prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Industrins fasta investeringar förväntas ickedesto mindre öka i synnerhet beträffande maskin-investeringarna, men ävenbyggnadsinvesteringarna kan väntas ligga på en förhållandevis hög nivå tUlföljd av att den 40-procentiga investeringsavgiften avskaffas för oprioriteratbyggande. Däremot kan bostadsbyggandet vänias gå ned. De totala fastainvesteringarna skulle härigenom öka med 1975. De offentliga utgifternatorde hållas tUlbaka något bl. a. i syfte att bidra tUl alt begränsaunderskottet i bytesbalansen. För den offentliga konsumlionsvolymen tordeökningstakten hållas vid 1975. EhuruUtveckUngen på arbetsmarknaden väntas medföra en sjunkande sysselsättningtorde arbetslösheten ändå bli måttlig 1975. Löntagarnas nominellaförtjänstutvecklmg bedöms bli något dämpad i förhållande tUl 1974, vilket ändåtorde medföra en total lönesummeökning på 1975. Till följd av denkvardröjande effekten av de konsumlionsslimulerande åtgärder regeringen vidtog1974 samt de ytterligare åtgärder som vidtogs i samband medgranskningen av den inkomstpolitiska helhetslösningen 1974, hålls den dämpningav den privata konsumtionens utveckling, som i annat fall varit sannolik motbakgmnd av förväntade snabba konsumentprisstegringar 1975, tUlbaka. Enbetydande del av den finska exporten går till lill följd av debilaterala handelsavtalen. Detta kan till vissa delar begränsa den finskaindustrins kapacitet att leverera till världen i övrigt och inte minst till devästeuropeiska marknaderna. Den troliga utvecklingen av totala efterfråganmedför att importens ökningstakt kan bromsas 1975. Inte minst fåremellertid den beslutade import-depositionen på under etthalvår en verksam importdämpan-de effekt. Genom en beslutad skärpningav prisreglerings-lagen kan kontraktiva effekter på den privata konsumtionensom följd av att den ökade importkostnaden övervältras på konsumentledet, begränsas. Trotsatt importen knappast ökar volymmässigt blir bytesbalansunderskottet motutlandet betydande 1975. Den totala produktionen väntas komma att avmattaspåtagligt med en volymökning av bmttonationalprodukten 1975 som uppskattastill ca 2 1/. FörNorge blev 1974 ett mycket gynnsamt år trots den svaga utveckUngen i flertaletav . Genom en kombination av hög investeringsefterfrågan och enexpansiv finanspolitik med syfte att stimulera hushållens konsumtion höllssysselsättningen och kapacitetsutnyttjandet på en fortsatt mycket hög nivå.Den norska exporten fick 1 Revideradnationalbudget 1975 69 känningav den internationella konjunkturavmattningen först under årels sista månader.FöreUggande beräkningar ger vid handen alt bruttonationalprodukten ökade med3,vilket är en dryg procentenhet lägre än enligt regeringens nationalbudgetfrån . Del lägre utfallet förklaras delvis av utvecklingen inomsjöfarten. Exkluderas denna blev produktionsökningen . Denprivata konsumtionen hade ökat tämligen långsamt samtförsta . Mot bakgrund av att efterfrågetrycket påinvesteringssidan var mycket starkt sattes finanspolitiska åtgärder in för attöka hushållens reala disponibla inkomster. De finanspolitiska åtgärderna frånmarsapril 1974 omfattade en sänkning av inkomstskatten avbruttoinkomsterna, en höjning av livsmedelssubventionerna, folkpensionerna ochbarnbidragen. Kredilpolitiken gavs enmycket stram inriktning i syfte att hålla kontroll överinvesteringsaktivitetens expansion. Efterden svaga utvecklingen visade den privatakonsumtionen tecken till en påtaglig uppgång . Hushållensreala disponibla inkomster steg mycket kraftigt till följd av regeringensåtgärder och de ingångna nya löneavtalen. Mot bakgrund av denna uppgång iinkomsterna förväntades konsumtionen vid oförändrad konsumtionsbenägenhet stigamed . Utfallet blev emellertid för . Stor osäkerhetknyter sig dock till denna siffra. Bruttoinvesteringarnai fast kapital steg i volym. Mest dynamiska varinvesteringarna inom oljesektom resp. industrin med tillväxttakter på resp. , att jämföra med en ökning av investeringarna inom