prop · FZ0377 · 1975-12-31 00:00:00 — har i september1975 avläinnat delbetänkandet (Ds Fi 1975:10) Faktisk sambeskatlning, 1betänkandet föresläs att make, som arbetat i andre makens jordbruk ellerrörelse minst , skall beskattas för den del av nettointäktenav förvärvskällan sam motsvarar marknadsmässigt vederiag, dock högst entredjedel av nettointäkten. Om makarna bedrivit verksamheten gemensamt skall debeskattas med hänsyn till värdet av sina insatser i förvärvskällan. Enförutsättning för rätt att dela upp inkomsten är i princip att den medhjälpandemakens arbetsinsats skett utom bostaden. Vidare föreslås att avdragsrätten förlön till egna barn begränsas. Förslagen är samordnade medföretagsskatteberedningens (Fi 1970:77) förslag i motsvarande delar beträffandefämansbolagen (SOU 1975:54), I socialförsäkrings- ochavgiftshänseende skall makes andel av nettointäkten behandlas som inkomst avannat förvärvsarbete än anställning. Medhjälpande make skall således påförasegenavgifter för sjukförsäkring m, m. Dåvarande riksdagsledamoten , ordförande, riksdagsledamoten , professorn (fr. o. m. ). kanslirådet ,riksdagsledamoten , sekreteraren (fr. o. m. den 29 juni1974). riksdagsledamoten , direktören (fr.o. m. ). riksdagsledamöterna samt förbundsordföranden . Prop.1975/76:77 40 Den andre maken föreslås ansvara för att medhjälpandemakes avgifter och skatter verkligen betalas. Förslagen om rätt till inkomstuppdelning ochindividuell beskattning medför att nuvarande merbelastning pä grund av faktisksambeskattning nästan helt undviks vid lägre inkomster och reduceras väsentligtvid högre inkomster. - De nya reglerna föresläs bli tillämpliga redan pä 1976års inkomster. Förslagen är inte enhälliga. Ledamöterna har reserverat sig mot kravet pä att medhjälpande makensarbetsinsats skall ha skett utom hemmet och mot begränsningarna avavdragsrälten för lön till barn. Även ledamoten har reserverat sighäremot. Han har dessutom förordat atl kravet på arbetstidens längd sätts till400 timmar per är. Ledamoten anser i reservation att den faktiskasambeskattningen är en fråga som bör lösas i samband med att slutgiltigareformförslag pä skattepolitikens område läggs fram. 1 vart fall anser han atten spärr borde föras in mot alltför stora skattelättnader som en följd av denföreslagna reformen. Efter remiss har yttranden över belänkandet avgettsav kammarrätten i ,riksförsäkringsverkel(RFV), (),länsstyrelserna i , , , ,, och , , , , ochVästerbottens län. i (LO), (),, (), . Svenska revisorsamfundet (SRS), , Sverigeshantverks- och industriorganisation (SHIO), (),. (),() saml . SAF och SIF har avgett gemensamt yttrande. LRF haråberopat yttrande av Lantbrukarnas skaltedelegation. Föreningen auktoriseraderevisorer, har i tillämpliga delar hänvisat till sina yttranden överförelags-skatteberedningens delbetänkande (SOU 1975:54) Fämansbolag. Genom skallereform infördes en individuellbeskattning av makars arbetsinkomster, s. k. A-inkomst. Hit räknas bl. a.inkomst av jordbruk och rörelse om den skaltskyldige varit verksam iförvärvskällan i ej blott ringa omfattning. Särbeskattningen genomfördes dockinte fullt ut. sambeskaltas makars kapitalinkomst m. m., s. k.B-inkomst. Även en annan form av sambeskattning kvarstod reform.Skatt- Prop.1975/76:77 41 skyldigsom i förvärvsverksamhet utgett lön till make har nämligen inte rätt tillavdrag för denna lön. En skattskyldig, som bedriver jordbruk eller rörelse medhjälp av make blir således beskattad för hela inkomsten av förvärvskällan.Detta kallas faktisk sambeskatlning. Avdragsförbud finns även för vissalöneutbetalningar lill den skattskyldiges barn. Är barnet under 16 är medgesinget avdrag. Om barnet är kan avdrag medges i vissa fall. Faktisk sambeskattning sker om verksamheten drivs iförvärvskälla som ägs av en av makarna. Om verksamheten i stället drivs ibolagsform eller makarna tillsammans äger det jordbruk eller den rörelse som dedriver kan inkomstuppdelning ske. Den faktiska sambeskattningen återverkar även päsocialförsäkringsför-mäner och avgiftsskyldighet. 