prop · FZ0355 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligl tidigare gällande ordning för dessa val ankom det påden dubbelvalde att själv bestämma i vilken valkrets han skulle anses vald. Densom hade fått mandat från mer än en valkrets ansågs ha avgått som landstingsmaneller fullmäktig i den valkrets där han inte mottog uppdraget. Efterträdare förhonom skulle utses i den ordning som gällde vid landstingsmans eller fullmäktigsavgång. Isamband med behandlingen av prop. 1974:35 med förslag till lag om ändring ivallagen, m. m. och i anslutning därtill väckt motion (1974:353) berörde KU fråganom avveckling av dubbelvalsituationer (KU 1974:21). Utskottetkonstaterade i betänkandet, efter alt ha redogjort för gällande regler, atldessa kan lå till konsekvens atl lisityp som har fåll färre röster i envalkrets än en annan lista likväl besätter fler mandat i valkretsen änsistnämnda lista. Utskottet förklarade sig instämma i den i motionen framfördauppfattningen att reglerna för dubbelvalavveckling vid kommunala val i vissalägen leder till ett ur demokratisk synpunkt otillfredsställande resultat. mening borde de ifrågavarande reglerna därför ses över. Utskottetuttalade vidare att frågornas tekniska lösning är avhängig av valsystemet istort vid de kommunala valen, varför översynen borde göras i samband med Kungl.Maj;ts ställningstagande härtill. Förslag borde föreläggas så attnya bestämmelser kommer att gälla vid val. beslöt att ge Kungl.Maj:t till känna vad utskottet hade anfört (rskr 1974:160). 1syfte att undersöka om någon annan metod för avveckling av dub-belvalsilualionerän den nu tillämpade skulle kunna införas i vallagen har RSV låtit genomföra enutredning. Som målsättning för utredningen har RSV haft alt den nya metodenskall ge ett så rättvisande resultat som möjligt som den frånadministrativ synpunkt skall vara enkel, förståelig och lätt att tillämpa. RSVframhåller att några invändningar inte har riktats mot alt dubbel vald kandidattar plats i den valkrets där hans jämförelsetal är störst och att han sålundaersätts i valkrets där hans jämförelsetal är mindre. Denna regel bör enligl RSV;smening behållas också i fortsättningen. RSVframhåller vidare att nuvarande regler kan få till följd att dubbéivald kandidatersätts av kandidat från en valsedel som har fått betydligt färre Prop.1975/76:55 15 rösterän den valsedel på vilken den avvecklade kandidaten var upptagen. För attplatsfördelningen mellan de olika listtyperna skall överensstämma med röstfördelningenäven efler genomförd dubbelvalavveckling måsle man enligt RSV utnyttja någonform av listlroget system för att besätta de lediga platserna. RSVhar undersökt möjlighetema att komma lill rätta med problemet på så sätt attnuvarande system där kandidaterna tilldelas de lediga platserna eflerjämförelsetalens storlek kombineras med någon form av listlroget system. Dethar därvid visat sig alt sammanräkningarna i sådant fall skulle bli mycketkomplicerade och ge upphov till oöverskådliga administrativa problem. Enligt RSV:smening skulle sammanräkningarna sålunda komma atl kräva en inte godtagbar tidsuldräktoch en orimlig arbetsinsats. RSV har därför stannat för en lösning som innebäratt dubbelvalda kandidater ersätts på samma sätt som man nu utser efterträdaretill kandidat som avgår under pågående mandatperiod. Lösningen innebär attplats som avvecklad kandidat ej tillträder skall tillfalla den kandidat somerhåller högst röstetal vid ny sammanräkning. Vid denna sammanräkning skallhänsyn tas endast till de valsedlar som gällde när den avvecklade kandidatentog plats i ordningen. RSVerinrar om att principen med efterträdare har tillämpats tidigare. Då ankom detemellertid på den dubbelvalde alt avgöra i vilken valkrets han skulle ta platsoch det var inte reglerat i vilken ordning efterträdar-sammanräkningarna skullegöras. Metoden medförde därigenom att platsfördelningen kunde bli beroende avi vilken ordning sammanräkningarna genomfördes. För alt detta resultat