prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — I likhet med vad som gäller för anslagen till statlig väghållninghemställer att investeringsanslaget ändras från ätt avse utgiftsramför budgetår till att avse kostnadsram för kalenderåret efter det anslagetbeviljats av . Detta medför en nominell uppräkning för att täcka anslagsbehovet 1 juli31december 1976 som beräknats till 47 milj. kr. Anslaget är fr, o, m. /76ett kalenderårsanslag och verkets äskandeavser . Anslaget omfattar delposterna central administration (andel),översiktlig vägplanering, fastställande av arbetsplaner,försvarsuppgifter och järnvägsärenden. Målet för den översiktliga vägplaneringenär att ta fram, analysera och ställa samman underlag för statsmakternas utformning av samhällets vägpolitik samt att utreda ochformulera de såväl långsiktiga som mera aktuella fömtsättningarna förverkets konkreta planläggning. Deefterfrågefaktorer som studeras kontinueriigt är framtida folk- 1975:1 Bilaga 8 47 mängdsfördelning i landet med särskild hänsyn tillregionalpolitiska målsättningar, bostadsbyggandets följdinvesteringar i väg-och gatubyg-gandet, arbetskraftspendlingens inverkan på trafikutvecklingen,fordonsbeståndets utveckling per kommunblock, genomsnittiig körlängd per bil och år sett ur regional synvinkel samtlastbilstrafikens transportarbete och struktur. väntasökade krav komma att ställas påbeslutsunderlaget för olika trafik- och vägpolitiska ställningstaganden.Arbetet inriktas till stor del på utveckling av metoder för planering ochuppföljning av väghållningsåtgärderna och deras effekter. För att kunnauppfylla de nämnda ökade kraven behövs en förstärkning av personalen med en person motsvarande en kostnad av 78 000 kr.Sammanlagt uppgår medelsbehovet till . uppgifter vid fastställande av arbetsplaner regleras bl.a. i väglagen (1971:948), iförvaltningslagen (1971:290) och i vägkungörelsen (1971:954). Efterfrågan inomdetta område är beroende av omfattningen, lokaliseringen och svårighetsgradenav vägbyggandet. Med stöd av de erfarenheter som vunnits harkonstaterats att de nya administrativa rutiner, som föranleds av framför allt förvaltningslagen men även av väglagstiftningen,innebär påtagligt merarbete vid fastställelseförfarandet, varför en kostnadsökningmed . utöver pris- och löneomräkning beräknas för år 1976.Medelsbehovet för angivna verksamhetsområde uppgår därmed till . Under delposten försvarsuppgifter är målet att bl.a. genom åtgärder beträffandefredstida arbetsplaner och förändringsärenden,krigsvägsplaner, tillgodoseende av personal och materialbehov, försvarsutbildningoch säkerhetsskydd initiera och samordna krigs- och beredskapsplanläggning samt förbereda dess försvarsorganisation. Verketsreservbromateriel är avsedd att vid broskador i både krig och fred snabbt ge trafiksäkrareservförbindelser med stor kapacitet. Verket begär för förförsvarsuppgifter . vilket innefattar en volymökning med 723 000kr. för att kunna fortsätta rekryteringentill och genomföra erforderlig utbildning av det frivilliga drift-värnet.Vidare krävs förstärkning av försvarssektionen till en kostnad av . För järnvägsärenden m. m. väntas förden kommande femårsperiodeni stort sett samma arbetsuppgifter som . Ärendenas omfattning ökardock på gmnd av snabbspårvägs- och tunnelbaneutbyggnadersamt av att blivit järnväg och därmed kommit underverkets tillsyn. beräknas anslagsbehovet till , vdketbelopp innebär oförändrad reell nivå jämfört med . Prop.1975:1 Bilaga 8 Kommunikationsdartementet 4$ Sammanlagt begärs för underanslaget Ämbetsverksuppgifter . innebärande en ökning med 1 630 000kr., varav pris- och loneomräkningen utgör , jämfört med beräknatbelopp för . Nominellt minskar dock anslagsbehovet för budgetåret1975/76 jämfört med /75 med ca 1,2 milj. kr. på grund av att omläggningen av anslagsperiodenunder /75 medförde att medelsbehovet beräknades för entid av . 