prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — UHÄ bör enligt UICÄ inrättas först den 1 januari1976 för att förberedelsetiden skall bli tUlräcklig. SÖfinner sammanfattningsvis mot bakgrund av bl.a. det omfattande arbete somkan förutses för organisationskommittéernas del och informationsbehoven isamband med en reform mycket starka skäl tala för att de av U 68 :s förslagföranledda förändringarna träder i kraft först /78. Dock bör UHÄ:sverksamhet starta . Nämndenför socionomutbildning förordar "ett experimenterande för- 1975: 9 249 hållningssätt"vid genomförande av förändringar på grandval av U68:s förslag. Det är enligtnämndens mening angeläget att tillvarata de möjligheter som de av U 68föreslagna organisationskommittéerna erbjuder för planerad organisatorisk försöksverksamhetoch lokal differentiering. Det bör också vara möjligt för kommittéerna attlägga fram förslag i etapper så att erfarenheter av försöksverksamhet kan liggatUl grund för en eventuell vidare tUlämpning av en viss organisatorisk modell. Socialstyrelsenser det som naturligt att en omfattande organisatorisk förändring avhögskoleutbUdningen i enlighet med U68:s förslag måste genomföras successivt.Det är dock enligt styrelsen viktigt att förslagets' genomförande planerasnoggrant inom en fastställd tidsplan. Statskontoretoch RRV anser båda det orealistiskt atl genomföra den föreslagna omläggningenenligt den av U 68 skisserade tidsplanen, delta i försia hand med hänsyn tillde krav på uppbyggnad av anlagnings-och informationssystem och på informationtill de studerande m. fl. som ett genomförande av både U 68:s och KK:s förslagkommer alt ställa. AMSpåpekar nödvändigheten av att före genomförandet av en reformlättUlgänglig information om kompetenskrav, studieupplägg-nuig och ansökningstiderföreligger både för presumtiva studerande och för funktionärer inom skola ocharbetsmarknadsverk. Någrauniversitets- och högskoleorgan samt styrelsen för slalens brandskola ansertidsmarginalerna enligt den föreslagna planen för genomförande vara alltförknappa och förordar en förskjutning. Utanalt ta ställning till tidpunktema stryker KK under alt del föreligger etlbelydUgt starkare samband mellan ikrafiträdandet av nya behörighets- ochurvalsregler och ett fungerande antagningssystem än det U 68 uttrycker. Det ärav praktiska och ekonomiska skäl nödvändigt alt U 68:s förslag omdimensionering och antagning genomförs först för genomförande avKK:s förslag. SACOanser att dimensioneringsförslagen och övergången tUl principen om yrkesinriktningav högskoleutbUdningen bör genomföras /77 i enlighet med U 68:sförslag. I övriga delar kan emellertid ett genomförande etappvis komma att visasig nödvändigt. Detla gälller bl. a. i fråga om den institutioneUaorganisationen, där förordar en ytterligare översyn. betonar viktenav att den nya organisationsstrukturen kan införas i nära samförstånd med denärmast berörda personalkategoriema. ÄtskUligauniversitets- och högskoleorgan samt personalorganisationerna stryker undervikten av att olika berörda läroanstalter, utbildningar och gmpper bUrföreträdda i de föreslagna organisationskommittéerna och deras arbeie. Prop.1975: 9 250 1.2.10Försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning Allmänt U68:s förslag om försöksv<;rksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning harmed några få undantag fått ett mycket positivt mottagande avremissinstanserna. Många anser att den föreslagna utbildningen tiUgodoser ettpåtagligt behov av vidareutbildning hos en stor grupp som f.n. saknar dennamöjlighet. har industrin bl.a. på grand av den snabba tekniskautvecklingen elt permanent behov av utbildning för att ge olika kategorierarbetstagare förbätlrade yrkeskunskaper. Statskontorettillstyrker den iföreslagna försöksverksamheten liksom RRV som finner detriktigt och i överensstämmelse med den aUmänna UtveckUngen inomutbildningsområdet alt det vid sidan av mera allmänna utbildningar inrällaskorta, klart yrkesinriktade utbildnings-vägar för ifrågavarande