prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — På grundval av utrednmgen föreslår styrelsen att ettADB-system för arbetsförmedlingen innehållande tre integreradeinformationsformer skall utvecklas. De tre informationsformerna avser delsregionala platslistor med daglig utgivning, dels användning av michrokort medalternativa redigeringar av platsinformationen för lokalt och mteriokalt brukoch dels terminaler för sökning och matchning. Det är fråga om ett för svenskaförhållan- Prop.1975:1 Bilaga 13 68 Styrelsen gör vidare en preliminär bedömning beträffande dimensioneringav datorer och linjenät i ett framtida integrerat system och lämnar förslag tiUtidplan och projektorganisation för det utvecklingsarbete som behövs för bl,a. införandet av terminaler i det direkta förmedlingsarbetet. Styrelsen anförvidare bl. a. följande. Utländska försök visar att ADB-teknik kanunderlätta platsförmedlingen väsentiigt. Följande krav bör kunnaställas på den platsförmedlande verksamheten: 1) Uppgifterna om lediga platseri platslistorna skall vara dagsaktuella och innehålla ett ökat antal väsentiigafakta om den enskilda platsen. 2) En väl strukturerad platsinformation bör finnas tUlgänglig vid aUa kontor. 3)Förmedlaren skall för den arbetssökandes räkning i det samladeplatsutbudet utan tidsutdräkt kunna göra fullständiga sökningar efter lämpligaanställningsmöjligheter, och detta inte bara lokalt utan även i hela landet.4) Genom styrinformationen får arbetsförmedlingen bättre statistiska uppgifterom arbetssökande och lediga platser. Lokala platslistor framställs på 36orter i landet. Det nuvarande produktionssättet bygger i huvudsak på manuelltarbete allt ifrån utskrift av tillkommande lediga platser via redigering tillframstäUning av tryckunderlag. Tryckningen sker på stencilapparat eller kontorsoffset.Härigenom begränsas produktionen både vad gäller antalet sidor som kan tryckaspå en och samma gång och tryckhastighet. Det efterföljande plocknings- ochhäftningsarbetet sker oftast manuellt med hjälp av enkel utrustning. Somjämförelse kan nämnas att ADB-platslistor omfattande 48 A3-sidor i 1 500 exemplar trycks, plockas och häftas i en mUoffset-maskinpå . Motsvarande tryck A4-sidor exkl. plockning och häftning tar48 timmar effektiv arbetstid på en vanlig kontors-offsetmaskin. Försök med framställning av dagsaktuellaADB-platslistor, som har pågått i , senare också iGöteborg och , visar att man med sådana kan uppnå en mycket hög aktualiteti platsinformationen. I försöken har datastyrd fofosätfning och rulloffset kommittUl användning. Platser som anmäls under en arbetsdag återfinns i påföljandedags ADB-platslista, och platser som avanmälts har utgått. Den nyaADB-platslistan finns på berörda kontor när de öppnar . Den inleddaövergången till ADB-platslistor bör fortsätta med målet att helt ersätta denuvarande manuellt framställda platslistorna i hela landet. Varje ADB-lista börtäcka ett helt län. Med michrokort menas en filmskiva iformatet 11X15 cm som i stark förminskning rymmer text motsvarande drygt 100 A4-sidor. Texten återges i en läsapparat. På michrokort kan man få dendatorlagrade platsinformationen redigerad på annat sätt än i ADB-platslistorna.Man kan genom michrokort i kundmottagningen få en snabb översikt över t. ex.alla deltidsarbeten inom oUka yrken eller alla arbeten som inte Prop.1975:1 Bilaga 13 69 Produktionen av michrokort kan ske parallellt medADB-platslistorna och distribueras med dessa eller separat per brev. De utländska försöken med ADB-assisteradarbetsförmedling har i hög grad inriktats på att finna former för matchning avsökande och lediga platser. Matchningen har tiUgått så att arbetssökande ochlediga platser på ett i förväg bestämt sätt har jämförts med varandra, antingendirekt via en terminal eller gemensamt för alla sökande och platser.Man bör dra en klar gräns mellan begreppen sökning och matchning. Med söknmg avses ett on line-förfarande, vid vUket förmedlarenmed hjälp av terminal för en dialog med datorn. Förmedlaren