prop · FZ03136 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:136 Regeringens proposition omändringar i lagen (1950: 382) om svenskt medborgarskap; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föresläs en sänkning av kravet på viss tids hemvist i vidnaturalisation och vid nordbos förvärv av svenskt medborgarskap genom anmälan.Naturalisation skall kunna beviljas annan än nordbo . Samma tidföreslås gälla för nordbos medborgarskapsförvärv genom amnälan. Medborgare inordiskt land skaU kunna naturaliseras hemvist i Sverige.Nuvarande krav på försörjningsförmåga föreslås utgå. Propositioneninnehåller vidare förslag till ändringar rörande bams förvärv av svensktmedborgarskap. Bam till svensk moder skaU inte längre i något fall kunna bUstatslöst vid födelsen. Bam skall i större omfattning än hittiUs kunna fåsvenskt medborgarskap genom självständig naturaUsation. Härutöverföreslås sådana ändringar i lagen om svenskt medborgarskap, att dessbestämmelser om förvärv av svenskt medborgarskap vid födelsen eller sombiperson tiU förälder i visst fall anpassas tiU de ändringar i föräldrabalkensfaderskaps- och vårdnadsbestämmelser som har föreslagits i atmat sammanhang. Deändrade naturalisations- och anmälningsbestämmelserna föreslås träda i kraftden 1 juU 1976. Övriga ändringar avses gälla fr.o.m. den . 1 1975176.1 saml. Lagom findring i lagen (1950: 382) om svenskt medborgarskap Härigenomföreskrives i fråga om lagen (1950: 382) om svenskt medborgarskap' delsatt i 9 a, 11, 12 och 14 §§ ordet "Konungen" skall bytas ut mot"regeringen", delsatt 1, S, 6, 10 och 13 a §§ skaU ha nedan angivna lydelse. Svenskt medborgarskap förvärvas vid födelsen av 1. barn i äktenskap, vars fader är svensk medborgare; 2. här i riket fött barn i äktenskap, av vars föräldrar endast modern är svensk medborgare, om fadern ej har medborgarskap i någon stat eller om barnet icke vid födelsen förvärvar faderns medborgarskap; 3. barn utom äktenskap, vars moder är svensk medborgare. Barn förvärvar svenskt medborgarskap vid födelsen, om 1. fadern är svenskmedborgare och gift med barnets moder, 2. fadern är avlidenmen vid sin död var svensk medborgare och gift med barnets moder, 3. modern är svenskmedborgare och gift med barnets fader eller änka efter honom, men fadern ejhar medborgarskap i någon stat eller barnet icke vid födelsen förvärvarfaderns medborgarskap, 4. modern år svenskmedborgare och inte är gift med barnets fader eller änka efter honom. Hittebarnsom anträffas här i riket anses såsom svensk medborgare intill dess annatutrönes. Blir utländsk mansvensk medborgare enUgt 3 eller 4 §, medför detta svenskt medborgarskapjämväl för hans ogifta bam i äktenskap, som har hemvist här i riket och ejfyllt . Vad nu sagts gäller dock icke barn, som efter äktenskapetsåtergång eller äktenskapsskillnad eller under hemskillnad står under modernsvårdnad. första stycket är stadgat om att bam i äktenskap förvärvar medborgarskaptiUsammans med fadern skall äga motsvarande till-lämpning »9 a § senaste lydelse 1968: 704. 12 § senaste lydelse 1971: 602. Blir utiändsk mansvensk medborgare enUgt 3 eller 4 §, medför detta svenskt medborgarskap jämvälför hans ogifta bam som har hemvist här i riket och ej fyllt , om hanensam har vårdnaden om barnet eller har vårdnaden gemensamt med barnets moderoch modern är svensk medborgare. 'Vad i första stycket är stadgat om att bam förvärvar medborgarskaptillsammans med fadern skall äga motsvarande tUlämpning pä förhållandet mellanbarn och modern. 1. å förhållandetmellan barn utom äktenskap och modern, om ej fadern är utlänning och harvårdnaden om t>arnet; 2. å förhållandetmellan barn i äktenskap och moder, som är änka; 3. å förhållandetmellan barn i äktenskap och moder, vars äktenskap eljest är upplöst eller somär hemskild, om barnet står under moderns vårdnad. Blir fader och moder till ogift barn som har hemvist här i riket ochej fyllt svenska medborgare enligt 3 eller 4 §, medfördetta svenskt medborgarskap jämväl för barnet, om barnet står under bådasvårdnad. 