1 de fall faktisksambeskattning äger rum blir enbart den av makarna som stär för verksamhetenberättigad till exempelvis ATP. Likaså får denne make svara för hithörandeavgifter. Problemen kring den faktiska sambeskattningen harunder årens lopp behandlats av fiera statliga utredningar, nämligensambeskattningssakkun-niga (SOU 1949:47), skatteutredning (SOU1951:51), sam-beskattningsrevision (SOU 1959:13), allmännaskatteberedningen (SOU 1964:25) och familjeskalteberedningen (Ds Fi 1969:4 och5). Framlagda förslag har inte föranlett lagstiftning beträffande den faktiskasambeskatlningen som sådan. Däreinot har man sökt att i viss mån kompensera häraktuella skattskyldiga genom bl. a. förvärvsavdrag. De grundläggande bestämmelserna förinkomstbeskattningen av makar finns i 52 och 65 SS kommunalskattelagen(1928:370), KL. Motsvarande bestämmelser finns i 3 och 11 SS lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt. Enligt 52 S 1 mom. KL beskattas makar, som levttillsainmans under beskattningsåret, var och en för sin inkomst. Försammanlevande makar gäller sedan vissa särskilda skatteregler. Har makarnadäremot under beskattningsåret levt åtskilda behandlas de enligt 52 S 2 mom.KL vid taxeringen inte som gifta utan som av varandra oberoende skattskyldiga. Enligt 65 S KL tillämpas bestämmelserna för ogiftdel beskattningsår då äktenskap ingås. Beskattningsreglerna för makar tillämpasäven det år dä äktenskapet upplöses genom ena makens död. Bestämmelserna omgift skattskyldig tillämpas även i fräga om ogifta som lever tillsammans, omde tidigare varit gifta med varandra eller gemensamt har eller har haft barn. Enligt 20 S andra stycket KL och 2 S Si medges inteavdrag för värdet av arbete som i den skattskyldiges förvärvsverksamhet utförtsav hans make. Detta gäller även om lön faktiskt utbetalats till denmedhjälpande maken pä grund av anställningsavtal eller därför att denne eljestenligt civilrättsliga Prop.1915/16:11 42 reglerhar rätt till ersättning. Maken beskattas i sådant fall inte för den lön ellerersäitning som kan ha utgått. Även i fråga om makar som lever åtskilda tordeavdragsförbudet i regel upprätthållas och detsamma är fallet beträffandeutbetalningar under det år äktenskap ingås. Inte heller medges avdrag för lön ifråga om sådana ogifta personer som enligt 65 S KL behandlas som giftaskattskyldiga. Avdragsförbudet i 20 S KL gäller dock inte de falldär båda makarna kan sägas stå för verksamheten. Vardera maken beskattas då förden del av inkomsten från förvärvskällan som tillkommer honom. Det föreliggerinte något hinder mot avdrag för lön om verksamheten utövas genom aktiebolageller handelsbolag. Om således make är anställd i ett sådant bolag som ägs avandre maken har bolaget rätt att på vanligt sätt göra avdrag för lön och dennabeskattas då också hos mottagaren. Förvärvsavdrag enligt 46 S 3 mom, KL och 4 S 2 mom.Si medges även i de fall då makar, som har hemmavarande barn ,förvärvsarbetar under sådana förhållanden att faktisk sambeskatlning skall ske.En förutsättning är dock att inkomsten för den make som står för verksamhetenutgör A-inkomst, Avdrag medges då med belopp motsvarande värdet av denmedhjälpande makens arbetsinsats, dock högst med . Av betydelse för de faktiskt sambeskattade ärvidare reglerna om s. k. skattereduktion i 2 S 4 mom, uppbördslagen (1953:272),UBL, Skattereduktion medges med ,, om den skatlskyldiges make saknarstatlig taxerad inkomst. Skattereduktionen trappas av om den andre maken harsådan inkomst och upphör när denna uppgår till . Om således denmed-hjälpande maken saknar eller bara har obetydlig skattepliktig inkomst ärden make som står för verksamheten berättigad till skattereduktion. I 20 S KL finns en spärr även för andrautbetalningar till make, såsom periodiskt understöd. Lagrummet kompletteras medregler i punkt 5 av anvisningarna till 46 S KL. Avdrag medges inte förperiodiskt understöd till mottagare i givarens hushåll. För att belopp somutgivits till make eller förutvarande