prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Av dessa undersökningarframgår bl, a, alt en myckel stor delav de zigenska eleverna - trots kraftiga stödåtgärder såsom klinikundervisning, stödundervisning ochhemspråksundervisning -uppvisar enotillfredsställande skolanpassning, särskilt i tonåren, bristande koncentration,dåliga kamralrelationer och aggresiviiet. Skolans kontakter medföräldrarna är bristfälliga eller saknas hell. Enligl expertgruppen visar de bådaundersökningarna all de zigenska barnentroligen är den elevkategori som har de största skolsvårighelerna och all dezigenska ungdomarna i gymnasieåldern sämst utbildade och minsl ulbildningsmoliverade. För de zigenska barnen har hemspråksundervisning igrundskolan förekommit i myckel blygsam omfauning. Delta beror bl. a. på aUromanés endasi förekommer somtalspråk. Expertgruppen föreslår därför all del försök lill muntliga översättningar till romanés av samhällsorienterande läromedel för lågstadiet, som har påbörjals avskolöverstyrelsen fullföljs och prövas. Vidare bör ökade ansträngningar göras för all engagera vuxna zigenaresom lärare/lärarassislenier i hemspråksundervisning i romanés. För zigenska elever - i synnerhet i åldern särskilda anordningar såsom enskild undervisning, individuelltanpassad studiegång, förlängdgrundskoleundervisning, arbeislivsorienlering m. m. prövas i slörre utsträckning än . Med hänsyn lill denstarka opinionen inom den zigenska gruppen kan del vara önskvärt all undervisazigenska flickor och pojkar i tonåren i skilda grupper. Expertgruppen förordar all fortlöpandeinventeringar görs för planering avundervisning av zigenska barn i olika åldrar saml all del bör åvila skolöverstyrelsenall göra sådana inventeringar i samarbete med berörda myndigheler och organ. Expertgruppen föreslår alt enbred försöksverksamhel på olikaåldersstadier planeras med en sådan inventering som utgångspunkt. Ulomnordiska zigenare har deltagit i vuxenutbildning, studieförbundensundervisning i svenska för invandrare och framför alll i arbetsmarknadsutbildning. I den kommunala vuxenutbildningen har zigenaredeltagit i den s. k. analfabelundervisningen, för vilken kommunerna erhållerstatsbidrag enligl bestämmelser ibeslut . Studiesocialt slöd ulgår inle i någon form underutbildningen. Merparten av de ulomnordiska zigenare somdeltagit i vuxenundervisning har gjort detla i någon form avarbetsmarknadsutbildning. Med slöd av olikabemyndiganden har AMS och som försöksverksamhet anordnat särskild ulbildning för zigenareinom ramen för arbelsmark- 10Riksdagen 1975/76. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 146 Dessa kurser haravsett atl ge grundläggande kunskaper isvenska och matematik saml en vid social träning och samhällsorientering med stor vikt lagd vid en sakligorientering om arbetsmarknad och yrkesliv saml om olika studie- ochutbildningsvägar. Enligl läroplanen ärkurstidens längd , men kan med hänsyn lill individuella behov föriängas elleravkortas. Expertgruppen anser all vuxenundervisningen börintegreras i ell samlat aktionsprogramför zigenarna som också innefallar förskoleverksamhet, särskilt slöd ålskolplikiiga zigenska bam och familjepedagogisk verksamhel. Målet för delta program skall vara all successiviöka zigenarnas förutsättningar allfritt välja ulbildning, yrke och levnadsform samt alt stärka deras tillitlill egen identitet i samhället. Vuxenutbildningen bör även fortsättningsvishuvudsakligen bedrivas inom arbetsmarknadsutbildningensram eftersom denna möjliggör en önskvärd kombination av teoretisk och praktiskutbildning och återkommande ulbildning. Läroplanen för den kurs som f n. används måsleomarbetas och göras mera flexibelför all ge uirymme för deltagande på deltid och hemundervisning saml för perioder med tillämpningsövningari reell arbetsmiljö. Kurstiden bördärför inle från början fixeras lillviss längd. För zigenare anpassade läromedelfördenna utbildningsform måste utarbetas. Expertgruppen understryker vidare behovet av atl lärarna får enulbildning som inte enbart är ämnespedagogisk och ämnesmetodisk ulan ocksåger en inblick i zigenarnashistoria, kultur och levnadsvanor. bör lilldelas medelför utarbetande av läroplan, metodiska anvisningar och läromedel samlmedel för att genomföra lärarutbildningen. Expertgruppen beräknar koslnaderna förutarbetande av läroplaner, metodiskaanvisningar och läromedel till . Expertgruppen föreslår alt del hosskolöverstyrelsen bör inrättas tvåkonsulenttjänster för frågor rörande zigenarundervisning. Koslnaderna härförberäknas lill . 