2. sedansju är har hemvist här riket; 3. fört en hederiigvandel; samt 4. har möjlighet attförsörja sig och sin familj. 2. eller, ifråga om dansk, finländsk, isländsk eller norsk medborgare, harhemvist här i riket; samt 3. fört en hederlig vandel. kanpå ansökan upptagas tUl svensk medborgare (naturaliseras). Fråga om naturalisationprövas av den centrala utlänningsmyndiet som avses i 3 § utlänningslagen den 30april 1954 (193). Finnes det medföra gagn för riket att sökanden upptages tiU svensk medborgare eUer har sökanden fömt ägt svenskt medborgarskap eUer är sökanden gift med svensk medborgare eller föreligga eljest med hänsyn till sökandens förhåUanden särskUda skäl för dennes upptagande tiU svensk medborgare, må naturaUsation bevUjas, även om de i första stycket stadgade villkoren icke äro uppfyllda. Fiimesdet medföra gagn för riket att sökanden upptages till svensk medborgare ellerhar sökanden fömt ägt svenskt medborgarskap eUer är sökanden gift med svenskmedborgare eUer föreligga eljest med hänsyn tUl sökandens förhåUandensärskUda skäl för dennes upptagande till svensk medborgare, må naturalisationbevUjas, även om de i första stycket stadgade villkoren icke äro uppfyllda.Är sökanden dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare, må även om annatsärskilt skäl ej föreligger avvikelse ske frän det under punkt 2 angivnavillkoret. Förlorarsökande, som har utländskt medborgarskap, ej detta i och med sin naturalisationutan fordras härför medgivande av den utländska statens regering eller annanmyndighet, må som vUlkor för medborgarskapets förvärvande stadgas, attsökanden inför den centrala utlänningsmyndigheten styrker attdylikt medgivande lämnats. 'Senastelydeke 1971:1189. 1975/76:136 4 Dåutlänning enligt denna pa]-agraf upptages tUl svensk medborgare, bestämmer dencentrala utlänningsmyndigheten, humvida natiu-alisa-tionen skall omfatta ävensökandens ogifta bam imder . 10 §' Konungen äger, efter avtal med Regeringen äger, efter avtal , , eUer med , , , förordna om tillämpning eller , förordna om tillämp- av en eller flera av bestämmelser- ning av en eller flera av bestäm- na under a)c) här nedan. Med melserna under a)c) här nedan, fördragsslutande stat avses i dessa Med fördragsslutande stat avses bestämmelser den eller de stater, i dessa bestämmelser den eUer de med vilka ingått avtal om stater, med vilka ingått tUlämpning av bestämmelsen i avtal om tillämpning av bestäm fråga, melsen i fråga. a) Vidtillämpning av 1 § första stycket punkt 2 likställes födelse i fördragsslutande stat med födel se här i riket. Ifråga om anmälan eidigt 3 § a) I fråga om anmälan enligt likstäUeshemvist i fördragsslutan- 3 § likstäUes hemvist i fördrags- destat med hemvist i riket i den slutande stat med hemvist i riket mån faemvisttiden infallit före i den mån hemvisttiden infallit sextonärs ålder och tidigare äin före sexton ärs ålder och tidigare femär före anmälan. än fem är före anmälan. Såvittangår 4 § likställes hemvist intUl ålder i fördragsslutande stat medhemvist i riket. Bestämmelseni 8 § första stycket äger ej tillämpning pä den som imder sammanlagt mmst sjuär haft hemvist i fördragsslutande stat. b) Medborgarei fördra gsslutande stat som 1. förvärvat medborgarskapet päannat sätt än genom naturalisation; 2. fyUt ; 3. sedan sju är har hemvist här 3.sedan fem är har hemvist här i riket; samt i riket; samt 4. icke dömts tillfängelse, förvärvarsvenskt medborgarskap genom att hos i det län där han ärkyrkobokförd skriftiigen anmäla sin önskan härom. 