make skall vara avdragsgillt fordrasdessutom att underhållsskyldigheten blivit reglerad mellan makarna. När makar arbetar tillsammans i jordbruk ellerrörelse har vid sjukförsäkringen tillämpats i viss mån andraprinciper än vid inkomsttaxeringen. Således har även vid faktisksambeskattning vardera makens inkomstandel behandlats som inkomst av annatförvärvsarbete och kunnat grunda rätt till sjukpenning. Fr, o, m. kommersfukförsäkringsavgifi atl utgå av försäkrads inkomst av annalförvärvsarbete än anställning. Till grund för beräkningen av avgiftsunderlagetläggs enligt 19 kap, 2 S andra stycket jämfört med 11 kap, 4 S lagen (1962:381)om allmän försäkring. 1975/76:77 43 försäkrades taxering till statlig inkomstskatt. 1'fråga omfaktiskt sambeskattade påförs endast den make som stär för verksamhetensjukförsäkringsavgift och hela inkomsten inräknas i princip iavgiftsunderlaget. Reglerna om faktisk sambeskattningfår direkt betydelse för makarnas ATP-förmåner. Till grund för beräkningen avpensionsgrundande inkomst ligger enligt 11 kap, 4 S AFL taxeringen till statliginkomstskatt. Vid faktisk sambeskattning beräknas pensionsgrundande inkomst ochpensionspoäng bara för den make som står för verksamheten. Motsvarande gällervid beräkning av ATP-avgifi (19 kap. 3 S tredje stycket AFL). Avgiften kommerför att utgå med W % av pensionsgrundande inkomst. Vidberäkning av pensionsgrundande inkomst undantas de inkomstdelar som understigerett basbelopp eller överstiger 7,5 gånger basbeloppet. Hos den make som står förverksamheten uttas även socialförsäkringsavgifi lill folkpensioneringen.Avgiften beräknas på hela inkomsten och utgår . Vidare uttasallmän arbetsgivaravgifi pä den del av inkomsten som överstiger . Enligt lagen (1973:370) omarbeislöshetsförsäkring kan numera både egen företagare och den som uteslutandearbetar för sin make omfattas av försäkringen. När makar arbetar tillsammans ien förvärvsverksamhet är deras rätt lill försäkringsskydd inte beroende av hurinkomsten beskattas utan sammanhänger med deras faktiska arbetsinsatser iverksamheten. Detta gäller även vid tillämpning av lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd. Make som är medlem i erkänd arbetslöshetskassa fär betalaegenavgift till kassan enligt vanliga regler. Även om en make betraktas somarbetsgivare till den andra blir han däremot inte avgiftsskyldig enligt lagen(1973:372) om arhetsgivaraygifi till arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbclsmark-nadssiödei (3 S nämnda lag jämförd med 19 kap. 1 S fiärde stycketAFL). Vid faktisk sambeskattning tas inteut arbetsgivaravgift till vrkcs.skade-JÖrsäkriiigen, arbelar.skyddsavgifi ellerlöncgaraniiavgift. 2.4 Föräldrar och barn Enligi 20 S andra stycket KL och 2S Si medges inte avdrag för värdet av arbete, som i skattskyldigsförvärvsverksamhet utförts av hemmavarande barn , 1 fråga om barnmellan 16 och får avdrag ske endast om barnet anses tillhöraarbetspersonalen. Så blir fiillet om barnet haft en så stor skattepliktiginkomst att skatteplikt inträder enligt 51 S KL, vilket innebär att barnetmåste ha en beskattningsbar inkomst på . Inkomsten behöver dockinte ha förvärvats av barnet genom eget arbete. För lön till barn finnsinga särskilda regler i skattelagarna. Vid taxeringen kan dock sådant avdragbegränsas till vad som är skäligt med hänsyn till barnets arbetsinsats ochövriga omständigheter. Som sagts medges inte avdrag för periodisktunderstöd till mot- Prop.1975/76:77 44 tagarei givarens hushåll. Begränsningarna i avdragsrätten för lön till egna barn kansåledes inte kringgås genoin periodiskt understöd så länge barnen ärhemmavarande. Avdrag medges inte heller för periodiskt understöd till mottagareunder eller vars utbildning inte är avslutad (punkt 5 av anvisningarnatill 46 S KL). Ett begränsat undantag frän avdragsförbudet finns i 46 S 2 mom.första stycket 4) KL, soin medger avdrag med högst per barn och år för underhåll till icke hemmavarande barn , 1 vissa fiill kan avdrag medges även om barnet är äldre. 