prop · FZ03211 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76:211 Regeringens proposition 1975/76: 211 omsamordnad sysselsättnings- och regionalpolitik, Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandenshemställan Pågrundval av sysselsättningsulredningens och länsplaneringens material samtregeringens ställningstaganden reviderade finansplan läggs förslagfram om principerna för den framtida sysselsättnings- och regionalpolitiken. Sysselsättningenhar ökat snabbt . Ökningen har tack vare de regionalpolitiskainsatserna blivit jämnt fördelad mellan landets olika delar. Den kraftigabefolkningsminskningen i skogslänen har hejdats och vänts till ökning. Dentidigare snabba befolkningsökningen i storstadsområdena har blivit merabalanserad. Sysselsättningspolitikenbör, framhålls det, vara att medverka till att undanröja hinder förförvärvsarbete och att öka antalet arbetstillfällen så att arbeie kan erbjudasalla som vill delta i arbetslivet. Delta innefattar en strävan att var och enskall ges möjlighet alt delta i arbetslivet efter sin förmåga. Det förutsättervidare att jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivet kan åstadkommas,att trygghet i anställningen kan skapas och att regional balans kan uppnås. Fördetta behövs insatser över ett brett fält. Arbetsförmedlingenupprustas f. n. i fråga om personal, organisation och teknik. Beslut har redanfattats om att ta ytteriigare steg. Förslag läggs fram om ett nytt bidragssystem för halvskyddat arbeie.Del nuvarande bidraget på av den direkta lönen ersätts med ett bidrag på75 % på total lönekostnad under första anställningsåret. En avtrappning avbidraget sker därefter. Särskilda insatser föreslås för ungdomar med svårahandikapp. Bidrag kan lämnas under del försia året av den totalalönekostnaden och . Särskildainsatser bör göras för de ungdomar som möter svårigheter på 1975/76:211 2 arbetsmarknaden.Förändringar bör göras såväl inom utbildningen som i arbetslivet och ikontakten mellan skolan och arbetslivet. Utbildningens uppläggning ochdimensionering föreslås förändrad så att ungdomarnas möjligheter påarbetsmarknaden förbättras. Fr.o.m. /78 tillkommer de s. k.planeringsråden, som har till uppgift bl. a. att följa situationen för deungdomar som lämnar skolan. På initiativ av sysselsättningsutredningen bedrivsförsöksverksamhel med intensifierad arbetsförmedling för ungdomar i 19 orter.På grundval av den nu pågående verksamheten bör metoder kunna utarbetas förarbetsförmedlingarnas verksamhet i hela landet. Starka skäl talar också föratt arbetsförmedlingsinsatserna för ungdomar bör prioriteras. Syftet medåtgärderna är att alla ungdomar som slutar skolan skall erbjudas arbete,praktik eller utbildning. Länsstyrelserna föreslåsfå i uppdrag att analysera brister i de lokala arbetsmarknaderna. Ett sådantunderlag behövs såväl för trafikplaneringen som för en kommunalsysselsättningsplanering. Möjlighelerna bör prövas att i byggnadslagstiftningeninföra regler om att sysselsättningsfrågorna ägnas uppmärksamhet ibebyggelseplaneringen. Resmöjligheterna mellanbostäder och arbete bör förbättras. De kollektiva transporterna bör spela enökad roll för arbetsresorna. Jämställdhelsdele-galionen överväger att initieraförsöksverksamhet med förbättrade resmöj-ligheter till arbetsplatserna. 1 propositionen redovisasåtgärder som syftar till att åstadkomma industriell expansion och tryggadsysselsättning. Det samspel som har vuxit fram mellan industri-och regionalpolitiken bör vidareutvecklas. De lokaliseringspolitiska medlenkommer att utredas. I propositionen redovisasden överenskommelse som regeringen har träffat med omsamråd i lokaliseringsfrågor. Syftet med samrådet skall vara alt skapaförutsättningar för alt regionalpolitiska synpunkter beaktas påett tidigtstadium i industrins investeringsplanering. Systemet med lokaliseringspåverkanföreslås bli fullföljt på länsplanet. Överläggningarkommer all las upp med kooperationen om liknande överenskommelser. Åtgärderna