prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag delar utredningens mening på denna punkt.Den syn på utvecklingsprocessen som präglar helabiståndspolitiken bör också bUda utgångspunkt för insatser på forskningsområdet.Forskningsstödet skall vara inriktat på att uppfylla de allmänna målen förSveriges utvecklingssamarbete. Av effektivitetsskäl bör också Sverigesinsatser på u-landsforskningsområdet så långt som möjligt samordnas med vad somgörs av andra länder eller av internationella organisationer. Utifrån dessaallmänna principer vill jag anföra följande om u-landsforskningens inriktningoch utformning. Forskningsbehov somaktualiseras av som i sin utvecklingspolitik strävar mot ekonomisk och social rättvisa och ökatsjälvbestämmande bör prioriteras. En sjäU'klar förtur har önskemål omforskningssamarbete från programländer. Utredningen ger i betänkandet en radexempel på områden där forslmingsinsatser kan bidra tUl att underat-vecklinghävs. Jag ser inte anledning att göra något generellt uttalande om hurforskningsstödet bör fö;rdelas på olika områden. Tyngdpunkten iforskningsstödet ligger nu på fortplantningsforskning, hälso- och jordbruksforskning.Dessa områden är väsentliga. är det klart att även andra områden kanvara angelägna. De probleminventeringar som diskuterats bl. a. i samband medFN-konferenserna om mUjö, befolkning och livsmedel har visat påforskningsuppgifter som är av intresse både för u- och i-länder. Valet avområden som skaU få forsk- 1975:1 Bilaga 5 33 ningsstödbör i betydande mån göras beroende av vilka insatser som efterfrågas direkt avu-länderna. Möjligheterna till internationell samordning genom exempelvis ensärskUd grupp som i fråga om jordbmks-forskning bör också spela in vid val avområden. I detta sammanhang vill jag peka på att det bUdadeFN-universitetet kan komma att underlätta samordning av forskning inom olikaområden. Jag delar utredningens uppfattning om attstöd för alla slag av u-landsforskning skall kunna komraa i fråga. Liksora LOfinner jag det dock naturligt att tonvikt läggs på forskning ora konkretaproblem, som kan ge resultat på relativt kort sikt. Även olika slag avutvecklingsteoretisk forskning och kartläggande forskning bör dock kunnastödjas. Särskilda svenska insatser på dessa områden är också motiverade föratt öka vår egen kunskap om och förståelse av u-ländemas situation och behovliksom av roll i ett internationellt samarbete. Ifråga om forskningsstödets utforraning bör u-landsforskningsutred-ningensförslag få vägleda den framtida verksamheten. I enlighet med de gmndläggandeprinciperna för det svenska utvecklingssamarbetet bör stödet tillu-landsforskning vara starkt u-landscentrerat. Åtgärder sora bidrar till atthöja u-ländemas egen forskningskapacitet skall prioriteras. Den forskning sorafår stöd skall i så stor utsträckning som möjligt bedrivas vidu-landsinstitutioner och av u-landsforskare. Aktiv u-lands-medverkan iforskningen tjänar det dubbla syftet att utveckla u-landets forskningskapacitetoch att bidra till att sprida forskningsresultat i berörda länder. Kravet att u-landsforskningen skaU varau-landscentrerad gäller också där svensk forskning engageras. Verksamheten kanexempelvis genomföras i samarbete mellan en svensk institution och enu-lands-institution så att svenska forskare kan hjälpa till med forskarutbildningeller med institutionsuppbyggnad i ett u-land. Principen ora att forskningsstödetskall vara u-landscentrerat innebär i första hand att u-län-deraa själva börange de behov av insatser sora finns. Detta hindrar eraellertid inte att detstatliga stödet främjar en fritt kunskapssökande forskning. Jagfinner det sålunda helt naturligt att de forskningsresultat som komraer framkan vara kontroversiella både vad avser den svenska biståndspolitiken och förenskilda . Ilikhet raed utrednmgen och flera remissinstanser vill jag avslutningsvisunderstryka att förekorasten av svensk forskningskapacitet inora ett orarådeinte kan vara ett tillräckligt kriterium för att stödja en