2.2 Drift av statliga vägar Anslaget är ett kalenderårsanslag ochavser framförliggande kalenderår. äskande avser således . Drift av statliga vägar omfattar delsåtgärder för trafikens framkomlighet och säkerhet, dels åtgärder för attbibehålla standarden på vägnätet, dels vissa förbättrings- ochombyggnadsarbeten av främst de sekundära och tertiära vägnäten. Av dessa tregrupper har de två första, benämnda servicearbeten och underhållsarbeten, avnaturliga skäl fått sättas i främsta rummet vid dispositionen av tillgängligamedel. En utgångspunkt för planeringen avdriftåtgärderna på det statliga vägnätet har varit ambitionen att bibehålla eni förhållande till trafikutvecklingen i stort oförändrad servicenivå. Dettorde inte vara möjligt att i någon märkbar utsträckning minska omfattningen avsnöröjning, halk-bekämpning, hyvling av gmsvägar, färjedrift etc. utan attdetta skulle få menlig inverkan på framkomlighet och trafiksäkerhet. Entillfredsställande servicenivå torde vara en fömtsättning för att såvälperson- som godstransporter kan ske någorlunda planmässigt även vid svåra väderleksförhållanden,vilket är av väsentlig betydelse för övriga samhällsfunktioner. Servicearbetena måste således enligtverket, vid samtliga planeringsnivåer, betraktas som fasta och motsvarar för år1976 en kostnad av 665 milj. kr. exkl. ökningen av lönekostnadspålägget. Oförändrad service förutsätter vidareviss nivå för underhållsarbetena vadbeträffar behov som måste tillgodoses med både kortsiktiga och meralångsiktiga åtgärder, t. ex. beläggnings-, oljegrus- och grusvägsarbeten.Behovet bestäms med ledning av underhållsinventeringar som utförs genombesiktning av vägnätet. Inventeringarna ger möjlighetatt beräkna behov av två skilda slag, nämligen periodiskt och ackumuleratbehov. Det periodiska behovet kan i stort sägas motsvara det behov som uppstårtill följd av den årliga förslitningen av vägnätet. Förslitningen på varjevägavsnitt bör inte tillåtas ske i större omfattning än att vägkapitaletbibehålies och därmed mer genomgripande och kostsamma åtgärder kan undvikas.Om medelsutrymmet inte medger att det periodiska behovet åtgärdas uppstår ettackumulerat behov av underhållsarbete. Prop.1975:1 Bilaga 8 KommunikatiQusdepartementet 49 har beräknat att det periodiskabehovet av underhållsarbeten under år 1976medför en kostnad av 575 milj. kr. exkl. ökat lönekostnadspålägg. Behovet består av ersättning av asfaltbeläggningartill en kostnad av 255 milj. kr., ersättning av olje-grusslitlager för 76 milj. kr. samt dikning,gmsning och övrigt underhåll för 126 milj. kr. Till detta skall läggasgemensamma kostnader som av har beräknats till 118 milj. kr.Dessa arbeten kan emellertid inte i sinhelhet utföras innan viss del av det ackumulerade behovet har åtgärdats.Vidare förutsätter en återhämtning av det ackumulerade behovet av underhållsarbeten genom i vissa fallnödvändiga förstärkningsåtgärder även att insatser görs underdelprogrammet Förbättringsarbeten. Detackumulerade behovet av underhållsarbeten och det därav följande behovet avförbättringsarbeten beräknas enligt uppgå till sammanlagt 1 650 milj.kr., varav 910 milj. kr. faller påunderhållsarbeten och resterande 740 milj. kr. Av totalbeloppet hänför sig 870milj. till undermåliga asfaltbeläggningar motsvarande en våglängd av 12 000km eller av det asfaltbelagda vägnätet. Vidare ingår 290 milj.kr. för att åtgärda väg med slitlager av oljegms. Dikning och övrigaarbeten svarar mot en kostnad av 490 milj. kr. Som första steg i den under åren19741975 pågående revideringen avvägverkets långtidsplanläggning har en ny behovsinventering av de statliga vägarna avseende perioden 19761990genomförts. Inventeringen kommeratt närmare beröras under avsnittet om byggande av statiiga vägar. Vidinventeringen framkommande behov av förbättringsarbetenpå de sekundära och tertiära vägarna hänförs till anslaget Drift av statiigavägar. De preliminära resultaten av inventeringen visar ett förbättringsbehovpå de sekundära och tertiära vägarna relaterattill förväntade trafik av totalt 5 700 milj. kr. motsvarande envåglängd av eller av det aktuella vägnätet. Begränsasinventeringen