prop · FZ03152 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76: 152 1975/76: 152 med förslag tillåtgärder för försörjningsberedskapen Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen läggs fram förslag till åtgärder för försörjningsberedskapeninför fredskriser, avspärrning och krig. Beredskapenfrämst för fredskriser föreslås höjd genom fredskrislagring av petrokemiskaprodukter m. m. Kostnaden för denna lagring, som beräknas till sammanlagt ca520 milj. kr. , föreslås täckas genom förhöjt ullag över densärskilda beredskapsavgiften för oljeprodukter med början . Åtgärderröreslå.s föratt förbättra reglerings- och ransoneringsberedskapen påenergiområdet infor olika slag av kriser, främsl fredskriser. a. anmälsriktlinjer för reglering av drivmedelsförbrukningen och ransonering aveldningsolja. Dessutom anges principerna för en ledningsorganisation. Nugällande oljelagringsprogram 1970-1976 föreslås förlängt med . Förslaganmäls till anslag för /77 för överstyrelsen för ekonomisktförsvar samt för de i propositionen i övrigt angivna utgiftsbehoven. Anslagtas upp på driftbudgeten med 129,2 milj. kr. och på kapitalbudgeten med 115,2milj. Därutöver beräknas under budgetåret från Oljelagringsfondenrekvireras 275 milj. kr. för investeringar i lagervaror och förrådsutrymmen. Ianslutning till förslagen läggs fram förslag lill lag om skyldighel förnäringsidkare att medverka vid lagring för försörjningsberedskap, lag omkriskoppling m. m. samt lag om ändring i lagen om särskild berdskapsavgifi föroljeprodukter. 1 1975/76. Prop.1975/76:152 2 Lagom skyldighet för näringsidkare att medverka vid lagring för försörjningsberedskap 1 §Näringsidkare som i icke obetydlig omfattning förbrukar sådan för folk- försörjningen viktig vara, som staten håller i lager för att utnyttjas när krig eller krigsfara råder eller införseln av varor till riket minskar av annan an ledning, kan åläggas all 1. till staten upplåta befintligt lagerutrymme ellerplats för uppförande av sådani utrymme, 2. inköpa vara från sådant lager, om det behövs föromsättningen av varulagret. Åläggandeenligl första stycket meddelas av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer. 2 §Näringsidkare är berättigad till ersättning av staten för upplåtelse av lagerutrymme och plats för uppförande av sådani utrymme samt för mer kostnad vid inköp från lager som avses i 1 §. 3§Tvist om ersättning prövas av allmän domstol. 4 §Tillsynen över efterlevnaden av denna lag och med stöd av lagen med delade föreskrifter utövas av myndighet som regeringen bestämmer. Tillsynsmyndighetenutbetalar ersättning enligt denna lag. 5 § äger för inventering och besiktning tillträde tilllager som avses i denna lag. Myndigheten har också rätt att efler anfordrantaga del av sådana avtal, handeisböcker, korrespondens och andra handlingar,som rör lagringen. 6 § får meddela föreläggande som behövs för att dennalag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen skall efterievas. 1beslut om föreläggande kan tillsynsmyndigheten utsätta vile. 7 §Den som har deltagit i tillsyn enligt denna lag eller på annat säu har tagit befattning med ärende som avses i lagen far ej obehörigen yppa eller nyttja vad han därvid har erfarit om yrkeshemlighet eller affärsförhållande. Prop.1975/76:152 3 8 §Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet, som ej är ringa, underiåter alt följa föreskrift som har meddelats enligt denna lag dömes till böter eller fängelse . Densom har åsidosatt vitesföreläggande dömes ej till ansvar för gärning somomfattas av föreläggandet. 9 §Mot beslut av myndighet enligt 1 § föres talan hos regeringen genom besvär. Motannat beslut som myndighet har meddelat enligt denna lag eller enligtföreskrifter som har utfärdats med stöd av lagen föres talan hos kammarrättengenom besvär. Beslutskall lända till efterrättelse ulan hinder av anförda besvär, om ej annalföreskrives. Dennalag träder i kraft . 