prop · FY0337 · 1975-12-31 00:00:00 — Till vapenfri tjänstepliktig och elev i bistånds-och katastrofulbildningutgår i stort sett samma ekonomiska förmåner som till värnpliktig. Samtliga redovisade ersättningar är skattefria utom desärskilda ersättningarna vid sjö- och flygtjänstgöring samt näringsbidragen.Flertalet av de egentliga vämpliktsförmånerna utbetalas kontant till devärnpliktiga av vederbörande ulbildningsmyndighet. dena handläggs av kommunerna. Försvarels civilförvaltningutövar tillsyn av familjebidragsförfaltningarnas tillämpning. Den direktatillsynen över familjebidragsverksamheten i kommunerna utövas avlänsstyrelserna som bl. a. prövar besvär över familjebidragsbeslut. Överlänsstyrelses beslut om tillämpningen av familjebidragsförordningen anförsbesvär hos kammarrätt. Till civilförsvarspliktiga utgår olika ersättningarberoende på om det är yngre civilförsvarspliktiga (i värnpliklsåldern) elleräldre civilförsvars-pliktiga (över värnpliklsåldern). De yngre har i principsamma förmåner som försvarsmaktens värnpliktiga under repetitionsulbildningenligt följande. Penningbidrag utgår efter en skala som omfattar åttapersonalgrupper. Efter fullgjord tjänstgöring , inberäknattjänstgöring enligt värnpliktslagen och lagen om vapenfri tjänst, utgårtjänstgöringspremie med visst belopp för dag. 1 vissa fall kan också tilläggtill tjänslgöringspremie utgå med visst belopp för dag. Befäl och vissaspecialister får vidare utbildningspremie med visst belopp för dag. Dessutomkan yngre civilförsvarspliktiga i likhet med värnpliktiga få behovsprövatfamiljebidrag. Civilförsvarspliktig över värnpliktsåldern fårcivilförsvarspenning. Denna ulgår med belopp som motsvarar av den civilförsvarspliktigesårsinkomst. Utöver civilförsvarspenning kan utbildningspremie ulgå enligt sammagrunder som för yngre civilförsvarspliktig. Civilförsvarsplikliga både i och över värnpliktsåldern fårunder tjänstgöring fri kost, fritt logi, fria resor, kontanta ersättningar förnaturaförmåner, vissa sjukförmäner och begravningshjälp samt i förekommandefall ersättningar vid olycksfall efter i stort sett samma bestämmelser som förvärnpliktiga inom försvarsmakten. Avlöningsförmåner (penningbidrag, civilförsvarspenning),familjebidrag och utgår under utbildning men inte för övning. Undantagutgör övning i omedelbar anslutning till utbildningen. Kontanta ersättningarutgår vidare i regel bara för dygn under vilket minst las i anspråkför färd, tjänstgöring m. m. Vapenfria tjänslepliktiga och elever i bistånds- ochkatastrofutbildning får under tjänstgöring inom civilförsvaret ersättningenligt de bestämmelser som gäller vid övrig vapenfri tjänstgöring resp.biständs- och katastrofutbildning. Kostnader för förmåner ät verkskyddspersonal åligger delvederbörande arbetsgivare att svara för. Kommunall anställd personal som enligt civilförsvarslagenfullgör civUförsvarstjänstgöring i anställning undercivilförsvarsberedskap behåller under tjänstgöringen de avlöningsförmåner somär förenade med anställningen. Därutöver ulgår utbildningspremie, fria resor m.m., förplägnad och inkvartering enligt reglerna för övrigacivilförsvarspliktiga. Det åligger kommunen att svara för avlöning och annanersättning till Det nuvarande förmånssystemet för värnpliktiga utformades iväsentliga delar vid liden för . Även om förmånssystemetefter hand har genomgått vissa förändringar har utvecklingen under senare årutom och inom försvaret gett anledning att se över principerna för devärnpliktigas m. fi. För civilförsvarets del har erfarenheternavisat att nuvarande förmånssystem, som beslutades , behöver anpassastill civilförsvarets ändrade utbildningsorganisation och personalstruktur. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallades inovember 1970 en sakkunnig för att utreda systemet för förmåner åt värnpliktigam. Den sakkunnige som antog namnet utredningen rörande systemet förförmåner åt värnpliktiga m. fl. (UFV) överlämnade belänkandet (SOU1972:68-69) Värnpliktsförmåner. 