prop · FY0323 · 1975-12-31 00:00:00 — FÖVUXoch SVUX har var för sig lagt fram förslag om studiestöd för vuxna so.m deltari andra former av vuxenutbildning. FÖVUX' förslag avser siuderande sora måsteta ledigt från arbetet i relativt begränsad omfattning för att följastudiecirkel eller motsvarande utbildning medan SVUX' förslag avser meraomfattande vuxenstudier. Förslagen har vunnit en bred anslutning frånremissinstanserna. Jag anser att de i mångaavseenden är väl ägnade att läggas till gmnd för ett studiestödssystem som kananpassas till de vuxnas skiftande behov enligt de villkor jag angett. SVUX'förslag bör emellertid också ses mot bakgmnd av de förslag rörandeutbildningsbidragen som statsrådet senare denna dag på grundval avKAMU:s förslag kommer att föreslå regeringen att lägga fram. Dengrupp sora det av SVUX föreslagna vuxenstudiestödet är avsedd för har mångadrag gemensamraa raed den grupp sora kan komma 1 fråga förarbetsmarknadsutbildning. I båda fallen är det fråga om personer som norraaltär äldre än de studerande i ungdomsutbildningen och som varit ute iyrkesverksamhet åtskUliga år, I många fall gäller det också personer som harbildat familj och därför har försörjningsplikter. I andra avseenden ärgrupperna olika. Arbetsmarknadsutbildningen omfattar endast personer som äreller riskerar att bli arbetslösa samt dem som genomgår en yrkesutbUdninginriktad mot yrken där uppenbar brist på arbetskraft råder, s. k.bristyrkesutbildning. Arbetsmarknadsutbildningen är i sin helhet klartyrkesinriktad även om den innehåller inslag av allmän utbildning. Jag delarSVUX' uppfattning att motsvarande krav på utbildningens yrkesinriktning intebör vara förbundna med ett särskilt vuxenstudiestöd. Studerande medvuxenstudiestöd bör, jämfört med studerande inom arbetsmarknadsutbildningen, hastor frihet att välja inriktning på sina studier. Ett viktigt syfte med SVUX'förslag är dock att stimulera korttidsutbUdade vuxna till sådana studier somger dem den beredskap för förändringar på arbetsmarknaden som behövs för att deinte skall riskera att bli arbeslösa. Inom arbetsmarknadsutbildningenfinansieras studierna med utbildningsbidrag. Jag har erfarit att de förslag omförändringar av utbildningsbidraget som statsrådet senare denna dagavser att lägga fram Innebär att detta bidrag i huvudsak kommer att inom vissagränser ersätta inkomstbortfall. Enligt min mening bör det särskUdavuxenstudiestödet inte utgå med ett högre belopp än vad en studerande skulle hafått i utbUdningsbidrag om han kunnat komma i fråga för detta. Den delvisannorlunda situation som en studerande med särskilt vuxenstudiestöd kommer attbefinna sig i bl. a. i fråga om möjligheter tiU ett friare studieval motiverar enligt min mening att studiestödet till en del äråterbetalningspliktigt. En större del bör emeUertid utgöras av bidrag och enmindre del av återbetalningspliktiga medel. Jag återkommer senare till dennafråga. SVUXföreslår några raindre förändringar av studiemedelssystemet, vilka bl.a, äravsedda att åstadkomma en önskvärd samordning av reglerna för det särskildavuxenstudiestödet och för studiemedlen. Dessa förslag har i stort sett bemöttspositivt av remissinstanserna, I flera yttranden framhålls emellertid att dethade varit önskvärt med ett gemensamt studiesocialt system för både vuxen- ochungdomsstuderande. 1975: 23 188 detförslag till särskUt vuxenstudiestöd jag i det följande lägger fram föreliggerinte samma behov av gemensarama regler för detta och studiemedelssystemet somSVUX har förutsatt. Jag vill saratidigt erinra om att riksdag (SfU1974: 19, rskr 1974: 265) har begärt en allsidig och förutsättningslösutredning om nuvarande studiesociala system. Utskottet framhöll därvid attställning borde tas till en sådan utrednings arbetsuppgifter när SVUX hade lagtfram sina förslag. Jag avser att föreslå regeringen atttUlkalla en utredning för att se över bl. a. de frågor aktualiseratoch SVUX berört. Med hänvisning till vad jag anfört är jag inte nu beredd attbiträda andra delar av SVUX' förslag rörande studiemedel än dem som avserenbart mindre tekniska förändringar. 