1 fråga om zigenarnas arbetssituation anser expertgruppen alt målsättningenbör vara att så långl som möjligl skapa förutsättningar för zigenare all försörja sig av egel arbele i de yrken somfinns på den svenska arbetsmarknaden.De traditionella zigenaryrkena såsom kopparslageri, förtenning, skroihandel, häsihandel m. fl. är inlelängre gångbara i det svenska samhället.För att zigenare skall få möjlighet till försörjning genom eget arbete krävs speciella ålgärder frånarbelsförmedlingens sida. finns iregel vare sig erforderiiga kunskaper eller tillräcklig tidför att förmedlingsarbelet förzigenare skall kunna fungera tillfredsställande. Det är expertgruppens uppfallning atl del med en förstärktarbeisförmedlingsverk- 'KursenOmställning oeh träning (läroplan X 21,2411). Prop.1975/76:100 Bilaga 13 147 samhetskulle vara möjligl all finna arbeteål elt anlal zigenare som mereller mindre engagerat följer en utbildning eller inte har något arbete alls.Expertgruppen föreslår därför all länsarbetsnämnderna i län lillförs ytterligare vardera två och länsarbetsnämnden i en arbelsförmedlare förzigenarärenden. Kostnaderna fördessa personalförstärkningar beräknas till , . De svenska zigenarna har i etl anlal fallerhållil näringshjälp, vilkel har gjort del möjligl för dem att klara sin försörjning. Expertgruppen anser alldel även i den utomnordiska zigenska gruppen lorde finnas personer för vilkadenna form av arbetsvårdande åtgärd är värd alt pröva. Expertgruppen föreslär slutligen atl en särskild samrådsgrupp inrättas som främsl skallverka för att främja samverkan mellan berörda centrala ämbetsverk och avsesamtliga zigenska grupper i landet. De cenlrala myndigheter som är direklberörda av zigenarfrågor är AMS, , och statens invandrarverk. För alt de ålgärdersom de olika verken beslutar skall ge bästa möjliga resultat och kunna följas upp på regional och nivå krävs ellbetydande samråds- och samordningsarbete.Ett stort anlal kommuner har på olika sätt fört fram önskemål om etl statligtsamordningsorgan, som skulle möjliggöra fastare samordning av slatliga ålgärder och smidigare samarbetemellan berörda myndigheter på olikanivåer. Expertgruppen är av den uppfattningen alt en sådan sam verkan bäst säkerslällsgenom inrättande av en särskildsamrådsgrupp, som får resurser försekreterarfunklioner. I gruppen bör ingå av regeringen utseddarepresentanter i beslutande ställningfrån berörda cenlrala verk saml från , Vid behov börgruppen samråda med representanter för zigenska organisationer, Enligl expertgruppens uppfallning börsamrådsgruppen vara ell forum församråd mellan bl, a, berörda ämbetsverk och represenianter för zigenarna samldessulom ha lill uppgifl alt medverka i informalion om zigenarfrågor ochstimulera lill gemensam ulbildningav berörda personalgrupper, all följa och vid behov initiera forskning,försöksverksamhel och utbildning inom områdel, allfrämja tillkomsten av zigenska föreningar saml attfölja zigenarfrågans internationella utveckling. Expertgruppen framhåller vidare lämpligheten avatl del tillskapas elt samordningsorgani kommuner med ett slörre anlal zigenare för all dels lämna informalion om zigenska förhållanden lill sådana grupper som kommer i kontakt med zigenare, dels medverka lill all av olika myndigheler vidtagna ålgärder samordnas på ell sådant säll alldel ger bästa resultat. Initiativtill bildande av sådana kommunalasamarbelsorgan bör enligl expertgruppen i första hand tas av de socialacentralnämnderna. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 148 Expertgruppens uppfattning om vilka övergripande mål som skall gälla för arbelel med zigenarna delas av de remissinstanser som uttalar sighärom. Bland dessa kan nämnassocialstyrelsen, slalskonlorei. siaiens kiilntrråd, statens invandrarverk, länsstyrelserna i Kronobergsoch samt RIB.Socialstyrelsen understryker viklen av alt det krävs särskilda ålgärder för den zigenska gruppen även om man sä långt sommöjligl utnyttjar de resurser somryms inom ramen för generella reformer. Det grundläggande för arbetet medzigenarna bör vara en slrävan att ge zigenarna en sådan kulturell trygghet all de kan utnyttja sina egnaresurser i vårt samhälle. Statenskulturråd, som efterlyser förslag som har betydelse för zigenarnas kultur, anser del viktigt att man vidfastställande av målen för samhällets politik för zigenarna lar fasla påEuroparådels rekommendation alt bevara ochstärka zigenarnas kultur. framhålleratt zigenarna enligt deluppställda valfriheismålet bör ha möjlighet atl bevara och utveckla den egnakulturen samt all del egna språket är en i kulluren. Det bör därför vara en angelägen uppgifl förforskningen alt i samarbete med zigenarna inleda en nedieckning av de zigenskaspråken och muntliga traditionerna, Förslagel atl enskill inrestazigenare, som har ansökt om uppehålls-ocharbetstillstånd, skall beredas möjlighet att under den lid de väntar på beslut i tillståndsfrågan delta ien meningsfull verksamhet har tillstyrktsav de remissinstanser som har berörtfrågan. finner det angelägetalt förslagel genomförs eflersom studie- och ulbildningsmotiva-tionen sjunker snabbt och efterträdsav en alltmer tilltagandepassivitet, AMS tillstyrker förslagel under förutsättning att bestämmelserna för den reglerade invandringen inte uppluckras. Flera instanser, bl.a. AMS, , och att zigenarna i möjligaste månbör beredas möjlighet att vistas på AMS moilagningsför-läggningar förftyktingar, där del redan nu finns resurser att ta emot zigenska grupper. länsstyrelserna i ochVästmanlands län. Koinnntn-förbundetoch kommun m. fl. understryker emellertid vikten av atl handläggningstidernaför lillslåndsärenden förkortas. Nästan samlliga remissinstanser ansluter sig till förslaget om fortsatt organiserad överföring av utomnordiskazigenare enligl de principer som hittillshar tillämpats. Några instanser bl.a. TCO och Svenska röda korset understryker atl en sådan kollektiv överföring inte får innebära atl det blir svårare förenskilt invandrade zigenare atl få slanna i . TCO framhåller alt varje ansökan från enskiltinvandrad zigenare självfallet måsle prövas enligl de riktlinjer somgäller för utomnordisk invandring iallmänhet. Socialsiyrelsen - som i annal sammanhang erinrar om all zigenarna har ell vidare familjebegrepp än enligl svenska förhållanden - anser alt man bör begränsa den organiseradeöverföringen av zigenare lillsläktingar Prop.1975/76:100 Bilaga 13 149 till familjer som redan finns i . I anför alt erfarenheterna talar för att enfortsalt organiserad invandring böranslå tills mera konkreta resultathar uppnåtts rörande arbetsplacering av de zigenare i arbetsför åldersom redan befinner sig här. Flera instanser har anfört synpunkler på bl. a. planeringen av överföringen och föriäggningsvistelsen.Invandrarverket anser- i likhel med expertgruppen - all information till de zigenare, som kommer ifråga.för utlagning, ommöjligl bör ske redan föreuttagningen. Informationen bör vara muntlig, eftersom de flesta är analfabeter. Del bör ankomma på skolöverstyrelsenalt utarbeta meloder och hjälpmedelatt användas vid informalion tilldenna grupp. Särskilda resurser böravsättas för ändamålet. För sakinnehållet i informationen bör AMS, och övriga berörda myndigheter svara inom sina respektive områden, medaninvandrarverket bör ha etl samordnandeansvar. komnntn förordar all del redan vid ullag-ningenbör vara klart i vilken kommun zigenarna senare skall vara bosalla. Deaktuella kommunerna borde i samband med uttagningen förberedas för all kunna vidta lämpliga ålgärder