skallkunna undvikas bör jämförelsetalens storlek avgöra inte bara i vilken valkretsdubbelvald kandidat skall ta plats ulan också i vilken ordning efterträdareskall utses till kandidat som har avvecklats i fiera valkretsar.Sammanräkningarna bör i sådant fall påbörjas i den valkrets där den avveckladekandidatens jämförelsetal är näst störst och fortsättas valkrets efter valkretsallt efter jämförelsetalens storlek. RSVsammanfattar innebörden av den föreslagna metoden för avveckling av dubbelvalsituationerpå följande sätt. Dubbelvald kandidat ersätts alltid med kandidat från den egnalistan. Den ursprungliga namnordningen beaktas alltså inte. I den föreslagnametoden ligger att s. k. spränglista inte kan komma att dominera en valkrets pågrund av dubbelvalavveckling. Eftersom den föreslagna metoden innebär att dubbelvaldakandidater avvecklas i tur och ordning varje gång med bortseende från namn somredan har tilldelats mandat, behöver man inte befara att nyadubbelvalsituationer uppkommer under avvecklingens gång. Metoden innebärslutligen att det antal namn som vid den slutliga sammanräkningen behöverordnas i varje valkrets begränsas. Denföreslagna metoden bör enligt RSV tillämpas vid dubbelvalsituationer vid val tillsåväl riksdag, landsting och kommunfullmäktige som kyrkofullmäktige. Dessgenomförande förutsätter ändringar i 14 kap. 10 Prop.1975/76:55 16 och16 §§ vallagen. Mot bakgrund av det anförda har RSV lagt fram följandeprincipförslag. Harkandidat fått plats i ordning i mer än en valkrets eller för mer än elt partioch skulle han till följd därav erhålla mandat i mer än en valkrets eller förmer än ett parti, skall han tillträda det mandat för vilket hans jämförelsetalär störst. Mandatsom han ej tillträder skall tillfalla den kandidat som erhåller högst röstetalvid ny sammanräkning. Vid denna sammanräkning tas hänsyn endast till devalsedlar som gällde när den avvecklade kandidaten tog plats i ordningen. Varjevalsedel räknas som röst och röstvärdet tillgodoräknas del namn som står förstpå valsedeln varvid bortses från namn som redan tillträtt mandat i någonvalkrets. Sammanräkningarnagenomförs i ordning efter kandidaternas plats i ordningen med början ivalkrets där kandidatens jämförelsetal är näst störst, därefter i tur ochordning efter jämförelsetalens storlek tills samtliga kandidater som erhållitmandat i mer än en valkrets har ersatts i samtliga valkretsar utan därkandidaternas jämförelsetal är störst. Principförslagetär åtföljt av exempel på tillämpning av den nya metoden. 2.4Remissbehandlingen av RSV:s förslag Samtligalänsstyrelser samt landsiingsförbiindei, kommunförbundet och.församlings- och pasloratsförbundeihar tillstyrkt RSV:s förslag eller lämnat del utan erinran. Allmänt uttalas attden föreslagna metoden synes ge ett mera rättvisande utfall än den nuvarandeoch att den är enkel att tillämpa. Församlings- och pasloratsförbundei hartillfogat att tillämpningen av metoden dock kräver alt man också ser överreglerna för val av suppleanter. ser positivt på förslaget. Enligt nämnden kan denföreslagna regeln för dubbelvalavveckling - som innebär att dubbelvald kandidatersätts med kandidat från den egna listan - vara ett steg i rätt riktning föratt undanröja de olägenheter som KU har pekat på. Valprövningsnämndentillägger dock att den inte har kunnat underkasta förslaget någon närmareteknisk granskning och att den därför inte kan bedöma, om förslaget i allalägen löser de problem som är förknippade med dubbelvalsituationer. vallagen (1972:620) ges regler rörande den slutliga sammanräkningen ochmandatfördelningen efter allmänna val. Eftersom det särskilt vid de kommunalavalen förekommer att parti i två eller flera valkretsar går fram med listor meddelvis gemensamma kandidatnamn är det inte ovanligt att samma kandidat befinnsstå i tur att tilldelas mandat i fiera valkretsar. I sådana fall föreligger vadsom brukar kallas en dubbelvalsituation. I 14 kap. 10 § iredje stycket finnsregler för riksdagsvalen och i Prop.1975/76:55 