prop · FZ0384 · 1975-12-31 00:00:00 — a) är placerad i högst F 6 eUer L6, b) är tjänst i högstlönegrad ochfår placeras i högst lönegrad F 6 eller L 6, c) har beteckningen Re eller Rg, d) ingåri befordringsgång, 2. arvodestjänst, 3. tjänst som tillsättes med densom har företrädesrätt lill ny anställning. Isamma paragraf föreskrivs att tjänst, som enligt vad regeringen 1975/76: 84 22 föreskrivitär inrättad som personlig tjänst, tillsattes utan att tjänsten kungjorts ledig tiUansökan. Tjänstsom inte behöver kungöras kan myndigheten utan dröjsmål tillsätta med t. ex. enav arbetsförmedlingen anvisad sökande. Någon annonsering i pressen behöversåledes inte ske. När det däremot gäller tjänst som enligt nyssnämndabestämmelse i statstjänstemannalagen skall kungöras ledig måsle myndighetenavvakta ansökningstidens utgång. Den ledigkungjorda tjänsten skall därefier tUlsättasmed den mest meriterade av dem som har sökt tjänsten inom föreskriven tid. Anmälningsskyldighetenligt det nyssnämnda cirkuläret tUl statsmyndigheterna gäller som redan harnämnts bara beiräffande rent statliga tjänster. Moisvarande bestämmelser förandra tjänster med statligt reglerade anställningsvillkor finns endast såvittavser lärare inom och gymnasieskolan. bör nämnas att dentidigare nämnda omplaceringsförordningen gäller alla statiigt lönereglerade anställningar.Som framgår av det föregående skall tjänst som omfattas avomplaceringsförordningen anmälas till statens personalnämnd. Bestämmelser omanmälan av lärartjänst lill arbetsförmedlingen finns i skolför-ordnmgen. Enligl17 kap. 32 § skall ordinarie lärartjänst kungöras ledig, om ej fråga är omtillsättning genom förflyttning. Även extra ordinarie lärartjänst skallkungöras ledig i den utsträckning som SÖ bestämmer (43 §). Beträffande övrigalärartjänster föreskrives i 17 kap. 44 § sistnämnda förordning alt ledighetskall anmälas till arbetsförmedlingen, dock med följande undantag, nämligen 1. när frågan är om fortsaltförordnande för lärare som anges i föreskrifter som meddelats av SÖ, 2. när frågan är om anställningför högst eller 3. när särskilda skäl medger undantag. Enligten gjord ändring i skolförordningen gäller vidare att om icke-ordinarielärare skiljes från sin tjänst på grund av att han ej längre kan beredasundervisning av hela den omfattning som hans förordnande avser, skall hanerbjudas annan icke-ordinarie lärartjänst med den undervisning som kan beredashonom. Den nya tjänsten får tillsättas utan ledigkungörande eller anmälan tillarbetsförmedlingen (17 kap. 49 b §). TiUarbetsförmedlingen anmäls i praktiken ell stort antal tjänster för vUkaanmälningsskyldighet inte föreligger. a. svarar arbetsförmedlingen iStockholm, och enligt överenskommelser med vederbörandeskolmyndigheter för all vikariatsförmedling till skolorna i dessa kommuner. Detjänster som anmäls till arbetsförmedlingen publiceras i en särskild plastlislabenämnd Lärarlistan. Även sökande som har anmält sig på annat sätt än genomarbetsförmedlingen kan 1975/76: 84 23 kommai fråga lill den sökta tjänsten. Sökande som anmäler sig till arbetsförmedlingenkan få Lärarlistan hemsänd. 3.2AMS' överväganden och förslag Arbetsmarknadensföränderliga karaktär medför, att det ständigt pågår flöden av arbetssökandeoch lediga platser på arbetsmarknaden. De arbetssökande kan inle överblickahela utbudet av arbetstillfällen och företagen har svårigheter att få kännedomom det totala arbelskraflsulbudet. Delta beror på alt de arbetssökande harsärskilda önskemål, krav och fömtsättningar och på atl de lediga platserna påmotsvarande sätt är av olika slag. Arbetsförmedlingens uppgifl är allunderlätta detta sökande för såväl arbetskraften som förelagen. Arbetsförmedlingenhar regelbundet redovisat uppgifter om antalet vid förmedlingenanmälda arbetslösa vid millen av . Fr. o. m. hardessa miltmånadsräkningar ersatts av en ny statistik som visar den konlinuerUgagenomströmningen av arbetssökande, såväl ombytessökande som arbetslösa, ochsom väntas ge ett bättre underlag