prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Grafiskaforskningslaboratoriet (GFL), och (), vilka avgett gemensamt yttrande, Sverigeshantverks- och industriorganisation (SHIO), Tjänstemännens centralorganisafion(TCO), i (LO), A-pressens samorganisation och (fortsättningsvis benämnda Tidningsorganisationerna), vilka avgett gemensamtyttrande, och . Vissa remissinstanser hartill sina yttranden fogat yttranden frän andra instanser. Sålunda harSAF/och bifogat yttrande från Grafiskaarbetsgivare- och industriorganisationerna (). Vidare har LO bifogatyttrande från . Kommitténs förslag beröri första hand arbetsmarknadspolitiska, utbildningspolitiska ochindustripolitiska frågor. Övervägande skäl talar för att prövningen avkommmitténs förslag i första hand bör ske i anslutning till det sakom.råde ochinom det departement som närmast berörs av förslagen i fråga. har tidigare denna dag anmält vissa frågor rörande den grafiskautbildningen (prop. 1975: 1 bU. 10 D 16. Bidrag lUl driften av gymnasieskolor).Jag viU erinra om att kommittén (In 1972: 04) för översyn avarbetsmarknadsutbUdningen avgav sitt betänkande. Regeringen kommerunder året att anmäla sina förslag i denna fråga för . De av grafiska kommitténsförslag som det närmast ankommer på mig att ta ställning till avser bl. a. denkollektiva branschforskningen samt rådgivnings- och informationsverksamhet tillde mindre och medelstora företagen. Jag återkommer till detta i det följandevid min anmälan av anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Tekniskforskning och utveckling (s. 139). I detta sammanhang kommerjag därför att närmare beröra endast kommitténs förslag om uppföljning avkommitténs prognoser och förslaget om att inrätta ett branschråd för dengrafiska industrin. ' Professorn , ordförande, förbundsordföranden , direktören , avdelningsdirektören , direktören ,ombudsmannen , sekreteraren och direktörenRoU" . 1975:1 Biiaga 15 Industridepartementet 47 Konunitténframhåller i betänkandet att anpassningsproblemen inom branschen under återstoden av 1970-taletinte kommer att bli så accentuerade somtidigare befarats. Efterfråge- och sysselsättningsprogno-serna är enligtkommitténs bedömning föga uppseendeväckande och pekar mot ett relativtodramatiskt förlopp. Den totala sysselsättningen inom branschen och den samladeefterfrågan på grafiska produkter kommer sålunda aft i stort sett följa dentrendmässiga utveckling som gällt . Kommittén har vidare kommittill slutsatsen att en ökad internationalisering av marknaderna för grafiskaprodukter kan förutses , men att branschen under åtminstone kommer att i huvudsak bibehålla karaktärenav hemmamarknads-industri. Även om den grafiska industrin som helhetsålunda inte bedöms stå mför några krisartade problem, kan emellertid enligtkommitténs bedömningar utvecklingen inom vissa delområden anses vara av sådannatur att särskilda åtgärder från statsmakternas sida är motiverade. Detgäller i första hand problem som härrör från den snabba omvandlingen av dengrafiska produktionstekniken. I betänkandet framförs sålunda förslag,rekommendationer eller synpunkter avseendebl. a. den kollektiva branschforskningen samt informations- och rådgivningsverksamhetentUl de mindre företagen. I detta sammanhang understryker kommitténvikten av att arbetsmiljöaspekterna i vid meningintegreras i det produktionstekniska forsknings- och utvecklingsarbetet.Mot bakgrund av den snabba förändringen av yrkesstrukturen inom branschen framhåller kommittén vidare viktenav adekvata arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Här nämns bl. a.bristyrkesutbUdning och annan omskolningsverksamhet samt anställningsfrämjandeåtgärder i enlighet med gällandelagstiftning på området. Beträffande den grundläggande yrkesutbUdningen betonar kommittén angelägenheten av en skyndsam anpassning tUl de förändrade krav somhärrör från den produktiontekniska omvandlingen. Grafiska kommitténfranUiåller att kommitténs prognoser för branschensutveckling måste bedömas som osäkra. Detta beror inte minst påsvårigheter