1 betänkandet redovisas principförslag rörandeförmåner ät värnpliktiga, vapenfria tjänslepliktiga och inskrivningsskyldiga.Utredningen överlämnade betänkandet (SOU 1973:40) Civilförsvarsförmänermed förslag till nytt förmånssystem för de civilförsvarspliktiga. UFV har i belänkandet om värnpliktsförmåner föreslagit enökad satsning på generella förmåner. De grundläggande principerna för delkombinerade system, som utredningen föreslår, är studiesocial ersättning undergrundutbildning, ersättning efter befattning under repetitionsutbildning ochlägst socialhjälpsslandard för del familjesociala stödet. Med sludiesocial ersättning avses en ersättning, som iprincip ger den värnpliktige samma ekonomiska levnadsvillkor som studerande,som uppbär studiemedel. Den studiesociala ersättningen föreslås kompletteradmed tillägg som är motiverade med hänsyn lill bl. a. social trygghet,differentierade utbildningslider och tjänstgöringsförhållanden samt rek-ryleringsskäloch motivationsfaktorer. Bostadskostnad för ensamstående är inräknad idagersättningen. Det föreslagna förmånssystemet under repetitionsutbildninginnefattar en kontant skattefri dagersättning, bestämd efter befattning ikrigsorganisationen och i förekommande fall kompletterad med familjebidrag. UFVföreslår vidare att del vid sidan av dagpenningen under repetilionsutbildningskall utgå full täckning för bostadskostnaden efter behovsprövning. Utredningenföreslår atbfamiljepenningen utgår med belopp som motsvarar de riktlinjer ochnormer för socialhjälp som tillämpas bl. a. inom . Beträffande särskilda ersättningar, familjebidrag ochnaturaförmåner föreslår UFV alt de behålls i stort enligt nuvarande form. Dockföreslås att sjukbidraget slopas. Utredningen föreslår vidare ett syslem med frikort förobegränsat antal Prop,1975:37 64 fria resor med . Värnpliktsförmånerna föreslås i huvudsak bli skattefriaoch i princip värdebesländiga genom anknytning till basbeloppet enligt lagen omallmän försäkring eller annan indexreglering. Förslagen till förbättrade förmåner åt värnpliktiga gälleri tillämpliga delar även vapenfria tjänslepliktiga och inskrivningsskyldiga. Den lokala administrationen av familjebidragen föreslåsbli överflyttad från kommunerna försäkringskassorna. Riksförsäkringsverketföreslås bli tillsynsmyndighet och första besvärsinstans. Försäkringsdomstolenföreslås som slutlig besvärsinstans i familjebidragsmål. För civilförsvarspliktiga föreslår utredningen att enenhetlig skattefri ersättning - daglön - utgår vid utbildning och övning.Indelningen i äldre och yngre civilförsvarspliktiga upphör. Allacivilförsvarspliktiga utom undsättningskärernas värnpliktiga indelas vidutbildning i fyra daglönegrupper med hänsyn till utbildningens sammanlagdalängd. Om daglönen inle når upp till socialhjälpsnivå föreslår utredningen ettdaglönetillägg. 1 fråga om naturaförmånerna fri kost, fritt logi, friaresor och fri sjukvård saml de olika kontanta ersättningarna för dessa föresläsvissa smärre förbättringar. Utredningen föreslär all sistnämnda förmåner skallvara skattefria samt indexregleras. För kommunall anställda som enligt civilförsvarslagenfullgör civilförsvarstjänstgöring i anställning undercivilförsvarsberedskap föreslås arbetsgivaren liksom i fred få svara förkostnaderna för förmåner. Detta gäller också för verksskyddetscivilförsvarspliktiga. Med utgångspunkt i UFV:s betänkanden, remissullåtandenaöver dessa, förslag från värnpliktskonferenser, värnpliktiga arbetsgrupper,politiska ungdomsförbund m. m. uppdrog jag ål en arbetsgrupp inom försvarsdepartementetatt arbeta fram förslag till nytt ersättningssystem för värnpliktiga m. fl.Arbetsgruppens förslag redovisades i en departementspromemoria(Ds Fö 1974:2) med principiella förslag angående ersättningar åt värnpliktiga m.fl. Arbetsgruppen föreslår att värnpliktiga undergrundutbildning får dels en fast ersättning för dag, dels en kompletterandeersättning för den som de tas i anspråk i jämförelse med andravärnpliktiga. Detta innebär alt nuvarande tillägg till dagersättningen