prop · FZ03164 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt9 ij andra stycket skall tilläggsavgift ulgå med . för varje kvadratmeterav den yta som avses i första stycket. Härav torde framgå att avgift inte skallulgå för del av kvadratmeter. Tillbelysning av de nu berörda bestämmelserna kan anföras följande exempel. Omdet olovligt byggda utgörs av ett fritidshus om 50 m, skall lilläggsavgiftulgå med 50x500=25 000 kr. Om det olovligt byggda ulgör en tillbyggnad om 15 mtill ett befintligt bostadshus, skall tilläggsavgift utgå med (l5-3)x500=6 000kr. Om ett garage, som omfattar 20 m, inreds för bostadsändamål ulan attbyggnadslov erhållits, skall tilläggsavgift ulgä med (20-31x500=8 500 kr.Dessutom skall i samtliga fall betalas byggnadsavgift bestämd på sätl som föruthar angetts samt avgift för byggnadslov enligt kommunens byggnadslovsiaxa. Fräganom val av subjekt för byggnads- och tilläggsavgift har utförligt behandlats iden allmänna motiveringen (avsnitt 4.1.2). Bestämmelser i ämnet ges i 10 ijförsta stycket. Enligt dessa skall avgifterna betalas av byggnadens elleranläggningens ägare. Begreppet anläggning används här som beteckning för alla åigärdersom inle berör byggnader. Det omfattar t. ex. cistern, mur, upplag och skylt.Länsstyrelsen i anser att del bör klart .sägas ut all medägare avses ägaren vid det tillfälle dä frågan om avgifi av byggnadsnämndenförsia gången las upp lill prövning och 1975/76:164 74 altsenare överlåtelse saknar belydelse även om besvär anförs och avgifts-frågansåledes prövas även av annan inslåns, konsla-terar altavgiftsskyldighelen enligl förslaget knyts till den som är ägare av detolovligt byggda när avgiftsfrågan prövas. Har del olovligt byggda överlåtitsdessförinnan faller skyldigheten all beiala avgift på förvärvaren. Kommunenpåpekar all det däremot inle framgår hur man skall se på sådana fall därförvärvaren, sedan han insett den faktiska situationen, med stöd avbestämmelserna i 4 kap. jordabalken, söker få och även får köpet hävt i sambandmed all avgiftsfrågan prövas. Den Ivekan och oklarhet som härvidlag kan uppslåbör enligl kommunen undanröjas. Föregen del anser jag att byggnadsavgift och lilläggsavgift bör påföras den som ärägare när fattar beslul om att påföra avgiften och allväxlingar i äganderätten som inträffar därefter inte bör få någon betydelse ifrågan, 1 det av anförda exemplet blir det således köparensoiu påförs avgiften under förutsättning all hävningen kommer lill slånd efterbeslutet om avgift. Han kan i så fall fordra ersättning av säljaren för dettai samband med hävningen, 1överensstämmelse med förslaget i promemorian harsärskilda regler givits för defall då ålgärden avser rivning av byggnad. Enligt nämnda förslag skall avgiftpåföras den som ägde byggnaden när rivningen företogs. anseratt det kan vara tveksamt vem som skall påföras avgift i de fall där ägarbyteinträffar från det rivning påbörjas till dess den slutförs. Rivning kan enliglkommunen av olika skäl komma att dra ul på liden, och den nye ägaren kanexempelvis fortsätta att anlita avtalad rivningsentreprenör. Kommunen anser detönskvärt att frågan klarläggs. För alt någon tvekan inle skall behöva uppstå inu avsedda fall föreslår jag all avgift skall påföras den som ägde byggnadennär rivningen påbörjades. Bestämmelserna i 10 -J första slyckel har utformatsi enlighel härmed. I10 ij försia slycket tredje punkten har - även här i överensstämmelse medförslaget i promemorian - tagils in bestämmelser om solidariskt ansvar omägarna är två eller fiera, Enliglvad jag förut har anfört (avsnill 4.2) skall särskild avgifi enligl 6 ijpåföras den som har gjort sig skyldig lill underlåtenheten eller överträdelsen.1 detta avseende kan beslämmelserna således sägas motsvara vad som gällerenligt de nuvarande reglerna om straff i 69 ij BS. Den skillnaden föreliggeremellertid att det för avgiftsskyldighet inle förutsätts uppsåt elleroaktsamhet. Här gäller således delsamma som i fråga om byggnads- ochlilläggsavgift, Beslämmelserom