7.6.2Särskilt studiestöd för vuxna för längre studier SVUXföreslår ett särskilt studiestöd för vuxna studerande bestående av dels ettvuxenstudiebidrag, dels återbetalningspliktiga studiemedel. Enligt SVUX bör enhalv månads heltidsstudier eller en månads del-tidsstudier vara den kortastetid under vilken stödet skall kunna utgå. Ett enhetligt resursbegrepp förvuxenstudiestödet, dvs, bidrag och återbetalningspUktiga studiemedel, blirdärigenom halvmånadsmodul. Vuxenstudiebidraget förslås bli anknutet tillbasbeloppet och indelat i tre klasser. För den som har förvärvsarbetat bör av basbeloppet utgå, för den som arbetat ochför den som arbetat av basbeloppet per halv månadsheltidsstudier eller en månads deltidsstudier. För att en person skall anses haförvärvsarbetat krävs enligt förslaget att han haft eninkomst som gett ATP-poäng, dvs, haft en inkomst motsvarande basbeloppetför januari månad . gav , ATP-poäng, SVUX föreslåräven att vård av eget barn samt kalenderår där denstuderande haft minst sex månaders militärtjänst får jämställas med år förvUket ATP-poäng fastställts. Vuxenstudiebidraget skall enligt förslagetbeskattas. Flera remissinstanser har tagit upp frågan om det antal år som skallkrävas för behörighet och föreslagit att man bor följa en av vissa av SVUX'ledamöter avgiven reservation mot SVUX' förslag i detta avseende. I dennaföreslås förvärvsarbete som nedre gräns i stället . Även närdet gäller antalet klasser har viss kritik framförts av remissinstanserna, bl.a. att avståndet mellan klasserna är för litet. I många remissyttranden haräven framhållits att vård av barn bör tiUgodoräknas . Jaghar förordat att det särskilda vuxenstudiestödet inte bör utgå med högrebelopp än vad sora raotsvarar utbildningsbidrag inom arbetsmarknadsutbUdningen.SVUX' förslag medför att vuxenstudiebidraget tillsammans medåterbetalningspliktiga medel enligt studiemedelssystemets regler i många fallger högre belopp än utbildningsbidraget. Jaganser att vuxenstudiestödet bör vara så utformat att det för breda grupper istort sett ger en ersättning för det inkomstbortfall den studerande får genomatt han tar ledigt från sitt arbete. Utbildningsbidraget komraer att i huvudsakbygga på en sådan princip. Statsrådet kommer enligt vad jag erfarit attsenare denna dag föreslå att bidraget skall beskattas. Detsamma bör gälla bidragsdeleni det särskilda vuxenstudiestödet. Denna del bör motsvara avutbildningsbidraget inkl. stimulansbidrag före skatteavdrag. Därjämte bör utgåobeskattade återbetalningspliktiga medel med ett så stort belopp att dettotala stödet till en studerande efter skatt blir lika stort somubildningsbidraget efter skatt skulle ha blivit om den studerande hade varitberättigad till sådant. Vad jag här förordatinnebär alltså att det särskUda vuxenstudiestödet inom vissa gränser anslutstill den s.k. inkomstbortfallsprincipen. Därmed finns enligt min mening intenågot behov av att indela vuxenstudiebidraget i klasser eller att anknyta dettill basbelopp som SVUX föreslår. Vuxenstudiestödet koramer beroende påprövningen av vilket utbildningsbidrag de sökande skulle ha fått om de varitberättigade till sådant att före skatt variera mellan högst , permånad och lägst , . Därav utgör vuxenstudiebidraget före skatt1 . Det fmns inte heller anledning att prövabidrag eller återbetalningspliktiga medel raot egen eller makes inkomst ochförmögenhet. Det särskilda vuxenstudiebidraget bör vara pensionsgrundande.Detta föranleder bl. a. en ändring i lagen (1962: 381) om allmän försäkring.Förslaget härtUl tas upp i annat sammanhang. Frågan om vuxenstudiestödet skallvara sjukpenninggrundande måste övervägas ytterligare. Tills vidare bör för demmed det särskilda vuxenstudiestödet samma regler gäUa som för dem medstudiemedel. Återbetalning av de återbetalningspliktiga medlen bör ske enligtsamma regler som gäller för studiemedelssysteraet. Enligt min mening börvuxenstudiestöd