helanäringslivet exkl. sjöfart och oljeutvinning på . Såväl de offentligainvesteringarna som bostadsinvesteringama ökade endast marginellt. Lagerinvesteringarnaökade påtagligt i volym med en uppgång för såväl export- som import-varulagren. Dennorska exporten stagnerade . I huvudsak får detta emeUertidtillskrivas kapacitetsbegränsningar i exportindustrin. Först mot slutet av åretsynes exporten ha påverkats av konjunkturnedgången utomlands. Importenökade med 1974. Detta innebar en påtaglig inbromsning i förhållandetill ökningen . Inbromsningen förklaras tillstörsta delen av att fartygsimporten minskade efler att 1973 ha ökatmed . Importen till de på oljeutvinning baserade branscherna steg i gengäldmed . Exkluderas fartygsimporten, sjöfarten och oljebranschen, stegimporten . Handelsutvecklingen,en viss försämring av bytesförhållandet geni- emotutlandet och ökade transfereringar och räntebetalningar till utlandet, leddetill ett underskott i bytesbalansen på 5,6 mUjarder norska kr. Exkluderasoljeutvinningsseklorn var underskottet dock endast . Densenaste detaljerade officiella prognosen för utvecklingen under 1975presenterades i nationalbudgeten . Nalionalbud-getens prognosför 1975 innebar en rekordartad tUlväxt om i braltonationalprodukten.1/4 av denna tillväxt skulle oljeulvinningen i svara för, men ävenindustri- och sjöfartsinvesteringama väntades öka starkt. Den privatakonsumtionens tillväxt, redan stimulerad , skuUe accelerera och ökamed . Lagerinvesleringarna föratsågs gå ned med avbrattonationalprodukten. Exporten av varor och tjänster däremot skuUe öka medhela i volym. Attden norska regeringen bedömer det internationella läget något annorlunda nuframgick i samband med att den framlagda propositionenangående inrättande av konjunkturfonder, tUl vilka vissa företag skulleinbetala en del av sin vinst, drogs tillbaka med hänvisning bl.a. tiU den försämrade internationella konjunkturen. I sin stortingsredogörelsei förutser finansminister en försvagning av exportefterfrågani förhållande till national-budgetens prognos. Den inhemska efterfrågan visardock alla tecken på fortsatt expansion. Somtidigare nämnts blev utfallet något lägre än enUgt prognoserna inationalbudgeten. De främsta orsakerna härtill var en svagare utveckling förexporten och den privata konsumtionen. Inför bedömningen av den fortsattautvecklingen anmäler sig därför två huvudfrågor: hur kommer Norgeatt påverkas av den utdragna internationella konjunkturavmattningen och hurkommer den privata konsumtionen att utvecklas? Svagheteni den internationeUa konjunkturen kan tänkas påverka den norska konjunkturenfrämst på två sätt. Dels direkt i form av lägre efterfrågan på norska varor ochtjänster. Dels indirekt genom att företagens förväntningar om en försämradavsättning ulomlands påverkar deras benägenhet att sätta sinainvesteringsplaner i verket. Nar det gäller exporten ger senast tillgängligakonjunklurbarometerdala vid handen att en påtagligomsvängning i pessimistisk riktning skett i det norska näringslivets bedömningav framliden. Detta synes dock mest utgöra en reaktion på nedgången iorderingång från utlandel och den allmänt svagare utveckUngen i de störreOECD-länderna. Barometern visar nämUgen alt orderslockarna bedömssom betryggande för ett stort flertal av förelagen och atl kapacitetsutnyttjandetär oförändrat i förhållande lill tidigare kvartal . Under denförutsättning som görs i delta kapitel om en uppgång i den ekonomiskaaktiviteten inom OECD-området , bör inneliggande order varatillräckliga för att motverka mera omfattan- Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 71 dekontraktiva verkningar från exporten. En sådan utveckling i stort utesluterinte atl enstaka branscher, exempelvis tekoindustrierna blir utsatta förmycket kännbara påfrestningar till följd av den intemationellakonjunkturatvecklingen. För dessa branscher föreslår regeringen selektivastödåtgärder. Vadgäller den privata konsumtionen ger detaljhandelsstalistiken vid handen alt enbetydlig