målgrupper. Denföreslagna utbildningen synes också väl passa in i ett framtidautbildningsmönster där personer med gedigna yrkeskunskaper som grund byggervidare på sin tidigare utbildning. UKÄ betonar att denföreslagma försöksverksamheten är elt mycket betydelsefullt led i utvecklingenmot en mer allsidig rekrytering till den högre utbildningen. Denna ulvecklinghar lagit sig uttryck å ena sidan i beslut som möjliggör ett vidgat tiUlrädetiU mer traditionell universiletsulbUdning, å andra sidan i en strävan attbredda utbildningsutbudet genom tiUskapandet av nya studievägar i högskolan.Personer som har skaffai sig grundläggande yrkesutbildning och som sedan vidgatoch fördjupat den genom en längre tids verksamhet inom silt yrkesområde harhittills, som U 68 påpekar, haft små möjligheler att söka sig till högreutbildning som svarar mot deras behov och förutsättningar. Delta gäller isärskilt hög grad industri- och hantverksområdel. De nu föreslagnayrkestekniska högskolelinjerna kommer enligt UKÄ:s mening att bli ett vikligtförsta steg alt avhjälpa denna brist förutsatt att den nya utbildningen bl. a.genom rimliga studiesociala villkor görs åtkomlig för den primärt avseddasluderandegmppen. Deflesta remissinstansema inom UKÄ:s förvaltningsområde tillstyrker eller haringen erinran mot den föreslagna försöksverksamheten. Vissa instanser pekardock på sarnbandel mellan U 68:s förslag i denna del och förslagen ihuvudbelänkandel och förordar av detta skäl etl uppskov medförsöksverksamheten. OcksåSÖ intar en mera avvaktande hållning till U 68:s förslag om försöksverksamhetoch betonar att vissa förslag har så nära anknytning tiU den framtidautformningen av högskolan att SÖ inte ansett sig i detta sammanhang kunnauttala sig bestämt beträffande ålskilliga frågor och därmed föregripaställningstaganden till U 68:s förslag om Prop.1975: 9 251 högskolan.Av myndigheter inom SÖ:s verksamhetsområde har bl. a. länsskolnämnderna ochlärarhögskolorna i allmänhet tillstyrkt den föreslagna försöksverksamheten. AMSframhåller behovet av vidareutbildning på högskolenivå för den som genomgåttden yrkesinriktade utbildningen inom gymnasieskolan eller tidigare motsvarandeskolformer. En gmndläggande yrkesutbildning får inte som hittUls utgöra enåtervändsgränd, utan möjligheler till vidareutbildning bör finnas oavsett valav ulbildningsväg. Den kraftiga utbyggnaden av högskoleutbildningen under desenaste årtiondena har enligt AMS tiU mycket ringa del berört den stora gruppenmänniskor i industri- och hantverksyrken. Genom tUlkomslen av en yrkestekniskhögskoleutbildning kommer denna grupp att beredas möjligheter tillvidareutbUdning som svarar mot gmndulbUdningens inriklning. AMS framhållerockså industrins stora behov av yrkesutövare med goda yrkeskunskaper och tillstyrkeri allt väsentligt U 68:s förslag. FÖVUXanser att den föreslagna försöksverksamheten är ett betydelsefullt bidrag tiUutvecklingen av utbildningsväsendet, som kommer att ge möjUghet tiUvidareutbildning för en stor grupp som hiltills i stort sett varit uteslängdfrån eftergymnasial utbildning. CSNkonstaterar med stor tUlfredsställelse att yrkesteknisk högskoleutbildningblir tillgänglig för vuxna som efter en grundläggande yrkesutbildning skaffatsig arbetserfarenhet från sitt yrkesområde och sedan önskarvidareutbilda sig. SVUX delar denna positiva syn på den föreslagnautbildningen, inte bara därför att industrin erhåller bättre tillgång tillkvalificerad arbetskraft eller för att den enskUde kan uppnå störrearbetstUlfredsställelse och få större utsikter tiU befordran. Lika viktigt ärenligt SVUX att den yrkestekniska högskoleutbildningen ger förutsättningar föratt stora grupper med kvalificerade och arbetsledande uppgifter i industrin iframtiden kommer att ha en fast förankring hos de stora grupperna avkollektivanstäUda. Häri ligger möjligheter till en vidgad företagsdemokrati somkan sägas ligga i alla yrkesarbetandes och därmed hela samhäUets intresse. Utanden föreslagna utbildningen finns dessutom enligt SVUX påtagliga