för planering och uppföljning avarbetsförmedlingens verksamhet. Den nya statistiken ger dessutom uppgift om hurmånga kassamedlemmar som vid varje månadsskifte finns registrerade som arbetslösahos arbetsförmedlingen. har antalet anmäldaarbetslösa ökat trendmässigt. Detta gäller både totala antalet arbetslösa ochantalet försäkrade arbetslösa. Nya och fler kategorier arbetssökande vändersig successivt till arbetsförmedlingen. En ökad benägenhet från dearbetssökandes sida atl utnyttja arbetsförmedlingen som informationskällamedför en ökning av antalet registrerade arbetslösa hos arbetsförmedlingen. Enliglstatistiska centralbyråns arbetskraftsundersökningar () uppgav i mitten av 1960-taleli genomsnitt av samtliga arbetslösa all de hade utnyttjatarbetsförmedlingen som informationskanal i sitt arbetssökande. Är 1970 hadedenna andel stigit till . låg andeleni närheten av . Arbetslöshetenssammansättning har också förändrats . Personer inom tUlverkningsyrkenasvarar fortfarande för en betydande del av antalet arbetslösa vidarbetsförmedlingen. Deras dominans har dock avtagit. Ar 1964 återfanns igenomsnitt av samtliga registrerade arbetslösa inom dennayrkesgrupp. Är 1973 var motsvarande andel . Nya ersättningsformeri samband med arbetslöshet har tUlkommit och medverkat tiU all nya grupper avsökande anlitar arbetsförmedlingen. Dessutom har , särskilt inom tjänstemannaområdet,bildats nya arbetslöshetskassor, varvid tjänstemännen i ökad utsträckningkommer i kontakt med arbetsförmedlingen. 1975/76: 84 24 Enannan väsentlig förändring i arbetslöshetens struktur som har inträffat underden observerade perioden är alt arbetslöshetstiderna har ökat relativtkraftigt. Enligt har den genomsnittliga arbetslöshetstiden ökat från straxunder 2 månader 1968 tiU 1973. 1 inte oväsentlig utsträckning ärdet fråga om äldre och ofta svårplacerade personer som har fått förlängdaarbetslöshetstider. Löpandeuppgifter redovisas om det totala antalet lediga platser som anmäls lillarbetsförmedlingen. Uppgifterna avser under tiU arbetsförmedlingen nyaimiäldalediga platser. a. till följd av strukturella förändringar påarbetsmarknaden har antalet platser som anmälts tiU arbetsförmedlingen minskalkraftigt . anmäldes nästan enhalv miljon färre platser till arbetsförmedlingen än . För enmycket slor andel av minskningen svarar transport- och tillverkningsyrken. Inomvissa tjänslemannayrken har skett en viss ökning av till arbetsförmedlingenanmälda platser. Denna uppgång har dock ej tiUnärmelsevis uppvägt nedgångeninom övriga yrkesområden. Delta behöver emellertid inle innebära, altarbetsförmedlingen har en sämre täckning av platsflödet påarbetsmarknaden . Snarare finns skäl att tro atl plalsomsätlningenden senaste tioårsperioden har minskat ganska kraftigt, trots alt antalet arbelslillfällenhar ökat totalt. En minskning har dock skett av antalet sysselsatta inom sådanaområden som sedan gammalt svarat för en hög andel av den totala plalsomsätlningen,lill exempel inom lantbruks- och skogsbruksarbete, tillverkningsyrken inom industrin,byggnads- och anläggningsyrken, sluveri-, lager- och förrådsarbete samt närdet gäller husligt arbete, fastighetsskötsel och slädarbele. Samtidigtsom antalet sysselsatta har ökat väsentligt under den senaste tioårsperiodenhar alltså antalet vakanser som anmälts till arbetsförmedlingen minskat trendmässiglunder . Allmänt sett har en övergång liU fastare anställningsformerskett. Delta har bl. a. varit en följd av en strävan från arbetsmarknadensparter alt åstadkomma tryggare anstäUningar. Inom vissa av de områden, där mantidigare i betydande utsträckning utnyttjade korttidsanställningar och somdärför svarade för en slor andel av plalsflödet till arbetsförmedlingen, harövergången till mera stadigvarande anställningar medfört en minskning avantalet anmälda platser. Det finns tecken på att internrekrytering inom företagoch myndigheter m. fl. har blivit vanligare. har förutsättningarnaför internrekrytering ökat i takt med utvecklingen mot