ställer viaterminalen en fråga till datorn och med ledning av det svar han får bestämmerhan nästa fråga till datorn. Detta stegvisa förfaringssätt är inte möjligt vidmatchning. Vid sökning kan varje fråga bestämmas utifrån det enskilda fallet.Matchning bör huvudsakligen användas för fortiöpande automatisk bevakning avatt arbetsgivare, som anmält behov av arbetskraft, och sökande, som finnsinskrivna hos arbetsförmedlingen, får lämpliga förslag. De tre ADB-baserade informationsformerna utbyggnad av ADB-platslistor, användning av michrokort i platsförmedlingensamt utveckling av ett terminalbaserat sök- och matchningssystem skall i ettslutskede integreras inom ett och samma system. Detta skall även förse arbetsförmedlingen med statistik- ochstyrinformafionsuppgiffer av olika slag. Detta integrerade ADB-systemskall omfatta hela landet med minst en bildskärmsterminal per kontor ochdärutöver ytterligare terminaler alltefter bemanningen på de enskUda kontoren.Ett grundläggande krav är att all information från ett kontor även skall varatillgänglig vid alla andra kontor. Det är alltså uppenbart att ADB-teknikeni en rad hänseenden kan ge en bättre platsförmedling. Det utvecklingsarbete somunder senare år har gjorts i andra länder bör tas till vara och och användasför att påskynda genomförandet av liknande förändringar hos oss. Samtidigtstår det klart att utvecklingen av ADB inom arbetsförmedlingen medför ändradeförutsättningar för verksamheten, vilka noga behöver övervägas. Nya kravställs på sekretess- och integritetsskydd i samband med att datateknikenanvänds för registrering och matchning av arbetssökande. Tekniken påverkarockså förmedlingens arbetsformer och organisation, förändringar som kräverpersonalsamråd. Den förutsätter också nya kunskaper hos personalen, vilketkräver ökade insatser vad gäller personalutbildningen. Till kända svårighetersom är förenade med utvecklingsarbetet hör att konstruera lämpUgabeskrivningssystem för sökning och matchning. Utvecklingen av olika former förADB inom arbetsförmedlingen måste alltsåvägas mot säkerhetskrav, krav på tUlräcklig utvecklings- och provtidför beskrivningssystem etc, och på omställningstid för personalen. Prop.1975:1 Bilaga 13 70 Styrelsen ser sitt förslag som ennödvändig resursförstärkning för att arbetsförmedlingenskall kunna svara mot samhällets arbetsmarknadspolitiska intentioner.För de arbetssökande kommer dessa resurser att innebära betydandeförbättringar. När ADB införs aUmänt inom arbetsförmedlingen kommer dearbetssökande att få översiktlig och dagsaktuell information om lediga platseröver hela landet. Arbetssökande, sombehöver individuellt avpassade upplysningar om lediga arbeten, kan erhållasådan förmedlingshjälp via terminaler. Arbetslösa kan fortlöpande underrättasom de nya anställningsmöjligheter som kommer till förmedlingens kännedom. För ombytessökande kan förmedlingen åta sig attbevaka om ett visst slag av platser amnäls. För arbetsgivarna kommer påmotsvarande sätt påtagliga förbättringar att ske när ADB-resurser sätts in.Informationen om deras rekryteringsbehov får en vidare spridning genomADB-platslistor och michrokort. Om inaktuella platser avrapporteras snabbt,kan sådana platser tas bort ur förmedlingens informationsmaterial,vilket gör att onödiga förfrågningar undviks. Inom förmedlingsorganisationenkommer ADB att medverka till att underlätta kommunikationerna mellan kontoren.För de stora kontoren med ett omfattande utbud av såväl arbetssökande somlediga platser kommer ADB-resurserna att ha givna fördelar. För de små kontorenblir fördelen främst att de blir lika väl tUlgodosedda med information somövriga kontor. Det skall understrykas att ADB-resurser vid arbetsförmedlingeninte innebär att arbetsförmedlarna ersätts utan att de ges ökade möjligheteratt lämna individuell hjälp åt arbetssökande och arbetsgivare. För att genomföra förslaget omADB-platslistor, michrokort samt söknmg och matchning inom ett och sammaADB-system räknar styrelsen med av , dvs. att ADB-systemet