3 Företagsskatteberedningensdelbetänkande Fåmansbolag (SOU 1975:54) Om makar driver en verksamhet i bolagsform sker somnämnts ingen faktisk sambeskatlning ulan en inkomstuppdelning kan ske medskatte-mässig verkan. Företagsskatteberedningen har i sitt betänkandekonstaterat att åtskilliga fåmansbolag torde ha bildats för att uppnåskattefördelar genom oriktig uppdelning av inkomster på familjemedlemmar ochandra närstående. Detta gäller i hög grad verksamhet som är hänföriig tillgruppen fria yrken men har även varit påtagligt beträffande bolag som bildatsför administration och redovisning av inkomst av tillfälliga uppdrag ochextrasysslor samt även rena anställningsinkomster. Även hos bolag som är attbetrakta som företag i gängse mening har funnits en benägenhet att dela uppinkomsten på delägarens familjemedlemmar. En mycket klar tendens har kunnat konstateras atttill make föra över inkomster som vida överstiger rimlig ersättning för utförtarbete. Beredningen har ansett det nödvändigt att reglerinförs som motverkar oriktig uppdelning av bolagsinkomst mellan delägare ochnärstående. Detta gäller i första hand mellan makar, men även mellan makar ochbarn. Förslagen avser lön från aktiebolag, handelsbolag eller ekonomiskförening. Beträffande lön lill delägares make föreslärberedningen begränsningsregler som skall gälla när en delägare men inte hans medhjälpandemake på grund av anställningsavtal, aktieinnehav eller på annan grund har enledande ställning i bolaget. För att lön och andra förmåner skall beskattashos medhjälpande make bör krävas att denne arbetat i bolaget minst 600 limnutrunder kalenderåret. Arbetet skall dessutom vara föriagt lill fast driftställelitanior bostaden. Om dessa förutsättningar föreligger får viss lön taxeras hosmedhjälpande make. Lönen fär dock inte överstiga markiiadsmässigi vederlag ochinte heller en ircdjedel av makarnas sammanlagda inkomster från bolaget.Belopp, som i enlighet med det sagda inte skall beskattas hos biträdande make,taxeras hos delägaren. Begränsningsreglerna skall tillämpas även påskattskyldiga som sammanbor under äkicnskapsliknandc former. När förutsättningarför inkomstuppdelning inte föreligger men medhjälpande make ändå gjort vissarbetsinsats på bolagets lästa driftställe, skall andra Prop.1975/76:77 45 maken- om makarna har barn - få förvärvsavdrag med högst 1 000 kr.enligt samma regler som f n. gäller vid faktisk sambeskatlning. 1 fråga om lönlill barn föreslås att begränsningsreglerna i 20 S KL utsträcks att gälla äveni fåmansbolagsfallen. Detta innebär atl barn som är ej självtbeskatias för lön från bolaget. Är barnet taxeras det förlön från bolaget under förutsättning att det har sä stora inkomster altskatteplikt inträder enligt 51 S KL. 1 den män barnet inte skall beskattas,taxeras den av makarna som har störst inkomst från bolaget för barnets lön fränbolaget eller den del av denna lön som överstiger mark-nadsmässig ersättning.Beträffande lön lill barn har beredningen inte funnit tillräckligaskäl att ytteriigare utvidga begränsningsreglerna, närmast med tanke pånuvarande möjligheter för skattemyndigheterna att ingripa mot oriktiglönesäitning. 4 förslag 4.1 Inledning Utredningen har uppskattat antalet familjer var föremål för faktisk sambeskattning till 140000, varav 60000 jordbrukarfamiljer och 80 000 förelagarfamiljer. Av dessa beräknas cirka105 000 ha haft en sammanräknad inkomst understigande . Den faktiska sambeskattningen kan leda till attmakar som arbetar tillsammans i en förvärvskälla fär betala högre skatter ochavgifter än de skulle göra om inkomsten fördelades mellan dem efter derasarbetsinsatser. Utredningen framhåller att, med de beskattningsregler somgäller , viss skatte- och avgiftsökning inträder närfamiljeinkomsten uppgår till ca , Merbelastningen får dock betydelseförst vid inkomster på ca . Frågan har således enligt utredningenegentlig betydelse för ca 35 000 familjer. För att bedöma den faktiska sambeskattningens individuellabetydelse för inkomstbeskattning och