prop · FY0320 · 1975-12-31 00:00:00 — I fråga om organisationen av dokumentationsenhetenförutsätter SACOfSR att runverket, Kyrkor och riksantikvarieämbetetsgotlandsundersökningar genom kommande arbetsordningar garanteras visssjälvständighet och att de nuvarande verksamheterna kommer att fortgåoförändrat. Även och statens historiska museum anser attomfattningen av gotlandsundersökningama motiverar en mer markeradsjälvständighet i enhetens underorganisation. har ingenting att invända mot att centralarkivetorganisatoriskt knyts tUl dokumentationsenheten och att tyngdpunkten därigenomläggs på arkivets informationsservice. ansluter sig också till förslaget att kulturhistoriska byråns arkiv avslutas ochöverförs till centralarkivet. för byggnadsforskning och statens institut förbyggnadsforskning tUlstyrker att en utvecklingsenhet för byggnadsvårdeninrättas inom det omorganiserade ämbetsverket. Enheten kommer enligt rådetnaturligt att överta en del av verksamheten vid byggforskningsinstitutets gruppför renoveringsteknik. En del av gruppen bör därför överföras till ämbetet.Även institutet städer en sådan överflyttning. Utvecklingsenhetens inplaceringunder vårdenheten förutsätter enligt byggforskningsrådet att goda möjligheterskapas för samråd med övriga enheter inom ämbetet. De av statens råd för byggnadsforskning angivnaförutsättningarna för ett överflyttande av projektet tordeenligt och statens historiska museum föreligga enbart omvårdenheten ges resurser för utvecklingsarbete på byggnadsvårdens område somgår utöver vad projektgruppen för med sig. Detta innebär inrättande av vissafasta tjänster. Vårdenhetens ställning inom organisationen liksom verketsresurser över huvud taget för rådgivning i byggnadsfrågor bör enligt SACOfSRutredas vidare. utläser att man inom ämbetets administrativaenhet avser att bygga upp en modern personalfunktion. TUl ledning förgenomförandet av den nya organisationen bifogar nämnden en redogörelseför sina principieUa synpunkter på arbetsuppgifterna vid en väl fungerandepersonalfunktion. Den ökade friheten för olika enheter inom myndigheten har enhgtTCO-S medfört en splittring av ansvaret för de personaladministraliva frågorna.Detta kan skapa risk för konflikter mellan olika enheter. För att inte ytteriigareöka den risken anser TCO-S att tjänstemän inom personalgrupper med övergripandeserviceuppgifter (t. ex. vaktmästeri) i arbetsorganisationen bör ges en fastanknytning tUl den enhet dit den huvudsakliga tjänstgöringen är förlagd. Underalla förhåUanden är det enligt TCO-S nödvändigt att en fast arbets- ochansvarsfördelning kommer till stånd när det gäller handläggning avpersonalfrågor. Den tidigare indelningen av historiska museet i ett antal muidreavdelningar torde enligt i väsentlig mån ha hindrat ettrationellt bedrivet arbete. Genom den föreslagna nya organisationen förbättrasförutsättningarna att planera arbetsinsatsema med hänsyn till hur uppgifternapå olika områden växlar i intensitet och omfattning. , liksom även TCO-Soch SACOfSR, tillstyrker uttryckligen uppdelningen i en museiavdelning och enutställningsavdelning. TCO-S finner det däremot inte lämpligt eller motiverat attöverge den "tidsåldersprincip" som ligger till grund för museetsnuvarande interna organisation. Denna inställning delas av chefen förmedeltidsavdelningen vid statens historiska museum. Museidirektören m.fl. vid statens historiska museum anseratt man bör överväga inrättandet av en särskild konstvetenskapligsektion inom museiavdelningen. En uppdelning på enheter för såväl arkeologisksom konstvetenskaplig forskning skulle också enligt SACOfSR svara motutbildningen vid universiteten. finner benämningen museiavdelningvilseledande. Uppfattningen att museidirektören också skall vara chefför u t-ställningsavdelningen delas inte av , SACOfSR och museidirektörenm.fl. vid statens historiska museum. anser det varanödvändigt att de båda avdelningama vid historiska museet ställs under ledningav var sin chef och att museidirektören