uppgång ägt rum med början i tredje kvartalet och accelereratpåtagligt . Det förefaller sannolikt att den konsumtionsökningsom väntades inträffa kommit igång med en vissförsening. Med den utveckling för hushållens reaUnkomster som ägt rum under1974 och som förväntas krävs det extraordinära störningar för attden påbörjade uppgången i konsumtionen skall bromsas in mera avsevärt under1975. Ifråga om industriinvesteringarna talar två omständigheter för att dessa kommeratt ligga kvar på en hög nivå och t. o. m. väl uppnå den ökning på somprognostiserades i höstens nationalbudget. För det första framgår det avkonjunkturbaromelern alt investeringsbenägenheten inte försvagats.För det andra baseras nationalbud-getens prognos för industrins investeringarpå data om att förelagen avser öka sina investeringar med ivolym. Att tillväxten ändå sattes lill en i förhållande till företagens planerså låg nivå som beror på att man antagit att statsmakterna med en fortsattmycket restriktiv kreditpoUtik skulle söka begränsa industriinvesteringarna istabiliseringspolitiskt syfte. investeringsenkätfrån febmari 1975 visar en nedgång i industrins investeringsplaner iförhållande . Men fortfarande ligger den planeradeinvesteringsnivån över den i nationalbudgeten antagna. Den margmal som såledesuppstått mellan den planerade och den av statsmakterna sanktioneradeinvesteringsvolymen utgör sannolikt en betryggande buffert mot effekterna avett fall i investeringsbenägenhelen. Medhär gjorda antaganden om en något lägre export än den som förutsatts i dennorska nationalbudgeten, en fortsatt hög investeringsaktivitet inomnäringslivet och en accelererande privat konsumtion bör en tillväxttakt ibruttonationalprodukten på vara möj-lig- Enlägre export kommer med stor sannolikhet att minska även importen något i ochmed alt exportindustrins behov av insatsvaror minskar. Denna effekt torde dockinte bli så stor, varför en importökning i linje med tidigare antagna 5 %framstår som sannolik. En sådan utveckling bör medföra ett icke oväsentligthögre bylesbalansunderskott än de . Sammanfattningsvisframstår det som troligt att den norska ekonomin även kommer attutmärkas av hög efterfrågan och full sysselsättning. 3 Utrikeshandeln 3.1 Exporten Entämligen god tiUväxt i varuexporten präglade de tre första kvartalen 1974.Fjärde kvartalet inträffade emellertid elt kraftigt fall i exportvolymen.Härigenom blev exporten som helhet endasl större än 1973,dvs. elt par procent lägre än vad beräkningen i den preliminäranationalbudgeten angav. Exporten av råvaror sjönk kraftigt, med , medan exporten av färdigvaror uppvisade en mer gynnsam utveckling och stegmed . Även vad gällde exportpriserna kom den preliminäranationalbud-getens beräkning alt överskatta den faktiska utvecklingen något ochökningen i exportprisnivån 19731974 blev inte fullt . Exportprognosenför 1975 har reviderats nedåt. Bakgrunden till detta är attefterfrågeutvecklingen i 19741975 nu bedöms bli något svagare.Inom flera branscher har också orderingången frän exportmarknaderna avtagithögst avsevärt. Även om en viss återhämtning i de västliga industrUändernasefterfrågan väntas äga rum torde effekten av detta på densvenska exporten begränsas på grund av att bl. a. verkstadsindustrinsexportefterfrågan erfarenhetsmässigt tycks reagera tämligen sent på enförändring i den allmänna ekonomiska tillväxttakten ulomlands. ä andra sidan har denna eftersläpningmedfört alt exporten av verkstadsprodukter ännu under första halvåret 1975hålls uppe jämförelsevis väl, trots försvagningen i den totala aktiviteten iden internationella ekonomin. De mest expansiva faktorerna för den svenskaexporten förutsätts bli efterfrågan från och en delu-länder, i första hand de oljeproducerande. Totalt sett beräknas nu attexportvolymen stiger med 19741975, vilket innefattar nedrevideringari jämförelse med den preliminära nationalbudgeten för såväl färdigvaruexportensom råvaruexporten. Räknat exkl. fartyg beräknas exportökningen komma attstanna . Exportprisernaväntas