1975/76:152 4 Lagom kriskoppling m. m. 1 §Vid varmvattenberedning, gemensam för flera bostäder eller lokaler (central varmvatlenberedning), skall finnas installerade dels särskild anord ning (kriskoppling) eller annan lämplig regleringsanordning som möjliggör tillförsel av kallt vatten till tappvarmvattensystem i samband med central avstängning av , dels mätare som registrerar lillflödel av till varmvattenberedare. Dennalag gäller ej vid central varmvatlenberedning för endast två bostadslägenhetereller för byggnad som huvudsakligen är inrättad för industriändamål eller förhälso- eller sjukvård. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fåri särskilda fall besluta om ytterligare undantag. 2 § Tillsynen över efterievnaden av denna lag och de föreskrifter somhar meddelats med stöd av lagen utövas av myndighet som regeringen bestämmer. 3 § äger för besiktning tillträde till byggnad, varisådan central varmvatlenberedning förekommer som omfattas av denna lag. 4 § får meddela föreläggande som behövs för alt dennalag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen skall efterievas. 1beslut om föreläggande kan tillsynsmyndigheten utsätta vite. 5 §Den som bryter mot I S eller föreskrift som har meddelats enligl denna lag dömes lill böter. Densom har åsidosatt vitesföreläggande dömes ej till ansvar för gärning somomfattas av föreläggandel. 6 §Mot beslut av tillsynsmyndighet enligt 4 S föres talan hos kammarrätten genom besvär. Beslut skall lända till efterrättelse utan hinder av anförda besvär, om ej annat föreskrives. Dennalag träder i kraft . Beträffande installation enligt 1 § ibyggnad, som har uppförts eller för vilken byggnadslov har beviljats före den 1januari 1977, äger lagen tillämpning . Prop.1975/76:152 5 Lagom ändring i lagen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift för Härigenomföreskrives i fråga om lagen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift föroljeprodukter' dels att lagen skall äga fortsalt giltighet lill utgången av år1981, dels att 2 § skall ha nedan angivna lydelse. Särskildberedskapsavgift utgår för Särskild beredskapsavgift utgår bensin med för liter och för utgången av juni månad 1979 för ben- motorbrännolja, eldningsolja och sin med för liter och för mo- bunkerolja med för ku- torbrännolja, eldningsolja och bun- bikmeter. kerolja med för kubikme- tersaml dåre;fler lör bensin med ett öre lör liter och för motorbrännolja, eldningsoljaoch bunkerolja med för kubikmeter. Dennalag träder i krafl . ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:275. ' Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , , Propositionmed förslag till åtgärder för försörjningsberedskapen. 1975/76:100 (bil. 12 s. 69-71) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, för /77 beräkna lillÖverstyrelsen för ekonomiskt försvar ett förslagsanslag av ,lill Lån till utbyggnad av oljelagringen ett investeringsanslag av 5 800 000kr., till Lån till teko-, sko- och garveriindustrier ett investeringsanslag av10 , lill Lagring för beredskapsändamål ett investeringsanslag av40 . och till Förrådsanläggningar m.m. ett investeringsanslag av . Jag återkommer till dessa frågor. Delekonomiska försvaret bygger i alll väsentligt på del fredslida samhälletsresurser. Planläggning och övriga beredskapsålgärder i fred inriktas på attgöra del möjligt att vid krig, avspärrning och i viss ulsträckning även andrakriser tillhandahålla de varor och tjänster som behövs för landets försörjningoch försvar. Det ekonomiska försvaret innefattar alla de personella ochmateriella resurser samt all den verksamhet i övrigi som krävs för all uppnå entillfredsställande försörjningsberedskap. Sålunda ingår beredskapsåtgärder sombl. a. berör råvaruproduktion, industriell förädling, handel, försörjning medenergi och arbetskraft, transporlverksamhet, väghållning, post- ochbankväsende m. m. Envägledande princip i beredskapsplaneringen är all den som ansvarar för en vissför det ekonomiska försvaret betydelsefull verksamhel i fred också bör haansvar för denna verksamhel i kris och krig. Härigenom möjliggörs