med hänsyn till förestående uppgifterinte är bunden till endera av dessa avdelningar. Om tjänsten som museidirektörkopplas till en av avdelningarna kan detta enligt få konsekvenseräven för den framtida rekryteringen tUl posten. SACOfSR delar uppfattningen att utställningsverksamhetenbör bedrivas i form av för avdelningarna gemensamma projekt och finner detdärvid väsentligt att huvudansvaret för innehåll och form i verksamheten liggerhos projektledningen. TCO-S anser det inte framgå av kommitténs förslag på vUketsätt de anställdas utvecklingsmöjligheter skall kunna förbättras genom enutställningsverksamhet bedriven i projektform. Om avsikten är att genom externoch inlem utbUdning av olika personalgrupper ge ökade möjligheter till arbeteinom nya områden är det enligt TCO-S givetvis positivt. Beträffande museikansliets arbetsområde vill museidirektörenm. vid statens historiska museum betona nödvändigheten av attbyggnadstekniska frågor rörande museets bruk av utställnings-, depositions-och magasineringslokaler sköts av dess kansli. De speciella krav som ställs isådana sammanhang saml nödvändigheten av museal sakkunskap vid planering ochgenomförande talar entydigt härför. Mot bakgrund av att konserverings- och vårduppgifternainom kulturminnesvården och museiväsendet länge har bedrivits med heltotillräckliga resurser finner det särskilttillfredsställande att förslaget tiU organisation av den tekniska institutionenväl svarar mot behovet av utvecklingsarbete och av service till utomstående.Kulturrådet förutsätter att förslaget rörande den tekniska institutionensservice till utomstående organ främst skall omfatta uppgifter inomkulturminnesvårdens, historiska museets, myntkabinettets och medelhavsmuseetskompetensområden. TCO-S konstaterar att anspråk på tekniska institutionenstjänster kommer att ställas från många håll och att det är viktigt attplanering och styrning av verksamheten sker på ett sådant sätt att de anställdafår ett tUlfredsställande inflytande över sin arbetssituation. SACOfSR finner det oroande att behovet avkonserveringsverksamhet utanför de museala samlingarnas ram inte beaktatstillräckligt i kommitténs förslag. 9.4.3 Dimensionering, anslagskonstruktion ochgenomförande När del gäller personaldimensioneringen instämmerriksantikvarieämbetet och statens historiska museum i kommitténs bedömning med de föreslagna personalförstärkningarna bör kunnaetablera en funktionsduglig bas för att vidareföra tidigare verksamheter ochla itu med nya uppgifter. Med hänsyn till bl. a. de osäkra faktorer somkommittén berört bör dock den föreslagna dimensioneringen omprövas ,lämpligen genom att statskontoret får i uppdrag att utvärdera och följa uppden organisationssludie som utarbetats som underlag för kommittéförslaget.Även tror all det blir nödvändigt med en översyn avdimensioneringen och SACOfSR förutsätter en snar ochsuccessiv förstärkning. TCO-S anser alt de föreslagna personalförstärkningamamåste ses i belysning av all ämbetsverket under en följd av år knappast fåttnågra som helst förstärkningar. /SR och statens planverk finner riksantikvarieämbetetskultur-minnesenhet underdimensionerad i förhållande till förväntade arbetsuppgifterinom samhällsplaneringen. och SACOfSR finner dimensioneringen avarkivets personalresurser otillräcklig. Förstärkning behövs för att undvikaeftersläpningar och åstadkomma en rationell arkivvård. anser att förslagetär kraftigt underdimensionerat vad gäller byggnadsminnesvården. och statens historiska museum finner tilldelningen avfast anställd personal vid vårdenheten otiUräcklig, även om man räknar medfortsatta uppdrag från arbetsmarknadsverket i oförändrad omfattning och räknarmed projektfinansiering för utvecklingsarbete. TCO-S föreslår vissa ytterligare förstärkningar underriksantikvarieämbetet i fråga om assistent- och biträdespersonal. understryker angelägenheten av denförstärkning som föreslås för historiska museets del. tillstyrkeräven de föreslagna nya tjänsterna vid . och statens historiska museum anserförslaget återhållsamt med hänsyn till historiska museets forskningsuppgifter.