att i en analysmodell fånga alla väsentligafaktorer som påverkar branschens utveckling. En komplikation är enligtkommittén brisfen på ändamålsenlig statistik. Kommittén har därför funnit detangeläget att prognosmodeUen vidareutvecklas och att de nu redovisadeprognoserna stäms av mot den faktiska utvecklingen. De prognoser som kommittén lagt fram sträcker sig fram . Kommitténföreslår att prognoshorisonten flyttas en bit in . Vad avser de nugenomförda efterfrågeprognosema framhåller kommittén, att dessa baserats på en oförändrad struktur inom mediaområdeti dess helhet. Nya mediaformer, bl. a. kabel-TV, videoskivor och 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet faksimUöverföringar,kan emellertid enligt kommitténs bedömning väntas vinna ökad terräng iframtiden och därmed påverka omfattning och inriktning av efterfrågan pågrafiska produkter. Kommittén anser det därför vara av vikt att effekterna påden grafiska industrin av nya media särskilt uppmärksammas vid det föreslagnauppföljningsarbetet. Kommittén föreslår att statens industriverk blir huvudmanför det fortsatta prognosarbetet. Kommittén har vidare föreslagit attKungl. Maj:t inrättar ett branschrådför den grafiska industrin. uppgifter bör enligt kommittén varaatt kontinuerligt följa utvecklingen beträffande sysselsättning ochstrukturomvandling samt att bistå statens industriverk vid utarbetandet av nyprognos. Vidare föreslås branschrådet få i uppgift att verka för samordning avstatliga åtgärder av betydelse för branschen. föreslås arbetafram tUl den tidpunkt då industriverket framlägger resultatet av det avkommittén föreslagna prognosarbetet. Samtiiga remissinstanser som yttrat sigöver kommitténs förslag rörandeuppföljning av prognoser ansluter sig till förslaget. Flera remissinstanser,bl. a. SCB, STU och , anser vidare i likhet med kommittén, att statensindustriverk lämpligen bör bli huvudman för delta arbete. Beträffande förslaget om att inrätta ett branschråd för den grafiska industrin ärremissopinionen splittrad. LO framhåUer att bl. a. riskerna för en ökadomvandlingstakt i branschen talar för inrättandet av ett branschråd. Även tillstyrker förslagetoch framhåller aft förbundets överstyrelse har fattat ettprincipbeslut att hos sina motparter och berörda myndigheter begära tillsättandetav ett branschråd. SAF/franUiåller att behovet avbranschråd och dessas roll i samhällets näringspolitiska planering måstebedömas från vidare utgångspunkter än den aktuella situationen i varjesärskild bransch. Innan beslut fattas om ytterligare branschråd, bör bl. a.principerna för att inrätta sådana råd klarläggas. framhåller atthittUlsvarande kontakter mellan partema i den grafiska branschen och medmyndigheter kunnat ske informellt och i lämpliga former i olika frågor somuppkommit. Liknande synpunkter framförs av Tidningsorganisationerna. framhåller att inrättandet av ett branschråd bör föregås av enprincipdiskussion om rådens funktioner ocharbetsuppgifter i relation tUl olika berörda myndigheter. De uppgifter somenUgt kommittén skall ankomma på det föreslagna branschrådet synesenligt industriverket huvudsakligen vara av samma karaktär som redan åvilar dereferensgmpper som industriverket regelmässigt tillsätter för att följa verketsutredningsverksamhet på olika Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 49 områden.De syften som kommittén synes eftersträva med ett branschråd skulle sålunda istort sett uppnås även med en av industriverket tillsaft referensgrupp. För egen del vill jag framhålla att denutredning som genomförts utgör ett värdefullt underlag för industripolitiskaöverväganden. De förändringar som ständigt sker på olika områden i vår ekonomiinnebär, att beho\et och inriktningen av industripolitiska åtgärder varierarfrån tid till annan. Jag har i olika sammanhang framhåUU nödvändigheten av kontinuitet i bevakningen på detindustripoUtiska området och med tillkomsten av statens industriverkföreligger goda förutsättningar för en löpande bevakning av skilda branschersutveckling. I likhet