skallvara fullt genomfört under /81. Redan de allra närmaste årenkan dock snabba förbättringar ske genom utbyggnad av ADB-platsUstor och michrokort. Utbyggnaden av ADB-platslistorföreslås vara fullt genomförd /78, defta underförutsättning att erforderliga medel ställs till förfogande för tillskott avbiträdespersonal för inkodning av ledigaplatser. Utbyggnaden av ADB-platslistor får eljest ske långsammare, i takt medatt medel för inkodningspersonal beviljas. Styrelsen har tidsberäknatvissa avgörande avsnitt i det fortsatta projektarbetet. Erfarenheterna frånupphandling av andra stora terminalbaserade system visar att den tid som åtgårhärför belöper sig . Den härpå följande slutetappen avsergenomförandet av systemet i dess helhet. Styrelsen bedömer att sistnämnda fasskall kunna av . Jämsides med dessa två faser i utvecklingsarbetetbehöver andra förberedelser ske. Dessaavser dels framtagning av ett beskriv-ningssysfem för sökning ochmatchning, dels en detaljerad utformning 1975:1 Bilaga 13 71 av systemförslaget med avseende på förmedlingsfunktioner,teknisk utrustning och program. Härtill koriimer introduktion och utbildning avpersonalen. För det fortsatta projektarbetet föreslås en särskild projektorganisation, direkt underställdverksledningen. Som mest behövs upp till 40heltidsarbetande personer under utvecklingsarbetet. Härtill kommerpersonal från statskontoret och konsulter. föreslåsuppbyggd av en projektledare och ett tiotal heltidsarbetande grupper för olikasakfrågor. Övergripande planeringsfrågor underställs en ledningsgrupp på verksledningsnivå. I denna bör en företrädare förstatskontorets ledning ingå. Till projektet bör också knytas en referensgruppmed representanter för arbetsmarknadens parter. Styrelsen har beräknat behovet av biträdenför uppgifter i samband med framstäUningenav ADB-platslistor. Dessa uppgifter består av inkodning av nyanmäldalediga platser, ändring av införda uppgifter, borttagningav inaktuella platser och aktualitetskontroll. Vid slutet av /76behöver ett tillskott ha skett av 42 biträden på heltid och 60 biträden pådeltid. När utbyggnaden av ADB-platslistoma är fullbordad /78har behovet stigU tiU 64 biträden på heltid och 132 biträden på deltid. I samband med utbyggnaden av ADB-systemettillkommer en ny personalgrupp inom arbetsförmedlingen, sys-temufredarna. Dessaär arbetsförmedlare med ADB-utbildning som ute i länen deltar iutvecklingsarbetet och sedan svarar för drift och underhåll. Sammanlagt kommerdet att behövas 27 systemutredare. m. /76 kommer 15 systemufredare att erfordras. Kostnaderna för detföreslagna ADB-systemet utgörs av dels driftkostnader för framställning avADB-platslistor och michrokort, dels utvecklingskostnaderoch dels kapital- och driftkostnader för terminaler och datorer för sökning ochmatchning. Driftkostnaderna för ADB-platslistor avser produktionskostnader ochpersonalkostnader för biträden ochsystemutredare. För /76 kan dessa kostnader beräknas till 17milj. Utvecklingskostnadema innefattar personalkostnader för dennyssnämnda projektorganisationen och kostnader för UtbUdning och information m. m. För budgetåret1975/76 beräknas utvecklingskostnadernatill 5,4 milj. kr. Fr. o. /81 förutsättsprojektorganisationen vara avvecklad och ersatt av en mindre personalkrävandedriftorganisation. Några nämnvärda kostnader för terminaler och datorerberäknas inte uppkomma förrän /79, då de uppgår till 11,1 milj.kr. för att därefter stiga tUl 25,2 milj.kr. När hela ADB-systemet är fuUt utbyggt beräknas de åriiga kostnaderna uppgå till fotalt58,6 milj. kr. Regionala platslistor.Av ifrågavarande medel utgår ersättningar till arkivarbetsverksamhetens kontorsarbetscentralerför visst arbete med framställningen av platslistor. Utgiften motsvarasav en lika 1975:1 Bilaga 13 72 storinkomst under programmet Sysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade.Medelsbehovet minskar om styrelsens förslag i fråga om datorassisteradlistframstäUning genomförs, men någon närmare beräkning kan inte göras . För detta ändamål beräknar AMS . under /76, vilket innebär en ökning med 3 593 000 kr.För annonsering beräknas 1,2 milj. kr., för tidningen medplatsjournalen 3,2 milj. kr., för övriga centralt utgivna platslistor 1,6 mUj.kr., för böcker och informationsbroschyrer om arbetsmarknaden samt personaltidning3,1 mUj. kr., för utställningar, audivisuella hjälpmedel, filmer ochkonferenser 2,3 milj. kr. Uppföljnings- och utvärderingsstudier.Det ingår i styrelsens uppgifter att följa upp och utvärdera dearbefsmark-nadspolitiska åtgärderna. I viss utsträckning sker detta med hjälpav egna utredningsresurser. Dessa är dock klart otillräckliga sombehovet av uppföljnings- och utvärderingssfudier ökar. Med hänsyn härtill harövervägts att begära medel antingen för ytterligare tjänster eller för anlitandeav utomstående experter för tidsbegränsade projekt. Styrelsen har funnit detsenare alternativet lämpligast, varigenom exempelvis forskningsinstitutioner bl. a. skulle kunna anlitas föruppföljningsundersökningar, effektstudier m. m. De medel som begärs bör ocksåkunna användas för uppdrag till utomstående att göra sammanfattande rapporterav större undersökningsprojekt. Medelsbehovet beräknas till 1 milj. kr. Programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighet /74 deltog ca 128 000 personer i arbetsmarknadsutbUdning (exkl.lokalise-ringsutbUdning ochanpas.«ningskurser). Därav deltog 10 000 personer i utbildning som anordnats i företag med stöd avsärskilt utbUdningsbidrag, "femkronan". 93 000 personerpåbörjade arbetsmarknadsutbUdning under budgetåret. De totala utgifterna under budgetåret1973/74 för arbetsmarknadsutbildning har för AMS och uppgåtttill 533,1 resp. 331,1 milj. kr. Härtill kommer utgifterna föranpassningskurser för handikappade inom delprogrammet Utbildning avsvårplacerade. Av följande sammanstäUning framgår hur depersoner som påbörjade arbetsmarknadsutbUdning under /74fördelade sig på olika kursanordnare. bundens regi m. ' Varav 6 000 med stöd av "femkronan". De som påbörjade utbildning /74 fördelade sig på yrkesområden enligt följande. Därav verkstads- och byggnads-metallarbete elektro- och finmekaniskt arbete Kameralt och konlorstekniskt arbete Arbete inom hälso- och sjukvård Av kvinnorna utbildades inomkontorsområdet, inom hemservice, inom vårdområdet och närmare15 % inom tiUverkningsområdet. Av männen utbildades inomtillverkningsområdet, inom tekniskt arbete och knappt 3 9o inomkontorsområdet. Brisfyrkesutbildningen har under detgångna budgetåret omfattat ca 3 200 personer. Ca 2 300 personer började sådanutbildning. Kostnaderna för bristyrkesutbildningen kan beräknas tUl 32 milj.kr., varav 17 milj. kr. för utbUdningsbidrag till deltagarna. bedrevs utbildning i vissa företag enligt kungörelsen (1974:45) om tiUfälligt utbUdningsbidrag till företag. Utbildningen omfattade3 273 anställda som på grund av brist på oljeprodukter och elektrisk energi riskerade permittering elleravsked. Bidrag utgick till företagen med . per deltagare och timme. fickavtalsenliga förmåner från företagen. För verksamheten har utbetalats totalt900 . Under /75 beräknas ca 135000 personer delta i arbetsmarknadsutbUdning, varav 7 500 med stöd av"femkronan". Antalet deltagare i kurser anordnade avskolöverstyrelsen beräknas till 74 000. För /76 beräknasmotsvarande tal till 135 000 resp. 76 000 personer. Till följd av att utbildningsbidragensskatteandel under /75 kommer att bli lägre än vad som fömtsettsräknar AMS med en minskad medelsåtgång för detta budgetår med ca 57,5 milj. kr. Följande tabell visar det beräknadeantalet påbörjade utbildningar /76 uppdelat på kursanordnare ochelevveckor. SÖ: s särskUt anordnade kurser (exkl. anpassnings- Övriga kurser ( korrespon- denskurser, kurser i studie- förbundens regi m. .MS räknar med en fortsatt ökning avelevantalet vid de av särskilt anordnadekurserna. Yrkesinriktningen beräknas inte avvika i någon nämnvärd grad fråninriktningen under /74. Andelen kvinnor i utbildning väntas ökagenom de åtgärder som vidtas