till att avse behovet relaterat till tratik minskarkostnaden till 4 000 milj. kr. och våglängden eller avdet sekundära och tertiära vägnätet. I detta existerande behov ingår bl, a, grusväg som förbinder tätorteroch kommuncentra. Kostnaden för att förbättra och förse dessa vägar medvaraktigt slitlager har beräknats till ca 250 milj. kr. Vidare finns förstärkningsbehov väg för atthöja den tillåtna belastningen från 8/12 till 10/16 tons axel- ochboggitryck, vilket medför en kostnad av ca930 milj, kr. Kostnaden för att väg upplåten för 10/16 tonsaxel- och boggitryck kunna bibehålla denna belastning uppgår enligt verket till ca 1 820 milj. kr, Slutiigen anges att grusväg med en trafik på mer än 400 fordon perårsmedel-dygn bör förbättras och förses med varaktigt slitlager till en kostnadav ca 750 milj, kr. 4 1975.1 saml. Prop.1975:1 Bilaga 8 50 Sammanfattningsvis uppgår såledeskostnaden för att åtgärda redan existerande behov till 4 000 milj, kr. Dettakräver en årlig insats på 270 milj. kr. exkl. gemensamma kostnader underfemtonårsperioden fram . Denna satsning täcker av detinventerade förbättringsbehovet relaterat till förväntade trafik. framhåller ätt i ett betydandeantal fall medför förstärknings- och andra förbättringsarbeten, som insattespå ett tidigt stadium, att i och för sigangelägna nybyggnadsåtgärder kan senareläggas. Detta gäller såvälhuvudvägnätet sorii de sekundära och tertiära vägnäten. Det är därför angelägetatt medelstilldelningen till väghållningen blir sådan att utrymme finns förförbättringsåtgärder. Därtill kommer att dessa åtgärder är av stor betydelseför att skapa en balanserad sysselsättning. Arbetena utförs i stor utsträckningunder vintermånaderna, då alternativ sysselsättning ofta saknas. programnivå A för år 1976uppgår till 1 380 milj, kr. (exkl. 14 milj. kr. till följd av ökatlönekostnadspålägg) med en fördelning på delprogrammen som framgår av följandesammanställning. Till delprogram direkt hänförbara kostnader Gemensamma kostnader kalkylmässigt fördelade milj, kr. Ett reellt oförändrat anslaginnebär ca 1 339 milj. kr. Av pris- och löneomräkningen, som uppgår till ca 184milj. kr., kan ca 87 milj, kr. hänföras till högre asfalt- och oljegmspriser m,m, som följd av energikrisen. Den reellavolymökningen begränsar sig till 55 milj. kr. i programnivå A. Denna nivå ärenligt ett minimialternativ och kan sägas utgöra ett vidmakthållandeprogram fördriftverksamheten. Någon inhämtning av det ackumulerade behovet är intemöjlig. I huvudsak innebär nivå A att underhållsarbetenutförs som i princip svarar mot det årliga behovet; förbättringsarbetenutförs i den omfattning som krävs för att uppnå en balanserad driftverksamhet. Programnivå B, somutgör verkets alt. I, innebär utöver nivå A en kostnadsökning med 105 milj, kr,, varav 48 milj, kr, fördelaspå under- Prop.1975:1 Bilaga 8 51 hullsarbetenoch återstående 57 milj, kr. Nivån karaktäriseras avvägverket som ett återhämtningsprogram och möjliggör en planmässigåterhämtning av det tidigare redovisade ackumuleradebehovet av underhållsarbeten och därav följande förbättringsarbeten. Programnivå C, som utgör verkets alt. II och III, kan betecknas som ettregionalpolitiskt inriktat program och medger att ytterligare 200 milj. kr. kansatsas på förbättringsarbeten för att kunna åtgärdadet tidigare redovisade, redan existerande behovet på det sekundära ochtertiära vägnätet. Verketframhåller att man minskat driftpersonalen med ca 1400 personer, vilket motsvarar en lönekostnad på ca 90 milj. kr. i 1974års lönenivå. har en nedskärning av denegna maskinparken skett med bl, a. ca 400 lastbilar och ca 300 väghyvlar. Enviss överkapacitet vad gäller driftpersonalen, dock med regionalaavvikelser, beräknas föreligga även för . Svårigheterna att i nödvändigomfattning omstationera personalen har likväl medfört ett visstrekryteringsbehov inom vissa län . begäran om investeringar ifordons- och maskinparken, som redovisas i det följande under kapitalbudgeten,har enligt verket ett