avgiftsuttag har de skatter och avgifter,som makar enligt nuvarande regler betalar vid faktisk sambeskattning, jämförtsmed de skatter och avgifter som skulle utgå om inkomsten i stället vidbeskattningen fördelades med hänsyn till makarnas arbetsinsatser. Jämförelsenbygger på beskattningsreglerna för . Beräkningarna avser makarutan sidoinkomster. Utredningen anger två huvudaliernativ för ensärbeskaltning. Enligt det ena alternativet behandlas makarna somarbetsgivare/anställd. Detta anställningsalternativ innebär att beskattning ochavgiftsuttag sker efter i princip samma regler som om den medhjälpande makentagit anställning hos utomstående och ersatts av annan arbetskraft med likastor lön. Enligtdet andra alternativet - delägaralternativet - behandlas makarna Prop.1975/76:77 46 som om de gemensamt bedrev verksamheten .dvs, som om båda var delägarei rörelsen eller jordbruket. Av utredningens material framgår att den faktiska sambeskatlningen -utom vid deallra lägsta inkomsterna - medför en merbelastning vid jämförelse med både anställningsalternativetoch delägaralternativet. För makar med barn och med en familjeinkomst på . varierar merbelastningen mellan 1 048kr, och , vid jämförelse med anställningsalternativet och mellan , och , vid jämförelse med delägaralternativet, 1 dessa belopp ingårsamtliga de egenavgifter och arbetsgivaravgifter som kommer i fråga vid faktisk sambeskattning respektive de båda jämförel-sealternaliven. Utredningen har även beräknatden merbelastning som förorsakas av faktisk sambeskattningmed bortseende från ATP-avgifterna (egenavgifter ochsocialförsäkringsavgifter). Storleken av dessa avgifter har direkt samband med försäkringsförmånerna. Enavgiftsökning motsvaras alltså i princip av en förstärkning av ATP-förmänerna ochutgör då inte någon "merbelastning" i egentligmening. Vid en sådan jämförelse uppkommer ingen merbetydande merbelastning förrän vid familjeinkomster pådrygt . Någon genomgående skillnad föreliggerinte mellan de båda särbeskattningsalternativen. Utredningen har ävenbelyst den faktiska sambeskatlningens konsekvenser för socialförsäkringsskyddet. Fråganhar störst betydelse för ATP, Sjukförsäkringen berörsinte i samma ulsiräckning eftersom sjukpenninggrundandeinkomst kan tillgodoräknas även medhjälpandemake. Däremot förvärvar intemedhjälpande make någon rätt lill egenålderspension enligt ATP, Å andra sidan blir ålderspensionen för den andre maken vanligen större vid faktisk sambeskattning än vid särbeskaltning.Motsvarande gäller beträffande hustruns rätttill änkepension i de fall då mannen stårför verksamheten. Makarnas sammanlagda ålderspension enligt ATP - och även deras totala ATP-avgifter - blir större vid faktisk sambeskattning än vid särbeskaltningså länge deras inkomst inte överstiger8,5 gånger basbeloppet. Detta sammanhänger med att den del av inkomsten som understigerett basbelopp inte är pensions- eller avgiftsgrundandesaml alt man vid faktisk sambeskattning bara gör elt men vid särbeskaltning tvä basbeloppsavdrag. Vid familjeinkomst överstigande 8,5 gångerbasbeloppet blir resultatet det motsatta, 4,2 Beskattningen av makar Genom skattereform skedde i princip en övergång tillindividuell beskattning av makars arbetsinkomst. Sambeskattningen behölls endast i begränsadomfattning bl, a, i fråga om kapitalavkastning, Särbeskattningen Prop.1975/76:77 47 infördesinte heller beträffande arbetsinkomster som förvärvas av en make vilkenbiträder i den andre makens förvärvsverksamhet. Utredningen erinrar om atl övergången till en iprincip individuell beskattning av makars arbetsinkomster motiverades av såvälrättviseskäl som arbetsmarknadspolitiska skäl. Dåvarande sambeskattning ansågsha sin grund i en gången lids arbetsförhållanden. Den beroendeställning som sambeskatlningen gett dengifta kvinnan borde inte längre accepteras. En beskattning av arbetsinkomstenoberoende av kön och civilstånd skulle underlätta för gift kvinna, som gjortuppehåll i sitt förvärvsarbete, att återinträda i förvärvslivet och