vadgäller bostad, familjepedagog, utbildning, daghemsplalser m. m.Förläggningstiden kan inte begränsas tilltre månaderom inte moilagarkommunen får föratt planera mottagandel. koinniitnanför liknande synpunkter. Enligl AMS bör personalstyrkan vid förläggningarna vidbehov kunna förslärkas med psykologoch familjepedagog. föreslår att den myndighel som har ansvarel för lägervislelsen i samråd medstudieförbund på orten eller länsbildningsförbundplanlägger aktiverande verksamhel där kulturpedagoger och kulturarbetare kan medverka. LO anser bör överväga alt bygga ul någonmotlagningsförläggning lillförberedande zigenarskola samt förlängavistelseiiden. Utbildningen och vistelsen vid skolan bör målmedvetet ges en sådan inriktning all den framträdersom förberedelse för arbetslivet. Socialstyrelsenförordar en särskild föriäggning för zigenare, såväl organiserat överförda som sponianinvandrade.Härigenom finns slörre möjligheterall anpassa verksamheten lill zigenarnas särskilda behov. Expertgruppens principiella överväganden i frågaom bostadspolitiken förzigenarna biträds eller lämnas ulan erinran av de remissinstanser som har ullalal sig i frågan. Åtskilliga instanserhar dock funnit anledning atl förafram kompletterande synpunkler. och koininiiner m. fl.understryker viklen av informationoch rådgivning i bostadsfrågor. anser all man i den mån det är möjligt bör avdela särskildatjänstemän för förmedling av bostäderför zigenare. Denna uppfattning delas av bl. i och i Stockholmslän. LO och kommun anseralt bemyndigande att anskaffa insatslägenheter tills vidare bör bestå och tillämpas i syfle allförhindra en anhopning av zigenare till begränsade bostadsområden i bostäder tillhörandeallmännyttiga Prop.1975/76:100 Bilaga 13 150 bostadsbolag.Flera instanser anser att särskilda ålgärder måste vidtas från samhällets sida för all förbällra zigenarnas svårabostadssituation. ,kommun och RIB föreslår sålunda all de nuvarande bestämmelserna om olagadiskriminering bör ses över och ändras i syfte att förhindra nuvarande diskriminering av zigenare påbostadsmarknaden. Enligt bör kostnadema för zigenare fördelas mellan stat och kommunoch mellan kommunerna inbördes förall i någon mån motverka en koncentration av zigenare till vissa kommuner. föreslår att man vidbeviljande av slatliga byggnadslån skall kräva att bostadsföretagen kvo-lerar etl visst anlal lägenheter för grupper somannars har svårt all få lägenheter,t, ex, invandrare och andra ekonomiskt resurssvaga samt alt del vid subventionering av oulhyrda lägenheter börkontrolleras alt dessa lägenheterverkligen har erbjudits nämnda grupper, Enligl bör det överhuvudiagel inte ulgå statliga lån för allläcka hyresföriusl till bostadsföretag som vägrar ta emot bosladssökande,koininiin anser altsegregationen inom bostadsområden kan motverkas om alla lägenheter underkastas förmedlingslvång. Dennafråga bör därför ägnas ylterligare uppmärksamhet. a. bör möjligheter attknyta förmedlingslvånget lill bostadskungörelsenprövas. Förslaget att det familjepedagogiska arbetetbland zigenare skall upphöra allvara försöksverksamhet och fortsättningsvis stå lill förfogandeför zigenare som är i behov av della slöd tillstyrks eller lämnas utan erinran av samtliga remissinstanser. LO delaruppfattningen atl den familjepedagogiska verksamheten är elt värdefulltinstrument för att hjälpa och stödjazigenare i det svenska samhället. framhåller att familjepedagogik är etl komplement tillandra insalser. Familjepedagogen får inle tvingas la på sig olika myndigheters eller tjänstemäns arbetsuppgifter, varken socialförvaltningens eller annans. Alvestakommun framhåller alt den familjepedagogiskaverksamheten måste ses som en basinsats för atl även få andra delar av del samlade aktionsprogrammetalt fungera. Kommitn-förbiindei anförliknande synpunkler. i anser allbehovel av familjepedagogisk verksamhet noggrant bör prövas i varje särskilt fall och menar alt det ofla kanvara en tillräcklig åtgärd alltillsätta kontaktpersoner som kan fungera som bl. a. tolkarsamt