nära samband med framför allt servicearbetena inom denstatliga vägdriften. Detta beror på att servicenivån är dimensionerande förden egna maskinparken liksom i huvudsak för den fasta personalen. Efter denunder senare år kraftiga neddragningen av maskinparken krävs enligt verketbetydande ökningar av investeringsanslaget för att genom ersättningsanskaffningarkunna bibehålla maskinparken vid nuvarande nivå. Vid en oförändrad reellanslagsnivå måste verket påbörja en ytterligare minskning av maskinparken medca 150 lastbilar, 250 väghyvlar, 300 lastmaskiner och 300 paketbilar. För attbevara en rimlig fördelning mellan de personella och maskinella resursernaskulle detta nödvändiggöra en minskning av driftpersonalen med ca 900personer. 2.3.Byggande av statliga vägar Detta anslag, som i likhet med föregåendeanslag är ett kalenderårsanslag och avser framförliggande kalenderår, omfattarny- och ombyggnadsåtgärder på det statliga vägnätet. hardessa åtgärder i huvudsak fått inriktas på huvudvägnätet och övriga vägar medstor såväl kollektiv som individuell trafik. Som tidigare nämntspågår planenligt en revidering av för investeringar på det statligavägnätet. Som ett första steg i planläggningen har under år 1974genomfört en behovsinventering avseende perioden 19761990. Inventeringen haromfattat dels vilka åtgärder som erfordras på vägnätet för att tillgodose 1990års prognostiserade trafik, dels vilka åtgärder som erfordras redan 1975:1 Bilaga 8 52 medhänsyn till trafik för att landets olika delar skall få en i förhållandetill trafikbehoven likvärdig transportstandard. Behovet av åtgärder på befintliga vägarhar bedömts med utgångspunkt från ett antal urvalskriterier. Dessa kriterierhar förändrats så till vida att en lägre standard accepterats i jämförelse medföregående inventering. Av urvalskriterierna framgår om åtgärdskall utredas. Vid val av åtgärd övervägs i första hand förbättring som kanavse förstärkning, breddning och punktförbättring och i andra hand om- ellernybyggnad. Behov av både förbättring av befintligväg och byggande av ny väg kan föreligga fram till år 1990.Förbättring av befinflig väg kan därvid ivissa fall möjliggöra en senareläggning av ombyggnad. För att få ett mått påinvesteringsbehovet har således åtgärder och kostnadersatta i relation till en prognostiserad årsdygnstrafik framtagits. Föratt dessutom erhålla ett mått på vilka åtgärder som redan borde varit vidtagnahar åtgärderna relaterats till årsdygnstrafiken . De av redovisade preliminäraresultaten framgår av följande tabeller. Den första tabellen anger kostnadernaför ombyggnads-och förbättringsarbeten för olika vägkategorier relaterade till1990 års trafik och den andra det redan existerande behovet med hänsyn till 1972års trafik. Kostnaderför åtgärder enligt behovsinventeringen relaterade till trafik. f B C D 1 U) (E F G H) (K LM) (N O P R) (AC BD) Som framgår av tabellen uppgår det totalabeloppet till ca 24 400 milj. kr., varav ca 16 100milj. vägnätetoch ca 8 300 milj. kr, på de sekundära och tertiära länsvägarna.Förbättringsåtgärder på det sekundära och tertiära vägnätet hänförs till driftav statliga vägar och har i det föregående angetts till ca 5 700 milj. kr. Detinventerade behovet tmder femtonårsperioden som avser byggande av statliga vägar uppgår således till ca 18 700 milj. kr. Kostnaderför åtgärder enligt behovsinventeringen relaterade till 1972 ärs trafik (E F G H) (K LM) (N O P R) Som framgår avtabellen motsvarar redan existerande behov en kostnad av ca 14 700 milj. kr., varav ca 8900 milj. kr. på huvudvägnätet och ca 5 800 milj. kr. på de sekundära ochtertiära länsvägama. Till den statliga driften hänförliga förbättringsarbetenhar beräknats till ca 4 000 milj. kr.,vilket betyder att ca 10 700 milj. kr. avser byggnadssidan med hänsynenbart till dagens trafik. Den årliga medelstilldelningen underperioden 19761990 för att uppfylla den gjorda behovsinventeringen, inkl.gemensamma kostnader om ca 350 milj. kr. , uppgår till ca 1 600 milj. kr.Motsvarande