prop · FZ03121 · 1975-12-31 00:00:00 — Föratt skapa incitament för varven att genomföra extern försäljning underbyggnadstiden bör enligt förslaget garantierna avgiflsbeläggas. Sådan avgiflbör klart överstiga de avgifter som föreslås bli införda för vanliga fartygskredilgarantieroch sättas till förslagsvis I % räknat på utestående garantibelopp. För garantier skall varvenenligt den nya sjölagens bestämmelser om inteckning och säkerhetsöverlåtelse stäUasäkerhet i skeppsbygget med bästa förmånsrätt. Kompletterande säkerheter,exempelvis i form av s. k. förskollsväxlar eller i förekommande fallmoderbolagets borgen, skall kunna krävas efter särskild prövning. Vadavser garantivillkoren i övrigt bör enligt förslagel i tillämpliga delar gällanuvarande eller tillkommande bestämmelser inom ramen för gällande statligt fartygskreditgarantisystem. Somett första steg i arbetet med utformningen av garantisystemet har berördaföretag tUl industridepartementet redovisat denaktuella planeringssituationen, med särskUd vikt lagd på behovet och dentidsmässiga infasningen av lagerproduktionen i takt med att inneliggandeorderslockar avverkas. Prop.1975/76:121 31 företagetssituation och framtida utveckling genomfördes genom en utvidgning avindustridepartementets varvsenkät. Den utvisar effektema av en lagerproduktionpå företagens sysselsättningsmässiga och ekonomiska utveckling,produktionsvolym och investeringsinriktning. Vad avser den ekonomiskaredovisningen har denna omfattat femåriga prognostiserade resultat- ochbalansräkningar, finansieringsanalyser saml den totala säkerhetsmassansutveckling. På grandval av varvens redovisningar har behovet av kreditgarantierför en lagerproduktion t. o. m. beräknats. Med tanke på de idagsläget snabbt föränderliga förutsättningarna för produktionsplaneringen ivarvsföretagen bör berörda företag, som ett andra steg i arbetet med garanlisystemetsutformning, tUl industrideparlementet redovisa ett uppdaterat prognosmaterialav likartat slag som . På basis av denna redovisning fastställerregeringen bl.a. den slutliga fördelningen av garantier till resp. förelag.Dessförinnan, dvs. parallellt med riksdagsbehandlingen av detföreliggande förslaget till garantisyslem, utarbetas ett syslem med detaljeraderutiner för den löpande handläggningen av dessa särskilda garanti-ärenden.Förslagen liU riktlinjer för delta arbete redovisas i det följande. I varvskreditutredningensbetänkande föreslås atl en särskUd garanti-nämnd inrättas vid halvårsskiftet1976 för beredning av garantiärenden inom ramen för fartygskredilgarantisystemel.Del är ändamålsenligt, framhålls del i rapporten, alt även granskning av garantiären-denaavseende lagerproduklion läggs på denna nämnd. Före utfärdande av garanti förlagerproduktion bör nämnden, efter erforderlig granskning av garanliärendet,avge yttrande till riksgäldsfuUmäktige, som sedan beviljar garanti. Härigenomskapas möjligheter till en allsidig prövning av riskerna med det statligagarantiåtagandet i varje enskilt garantiärende, som en fastadministration för den löpande beredningen erhålls. Den tidigaste lidpunktenför ianspråktagande av lagergaranli lorde enligl beräkningar i rapporteninträffa . Härvid har förutsatts att varven idagslägel arbetar med en genomsnittlig framförhållning , vilketinnebär alt delta särskilda system för fartygsbyggnadsgarantier bör träda ikraft . Den föreslagnagarantinämnden och riksgäldsfullmäktige bör ges en särskUd garantiram avseendeleveranser av fartyg t. o. m. , vUken föratsätts bli faststäUd avriksdagen genom beslut . Regeringen bör bemyndigas atl fördelagarantierna såväl tidsmässigt som mellan förelagen. I en första etapptilldelas nämnden en ram moisvarande en total volym av sex månaders beräknad lagerproduklion.Denna ram bör vidare baseras på företagsspecifika garantikvoter. I en andraetapp får nämnden, efter rapportering till regeringen angående Prop.1975/76:121 32 bl.a.garantiulnyttjande och beräkningar av kommande garanlibehov, en ny ram avseendeylterligare sex månaders