i formav utbildnings-och Ijänslgöringspremier försvinner. Likaså försvinner nuvarandekoppling mellan grad och lön. Den föreslagna "ersältningstrappan" föreslåsomfatta värnpliktiga, vapenfria tjänslepliktiga och elever i bistånds- och katastrofulbildningunder grundutbildning och repetilionsutbildning i omedelbar anslutning tiUgrundutbildning. För värnpliktiga under repetitionsulbildning föreslårarbetsgruppen ersättning enligt modeU efter sjukförsäkringssystemet. För demsom av olika anledningar inte tillgodoses genom denna princip bör ersättningenkompletteras med familjesocialt stöd. För dem som av olika skäl inle omfattasav sjukförsäkringen föreslår arbetsgruppen en nedre garantinivå. Vidareföreslås att en extra ersättning i form av befattningspenning utgår tiU dem somgenom sin befattning i krigsorganisationen har specieUt ansvar och merarbete.Det här redovisade ersättningssystemet föreslås gälla även för vapenfria Ijänslephktigaoch elever i bistånds- och katastrofutbildning under repetitionsutbildning. Ersättningssystemet under grundutbildningen bör enligtarbetsgruppen tUlämpas även vid utbildning lill värnphktig officer,reservofficer och regementsofficer. Systemet med utbildningspremier förutbildning liU miUtär befattning för värnpliktigt kompanibefäl, lUl regementsofficeroch i förekommande fall reservofficer har arbetsgruppen inte funnit anledningatt ifrågasätta. Arbetsgruppen avvisar tanken på fast anställning av regementsofficers-aspirantermen föreslår att en aspirant som skiljs från utbildningen får ordinarieersättning under en kalendermånad efter det all han har delgetts beslut omskiljande från utbildningen. utgående riskliUägg bör enligt arbetsgruppen finnaskvar med hänsyn lill den aktiva personalens motsvarande förmåner. Arbetsgruppen föreslår alt utryckningsbidraget successivthöjs och att de som under grundutbildningen har fått famUjebidrag får behålladelta under efter utryckningen. För familjesocialt stöd föreslär arbetsgruppen attnuvarande famUje-medlemsbegrepp t.v. skaU behållas i huvudsak oförändrat.Arbetsgruppen föreslår vidare atl det liksom nu skall finnas endast tvåfamiljepenningbelopp, nämligen ett belopp för hustru, frånskUd hustru och -under vissa vUlkor - husföreståndarinna saml ett annat belopp för barn och vissaandra anhöriga. Beloppens storlek bör anpassas till den socialhjälpsnorm somgäller i . Arbetsgruppen föreslår att bostadsbidrag skall utgå enligtde grunder som f.n. gäller. Medelstilldelningen för bostadsbidrag ätensamstående bör fortsätta atl öka för alt en mer generös tolkning skall kunnagöras i gränsfall. Beträffande särskUt bostadsbidrag föruppvärmningskostnader, för flyttningskostnader och för magasineringskostnader,bostadsbidrag för mer än en bostad samt begravningsbidrag föreslårarbetsgruppen att de behålls. Däremot föreslås alt sjukbidragen slopas. Näringsbidraget bör behållas. Tillämpningsföreskrifternaför bidraget bör däremot enligt arbetsgruppen ses över. Arbetsgruppen föreslår atl nuvarande regler för behovsprövningoch beskattning behålls. Arbetsgruppen anser att de nu gäUande reseförmånerna är tiUfredsställande.Ytterligare förbättringar bör dock göras för dem som har långa avstånd eller dåliga kommunikationer tiU hemorten. Arbetsgruppen föreslår atl de nuvarande förplägnads-,mållids-, färdkost-, inkvarterings- och beklädnadsersättningarna behälls.Mässpenningar bör avvecklas. Detta bör dock kopplas lill en förhandlingsmässiglösning av frågan för den fast anställda personalen. Arbetsgruppen föreslår alt ersättning lillcivilförsvarspliktiga utgår på samma sätt som i det föregående har föreslagitsför bl. a. värnpUkliga under repetitionsutbUdning, nämligen enligt modell eftersjukförsäkringssystemet kompletterat med garanlinivå, familjebidrag för vissasamt befallningspenning. Arbetsgruppen delar UFV:s synpunkter på administrationenav familjebidragen tiU värnpliktiga under grundutbildning och föreslår attsamma ordning skall gälla för samtiiga ersättningar åt värnpliktiga under repetitionsulbildningoch för civUförsvarspliktiga under utbildning och övning utom i fråga ombefattningspenningen. Frågan om försäkringsdomstolen som slutUg besvärsinstansbör ytterligare övervägas. Arbetsgruppens principiella förslag om ersättning åtvärnpliktiga m. fl. stöds av flertalet remissinstanser. 