17 16 § för landstings- och kommunfullmäktigvalen om vilket mandat den dubbelvaldeskall tillträda och hur annan kandidat skall utses. Viden avveckling av dubbelvalsituationer är den av för varje partioch valkrets uppgjorda s. k. ordningen mellan kandidatnamnen avgörande. Att enordning måste fastställas beror på att samma parti ofta har flera listtyper isamma valkrets. Ordningen bestäms med ledning av kandidatnamnens jämförelsetal.Avvecklingsreglerna innebär att dubbel vald kandidat skall tillträda mandat iden valkrets där hans jämförelsetal är störst. Mandat i annan valkrets tillfallerdet namn som enligl den uppgjorda ordningen för den valkretsen står på tur atterhålla mandat. I systemet ligger atl namnet på den som utses inte behöver varahämtat från samma listtyp som den ersattes. Ordningen kan ju uppta namn frånolika listtyper. Konstitutionsutskottethar konstaterat (KU 1974:21) alt gällande avvecklingsregler kan få till följdatt listtyp som har fått färre röster i en valkrets än en annan trots detbesätter fler mandat i valkretsen. Enligt utskottets uppfattning leder reglernai vissa lägen till ett från demokratisk synpunkt otillfredsställande resultat.De borde därför ses över. Förslag borde föreläggas så alt nyabestämmelser kommer att gälla vid val. har godtagitutskottets uppfattning (rskr 1974:160). () har lagt fram förslag till en ny avvecklingsmetod vilken innebär att ensärskild räkneoperation skall utföras för att man skall få fram vem som skallersätta den som har erhållit mandat i annan valkrets. Det nya namnet utses på gmndvalav de valsedlar som gällde för den som skall ersättas när denne tilldelades plalsi ordningen. Röstvärdet tillgodoräknas det namn som står först på valsedeln,givetvis med bortseende från namnen på dem som redan har tillträtt mandat. Densom får högsta röstetalet erhåller mandatet. Förslaget ansluter till deprinciper som har kommit lill uttryck i 14 kap. 7, 18 och 22 §§ vallagen omutseende av ersättare för riksdagsledamot, suppleant för landstingsman ochefterträdare för fullmäktig som har avgått före mandatperiodens utgång. Ävenhär görs en uträkning på grundval av de valsedlar som gällde förriksdagsledamoten, landstingsmannen eller den fullmäktige då han tilldeladesplats i ordningen. RSV:s förslag innebär vidare att jämförelsetalens storlekskall avgöra inte bara som i vilken valkrets dubbelvald kandidat skall taplats utan också i vilken ordning ersättare skall utses till kandidat somavvecklas i två eller fiera valkretsar. Förslagethar vid remissbehandlingen mottagits positivt. Enligt min mening erbjuder deten lämplig ordning. Framför allt undanröjs den nackdelen att listor som harsamlat förhållandevis få röster blir överrepresenterade. Men förslaget harockså andra fördelar. Enligl gällande regler kan det när kandidat skallersättas i fiera valkretsar visa sig att en och samma kandidat står i tur atterhålla mandat i de valkretsar där avveckling skall ske. Del uppkommer medandra ord en ny dubbelvalsituation. Den föreslagna metoden utesluter sådana nyadubbelvalsituationerunder avvecklingarnas gång. 1975/76:55 18 eftersomde frånträdda platserna tillsätts en efter en och kandidaterna i det särskildafallet hämtas från den avvecklades lista bland dem som inte har tilldelatsmandat. Pågrund av vad jag har anfört förordar jag att nya regler för avveckling av dubbelvalsitualionerskall införas i enlighet med principförslag. Reglerna in i 14 kap. 10 § tredje stycket och 16 § vallagen. I samband därmed börmindre redaktionella jämkningar göras i 14 kap. 7, 18 och 19§§. Deninledande föreskriften i 14 kap. 10 § tredje stycket, som avser riksdagsvaloch som innebär att den dubbelvalde skall tillträda mandat i den valkrets därhans jämförelsetal är störst, bör behållas oförändrad. Därefter bör föreskrivasall mandat som han inte tillträder tillfaller den som står främst i den förhonom enligt 7 § bestämda ordningen, dvs. den särskilda ordning som fastställsför utseende av ersättare för riksdagsledamot, varvid