lagerproduklion. Nämndensarbetsuppgifter kommer enligt förslaget i detta sammanhang atl bl.a. omfatta: en fortlöpande granskning avföretagens utveckling med särskild vikt vid ekonomiska analyser och bedömningarav sysselsättningsutvecklingen, vilken kan baseras bl. a. på redovisade femårsprognoserfrån företagen i likhet med den nuvarande varvsenkäten, beredning av specifika garanliärendenmed åtföljande rekommendationer tUl riksgäldsfullmäktige angående utfärdandeav garantier, uppföljning av beviljadegarantier, halvårsvis rapportering isamråd med riksgäldskonloret lill regeringen angående garantisystemelsutnyttjande och varvsföretagens behov av fortsatta garantier. Nämndensrekommendation liU riksgäldsfullmäktige angående tUldelning av garantier förlagerproduktion bör kunna göras avhängig av övrig garantitilldelning och bör ivarje enskUt fall bedömas med utgångspunkt från företagets ekonomiskasituation. Självfallet bör nämnden härvid beakta de särskilda förhåUanden ochproblem som f.n. råder inom svensk varvsindustri. Tveksamma garantiärenden bör hänskjutastill regeringen för avgörande. Delbör enligt utredningsförslaget åläggas resp. företag atl i samband medgarantiansökan, som inges tUl nämnden senast ca före beräknat ianspråktagande,för varje lagerbyggnadsprojekt redovisa bl. a. följande uppgifter. teknisk beskrivning(fartygstyp, slorlek m. försäljningsslrategi (villkorför försäljning, betalningsvillkor etc.) preliminär finansieringsuppläggning(lånevillkor m.m.) externt kapacitetsbehov(underleverantörer) förkalkyler (och kalkylföratsätlningar) ekonomiskauppgifter om ägare (exempelvis dotterbolags ekonomiska ställning). Iallt väsentligt skall det redovisade fartygsprojektets ekonomiska, sysselsättningsmässigaoch produktionstekniska effekter kunna avstämmas mot de tidigare redovisadefemårsplanerna. Vid behov kompletteras även dessa. Nämnden ochriksgäldskontoret bör således ges långtgående möjligheter alt löpande följautvecklingen inom resp. företag. Sådant löpande informationsbehov kan ocksåtäckas genom en direkt koppling till företagels normala rapporteriagsrutiner.Härvidlag förulsälls att nämnden får ta del av den årliga s.k. revisorsinsynensom genomförs av . 1975/76:121 33 Isamband med att garanti bevUjas, dvs. tidigast 12 månader före beräknadfärdigtidpunkt, lämnas kompletterande uppgifter om den slutligafinansieringsuppläggningen . När garantin vid färdigtidpunktenavlyfts, redovisas på sedvanligt sätt erforderliga uppgifter om försäljningen,köparen, låne- och kreditvillkor etc. 5.3Omfattningen av det statliga garantiåtagandet Varvenhar i enkäten redovisat följande planerade leveranser av fartyg t. o. m. år1978 för vilka statliga lagergarantier beräknas behöva las i anspråk. 1976 1977 1978 Summa 686 4 454 5 140 Nämndaleveransvärden, som i stort motsvarar den beräknade självkostnaden, har angettsbl. a. med ulgångspunkt från all produktionsvolymen vid utgången av igenomsnitt kommer att ligga i intervallet års nivå. Medutgångspunkt från dessa leveransvärden och i enUghet med de föreslagna fömtsättningarnaför lagergarantier skulle enligt beräkningar i rapporten det totala garantiålagandel,dvs. av självkostnaden för resp. fartygsbygge t. o. m. , kunnauppskattas liU lolall ca 3 600 milj. kr. 6 Statens övertagande av Enligtbeslut av (prop. 1975:110, NU 1975:35, rskr 1975: 247) förvärvadestaten samtliga aktier i för . Riksdagensbeslut innebar i övrigt bl.a. alt fullmäktige i riksgäldskonloret bemyndigadesatt tillhandahålla en rörlig kredit på 200 milj. kr. Tirfing (Tirfing), åtog sig i samband meduppgörelsen all för lämna ett koncernbidrag lillEriksberg om 225 milj. kr. och att vid beställa två s.k. isbulkfartygtill ett sammanlagt belopp av 237 milj. kr. Iproposilionen framhölls alt de ekonomiska konsekvenserna av ett statligtövertagande av inle kunde överblickas med hänsyn lill del oklaramarknadslägel. Enligt de ekonomiska analyser som varvskommissionen hade gjortkunde enbart förlusterna i inneliggande orderstock beräknas uppgå till uppemoten halv miljard kronor. Även med avdrag för del koncembidrag om 225 milj. kr.som den förre ägaren tillsköl skulle betydande ekonomiska resurser behövatillföras förelaget. 