kunna utgå till den som förvärvsarbetat under isådan omfattning att detta gett ATP-poäng under vart och ett av åren. Jag anservidare att vård av eget barn som fyllt högst eUer vård av t, ex, personsom på gmnd av handikapp, ålder eller sjukdom varit i behov av omvårdnad börjämställas med sådant förvärvsarbete sora ger ATP-poäng, Det innebär alltsåatt vård av det slag jag här angett bör ge behörighet för särskiltvuxenstudiestöd. Även den som är jordbrukare, make till jordbrukare, egenföretagare eller förvärvsarbetat då ATP-systemet trädde i kraft bör kunna bli behörig. Minst sex månaders värnpliktstjänstgöring respektivevapenfri tjänst bör också räknas som raed ATP-poäng, Detsärskilda vuxenstudiestödet bör utgå för studier omfattande minst en halvmånads heltidsstudier eller en månads deltidsstudier. Vuxenstudiebidragetskall enligt SVUX utgå för studier på främst 1975: 23 190 gmndskole-och gymnasieskolenivå men även för högskolestudier. Enligt förslaget bör 15000 personer med heltidsstudier kunna erhålla särskiltvuxenstudiebidrag. Enligt min raening bör det nya studiestödet det tiUämpas, dvs. i fråga om grundskole- ochgymnasieskolestudier och /76 i fråga om högskolestudier inteomfatta ett så stort antal studerande som SVUX föreslår. Det är lärapligt attbörja något försiktigare. Jag räknar med att de medel jag förordar fördet särskUda vuxenstudiestödet ca 61 milj. kr. för börkunna ge utrymme för ca 7 000.halvårsplatser. Resurserna bör fördelas medhuvuddelen på grundskole- och gymnasieskolenivå med övervikt för den förra samtmed en mindre del på högskolenivå. Under /76 bör stöden påhögskolorna förbehållas studerande i yrkesteknisk högskoleutbildning.Resurserna för denna nivå bör därför avpassas så att det blir möjligt atterbjuda vuxenstudiestödet till alla som tas in i yrkestekniskhögskoleutbildning enligt förslag i prop. 1975: 9. Det bör ankomma påregeringen att besluta om fördelningen av platserna mellan gmnd-, gymnasie-och högskolestudierna. SVUXföreslår en övre åldersgräns vid både för rätt till vuxenstudiestöd ochför rätt tUl studiemedel. Enligt nuvarande regler för studieraedel finns engräns vid om inte särskUda skäl föreligger. Nuvarande praxis vidtUlämpningen av åldersgränsen varierar med hänsyn bl. a. tUl vUka studier detär fråga om och tiU förhållandena i det individueUa fallet och den bedömningdärav som centrala () eller vederbörande studiemedelsnämndgör. I många fall har en 50-årsgräns tUlämpats. Jag är inte beredd att föreslåen höjning av åldersgränsen tUl . Frågan om åldersgränsen bör övervägasav den särskilda utredningen om det studiesociala systemet sora jag avser attföreslå regeringen att tillkalla. Tills vidare bör enligt min mening sammaåldersgräns gälla för rätt till det särskUda vuxenstudiestödet som för rätttill studiemedel. Mitt ställningstagande får ses mot bakgrunden av att det del kommer att vara personer i samma åldersgrupper som söker studiemedel ochvuxenstudiestöd. Det är också möjligt att en del personer ansöker i förstahand om särskUt vuxenstudiestöd och i andra hand om studiemedel. Jag anseremellertid att det bör vara möjligt för äldre personer att efter individuellprövning få studiemedel eller vuxenstudiestöd utöver vad som f, n, gäller ipraxis beträffande studiemedel. Vid prövningen bör i regel studietidens längdtillmätas stor betydelse. Däremot bör, så länge det är fråga om yrkesinriktadestudier, studiemas art eller inriktning inte tUlmätas större vikt. Närdet gäller urvalet bland sökande till det särskilda vuxenstudiestödetframhåller SVUX att de beslutande organen inte får tiUämpa förenklade ochschablonartade regler vid bedömningen. Varje ansökan bör bedömas individueUt.SVUX anger vissa riktiinjer för hur denna bedöraning bör ske. Den som likagärna kan studera eller denför vilken vanliga studieraedel bedöms vara tUlräckliga bör inte beviljasvuxenstudiestöd. I huvudsak ansluter jagmig tiU förslagen på dessa punkter. EmeUertid anser jag att särskUd hänsyn tastill vissa grupper t.ex, handikappade. Vidare