en smidigövergång från freds- till krigs- och krissamhälle. Överstyrelsen förekonomiskt försvar svarar för den nödvändiga samordningen och för sådanaåtgärder som inte naluriigen faller inom annan myndighets ansvarsområde. Prop.1975/76:152 7 Deplaneringsförutsättningar som gäller för det ekonomiska försvaret skiljer sigpå flera sätt från vad som gäller för det militära försvaret och civilförsvaret.Avgörande for våra möjligheter alt upprätthålla viktiga samhällsfunktionerunder kriser och krig är det svenska samhällets och i synnerhet näringslivetskapacitet och dess förmåga lill snabb anpassning ochomställning vid olika krissituationer. Staten förfogar bara delvis över dessaresurser i fredstid. Inte heller kan näringslivets ulveckling på kort siktnämnvärt påverkas. Verksamheten i fred inom det ekonomiska försvaret bestårtill väsentliga delar av åtgärder som syftar till att i krissituationermöjliggöra fortsatt nödvändig verksamhet i det svenska samhället saml att ikrig stödja våra försvarsansträngningar. Dessa åtgärder utgörs avkompletteringar av näringslivets resurser i form av beredskapslager,reservproduktionsutrustningar m. m., av olika stödåtgärder för att behållaproduktionskapacitet samt av planering av verksamheten vid kriser eller i krig.Åtgärderna är som regel marginella jämfört med näringslivets omfattning iövrigt. De är vanligtvis inte särskilt tekniskt komplicerade och har. medundantag för insatserna inom energiområdet, varit av relativtbegränsad ekonomisk räckvidd. 1974års försvarsutredning har bl. a. haft till uppgift att överväga och lämnaförslag om de olika totalförsvarsgrenarnas uppgifter i stort och principiellainriktning. 1 ett delbetänkande (SOU 1976:5) Säkerhetspolitik och totalförsvarhar utredningen anmält bl. a. vissa principiella överväganden rörande detekonomiska försvaret. Utredningenhar vid sina överväganden haft tillgång tillförsörjningsbe-redskapsutredningens betänkande (SOU 1975:57) Varuförsörjning ikristid och Energiberedskapsulredningens betänkande (SOU 1975:60-61) Energiberedskapför kristid. Ifråga om fredskriser har försvarsutredningen kommit lill den slutsatsen alt detär rationellt alt det ekonomiska försvaret ansvarar för de förberedelser sombehövs för att vi skall kunna möta en fredskris. Den planeringen bör syfta tillatt så långt möjligt upprätthålla normal produktion, export och sysselsättningsamt att undvika störningar i vikliga samhällsfunktioner. Planeringen börunder främst avse importbortfall av olja och oljeprodukter,däri inbegripet vissa kemiska produkter. 1975/76:152 8 2Försörjningsberedskapsutredningen (FBU) 2.1 Inledning Delsvenska näringslivets omvandling påverkar försörjningsberedskapen och därmedockså behovet av beredskapsålgärder. Tullsänkningar och slopande av tullar ochandra handelshinder har påskyndat utvecklingen inom industri och handel motallt större enheter med specialinriktad verksamhel. De enskilda förelagen bliri ökad utsträckning internationaliserade genom investeringar i ett flertalländer. Handeln över gränserna med råvaror, halvfabrikat och färdigvaror ökar.Rationaliseringar och därmed ökad snabbhet i kommunikationer och transporterhar underiätial denna utveckling. Omvandlingenhar i väsentliga avseenden inneburit betydande fördelar för samhället. Denlångtgående internationella arbetsfördelningen har nedbringatproduktionskostnaderna och därigenom medverkat till att levnadsstandarden harkunnat höjas. Den snabba tekniska utvecklingen har haft stor betydelse i deltasammanhang. Dessa förändringar har påverkat förutsättningarna för detekonomiska försvaret. 