risker för attindustrin kommer att hämta den mera kvalificerade personalendirekt från mera teoretiskt inriktade utbildningar bland personer utan egnaerfarenheter från arbetslivet. Denutbyggnad av högskoleutbildning som skett har enligt LO praktiskttaget genomgående gällt fortsatta utbildningsmöjligheter på teoretisktinriktade linjer inom gymnasiet. Detta har inneburit alt elever frånyrkesbetonade utbildningslinjer varit utestängda frånhögskoleutbildning. LO har hävdat det angelägna i att tiUskapafortsatta utbildningsmöjligheter för elever med yrkesskoleutbildning,yrkesbelonad utbildning och ulbildning för dem som redan är verksamma iarbetslivet. LO hälsar därför med tillfredsstäl- 1975: 9 252 lelseU 68:s förslag om försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning. Deyrkesinriktade utbildningslinjerna inom gymnasieskolan får vid genomförande avförslaget inle längre karaktären av återvändsgränder. Detta medverkar till attbryta ner de sociala värderingar beträffande utbildningsval som fortfarandefinns och som grandlägger skillnader mellan gymnasiets allmänna ochyrkesbetonade yrkesvägar samt mellan s. k. praktiskt resp, teoretisktyrkesarbete. LO understryker också det ökade behov av kunskaper som deanställda upplever genom nya former för samarbete och medinflytande för att fåett vidgat inflytande över den egna arbetssituationen. Denföreslagna yrkestekniska högskoleutbildningen tillgodoser enligt TCO mycketangelägna behov och förslaget är principiellt utomordentligt viktigt. En meraallmän tillgång till högre utbildning av yrkes-teknisk karaklär skulleotvivelaktigt skapa en balanserad efterfrågan på gymnasial utbUdning samtidigtsom goda betingelser för ett system med återkommande utbildning skulleåstadkommas. TCO betraktar förslaget som en logisk konsekvens av denintegrerade gymnasieskolan och på samma gång ett nödvändigt komplement tillreformeringen av det gymnasiala skolsystemet. Tillskapas inte ett system avhögre utbildning som är anpassat till den kompetens som de yrkesinriktadeUnjerna ger, kommer det viktigaste hjälpmedlet att saknas när det gäller attförverkliga målet likvärdighet mellan gymnasieskolans teoretiska ochprakliska linjer. TCO understryker också att viktiga arbetsmarknadsbehov kommeratt kunna tillgodoses genom en yrkes-teknisk högskoleutbildning. SACOoch SR tillstyrker en försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning.SACO anser det väsentligt att utbildningens karaklär av högskoleutbildning understryks.Också SFS, och tillstyrker den föreslagnaförsöksverksamheten. SFS menar att den aktuella utbildningen på lång sikt kantänkas komma atl fungera som ett av flera medel atl komma tUlrätta med dennuvarande sociala snedrekryteringen till högre utbildning, bl. a. genom attpåverka och förändra attityderna till denna så att högskolan uppfattas som ettreellt studiealternativ av flera grupper än f. n. SAF/SIhälsar med stor tUlfredsställelse U 68:s förslag om försöksverksamhet medyrkesteknisk högskoleutbildning. Organisationerna menar att denna utbUdningtillgodoser ett rättvisekrav i det avseendet att även eleverna på de praktisktinriklade linjema i gymnasieskolan får vidareutbildningsmöjligheter. Denföreslagna utbUdningen bygger på en flerårig kvaUficerad yrkeserfarenhet ochulbUdningen bör enligt organisationemas mening leda till en kompetens som haralla utsikter atl hävda sig väl i arbetslivet. grossistforbundinstämmer i SAF/SI:s yttrande. framhåller att den föreslagna yrkeslekniska Prop.1975: 9 253 högskoleutbildiungenär betydelsefull genom att den öppnar möjligheler för människor med praktiskyrkesutbUdning och yrkeserfarenhet att erhålla fortsatt utbUdning. Även och , numera , tUlstyrker den föreslagna försöksverksamheten. Samtligalänsstyrelser understryker det stora behovet av en .yrkestekniskhögskoleutbUdning och tUlstyrker att en försöksverksamhet med sådan utbildninginleds. STUfinner det föga motiverat alt ge den föreslagna utbildningen status avhögskoleutbUdning. STU anser det oklart varför den aktuella