bör andra omständigheter som kangöra det svårt att studera på fritid särskilt beaktas. En avvägning bör enligtmin mening även göras mot andra studiestödsformer, t,ex, utbildningsbidrag inomarbetsmarknadsutbildningen. Syftet skall vara att så långt möjligt tillförsäkrade sökande den form av studiestöd som bäst svarar mot de individueUa behoven.För grundskole- och gymnasieskolestudier föreslår SVUX att företräde bör gesden som har kort tidigare utbildning. Jag delar denna uppfattning, SVUXföreslår också att företräde bör ges den som arbetat och den somheltidsarbetat framför den som deltidsarbetat. Enligt min mening bör hänsyn tastUl antalet år på arbetsmarknaden dock högst . Jag anser attdeltidsarbete bör jämställas med heltidsarbete. Enligt min mening är det ocksåangeläget att eftersträva en rimlig fördelning mellan antalet kvinnor och mänmed vuxenstudiestöd, SVUXföreslår att man vid urvalet bör se till den enskildes faktiska ekonomiskabehov med hänsyn till tiUgångar och försörjningsbörda. Jag anser att somsärskilda skäl bör kunna gälla betungande försörjningsbörda. Jagansluter mig också tiU SVUX' uppfattning att den enskildes behov av ochönskemål om utbildningsinriktning inte bör påverka urvalet bland sökande avvuxenstudiestöd för gmndskole- och gymnasieskolestudier. För högskolestudierbör däremot enligt kommittén vid urvalet viss hänsyn tas tili graden avyrkesinriktning och till om studierna kan bedömas bli framgångsrika. För egendel förordar jag att hänsyn tas till graden av studiernas målinriktning samttUl den tidigare utbUdning som den sökande har. Till målinriktningen räknarjag bl. a. att studierna är av betydelse för den yrkesverksamhet som denstuderande bedriver eller avser att bedriva. De som antastill den yrkestekniska högskoleutbildning som föreslagits i prop. 1975: 9 börunder förutsättning av att de är behöriga för att erhålla vuxenstudiestöd oavsett tidpunkten för nya studiestödets ikraftträdande i övrigt garanterasdet särskilda vuxenstudiestödet för sin utbildning. Jagansluter mig till SVUX' uppfattning att man bör eftersträva att de tiUgängligaresursema blir någorlunda jämnt fördelade på studerande med omfattandestudieraål och studerande sora endast avser att delta i kortare kurser. 7.6.3Särskilt studiestöd för vuxna för kortare studier FÖVUXföreslår att två nya former av studiestöd inrättas för vuxenstuderande delstimstudiestöd, dels dagstudiestöd. äravsedda för deltagare i studiecirklar respektive korta ämneskurser vidfolkhögskola. FÖVUXföreslår ett timstudiestöd på . vid ett basbelopp om 8 500kr. avsett för deltagare i studiecirklar, som tar ledigt för att delta i encirkel och som därför förorsakas inkomstbortfall. Timstudiestödet avses utgöraen schabloniserad ersättning för förlorad arbetsförtjänst. Antaletbidragsberättigade studietimmar bör enligt FÖVUX vara lägst tio och högst 35för en person under två på varandra följande kvartal. FÖVUXföreslår också att timstudiestöden i sin helhet skall utgöras av ickeåterbetalningspliktiga bidrag och att dessa bestäms till av basbeloppet.FÖVUX anser vidare att det skall finnas 29 000 hela timstudiestöd om 35 timmarunder det första verksamhetsåret. FÖVUX'förslag ora timstudiestöd har av det övervägande antalet remissinstanserbemötts positivt. Även jag anser att denna typ av studiestöd är av storbetydelse för de utbUdningsmässigt eftersatta gmpperna och för dem varsarbetsförhållanden utgör ett studiehinder. Förmånga korttidsutbUdade, för personer med skiftarbete, obekväm arbetstid eller iövrigt fysiskt och psykiskt pressande arbetsförhållanden är det inte möjligtatt bedriva studier enbart på fritid. De bör därför få möjlighet att ta även endel av arbetstiden i anspråk för sin utbUdning. Erfarenheterna från denförsöksverksamhet FÖVUX har bedrivit visar betydelsen av detta. Det var ocksåett av de bärande motiven bakora statsmakternas beslut att införa en lagstadgadrätt till ledighet för utbildning. För att denna rätt tUl ledighet skall kunnautnyttjas i