vissforskningsinsats. Däremot kan naturligtvis tillgången på svenska forskare medintresse för u-landsforskning vara en viktig fömtsättning förforskningsinsatser som av andra skäl bedöms angelägna. Vad gäller frågan orahur u-landsforskningen skall adrainistreras vill 3 1975.1 saml. 1975:1 Bilaga 5 34 jagerinra om att enligt sina direktiv skall biståndspolitiska utredningen göra enöversyn av den svenslia biståndsförvaltningen och avge förslag till eventuellaförändringar. Denna översyn bör naturligtvis innefatta frågan om hur stödettill u-landsforskning skall inordnas i utvecklingssamarbetet. Jag är därförinte beredd att föreslå att en fristående organisation för u-landsforskninginrättas. I avvaktan på att biståndspolitiska utredningen slutför sitt arbeteavser jag att tillkalla en särskUd beredning för u-landsforskning. Beredningen för u-landsforskning avses fåen rådgivande och initierande ställning i förhållande tUl de instanser som nubeslutar i forskningsärenden dvs. regeringen och SIDA. Den bör avge rekommendationerom omfattning, inriktning och fördelning av det totala svenska stödet föru-landsforskning liksom om enskUda forskningsinsatser. Den skall också på egetinitiativ och efter egna utredningar kunna föra fram förslag om forskningsinsatser.Till ledamöter i beredningen avser jag kalla representanter för forskningen ochför det allmänna. Beredningen för u-landsforskning bör få ett eget sekretariat.Av administrativa skäl och för att kravet om u-landscentrering av forskningen lättareskall kunna uppfyllas föreslår jag att sekretariatet förläggs tUl SIDA. Jagkommer senare att beräkna medel för två nya tjänster vid SIDA för dettaändamål. I sekretariatet bör vidare firmas en medverkan från utrikesdepartementet.Därmed underlättas strävandena att saraordna det svenska stödet tillu-landsforskjiing med vad som sker internationellt. Beredningenför u-landsforsJtning förutsätts genom sin sammansättning och genomsekretariatet få goda kontakter med den aktiva forskningen och med andraforskningsorgan. Det är särskUt angeläget att de statliga forskningsrådenskompetens att bedöma forskningsprojekt också utnyttjas inom u-landsfojskningendär detta är praktiskt möjligt. Det ankommer på regeringen att närmare utformaprinciper och anvisningar för beredningens arbete. lämnar ettbetydande stöd till olika former av u-landsforskning. Utbetalningar avbiståndsmedel för forskningsinsatser uppgick sålunda under /74till ca 38 milj. kr. Härtill kommer utgifter på rainst 10 railj. inomramen för det reguljära samarbetet med programländerna. Under innevarandebudgetår beräk nas kostnader för de forskningsinsatser som ligger utanförlandprogrammen till drygt 60 railj. Innan jag tar ställning till densaralade rae-delsramen under budgetåret för stöd till u-landsforskning utanförland-programmen finner jag det angeläget att redogöra för inriktning, utformningoch planer beträffande pågående insatser på forskningens område. Prop.1975:1 Bilaga 5 35 Svenskt stöd för u-landsforskning budgetåren 1973/74 och1974/75 (milj. (Forskning inom ramen för samarbetet med programländernaupptas inte) Konsultativa gruppen för jordbruksforskning WHO:s forskning om närings- och hälsofrågor m. m. En betydande del av stöd tillu-landsforskning har avsett bidrag till WHO:s forskningsprogram om mänskligfortplantning. Det svenska stödet till programmet under budgetåren1971/721974/75 uppgick till sammanlagt 85 railj. vilket motsvarade avde totala kostnadema. För /75 har 25 mUj. anvisats.Forskningen bedrivs i huvudsak vid centra i , , och . SärskUda kliniker ochprojektgmpper bl. a. i är också knutna till progranunet. Syftetmed forskningen är att utvecklapreventivmedelsteknik som främst skall lämpa sig för användning i u-ländema.Befolkningskonferensen i uttryckte stöd för WHO:s forskning.Mot bakgmnd av att verksamheten riskerar att hämmas av brist på resurser beräknar jag det svenska bidraget tiU WHO för fortplantningsforskningtill 30 milj. kr. för /76. I syfte att möjliggöra en fortsattlångsUrtig