bortses från namn somredan har valts till ledamot. Som ett nytt sista led i14 kap. 10 § tredje stycket bör en ny regel ges för det fall att två ellerflera mandat har frånträtts av en eller fiera kandidater därför atl kandidaternahar erhållit andra mandat. Regeln bör gå ut på alt de frånträdda mandatentillsätts allt efter storleken på jämförelsetalen för namnen enligt 6 §. Dennalösning innebär en viss vidareutveckling av RSV:s förslag därigenom att denomfattar - förutom fall när flera kandidater skall ersättas i en valkrets ochnär en kandidat skall ersättas i flera valkretsar - även det fallet att flerakandidater skall ersättas i flera valkretsar. Även14 kap. 16 §, som avser landstings- och kommunfullmäktigval, bör inledas mednuvarande föreskrift om vilket mandat den dubbelvalde skall tillträda. överensstämmer helt med motsvarande regel i 14 kap. 10 § tredjestycket. Äveni övrigt bör 16 § i sak ges samma innehåll som 10 i; tredje stycket. Avredaktionella skäl torde emellertid reglerna få utformas något annorlunda. 1paragrafen bör vidare tas in en motsvarighet till den särskilda regeln i 14kap. ; som rör utseende av ersättare för avgången fullmäktig, som var valdför fiera partier. Denya bestämmelserna bör tillämpas också på uppkommande dubbelvalsituationer vidutseende av kyrkofullmäktige och vid utseende av suppleanter för kommun- ochkyrkofullmäktige. Härför krävs en redaktionell ändring i 14 kap. 19 S- I övrigtbehövs inte några ytterligare lagändringar. 1 48 S lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigvalhänvisas nämligen till bl. 14 kap. 16 och 19 §§ vallagen. Denya bestämmelsema bör träda i kraft . Somhar nämnts i det föregående har antagit en lag omändring i vallagen (prop. 1975:101, KU 1975:19, rskr 1975:227, SFS 1975:474). 1lagen föreskrivs ändringar i bl.a. 14 kap. 16 och 18 SS. Bestämmelserna i derasnya lydelse träder i kraft men skall tillämpas ävendessförinnan i fråga om val som avser tid efter utgången Prop.1975/76:55 19 De bör nu anpassas lill de regler rörande dubbelvalavveckling som jaghar förordat i det föregående. Vissafrågor om ändring i reglerna om utseende av suppleanter har berörts ibetänkandet (SOU 1975:41) demokrati (s. 113). Frågorna övervägs f n.inom RSV som väntas lägga fram förslag i ämnet. Frågorna bör därförinte behandlas i förevarande sammanhang. 3Valsedelsutläggning på postanstalt 3.1 Gällande ordning m. m. Enligt6 kap. 9 § vallagen skall i varje lokal där röstning äger rum -således också ipoströstningslokal -genom centrala valmyndighetens försorg tillhandahållas delsvalsedelsblanketter, dels valsedlar som har försetts med parti - ochvalbeteckning för parti, som är representerat i (partimarkeradevalsedlar). Vadgäller vallokal innehåller 9 kap. 6 § vallagen den regeln att det i anslutning tilleller i vallokal skall anordnas lämplig plats där de partier som deltar i valenkan lägga ut sina valsedlar. Valförrätlaren skall se till att väljarna där hartillgång till valsedelsblanketter och partimarkerade valsedlar för parti somär representerat i . Någon motsvarande regel som ger parti rält altlägga ut valsedlar i anslutning till eller i poströstningslokal innehållervallagen inle. Regelni 6 kap. 9 S att partimarkerade valsedlar skall finnas tillgängliga i varjelokal där röstning äger rum var en nyhet i den nu gällande vallagen ochtillämpades första gången vid allmänna val. Inför dessa val anhöllKristen () hos RSV och därefter också hos postverket attfå lägga ut valsedlar på postanstalterna. RSV lämnade framställningen utanbifall under hänvisning lill 6 kap. 9 § vallagen. Inte heller postverket biföllframställningen. Anförda besvär till regeringsrätten resp. Kungl. Maj;t leddeinte till ändring. Fråganom en vidgning av valsedelsservicen på postanstalterna har som nämntsinledningsvis väckts i bl. a. motioner till . I motionerna 1974:359och 1974:922 kritiserades det förhållandel att inte alla partier som deltar ival får lägga ut sina valsedlar i alla vallokaler. Möjlighet härtill bordeskapas genom ändring i vallagen. I motionen 1974:359 begärdes dessutom att dettillhandahållande av valsedlar som centrala valmyndigheten skall svara förbeträffande alla lokaler där röstning äger rum skall avse alla partier som har rältatt få partistöd. 