för att bekämpaarbetslöshet vid konjunkiuravmaiining har byggts ut . Tack varedessa åtgärder har arbetslösheten på den svenska arbetsmarknaden kunnat hållaspå en mycket låg nivå som anlalel sysselsatta konlinueriigt har kunnatökas. De principer som därvid har prövats bör ligga fast och vidareutvecklas.Hög beredskap bör upprätthållas inför kommande konjunkturavmatlningar. För att behoven när detgäller sjuk- och hälsovård, social omvårdnad, utbildning m. m. skall kunnatillgodoses kommer det att krävas belydande resurser under de närmaste åren.Beslut om utbyggnad av samhällsservicen kommer fortlöpande att fattas avkommuner, landsting, regering och riksdag. Utgångspunkten är därvid deföreliggande verksamhetsplanerna. Strävan bör vara att vidga verksamheten iriktning mot att tillgodose de faktiskt Prop.1975/76:211 3 Angelägna reformer och standardförbättringar måste därvid förverkligasi den takt som de samlade resurserna medger. Måletför serviceförsörjningen, som det formulerades , bör ligga fast.Särskilda stödjepunkter för lokal service i kommuner inom inre stödområdet medstor yta bör utses. Ortsplanen kompletteras därför genom att 20 orter i inrestödområdet och två orter på Golland ulses lill kommun-delscentra. Vidareföreslås vissa förändringar i storstadsområdena. Avgränsningen avstorstadsområdena i orlsplanen avvecklas. och iStockholms län och Slenungsund i föreslås bli regionalacentra. Länsstyrelsernaföreslås ägna ökad uppmärksamhet åt förhållandena i kommuner som liggerisolerat i förhållande till större och mera väldiffe-rentieradearbetsmarknader. Förslagtill ramar i form av befolkningstal för planeringen av verksamheter i länen läggsfram för . Särskildaanvisningar kommer att utarbetas när det gäller att fullfölja länsplaneringen. Förslagläggs fram om en samordnad sysselsättningsplanering. Sysselsättningsutredningenkommer att få i uppdrag att bedriva försöksverksamhet med lokalsysselsättningsplanering. Överiäggningar kommeratt tas upp med företrädare förkommunerna för att vidareutveckla det samarbete som redan har påbörjats kringkommunala insatser för sysselsättningen. Förslagläggs också fram om länsplaneringens framtida utformning. Den bör ifortsättningen bedrivas så att en åriig översyn och aktualisering kan ske.Fullständiga länsplaneringsomgångar bör som genomföras ungefär vartfemte år. En avstämning bör göras . Närdet gäller sysselsättningsplaneringen på länsnivå anges ansvars- ochsamarbetsområden för länsstyrelser och länsarbetsnämnder. 1propositionen redovisas slutligen de aktuella forskningsprogrammen kringregional- och sysselsättningspoUtiska frågor. 1975/76:211 4 Sträng, ordförande och , , , ,, , , , , , , , ,. Propositionom samordnad sysselsättnings- och regionalpolitik Genombeslut bemyndigade Kungl. Maj:t chefen förarbetsmarknadsdepartementet att tillkalla sakkunniga'med uppgift att utredaden långsiktiga sysselsättningspolitiken. Uiredningen (A 1974:02) har antagitnamnet sysselsättningsutredningen. Utredningen har avlämnat ett delbetänkande(SOU 1975:90) Arbete åt alla. Till belänkandel har fogats reservationer av ledamöternaKarl-Olof , , , och samt ett särskilt yttrande av ledamoten . Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av överbefälhavaren (),, postverket, , (), statensvägverk, sjöfartsverkei, luftfartsverket, statskontoret, (), (), , statens perso-nalmänd(SPN), (), lantbrukssiyrelsen, , statensnaturvårdsverk, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, (), arbetarskyddsstyrelsen, statens invandrarverk, ,statens planverk, statens industriverk, . ' Förbundsordföranden , riksdagsmännen , kanslichefen , riksdagsmännen . , och , fil.dr.Rudolf Meidner, ulredningschefen , förste ombudsmannen , direktörsassislenien Hans San-debring, docenten ,direktören , förbundsdirektören , generaldirektörenBertil och professorn . Från den harriksdagsmannen ersatts av kanslichefen . Prop.1975/76:211 5 statenshandikappråd, Riksbank, förstudie- och yrkesvägledning samtliga