atl resurserna inom dezigenska familjerna givetvis först bör prövas innan man överhuvudiagelkopplar in utomstående. Expertgruppen ulgår i sitt förslag från alt staten i fortsättningen skall ersätta kommunerna för den familjepedagogiskaverksamheien. Samlliga remissinstanser tillstyrker delta eller lämnar förslagelutan erinran. framhåller emellertid all lill dess den avslulat sill arbelefinns del anledning alt med viss ålerhållsamhel överväga införandel av nya slalsbidrag och att speciellaförhållanden bör föreligga för all nuutvidga bidragen till nya områden. Åandra sidan finner uiredningen Prop.1975/76:100 Bilaga 13 151 allkommunerna inle ulan kompensation bör påläggas de arbetsuppgifter och kosinader som förslagen medför. Uiredningenförutsätter därför atl en ersättninglill kommunerna tills vidare kan ges i de former som harkommit lill användning. LO anser altverksamheien även i rorlsätl-ningenbör finansieras av statliga medel. framhåller all verksamheien är mycket resurskrävande förkommunerna och är elt typexempel påverksamhet som inte kan komma tillstånd om inle staten betalar. anser atl del är nödvändigt altstaten ersätter kommunerna för dess kosinader. Med hänsyn till zigenarnas ojämna bosättning över landet skulle annars etl fåtalkommuner få bära större delen av dessa kosinader. Förslaget alt bör ges i uppdragalt svara för familjepe-dagogernasvidareutbildning samt lösa handledarfrågan tillstyrks av nästan alla remissinstanser som lar upp frågan.Kommiinjörhnndet anser dock alt del är naturiigt atl kommunens socialvårdorganiserar, planerar och leder verksamheten. Förbundet erinrar vidare om atlinom arbetsmarknadsutbildningen försöksverksamhet med utbildning enligt enläroplan för fortbildning i hemterapi skall starta under vårterminen 1976och ifrågasätter lämpligheten av atlstarta en särskild utbildning för personal verksam bland zigenare. Skäl finnsdock alt ordna viss kompletteringsutbildning om zigenarnas speciella problem. Statens invandraiverkframhåller viklen av all de som ärverksamma som familjepedagoger får en adekvat fortbildning inriktad på denzigenska gruppens situation saml att försök till rekrytering för dennaverksamhel bör ske bland zigenare. Elt minimikrav är alt zigenare anlitas i utbildningen för all berätta omzigenarnas kultur och tradition. Liknandesynpunkler framförs av i Stockhohn som anser atl del är en självklarhet all man imöjligasle mån bör ulbilda zigenare lill konlaktpersoner ochfamiljepedagoger. Expertgruppens överväganden om förskoleverksamhet för zigenarbarn har vunnitstor anslulning bland remissinstanserna. som delaruppfattningen all ansträngningar för alt integrera zigenska barn ibarnomsorgen är angelägna, anser del emellertid vara både onödigt och olämpligt alt - ulöver vad som redanär inskrivet i förskolelagen -föreskriva skyldighet för kommunema alt ställa plals till förfogande så snarl en zigensk familj flyttat ini en kommun. Atl zigenska barn generellt har större behov av förskoleplats änandra barn behöver inle betyda all behovet är lika stort för varje enskilt bam. Bedömningen i de enskilda fallen lorde endast kunna göras lokalt i kommunen.Länsstyrelsen i anseralt zigenarbarnen bör integreras i de vanliga förskoleavdelningarna. Möjligen kan - där förulsällningar finns -zigenarbarn sammanföras i särskildagrupper i början av vistelsen i förskola för alt få speciell språkträning men senare bör en integrering ske. menar att del i vissafall kan vara lämpligt att skapa särskilda grupper för de zigenska barnen. För att stärka deras kunskaper om det egna språketoch den egna kulturen Prop.1975/76:100 Bilaga 13 152 ochgöra dem förtrogna med de svenska barnens "värld" bör en stegvis integrering i den reguljära förskolan ske,komnntn anser att man - mot bakgrund av den vikt som bör läggas vid hemspråksulvecklingen - bör eftersträva all bilda särskildaförskolegrupper för zigenska barn. Socialstyrelsenanser au det bör finnas möjligheter alt anordna särskild förskola för de zigenska barnen under den försia