1sitt betänkande (KU 1974:55) hänvisade KU till det då inom RSV pågåendeutredningsarbete, som sedermera resulterade i den inledningsvis nämndapromemorian med förslag till ändringar i valförfarandet. Något initiativ frånriksdagens sida behövdes inte med hänsyn till den pågående översynen och tillbehovet av ett samlat ställningstagande. 1975/76:55 20 3.2RSV;s promemoria Ipromemorian föreslogs följande. Regeln i 6 kap. 9 § vallagen lämnades oförändrad.Statsverkets tillhandahållande av valsedlar skulle också fortsättningsvis avseendast partimarkerade valsedlar för riksdagspartierna. Däremot skulle partisom inte var representerat i få möjlighet att självt lägga ut partimarkeradevalsedlar på postanstalterna. Ansvaret för att sådana valsedlar lades ut skullevila på partierna liksom tillsyn av valsedlarna. En viss tillsyn kunde dockkomma att ligga på postmästaren eller motsvarande bl. a. med hänsyn tilleventuell förekomst av obehörig propaganda. 3.3Remissbehandlingen av RSV:s promemoria Flertaletav de remissinstanser som berörde förslagel ställde sig positiva till del.Däremot ställde sig I tveksam till förslagetmedan postverket uttalade att det inte kunde ta ställning till förslagel ulanytterligare utredning. 1sitt remissyttrande redovisade postverket utförligt de problem som enligtverket var förenade med ett utvidgat tillhandahållande av valsedlar på postanstalt.Inledningsvis anmärkte verket att redan den begränsade utläggning av partimarkeradevalsedlar för riksdagspartierna som förekom vid val var förenad medstora problem när det gällde tillsynen. En val genomfördundersökning vid sammanlagt 200 postanstalter gav sålunda vid handen att detvid 61 av de tillfrågade postanstalterna hade förekommit att oordningavsiktligt hade skapats bland de ullagda valsedlarna. 1 yttrandet framhöllsvidare att medan utläggningen i vallokal är koncentrerad till en enda dag skulleenligt förslaget valsedlar finnas tillgängliga på postanstalt som den ordinarie verksamheten pågår. Vidareavser valsedelsutläggningen i vallokal endast det egna valdistriktet medan valsedelsulläggningenpå postanstalt skulle avse hela landet. Eftersom endast partimarkeradevalsedlar skulle få läggas ut på postanstalt fick man räkna med att obehörigutläggning av namnvalsedlar kunde komma att ske. Motdenna bakgrund diskuterade postverket vidare det lämpliga i RSV:s förslag attpostverket fortfarande skulle svara för utläggningen av partimarkeradevalsedlar för riksdagspartierna medan utläggningen av övriga partimarkeradevalsedlar skulle ombesörjas av partierna själva. En sådan ordning skulle kunnaleda till alt alla valsedlar inte fick en likvärdig placering och exponering. Äandra sidan kunde postverket inte se några andra lösningar som var invändningsfria.Om postverket ålades att svara för utläggandet av alla partimarkerade valsedlarskulle detta medföra stora krav på tillsyn. En fortlöpande tillsyn genomsärskilt avdelad personal skulle behövas vid minst hälften av de ordinarie poslanstalternaunder åtminstone de två sista Prop.1975/76:55 21 Om å andra sidan all utläggning av partimarkerade valsedlarskulle åvila partierna skulle detla för partierna bli nära nog lika krävandesom alt tillhandahålla valsedlar genom valsedelsutdelare vid poslanstalterna.Del måsle nämligen förutsättas alt en någorlunda god ordning upprätthålls blandvalsedlarna och all väljarna som regel kan förlila sig på atl del finnsvalsedlar tillgängliga när de skall rösta. Vilkenlösning som än valdes skulle det enligt postverket bli svårt all ge väljarnavägledande officiell information om valsedelsservicen. I vilken utsträckning deolika partierna kunde komma att använda sig av möjligheten atl lägga ut partimarkeradevalsedlar på postanslalt