länsstyrelser, , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , Sala, Boriänge, , ,,,, ,, , och Övertorneåkommuner. Dessutom har svar inkommit från kommun, samtliga landsting,, . Centralorganisationen /SR,decentraliseringsutredningen, expertgruppen för regional utredningsverksamhet(ERU), expertgruppen för utredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor (EPA),. , institutet försocial forskning (),kommunalekonomiska utredningen. (),i (LO), , . Moderata samlingspartiets kvinnoförbund, nämnden församhällsinformation, Statsföretag, (),. , eleverscentralorganisation (), (), Sverigeshantverks- och industriorganisation, , , socialdemokratiska ungdomsförbund.Tjänstemännens centralorganisation () samt Föreningen . Genombeslut uppdrog Kungl. Maj:t åt länsstyrelserna i samtliga länall genomföra en fortsatt regional uivecklingsplanering -länsplanering 1974.Anvisningarna för verksamheten utfärdades också nämnda dag (Ds ln 1973:9).Tillägg och ändringar! anvisningarna har därefter utfärdats av chefen fördåvarande 1973 samt av chefen för ,och . 1974 redovisades av länsstyrelserna till den 15juni 1975. En samlad utvärdering av länsplanering 1974 har redovisats avarbetsmarknadsdepartementets enhet för regional utvecklingsplanering irapporten (SOU 1975:91) Politik för regional balans. Efterremiss har yttranden över rapporten avgetts av överbefälhavaren (),, postverket, , (), statensvägverk, sjöfartsverkei, luftfartsverket, statskontoret, (), (), ,, (), lantbrukssiyrelsen, , , överstyrelsenför ekonomiskt försvar, (), statens invandrarverk,, statens planverk, statens industriverk, statensvattenfallsverk, , Riksbank, Ex- Prop.1975/76:211 6 portråd,samtliga länsstyrelser, , , , , ,, , , , , Golland, Kariskrona,, , , , , , ,, , , , , , , ,, Sala, Boriänge, , , , , ,, , och kommuner. Dessutom har svarinkommit från och kommuner, samtliga landsting. Centralorganisationen /SR,decentraliseringsutredningen, experigruppen för regional utredningsverksamhet(ERU), , (),kommunalekonomiska utredningen, kooperativa förbundel (KF), Landsorganisalioneni (LO), , . Statsföretag, (),. , hantverks-och industriorganisation, . (), Föreningen . 1anslutning till min redogörelse för sysselsättningsutredningens betänkande ochför länsplanering 1974 skall jag kortfattat redovisa vissa utredningsförslagsom har nära samband med de sysselsättnings- och regionalpolitiska frågorna.Det gäller förslag som har framförts av expertgruppen för regionalutredningsverksamhet (SOU 1974:1) Orter i regional samverkan och (Ds A 1975:12)Regionalpolitiska studier och vidare förslag från utredningen omregionalpolitiska styrmedel (SOU 1974:82) Samverkan för regional utvecklingsamt från arbetsgruppen för utredning av vissa praktikfrågor. 2.1Utvecklingen på arbetsmarknaden (SOU 1975:90, kap. 2) 1betänkandet Arbete ål alla analyseras ingående sysselsättningsutvecklingenunder första delen av . Underden senaste tioårsperioden har antalet sysselsatta ökat med ca 300 000personer. Ökningen faller helt på kvinnorna. Det är i försia hand kvinnor medbarn som har ökat sin sysselsättningsgrad. Ökningen av den totalasysselsättningen kan helt hänföras till denoffentliga sektorn. Fig.2.1 visar sysselsättning och övrig verksamhet bland män och kvinnor i åldern16-64 år. Diagrammen visar antalet sysselsatta fördelade efler bl. a. arbetadlid och frånvarande under mätveckan. Skillnadeni andelen sysselsatta är slor mellan män och kvinnor. Bland de sysselsattakvinnorna fmns en mycket stor grupp deltidsarbetande. Arbetslösheten ärförhållandevis liten i jämförelse med den stora grupp som 2 700 1' iJOO itudcrande "belslos.) 