subjektet för den särskilda avgiften ges i 10 andra stycket. Någraremissinstanser påpekar all det mol bakgrund av alt uppsåt eller oaktsamhetinte skall krävas är mindre lämpligt att avgiften, som föreslås i promemorian,skall påföras den som har gjort sig skyldig till underlåtenheten elleröverträdelsen. Jag finner påpekandet befogal och föreslår Prop.1975/76:164 75 attdet i stället föreskrivs att särskild avgift skall påföras den som överträderförbud eller underlåter ålgärd som avses i 6 ij. I11 ij har tagits in bestämmelser om att avgift fär nedsättas eller efterges, omsärskilda skäl föreligger. Beträffande innebörden av kravet på särskilda skälfar jag hänvisa till vad som har anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt4.1.2). Länsstyrelseni anser att nedsättning och eftergift som regel skall fä medgesendast om tillstyrker det. Av vad jag förut har anfört (avsnitt4.1.2) torde framgå att jag inle kan dela denna uppfattning. Det förslag somlänsstyrelsen för fram innebär i stort setl detsamma som att man läggerprövningen också i hithörande fall på . De bedömningar somskall göras när fråga uppkommer om nedsättning eller eftergift kommer allinrymma ställningstaganden lill omständigheter som i sinprövning inte har alt beakta. Del kan enligt min mening därför ifrågasättas omlänsstyrelsen, som är brukligt t, ex, i ärenden om byggnadslov, skall inhämtayttrande från nämnden annat än i sådana fall då rent faktiska förhållandenbehöver ytterligare belysas. Jag är i vart fall inle beredd att föreskrivanägon skyldighel för att inhämta ytirande från nämnden. Enligtförslaget i promemorian skall fråga om nedsäUning eller eftergift prövas avlänsslyrelsen efter ansökan. Som kammarrätten i påpekar innebär dellaatt det vid sidan av det vanliga besvärsförfarandet skapas en särskild ordningför omprövning av påförda avgifter, vilkel medför att avgifterna kan bliföremål för omprövning i två omgångar. Enligt kammarrättens uppfattning, somjag i denna fråga delar, bör en annan ordning övervägas. Som en möjlig lösninganför kammarrätten att ges möjlighet att, när besvär har anförts,också pröva huruvida avgifi, som i och för sig bör påföras, av särskilda skälkan nedsättas eller efterges. Denna prövning skulle då ske inom del vanligabesvärsinstilulets ram, Ytteriigare en möjlighet kan enligt kammarrätten varaalt fordra särskild ansökan lill men föreskriva all ansökan skallske inom vanlig besvärslid. Om besvär anförs och ansökan görs , kanansökningen och besvären därefter prövas i ett sammanhang. Föregen del förordar jag den försl nämnda lösningen, nämligen alt fråga omnedsäUning och eftergift skall prövas av när besvär anförs överbyggnadsnämndens beslut. Bestämmelserna i 11 ij har utformats i enlighet härmed.Prövning enligt 11 ij förutsätter givelvis alt yrkande om nedsättning ellereftergift framställs av den betalningsskyldige. Även om beslämmelserna efterdenna ändring mera blir av besvärskaraklär och därför kan synas ha en naturligplats i anslutning till besvärsreglerna, anser jag att anknytningen till detavsnitl av lagen som behandlar avgifter är starkare. Bestämmelserna har därförbehållits på samma plats som enligt förslaget i promemorian. Prop.1975/76:164 76 Ianslutning lill det förslag till ändring i NVL som läggs fram i promemorianerinras om att olovligt byggande kan innebära överträdelse både av BS och NVL,Enligl promemorian kan därigenom den situationen länkas uppslå attbyggnadsnämnden i efterhand ger byggnadslov till en olovlig byggnad och tar utsåväl byggnadsavgift som tilläggsavgift men att lillslånd enligl NVL intemeddelas. 1 en sådan situation kan det som har uppförts ulan tillsländ kommaall bortskaffiis med stöd av beslämmelserna i NVL, Om så sker bör det enligtpromemorian anses att sådana särskilda skäl föreligger som gör det möjligt attförordna om eftergift av tilläggsavgiften. 