för att göra det lättare för hemarbetande att taförvärvsarbete. AMS föreslår att försöksverksamheten medbarntillsyn bör fortsätta och anordnas i flertalet län. Med hänsyn till denökade efterfrågan på arbetsmarknadsutbUdning från föräldrar är det angelägetatt denna barntillsyn kan omfatta även kursdeltagare som genomgår utbUdningutanför AMU-center, t. ex. utbildning inom företag. Verksamheten föreslåsutökad till ca 400 platser, vUket ger memtgifter på 1,5 milj. kr. Med hänsyn till att kommittén för översynav arbetsmarknadsutbildningen föreslår ett nytt bidragssystem framför AMS ingaegna förslag på denna punkt. Kostnadsberäkningarna är därför grundade på gällandebidragssystem. framhåller att kursenArbetsliv och utbildning (.\LU) har fått ökad omfattning. Kursen bedrivs nu vidalla AMU-cen- Prop.1975:1 Bilaga 13 75 teroch dessutom på ytterligare ett tiotal orter. Kursens omfattning beräknas ökaytterligare för bl. a. socialt arbetshmdrade. För denna gmpp har det visat signödvändigt att sträcka ut kurstiden , varvid undervisningenkompletteras med ämnena svenska och matematik, AMS och har bUdat enarbetsgrupp för arbetsmarknadsutbildningsfrågor inom tjänstemannaområdet,vilken har till uppgift att ge förslag på kurser som är lämpUga att med kortvarsel genomföras som arbetsmarknadsutbUdning, Visst utrednings- och utvecklingsarbetebedrivs med medel från anslagsposten för arbetsmarknadsutbildning. Enledningsgmpp med företrädare för och , den s, k,FAMU-gruppen, utformar allmänna riktlinjer för detta arbete och görprioriteringar mellan delprojekt, F. n. riktas uppmärksamheten särskilt mot treområden: kursdeltagarna, undervisningen och utvärderingen. Efter initiativ av den centralaföretagsnämnden inom arbetsmarknadsutbildningen har en omfattande utbildningav skyddsfunktionärer inletts. har ca 1 700 personer, varav ca 400deltagare i arbetsmarknadsutbildning, erhållit skyddsutbildning. På gmnd avden höga genomströmningen av kursdeltagare måste enligt ca 1200 skyddsombud utbildas . I samband med arbetsmarknadsutbUdning kaninvandrare erhålla undervisning i svenska språket under högst två månader.Liksom tidigare år föreslår att invandrare alltefterindividueUa behov ges möjlighet tillfördjupad undervisning i svenska. Dessutom aiUiålier överstyrelsen attfå komplettera denna undervisning med facksvenska och arbetarskydd. Detta börföregå den planerade yrkesutbildningen och beroende på deltagarnas förkunskaperomfatta . får även disponeras förbidrag till zigenare som fyllt och deltar i utbildning motsvarande densom ges inom den obligatoriska skolan. Utbildningen på grundskolenivå skallsuccessivt avvecklas. Överstyrelsen räknar emellertid med att det även /76 behövs medel för bidragtill ca 70 elever. Medelsbehovet beräknas tUl ca 1,1 milj. kr. DärtUlkommer kostnader för utbUdning vid bl. a. vissa AMU-center av utomnordiskazigenare. För instmktionskurser för lärare ochblivande lärare samt vissa fortbildningskurser beräknar ettmedelsbehov om 1,5 milj. kr. AMS' utgifter för delprogrammet /76 beräknas till 640,1 mUj.kr. och till 365milj. Det sammanlagda medelsbehovet för arbetsmarknadsutbUdningberäknas således till 1 005,1 milj. kr. Utgifterna för verksamheten uppgick /74 till 64,7 mUj. kr., vUket innebär en ökning med Prop.1975:1 Biiaga 13 76 närmare10 milj. kr. jämfört med föregående budgetår. Utgifterna fördelar sig på deolika bidragsformerna på sätt som framgår av följande tabeU. Omfattningen av verksamheten /76 förutses bli i stort sett oförändrad jämfört med vad som harberäknats /75. AMS föreslår i Ukhet med föregående åratt utmstningsbidraget höjs . Vidare börflyttningsbidrag kunna utgå till nyexaminerade från universitet och högskolorpå samma villkor som för andra nytillträdande på arbetsmarknaden. För att dessanyexaminerade skall kunna få bidragkrävs att det generellt sett råder påtaglig arbetslöshet inomutbUdningsyrket efter utbildningens slut eller att annat särskUt skäl föreligger.Inskränkningarna har enligt AMS medfört påtagliga svårigheter aft