Även museidirektören m. fl. vid statens historiska museum finner upprustningsförslagenbegränsade, framföraUt i fråga om museets föremålsvårdande och vetenskapligaverksamhet. LO har funnit vissa brister i förslaget när det gällerpersonal med utställnings- och fastighetsarbete. Enligt LO:s mening behövs enförstärkning med hantverkspersonal vid historiska museet dels på rustmästarav-delningendels på vakt- och förrådsavdelningama. Enligt TCO-S erfordras ytterligarepersonal för magasinsarbete. betonar vikten av att båda de föreslagnatjänsterna ställs till museets förfogande /76. och statens historiska museumpåtalar alt myntkabinettet inte föreslagits få någon personalförstärkning. anser att myntkabinettet bör tillföras en biträdestjänst. Den föreslagna ökningen av personal för konservering ochfotografiskt arbete är enligt angelägen. föreslårhärutöver en tjänst för en kvalificerad målerikonservator jämte en assistent tUldenne. Museidirektören m. fl. vid statens historiska museum, som konstateraratt chefen för tekniska institutionen även skall fungera som chef för analys-och konserveringsenheten, framhåller vikten av att arbetet inom underenheternaleds av särskilda avdelningschefer. Fotoenheten bör, enhgt TCO-S tillförasytterligare biträdesresurser. Den föreslagna personalförstärkningen förVitterhetsakademiens bibliotek motsvarar enligt ochstatens historiska museum. och på intet sätt det verkhgabehovet. , TCO-S och SACOfSR uppmärksammaräven ett antal särskilda personalfrågor, som är förknippade med den föreslagnautformningen av myndigheten. Den uppdragsfinansie-rade verksamheten vidtekniska institutionen kan enligt dessa instanser få konsekvenser föranställningstryggheten. SACOfSR önskar att frågan utreds ytterligare, medan TCO-Sfinner att samtliga anställda bör avlönas via lönestaten. Statens personalnämndpåminner om att arbetsgivaransvaret naturligtvis är helt oberoende av internabudgeteringsprinciper och att konstruktioner med tiUfällig anställning avpersonal för vissa uppdrag ofta skapar svårbedömbara anställningssituationer. Arkivarbetarnas situation uppmärksammas av TCO-S ochstatens personalnämnd. Det är enligt TCO-S otUlfredsställande att för dendagliga verksamheten nödvändiga funktioner inte motsvaras av tjänster inommuseets organisation. Särskilda personalförstärkningar bör övervägas, så att desom är sysselsatta i arkivarbete erhåller tjänst vid myndigheten. Denanställningsform som tillämpas i fråga om museets vaktpersonal är enligt TCO-Sinte heller acceptabel. 1 samband med omorganisationen bör tjänster inrättasför denna personal. Förslaget att budgetering och medelsfördelning förkulturminnesvård och museiverksamhet skUjs och att medel i fortsättningen ävenutgår från skilda anslag kan enligt väntas bli av omedelbarpraktisk betydelse för en ekonomisk planering med direkt anpassning till deolika målen för kulturminnesvård och museiarbete. Härigenom skapas ocksånödvändiga förutsättningar för att bedöma medelsbehoven förmuseerna. Enligt RR V borde man i samband med omorganisationen kunna införaprogrambudgetering, med kulturminnesvård samt musei- ochutställningsverksamhet som huvudprogram. förordar, med hänsyn tiU bl. a. deninterna planeringen av verksamheten, att museet liksom erhålleranslag under särskild rubrik efter beslut av . Den föreslagna anslagskonstruktionen för tekniskainstitutionen bör enligt och statens historiska museumkunna bli ändamålsenlig. anför dock att museet inte kan bidratill institutionens finansiering förrän särskilt anslag för konserveringbeviljats museet över budgeten. Armémuseet hemställer att frågan om fortsattakonserveringsåtgärder, ulan kostnad för armémuseet, i vad avser statenstrofésamling beaktas vid inrättandet av den tekniska institutionen. Om nuvarande subventionering av kostnaderna för t. ex.fotoarbete skall fortsätta bör detta enligt RR V avspeglas ianslagskonstruktionen. framhåller