'Vid sädant förvärv avmedborgarskap skaU vad i 5 § stadgas äga motsvarande tillämpning. c) Densom förlorat svenskt medborgarskap och därefter oavbmtet varit medborgare i fördragsslutande stat, återvmner svenskt medborgar skap genom att, efter det han tajjit hemvist här i riket, hos i det län där han är kyrkobokförd skriftUgen anmäla sin önskan härom. Vid sådant förvärv av medborgarskap skall vad i 5 § stadgas äga mot svarande tillämpning. >Senaste lydelse 1968:704. Bestämmelsernai denna lag om barns förvärv eller förlust av svenskt medborgarskap med anledningav att barnets fader eller moder förvärvar eller förlorar sådant medborgarskapgäller i fråga om adoptivbarn endast om barnet också är adoptivfaderns elleradoptivmoderns barn i eller utom äktenskap. Endast om fader ellermoder adopterat eget barn gäller i fråga om adoptivbarnet bestämmelserna idenna lag om barns förvärv eller förlust av svenskt medborgarskap med anledningav att barnets fader eller moder förvärvar eller förlorar sådantmedborgarskap. Dennalag träder i kraft , såvitt gäller 6 §, och ,såvitt gäller 1, 5,10 och 13 a §§. Tilldess regeringen förordnar annat gäller i förhåUande till , ochNorge 10 § b) i dess äldre lydelse. 'Senastelydelse 1971: 881. Sträng, ordförande, odi statsråden , , ,, , , , , , , ,, , . Propositionom ändringar i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap Lagen(1950: 382) om svenskt medborgarskap (MbL), som trädde i kraft den 1 januari1951, har endast varit föremål för ändringar av någonbetydenhet. Frägan om en översyn av lagstiftningen har ställts vid skildatillfäUen. Idecember 1975 lades fram promemorian (Ds A 1975:14) Förvärv av svensktmedborgarskap, som har utarbetats inom arbetsmarknadsdepartementet.Promemorian bör fogas tUl protokollet i detta ärende som bilaga. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av riksåklagaren, hovrätten överSkåne och , kammarrätten i Stockhokn, (),, , , ,statens invandrarverk (), , länsstyrelserna i ,samt , i (LO),(), (), . samt förpersonal vid invandrarbyråer. Förslaget har även varit föremål för diskussioninom invandrarrådet, vairvid synpunkter har framförts från olikainvandrarorganisationer. Inomjustitiedepartementet har upprättats departementspromemorian (Ds Ju1975:17) Faderskap och vårdnad. Promemorian innehåller i huvudsak förslag tUländring av reglema i (FB) om bl.a. faderskap samt vårdnad ombam. I promemorian föreslås också vissa följdändringar i MbL. 1975/76:136 7 Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av ett stort antal myndigheteroch organisationer. Yttranden över de föreslagna följdändringarna i MbL haravgetts av , , namnlagsutred-ningen (Ju 1972: 06) ochCentralorganisationen /SR. DepartementspromemorianDs Ju 1975:17 har föranlett lagrådsremiss med förslag omändruig i . Enligt vad jag har inhämtat avser regeringen att inomkort förelägga proposition i ämnet. 2 GäUande ordning m. m. Idenna del hänvisas till s. 4874 i bUagan. 3 Departementspromemorian (Ds A 1975:14) Förrärvav svenskt medborgarskap Ifråga om innehållet i promemorieförslaget hänvisas till s. 7594 i bilagan. Förslageni departementspromemorian har så gott som genomgående fått ett positivtmottagande. Flera remissinstanser understrjer det angelägna i att de föreslagnaändringama genomförs. Samtligaremissinstanser tillstyrker att hemvistvillkoret enligt 6 § MbL föricke-nordbor sänks frän nuvarande vistelse till fem åis vistelse iSverige. anser att kravet borde kunna sänkas ytterligareoch förutsätter att en sänkning tiU genomfön . De flesta avremissinstansema stäUer sig likaså positiva tiU att kvalifikationstiden förnordbor sänks tiU tvä är och att en uttryckUg bestämmelse härom införs i 6 §MbL. Kammarrätten i förordar dock ändring i denna del endast underden förutsättningen, att en motsvarande sänkning genomförs i de övriga nordiskaländema. och i pekar på det förhållandet,att det i vissa faU kommer att krävas längre kvalifikationstid för att ennordbo skall få rösträtt vid kommunala val enligt de från den 1 januari 1976införda bestämmelsema än för att han skaU få svenskt medborgarskap. Enligtuttalanden i prop. 1975/76: 23 om konununal rösträtt för invandrare har tre årbedömts åtgå för att en utiänning skaU bli förtrogen med svenska förhåUanden.Länsstyrelsen avstyrker med hänvisning tUl dessa uttalanden förslaget om tvåårs hemvisttid för nordbor. I stäUet föreslås att nuvarande treårskrav förs ini lagtexten. 