utbildningen skallorganiseras som ett separat utbildningsalternativ och inte knytas tiUgymnasieskolans redan befintliga yrkestekniska grenar. En sådan anknytningskulle medföra att den avsedda rekryteringen från de redan yrkesverksammas ledväsentligt underlättas genom att utbudet kan ges på ett betydligt siörre antalorter. SIFUställer sig i princip positivt tiU förslag och intentioner att på olika nivåerförbättra och utveckla utbildningen inom olika yrken och teknikområden. U 68 :s uppfattning att ökade utbildningsinsatser fordras föratt uppnå de huvudmål som anges i betänkandet. Beträffande det sätt på vilketdetla föreslås realiserat redovisar emellertid institutet en avvikandeuppfattning. EnligtSIFU:s uppfattning måste den utbUdning inom industrin och hantverket som liggeröver gymnasieskolan ses i ett sammanhang och en enhetlig lösning eftersträvasvad gäller såväl fortbildning som vidareutbildning. Denna fråga är enligtinstitutets mening olöst. Det är oklart var det allmänna utbildningsväsendetsansvar slutar och näringslivets fortbUdning och vidareutbUdning tar vid. Ensystematisering och en ny ändamålsenlig organisation av denna kontinuerligtpågående fortbildning med fördelning av kostnader och ansvar på såväl denenskilde och företaget som samhället anser institutet vara erforderiig. Utbildningensmål, innehåll och uppläggning Remissinstansernahar i huvudsak tillstyrkt U 68:s förslag till innehåll i samt inriktning ochuppläggning av den yrkestekniska högskoleutbUdningen. När det gällerbelygsältningen i utbUdningen råder det däremot delade meningar. UKÄtUlstyrker att sex utbUdningslinjer med den av U 68 föreslagna inriktningenprövas i försöksverksamheten, som bör vara av begränsad omfattning. Det ärväsentligt att man vid kommande överväganden vidgar perspektivet tUl nya områden.UKÄ delar U 68:s syn på centralt fastställda utbildningsplaner, nämligen attdet bör tillåtas stor lokal frihet i tillämpningen. UKÄ menar att denna principär särskUt gUtig och tUlämplig för en försöksverksamhet av deii begränsadeomfattning Prop.1975: 9 254 somU 68 föreslår. Det bör därför vara en sak för den lokala försöksledningen atti detalj planera och besluta om utbildningslinjens innehåll och organisaiion. Det är enligt UKÄ:suppfattning varken möjligt eller lämpligt att på förhand närmare preciserainnehåll i och uppläggning av de yrkestekniska utbildnmgslinjerna. Samtidigtunderstryker UKÄ vikten av att de studerande själva ges tillfälle att påverkasin utbildning. UKÄ noterar med tiUfredsställelse det utrymme som enligt U 68:sförslag skall ägnas mer allmänt inriktade ämnen i samtliga försökslinjer. Detär enligt UKÄ:s uppfattning allmänt sett en fördel om också starktarbetslivsinriktade utbildningar har inslag av allmän och orienterande karaktärsom ett komplement tUl det mer snävt målinriktade innehållet. UKÄ understrykerockså vikten av att den föreslagna frivilliga undervisningen i engelska kommertill slånd på försöksorterna. När det gäUeruppläggningen av undervisningen förutser UKÄ att integration, i belydelsenkoppling mellan teori och tillämpning, kommer att vara av avgörande betydelseför kvaliteten i den yrkestekniska högskoleutbildningen. Det är därför enligtUKÄ:s mening synnerligen angeläget att de lärare av olika kategorier somanlitas för undervisningen ges tUlfälle att tillsammans planera och genomföraverksamheten under aktiv medverkan av de studerande. UKÄ ansluter sig till U68;s förslag om en tvågradig betygsskala i försöksverksamheten resultaten avdenna får utvisa om det finns anledning att i elt mer reguljärt skede tUlämpaett annat betygssystem. SÖ anser att de föreslagnautbildningslinjerna inom den yrkestekniska högskoleutbildningen bör ses somdelar i högskolan och inte särbehandlas. De bör utformas så att syftena förvarje Unje kan åtskiljas från syftena för de specialkurser och högrespecialkurser i gymnasieskolan som kan finnas på motsvarande yrkesområden.Vidare bör planeringskonsekvenserna för vissa linjer och specialkurser igymnasieskolan