beredadenna gmpp nyutbildade anställning utanför utbildningsorten. Detta bör ses motbakgrund av att de efter avslutade studier oftast befinner sig i en trängdekonomisk situation som medför stora svårigheter vid utträdet påarbetsmarknaden. AMS föreslår vidareatt bestämmelsema om hyrestillskott införs i arbetsmarknadskungörelsen som eft permanent bidrag.Försöksverksamheten med hyrestillskott för bostadskostnader till överflyttadarbetskraft har pågått . Bidraget tUlkom för att lindra de ökadebostadskostnader som en arbetstagare underen övergångstid ofta får vidkännas vid inflyttning i familjebostad på den nyaanställningsorten. Genom den förbättrade tUlgången på bostäder kanmånga nu få familjebostad redan vid anställningens tillträdande och för övrigahar väntetiderna minskat. Därmed harhyresfUlskottet kommit att få allt större betydelse. Sannolikt skuUeantalet flyttningar ha blivit väsentligt mindre om inte den ekonomiska hjälpsom hyrestillskottet innebär hade funnits. Det finns också anledning att antaatt återflyttningarna skulle ha blivit betydligt flera under sådanaförhållanden. Kostnaderna för de olika förslagenberäknas till ca 3 milj. kr. Totalt beräknas luedelsbehovet under budgetåret1975/76 för delprogrammet 1975:1 Bilaga 13 77 Flyttningsbidrag till 78,8 milj. kr. I beloppet inrymshjälp tUl hemvändande utiandssvenskar, vUken beräknas få obetydlig omfattning. Inlösen av egnahemm.m. Antalet inlösta fastigheter har successivtsjunkit från 65 /70 tiU 5 /74, vUket ärdet lägsta antalet sedan verksamheten började . Det m.inskade behovet avfastighetsinlösen kan ses som en följd dels av att den regionalpoUtiska stödverksamheten har gjort det möjligt för flera människoratt finna sin utkomst i närheten av hemorten och dels av konjunktumtvecklingen. AMS räknar med attverksamhetens omfattning skall öka . Under /76 väntas50 fastigheter bli inlösta. Utgifterna beräknastill 1,8 mUj. Försäljning av inlösta egnahem bedöms kunna ske i motsvarandeomfattning och ge intäkter om . Medelsbehovet under /76 fördelprogrammet uppgår därförtill 1 milj. kr. Sammantagetberäknas medelsbehovet under /76 för programmetYrkesmässig och geografisk rörlighet till 1 115,6 milj. kr. Medelsbehovet under programmetArbetsmarknadsinformation avser, somframgår av AMS anslagsberäkning, huvudsakligen programmets andel i deför programmen gemensamma förvaltningskostnaderna. En stor del av dessa kostnader avser löner tUl personal för informerande, platsförmedlandeoch arbetsförberedande åtgärder. I det föregående har jag förordat en väsentlig förstärkning av denna personal för nästa budgetår.För de verksamheter som programmet i övrigt omfattar har för innevarandebudgetår beräknats 43 milj, kr,, varav 24,2 mUj. kr, för psykotekniskaundersökningar och . för information till allmänheten genom pubUkationstryck och annonsering m. m. Till programmetArbetsmarknadsinformation bör för nästa budgetår hänföras utgiftsposten ADB i förmedlingsarbetet, vilken förinnevarande budgetär ingår i de gemensamma förvaltningskostnaderna. Ifrågavarandeutgifter har beräknats tUl 6,5 milj. kr. för innevarande budgetår. AMS har föreslagit att detta belopp räknasupp med ca 16 mUj. Användningen av ADB i förmedlingsarbetet är i dagbegränsad tUl framställning av lokala platslistor i , Göteborgoch . Det rör sig om en försöksverksamhet. Databehandlingen avser sorteringoch redigering av platsnotisema samt datastyrd fotosättning av texten. Denotiser som inte tas bort lagras på ett magnetband och bU-dar på detta sätt ettregister över lediga platser. Erfarenheterna av försöksverksamheten är enligt AMS goda. Vid sidan av Ifrågavarande försöksverksamhet har AMS inlett förberedelserför försök att använda ADB-teknik i själva platsförmedlingen. Bakgmnden härtillkan kort anges på följande sätt. Förmedlingsarbetet iimebär i principen jämförelse 1975:1 Bilaga 13 78 meUanarbetssökande och lediga platser. Om sökande och lediga platser finnsregistrerade efter någon lämplig indelningsgmnd t. ex. yrke, underlättasjämförelsen.