1975/76:136 8 Omsärskilda skäl föreligger får dispens bevUjas. Den föreslagna sänk-nmgen avhemvisttiden vid anmälan enligt 10 § b) MbL har tillstyrkts av samtligaremissinstanser. Ianslutning tUl promemorieförslagets riktlinjer för dispens frånhem-vistviUkoret föreslår kammarrätten i , att den i promemorianangivna kortare hemvisttiden för statslösa och politiäka flyktingar uttryckligenregleras i lagtexten. Kammarrätten hänvisar tiU att lagstiftningen bör geuttryck för det verkliga rättsläget. föreslär enbestämmelse enUgt vilken dessa gmpper upptas tiU svenska medborgare redan eftertre års vistelse i . Detsamma bör gäUa krigsvägrare och sådanautlänningar som utan att vara politiska flyktingar på grund av politiskaförhållanden i hemlandet inte vUl återvända dit. Detstora flertalet remissinstanser har i allt väsentligt anslutit sig tUlförslaget att slopa försörjningsvillkoret. SAF anser dock att tillräckliga skälsaknas för en sådan ändring och avstyrker förslaget. 'Vadsom i promemorian anförs angående den inverkan försörjningsvillkorets slopandekan få på vandelsvillkoret har ingående behandlats av . Verket framhåUer tiUen början att den omständigheten att utlänningen uppbär socialhjälp bör utgörahinder mot naturalisation endast om det rör sig om ett brottsligt utnyttjandeav socialhjälpsmöj-lighetema. Sådan brottsUghet framgår av poUsregistret. Någonutredning av frågan om socialhjälp har utgått skaU därför normalt inte göras inaturalisationsärendet. ifrågasätter vidare om det är rimligt att göra de ingåendeundersökningaj: som skulle behövas för att utröna om underlåtenhet att betalaskatter, böter eller underhåU skaU utgöra hinder mot naturalisation. En regelsom innebär att svenskt medborgarskap skall kunna vägras, om utlänningenunderlåter att fullgöra betalningsskyldighet, kan emeUertid enligt verket inteavvaras. Övervägandena bör dock inte ske inom ramen för en prövning avsökandens hederliga vandel. I stället bör i lag uppställas kravet att sökandenfullgör sina ekonomiska skyldigheter i den utsträckning som det skäligen kan begäras.Man föreslår att införsel används för att utröna om tredska föreligger eUerinte i sädana fall däi det inte står klart att utebUven betalning beror påbristande försörjningsförmåga. Fogar sig utlänningen i in-försehi, bör iprincip hinder mot naturalisation inte föreligga. SIVföreslår vidare att begreppet "hederlig vandel" slopas i lagen. Dettaär enligt SI"V angeläget njdan med hänsyn till att begreppet är vagt tillsin innebörd. I stället anges att skötsamhetskravet uppfylls av den sominte har gjort sig skyldig tUl brottslighet och som inte för ett grovt störandelevnadssätt. Dispens från vandelsvillkoret bör enligt SFV lämnas den som harvistats här mycket utöver den annars föreskrivna tiden, även om hanhar gjort sig skyldig till allvariig brottslighet. 1975/76:136 9 SIVtar vidare upp frågan vilken karenstid som bör krävas för naturalisation närbrott har begåtts. ansluter sig tUl förslaget att karenstiden räknas fråntidpunkten för brottet och inte frän dagen för domen. föreslår att dennuvarande karenstiden på tre är vid en månads fängelse minskas tUl . Vidgrövre brottsUghet bör tidpunkten för frigivningen kunna bilda utgångspunkt förberäkningen. I regel bör enligt naturalisation inte ske medan sökandenundergår frihetsstraff. Även när skyddstiUsyn och villkorlig dom har ådömtsbör karenstiden kunna räknas för brottet. Det bör enligt SIVankomma på verket att utveckla praxis på gmndval av sådana genereUa riktlinjerav regeringen. Förslagenangående en spärregel mot slatslöshet för barn och om en liberalare praxis vidsjälvständig nativalisation av barn har mottagits positivt av de flestaremissinstanserna. Hovrätten över och anser det emellertid iprincip vara tiUräckligt med en regel enligt vilken bam skuUe bli svenskt omdet inte vid födelsen erhöll medborgarskap i främmande stat. Därigenom skulledubbla medborgarskap undvikas i det fall barnet skulle födas i ett land somtillämpar territorial-principen. LO föreslår att bestämmelsema i 1 § MbL ändraspå sådant sätt att bam i äktenskap mellan utländsk man och svensk kvinna fårsvenskt medborgarskap vid födelsen. TCO föreslår att bam till svensk fadereller moder vid födelsen normalt erhåller svenskt medborgarskap. Bådaremissinstansema anser detta vara en jämlikhetsfråga. Kammarrätteni ifrågasätter slutligen om inte bestämmelsen i 10 § b) punkt 4,vilken som villkor för medborgarskapsförvärv genom anmälan anger att sökandeninte har dömts tiU fängelse, för-tydUgas sä att det framgår att det omfattarockså t.ex. villkorlig dom och skyddstillsyn. 