allt slörreföretagsenheter. Detla synes ha bidragit lill elt relativt sett mindre utbud avexlernvakanser på arbetsmarknaden jämfört med tidigare. Därtill kommer att de rationaUseringarsom företagits, speciellt inom tjänstemannaområdet, allmänt sett verkatåterhållande på nyanställningsbehoven. Det finns f. n. ingen statistik sombelyser personalomsättningen för hela näringslivet. Däremot redovisarstatistiska centralbyrån i 1975/76: 84 25 sinkorttidsstalistik över sysselsättningen inom industrin sedan flera år tillbakauppgifter om personalomsättningen inom denna del av näringslivet. Av dessauppgifter framgår att personalomsättningen bland såväl arbetare som tjänstemänsjunkit . En förändring på arbetsmarknadens utbudssida som ävenkan ha haft viss betydelse för utvecklingen av platsomsättningen är altantalet ungdomar i arbetskraften minskat . Eflersomungdomar brukar svara för en betydande del av personalomsättningen, är det rimligtatt anta alt en minskning av antalet ungdomar på arbetsmarknaden har medförtfärre vakanser. Arbetsförmedlingensbetydelse som informationskälla för de arbetssökande, antingen de ärarbetslösa eller ombytessökande, är tämligen väl kartlagd genom AKU.Arbetsförmedlingens statistik över lill förmedlingen nyanmälda lediga platserger kvantitativ information om företagens utnyttjande av arbetsförmedlingensom informationskanal. Men denna statistikserie ger ingen information om arbetsförmedlingensandel av del totala vakansflödet på arbetsmarknaden och inte hellerinformation om inom vilka sektorer som arbetsförmedlingen har god resp. mindregod kännedom om plalsflödet. 1 och för sig kan uppgifter om hur dearbetssökande erhåller arbete indirekt belysa arbetsgivarnasrekryteringsvägar. Men erfarenheterna från olika undersökningar av det slagethar visat, att mätproblemen här är mycket stora. Förall utröna hur stor andel av det totala plalsulbudet som anmäls tillarbetsförmedlingen har därför AMS i samarbete med statistiska centralbyrångjort en skriftlig enkät till företag på den enskilda sektorn och myndigheter,landsting och kommuner på den offentliga sektorn. För undersökningen av denenskilda sektorn användes samma urval som använder isin reguljära statistik över sysselsättning och löner inom olikanäringsgrenar. Av de totalt 8 800 enheterna i urvalet besvarade omkring 7 300enkäten, vilket innebär en svarsfrekvens av . Undersökningen avden offenlUga sektorn fick en mycket begränsad omfattning, varför den inteberörs närmare i fortsättningen. 1 enkäten efterfrågades antalet ledigaplatser avsedda för extern rekrytering som var aktuella under april 1974.1undersökningen ingick även en fördjupad enkät lill 400 förelag och myndighelerm. för all belysa val av rekryleringskanaler för olika kategorier avarbetskraft, omfattning av extern resp. intern rekrytering m. m. Den skriftiigaenkäten kompletterades även med intervjuer med representanter för etl 50-talförelag m. fl. Undersökningenav den enskilda sektorn omfattar i uppräknade tal ungefär 2 milj. årsanstäUdaoch 185 000 företag och arbetsställen. Tillsammans hade dessa knappt 80 000platser lediga under ap- 1975/76: 84 26 Äv dessa platser var strax under 50 också anmäldatill arbetsförmedlingen. kännetecknadesav en hög och stigande efterfrågan på arbetskraft, och många företag betonadebristen på framför allt yrkesarbetare. 1 ett sådant läge kan företagen väntaspröva flera olika rekryteringsvägar än de annars skuUe ha gjort.Detta kan iimebära dels all fler företag utnyttjar arbetsförmedlingen, dels attförelagens kontakter med arbetsförmedUngen blir tätare. Mönstret skulle följaktUgenvara omvänt mönstret för de arbetssökande, som i större utsträckning sökerarbete via arbetsförmedlingen i situationer med svag efterfrågan på arbetskraft.Detta ger också uttryck för arbetsförmedlingens dilemma: när de arbetssökandei ökad utsträckning vänder sig lUl arbetsförmedlingen utnyttjar arbetsgivarnaandra rekryteringsvägar i högre grad än eljest, och när arbetsgivarna släUer ökadekrav