1 19timmai 20 34 MrruTi.ir *-35- timmeir ',jiKlt' arbete i eget hushåll »-1-19 timmdi igeb G/ B'J 71 73 75 66 G8 70 72 74 19(Jb fa/ GO II /o 7b 66 68 70 72 74 Fig. 2.1 Sysselsättning och övrig verksamhet bland män ochkvinnor i åldern 1965-1974. Prop.1975/76:211 8 Blandmännen i åldern dominerar de heltidsarbetande och de studerande. del upptas också av värnpliktstjänstgöring. harandelen studerande minskat kraftigt. Arbetslösheten ökade påtagligt i början av1970-talet. Sysselsättningsgraden har likväl ökat. Andelenheltidsarbetande kvinnor i åldern är väsentligt mindre än bland dejämngamla männen. Bland kvinnorna finns det också en stor andel latentarbetssökande. Detta antyder alt det i den här gruppen finns en betydandeundersysselsättning. Förkvinnor i åldern är skillnaden i förhållande till männen i motsvarandeåldersgrupp mycket stor. Endast en ganska liten del av kvinnorna ärheltidsarbetande. Grupperna arbetslösa och latent arbetssökande ärförhållandevis stora. Blandmän i åldern dominerar de heltidsarbetande men de intagna för vård ochövriga "arbetsoförmögna" etc. har ökat påtagligt under 1970-lalet.Bland män i dessa åldrar kan finnas viss "potentiell arbetskraft". Blandkvinnor i åldern heltidsarbetar en mycket lilen andel. Förhållandevisfå är överhuvudtagel sysselsatta. Trots detta ulgör både de arbetslösa och delantent arbetssökande en mindre andel här än bland de yngre kvinnorna. Ocksåbland kvinnorna i denna åldersgrupp kan finnas en stor grupp som kan komma attefterfråga arbete. Närdet gäller (både män och kvinnor) kan del finnas skälatt påpeka att förhållandena skiljer sig väsentligt mellan åldrarna 55-64 åroch . Inte minst när det gäller de äldsta kvinnorna lyder mycket på altde inle kommer att söka sig ut på arbetsmarknaden utan myckel storaaktiveringsinsatser. Andelen män i åldern 65-74år, som förvärvsarbetar har minskal mycket kraftigt medanandelen arbetande i eget hushåll, arbetsoförmögna och övriga har ökat. Detfinns också en viss registrerbar grupp latent arbetssökande. Det är uppenbartatt det i denna grupp kan finnas många som både kan och vill arbeta. Andelenförvärvsarbetande bland kvinnorna i åldern är myckel liten. De nyapensionsbestämmelserna som gör det möjligt att ta ul dettidspension mellan 60och kan komma all påverka utvecklingen av förvärvsfrekvensen bland deäldre. Andelen förvärvsarbetande kan komma alt minska mindre snabbt ifortsättningen. Sysselsättningsgradenför män har minskat. De gifta männens sysselsättningsgrad haremellertid förändrats mycket litet med undantag för den äldsta åldergruppen. Iåldrarna har emellertid andelen sysselsatta ej gifta män, sjunkitsnabbi i åldrarna ochnära i . Fig.2.2 visar förändringen av antalet personer i arbetskraften fördelat påbefolkningsförändring och relativa arbetskraftstal. Under femårsperioden1965-1970 ökade arbetskraften med 76 000 personer. Närmare tre fjärdedelar avdenna ökning föll på befolkTiingsförändringen och huvuddelen av ökning p.g.a. förändring avarbetskraftstalen Fig. 2.2 Ökning av anlalel personer i arbetskraften1965-1970, 1970-1974 fördelad på förändring av bejblkning och relativaarbetskrajtstal. dennabestod i sin tur av nettoinvandring. varförhållandet hell förändrat. Av en ökning med 124 000 personer svaradebefolkningsförändringarna bara för och nettoinvandringen var närmastförsumbar. Förändringar i de relativa arbetskraftstalen svarade för avökningen. Ökningenav de relativa arbetskraftstalen faller för bägge perioderna helt på denkvinnliga arbetskraften, medan männens sysselsättningsgrad har minskat underperioden. 2.2Arbetskraften - alternativa kalkyler (SOU 1975:90, kap. 4) 2.2.1Den potentiella arbetskrajten - några räkneexempel 1sysselsättningsutredningen diskuteras omfattningen av den potentiellaarbetskraften i anslutning till ett antal räkneexempel. Ömman antar att kvinnorna skulle ha samma sysselsättningsgrad som männen år 1975skulle antalet sysselsatta kvinnor behöva ökas med knappt 600 000. Enligt SCB:sprognos sker en viss utjämning fram . Ytteriigare knappl 400 000kvinnor skulle dock behöva sysselsättas för att Om man förutsätter att männens sysselsättningsgrad iåldersgrupperna skulle vara densamma som t. ex. , såskulle arbetskraftsresurserna bli större -ytteriigare ca 80 000 personer.Drygt hälften av dessa skulle vara . Ettannat sätt att exemplifiera de potentiella