3 1975/76.1 saml. Prop.1975/76:121 34 Lösningenpå den akuta krisen vid kom således alt bli av provisorisk karaktär.Jag anförde i propositionen all lösningen borde följas av överväganden ochåtgärder som syftade till alt sätta in i ett vidare sammanhang. Jagunderströk vidare att det borde vara elt förelags konkurrensförmåga ulanstatligt stöd som bestämmer den långsiktiga produktions- och sysselsältningsnivån.Samtidigt framhöll jag vikten av att varvskommissionen i sitt fortsalla arbetesökte finna en lösning av Eriksbergsfrågan som innebar ökad samordning inomvarvsindustrin. Flera långsiktiga handhngsalternativ stod härvidlag till buds.Mot bakgrund av att torde sakna förutsättningar för att ,ulan myckel betydande nyinvesteringar, upprätthålla en fartygsproduktionförordades en lösning som innebar ell icke fristående . 7 Avtal om samgående mellan m. m. Underhösten 1975 har överläggningar förts mellan varvskommissionen och SaléninvestAB (Saléninvest), Gölaverkens ägare, om i vilken utsträckning kanbidra tUl en lösning av krisen vid . Som ett resultat av dessaöverläggningar träffades elt ramavtal angående samgående mellanEriksberg och Gölaverken. , som med förbehåll för regeringensgodkännande har slutits mellan staten och Saléninvest, reglerar de väsentligastevillkoren för samgående. Behövliga kompletterande avtal har träf fals den 13februari 1976. Innanjag övergår till en presentation av ramavtalets olika delar vill jag i korthetredovisa aktuella läge och utsikter. I kommissionsrapporten den30 , som i sin helhet bilades prop. 1975:110, presenteradesbedömningar av resultat- och likviditelsutveckling under de närmasteåren. En aktuell uppföljning ger vid handen att dessa bedömningar alltjämt ärgiltiga i sina huvuddrag. beräknadesförlusten preliminärt lill 150 milj. kr. I det slutliga bokslutet fastställdesförlusten tiU 222 milj. kr., med beaktande av vissa framlida förluster påpågående fartygsbyggen. Uirymme härför skapades i samband med det koncernbidragpå 225 milj. kr. som lämnades av Tirfing. Genom koncembidraget kundeEriksbergs egna kapital inkl. obeskattade reserver på sammanlagt ca 330 milj.kr. behåUas helt intakt bokslut. Nämnda koncernbidrag, konlantförskollenpå de av Tirfing beställda isbulkfartygen och den av staten beviljade rörligakrediten på 200 milj. kr. ger erforderlig likviditet lill mitten avinnevarande år. uppkommer dock i överensstämmelsemed tidigare bedömningar en brist på ca 100 milj. kr. Prop.1975/76:121 35 Desamlade förlusterna uppskattades i kommissionsrapportentill 400450 milj. kr., häri inräknades bl. a. samtliga latenta valutaförlustersom inte resultalförts bokslut. Som angavs i prop. 1975:110beaktades vid detta bokslut inte heller UtfaUet av de pågående tvistigaengagemangen med bl.a. Lisnavevarvet i . Uppgörelse har sedermera nåttsmed detta varv, vUket medförde en merkostnad för del på ca 90 milj.kr. Med en av beställarna har uppgörelse inte nåtts, varförEriksberg tvingats alt göra en extra förluslavskrivning på ca 44 milj. kr. fördet beställda fartyget som har färdigställts. Å andra sidan har, somtidigare nämnts, en större del av förlustema på den produktion som varpåbörjad, men inte färdigställd per , beaktats redan i 1974års bokslut. Förlusten för reduceras därför i motsvarande utsträckning.Vidare har valutakursutvecklingen verkat till förmån för . Förlusternaför kan därför f. n. uppskattas till 435455 mUj. kr., dvs.i stort sett i enlighet med kommissionens bedömning . Osäkerheten är alltjämtstor vad beträffar resultatutvecklingen , beroende på rådandemarknadssituation och på olika uppkommande kostnadseffekter av fortsatt driftvid i samband med det planerade samgåendet med . För år1977, som är som helt täcks av inneliggande orderstock, har docken förlust på ca 200 milj. kr. beräknats av bolaget. Sammanfattningsvis kansåledes