på arbetsförmedlingen söker arbetslagarna i slörre ulslräckning arbeteockså genom andra kanaler. Det kan således inte uteslutas, atl en sexlioprocentiganmälan av de lediga platserna till arbetsförmedlingen är något hög, betraktadsom en genomsnittssiffra för en hel konjunkturcykel. avvakanserna avsedda för arbetare var anmälda till arbetsförmedlingen mot 45procent för tjänslemannavakanserna. Att det är vanligare alt förelagen sökerrekrytera arbetare genom arbetsförmedlingen än tjänstemän är ett käntförhållande. Det vanligaste motivet för alt inle anmäla tjänstemannavakanser lillarbetsförmedUngen anges av förelagen vara att man inte väntar sig, attarbetsförmedlingen kan tillgodose det behovet. Ofta anförs som argument härför,alt den kategori som företagen önskar "inte söker arbete viaarbetsförmedlingen". Härmed menas vanligtvis ombylessökande. Vidare kannoteras, att av samtliga lediga platser var endast 15 procentavsedda för tjänstemän, vUket sammanhänger med en förhållandevis låg personalomsättningpå tjänstemannasidan. Vid intervjuerna framkom all personalomsättningen intehade varit så hög som under högkonjunkturerna i mitten ochslutet av 1960-lalel. är internrekryteringen på tjänstemannasidan avbetydande omfattning och förefaller dessutom vara långsiktigt ökande. De lediga platser somtillsattes var i mindre omfattning anmälda tillarbetsförmedlingen än de platser som ännu vid månadens utgång var obesatta resp. . Detta kan möjligen tyda på all tillarbetsförmedlingen anmäls en plats först efter del atl arbetsgivaren genomandra rekryleringsvägar misslyckats med alt få den tiUsalt. 1arbetsförmedlingens platsulbud skulle i så faU föreligga en överrepresentationav vakanser som de arbetssökande bedömer som mindre attraktiva eller som tiUhörtypiska bristområden. Arbetsförmedlingens andel,av plalsomsätlningen inom oUka näringsgrenar varierar väsentligt. 1975/76: 84 27 eltbättre grepp om plalsflödet inom den vamproducerande sektorn främst industrin än inom den tjänsleproducerande delen av näringslivet. Det kan noteras, attendast gmv- och tillverkningsindustrin anmäler mer än hälften av sina ledigaplatser till arbetsförmedlingen. Studerar man olika branscher inom liUverknLngsinduslrin,finner man myckel höga andelar för branscherna järn-, stål- och metaUverk,verkstadsindustri samt textil- och beklädnadsindustri. Den förhållandevis lågaandelen platser, totalt sett, som förelagen inom byggnadsindustrin anmäler lillarbetsförmedlingen får ses mot bakgrund av det speciella tillvägagångssätt vidarbelskraflsrekrytering som kännetecknar branschen. Systemet med arbetslag ochlagbasar, som är mest utvecklat på större orter, har medfört all en mycket storandel av arbetskraftsrekryteringen traditionellt sker genom redan anstäUdeller tidigare anställd personal och bygger således i myckel hög grad påpersonliga kontakter. Tendensen alt i störreutsträckning anmäla platser avsedda för arbetare än för tjänstemän tillarbetsförmedlingen är i stort sett densamma inom alla branscher. När det gällerplatser avsedda för arbetare svarar gruv- och tUlverkningsindustrin för denstörsta andelen platser aiunälda till arbetsförmedlingen ca 80 procent.Övriga sektorer redovisar klart lägre andelar, i flertalet fall omkring 50procent. Beträffande tjänslemannavakanserna har arbetsförmedlingen den störstatäckningen inom tillverkningsindustrin . Noteras kan vidare, attäven när det gäller tjänstemän är det branscherna jäm-, metall- ochstålindustrin, verkstadsindustrin samt textil- och beklädnadsindustrin somredovisar den högsta anmälningsfrekvensen till arbetsförmedlingen av samtiiga branscher.Industrin har berörts av konjunktureUt och strukturellt betingadesysselsättningsproblem, varför arbetsförmedlingen i relativt stor utsträckning måstinrikta sina resurser mot denna del av näringslivet. Därmed har troligenarbetsförmedlingen lyckats etablera goda kontakter med många industriförelag.Antalet vakanser avseende anställning för kortare perioder än en månad utgörendast