alt de gemensamma resurser inomämbetet som utnyttjat varit avgiftsfria och attdetsamma gällt i relationerna med historiska museet, då de båda museerna gjortutställningar i samproduktion. Museet utgår ifrån att samma förhållanden kommeratt råda även i fortsättningen. Museidirektören m. fl. vid statens historiskamuseum framhåller dock att det inom historiska museet inle finns resurser avdenna art som är gemensamma med . bör ävenfortsättningsvis, liksom ämbetet, kunna köpa tjänster av museet. Enligt museidirektörenbör även särskilda anslag utgå för vakthållning vid utställningi historiska museets byggnad. Förslaget att anslagsframställningar som gäller musei- ochutställningsverksamheten vid institutionerna lämnas till regeringen viastatens kulturråd överensstämmer väl med funktioner. Rådetförutsätter att det sålunda får att yttra sig över anslagen såväl till museernasom till de delar av konserveringsverksamhet och biblioteksservice som äravsedda att tillmötesgå behoven inom museerna. RR V ställer sig dock tveksamttill kommitténs förslag om olika handläggningsordning och olika former förmedelsanvisningen när det gäller ämbetsverksdelen och museidelen. AMS, statens personalnämnd och SACOfSR delar kommitténsuppfattning om att det är otillfredsställande att vissa delar avriksantikvarieämbetets myndighetsutövande verksamhet stadigvarande finansierasvia AMS' resurser för sysselsältningsskapande åtgärder, AMS tillstyrker attämbetet ges sådana resurser alt myndighetsfunktionerna kan finansieras överämbetets ordinarie anslag, SACOfSR yrkar på att frågan skyndsamt utreds. Hela frågan om myndighetens resurstilldelning hör enligtriksantikvarieämbetet och statens historiska museum ses i ett sammanhang. Delbör vara en uppgift för myndighetens styrelse att som underlag för kommandeanslagsäskanden komplettera förslaget till personalorganisation med enbedömning av de andra resurser som krävs för verksamheten. Museidirektören m.fl. vid statens historiska museum anser likaså att samtliga anslagsposter, ochfrämst anslaget till samlingarnas vård, måste räknas upp. Enligt SACOfSR år ett förstärkt sakanslag nödvändigt föratt säkerställa bibliotekels verksamhet. Statskontoret anser det vara en väsentlig uppgift igenomförandet av organisationsförslagel att skapa former för en målinriktadsamverkan mellan olika enheter och bygga upp en ändamålsenlig projektorganisationsom kompletterar den föreslagna basorganisationen. Detta kräver enligtstatskontoret avsevärda förberedelser och ett genomförande av förslagen kan därför i huvudsak endastavse de organisatoriska principerna. När det gäller det praktiska genomförandel av förslagenvill statskontoret framhålla vikten av att personalen bereds möjlighet attaktivt medverka i utformningen av organisationen och verksamhetsformerna idenna. Nödvändigheten av att personalen och dess fackliga organisationer fårinformation om och inflytande på den nya organisationens detaljutformningunder genomförandeskedet understryks även av TCO-S. SACOf SR förutsätter att enuppföljning och värdering av den nya organisationen kommer att ske i närasamarbete med berörda personalorganisationer. Den föreslagna personalutbyggnaden bör enligtriksantikvarieämbetet och statens historiska museum inte ske under en längretid än två budgetår. anser att börgöras främst sådana förstärkningar som är nödvändiga för att omorganisationenskall kunna genomföras. Museemas och den tekniska institutionens personalbehovär enligt inte avhängigt av resultaten av senare utredningar. Deraspersonalbehov bör därför så långt möjligt tUlgodoses redan första året. TCO-S anser att förslaget bör genomföras i ett sammanhangoch kan inte acceptera en förlängning av osäkerheten om vad omorganisationenskall innebära för enskilda anställda. En utbyggnad innebär enligtSACOfSR en försvagning av resursema. Museidirektören m. fl. vid statenshistoriska museum förutsätter att huvuddelen av personaltillskottet tillkommerredan den 1 juli 1975. 