förlusterna för åren 19751977 uppskattas till omkring 650 milj. kr. Prognosemaför efterföljande år kan inle kalkyleras med någon störretillförlitlighet utan atl bl. a. sammanläggnings-planerna och prisantagandenaför ej kontrakterad produktion preciseras. mellan statenoch Saléninvest om samgående mellan träffades medutgångspunkt från bl.a. att den svenskavarvsindustrins produktion måste reduceras relativt kraftigt under de närmasteåren som en del av en internationell produktionsminskning, att till och medupprätthållandet av denna reducerade varvsproduktion torde kräva särskildastatliga stödåtgärder vad avser fartyg för leverans , att eventuella statligastödåtgärder ej kommer att innehålla något direkt subventionsmoment och atten samordning av varvsproduklionen i är önskvärd. har parterna överenskommit om bl.a. följande riktlinjer försammanförandet av och till en koncem. Samgåendet mellanGötaverken och innebär bl.a. att en enhetlig ledning skapas förnybyggnadsverksamheten i Göieborg. nuvarande anläggningstillgångarskall utnyttjas så långt detla är företagsekonomiskt rimligt. 1975/76:121 36 Skapandetav en enda produktionsmässig enhet för nybyggnation i Göieborg skall skesuccessivt i den takt som bestäms av företagsekonomiska överväganden avstyrelsen och den verkställande ledningen i efter samråd med de ansläUdasfackliga organisationer. Inneliggande order avverkas i stort sett såsomplanerat vid resp. varvsanläggning. En fullständig produktionsmässigintegration kan därför ske först fr.o.m 1978. Planeringen för integrationenskall påbörjas . Pålängre sikt bör eftersträvas att nybyggnadsverksamheten i i huvudsaksamlas på eller i anslutning tUl det nuvarande Aren-dalsområdet, Deekonomiska transaktionerna i samband med samgåendet regleras i avtalet påföljande sätt. Statenöverlåter till samtliga aktier i förett pris av tiUhopa . Senastden omvandlas statens räntefria lån till på f. n. till aktier till en kurs innebärande alt aktiekapitalet ökas till 200milj. Statenförvärvar från Saléninvest för 136 milj. kr. så många aktier i attstatens andel, inräknat Statsföretag AB:s nuvarande innehav och tillkommandeaktier enligt vad har sagts, uppgår tiU av aktiekapitalet iGötaverken. Denärmare villkoren för aklieöverlåtelsema och omvandlingen av lånet till aktier m.m. har reglerats i särskilda avtal mdlan staten, Saléninvest och . Statensförlustläckningsansvar för regleras i ramavtalets § 11 enliglföljande. Partema är överens om altett fullföljande av fartygskontrakt och övriga åtaganden kan skeendast med betydande förluster som följd. Dessa förluster skall bäras avstaten, enär varken Saléninvest eller ekonomiskt skaU belastas avåtgärder och åtaganden vid beslutade före samgåendet med skall på grundval av preliminärt bokslut fastställas senastden 15 febmari 1976. Denna förlust, som uppskattades till ca450 milj. kr., skall av staten läckas genom etl kontant aktieägartillskotttill . Motsvarandeförluster för och skaU läckas av staten genom aktieägarlillskotl.Om det i samband med fastställandet av bokslut skulle visa sig all denslutligt fastställda förlusten för överstiger den preliminärtuppskattade, skall staten täcka denna mellanskUlnad. Deförluster inkl. vad som har angivits i föregående siycke som är förenademed driften av samt med driften för tidenfram liU den slutliga sammanläggningen, skall av 1975/76:121 37 Götaverkenpreciseras i ett fast belopp . Kan vid förhandhngarmellan staten och härvid överenskommelse om statens bidrag ejträffas, skaU staten täcka de på fallande förlusterna t.o.m. år1979. Enligt tilläggsavtal mellan partema har förlust för år 1975, på grundval avpreliminärt bokslut, faststäUts till 420 milj. kr. Nämnda belopp skall kontant inbetalas till är parterna vidare ense om att en precisering av förluster kan ske även än . Enligt ramavtalet åtar sigstaten atl låta rörliga kredit hos riksgäldskonloret på 200 milj.kr. kvarstå till utgången av . Församarbetet mellan parlema skall gälla bl. a. följande riktlinjer. Den nya styrelsen iGötaverken