av samtliga lediga platser . Antalet ledigakorttidsplatser är enligt undersökningen störst inom näringsgrenarnavaruhandel, restaurang- och hotellverksamhet samt samfärdsel, vari bl. Tillsammans svarar de för av samtiigalediga korttidsplatser. Genomgående, med undantag för byggnadsindustrin, tyderundersökningen på att vakanser avseende korttidsanställning i mindreutsträckning än övriga vakanser anmäls lUl arbetsförmedlingen. Undersökningenvisar att det föreligger ett entydigt samband mellan företagets slorlek ochdess benägenhet att till arbetsförmedlingen anmäla aktueUa vakanser. De aUraminsta företagen i undersökningen (exkl. handel) anmälde ungefär1/3 av de lediga platserna till arbetsförmedlingen jämfört med de störstaföretagen som redovisade en anmälningsfrekvens på ungefär 3/4. 1975/76: 84 28 handelnkan nämnas att för de minsta arbetsställena (mindre än 5 anstäUda) anmäldesungefär 1/3 av de lediga platserna tUl arbetsförmedlingen. För övrigaarbetsställen inom handeln anmäldes ungefär hälften av vakanserna tUlarbetsförmedlingen, oavsett arbetsställets storlek. Vad gäUer tiUverkningsindustrinökar andelen av de lediga platser som anmälts tiU arbetsförmedlingen medstigande företagsstorlek för i stort sett varje bransch. För de störstaföretagen inom tillverkningsindustrin anmäls av samtliga vakanseravsedda för arbetare mot av tjänstemannavakanserna. Det kanske inteär orimligt att anta, att de av arbetsplatserna som inte anmäls tillarbetsförmedlingen av de största företagen delvis är sådana som företagen intehinner anmäla till arbetsförmedlingen, innan de blir tillsatta av t. ex.spontansökande. För företag inom den tjänsleproducerande sektorn föreliggerinte samma entydiga samband meUan företagsstorlek och andelen lill arbetsförmedlingenanmälda vakanser som för förelag inom tillverkningsindustrin. Inte hellertycks det föreligga något påtagligt samband mellan företagets eller arbelsstäUetsstorlek och andelen korltidsplatser som anmäls tiU arbetsförmedlingen. Antaletkorltidsplatser fördelar sig dessutom relativt jämnt över företag i olikastorleksklasser. Skattningarav regionala variationer i andelen lediga platser som anmälts tillarbetsförmedlingen har av undersökningslekniska skäl endast kunnat erhållas förgruv- och tillverkningsindustrin samt handeln. Industriföretagen istorstadslänen och i övriga syd- och hade under april 1974ungefär lika stora andelar lediga platser anmälda till arbetsförmedlingen 76procent resp. . Däremot hade förelagen i skogslänen anmält enbetydligt lägre andel av sina lediga platser till arbetsförmedlingen. Sammamönster synes gäUa arbetsställen inom handeln. Det är tveksamt om denobserverade skiUnaden när del gäller andelen till arbetsförmedlingen anmäldalediga platser mellan företag i skogslänen och företag i övriga delar av landeti sin helhet kan tillskrivas olikheter i konjunkturläget. Den lägre förvärvsintensilelenoch den oavsett konjunkturläget relativt sett högre arbetslösheten i skogslänen,jämfört med övriga delar av landet, kan innebära att företagen i skogslänen harlättare att rekrytera arbetskraft på andra vägar. Dessutom inverkar troligende i skogslänen förhållandevis längre avstånden mellan arbetssökande ocharbetsförmedlingen. Ettdominerande intryck från intervjuerna är den företagsinterna (företag i vidbemärkelse) rekryteringens växande betydelse. Avvägningen mellan extern ochintern rekrytering regleras genom antingen ett personalpoUtiskthandlingsprogram, gemensamt utarbetat av arbetsgivaren och företrädare förpersonalen, eller en med tiden utvecklad praxis. 