stiga med 19741975. Detta innebär en avsevärt dämpad prisuppgångjämfört med 19731974 och också något lägre priser än vad som förutsågs i denpreliminära nationalbudgeten. I motsats tiU 19731974 beräknas för 19741975att färdigvarornas exportpriser stiger mer än råvarornas. Exportenav färdigvaror exkl. fartyg tillväxte 19731974 med i volym, 1procentenhet mindre än vad den preliminära nationalbudgeten angav. Denhuvuddel av färdigvaruexporten som avsätts i be- 1 Reviderad nationalbudget 1975 73 Tabell 3:1 export av färdigvaror (exkl. fartygytill OECD-området* 1971-1975 1971- 1972- 1973- 1974- 1972 1973 1974 1975 MarknadstiUväxl 9,3 16,5 4 prel. 2,5 Export 4,6 16,9 4,6 2,5 Marknadsandelar 4,3 0,3 0,5 prel. ' SITC 5-8, exkl. 68 och 735. = UtomAustralien, , , , , , ochTurkiet. Anm. Prognoserna är avrundade till närmaste hela resp. halva procent. räknas ha stigit med 19731974, ett ökningslalsom synes ha varit obetydligt slörre än marknadstillväxten för färdigvaror iområdet (se labell 3: 1). Om man på samma sätt som för marknadstillväxten vägersamman tillväxt i bruttonationalprodukten med andelarna iSveriges färdigvaruexport finner man att den vägda produktionstillväxten tordeha understigit 19731974. Relationen meUan de sålunda vägda tillväxttalenför färdigvaruimporlen och bruttonationalprodukten, som kan betraktas som envägd genomsnittlig importelastici-let för , skulle således havarit inemot 2,5, vilket är ett högt värde jämfört med historisk"standard". Marknadstillväxten hölls uppe inte minst till följd avbetydande ökningar i bl. a. den norska och brittiska färdigvaruimporten. Denekonomiska tillväxt som emotses i OECD-området 1974 1975 medför enytterligare nedgång i kapacitetsutnyltjandet; det enda betydelsefullaundantaget härifrån synes vara . Under sådana omständigheter kan detfinnas anledning anta att marknadstillväxten för färdigvaror snarareunderstiger än överstiger vad som skulle ha erhållits vid historiskt setlgenomsnittliga importelasticiteter för de olika länderna. En klart märkbareffekt kan dessuiom de införda importavgifterna i (se föregåendekapitel) komma att få. Marknadstillväxten för färdigvaror har beräknats till2,19741975. Det kan nämnas att den pä motsvarande sätt sammanvägdatUlväxten i ländernas bruttonationalprodukt väntas bU ungefär lika stor19741975 som 19731974, således lägre än . Denbegränsade vinst i genomsnittiiga marknadsandelar i OECD-området som i denpreliminära nationalbudgeten beräknades ha ägt rum 19731974 synes vid de nureviderade kalkylerna till större delen ha uteblivit. I den preliminära nationalbudgetenantogs i prognosen för 19741975 oförändrade marknadsandelar, varvid noteradesatt ett sänkt ett med avnämarländernas andelar av densvenska färdigvaruexporten vägt medeltal av tillväxten i samma ländersfärdigvaruimport. Tabell 3: 2 export av färdigvaror (exkl. fartyg)'1968 1975 Åriig volymförändring, % Andel av totalsumman, % 4,5* SITC 5-8, exkl. 68 och 735. = Utom , , , , ,, och . ' , , , , , ,, , , och . "Enligt kalkylen från varugruppssidan, som ingår itabellen över lotalexporten (tabell 3:4), blir ökningen . Anm. Prognoserna för volymförändringarna är avrundade tillnärmaste hela resp. halva procent. Tabell 3: 3 Prisutvecklingen för färdigvaror 1960-1975 (1) i nationella valutor (2) i US dollar (3) i svenska kronor exportpris i svenska kronor relativa exportpris 22 prel. 20 prel. 22 prel. 19,2» ' Exportprisindex för "manufactured goods" förde 11 i världshandeln största sammanvägt med deras andelar ivärldsexporten. = Räknat exkl. papper. Inkl. papper erhålls 21,resp.10,5%. Anm. Prognoserna är avrundade till närmaste hela resp. halva procent. inhemskt eflerfrågetryck i flertalet på världsmarknadenkonkurrerande länder visserligen kunde medföra en hårdnande konkurrens om marknadsandelamamen att en tämligen gynnsam relativ prisutveckling för den svenskafärdigvaruexporten 19731974 och 19741975 borde kunna bidra till att hållamarknadsandelarna uppe. De beräkningar av världsmarknadspriser och