önskvärd omfattning av dem jag nämnt bör till den knytasmöjligheten att få viss ersättning för inkomstbortfall. FÖVUX' förslag öppnaren sådan möjlighet. Merparten av de korttidsutbildade tillhör som jag tidigarehar nämnt de lägst avlönade gmpperna i samhället. För dem kan även ett mycketmåttligt inkomstbortfall bli ett avgörande hinder för deltagande i studier.Timstudiestödet bör endast kunna utgå tUl arbetstagare, I enlighet med FÖVUX'förslag förordar jag att antalet bidragsberättigade studietimmar skall varalägst tio och högst 35 under två på varandra följande kvartal. Enligt minraening bör tirastudiestödet byggas ut något långsammare än vad FÖVUXföreslagit. De medel jag förordar för timstudiestöd 6 milj, kr, förförsta ger under detta halvår utrymme för närmare 10 000timstudiestöd. Jag förordar vidare att timstudiestödet beskattas och sora enföljd härav räknar jag upp bidraget per studietimrae till . Jag är inteberedd att förorda att bidraget knyts an tiU basbeloppet. Dagstudiestödetföreslås av FÖVUX uppdelat på dels inkomst-bidrag om , per kursdag, delsintematbidrag om , per kursdag vid ett basbelopp om 8 500 kr.Inkomstbidraget avses utgöra en schabloniserad ersättning för förloradarbetsförtjänst. 1975: 23 193 avsesutgöra en schabloniserad ersättning för kostnader för internatvistelse ellerresor i samband raed kursen. Antalet bidragsberättigade kursdagar bör enligtFÖVUX i båda fallen vara lägst två och högst fem för en person under två påvarandra följande kvartal, FÖVUXföreslår att dagstudiestöden tUl sin helhet skall utgöras av ickeåterbetalningspliktiga bidrag och att inkomst- och internatbidragen varderaskall bestämmas till av basbeloppet, FÖVUXanser vidare att det under det första verksamhetsåret skall finnas 6 500kopplade inkomst- och intematbidrag och dessutom 3 000 inkomstbidiag förexternatstudier och 3 000 intematbidrag för personer utan anställning. ÄvenFÖVUX' förslag till dagstudiestöd har mottagits positivt av remissinstanserna.Jag anser att förslaget om dagstudiestöd är värdefullt bl. a. som komplementtill timstudiestödet. I likhet med FÖVUX anser jag vidare att antaletstatsbidragsberättigade kursdagar för både inkomstbidrag och intematbidragskall vara lägst två och högst fem för en person under två på varandra följandekvartal. Huvuddelen av dag-studiestödet bör utgöras av kopplade inkomst- ochintematbidrag. Utbyggnaden bör dock i likhet med vad jag förordatbeträffande timstudiestöden ske i något långsammare takt än vad FÖVUX föreslagit.De medel jag förordar för dagstudiestöd 3 milj, kr, för ger under detta halvår utrymme för 3 750 inkomst- och likamånga intematbidrag. Omkring en tredjedel av de senare bör avse intematbidragför personer utan anställning. Det bör ankomma på regeringen att inom ramen förantalet dagstudiestöd meddela bestämmelser om fördelningen mellaninkomstbidrag och intematbidrag. Jag förordar att också inkomstbidragetbeskattas. Som en följd härav räknar jag upp bidraget till , per kursdag,Intematbidraget bör däremot inte beskattas. Jag förordar att detta bidragfastställs tUl , per kursdag. Jag är inte heller när det gäller inkomst-och internatbidragen beredd att förorda någon anknytning tUl basbeloppet. Maximaltkan således en person under två på varandra följande kvartal erhållatimstudiestöd (35 tim. X . till ett belopp av , samtinkomst- och intematbidrag (X , -f X 70kr. tUl ett belopp av , dvs, sammanlagt alltså , FÖVUXföreslår att timstudie- och dagstudiestöd under ett första utbyggnadsskede börförbehållas studerande i studiecirkel och ämneskurs vid folkhögskola. Därmedskulle en betoning ske av de korttidsutbildade, som vanligtvis väljerstudiecirkel för att få en första studieerfarenhet. Flertalet remissinstanserhar anslutit sig till förslaget. Några, bl, a, TCO, anser att timstudie- ochdagstudiestöd skall kunna utgå även för andra studieformer än de FÖVUXföreslår, t, ex, för studier inom vuxenutbildning. Prop.1975: 23 194 Jaghar tidigare framhållit att en huvudlinje i det nu förestående