10.1 Nuvarande ställning och uppgifter Genom sitt huvudmannaskap för ochstatens historiska museum intar ställningen som landetshögsta kulturminnesvårdande organ. Akademin fungerar därvid genom sittförvaltningsutskott i vissa avseenden som styrelse för ämbetet och museet.Samtidigt är akademin en självständig juridisk person i förhållande tiUstaten. Enligt stadgarna för vitterhets-, historie- ochantikvitetsakademien (1933:556, ändrade senast 1971:1267) skaU akademin främjastudiet av historien, antikvUeterna och övriga humanistiska vetenskaper.Akademin skaU vidare ha högsta tillsynen över landets fornlämningar och över destatens samhngar som är eller bin anförtrodda åt akademins vård. Inom akademin finns två klasser, en historisk-antikvariskklass och en fUosofisk-filologisk klass. Akademins preses, som väljs för ett åri taget, är ordförande i den klass han tUlhör. Den andra klassen utser vae årinom sig en ordförande. Dessutom väljer akademin en sekreterare. Akademins förvaltningsutskott består av preses, densärskilde klassordföranden, akademins sekreterare och tre av akademin valdaledamöter. I förhållande till och statenshistoriska museum tar förvaltningsutskottet befattning med frågor omtjänstetillsättning, läkamndersökning, disciplinär bestraffning, åtalsanmälan,flyttningsskyldighet och avstängning från tjänst. Utskottet avger förslag tillanslagsframställning hos vad avser ämbetet och museet. Vid handläggningen av ärende som berörriksantikvarieämbetet och statens historiska museum ingår riksantikvarien somledamot i utskottet. Även chefen för museet ingår i några fall som ledamot.Ämbetets och museets tjänstemän är skyldiga att biträda utskottet vidhandläggningen av vissa ärenden som bl. a. rör vården av akademins egendom. När det gäller kulturminnesvården ansvarar akademin förvård och förvaltning av ett stort antal kulturhistoriska fastigheter ochbyggnader. Dessa tUlhör huvudsakligen endera staten eller akademin. Någrafastigheter och byggnader ägs dock av andra rättssubjekt. a. iståndsättning, tillsyn och vård av fasta fornlämningar ochkulturhistoriskt värdefulla byggnader såsom gravhögar, ruiner, ödekyrkor ochäldre profanhus. Med några undantag fuUgörs de faktiska vård- ochförvaltningsuppgifterna av . Akademin har genom donationer eller påannat sätt kommit att förvalta fonder, vilkas sammanlagda avkastning uppgår till f. n. drygt 1 milj. kr. I detta belopp ärinte medräknat avkastningen från den av lotterimedel bUdade humanistiskafonden. Av fonderna är en del avsedda för bestämda, mer ellermindre begränsade ändamål såsom t. ex. vård och underhåll av en särskildkulturhistorisk fastighet. Andra fonder får mera fritt användas för olikaändamål inom akademins verksamhetsområde. Bland fonderna intar humanistiskafonden en särställning. Fonden har av Kungl. Maj:t ställts under akademinsförvaltning. Avkastningen, f. n. . , skall ställas tillförfogande för statens humanistiska forskningsråd. Akademin har vidare befattning med flera s. k.vetenskapliga företag. Dessa finansieras tiU stor del genom bidrag från statenshumanistiska forskningsråd. Arbetet inom varje företag leds vanligen av enkommitté som akademin har tillsatt. Akademin deltar bl. a. i följande företag. Arbetet är inriktat på att fullständigtinventera och publicera beskrivningar av landets kyrkobyggnader med derasinredningar och inventarier samt kyrkogårdar. Arbetet omfattar inventering,förteckning och utgivning av svenskt medeltida urkundsmaterial. har tiU uppgift att utge en svensknamnordbok. utreder frågan om att publicera enkritisk upplaga av den latinska texten till den heliga . Arbetet avser utgivning av ett verkom det medeltida . utför sedanlänge arkeologiska undersökningar på . Resultatet härav redovisasårligen. Akademin skall genom en tillsatt kommitté tUlvarata de vetenskapligaintressena. Arbetet med att avbilda, analyseraoch tolka runinskrifterna görs av . Akademin har tillsatten runverkskommitté som skall leda publiceringen av inskrifterna. Glossarium till medeltidslatinet i . Arbetet ärknutet till i . Av samlingarna i akademins bibliotek och arkiv hargrundstommen donerats till akademin. Den senare tillväxten har emellertidskett genom direkta eller indirekta insatser både från akademins och frånstatens sida. När det gäller har akademin sålunda ställtbytesexemplar av sina publikationer tUl förfogande för biblioteksverksamheten.Staten har dock i avsevärd mån bidragit till tryckningskostnaderna för dessapublikationer. Dessutom har samlingarna i och arkivet skötts inomriksantikvarieämbetet och statens historiska museum av statligt avlönadpersonal. 