planering förordar jag att en utfästelse lämnas om fortsatt stödtiU progranunet med ett belopp om lägst 30 milj. kr. för budgetåren1976/77 och 1977/78. Överiäggningar pågår med WHO ora enutökning av det svenska stödet till att även omfatta forskning om närings- ochhälsofrågor, parasitära sjukdomar samt utvecklingen av hälso- ochsjukvårdssystem i . Dessa insatser kan konuna att kosta sammanlagt ca5 mUj. på tre tUl . Jag beräknar ett medelsbehov härför om 5 mUj. för budgetåret1975/76. /75stödjer med 10 railj. u-landsforskningsinsatser påjordbruksområdet genom den konsultativa gruppen för internationell jordbruksforskning. Dennagrupp, som leds av UNDP, och () ochhar 19 medleraraar, samordnar och fördelar bistånd för jordbraksforskning. Medlemsländernastotala bidrag tiU verksamheten uppgår till 34,5 mUj. /76 beräknar jag ett oförändrat medelsbehov på 10 milj. kr. Sverigehar utfäst sig att lämna fmansieUt stöd om sammanlagt Prop.1975:1 Bilaga 5 36 tmder en treårsperiod tUl en studie somutförs av omarbetsintensiva metoder vid ardäggningsarbeten. För /76 uppgårmedelsbehovet för detta ändamål till . har /75 bidragit med 3 raUj. tUl den verksamhet som äger nmi inom ramen förFN:s arbetsorganisations () världssysselsättningsprogram (WEP). WEP omfattarsåväl forskningsverksamhet som biståndsinsatser. De svenska bidragen harutnyttjats för forskning avseendeSEimbanden mellan sysselsättning och teknologi och meUan sysselsättning och inkomstfördelning. Även ett forskningsprojektavseende sysselsättning på landsbygden avses få svenskt stöd. Mot bakgrtmd av u-Iändemas intresse förprogrammet och svårigheter att erhåUa tillräckliga bidrag förfinansiering av ovannämnda projekt föreslår jag att det svenska bidraget tillWEP höjs tUl 4 milj. kr. för /76. för socialutveckling (UNRISD) bedriver forskning om ekonomiska, sociala och andrafaktorer i utvecklingsprocessen. För /76 beräknas ettoförändrat bidrag om 1,3 milj. kr. () bedriver forskning inom olika områden av betydelse för FN:sverksamhet, bl. a. om samordning av FN-organens aktiviteter, utflöde avutbildad personal från u-ländema och metoder för tekniskt samarbete. Detsvenska bidraget tUl UNITAR var /. och /75 till . Dessutom lämnade under budgetåret1974/75 ett bidrag om . av biståndsmedel tUl UNITAR:s kommission förfraratidsforskning. För /76 beräknas ett oförändrat bidrag tUlUNITAR:s ordinarie verksamhet om . Frågan om fortsatt stöd tUlkommissionen för framtids-forskning för budgetåret 197f776 får först prövas avberedningen för u-landsforskning innan slutlig ställning tas. FN har beslutat att upprätta ettinternationeUt universitet, . Avsikten är att FN-universitetetskall identifiera forskningsbehov och kanalisera resurser för forskning avglobalt intresse. Utsikterna förefaller goda att verksamheten i hög gradinriktas på forskning av intresse för . har ännuinte utformat några projekt, varför svenskt stöd till forskning i dess regiinte är aktuellt f. n. Ett bidrag på 1milj. kommer emeUertid att lämnas tUl grundfond. Större delen av det hittUls Jänmadesvenska stödet för u-landsforskning har i enlighet med vad jag här harredovisat utgjorts av bidrag till internationella organisationersforskningsprogram. Medel för dessa bidrag har beräknats under anslaget C 1.Bidrag till internationella biståndsprogram. Ett växande forskningsstödutanför landprogrammen Prop.1975:1 Bilaga 5 37 harfinansierats från anslaget C 2. Dessa insatsersom beretts av SIDA har avsett bl. a. hälsovård, jordbmk och undervisning.Flera av insatserna har genomförts i samarbete med internationellaorganisationer. SIDA har dämtöver av raedlen för u-landsinformation läranatforskningsstipendier till sarahällsvetare. För att underlätta en saralad bedömningkomraer medel för allt svenskt stöd för u-landsforskning utanför de bilateralalandprogrammen fr. o. m. /76 att anvisas från en särskUdanslagspost under anslaget C 1. Bidrag tiU internationeUa biståndsprogram. Jagföreslår att 75 milj. kr. anvisas för stöd till u-landsforskning budgetåret1975/76. Drygt 