapsåret, redovisat årsresultat samtutgående värde C Inom linjen anges I Ställda panter, såsomfastighetsinteckningar och företagsinteckningar samt äganderättsförbehåll sombelastar tUlgång i balansräkningen II Ansvarsförbindelser, såsom ingångnaborgensförbindelser och diskonterade växlar 17§ För varje sammansatt post i årsbokslutet lämnas specifikation av de beloppsom ingår i posten. Specifikation utgöres av särskild förteckning, om ickeposlens sammansättning framgår av bokföringen i övrigi. 18 §Årsbokslutet belyses ytterligare genom notanteckningar eller an teckningar i annan lämpUg form. Om anteckningarna ej föres in i års boken, hänvisas till dessa. 1. de grander som använts för värdering av tillgångaroch skulder med uppgift om sådana ändringar i värderingsgrunderna som avsevärtpåverkat årsresultatet, 2. grunderna för avskrivning av olika grapper avanläggningstillgångar med uppgift om betydelsefuUa ändringar av dessa grunder, 3. pensionsåtaganden som ej tagits upp bland skuldernaoch ej har täckning i pensionsstiftelses förmögenhet, 4. fordran hos delägare, styrelseledamot,verkställande direktör eller firmatecknare, om fordringen är av störrebetydelse, 5. annan rörelse som den bokföringsskyldige driver meduppgift om balansomslutning, årets resultat och totala egna kapitalet samt 6. annat förhållande av väsentUg betydelse för attbedöma rörelsens resultat och ställning. 19 § Enskild näringsidkare för i årsboken insammanställning över sina privata tillgångar och skulder. Bland tiUgångarnaredovisas särskilda poster för kontanter, banktillgodohavanden, värdepapperoch andelsrätter, fordringar, inventarier och annan lös egendom samt fastegendom. Tillgångar och skulder av betydande värde redovisas för sig, 20 § Omsättningstillgång tages i balansräkningen upptill högst det belopp som gått åt för tiUgångens förvärv eller tillverkning(anskaffningsvärdet). Är verkUgavärdet på balansdagen lägre än anskaffningsvärdet, får tillgången ej tagas uppöver detta verkUga värde. Såsom verkliga värdet anses försäljningsvärdet efteravdrag för beräknad försäljningskostnad. Då rörelsens förhållanden, tillgångensbeskaffenhet eller andra omständigheter ger anledning härtiU, får verkligavärdet dock bestämmas till återanskaffningsvärdet med avdrag för inkurans ellertill annat värde som är förenligt med god redovisningssed. Omsättningstillgångfår tagas upp över anskaffningsvärdet, om synnerliga skäl föreUgger och detkan anses tillåtet enligt god redovisningssed. Osäkerfordran skrives ned och värdelös fordran tages ej upp som tillgäng, 21 §AnläggningstUlgång tages upp till högst anskaffningsvärdet, mins kat med sammanlagda beloppet av de avskrivningar och nedskrivningar som gjorts enligt bestämmelserna nedan. Påanläggningstillgång, som fortlöpande minskar i värde på grund av ålder ellernyttjande eller annan därmed jämförlig orsak, göres årliga avskrivningar eflerden värdeminskning som tillgången beräknas komma att undergå. Därjämte skernedskrivning då så är påkallat enligt bestämmelserna i tredje stycket. Harvärdet på anläggningstillgång varaktigt gått ned, sker nedskrivning med delengångsbelopp som kan anses erforderligt enligl god redovisningssed. Osäkerfordran skrives ned och värdelös fordran tages ej upp som tillgång. Harfordran, som tidigare utelänmats som värdelös eller skrivits ned som osäker,fått ett varaktigt ökat värde, får fordringen åter tagas upp till detta högrevärde. Tilläggsbestämmelserom automatisk databehandling m. m. 22 § I stället för räkenskapsmaterial i vanUg läsbar form får användas 1. filmeller annat material med registreringar i mikroskrift som kan läsas med förstoringshjälpmedel, 2, hålkort,hålremsa, magnetband eller annat material med registreringar somgenom omedelbar utskrift kan tagas fram i vanlig läsbar form eller form somavses under 1. Materialenligl 1, får användas för allt räkenskapsmalerial utom årsboken. Materialenligt 2. får ej användas för sammanfattning av huvudbokföringen enligt 9 §andra stycket eller för årsboken, ej heller för både verifikationeroch grundbokföring. Materialsom avses under 1. och 2. får användas endast om det kan anses säkerställt altregistreringarna är varaktiga, alt registrerade uppgifter är lätt åtkomligasamt att materialet bevaras på betryggande sätt. Omrätt att i efterhand ersätta räkenskapsmaterial i vanlig läsbar form med mikrofilmmaterialoch Uknande material finns föreskrifter i 24 § andra stycket. Konungeneller den som Konungen bestämmer äger meddela anvisningar angåendetillämpningen av bestämmelsema i denna paragraf. 23 §För automatisk databehandling sammanställes och bevaras be skrivningar, instmktioner och andra handlingar som ger uppgifler om behandlingssystemet (systemdokumentation) samt anteckningar om ge nomförda databehandlingar (behandlingsdokumentation). Sådan doku mentation är räkenskapsmaterial. Dokumentation utformas såatt den ger erforderlig ledning för systemets användning och säkerstäUer möjUgheteratt i efterhand utan svårighet klarlägga vad en bearbetning omfattat och hurdenna genomförts. Konungeneller den som Konungen bestämmer äger meddela anvisningar om dokumentation. 24 §Allt räkenskapsmaterial bevaras i ordnat skick här i landet under från utgången av det räkenskapsår som materialet avser. Vad nu föreskrives gäUer också avtal och andra handUngar av särskild bety delse för att belysa rörelsens ekonomiska förhållanden.