reformarbetetbör vara att förbättra de korttidsutbildades möjligheter att bedriva studier.Jag har tidigare också anslutit raig tiU FÖVUX' och många remissinstansersuppfattning att studiecirkeln i allmänhet är en lämplig studieform för dem somsaknar erfarenhet av studier i vuxen ålder. Med hänvisning till minaställningstaganden i det föregående och att jag förordat en någotlångsammare takt i utbyggnaden av antalet timstudie- och dagstudiestöd är detrimligt att dessa i varje fall under ett inledande skede till största delenfördelas tUl deltagare i s, k. prioriterade cirklar och ämneskurser vidfolkhögskola. Jag vill ocksä erinra om att jag i det föregående förordat attäven studiecirklar i s. k, hemspråk för invandrare och fackliga cirklar sominte f, n, tillhör gruppen prioriterade studiecirklar fr, o, m, nästa budgetårskall räknas som sådana, I de fall utbildning i engelska, svenska, matematikeller samhällskunskap på högst nivå eller i hemspråk inte kanerhållas inom studiecirkelverksamheten på en ort bör timstudiestöden fåutnyttjas för liknande utbildning enligt läroplan inom kommunalvuxenutbUdning, FÖVUXföreslår att, när antalet sökande av timstudie- och dagstudiestöd är flera änantalet studiestöd, urvalet skall göras så att företräde ges personer medkomplicerad skiftgång eller mycket obekväm arbetstid framför personer raedtvåskift eller annan obekväm arbetstid, SärskUd hänsyn bör enligt kommitténockså tas till personer med tunga och slitsamma arbeten oavsett arbetstidensförläggning. Därefter bör företräde ges korttidsutbildade fraraför personer medlängre utbildning. När det gäller intematbidraget bör hänsyn tas tillstudiehinder som sammanhänger med hemarbete, handikapp eller att de sökande ärbosatta i glesbygd. Enligtmin mening bör den prioritetsordning FÖVUX föreslagit i de delar som härangetts i allt väsentligt kunna tillämpas. Vid urval mellan sökande avtimstudie- och dagstudiestöd bör personer med bristfällig tidigare utbildningges företräde framför personer med längre utbildning. Det bör ankomma påregeringen eller myndighet regeringen bestämmer att utfärda närmareföreskrifter om urvalsgrunderna. FÖVUXföreslår att timstudie- och dagstudiestöd skall kunna sökas både kollektivt ochindividuellt. I de fall studiestöden söks kollektivt skall de vara förenade medprojekt för uppsökande verksamhet som de fackliga organisationema begär medelför. Kommittén förutsätter att kollektiv ansökan om studiestöd kommer att blidet norraala förfaringssättet. Flertaletremissinstanser tillstyrker förslaget. Några framhåller att Studiestöden börkunna sökas kollektivt också av studieförbund och ett fåtalvänder sig mot den föreslagna sammankopplingen med den uppsökandeverksamheten. Föregen del ansluter jag mig till uppfattningen att timstudiestöd ochdagstudiestöd bör kunna erbjudas dem sora söks upp som de fårinformation om tillgängliga utbildningsmöjligheter. De kommer i annat fall inteatt ha ett tillräckligt underlag för att ta ställning till om de har möjlighetatt påbörja studier. är det enligt min mening också nödvändigt attutforma reglerna för fördelningen av studiestödet på lokal nivå på ett sådantsätt att utrymme ges för enskilda ansökningar. Många korttidsutbildade kommeri varje fall inte att kunna nås av den uppsökandeverksamheten även om de tillhör de grupper som bör prioriteras. Bl,a, kan dettakomma att gälla de smä arbetsplatserna vars förhållande jag berört i detföregående (7.4,1,), Medhänsyn tiU vad jag har anfört förordar jag att det organ, som svarar förfördelningen av timstudie- och dagstudiestöd inför ett verksamhetsår gör enkvotering inom ramen för antalet tilldelade studiestöd mellan det antal som börsökas i kollektiv ordning och det antal som skall kunna sökas enskilt.Arbetsmarknads- och utbildningstmkturcn skiftar avsevärt mellan komraunerna ochlänen, I vissa fall domineras arbetsmarknaden av ett fåtal stora arbetsplatseri störte tätorter, medan i andra fall många små och utspridda arbetsplatser ärdet karakteristiska.