1den allmänna motiveringen (avsnitt 4.6) harjag föreslagit all möjlighet tilleftergift skall finnas inte bara när det uppförda bortskaffas med stöd av NVLulan också när del sker med stöd av annan författning. Den ordning som jag harföreslagit för prövning av fräga om nedsättning eller eftergift lämpar sig dockinte för dessa fall. Särskilda beslämmelser har därför tagits in i II Stredje stycket. Bestämmelserna innebär alt får pröva fråga omeftergift av tilläggsavgift även efter särskild ansökan, om den åtgärd lorvilken avgiften har utgått har blivit undanröjd på grund av bestämmelse iannan författning. Ansökan skall, för att kunna tas upp till prövning, görasinom en månad från det undanröjandet fullbordades. 1promemorian finns i II ij beslämmelser om inhibition av utmätning för detfall att den betalningsskyldige gör ansökan om nedsättning eller eftergift.Verkställighet av beslut om avgift skall även enligt det förslag som jag läggerfram få ske först när beslutet har vunnit laga kraft. Eftersom de föreslagnabestämmelserna i 11 ij iredje stycket kan medföra att fråga om eftergiftuppkommer sedan avgiftsbeslutet har vunnit laga kraft, har bestämmelser ominhibition av verkställighet givits i 11 S fjärde styckei. Bestämmelsernaom straff i 147 ij andra stycket BL har, i överensstämmelse med vad jag förulhar anfön (avsnitt 4,2), med viss redaktionell jämkning tagils in i 12 S- Utöverdel i den allmänna motiveringen anmärkta förslaget till ändring avsirafföestämmelserna i bör erinras om att 136aij BL efter del attpromemorian upprättades har ändrats (SFS 1975:459) sä att bestämmelserna omvillkor i lillslånd som regeringen meddelar numera finns i paragrafens sjundestycke. med denna ändring infördes en ny paragraf i BL, 147 a ij, medbeslämmelser om straff i vissa fall för den som obehörigen yppar yrkeshemlighetm. Enligt övergångsbestämmelserna skall paragrafens andra stycke, därstraffbestämmelserna finns inskrivna, upphöra att gälla vid utgången av år1975. Eftersom påföljdslagen avses träda i kraft den , har de nyssnämnda strafföesiämmelserna inte upptagits i lagförslaget. Prop.1975/76:164 77 1den allmänna motiveringen (avsnitl 4.4) harjag i alll väsentligt anslutit migtill promemorians förslag om handräckning. Det innebär att de möjligheter lillhandräckning som f. n. finns enligt 148 ij första stycket BL skall utökas tillatt omfatta också sådana fall i vilka enligt 70 ij förstastyckei BS kan meddela föreläggande om undanröjande eller ändring av detutförda. De fall då handräckning skall kunna meddelas har angivits i 13 S- 1paragrafens första punkt har lagils upp det fallet att åtgärd, till vilkenerfordrats byggnadslov, har utförts utan sådani lov, F. n. kan handräckningenligt 148 ij första stycket BL meddelas bl, a, om nybyggnad eller annan åtgärdföretas i strid mol förbud .som har meddelats i eller med stöd av BL, Eftersomnybyggnad kräver byggnadslov, omfattas dessa fall av de i 13 tj I föreslagnabestämmelserna. Som har berörts i specialmotiveringen lill 6 tj faller däremotunder uttrycken annan åtgärd i 148 tj första stycket BL också sådana åtgärdersom inte kräver byggnadslov. Möjligheten till handräckning i dessa fall börbehållas, varför de har tagits upp i en särskild punkt, 13 t; 2, Enligt 13 t; 3skall handräckning vidare kunna ske, om åtgärd har vidtagits i strid motgodkända ritningar eller av meddelade eller eljest gällandeföreskrifter. För dessa fall gäller enligt 70 ij första stycket , om det befinnes nödigt, kan meddela föreläggande omundanröjande eller ändring av det utförda, I den allmänna motiveringen har jagföreslagit att handräckning skall kunna ske när någon åsidosätter föreläggandeatt utföra arbeie eller vidla annan åtgärd som åligger honom enligt BS. Dessafall har angetts i 13 ij 4. 