10.2 utredningar och ställningstaganden fann i sitt betänkande (SOU 1965:10)Antikvitetskollegiet - centralorgan för svensk kulturminnesvård, attVitterhetsakademiens nära samband med och statenshistoriska museum var så fruktbärande för kullurminnes-vården, att en brytningav detsamma inte borde ske. Utredningens förslag ledde inte till något ställningstagandefrån statsmakternas sida. Maj:t tillsatte i stället en utredningsman ochutfärdade tilläggsdirektiv till MUS 65 i frågan om hur akademins samband medämbetet och museet borde lösas. Den särskilde utredningsmannen, som tillsattes i februari1966, överlämnade betänkandet (Ds U 1969:2) Sambandet meUanVitterhets-, historie- och antikvitetsakademien samt ochstatens historiska museum, den s.k. akademiutredningen. Utredningen konstaterade att akademin ochriksantikvarieämbetet förvaltade kulturhistoriska fastigheter som tillhördeolika rättssubjekt. Ett och samma kulturminnesområde kunde bestå av fastighetersom var lagfarna för två eller flera av dessa rättssubjekt, På grund av detnära sambandet mellan akademin och ämbetsverket hade fastighetsförvaltningentrots ägoblandningen kunnat genomföras på ett enhetligt sätt. Utredningen ansåg att garantier måste skapas för attstatens och akademins kulturhistoriska fastigheter bibehölls under gemensamförvaltning, om sambandet mellan akademin och ämbetsverket skulle upplösas.Förvaltningen borde enligt utredningen omhänderhas av en stiftelse. Beträffande akademins fonder fann utredningen att dessajuridiskt sett inte kunde avhändas akademin. Vid en upplösning av sambandetmellan akademin och ämbetsverket torde en stor del av fondavkastningen ändåkunna disponeras för akademins och statens kulturhistoriska fastigheter.Utredningen hänvisade därvid bl. a. till de donationsbestämmelser som gälldeför fonderna. Vissa ändringar föreslogs beträffande de vetenskapligaföretagen. Utredningen framhöll i fråga om akademins bibliotek ocharkiv att dessa till stor del tillhörde staten. Undantag härifrån utgjorde detill skänkta boksamUngarna och vissa med akademins verksamhetförenade delar av arkivet. Utredningen, som avvisade möjligheten att avskiljaden del som ägdes av akademin, föreslog att staten skulle överta hela ansvaretför och arkivet. Akademins del härav borde för all framtiddeponeras i de statliga samlingarna. Sammanfattningsvis uttalade utredningen attVitterhetsakademiens befattning med och statenshistoriska museum hade minskat. funktion somämbetsverkets styrelse var enligt utredningen inte längre ändamålsenlig utanborde ersättas med en modernare, på representation för olika intressegrupperinriktad styrelse. Maj:t förordnade genom beslut altutredningens betänkande skulle överlämnas till MUS 65 för alt beaktasvid fullgörandet av det uppdrag som lämnats sistnämnda utredning. I sitt betänkande (SOU 1972:45) Kulturminnesvård föreslogMUS 6 5 att akademins huvudmannaskap för ämbetsverket skulle upphöra. MUS 65delade i stort sett de synpunkter som hade anlagts av akademiutredningen. MUS65 anförde dock en avvikande mening angående de kulturhistoriska fastigheterna.Utredningen föreslog att fastigheterna i stället för att ingå i en stiftelse skuUeföras över till rUcsantikvarieämbetet. Frågan om den framtida förvaltningen av Sljernsundsoch samt fastigheten i bordeemellertid enligt MUS 65 särskilt övervägas med hänsyn till att akademindisponerade dessa fastigheter för sin egen verksamhet.