liden.Skolöverstyrelsen framhåller atl det är mycket svårt att erhålla lärarei zigenska modersmål och anser att enverksamhet med alt öppna möjligheter för zigenska ungdomar och vuxna alt engagera sig i förskolans arbete skullekunna inordnas i försöksverksamheten med lärariedd undervisning påminoritetsspråk för bam i förskole-och grundskoleåldern, AMS föreslår i fråga om möjligheterna för zigenskaungdomar och vuxna alt engagera sig i förskolans arbele på hel-eller dellid, alt man bör pröva de möjligheter somde arbelsmarknadspolitiska hjälpmedlenger, t. ex. beredskapsarbete, eventuellt i kombination med arbetsmarknadsutbildning.Slyrelsen är beredd atl i samråd med berörda myndigheler pröva en sådan verksamhet. iStockholm, som biträder förslagen omolika stödåtgärder, poängterar att dessa inte får leda lill främlingskapmellan barn och föräldrar. Expertgruppens överväganden och förslag rörandeundervisning av zigenska barn igrundskolan tillstyrks i alltväsentligt eller lämnas ulan erinranav samtliga remissinstanser. , , länsslyrelserna i ochVästmanlands län. m, fl, understrykerbehovel av utökad hemspråksundervisning, läromedel på romanés saml zigensk historia och kultur som läroämnen.Länsstyrelsen i lönframhåller dock att frågan om hemspråksundervisning för zigenska barn ärmyckel komplicerad och att det därför är vanskligt att dra paralleller med sådan undervisning för andra invandrarbarn.Länsstyrelsen är av praktiska skältveksam till en ökadhemspråksundervisning för zigenarbarn. , som instämmer i expertgruppens betoning av hemspråksundervisningen, förutser stora svårigheler allengagera vuxna zigenare i en meningsfull verksamhel av denna karaklär men ärberedd alt dels undersöka förutsättningarnaför en sådan verksamhel, dels. om så är möjligl, påbörja en försöksverksamhet i linje med expertgruppensförslag. ochlänsstyrelsen i m. fl. framhåller vikten av all ell kontinuerligt samarbele mellan hem och skola kommer till slånd. Förslagen om en fortlöpande inventering av utbildningssituationen för de zigenska eleverna och om en försöksverksamhel med sådaninventering som utgångspunkttillstyrks av bl. a. , , i , statens institut förläromedelslnjörmaiion samt av och kommuner. framhålleratt del är nödvändigtall inventeringen i den del denberör zigenska bam i förskoleåldern, sker i nära samråd med socialstyrelsen.Förulsällningen för att dels lämpliga utbildningsåtgärder aktualiseras, dels fortlöpande inventeringargenomförs är dock, all får personella resurser fördetia ändamål. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 153 Remissinstanserna instämmer i huvudsak medexpertgruppens överväganden ochförslag i fråga om vuxenundervisning för zigenare. AMS delar uppfattningen atl undervisningen av vuxna zigenare huvudsakligenbör bedrivas inomarbetsmarknadsutbildningens ram och anslutersig till del handlingsprogramför framtagning av läroplaner och audio-visuella hjälpmedel, utbildning av lärare m. m. som skissals avexpertgruppen. Styrelsen framhållerall förslaget om ökat inslag av praktik i undervisningen ställer krav på ytieriigare insalser från arbetsförmedlingenssida. Även ansluter sig i princip lill atl undervisningen bör ske inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Skolöverstyrelsenförklarar sig vidare beredd all utarbeta särskild läroplan för utbildningen avutomnordiska zigenare och fastställade anvisningar som krävs för all denna utbildning skall kunna bedrivas. Detlaarbete bör ske med utgångspunkt i expertgruppens förslag och de erfarenheter, som har vunnits vid de AMU-center som har haft kurser för utomnordiska zigenare. På grund averfarenheter av liknande utvecklingsarbete anser attkostnadsberäkningen för utarbetande av läroplan, metodiska anvisningar ochläromedel, vilken för den närmastetreårsperioden uppgår lill 800 000kronor , är realistisk. Över-siyrelsenanser liksom expertgruppen alt dessa arbetsuppgifter måsle utsträckas över , och ulgår från atlanslag även efter den första treårsperiodeni lillräcklig omfatining beviljas.