svenskaexportpriser som kan göras (se labell 3:3) utvisar att relativprisernaopåräknat torde ha sjunkit 1973 1974 men alt en uppgång väntas ske 19741975.Detla är främst en följd av de senaste månadernas utveckling av valutakursernasom synes medföra en inle obetydlig effektiv appreciering av den svenska kronanmellan genomsnittslägena . Med hänsyn tagen tUl alt en dellidsförskjutna effekter på marknadsandelarna av relativprisänd- 1 Revideradnationalbudget 1975 75 ringartorde kunna uppträda har del befunnits motiverat att behålla prognosen omoförändrade marknadsandelar 19741975. export av färdigvaror tillOECD-området skulle således kunna stiga med marknadstillväxtens ca 2,5 %19741975. Ilabell 3: 2 visas ulvecklingen av den svenska färdigvaruexporten med fördelningäven på ländergmpper utanför OECD-området: , inkl. , OPEC-ländernasamt andra länder, företrädesvis icke-olje-procerande . För dessaländergrupper saknas mycket av det datamaterial och de prognoser för denekonomiska utvecklingen som bildar underlag för bedömningen av exporten tillOECD-länderna. De prognoser som redovisas får därför anses mer ofullständigtunderbyggda. Exportenav färdigvaror till och har under de senasle två åren expanderatmycket starkt och volymtillväxten 19731974 beräknas till . Deekonomiska planema för de östeuropeiska länderna synes innebära enfortsatt hög tillväxt. I den preliminära nationalbudgeten räknades med enökning 19741975 av den svenska färdigvaruexporten tUl länderområdet om 17 %.Detta anlagande har behållits i den nu föreliggande kalkylen. Eflerde drastiska oljeprishöjningar som genomfördes och vidbörjan av 1974 knöts på många håll slora förhoppningar till OPEC-länderna somen kraftigt växande marknad för industriländernas exportvaror. Problemet är iförsta hand att OPEC-ländema mer eller mindre saknar möjlighet att på kort siktnyttiggöra sig en mot inkomstökningen svarande tillväxt i varuimporten större delen av oljeinkomsternas väldiga ökning sparas i olika former. Densvenska färdigvaruexporten till beräknas 19731974 ha ökat medca i volym vilket är mindre än vad som angavs i den preliminära nationalbudgeten.Humvida detta innebär att man tidigare överskattat OPEC-ländernasimportkapacitet eller att den svenska industrin förlorat terräng i denhårdnande kampen om marknadsandelarna, har ännu inte kunnat klarläggas. Ennedrevidering av den preliminära nationalbudge-tens prognos för 1974-1975 hardock ansetts befogad; exporten av färdigvaror till OPEC-länderna förutsättsstiga . De kraftigt ökandenoteringspriserna på råvaror och större delen av 1973 medförde attäven många icke-oljeproducerande erhöll avsevärda förstärkningar iexportinkomsterna 1973 och 19731974, vilket skulle ha kunnat bilda basför betydande ökningar i deras imporl från industriländerna. EmeUertid åtgår nuen avsevärd del av dessa inkomsttUlskott tUl alt täcka de förhöjda oljekostnaderna,varför tillväxten i de övriga import av färdigvaror framgent tordebli förhållandevis dämpad. Den svenska exporten av färdigvaror lill gruppen"andra länder" steg mycket påtagligt 1973 1974, med i volymräknat. Det kan också tilläggas att tillväxttakten inte tycks ha mattatsnämnvärt under loppet av 1974. 1975räknas med en ökning på , vUket dock innebär en smärre nedgång iexportvolymen om man räknar från nivån . Sammantagetinnebär kalkylerna ovan en volymtillväxt i den svenska färdigvaruexporten på4,19741975. Detta betyder att prognosen i den preliminära nationalbudgetennedreviderats med . Iproduktionskapitlet presenteras i detalj de exportbedömningar som bransch förbransch utförts med hjälp av exporlenkäter, kontakter med branschexperter ochannan information som kunnat inhämtas om marknadsläget inom olika vamområden.Dessa bedömningar sammanfattas kort i avsnittet om exporten på varugrupper ochde siffermässiga resultaten visas i tabell 3:4. Det framgår där att om deolika delvarugrupperna i färdigvaruexporten adderas, erhålls en volymtillväxtpå 19741975. Avvikelsen mot den ovan redovisade prognosen kan betraktassom