ytterligare övervägas, i första hand gäller delta tvåårig teknisklinje samt en del specialkurser inom det tekniska området. SÖ har intet att erinramot U 68:s kriterier för valet av försökslinjer, nämhgen dels inriktning motindustrigrenar som representerar en stor del av den totala arbetskraften, delshänsyn tUl behovet av utbildning inom resp. bransch. SÖ anser att såväl behovetav yrkesinriktad eftergymnasial utbildning som förutsättningarna att anordnaförsöksverksamhet i och för sig talar för att denna borde utvidgas tUl flerabranscher än vad U 68 föreslagit. Med hänsyn tUl vad U 68 anfört beträffandeskälen för begränsning till sex linjer, nämligen önskvärdheten av planering ochgenomförande inom så som möjligt, vUl dock SÖ inte yrka på enomedelbar utökning av försöksverksamheten till andra branscher än deföretslagna. SÖ föreslår emellertid att den centralamyndigheten för den yrkestekniska högskoleutbildningen undersöker möjUghetemaatt, efter det fömtsättningarna i detta avseende har klargjorts,utvidga försöksverksamheten med en eller flera linjer även mot andra områden änindustriell verksamhet. När det gäller innehålleti den föreslagna utbildningen anser SÖ alt utbildningsplanerna för varje linjebör inriktas främst mot bättre definierade målgrupper än vad U 68 föreslagit.Vidare bör de fyllas med innehåll som i större utsträckning syftar till ensådan breddning och fördjupning av elevens yrkesskicklighet all denne bl. a.blir i stånd att göra bedömningar och ställningstaganden avseende hela sittyrkesområde. SÖanser det värdefullt att olika organisatoriska modeUer för undervisningenprövas. Beträffande sandwich-modellen föreslår SÖ att det undersöks om vissastudieuppgifter kan lämnas tiU de studerande under uppehållen mellan deegentliga studieperioderna. SÖ understryker vad U 68 anför beträffande värdetav att de studerande vid undervisning enligt sandwich-modellen får möjlighetatt tillämpa och pröva sina nyförvärvade kunskaper och färdigheter underyrkesverksamheten mellan studieperioderna. SÖ är dock medveten om att en dyliksamordning mellan yrkesverksamhet och studier i prakliken kan innebärabeiydande problem. Vadavser betygsättningen i den yrkestekniska högskoleutbildningen anser SÖ attäven i denna utbUdning tre skalsteg bör tillämpas. SÖ kan inte inse att dettaskulle få mer negativa effekter. Ett system med två steg i betygskalan skulledäremot betraktas som ett exempel på sådana undantag från övrighögskoleutbildning vilka i den allmänna uppfaltningen kan motverkaifrågavarande utbildningslinjers inlegralion i högskolan. U 68:s förslag tilluppläggning av den yrkestekniska högskoleutbildningen tUlstyrks av RRV ochAMS. Dessa myndigheter delar exempel vis utredningens uppfattning attkunskaper i engelska inle bör gälla som inträdesvillkor lill den aktuellautbildningen. Däremot anser AMS alt undervisning i engelska bör görasobligatorisk på alla försökslinjer för de elever som saknar grundkunskaper iämnet, eftersom kunskaper i engelska måste anses utomordentligt betydelsefullaför de arbetsuppgifter som den yrkestekniska högskoleutbildningen planerasför. Vidare anser styrelsen att samma betygsystem bör tillämpas för denaktuella utbildningen som för all övrig högskoleutbildning. Ett olika utformatbetygsystem skulle ge den yrkestekniska högskoleutbildningen en icke önskvärdsärstäUning bland högskoleutbildningarna. SIFU framhåller att denföreslagna högskoleutbildningen bör ges en stark profilering med tyngdpunktenpå yrkestekniken; risk föreligger eljest att en ytterligare ulbildningsväginrättas som leder mot mera aUmänt inriktade ingenjörs-, tekniker- ocharbetsledarfunktioner. Prop.1975: 9 256 Förslagetatt aUmänna ämnen skall ha en framträdande plats i utbildningsplanerna för denyrkestekniska högskoleutbildningen tillstyrks av LO, som även delar U 68:suppfattning att ämnet engelska inle skall utgöra krav för inträde tUl denaktuella utbUdningen. Däremot anser LO att de som saknar grundkunskaper iengelska bör erhåUa en obligatorisk grundkurs, eftersom