skall ha högst åtta av parterna utsedda ordinarie ledamöter. Parlemautser lika antal ledamöter. Staten äger utse ordförande. Vidare skall istyrelsen ingå verkställande direktören och högst fyra ordinarie arbetstagarledamöter.I syfle alt begränsa styrelsens storlek avser parterna att avstå frånsuppleanter samt söka träffa motsvarande överenskommelse med berördaarbetstagarorganisationer. Av bolagsstämman valda styrelseledamöter ochrevisorer tillsätts efter samråd mellan parterna. Del närmare förhållandetmellan staten, Saléninvest och såsom delägare i verkenhar reglerats i ett den 13 febmari 1976 träffat konsortialavlal. Beslut iföljande frågor föratsätter enighet mellan partema, nämligen anställning elleruppsägning av verkställande direktör, väsentlig omläggning av företagetsverksamhetsinriktning, överlåtelse resp. köp av rörelse eUer rörelsegren avbetydande omfattning, investeringar i anläggningar till högre belopp än 50milj. samt förändring av aktiekapitalet i . Vid oenighet mellanparterna i dessa frågor skall staten efter anfordran av Saléninvest inlösa Saléninvestsaktier i . För alt underiätta enplanmässig samordning av verksamheien meUan Gölaverken och åtar sig Saléninvest,enligt ramavtalet, att beställa ett eller två fartyg vid för ensammanlagd kontrakts-summa om ca 136 milj. kr. Den nyakoncernen äger förskjuta leveransen tiU senare tidpunkt, dock ej efter 1979 årsutgång. Saléninvestålar sig vidare alt på anfordran av regeringen på marknadsmässiga villkorsköta befraktning och drift av fartyg producerade av den nya koncemen, vUkainte är sålda vid leveranstillfället. Särskilt avtal skall upprättas vid varjesådant tillfälle. Saléninvest åtar sig även all ingå liknande avtal med andrasvenska varv. Prop.1975/76:121 38 8 Betalningsanstånd för lån till Underåren 1965 och 1967 erhöll kapitaltillskott av staten på 40milj. resp. 75 milj. kr. för att täcka varvets förluster (prop. 1965:46, SU1965:74, rskr 1965:202 och prop. 1967:30, SU 1967: 50, rskr 1967:141).Kapitaltillskotten lämnades under villkoret att staten skulle äga rätt tillåterbetalning av beloppet jämte årlig ränta ur uppkommande utdelningsbarvinst innan utdelning fick ske. Genombeslut av riksdag (prop. 1974:110, SU 1974:41, rskr 1974:264) eftergavs65 milj. kr. av tiUskotten till varvet. ålades varvet alt återbetalaåterstående 50 milj. kr. med 10 milj. kr. under vart och ett av åren 19751979.Varvet skall inle betala någon ränta på kapitaltillskotten. Varvet har år 1975betalat 10 milj. kr. Uddevallavarvet har iskrivelse till regeringen den 12 febraari 1976 hemställt i försia hand attåterstående 40 milj. kr. efterskänks och i andra hand atl återbetalning inleskall behöva ske förrän tidigast fr. o. m. . Som skäl anförs alt varvetnu har kraftiga finansiella påfrestningar. Det rådande pressade konjunkturlägetinom rederibranschen kan väntas medföra ökadelikviditetspåfrestningar för varvet. 9 Skeppsteknisk forskning och utveckling I prop.1975/76: 100 (bil. 15 s. 208) har regeringen föreslagit alt, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till Styrelsen för tekniskutveckling: Skeppsleknisk forskning och utveckling för /76beräkna elt reservationsanslag av . Jag anhåller atl nu få ta uppdenna fråga. Styrelsen för teknisk utveckling: Skeppsteknisk forskning och utveckling 1974/75Utgift 14 345 129 Reservation 11664 728 1975/76Anslag 12 000 000 1976/77 Förslag 13 000 000 Frånanslaget utgår bidrag för slöd ål tekniskt forsknings- och utvecklingsarbeteav direkl betydelse för den svenska varvsindustrins fortsatta utveckling ochkonkurrenskraft (prop. 1970: 82 s. 47, SU 1970: 113, rskr 1970: 307). Styrelsenför teknisk utveckling (STU) har för /75 medgivils atl efteranmälan till regeringen falla beslut rörande stöd till skeppsteknisk forskningoch industriellt utvecklingsarbete m. m. som, inberäknat löpande avtal ochbeslut, innebär åtaganden om Prop.1975/76:121 39 högst5 milj. kr. under /77 och högsl 3 milj. kr. under budgetåret1977/78. För programutformning och fördelning av