1 och med attpersonalrepresentanterna fått inflytande över utformningen avrekryteringspolitiken i stort anser de sig inte behöva bevaka varje enskUtrekryteringsärende. Särskilt viktig förefaller den interna arbets- 1975/76: 84 29 marknadensavancemangsmöjligheter vara för tjänstemän, vilket bl. a. den mycket lågaexterna personalomsättningen sällan ger viss antydan om. Ettvanligt tillvägagångssätt är att extemt rekrytera tjänstemän till de lägstabefattningsnivåerna för att sedan via intern rekrytering tillgodose kraven pånya och mer ansvarsfulla arbetsuppgifter. har det blivit alltvanligare inom industrin att rekrytera unga ingenjörer tiU arbetsuppgifter iproduktionen för att de sedan via internrekrytering skall ges möjlighet attövergå till andra befattningar. Även på arbetarsidan förefaller internrekrytering bli allt viktigare. förefaller det dock vara vanligarebland arbetare atl man försöker förbättra sin arbetsmarknadssituation genomexterna arbetsbyten. Delvis torde detla vara en återspegling av att de internakar-riärvägama är färre och kortare för tjänstemän. AMS vill uppskattaomfattningen av internrekryteringen till av externrekryteringen. Ett aimat intryck är attlediga platser avsedda för tillfällig vikariatstjänstgöring och andra korltidsplatseranmäls till arbetsförmedlingen i mera begränsad utsträckning. Inom exempelvis sluveriverksamhel,hotell och restauranger, detaljhandel, sjukvård och vissa kommunala förvaltningarförekommer adresslistor över personer, som snabbt kan kontaktas för tiUfällig anstäUningsom inkörsport lill mera varaktig anställning. Rekrytermg till praktik- ochferieplatser sker ofla via direkta kontakter meUan arbetssökande och företag.Arbetsförmedlingen betraktas emellertid även beträffande dessa kategorier somen viktig rekryterings-kanal. Anpassningsgruppfanns vid av de i undersökningen medverkande förelagen. Viden mindre del av de förelag som hade anpassningsgmpp användes denna som externrekryteringskanal. som har rekryterat arbetskraft externt viaanpassningsgrupp är slörre ju sådan funnits. avde företag som haft anpassningsgmpp under mindre än elt halvår har rekryteratarbetskraft extemt via denna. Motsvarande andel för företag som haft anpassningsgriippi är . Utredningensintensivundersökningar har givit synpunkter på arbetsförmedlingens verksamhet.Flertalet företag liksom företrädare för personalens organisationer synes varapositiva till eller har inga principiella invändningar mot elt system medskyldighet att anmäla alla externvakanser till arbetsförmedlingen. Någotundantag har dock noterats. Beträffande internt utlysta vakanser har manansett att sådana i första hand bör kunna med rekrytering inomföretagen. Hurmycket tUlflödet av lediga platser till arbetsförmedlingen skulle öka, omsamtliga lediga platser på den externa arbetsmarknaden anmäldes tillarbetsförmedlingen är omöjligt att besvara mot bakgrund av det begränsadeutredningsmaterialet. ÄMS har emellertid överslagsmässigt 1975/76: 84 30 kommilfram tiU att mer än en halv miljon exlernvakanser under skulleutlysas vid sidan av arbetsförmedlingen, vilket kan jämföras med de drygt 700000 platser som anmäls till arbetsförmedlingen f. n. Det är svårl att uppskattahur stor del som skulle avse tjänstemanna-platser, men troligen rör det sig omuppemot hälften. Föratt kunna studera de problem som uppkommer vid en utökad platsanmälan har ÄMSgenomfört en begränsad försöksverksamhet med vidgad plats anmälan på friviUigbasis i under liden den 12 augusii27 . Tillföljd av den korta tidsperioden har del varit omöjligt atl få en fullständigbild av de effekter på förmedlingsarbetel och sökprocesserna som etl ökat platslillflödekan medföra. I försöket dellog 278 förelag och myndigheler m. fl. Hälften avdessa tillhörde den tjänsleproducerande sektorn. Äv undersökningslekniska skäluteslöts förelag med mindre än fem anställda. Under försöksperiodenökade antalet nyanmälda platser från försöksföretagen betydligt. Från att hasvarat för av de nyanmälda platserna under senasteåret ökade försöksförelagen sin andel till mer än hälften under försöksperioden.Under tiden augusii 1973juli 1974 nyanmäldes i genomsnitt 500 platser permånad från försöksföretagen. Under månadema augusii och fördubbladesdetla antal. Vad beträffar rekryteringsvägar framkom under försöket bl. a. att detinom tillverkningsindustrin är vanligt med rekrytering bland personer, somspontant söker sig lill förelagen.