marginell. I den prognos för totalexporten som anges i tabeU 3: 4 har detlägre ökningstalet för färdigvaruexporten inkalkylerats. Denprognos för världsexportpriset för färdigvaror 19741975 som redovisas i tabell3: 3 ansluter sig, såvitt gäller prisuppgången uttryckt i genomsnittliganationella valutor, nära tUl den bedömning som gjordes i den preliminäranationalbudgeten och också till bedömningar som gjorts internationellt:uppgången beräknas till . Valutakursutvecklingen ochunder 1975 har emellertid inneburit att den svenska kronanapprecierats ganska kraftigt gentemot genomsnittet av de konkurrerandeländernas valutor. De nordamerikanska ländemas. och valutorhar nämligen sjunkit kraftigt i förhållande till den västeuropeiska"valutaormen", där ingår. Vid ett antagande om oförändradeväxelkurser under loppet av 1975 skulle världsexportpriset uttryckt i svenskakronor stiga så pass litet som 19741975. Den beräknade ökningen i desvenska färdigvarornas exportpris, , skulle således implicera en uppgångi det relativa exportpriset på . Kalkylernas höga grad av osäkerhet måstekraftigt understrykas. Vissa bedömare har på hävdat attvärldshandelsprisernas uppgång skulle mer påtagligt kunna komma att dämpastill följd av den svaga utvecklingen av den internationella efterfrågan. Dettakan i så fall innebära ett tryck nedåt på de svenska exportpriserna. Givelvisär det också en fullt länkbar möjlighet att "ormens" läge iförhållande till de övriga stora världs-handelsnationernas valutor kan kommaatt förändras under loppet av 1975. Exportenav råvaror föU tillbaka kraftigt och minskningen 19731974 uppgick tillöver . Utfallet blev därigenom sämre än 1 Reviderad nationalbudget 1975 Tabell 3: 4 Exportutvecklingen för olika varugrupper 1973 1975 i. kr. Procentuell förändring från föregående år -0,4 -26,4 -1,4 -6,5 -1,2 -6,0 -6,3 -1,1 -7,5 -21,1 -3,8 -12,7 -6,1 -0,5 -2,1 verk stadsprodu k ter -4,2 -8,2 -8,5 ' Volymutvecklingen för exporten och importen enligtutrikeshandelsstatistiken kan avvika från den som redovisas inationalräkenskaperna främst genom att deflatorerna för verkstadsprodukter ärolika. »Prisförändringen för färdigvaror, särskiltverkstadsprodukter, kan endast till viss del hänföras till "rena"prisökningar. De prisförändringar som redovisas i tabellen är s.k.enhetsvärden, dvs. de implicita prisförändringar som framkommer med ledning avutrikeshandelsstatistikens varuvisa uppgifter om exporterad kvantitet ochmotsvarande värdesumma och avspeglar således den genomsnittliga prisförändringeninom olika varupositloner. Därigenom registreras inte endast faktiskaprisförändringar utan även kvalitetsförändringar och förändringar ifördelningen av varor av olika kvalitet inom varu-posilioner. = Papper och papp, järn och stål, verkstadsprodukter samtövriga industriprodukter, utom elektrisk ström. * Export exkl. fartyg och de i not 3 nämnda varugrupperna. Anm. 1973 och exportvärden enligtutrikeshandelsstatistiken. Samtliga uppgifter avser prognoser. 1prognoserna är värdeuppgifterna avrundade till närmaste 5- resp. 10-tal milj.kr. och de procentuella förändringarna avseende enskilda varugrupper lillnärmaste hela resp. halva tal. Källor: och . vad som framgick av beräkningen i den preliminäranationalbudgeten. Särskilt kan nämnas att utförseln av jordbraksprodukter blevvida lägre än beräknat. Den främsta tUlbakabållande faktorn för råvaruexportenunder 1974 var emellertid en avsevärt försvagad världsmarknad för sågade ochhyvlade trävaror som sammanhängde med den särdeles låga takten ibostadsbyggandet i nästa hela den industrialiserade västvärlden. Utförseln avövriga viktiga exportråvaror kunde däremot uppenbarligen hållasuppe på en nivå som relativt nära svarade mol det tillgängliga exportutbudet,vilkel ändå innebar vissa minskningar. Eftersomden svenska råvaruexporten har en varusammansättning som är mycket olik dentotala internationella råvaruhandelns har någon exporlbedömning medutgångspunkt från den aggregerade internationella råvaruefterfrågan inlegjorts.