var svårt att förutse. En stor del av värdet med dennaservice syntes gå förlorad om man inte i den officiella informationen kunde genärmare besked. a. på de svårigheler som är förknippademed förekomsten av lokala partibeteckningar som inle är såvägledande att väljaren därigenom kan avgöra om valsedeln är användbar i hanskommun eller inle. 1sitt yttrande berörde postverket slutligen ulrymmesfrågan vid de små ochmedelstora poslanstalterna liksom frågan om valsedelsservice vid de tillfälligapostanstallerna. Somredan har nämnts inledningsvis uttalades i prop. 1975:27 att frågan om enutvidgning av valsedelsservicen på poslanslalter borde utredas ytterligare avRSV i samråd med postverket. Resultatet av det fortsatta utredningsarbetet harRSV redovisat i den fömt nämnda skrivelsen . Till skrivelsenfinns fogad en av postverket upprättad promemoria rörande utökattillhandahållande av valsedlar på poslanstalterna. De förslag som RSV:sskrivelse innehåller har utformats med i huvudsak nämnda promemoria somutgångspunkt. 1promemorian uttalar postverket sammanfattningsvis bl. a. följande. Frånpraktisk synpunkt är det för postverkels del i och för sig möjligt all på alla poslanslaltertillhandahålla partimarkerade valsedlar för alla partier som ställer upp tillval, även om utrymmesproblem kommer alt uppstå i en del fall. En sådan lösningfordrar dock garantier för alt postverket i viss omfattning får låna personalfrån andra statliga och kommunala organ för uppdraget. Den medför högakostnader för tillsyn m. m., minst 5 milj. kr. i personalkostnader i 1975 årsprisnivå. En så omfatlande valsedelsul-läggning blir förmodligen en överservice.Det ullagda materialet kan vidare bli svåröverblickbart för väljarna. Enbegränsning kan därför anses behövlig. Den bör vara knuten lill läll idenfierbaragränser. En lösning kan vara atl begränsa utläggningen till registreradepartier i del län eller den kommun Prop.1975/76:55 22 därpostanstalten är belägen. Personalkostnaderna kan då beräknas bli något lägre,kanske ca 2-3 milj. kr. - Vid en mera omfattande utläggningsynes böra prövas möjligheten atl tillhandahålla valsedlarna i s. k. dispensersför att på så vis kunna minska tillsynskostnaderna. - Vilken lösning man änväljer för en utvidgad valsedelsservice synes den böra få karaktären av enförsöksanordning. - förutsätts fl ersättning från statsverket försina kosinader för tillhandahållandet av valsedlar på postanstallerna. EnliglRSV:s modifierade förslag vidgas statsverkets skyldigheter enligt 6 kap. 9 §vallagen något. Centrala valmyndigheten skall sålunda se till att del på postanstallernafinns tillgång till partimarkerade valsedlar för parti som är berättigat lillpartistöd. Härutöverföreslår RSV att parti som har fåtl sin partibeteckning registrerad enligt 5kap. vallagen skall få lägga ut partimarkerade valsedlar på poslanstalterna.Den begränsningen skall dock gälla atl parti som har fått partibeteckningregistrerad endast för val av landstingsman i viss landstingskommun eller förval av kommunfullmäktige i viss kommun inle skall få lägga ul partimarkeradevalsedlar på postanslalt som är belägen utanför den landstingskommun resp.kommun som registreringen avser. Ansvaret för atl valsedlar tillhandahållsskall åvila partierna. Dessa skall också svara för tillsynen av valsedlarna.Viss tillsyn bör dock enligl RSV åvila postverkels personal. har under hand inhämtats att beloppet 2-3 milj. kr. som nämns ipostverkets promemoria täcker både kostnaderna enligl gällande ordning och koslnadernaför en utvidgning i enlighet med RSV:s modifierade förslag. Den egentligamerkostnaden för en reform enligt förslaget skulle alltså bli avsevärt lägre. Detär i törsta hand partiernas sak att se till alt väljarna har tillgång till valsedlarnär röstning sker i vallokal. Del har därför funnits en regel sominnebär alt del i anslutning till eller i varje vallokal skall finnas lämplig plalsdär de partier som deltar i valen kan lägga ul sina valsedlar (9 kap. 6 §vallagen).