kunskaper i engelskainom aUt fler yrkesområden är en fömtsättning för att kunna ta del avfacklitteratur, anvisningar, arbetsbeskrivningar m. m. LO underslryker viklenav att undervisnings- och arbetsformerna liksom de pedagogiska metoderna styrsav de sluderandes förkunskaper, erfarenheler och speciella förutsättningar förUtbUdningen. Vidare tillstyrker LO utredningens förslag till omfattning avförsöksverksamheten samt val av utbildningslinjer. Det är emellertid LO:suppfattning att den yrkestekniska högskoleutbildningen skall utvecklas tUlattomfatta ytterligare branscher. Även TCO delar U 68:suppfattning att de yrkestekniska utbildningslinjerna uiöver renl yrkestekniskaämnen också skall innehålla allmänna ämnen. TCO betonar särskUt att ämnenaarbetslivskunskap, arbetsmiljö och ergonomi bör ges ett brett utrymme iutbildningen. Organisaiionen noterar också med tillfredsställelse atl förslagettilllåter en stor lokal frihet i den närmare planeringen av de olika utbildningslinjernasinnehåll och organisation. TCO anser alt U 68:s krilerier för val avyrkeslekniska utbildningslinjer är väl grundade. Dock borde enligt TCO:suppfattning en utbildningslinje med inriklning mot byggnadsbranschen ha ingåtti försöksomgången. När det gäller betygsättningén anser TCO alt det på siktskall tiUämpas elt enhelUgt betygssystem inom all högskoleutbUdning. TCOtillstyrker dock att det under försöksverksamheten tillämpas ett avvikandesyslem för den yrkestekniska högskoleutbildningen. Utredningensförslag liU övergripande mål för den yrkeslekniska högskoleutbildningentillstyrks av och SR. Organisationerna tiUstyrker att svenska,arbetslivskunskap, företagsekonomi saml arbets-mUjö och ergonomi ingår somallmänna ämnen i utbildningen. När det gäller engelskans slällning i ulbUdningenanser att den bör vara obligatoriskt ämne, medan SR accepterar att ämnetskall kunna väljas som frivilligt ämne . Vidare anser organisationernadet mindre lämpligt att skilda betygsystem kommer tiU användning i denyrkestekniska högskoleutbildningen och i annan högskoleutbUdning. och därför att tre betygsgrader skaU användas även i den nu föreslagnautbildningen. Medutgångspunkt i U 68:s förslag tiU utbildningsplaner för den yrkeslekniskahögskoleutbildningen behandlar SAF/SI frågan om denna utbildnings förhåUandetill annan teknisk utbildning. Organisationema anser att de föreslagnautbUdningslinjerna nivåmässigt ligger ett steg ovanför de högre specialkursemai gymnasieskolan., UtbUdningen på de 1975: 9 257 föreslagnalinjema bygger på ett redan befintligt yrkeskunnande och inriklas på sådanafunktioner där kombinationen av detla kunnande och en teknisk utbUdning blir avsärsldlt stor betydelse. Utbildningen bör ge såväl kompetens för dagens behovsom potential för kommande förändringar. SAF/SIanser vidare att de kriterier som U 68 redovisar för valet av försökshnjer ihuvudsak är riktiga. Orgam'sationerna anser det dock beklagligt att branschersom uttalat stort intresse för att delta i försöksverksamheten måste avvisas.De framhåUer att såväl intresset för som behovet av yrkestekniskhögskoleutbUdning är mycket stort, inte bara inom den egentliga industrin utaninom näringslivel över huvud tagel. SAF/SIär positiva tUl tanken att besluten om utbildningens innehåll och organisationi stor utsträckning skaU delegeras tUl lokal nivå. Organisaiionernaunderstryker emeUertid betydelsen av att branschkommittéer med förelrädare förarbetsgivar- och arbetstagarparterna ges stort inflytande på såväl den centralasom den lokala utbUdningsplaneringen. När det gäller uppläggningen avundervisningen anser SAF/SI att elevernas omfattande yrkeserfarenhet skapargoda föratsättningar för att göra utbildningen starkt problemorienterad ochdärmed skapa en inlärningssituation som appellerar till elevgrappens sätt attfungera. Slatensråd för byggnadsforskning tillstyrker U 68:s val av yrkestekniskautbildningslinjer men föreslår att även en utbildningslinje för VVS-branschenstartar parallellt med den nu föreslagna försöksverksamheten.