1 vissa detaljfrågorhar förslagen föranlett erinringar och ändringsförslag. Innan jag tar de olika förslagen under ö-vervägande vUl j'dgerinra om de förslag om förbättrade värnpliklsförmåner som nyligenhar godkänt (prop. 6 s. 67, FöU 1975:3, rskr 1975:25), Devärnpliktiga får därigenom höjd dagpenning och höjt utryckningsbidrag.Samtidigt höjs hustrupenningen. Ensamstående värnpliktiga får vidare ökademöjligheter all erhålla bostadsbidrag och de som under tjänstgöringen harerhållit familjebidrag får behålla delta efter utryckningen. Förlängtfamiljebidrag har också som jag har redovisat förordats avarbetsgruppen. Jag vill inledningsvis konstatera all de värnpliktigasvillkor under en följd av år successivt har förbättrats. De kontantaersättningarna har kontinucriigt höjts. Det familjesociala stödel har stärkts.Bostadsbidrag lill ensamstående har kommit att ulgå till allt fler. EU särskUtolycksfallsskydd för värnpliktiga har införts. Genom successiva reformer påreseområdet har de ekonomiska hindren för de värnpliktigas hemresor praktiskttaget helt undanröjts. Olika åtgärder har vidtagits för atl öka de värnpliktigasinflytande över värnpliktsutbildningen och övriga villkor. Vämpliklskonferensernaoch demokratiförsöken på en rad förband är exempel på dessa demokratisc-ringssträvanden. Trots detta kan man konstalera altvärnpliktstjänstgöringen fortfarande innebär bl. a. ekonomiska uppoffringarför många värnpliktiga. uppoffringar blir mera kännbara om den värnpliktige harbildat familj eller har annan försörjningsbörda. Allt fler värnpliktiga harredan under grundutbildningen elt sådant ansvar. Strävan måste vara attförbättrade ekonomiska och sociala betingelserna undervärnpliktstjänstgöringen. En fortsatt successiv förbättring av de värnpliktigasdagersättning är angelägen. Också i fortsättningen kan man dock få räkna med enekonomisk uppoffring för de värnpliktiga som genomgår grundutbildning. För demsom tas ut till befattningar som innebär en längre utbildningstid än vad somgäller för huvuddelen av de värnpliktiga är målet att de under den längre utbUdningstidenskall få en ersättning, som aUlmer motsvarar levnadsstandarden för jämförbaracivila grupper. De värnpliktiga och de som är beroende av dem för sinförsörjning skall garanteras ekonomisk och social trygghet somsamhället tar den värnpliktige i anspråk för mihlärtjänstgöring. Denna principbör självfallet gälla också för dem som tas i anspråk för olika uppgifter inomtotalförsvaret i egenskap av civilförsvarsplikliga och vapenfria tjänslepliktiga. De civilförsvarspUkliga och värnpliktiga som kallas in förkort tid i form av repelilionsövningar osv. måste uppmärksammas speciellt.Dessa är tiU övervägande delen familjeförsörjare. Målet för dessa grupper börvara alt de skall få en ersättning som i stort motsvarar vad de erhåller i sittcivila arbete. Mol bakgrund av del nu anförda vill jag uttala all jag istort ansluter mig till arbetsgruppens förslag. Vad del nu gäller är alltså atlskapa cn principiell grund för ett nytt förmånssystem. Slorieken av insatsernafår bedömas i varje års budgetarbete. 1 likhet med gruppen anser jag att ersättningen lillvärnpliktig under grundutbildning bör utgå med dels en fast ersättning för dag,dels en kompletterande ersättning för den den värnpliktige tas ianspråk i jämförelse med andra. Arbetsgruppen föreslår att den kompletterandeersättningen böriar utgå efter 230 dagars tjänstgöring och därefter höjsytterligare efter 300 resp. . De valda tidpunkterna för höjningarnakorresponderar med tidpunkterna för de antalsmässigt stora utryckningarna frånarmén. Eftersom armén utbildar huvuddelen av de värnpliktiga har lidpunkternaför de Irappstegsvisa höjningarna salts efter