4 Departemoitspromemorian (Ds Ju 1975:17) Faderskap och vårdnad. Lagrådsremissmed förslag om ändring i Ipromemorian, som har upprättats inom , föreslåsändringar i om faderskap och om vårdnad om bam m.m. Dei promemorian framlagda förslagen har, som nämnts, föranlett remiss tUllagrådet med förslag om ändring i FB m. m. Följdändringarnai MbL utelämnades i det sammanhanget för att i stäUet övervägas inom ramen fördet inom pågående arbetet med vissa ändringar iMbL. 1975/76:136 10 4.1.1Förslagen till ändrade faderskaps- och vårdnadsbestämmelser Faderskap.Frågan vem som skaU anses vara fader tiU ett barn regleras i 1 kap. FB.Reglema fäster avgörande vikt vid om modem vid barnets födelse är gift ellerinte. Är hon gift, anses mannen i äktenskapet som barnets fader. Barnet ansesi sådant faU ha äktenskaphg börd. Detsanmia gäUcr om äktenskapet har upplöstsså före barnets födelse att barnet kan ha avlats . Undervissa fömtsättningar kan domstol förklara, att modems man inte är fader tillbarnet, dvs. att barnet inte har äktenskaplig börd. Mannen måste väcka sådantalan , om den skaU tas upp till prövning. Iandra faU än som har berörts anses barnet vara fött utom äktenskap.Faderskapet tUl bam utom äktenskap fastställs genom erkännande eller genom dom. Vårdnadsbestämmelsernai 6 lup. FB ansluter tiU reglerna i 1 kap. FB. Bam i äktenskap står sålundaunder föräldramas vårdnad, medan bam utom äktenskap står under modems vårdnad.Föräldrar som inte är eUer har varit gifta med varandra eUer som är skUda kanenUgt FB inte utöva den rättsliga vårdnaden gemensamt Idet till lagrådet remitterade förslaget tiU ändring av faderskaps-ochvårdnadsbestämmelserna framhålls, att de nuvarande bördsreglema bör ses motbakgrund av att bam i äktenskap har haft en i rättsUgt avseende meragynnad ställning än bam utom äktenskap. Genom att bam enligt FB:s reg;ler istor utsträckning har presumerats ha äktenskaplig börd har dessa regler därmedockså tjänat som skydd för barnen. I och med att de utomäktenskapliga bamenssituation numera har förbättrats så att de i alla väsentliga avseenden har enrättsställning som motsvarar andra bams anses det inte längre finnas sä storanledning att i bamens intresse ställa upp regler som presumerar att modemsmake eller förutvarande make är barnets fader. Reglema anges i stäUet börautformas si att man så säkert som möjligt skaU kunna faststäUa vem som är ettbums fader. IfaU då barnets moder är gift vid födelsen torde man enUgt lagråds-remissenkunna utgå från att de nuvarande presumtionsreglerna i det alldeles övervägandeantalet faU leder tUl ett materiellt riktigt resultat. Detsamma sägs vara faUetnär modem vid barnets födelse så nyUgen har blivit änka, att barnet kan varaavlat före mannens död. Faderskaps-presumtionen behålls därför i dessa faU. Närbarn föds efter en skilsmässa torde emeUertid enligt lagrådsremissen denuvarande presumtionsreglerna oftast slå fel. Det föreslås därför att dennuvarande presumtionen för den frånskilde makens faderskap slopas i dettafall. Faderskapet för bam som föds efter äktenskaps-skUlnad skall därför enligtförslaget fastställas genom erkännande eller dom. 1975/76:136 11 Eftersomförslaget innebär att den legala faderskapspresumtionen behålls i fall däbarnets moder är gift eller har blivit änka, föreslås att FB även ifortsättningen skall innehålla bestämmelser enUgt vilka det blir möjUgt atthäva presumtionen. Nuvarande tidsfrister för talans väckande föreslås upphävda.Vidare föresläs att