1 13 tj 5 slutligen har tagits upp de fall dåvillkor i tillstånd enligt 136 a § BL har åsidosatts. Handräckning i dessa fallkan ske med stöd av 148 S första styckei BL. Enligtförslaget till 2 ij skall , när fall som omfattas avpåföljdslagen har inträffat, pröva fråga om påföljd. Har olovligt byggandeutförts, skall nämnden som förut har berörts pröva om del byggda kan tillåtasstå kvar eller om rättelse skall vidtas. rättelse nödvändig,kan detta ske antingen genom att handräckning begärs enligt 13 S 1 eller genomatt ägaren, med stöd av bestämmelser som jag strax återkommer till, föreläggsatt vidta rättelsen. att det kan komma i fråga att i efterhandmeddela byggnadslov till del olovligt byggda, skall ägaren beredas tillfälleatt ansöka om lov. Bestämmelser härom har tagits in i 18 tj. Ges inte någonansökan in och kan frågan om byggnadslov ändå inte prövas, har nämnden enligtvad har sagts all se lill att rättelse sker. Attöverexekutor får meddela handräckning innebär inte att byggnadsnämndensbegäran härom automatiskt skall följas av handräckning, Överexekutor har attpröva om de i påföljdslagen angivna förutsättningarna fö- Prop.1975/76:164 78 religger.I fall som avses t.ex, i 13 S 1 måste konstateras all ålgärden i fråga kräverbyggnadslov och att lov inle har meddelats, 1 14ij meddelas beslämmelser om ansökan om handräckning, 1 likhet med någraremissinstanser finner jag det lämpligt att i bestämmelserna anges när åklagareskall få eöra ansökan. Enligt min mening bör del få ske endasl i fall då straffkan komma i fråga, dvs. när handräckningen föranleds av att villkor i tillståndenligt 136 a § BL har åsidosatts. 1överensstämmelse med vad som gäller enligl 148 i; andra slycket BL föreskrivsatt kostnad för förrättning lär förskjutas av allmänna medel, om allmänåklagare gör ansökan. Jag anser däremot inte all tillräckliga skäl föreliggerall som några instanser föreslår öppna motsvarande möjlighet i fall dåbyggnadsnämnden är sökande, 1enlighel med påpekande av kammarrätten i har sista punkten iparagrafens första stycke utformats så att den i sak stämmer överens medmoisvarande beslämmelse i 148 ij andra stycket BL. 1den allmänna motiveringen har jag anfört att verkställighet av handräckningbör avbrytas, om ansökan om byggnadslov lill den ifrågavarande åtgärden ges in.Bestämmelser härom har tagits in i 14 tj andra styckei. De har utformats så attmyndighet där saken är anhängig får förordna att verkställighet inte skall ägarum. Någon skyldighet att meddela sådani .förordnande bör inte föreligga,eftersom myndigheten bör ha möjlighet att verkställa handräckningen i fall därdet är uppenbart alt ansökan om byggnadslov har gjorts endast i syfte attförhala verkställigheten, Enligt70 tj försia stycket BS kan meddela föreläggande omundanröjande eller ändring utan hinder av att handräckning kan beviljas enligt148 S BL, Denna valmöjlighet bör bibehållas men utvidgas till att omfatta iprincip samtliga fall då handräckning kan komma i fråga. Av naluriiga skäl kanden dock inte omfatta fall som avses i 13 ij 4, eftersom handräckning där kanmeddelas endast om föreläggande har meddelats men inte efterkommits.Bestämmelser om nämndens möjlighet att välja påföljd finns i 15 tj- Om byggnadsnämndeni nu avsedda fall förelägger ägaren att vidta rättelse, måste nämnden varaoförhindrad alt begära handräckning, om ägaren inle efterkommer föreläggandel.Detta lorde även f. n. gälla i fråga om de fall som omfattas av bestämmelsernai 148 S BL. 1 klarläggande syfte har bestämmelser av denna innebörd tagits in iparagrafen. 1förhållande till motsvarande bestämmelser i promemorian har-i enlighet medpåpekande av kammarrätten i - den ändringen företagits att iparagrafens första siycke har föreskrivits alt föreläggande skall ange viss lidinom vilken ålgärden skall vara vidtagen. Prop.1975/76:164 79 meddelar föreläggande om rättelse utan att frågan ombyggnadslov har prövats, kan del inträffa att ägaren kommer inmed ansökan om lov sedan han har fått del av föreläggandel. Det kan även tänkasinträffa att nämnden vid prövningen av en sådan ansökan finner att byggnadslovkan beviljas och bifaller ansökningen. Detta bör få till följd attföreläggandet förfaller. Det bör vidare leda till att avgiftsfrägan omprövas,eftersom byggnadslovet kan medföra att lilläggsavgift skall ulgå, Beslämmelserav den nu angivna innebörden har tagils in i 15 tj andra slyckel. Därföreskrivs