förhållandena inom dennaförsvarsgren. Jag finner all detta är en rimlig utgångspunkt och tillstyrkerarbetsgruppens förslag. De nuvarande utbildnings- och tjänstgöringspremiernaliksom kopp-Ungen mellan lön och grad bör slopas. Härigenom erhålls ettersättningssystem som grundas enbart på det antal tjänstgöringsdagar som denvärnpliktige tas i anspråk. Systemet lorde därför väl passa in i vårt värnpliklsutbildningssyslemmed differentierade utbildningslider. Vad avser ulbildningspremierna, främstför plulonsbefälsvärnpliktiga, har bl. a. överbefälhavaren framhälUt alt dessabör behällas som bL a. en motivationsfaktor i utbildningen. För egen del anserjag att man bör kunna räkna med atl här aktuell grupp av värnpliktiga gör sittbästa under utbUdningstiden. får också anses vara ett i principfrämmande inslag i elt ersättningssystem för den obligatoriskautbildningstiden. Utbildningspremier under den obligatoriska utbUdningenstrider vidare mot principerna för systemet med trappstegsvisa höjningar avdagpenningen som syftar lill att kompensera dem som har särskUl långtjänstgöring. Med hänsyn till vad jag nu har anfört tillstyrker jag arbetsgruppensförslag. Nivåerna på de Irappstegsvisa höjningarna bör också i princip sättassä alt ingen värnpliktig förlorar ekonomiskt på en övergång tUl ett nyttsystem. Därvid bör möjligheterna för de värnpliktiga att efter eget valreservera en del av dagersättningen till ett personkonto prövas. Jag har inte något att erinra mot UFV;s och arbetsgruppensförslag om att de särskilda ersättningarna under sjö- och flygtjänstgöring börbehållas med hänsyn till den aktiva personalens motsvarande förmåner. Fråganbör dock fortlöpande bevakas och tilläggen bör om möjligt slopas. Jag har inte heller något att erinra mot förslaget attersättningssystemet med en fast och en röriig ersättning for värnpliktiga undergrundutbildning tiUämpas också för utbildning lill värnpliktig officer ochreserv-officer. Jag biträder också förslaget 'dtt nuvarande system med utbildningspremierför dessa kategorier bör behällas. Beroende på vilken nivå som senare beslutasför dagersättningen i de olika trappstegen kan del härvid bh aktuellt med enviss reducering av premiebeloppen vid övergången lill det nyaersättningssystemet. Frågan om utbildningspremiernas storlek för de olikakategorierna har aktualiserats av vissa remissinstanser, bl. Del har därvid med hänvisning tillvissa rekryteringssvårigheter framförts krav på höjning av nuvarandepremiebelopp. Denna fråga behöver enligt min mening prövas ytterligare.Systemet med för ifrågavarande utbildningar är f. n. inle likformigtför försvarsgrenarna. Det finns variationer både i fråga om förekomsten avpremier och beloppens storlek. Jag avser därför att närmare låta pröva fråganom en likformig tillämpning mellan försvarsgrenarna av systemet medutbildningspremier, vilket också arbetsgruppen har föreslagit. Ersättningssystemet för värnpliktiga under grundutbildninghar föreslagits böra tUlämpas också för värnpliktiga regemenlsofficcrsaspiranter.Vid tillämpningen av detta system bör de ersättningsnivåer som.senare skallfastställas inte ge den effekten att en regementsofficer efter avslutadutbildning och övergäng till fast anställning får en lägre sammanlagdersättning. 1 del föreslagna ersättningssystemet finns dock viss risk för allen sådan effekt kan uppstå, ln justering av nivåerna under den obligatoriskautbildningen får i vissa lägen automatisk effekt i förlängningen, dvs. underden fortsatta utbildningen lill regementsofficer. Försvarets civilförvaltninghar i sitt remissyttrande noterat detla och föreslår för sin del attersättningen för värnpliktiga regementsofficersaspiranter efter viss utbildningstid bör utgöra av den lön som utgår vidfast anställning som löjtnant. De olägenheter av här avsett slag som i vissaenskilda fall kan uppslå måsle vägas mot fördelen av ett enhetligt system. Jagförordar därför atl eisätlningssyslemet för värnpliktiga under grundutbUdningockså tiUämpas för värnpliktiga