medelsbehov för att enbarttillgodose de i inventeringen redan existerande behoven kan beräknastill ca 950 milj. kr. , varav ca 250 milj. kr. Utöver ordinariemedelstilldelning har de insatser, som AMS gör, inflytande på hur behovet kan tillgodosesunder perioden som helhet. För att en ombyggnad eller förbättring av en vägskall kunna genomföras som beredskapsarbete gäller att objektet skall ingå i behovsinventeringoch i princip vara av sådan angelägenhetatt det är upptaget i flerårsplaner eller långtidsplaner; Prop.1975:1 Bilaga 8 54 behovetav sysselsättning skall föreligga i regionen; objektet inte skallvara planerat att utföras med ordinarie medel då det är aktuelltatt utföra det som beredskapsarbete. Det andra av de tre kraven har medförtatt beredskapsarbeten tidigare företrädesvis varit lokaliserade till skogslänen.De senaste åren har dock kraftiga insatser gjorts även i andra län. Det tredje kravet medför att ettberedskapsarbete inte ändrar behovet av ordinarie medelsbehov i motsvarandegrad under . Större beredskapsarbeten resulterar som regel i enavlastning av ordinarie medelsbehov tidigast efter ca tre till beroendepå beredskapsarbetets storlek. För sådana beredskapsarbeten som endast pågårunder kan dock avlastningen ske tidigare. Koncentreras insatsema i formav mindre objekt till ett fåtal län blir den kortsiktiga minskningen av ordinariemedelsbehov emellertid förhållandevis liten i landet som helhet. Omfattningen av de insatser som AMSkommer att göra kan nu inte förutses, men även vidstora insatser på AMS-sidan finns enligt en nedre gräns för anslag avordinarie medel beroende på dels att kostnader alltid är bundna i pågåendeobjekt, dels att total flexibilitet inte rimligen kan åstadkonamas när detgäller personal och maskiner. Programnivå A, som utgör verkets alt. Ioch II, utgår ifrån att fastställdaflerårsplaner skall kunna fullföljas och uppgår till 838 milj. kr, inkl. 8milj. för ökat lönekostnadspålägg. Detta innebär en anslagsökning med 93milj. men medför likväl en minskad byggnadsvolym med ca 53 milj. kr.jämfört med ordinarie anslag för räknat före energikrisen. Detordinarie anslaget om 745 milj, kr. uppräknat med pris- ochlöneomräkrdngen uppgår nämligen till ca 891 railj. Förklaringen till att man kan minska detreella anslaget för programnivå A jämfört med räknat före energikrisenoch ändå fullgöra flerårsplanema trots stora kostnadsökningar åren 1974 och1975 beror dels på AMS-insatserna undertidigare år, dels på tilläggsanslaget om 115 milj. kr. tillbyggnadsverksamheten och dels på de ca 117 milj. kr. av anslagetsärskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar på totalt200 milj. kr. som tillförs byggandet för . Programnivån innebär att pågående arbetenkan bedrivas utan avbrott och att nystarter kan ske enligt de antagnaflerårsplanema. För att godtagbar sysselsättning skall upprätthållas krävs attca 50 personer av fast anställda ledningspersonal omplaceras tillannat byggnadsdistrikt än där de nu är verksamma. Problemen är störst i östraoch nordvästra byggnadsdistrikten. Programnivån innebär att objekt för enbyggnadskostnad av högst 115 milj, kr. kan utföras helt på entreprenad. Avdenna volym är redan 75 milj, kr. bundna i objekt som påbörjas . 1975:1 Bilaga 8 55 Fördelningen avresurserna vid programnivå A (exkl. 8 milj, kr, för ökat lönekostnadspålägg)framgår av följande sammanställning. (milj,, kr. Resurser bundna i pågående objekt inkl.tunnelbanor, projek tering, moms m.m. samt regional och central administration 665 Resurser till pågående objekt för att förhindra försening i förhållande till flerårsplanema 30 Resurser till starter av nya objekt 135 Nivå B, som utgör verketsalt. III, innebär ett anslag av 928 milj. kr. en ökning med 90 milj. kr.utöver nivå A. Nivån karaktäriseras av som ett länsvägsinriktatprogram. De ökade medlen avses användas till att fortsätta det påbörjade programmetmed att förstärka sådana broar på länsvägnätet som på en längre sträckabegränsar bärigheten. För detta ändamål satsas 