60 milj. kr. av detta belopp avser redan planerade åtaganden.Utrymme finns således också för nya u-landsforskningsinsatser i enlighet medde riktlinjer jag tidigare angett. Anslagsutveckling, planeringsramar m. m. För /76 förordar jag entotal ökning av biståndsanslagen med 760milj. De samlade anslagen för internationellt utvecklingssamarbete skuUe därmed uppgåtill 2 860 mUj. Härigenom beräknas de totala biståndsanslagenmotsvara av bmttonationalprodukten till marknadspris. har under första hälften av1970-talet procentuellt sett ökat biståndet till snabbare än någotannat industriland. kommer också att uppfylla FN-åtagandet att i mittenav betala ut av bmttonationalprodukten tUl marknadspris ibistånd. Endast , och kan, som jag harnämnt, väntas uppfylla detta åtagande. Beräkningen av planeringsramarna förbiståndsanslagen har tidigare gjorts medutgångspimkt i beslut att anslagen skaU öka i absoluta talminst lika mycket som under löpande budgetår. Denna planeringsmetod är nu intelängre tUlämplig. Jag förordar därför att planeringsramarna för budgetåren1976/77 och 1977/78 beräknas tiU 2 950 milj.kr. resp. 3 050 raUj. Härigenom erhålls ett tUlfredsställande underlagför planeringen av utvecklingsbiståndet. Av de 8 860 mUj.kr. som eidigt förslaget skulle utgöra den samlade planeringsramen för perioden1975/761977/78 beräknas 3 265,0 mUj. disponeras för bidrag tUlinternationella biståndsprogram medan 5 367,3 mUj. skulle utgöraplaneringsram för det direkta samarbetet med i första hand programländerna. För förvaltning, utbUdning, rekryteringoch information beräknas 73,7 milj. kr. för /76, 76,0 raUj. kr.för /77 och 78,0 milj. kr. för /78. ' Detinternationella 0,7 %-målet avser utbetalningar av bistånd tiU skillnad från det svenska 1%-målet som gäller budgetanslag. Utbetalningarna släpar vanligen efter p. g. a.att de sker i takt med de olika projektens genomförande. Planeringsramar för budgetåren 1975/761977/78 Budgetår, milj. kr. Förvaltning, utbildning. mation m. m. Fördelningen av planeringsramarna påanslag är att anse som indikativ. Förskjutningar i den enaeller andra riktningen mellan andelarna för anslagen Bidrag tillinternationella biståndsprogram ochBUateralt utvecklingssamarbete måste näraligen kunna ske för att ta hänsyntill omständigheter som inte kan fömtses. En prognos för bruttonationalproduktensstorlek /76 är naturligtvishögst osäker. görs överhuvud taget ingen bedömning ifinansplanen och beräkningen får därför gmndas på ett schablonantagande fördetta år. För att underlätta beräkningen av de totala biståndsanslagen anserjag att de i fortsättningen bör baseras på den BNP-prognos som görs ifinansplanen för det kalenderår under vilketförslagen framläggs. Anslagen för internationellt utvecklingssaraarbeteför /77 kommer således att motsvara av denbruttonationalprodukt sora beräknas för . Regeringen har också erhållit riksdagensberayndigande (prop. 1972: 1, bU. 5 sid. 41,UU 1972: 6, rskr 1972: 135) att göra bUaterala biståndsutfästelser förfem framförliggande budgetår till ett belopp som förutom ingående ointecknadreservation svarar mot högst fyra gånger det bilaterala anslaget för detlöpande budgetåret. Detta skulle med utgångspunkt i nuvarande förslag tUlanslag ge regeringen fullmakt att görabUaterala biståndsutfästelscr om totalt 6 945 mUj. för perioden /761979/80. I anslagen för /76 samt iplaneringsramarna ingår medel för biståndsutbUdnmgsniimnden (BUN), som har tUluppgift att leda och samordna bistånds-oclli katastrof utbildning av vämplUctiga och andra som bedöms lämpligaför sådan utbildning. Nämnden inledde sin verksarahet /73.Utgiftema för verksamheten har t. o. m. /75 bestridits frånanslag under fjärde huvudtiteln. Jag anser efter samråd med chefen förförsvarsdepartementet och med hänvisning till den samhörighet som råder mellannämndens arbetsuppgifter och biståndsverksamheten att ansvaret för nämndensverksamhet fr. o. m. /76 bör överföras tiU utrikesdeparte- Prop.1975:1 Bilaga 5 39 Detta iimebär inte någon ändring