1 och med en fortgående internationalisering harberoendet av omväriden kommit att öka. Bortfall eller minskning av produktioninom vissa industribranscher liksom nedgång i näringslivets lageruthållighet -förhållandet mellan lager och förbrukning - ställer ökade krav på detekonomiska försvaret. Åtgärder för det ekonomiska försvaret får ses som enviktig del av samhällets ansträngningar för att skapa förtroende förneutralitetspolitiken. Den framtida utvecklingen kan fömtses komrria att skärpakraven på en effektivt utformad försörjningsberedskap. Moldenna bakgrund tillkallade dåvarande chefen för den 4 maj1975 fem sakkunniga med uppdrag all utreda beredskapen i fråga om vissvamförsörjning. Utredningsuppdraget avsåg försörjningsberedskapen i fråga omvaror som ingår i överstyrelsens för ekonomiskt försvar ansvarsområde medundantag av energisektorn. De sakkunnigas arbete skulle bedrivas så all förslagrörande försörjningsberedskapen för tekovaror och skodon kunde föreläggas 1972års riksdag. Desakkunniga', som antog namnet försörjningsberedskapsutredningen (FBU),överiämnade delbeiänkandet (Ds H 1972:3) Kläder och skor -försörjningen i en kristid. Delbeiänkandetlåg lill grund för beslut av riksdag (prop. 1972:127, FöU 1972:25,rskr 1972:325) om åtgärder bl. a. avskrivningslån för investeringar i maskineroch byggnader, som syftar lill all förstärka försörjningsberedskapen inomtextil-, konfektions- och skosektorerna. Åtgärderna kan bedömas ha medförtgynnsamma återverkningar på lönsamheten inom be- 'LandshövdingKarl , ordförande, ledamöierna av och , pol.mag. 1975/76:152 9 rördaindustrier och medverkat till att en väsentlig produktionskapacitet kunnatbibehållas inom landet. Utvecklingenunder senare tid har emellertid ställt större krav på statliga stödåtgärder änvad som kunde förutses då stödprogrammet antogs. Regeringen lade därför hösten1975 fram förslag till ytteriigare åtgärder på beklädnadsområdel, som bedömdesnödvändiga av försönningsberedskaps-skäl. Förslagen godkändes av (prop. 1975/76:57, NU 1975/76:15. rskr 1975/76:107). FBUöveriämnade sitt slutbetänkande (SOU 1975:57)Varuförsörjning i kristid. 1 detta behandlas principiella frågor rörande försörjningsberedskapeninom andra områden än livsmedels-, bränsle- och beklädnadsområdena. Fem förförsörjningsberedskapen grundläggande ämnesområden tas upp till behandling,nämligen - uthållighet och försörjningsstandard ifråga om varuförsörjningen, - behovet av beredskapslager som är avsedda altutnyttjas då riket är i krig eller vid krig eller krigsfara i rikets näraomvärid, - behovet av särskilda s. k. fredskrislager somfrämst är avsedda att utnyttjas då tillförseln till riket av viktiga varoravbryts eller försvåras av annan anledning än krig eller krigsfara i riketsnära omvärid, - fördelningen av ansvaret och kostnaderna förberedskaps- och fredskrislager mellan näringsliv och samhället samt - behovet av planeringsåtgärder och administrativaresurser inom det ekonomiska försvaret och samordningen med andra myndigheteroch med näringslivets organisationer. Ianslulning härtill behandlas frågor som sammanhänger med den internationellautvecklingen och de förpliktelser påtagit sig i ekonomiskt ochhandelspolitiskt hänseende. Härutöver analyseras den offentliga upphandlingenoch stöd till nedläggningshotad tillverkning som led i försörjningsberedskapen.Sjukvårdssektorn och del petrokemiska varuområdet, liksom industrins behov i enkristid av reservdelar för den egna maskinparken har bedömts vara särskiltproblematiska från beredskapssynpunkl och ägnas därför särskild uppmärksamhet ibetänkandet. FBUlägger fram förslag lill lag om beredskapslager och fredskrislager som reglerarnäringslivets medverkan i lagringen. Härutöver föreslås en ändring i 41 >;kommunalskaltelagen (1928:370) som innebär att företag som hållerfredskrislager på vissa villkor kan medges särskilda skattemässiga fördelar vidvärderingen av lagret i fråga. Tillbetänkandet har fogats ett särskilt yttrande av experten . Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av överbefälhavaren (),försvarets sjukvårdsstyrelse, (), ,, statskontoret, ().riksrevisionsverket (RRV), (), lantbrukssiyrelsen, sta- 1975/76:152 10 tensjordbruksnämnd (JN), kommerskollegium (KK), som bifogat yttranden av Stockholmshandelskammare, handelskammare och handelskammaren i -, (), statens pris-och kartellnämnd (SPK), , överstyrelsen för ekonomiskt försvar(ÖEF), statens induslriverk (SIND), (), Sverigesgeologiska undersökning (SGU), . Apoteksbolaget AB.Jernkontoret, (), , (), (), Representanlföreningenför utländska farmacev-tiska industrier (RUFI), (), , , , hantverks- och induslriorganisalion (SHIO), Sverigeskemiska indusl-rikontor, . ,i (LO), som bifogat ytirande frånBeklädnadsarbetarnas förbund, () ochSveriges farmaceviförbund. Iplaneringen av försörjningsberedskapen undersöks möjligheterna att täcka debedömda behoven av förnödenheter i ett krisläge. 1 de fall då den inhemskaproduktionen tillsammans med tillgängliga lagerresurser hos företagen bedömsotillräckliga för att tillgodose behoven i ett krisläge övervägs i planeringenandra möjligheter för att täcka behoven - utökning eller ändring av denbefintliga produktionskapaciteten, upplagande av nyproduktion, krisimport samtbereskapslagring. I deförsörjningsplaner som ÖEF upprättar för varuområden med ell otillfredsställandeförsörjningsläge görs en avvägning mellan olika metoder med beaktande avkostnaderna för respektive alternativ och med hänsyn till hur snabbi ell behovberäknas uppkomma. Attplanera för en reglering och omställning av konsumtion och produktion under enkrislid ställer förhållandevis små krav på statliga medel eftersom det här rörsig om administrativa åtgärder. En beredskapslagring kräver däremot betydandeinvesteringsmedel och medför kostnader för bl. a. räntor, lagringsutrymmen,omsättning och i ogynnsamma fall även kväll tetsföriuster. Ävenalternativet alt la upp en nyproduktion i en krisperiod kan bli kostsamteftersom särskilda åtgärder i många fall blir nödvändiga redan under fredstid. Produktionsbevarandeåtgärder kan ibland behöva övervägas för alt hindra att produktionen avsärskilt betydelsefulla varor minskar eller upphör. Sådana åtgärder som främstvidtagits inom beklädnadsområdet, medför särskilda kostnader för staten, vilkafår ställas mot kostnaderna för andra alternativ. 1975/76:152 H Deöverväganden som har gjorts i olika sammanhang har i många fall lett lillslutsatsen att en beredskapslagring är nödvändig för alt tillgodosekrisbehoven. Denstatliga beredskapslagringen inleddes genom beslut av riksdag.Lagringen kom till en början att avse ett relativt begränsat antal importeraderåvaror som bedömdes vara av särskild betydelse vid en avspärrning avvarutilirörseln. Beredskapslagringen omhänderhades av . Deberedskapslager som byggts upp kom till stor del att förbrukas under krigettrots en under vissa lidsperioder relativt betydande utrikeshandel. för ekonomisk försvarsberedskap (REF) bildades år 1948påbörjades en återuppbyggnad av beredskapslagringen som i början av 1950-taletkom alt bli betydande med anledning av . En merlångsiktig ökning av beredskapslagringen skedde under 1960-ialei. Denna hadesom bakgrund den kraftiga strukturomvandlingen av näringsliv och samhälle. Deninhemska produktionskapaciteten minskade på fiera frånförsörjningsberedskapssynpunkt viktiga varuområden somlager-uthållighelen inom industrin gick ned. Utvecklingenav del kredilutrymme som ställdes till REF:s sedermera överstyrelsens förekonomisk försvarsberedskap (numera överstyrelsen för ekonomiskt försvar)förfogande, framgår av följande sammanställning. Ar Kredit (milj.kr.) Härtillkom varor lill ett värde av över 100 milj. kr. som inköptes med medel från dentidigare reservförrådsnämnden. ÖEF:sberedskapslagringsverksamhet finansierades med en röriig krediti . Denunder fortsatta strukturomvandlingen har inneburit alt allt störrekrav ställs på det ekonomiska försvaret. Detta har bl. a. medfört att ÖEFtilldelats ökade medel för beredskapslagring. Finansieringen avberedskapslagringen lades om så att den tidigare röriiga krediten hosriksgäldskoniorel ersattes med en särskild fond för beredskapslagring. ÖEF:sdel i denna fond uppgår /76 lill 997 milj. kr. Åleranskaffningsvärdetav ÖEF:s beredskapslager uppgick till ca 1 600 milj. kr. varavdrygl 600 milj. kr. 1975/76:152 12 Avgörandebelydelse för bedömningen av omfattning och sammansättning av