stödet svarar f. n. ensärskild kommitté inom STU. STUframhåller alt stödet framförallt har medfört en ökning av det skeppstekniska FoU-arbetetinom landet saml haft en kunskapshöj ande effekt och vidare inneburit attsamarbetet mellan varven i FoU-frågor har ökat. Detförsämrade marknadsläget framförallt för del stora tonnaget kommer enligt STUmed säkerhet alt innebära starka behov för en omläggning av verksamheien inomsvenska varv och rederier. Flertalet svenska varv är huvudsakligeninriktade på konstruktion av stora bulkfartyg. En framlida inriktning på altemativafarlygsslag kommer säkerligen all bli aktuell och fartyg av okonventionell typoch med nya konstruktioner erfordras. Sådana nyulvecklade fartygstyper kommeratt kräva ökade insatser på tekniska problemlösningar. STUpåpekar också att det, i samband med omställningen av varvens produktionsapparat,krävs ökade insalser rörande forskning kring produktionsmetoder för olikafartygstyper. Den hårdnande konkurrensen medför större krav på ökadeffektivitet vid produktion såsom plålhan-tering, bränning, svetsning etc. Detbaskunnande som byggts upp för olika fartygstyper måste sålunda enligt STUfördjupas och breddas för atl möjliggöra en ändrad produktionsinriktning.Särskilt angelägna är därvid ökade insalser för skeppstekniska systemstudier, skeppshydromekanikoch produktionsteknik. Delav STU under budgetåren 1974/751976/77 förddade och föreslagna slödelfördelar sig på delområden enligt följande sammanställning (i milj. och har vidare inkommitmed särskilda skrivelser rörande inriktningen av det skeppstekniska forsknings-och utvecklingsstödet. 1975/76:121 40 10 Föredraganden 10.1 Inledning I prop.1970: 82 gjordes en analys av varvsindustrins internationella konkurrenssituation.Det framhölls atl 1960-lalel varit av ekonomiska svårigheter medstarka inslag av kris för hela den europeiska varvsindustrin. TiU en delberodde detta på faktorer utanför branschen av oförutsebar och politiskkaraktär, exempelvis stängningen av . Men även förändringarinom branschen av strukturell natur, såsom inträde som prisledare på världsmarknadenoch den snabba tekniska utvecklingen mot nya och större fartygstyper, hadeställt de europeiska varven inför svåra omställningsproblem. För den svenskavarvsindustrin kunde, framhölls det i propositionen, näringspolitiska åtgärderför alt överbrygga svårigheterna vara berättigade endasi om de framtida konkurrensfömtsättningarnaoch branschens inneboende anpassningsförmåga bedömdes som goda. Vidarebetonades viklen av atl ett statligt stöd inle motverkar utan tvärtom befordraren ökad samverkan inom den svenska varvsindustrin. Hänsyntill varvsindustrins internationella karaktär och det förhållandel atlvarvsindustrin i utgör en betydligt slörre del av den totalasamhällsekonomin än i de andra stora varvsländema måste enligt min mening, nusom tidigare, läggas till grund för varje övervägande rörande statligavarvspolitiska åtgärder. Vidare bör liksom gälla alt statligt stöd börvara avgränsat i tiden och syfta lUI alt överbrygga svårigheter, vUka ansesvara temporära och inte långsiktiga. I del följande kommer jag atl förordadelvis långtgående varvspoliliska åtgärder. Det bör framhållas all syftet meddessa är all underlätta en anpassning till nya marknadsförhållanden för densvenska varvsindustrin, vilken fortfarande bedöms vara konkurrenskraftig intemationellt.Del är denna syn som ligger liU grund för förslagen. Atl med stödåtgärder långsiktigtupprätlhåUa sysselsättningen i en bransch, som saknar egen internationellkonkurrenskraft vore felaktigt från näringspolitiska utgångspunkter. FramtidsbUdenför såväl varven som sjöfartsnäringen förändrades gmndligt genom händelserna påden inlemationeUa oljemarknaden . En betydande och långvarigobalans har uppstått på främst oljefraktmarknaden. En femtedel av världens tanktonnageär upplagt. Omfattande annuUeringar av fartygsbeslällningar har skett. Fraktprisernahar sänkts tUl en nivå som f. n. inte täcker de rörliga driftkosl-nadema förmånga fariyg.