att 7 och 8 ij tj gäller i tillämpliga delar. Uttrycken i tilllämpligadelar är föranlett av att lilläggsavgift enligt 8 tj 3 inte avses utgå, omföreläggande om rättelse meddelas. Dessa bestämmelser skall givetvis inte gällai nu avsedda fall. Ombyggnadslovsansökan, som ges in efter det beslut om föreläggande har meddelats,lämnas utan bifall bör detta i många fall föranleda att den i föreläggandetbestämda tidsfristen förlängs. härom kan lämpligen tas in iavslagsbeslutel i byggnadslovsfrågan. Sådan föreskrift om förlängning avtidsfristen skall på grund av bestämmelserna i 20 i; sändas till inskrivningsmyndighetenför anieckning i fastighetsboken eller tomträttsboken, I 70tj andra styckei BS finns bestämmelser om all föreläggande kan meddelas förden som underiåter alt utföra arbete eller vidta annan ålgärd som åligger honomenligt BS. Som exempel på fall då bestämmelserna kan vara tillämpliga kananföras att fastighetsägare åsidosätter den i 53 tj I mom. BS föreskrivnaskyldigheten alt hälla tomt i vårdat skick. Bestämmelser som i saköverensstämmer med 70 tj andra slyckel BS har tagits in i 16 ij- Markarydskommun anför i sitt remissvar att problemet med tomts hållande i vårdat skickhelt har förbigåtts i promemorian. Med anledning härav vill jag erinra om attpåföljdslagen i detta avseende, till skillnad mot BS, ger möjlighet tillivångsulförande och verkställighet utan att domstolsprövning dessförinnanbehöver ske. Bestämmelser om detta finns i I7ij som jag strax kommer in på. Jagvill vidare erinra om milt förul berörda förslag alt handräckning skall kunnameddelas, om föreläggande att utföra arbeie som avses i 16 S inte åtlyds.Betydande förbättring av möjligheterna att komma lill rätta med de problemkommunen åsyftar får på grund härav antas uppkomma, om påföljdslagen införs. 1I7ij meddelas bestämmelser om de tvångsmedel som får knytas till föreläggande.Jämfört med gällande bestämmelser i 70 i; BS innebär 17 S de förändringarna isak att förbud att fortsätta byggnadsarbete får förenas med vite, att byggnadsnämndeni fall som avses i 16 ij får meddela föreläggande vid äventyr avtvångsutförande och alt ivångsulförande får ske utan föregående dom.Ändringarna har avhandlats i den allmänna moti- Prop.1975/76:164 80 veringen(avsnitt 4.4), Påförslag av kammarrätten i har i 17tj andra stycket, utan att någonändring i sak åsyftas, uttrycken i händelse av tredska och den iredskandeutmönstrats. Sistnämnda uttryck har ersatts av uttrycket den försumlige. Därmedåsyftas givetvis den mot vilken föreläggandet har riktats. iÖstergötlands län anser all det föreligger risk att underåberopande av bestämmelserna om ivångsulförande kan göra sig skyldig tillegenmäktigt förfarande i del fall ägaren t, ex. vägrar tillträde när arbetenaskall utföras. anser att del för sådana fall bör meddelasbestämmelser om att vid behov äger vända sig tillutmätningsman. Jag ansluter mig till förslaget. Bestämmelser om detta hartagils in i 17;j tredje slycket. Med hänsyntill alt förbud att fortsätta byggnadsarbete anses träda i till-lämpningomedelbart och utan hinder av anförda besvär, anser kommun (majoriteten)att i kommentarerna lill lagstiftningen bör beröras vad som skall iakttas vidöverträdelse av förbud, t. ex. om förnyat vite kan meddelas. Idet föregående harjag föreslagit att i 3 ij skall las in beslämmelser om attförbud alt fortsätta byggnadsarbele skall lända till efterrättelse omedelbart.