arbetskraftsresursernas storleksordningoch fördelning är att utgå ifrån förvärvsfrekvenserna i ochJönköpings län för kvinnor resp. män och anta att alla kommuner i landet skalluppnå dessa sysselsättningsgrader. Beräkningarna har gjorts med utgångspunktfrån länsplaneringens prognoser för utveckling av sysselsättningen mellan åren1970 och 1980. Del måste kraftigt understrykas att en beräkning av denna typinte ger en fullständig bild av den potentiella arbetskraften eftersom den inlepå något sätt beaktar att det finns stora arbetskraftsresurser också bland dekvinnor i som står utanför arbetskraften. Fördelningenpå ålder och kön framgår av fig. 2.3. Ålder 2b-44 är 4564 |r Fig. 2.3 De potentiella arbetskraflslillgångarna (I OOO-tal), beräknade med iit-gångspimkl jrån regional utjämning avsysselsättningsfrekvenserna; fördelning efter ålder och kön. ökning i tusental O 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 Öknlrvgi procent O 10 20 30 S'jder manlands K'-istiarist8ds Hatlands Gbsoch Bohu5 AlvsborgsSkaraborgs Fig. 2.4 Polenliella arbelskraflslillgångar i skilda län.Staplarnas försia två fdh från vänster räknat visar hur många fter som skulleförvärvsarbeta i de skilda länen om männen resp. kvinnorna i alla landelskommuner skulle arbeta i samma ulslräckning som i de delar av landel därsysselsättningsgraden nu ligger högsl -för männens del och förkvinnornas del . Del tredje fältet visar vad en ytterligarehöjning av kvinnornas sysselsättningsgrad upp lill männens nivå skulle betydaanlal sysselsatta. Den regionala fördelningen av den potentiellaarbetskraften framgår av fig. 2.4. För männens del rör det sig i flertalet län om tämligensmå tal både i antal och i procent. Betydande antal finns dock som framgår avfiguren ide tre storstadslänen och även i de fyra nordligaste länen. Somframgår av figuren finns de största potentiella arbetskraftstillgångarna blandkvinnorna. Samtliga län kan här visa upp betydande tal både i antal och iprocent. Också på kvinnosidan väger storstadslänen tungt om man ser tillantalet personer. Ser man däremot till de relativa talen finns som synes den störstaarbetskraftspotentialen i norriandslänen samt i och . I fig. 2.5 och 2.6har summeringar av de potentiella arbetskraftstillgångarna också gjorts på deortstyper som används i den regionalpolitiska planeringen, och på de delar avlandet som tillhör inre resp. yttre stödområdet och övriga landet. ökningt tusental O , 100 Ökning t procent O 10 20 3 Storstadsområde!Primära centra Regionala centra ,Kommuncentra Fig.2.5 Potentiella arbelskrajtslillgångar i kommuner inom skilda ortstyper.Beräknade på samma säll som.för länen ijig. Ökning t tuserttal O 100 Ökning i procent 500 O 10 20 3 Inre stödomr Yi:tre stödomr Ö«riga'riket regio nala skijl- nacfér..... Fig. 2.6 Polenliella arbelskrajlslillgångar i kommunerbelägna i inre stödomrädel, yttre stödområdet resp. i övriga riket. Beräknadepå samma sätt som jör länen ijig. 2.2.2Viljan att la jöiväivsarbele 1en tilläggsundersökning i anslutning till arbetskraftsundersökningarna imars-april 1975 har frågor ställts till icke sysselsatta personer om derasvilja och förmåga att förvärvsarbeta. konstaterar idetta sammanhang att kvinnor i åldern är en stor grupp bland dem somvill ha arbete , eller . De uppgår sammanlagttill 183 000 personer. Nära två tredjedelar vill ha arbete senare än efter 6månader, av dessa kvinnor bor uianför skogslänen. Som framgår av fig. 2.7dominerar hushållsarbete och barntillsyn som förvars-hinder bland dem som villha arbete senare än . Fig. 2.7 Huvudsakliga jörväiyshinder jör ej sysselsattakvinnor i åldern , som vill jörvärvsarbela eller . Kvinnornai är i de tidigare återgivna räkneexemplen den störstagruppen i den potentiella arbetskraften. 