i vad avser devärnpliktigas krigsplaceringeller i fråga ora ansvaret för den författning som reglerar bistånds- ochkatastrofutbildningen. Verksamheten bör finansieras över ett nytt anslag C 5.Biståndsutbildningsnämnden. Kostnaderna för biståndsutbildningsnämnden beräknasför /76 till ca 5,9 milj. kr. SIDA anför i årets anslagsframställningatt den nuvarande anslagsuppdelningen inom biståndet inte är ändamålsenlig.Styrelsen föreslår därför att alla medel till biståndsverksarahet uppförs underett biståndsanslag, som sedan delas upp i anslagsposter så attraedelsanvändningen raera konsekvent än fördelas på olika ändaraål. Den nuvarande uppdelningen avbiståndsmedlen motsvarar inte entydigt inriktningen av biståndsverksamheten påolika ändamål. Anslags-mässigt delas biståndet in i verksamhet som harinternationell organisation som huvudmanoch sådan där mera direkt är med och beslutar om den slutligaanvändningen av biståndsraedlen. 1 stort gäller nu att bidrag tillmellanstatliga organisationer förs upp under anslaget för bidrag tillinternationella biståndsprogram medan direkt bistånd och samarbete medinteraationella organisationer ora särskilda projekt redovisas under anslagetför det bilaterala utvecklingssaraarbetet. Ansvaret för att bereda ärendenrörande bidrag till de internationella organisationerna faller på UD medan SIDAsvarar för beredningen av det bilaterala biståndet och samarbete raedinternationella organisationer i fräga ora särskilda projekt, s. k.multibiprojekt. Det nuvarande sättet att presentera biståndsverksamheten under olika anslag ger viktig information om biståndetsinriktning. Det är också en fördel att verksamhet som administreras på olika sätt redovisas under olikaanslag. Att denna huvudprincip tUlämpas får inte hindra att beredningen avenskilda insatser sker på ett sådant sätt att tUlgänglig sakkunskap bådeinom UD och SIDA tas tillvara. För att ett enhetligt svenskt uppträdandegentemot de internationella organisationerna skall kunna garanteras är ettsamarbete meUan UD och SIDA i beredningen av raultibiprojekten angeläget. Den nuvarandeanslagsuppdelningen av biståndsmedlen fyller således vissa väsentliga syften. En allsidigprövning av frågan om en förändring avanslagsindelningen bör emellertid kuima göras när biståndspolitiska utredningenhar avslutat sitt arbete. I det följande kommer jag enbart att föreslå mindre ändringar av anslagsindelningen.Viss del av kostnaderna för biståndskontoren vid vissa ambassader imottagariänderna kommer fr. o. m. /76 att föras från anslaget C2. Bilateralt utvecklingssamarbete tUl anslaget C 4. Styrelsen förinternationell utveckling. Vidare föreslår jag att medel för svenskt stöd föru-landsforskning utanför de bilaterala landprogrammen skaU redovisas inom enanslagspost på anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. Prop, 1975:1 Bilaga 5 40 Bidrag till internationella biståndsprogram 1973/74 Utgift 408 029 791 Reservation 521 465 741 1974/75 Anslag 750 000 000 1975/76 Förslag 1 050 000 000 n. av biståndsanslagen genom multilaterala organisationer. Detta speglar, som jag framhöll iprop. 1974: 1, bil. 5 (s. 24-25), vår positiva inställning till multUateraltbistånd. Den svenska andelen av medlemsstaternas bidrag tUl organisationerna ärockså betydande t. ex. inom UNDP, inom och inomIDA. De svenska åtagandena inom de olika institutionerna utgår från envärdering av i vilken utsträckning verksamheten överensstämmer med degmndläggande målen för den svenska biståndspolitiken. Hänsyn tas iiven tillandra länders beredvUlighet att öka sina bidrag till organisationerna enligtprincipen att det bör finnas en rimlig balans mellan de olika givarländernasinsatser. I dagens läge är biståndsbehoven osedvanligt stora och angelägna,som flera i-länder visat en återhållsam attityd tiU ökning av sinamultUaterala bidrag. Under dessa förhållanden fiims det skäl att i mindreutsträckning än tidigare göra de svenska bidragen avhängiga av andra ländersbidrag. bör således vara berett att öka sin andel