Överträds sådani förbud sedan det har vunnit laga kraft, föreliggerförulsättningar all döma ut vite som har satts ul i förbudet. Något hinder atti en sådan situation meddela ett nytt förbud vid högre vite föreligger inte. Enförutsättning härför är dock att överträdelsen inle medför alt ett nytt förbudskulle sakna grund. Del kan t, ex. inte utfärdas nytt förbud mol att fortsättarivning av en byggnad sedan denna har jämnats med marken, 1fråga om förbud eller föreläggande, som inte länder till efterrättelseomedelbart, gäller att nytt förbud eller föreläggande inte får meddelas förrändet föregående har vunnit laga kraft eller efter besvär har blivit slutligtfastställt. Det torde däremot inte vara helt klart om detta gäller också ifräga om förbud eller föreläggande som skall lända lill efterrättelse omedelbart.Enligt min mening bör särskilda bestämmelser i della avseende inle meddelasförde förbud som avses i 3 ij påföljdslagen, utan frågan bör i ställetöverlämnas till rättstillämpningen. när olovligt byggande har företagits att del kan komma i frågaatt godkänna det ulförda, skall nämnden som förut har berörts lämna ägarentillfälle att ansöka om byggnadslov. Bestämmelser för dessa fallmeddelas i 18 ij. Enligt paragrafens första stycke skall denna skyldighel för nämndeninträda, om det framstår som sannolikt att byggnadslov kan meddelas lillålgärden. Den omständigheten att del olovligt byggda avviker från vad som kangodtas vid en byggnadslovsprövning bör inle medföra alt avstårfrån att bereda ägaren Prop.1975/76:164 81 tillfälleatt komma in med ansökan om byggnadslov. Rättelse kan i dessa fall åstadkommasgenom att efterföljande byggnadslov förses med villkor att nödvändiga ändringarvidtas. Jag återkommer till detta i specialmotiveringen till förslaget omändring i BS. Några bestämmelser om tidsfrist inom vilken ansökan skall görastorde inte behövas. Tiden bör emellertid inte vara längre än vad som erfordrasför att upprätta behövliga byggnadslovshandlingar. fårbyggnadsnämnden givetvis inte besluta om rältelseåtgärd. Särskild föreskrifthärom torde inle heller behövas. Bestämmelsernai 18 ij första slycket har i promemorieförsläget sin motsvarighet i 2 §, därdel föreskrivs alt nämnden, om det framstår som sannolikt att byggnadslov kanmeddelas till åtgärden, får bereda ägaren tillfälle all ingeansökan om byggnadslov. Kammarrätten i anför med anledning avbestämmelserna i promemorieförslaget alt del är mindre lämpligt att somförutsättning för ansökan om byggnadslov ange att det skall framstå somsannolikt att byggnadslov kan meddelas. I detta ligger enligt kammarrätten altnämnden genom att bereda ägaren tillfälle att söka byggnadslov lämnar honom enform av förhandsbesked trots att nämndens kännedom om åtgärdens beskaffenhet dåkan vara begränsad. Kammarrätten förordar att ett neutralare uttryckssättanvänds. Del kan t. ex. anges att ägaren får beredas tilirälle att inge ansökanom byggnadslov, om det föreligger (särskilda) skäl därtill. Somredan har framgått förordar jag att bestämmelserna i detta avseende utformaspå samma sätt som i promemorian. Pä grund av att nämnden i nu avsedda fallskall ha skyldighet att lämna ägaren tilirälle att ansöka om byggnadslov anserjag nämligen alt det på ett klarare sätt än i kammarrättens förslag bör kommatill uttryck när denna skyldighel inträder. Som jag har anfört i den allmännamotiveringen bör det normalt vara möjligt för nämnden att när del olovligtbyggda upptäcks bedöma om byggnadslov kan komma i fråga. I något fall kan detgivetvis hända alt en sådan bedömning blir felaktig och att den som harlämnats tillfälle att ansöka om byggnadslov sedermera får avslag på sinansökan. De olägenheter som möjligen kan uppkomma i sådana fall anserjag dockinte bör tillmätas någon avgörande betydelse, allmänna motiveringen har jag föreslagit att i vissa fallskall få pröva frågan om byggnadslov ulan hinder av alt någon ansökan härominte har gjorts. Det skall kunna ske när tillräckligt underiag för prövningenkan erhållas utan ägarens medverkan. Bestämmelser härom ges i 18 § andrastycket. Enligt dessa skall nämnden vidare ha möjlighet att på ägarensbekostnad låta upprätta ritningar och beskrivningar som behövs för prövningensamt företa i övrigi nödvändiga åtgärder. Förslaget att nämnden skall kunnapröva fråga om byggnadslov utan ansökan medför att ändring måste göras ibestämmelserna om byggnadslov i BS, Jag återkommer till detta längre fram ispecialniotiveringen. byggnadslov, skall nämnden beslu- 1975/76:164 82 tai fråga om byggnadsavgift och, om förutsäUningar härför finns, omlilläggs-avgift.