skulle görahennes beskattning oberoende av storleken av mannens inkomst. syftadeden individuella beskattningen till att åstadkomma en rättvisare fördelning avskattebelastningen mellan gifta och ogifta inkomsttagare. Utredningen har enligt sina direktiv haft all utgåifrån att den är 1970 antagna individuella beskattningsprincipen kommer attbestå. Enligt utredningen talar fiera av de skäl, som motiverade alt dennaprincip fördes in, även för någon form av särbeskaltning i de fall då faktisksambeskattning sker. Inkomsten av verksamheten utgör helt eller delvis ettresultat av båda makarnas arbetsinsatser och enligt civilrätlsliga regler kanmedhjälpande make ha rätt till viss andel av inkomsten. Man pekar även på detförhållandet att skatte- och avgiftsbelastningen blir större för makar som ärföremål för faktisk sambeskatlning än för ogifta, som arbetar tillsammans i enförvärvskälla, eller för makar, som arbetar i olika förvärvskällor. Denfaktiska sambeskattningen medför en merbelastning som kan bli betydande vidfamiljeinkomster . Utredningen erinrar också om att avdragsrätten förpremie för makes pensionsförsäkring numera upphört och att ytterligarebegränsningar i avdragsrätten föreslagits avlivförsäkringsskattekommittén (SOU 1975:21). Vid faktisk sambeskatlning kanmedhjälpande make i regel inte utnyttja sin rätt till avdrag för premie föregen pensionsförsäkring, vilket således minskar möjligheterna till tryggadpensionering. Medhjälpande make förvärvar inte heller genom sitt arbete någonrätt lill egen ATP, Detla kan vara en väsentlig olägenhet t, ex. efteräktenskapsskillnad. Enligt utredningen har medhjälpande maken ett befogatanspråk på att få möjlighet att genom sitt arbete åt andra maken förvärva egenpensionsrätt. Flera skäl kan alltså enligt utredningens meninganföras för att söka medge någon form av inkomstuppdelning om båda makarnaverkligen gjort arbetsinsatser i enderas förvärvsverksamhet. måsteman emellertid beakta att makar i ett särbeskattningssystem kan skaffa sigobehöriga skatteförmåner genom att fördela inkomsten på elt sätt som intesvarar mot arbetsinsatserna. Detta har också tidigare varit den främsta orsakentill att inte upphäva den faktiska sambeskattningen. Utredningen erinrar om attföretagsskatteberedningen ansett sig kunna konstatera att skattskyldiga ibetydande omfattning sökt skaffa sig obehöriga skattevinster genom oriktig Prop.1975/76:77 48 fördelning av bolagsinkomster pä familjemedlemmar ochandra närstående. Vid en reform måste man således tillse att det inte öppnasmöjligheter lill samma slags missbruk som förekommit i fåmansbolagsfallen;reglerna om inkomstuppdelning och särbeskattning måste göras relativtrestriktiva. 1 betänkandet erinras om altbeskattningsresultatet för makar som gemensamt bedriver förvärvsverksamhet ihög grad beror av företagsform. Faktisk sambeskattning sker, om den ena makenslår för en verksamhet som bedrivs under enskild firma och den andra maken harställning som medhjälpare. Inkomstuppdelning och särbeskattning medges däremotom makarna står för verksamheten (enkelt bolag) eller denna bedrivs av makarnagenom juridisk person (handelsbolag, aktiebolag). Enligt utredningen framstår detdärför som angeläget att nya regler ges en sådan utformning attbeskattningsresultat i görlig mån inte påverkas av förelagsformen. Deltaneutralitelskrav kan enligt utredningen anföras som ett ytterligare skäl föratt söka medge inkomstuppdelning för faktiskt sambeskattade makar. Kravet påneutralitet innebär också att inkomstuppdelning inte bör ske i störreutsträckning i dessa fall än vid verksamhet som bedrivs i enkelt bolag ellergenom handelsbolag och aktiebolag. Utredningen har också sökt utforma sinasärbeskatlningsregler sä att de inte ger större möjligheter tillinkomstuppdelning än de regler företagsskatle-beredningen föreslagit förfåmansbolagsfallen, Utredningens förslag bygger pä attden ene maken i princip skall beskattas för hela inkomsten om inte den andragjort en viss minsta arbetsinsats i verksamheten.