erförderiigberedskapslagring har de anlaganden som görs beträffande denförsörjningsuthållighel och den försörjningsstandard som skall kunnaupprätthållas i en kristid samt om den utrikeshandel som bedöms kunna ske. Någonsärskild övergripande målsättning för del ekonomiska försvaret har intepreciserats av statsmakterna. Vissa ställningstaganden har dock gjorts lill iförsta hand försörjningsulhållighelen, främsl i samband med de förslag lillplaner för beredskapslagringen som framlagts av ÖEF. Den målsättning förberedskapslagringen som angavs i ÖEF:s förslag till lagringsplan för åren1970-1975 fömtsatte ett läge med total avspärrning och innebar allberedskapslagringen lillsammans med möjlig nedskärning av näringslivets lageroch eventuell produktion skulle läcka behoven för dels ell års nedskuren förbrukningav varor som erfordras för folkförsörjningens nödvändiga behov, delsförsvarsmaktens och andra myndigheters behov av färdigvaror, avsedda förcivilbefolkningens försörjning i ett utrymnings-läge. Målsättningenför beredskapslagringen uttrycktes under 1950-1960-lalen på ett liknande sättmen avsåg en uthållighet vid fullständig avspärrning. Sedanår 1970 pågår inom det ekonomiska försvaret försök med långsiktsplanering.Enligt de anvisningar som fastställts av regeringen, senast förperspektivsiudie del 2, anges alt studierna skall ske mot bakgrund av ett antalkris- och angreppsfall, som utgör exempel på tänkbara framtida miljöer i vilkadet ekonomiska försvaret skall kunna verka. 1 samtliga dessa fall förutsättsutrikeshandel kunna äga rum i viss utsträckning. Treav de i anvisningarna angivna krisfallen avser fredskriser. Härmed avses lägendå produktion, sysselsättning, export och konsumtion inte kan upprätthållas inormal omfattning på grund av importborlfall av en eller fieraförsörjningsviktiga varor utan att det är krig eller krigsfara i vår näraomvärid. Enbetydande uppbyggnad av lager främst avsedda för fredskrisändamål pågår i frågaom råolja och eldningsolja. Någonsärskild fredskrislagring av varor utanför oljeområdet förekommer däremot inteför närvarande. Genombeslul av riksdag (prop. 1973:194, FöU 1973:27, rskr 1973:366) antogsett program för ökning av beredskapslagringen med 3 milj, m' råolja. Lagringenmotiveras huvudsakligen av behovet av oljeprodukter i en fredskris. Kostnadenför programmet beräknades i dåvarande kostnadsläge till omkring 1 120 milj.kr, och bestrids med en särskild beredskapsavgift för oljeprodukter, 1974års riksdag (prop. 1974:85, bil, 9, FöU 1974:17, rskr 1974:142) antog ettprogram för att öka statens lagringskapacitet i fråga om eldningsoljor.Avsikten är all av kommuner och enskilda företag, som bygger bergrumsanläggningar,förvärva dispositionsrätten till lagerutrymmen med en 1975/76:152 13 sammanlagdlagerkapacitet för 1 milj. m' eldningsolja. Vid1975 års (prop. 1975:30, FöU 1975:15, rskr 1975:205) antogs ettprincipprogram om ytteriigare ökning av beredskapslagren för främstfredskrisbehov av råolja och oljeprodukter motsvarande 3 milj. m råolja. 2.2.3Siöd till nedläggningshotad industri Under1960-talet och början av 1970 skedde en kraftig nedgång i den svenskaproduktionen av beklädnadsvaror. För att motverka denna utveckling, som påvissa områden hotade att medföra en i ett krisläge otillräckligproduktionskapacitet, beslöt efter förslag av regeringen om vissastödåtgärder för den inhemska produktionen (prop. 1972:127, FöU 1972:25, rskr1972:325), a. avskrivningslån och lånegaranti för investeringar i maskiner ochbyggnader, upphandling av uniformstyg samt samråd vid upphandling av tekovaroroch skor. Avskrivningslånoch kreditgaranti kan ges till förelag inom teko-, sko-och garveriindustrin föranskaffning av maskiner, ny-, till- eller ombyggnad av fabrikslokaler saml förförvärv av fabriksbyggnader. Avskrivningslånfår utgå med belopp som högst motsvarar av in-vesleringsutgiften. Lånen ärränte- och amorteringsfria och avskrivs med lika stora åriiga belopp under en10-årsperiod vad gäller maskiner och vad gäller byggnader.