1 denna undersökning utgör deemellertid en förhållandevis liten grupp (ca 70 000). Blandde personer som arbetar deltid - i huvudsak kvinnor - finns en stor grupp somskulle vilja arbeta . Det finns emellertid en betydligt större gruppbland de förvärvsarbetande (enligt levnadsnivåundersökningen fyra gånger såstor) som skulle vilja arbeta mindre lid även om förutsättningen var all lönenminskade i motsvarande grad. Avde som vill förvärvsarbeta önskar av männen heltid mot avde gifta kvinnorna. Det är särskilt markant att de äldre 1975/76:211 14 kvinnornavill ha deltid. Endast knappl en tredjedel av de kvinnor som vill ha deltiduppger alt de skulle vilja förvärvsarbeta om endast heltidsarbete fannstillgängligt. Ytterligareen betydelsefull potentiell arbetskraft som uppmärksammats är pensionärerna.Denna grupp kommer att växa ganska snabbt. Den kommer också attomfatta åtskilliga personer i åldrarna när flexibel pensionsålder ochmöjlighet till delpension genomförts . Kraven från denna grupp -liksom från flera andra - kommer i stor utsträckning att inriktas pådeltidsarbete och arbeie under delar av året. Denpotentiella arbetskraften och dess förutsättningar måste i stor utsträckningfå vara styrande för planeringen av nya sysselsättningstillfällen - inte minsldess regionala fördelning. Problemen kan emellertid inte lösas enbart genom allanpassa nytillskottet av arbetsplatser till den potentiella arbetskraftensförutsättningar. Det måste också ske en anpassning av redan existerandearbetsplatser för att tillmötesgå de krav och de förutsättningar som nyagrupper har. Enav sysselsättningspolitikens viktigaste uppgifter är också att underlätta förden enskilde all kunna la de arbeten som erbjuds på arbetsmarknaden. Detta kanske genom stöd i olika former till ulbildning och flyttning. Del är samtidigtuppenbart att möjligheterna i detta avseende är begränsade om röriigheten skallske enbari inom de nytillkommande grupperna på arbetsmarknaden. Dessa är -framför allt när det gäller de äldre grupperna för både män och kvinnor -förhållandevis svåra att motivera för t. ex. utbildning. När det gällerkvinnorna är de också synnerligen lokalt bundna. Slutsatsenav det förda resonemanget är alt sysselsättningspolitiken måste kunna arbetamed hela utbudet av arbetstillfällen och hela arbetskraften. Om anpassningenenbart skulle ske inom nytillskottet av arbetsiillfällen och de nya gruppernapå arbetsmarknaden, skulle utrymmet bli alltför begränsat och påfrestningen påde nya grupperna alltför stora. Denpotentiella arbetskraften ställer troligen speciella krav när det gällergeografisk närhet lill arbetsplatsen, bättre kommunikationer lill arbetsplatsen,krav på arbetets art, arbetstidens längd och förläggning och möjlighel attvariera arbetstiden. Man har speciella könsrollspräglade förväntningar påvilken typ av arbetstillfälle man efterfrågar. Man är också mer lokalt bundenän annan arbetskraft. Uppenbart är att en stor grupp, för att överhuvudtagelkunna efterfråga arbete, ocksä måste har barntillsynen ordnad på ett rimligtsätt. Brister i utbildningen är vanligl förekommande och måsie i storutsträckning kompenseras av utbildning antingen innan eller efler man anställtsi ett förelag. Del kan också krävas mer eller mindre omfattande inskolning. Föralla dessa typer av arbetshinder finns del en arsenal avsysselsättningspolitiska medel. 1975/76:211 15 Deremissinstansersom behandlat de skilda kalkylerna ställersig positiva till deprincipiella diskussioner som uiredningen för. Flerremissvar berör närmare de grupper som bildar den potentiella arbetskraften.Beträffande kvinnorna framförs därvid barnomsorgen som det störstaförvärvshindet. För kvinnor i åldrarna framhålls brister iutbildningen som det främsta förvärvshindet. kommun framhåller kvinnori dessa åldrar som ett betydelsefullt inslag i arbetslivet och menar altbristerna i utbildning relativt enkelt kan avhjälpas. Ungdomenär den andra gruppen som diskuteras av flera remissinstanser. Aivika kommunframför att gruppen ungdomar bör beskrivas närmare och sammansättningendiskuteras mer ingående. kommun påpekar att sysselsättningen förungdomar måste lösas som sysselsättningen för de ökande antaletpensionärer bör uppmärksammas.