30 milj. kr. Vidare framhållsatt flera länsvägsobjekt i flerårsplanema är så angelägna att byggstart ommöjligt bör tidigareläggas. För att starta ett flertal sådana objekt ett årtidigare än planerat avses 40 milj. kr. Slutligen satsas 10 milj. kr.på att ersätta vissa färjor med broar samt 10 milj. kr. till gemensammakostnader m. m. för den utökade verksamheten. Nivå B ger enligtvägverket utrymme för ökade satsningar på objekt av stor regionalpolilisk ochsamhällsekonomisk betydelse. skapas möjigheter till bättrekapacitetsutnyttjande av egna resurser. Nivå C innebär enytterligare uppräkning med 95 milj. kr. till 1 023 milj. kr. och betecknas avvägverket som ett riksvägsinriktat program. Till följd av verkets prioriteringav driftverksamheten ingår inte denna nivå i något av de tre föreslagnaverksamhetsalternativen. Särskilda byggnads- ochförrätlringsåtgärder avseende statliga vägar Från anslaget bestridskostnadema för de särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseendestatliga vägar som kan aktualiseras av konjunkturmässiga eller andra skäl.Planeringen av ifrågakommande åtgärder, som i första hand bör inriktas påarbeten, som på en gång är från sysselsättningssynpunkt värdefulla ochvägpolitiskt angelägna, sker i samråd med arbetsmarknadsverket. Anslaget stårtill regeringens disposition för att vid behov användas efter förslag beträffandefördelningen mellan drift- och byggnadsåtgärder som upprättas i samråd mellanvägverket och AMS. har riksdagenanvisat 200 milj. kr. som av Kungl. Maj:t fördelats med 117 milj. kr. tillbyggande av statliga vägar och 83 milj. kr. till drift av statliga vägar. anser det angeläget att hålla deordinarie anslagen och det 1975:1 Bilaga 8 S6 Då det är svårt att fömtse läget på arbetsmarknaden är det även svårt att ange det belopp för särskildabyggnads- och förbättringsåtgärder som bör ställas till förfogande för att ökasysselsättningen totalt, regionalt och lokalt. eftersträvar emellertid att hålla en projekteringsreserv av storleksordningen8001 000 milj. kr. för att snabbt kunna göra de insatser som statsmakterna kan kräva i vissa arbetsmarknadslägen. Då avsiktenmed det särskilda anslaget är, att detta endast skall utnyttjas dåarbetsmarknadspolitiska skäl föreligger och då endast i den omfattning somläget kräver, bör detta anslag, för att skapa nödvändig handlingsfrihet, kunnahöjas till 400 milj. kr. Bidrag till drift av kommunala vägar och gator Anslaget är ettkalenderårsanslag, där bidragsdelen avser det löpande kalenderåret. För /76begärs således bidragsmedel för kalenderåret1975 medan administrationsdelen avser . Under anslagetredovisas bidragsgivningen till drift av allmänna vägar och gator som är nödvändiga för denallmänna samfärdseln inom de kommuner som är väghållare. Bidrag utgår i mån av tillgång på medelmed av det belopp, vartill kostnaderna för drift av de bidragsberättigadevägarna och gatorna beräknas skäligen böra uppgå. Driftkostnaderna fastställsför en tvåårsperiod av statens vägverk medutgångspunkt från av koimuunerna lämnade uppgifter. har författningsenligten driftkostnadsberäkning förtvåårsperioden 19741975 genomförts och fastställts. Vid omprövningenav driftkostnaderna har beaktats prisutvecklingen och trafikökningen fr. o. m. samt de ändringar iväghållningen som vissa konununer fått bl. a. genom skilda beslut avregeringen rörande kommunsammanläggningar. Eldigtdriftkostnadsberäkningen som i hög grad påverkats av fördyringar på grund av energikrisen uppgår den beräknade skäliga årliga driftkostnaden till215 milj. kr., vilket motsvarar ett statsbidrag av 204,3 milj. kr. Verketfinner det angeläget att för budgetåret1975/76 () bidragsmedel anvisas i den omfattning somerfordras för att täcka den fastställda kostnaden. Detta kräver sålunda ettbidragsbelopp på 204,3 milj. kr. En eventuell ökad driftkostnad till följdav väsentliga förändringar i väghållningen kan påkalla en mindre jämkning av deför fastställda driftkostnaderna varför bidragsbeloppet har höjts till205 milj. kr.