av bidragen tUl deorganisationer sora främjar mål sora ligger i linje med den svenskabiståndspolitiken. Beträffande bidragsgivning till organisationer som i mindreutsträckning främjar dylika mål är en mer avvaktande håUning motiverad. Flertalet internationella organisationerbudgeterar sin verksamhet i amerikanska dollar. Minskningen av dollarns värde iförhållande tUl flertalet andra valutor har ofta inneburit att en nominelltoförändrad bidragsnivå har tvingat fram en begränsning av verksamheten.Samtidigt har den internationella inflationen medfört att bidragen harurholkats. Möjligheten har därmed minskat för de multilaterala biståndsorganenatt möta de mest drabbade ökade biståndsbehov. Som jag tidigareanfört förefaller det inte sannolikt att den särskilda fonden inom FN tillförmån för de mest drabbade u-länderaa kommer tUl stånd som en betydande kanalför multUateralt bistånd. De medel, som har beräknats för särskUda fonder underdetta anslag bör, om så bedöms lämpligt, i så fall utnyttjas för att på annatsätt stödja de hårdast drabbade . FN:sutvecklingsprogram (UNDP) UNDP:s verksamhet syftar till att genomtekniskt bistånd och förinvesteringsverksamhet påskynda de fattiga ländemasutveckling. Biståndsinsatserna finansieras gemensamt av UNDP och vederbörandemottagarland och genomförs av mottagarlandet under medverkan fram- Prop.1975:1 Bilaga 5 Ulrikesdepartementet 41 förallt av och andra institutioner inom FN-systemet. UNDP:sresurser utgörs av frivUliga bidrag från FN-medlemraarna. Dessa bidrag anmälsvid åriiga bidragskonferenser. Det reformprogram för UNDP:s verksamhetsora antogs har som hörnstenar en femårig programperiod,landprogrammering med direkt anknytning tUlraottagarländernas utvecklingsplanering, decentralisering avprograrameringsarbetet till fältet och omorganisation av UNDP-sekretariatet.Inom ramen för den första programperioden (197276) har nugodkänt ett drygt hundratal land-program. Även om reformprogrammet harvarit framgångsrikt är ytterligare åtgärder påkallade för att genomföraprojekten snabbare och förbättraexpertrekryteringen. De allvarligaste bristerna ligger hos de verkställandeorganen, dvs. har i ett flertal fackorgan tagitinitiativ för att UNDP-projekten skall genomföras snabbare och effektivare. förhandlingar beslötUNDP-styrelsen att för nästa programperiod (197781) lägga ökadtonvikt på stödet tUl de fattigare . Huvudkriterierna förfördelningen skall vara bruttonationalprodukt per invånare samt befolkningensstorlek. De länder som för enutvecklingspolitik inriktad på ekonomisk och social utjämning skallvidare erhålla extra resurser. För verksamhetsåret1974 uppgick medlemsländernas sammanlagda UNDP-bidrag tUl , eller ca . Härav svaradeSverige, som är programrads näst största bidragsgivare, för 175 milj. kr.,eller . Det svenska bidraget är uppdelat på dels ett ordinariebidrag om 160 milj. kr., dels ett bidrag om 15 milj. kr. till programmet för deminst utvecklade ländema. De fem nordiska län derna, som tiUsammans ärprogrammets största bidragsgivare, svarade för nära en fjärdedelav bidragen till UNDP. räknar medbidrag om ca 410 mUj. doUar, en ökning medomkring från föregående år. UNDP:s finansieUa planering bygger på förutsättningenatt bidragen skall öka med . Detta mål har vissa år intekunnat nås. Från sida kräver man därför att särskilt de länder somhar halkat efter i bidragsgivningen skall öka sinabidrag raed . Frågan om UNDP:s finansiella långtidsplaneringför nästa programperiod (197781) kommer att diskuteras i UNDP-styrelsen. De snabba prisstegringarna under senareår innebär att UNDP-bi-ståndets reala värdeurholkas. Inom de givna finansiella ramarna för programperioden 197276kommer mottagariänderna härigenom att tvingas senarelägga eUer helt avstå frånprojekt som i princip har godkänts, såvida inte medlemsländerna genomväsentligt ökade bidrag kan Prop.1975:1 Bilaga 5 42 vidga den totala ramen för den aktuella planeringsperioden.Det är angeläget att FN:sroll i det globala biståndssamarbetet inte minskar.