regementsofficersaspiranter. Därvid får deproblem som jag här redovisat beaktas vid fastställandet av ersättningsnivån ide olika "trappstegen". En särskild fråga som bl. a. har fört fram är de värnpliktiga regementsofficersaspiranternasanställningsförhållande. SR har härvid yrkat på all aspiranlerna skall få fastanställning efter viss tids utbildning. I likhet med arbetsgruppen anser jagatt sä inte bör ske. Jag ansluter mig till bl. a. överbefälhavarens och TCO:suppfattning att resultatet av pågående arbete med en ny befälsordning böravvaktas. Däremot kan jag biträda arbetsgruppens förslag om ett avgångsvederlaglill aspirant som skiljs frän utbildningen. Jag går över till att behandla frågan om familjesocialtstöd. Beträffande kretsen av förmånsberättigade hararbetsgruppen övervägt en förenkling. Gruppen har sålunda diskuterat etl familjemedlemsbe-grcpp,som endasl skulle omfatta dels hustru (med hustru likställs kvinna med vUkenden värnpliktige varaktigt sammanbor) och husföreståndarinna, i samtliga fall endaslunder förutsättning att den värnpliktige bor tillsammans med eget eller hustrusbarn, dels också egna och hustrus barn. Arbetsgruppen har dock stannat vid eltoförändrat familjemedlemsbegrepp. För egen del förordar jag i likhet med ettflertal remissinstanser atl kvinna som den värnpliktige varaktigt bor tUlsammansmed bör likställas med hustru i bidragshänseende. Dessutom förordar jag ilikhet med bl. a. LO att hustru (moslsv.) får bidrag endast under förutsättningatt hon vårdar barn i hemmet eller om synnerliga skäl föreligger. Sådana skälbör prövas efter särskild ansökan. Därmed undanröjs cn enligt min meningotidsenlig bild av kvinnan som regelmässigt beroende av mannens inkomster. Arbetsgruppen föreslår atl socialhjälpsnormen förStockholms kommun skall vara styrande för familjebidragens storlek. Även jaganser att socialhjälpens sloriek är en lämplig utgångspunkt förfamiljebidragen. Vidare förordar jag alt endasl två familjcpenningbelopp bör finnas,nämligen ett för hustru (motsv.) och under vissa villkor husföreståndarinna samletl annat för barn och vissa andra anhöriga. Jag förordar också alt nuvarande behovsprövningsregleri huvudsak behålls t.v. Därvid bör dock en förändring ske beträffandereduceringen av familjepenning ål barn. Här delar jag socialstyrelsensuppfattning alt denna inte bör reduceras mol makas inkomst med mer än högst 50 %.Därmed övertar staten under alla förhållanden faderns försörjningsansvar förbarnen. 1 likhet med arbetsgruppen förordar jag alt bostadsbidragfortsättningsvis bör i stort ulgå enligt de grunder som f. n. gäller. inle möjligt att avskaffa de särskilda reglerna ochbehovsprövningen för bostadsbidrag. Ökade medel bör dock successivt ställastill förfogande för bostadsbidrag åt ensamstående för att en mer generösbedömning skall kunna göras i gränsfallen. Jag vill i detta sammanhang erinraom det förslag i frågan som regeringen har förelagt i årets budgetproposition.Jag vill nämna atl andelen bifall tiU ansökningar om bostadsbidrag ålensamstående i takt med den ökade medelstilldelningen harkommit atl uppgå till . Vad beträffar särskilda bidrag för uppvärmningskostnader,flyttningskostnader och magasineringskostnader samt begravningsbidrag förordarjag atl de 1. v. i stort ulgår enligt nuvarande grunder. 1 likhet medarbetsgruppen förordar jag alt sjukbidraget slopas med hänsyn till det numeraväl utbyggda sjukförsäkringssystemet. Jag förordar vidare atl näringsbidragenbehålls som stödform för dem som innehar rörelse och genom tjänstgöringenvållas kostnader för denna. 1 likhet med arbetsgruppen förordar jag en översynav tillämpningsbestämmelserna. Jag avser att i annat sammanhang aktualiseradenna fråga. Arbetsgruppen anser att nu gällande reseförmäner i stortär tillfredsställande. Ytterligare förbättringar förordas dock för dem som harlånga och/eller tidsödande resor lill hemorten. Jag delar arbetsgruppensuppfattning och förordar att förbättringar av resemöjligheterna i första handinriktas på denna grupp.