mannen, tiU skillnad från , skall få rätt att väcka talanom att han inte är fader till barnet även i de faU då han har erkäntdet som sitt. Denuvarande bestämmelsema om fömtsättningarna för bifaU till talan om hävande avfaderskapspresumtionen föreslås i sina huvuddrag gäUa även i fortsättningen. Ifall då modem har haft samlag med annan än maken skaU det emellertid räcka föratt bryta presumtionen att det med hänsyn tUl samtiiga omständigheter framstårsom sannolikt att barnet har avlats av den andre. Därmed uppnäsöverensstänmielse med vad som gäller för fastställande av faderskap till bamutom äktenskap. Attväcka talan vid domstol om hävande av faderskapspresumtionen kan te sig onödigtomständligt för de inblandade partema i sådana fall dä det står helt klart fördem, att en annan man än modems make är vilUg att erkänna faderskapet. F. n.kan sådant erkännande inte lämnas förrän presumtionen för den äkta mannensfaderskap har hävts av domstolen. Praktiska skäl sägs tala för att faderskapserkännandeskall få verkan även i de fall bördstalan inte har väckts eller avgjorts. Detföreslås aUtså att i de fall då modem är gift, annan än hennes make skaU kunnaerkänna faderskapet tiU barnet med den verkan att presumtionen för den äktamannens faderskap hävs. Såväl modem som hennes make skaU dock godkännaerkännandet. Reglerföreslås införda som gör det möjligt att gemensamt handlägga talan om attmodems make inte är fader tUl hennes bam och talan om fastställande av attannan man är fader tUl barnet. skall få möjlighet att börjautreda vem som kan vara fader tUl bamet redan när den äkte mannens faderskaphar ifrågasatts. Vårdnad.Även när det gäller vårdnaden föreslås långtgående ändringar i . I lagrådsremissen anförs att flera skäl talar för att föräldrama bör hamöjlighet att efter skUsmässa behålla den gemensamma vårdnaden om sina bam. DetframhåUs att den ändrade uppfattning om äktenskap och skilsmässa som har kommittill uttryck bl.a. ändringar i har gett mångafrånskilda makar bättre fömtsättningar att på ett mindre känsloladdat ochprestige-betonat sätt se på sina relationer efter skilsmässan, inbördes och iförhåUande till barnen. Därigenom har föräldrama också fått ökade möjligheteratt ta ett gemensamt rättsligt ansvar för barnen efter äktenskapets upplösningoch efter det att de har flyttat isär. En ordning med gemensam rättslig vårdnadsägs kunna främja goda förhåUanden till båda föräldrama. Pågrund av dessa och andra skäl föreslås att om föräldrama vid en 1975/76:136 12 skilsmässaär ense om att även i fortsättningen utöva vårdnaden om barnen gemensamt, såskall domstolen i princip förordna i enlighet med deras önskemål. Ilagrådsremissen föreslås vidare att möjUghet öppnas för ogifta föräldrar attfå utöva den rättsliga vårdnaden gemensamt när de båda önskar detta. Enfömtsättning är att domstol har beslutat om gemensam vårdnad. I princip skalldomstolen förordna om gemensam vårdnad i aUa de fall då föräldrama önskar det. Harbeslut meddelats om gemensam vårdnad och visar det sig sedan att denna ordninginte fungerar, skall enligt lagrådsremissen vardera föräldern kunna begära attbeslutet upphävs. Det ankommer då på domstolen att bestämma vem av föräldramasom skall utöva vårdnaden. Under särskilda förhållanden skall vårdnaden kunnaanförtros åt särskilt förordnad förmyndare. Detföresläs vidare i lagrådsremissen att termerna äktenskaplig börd, bam iäktenskap och bam utom äktenskap rensas ut ur lagstiftningen i samband med attbörds- och vårdnadsreglema ändras. Visserligen kan det inte alltid undvikas på olika områden har skilda regler, beroende på om ett bams föräldrar vargifta med varandra eller inte vid tiden för barnets födelse eUer om de senarehar ingått äktenskap med varandra. I så fall bör emeUertid enligt förslaget detangivna förhåUandet direkt anges i de berörda bestämmelsema. 4.1.2Förslagen till ändring i lagen om svenskt medborgarskap Enligtgällande rätt förvärvar bam i äktenskap svenskt medborgarskap vid födelsen, omfadern är svensk medborgare.