med remissinstanserna ansluter jag mig därför tillkommitténs förslag att de bedömningar av branschen som kommittén gjort börföljas upp av statens industriverk. Jag avser att i annat sammanhang föreslåregeringen att ge statens industriverk i uppdrag att behandla denna fråga. Kommittén föreslår att ett branschrådinrättas med uppgift att kontinuerligtfölja sysselsättningsutvecklingen och strukturomvandlingen inom branschenoch medverka i det fortsatta utredningsarbetet. föreslås vidarefå i uppgift att verka för samordning av statliga åtgärder av betydelse förbranschen. Förslaget har mött en blandad reaktion hos remissinstanserna. Jagdelar statens industriverks bedömning att en till industriverket knutenreferensgrupp kan få i hu\'udsak samma funktion som det av utredningen föreslagnabranschrådet. Jag återkommer härtill i samband med nyssnämnda uppdrag tUlindustriverket. Instaliaiionssektorns struktur ärkomplicerad och svår att överblicka. Sektorn är funktionellt uppdelad i olikainstallationsområden, t. ex. rör-, el- och ventilafionsinstallationer. område finns olika typer av företag,såsom materialtUlverkare, grossister, konsulter och instaUations-entreprenörer.En samlad bild av installationssektorns stmktur och utveckling har tidigaresaknats, vilket mot bakgmnd av dess betydelse inom byggnadsverksamheten varitotiUfredsställande. Är 1971 tiUkallades därför en särskUd sakkunniga meduppgift att utreda vissa frågor rörande installationssektom. Den sakkunnigeantog benämningen in-stallationsbranschufredningen (I 1970: 21). Utredningenavgav betänkandet (SOU 1974:4748) InstaUationssektorn. Betänkandet har remissbehandlats. 4 Riksdiigen 1975. 1 samL Nr 1. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 50 Utredningens förslagtill statliga åtgärder berör huvudsakligen bestämmelser och standard samtutbildningsfrågor. Förslagen avser att främja tekniskutveckling, ge bättre fömtsättningar för samordningsproblemens lösning och geklarare ansvarsförhållanden. Utredningen har vidare funnit, att ettstatiigt stöd till instaUationskonsulternas utlandsverksamhet kan vara befogat.Dessutom ges vissa förslag till hur byggandets olika parter kan främja denutvecklingen. Utredningen pekar vidare på flera områden där fördjupade studierär angelägna. Ett stort antalremissinstanser framhåller att installationsbranschutred-ningen på ett förtjänstfullt sättkartlagt och analyserat förhållandena inominstallationssektom. Jag delar denna uppfattning. Enligt min mening utgör detav utredningen framlagda materialet en värdefuU grund för bedömningar ochöverväganden rörande sektorns utveckling. I fråga om deförslag som utredningen har lagt fram vill jag nämna följande. Vad gällerutbildningsfrågorna framgår av och universitetskanslersämbetetsremissvar, att utredningsförslagen kommer att beaktas vid de fortsatta övervägandena inom resp. myndighet. Regeringen har tidigare denna dag påföredragning av chefen för beslutat föreslå attanslå ökade medel för s. k. allmänna exportfrämjande projekt inom anslaget tillexportfrämjande åtgärder (prop. 1975: 1 bU. 12 B 3). I samband härmed harbehandlats frågan om exportfrämjande åtgärder för byggbranschen. Efter samrådmed chefen för avser jag därför inte ta något initiativ ifrågan om exportstöd för installafionsbranschen. Utredningens förslagpå besfämmelseområdet berör bl. a. elinsfalla-tionsbestämmelserna. Ett förslag tillny elinstallatörskungörelse har lagts fram av statens industriverk.Efter remissbehandling övervägs förslagetf. n. inom industridepartementet. Jag avser att i annat sammanhang anmälafrågan om nya bestämmelser på detta område. I övrigt är jag inte beredd attaktualisera ändringar i de bestämmelser som rör installationer i byggnader. Jaghar i denna del samrått med chefen för . Jag har nämntatt de utbildningfrågor som utredningen aktualiserar övervägs inom resp. ansvarigmyndighet. Detsamma gäUer flera av de övriga frågor som utredningen behandlat.Jag bedömer därför att någon särskild åtgärd från regeringens sida i dessadelar inte är aktuell. 1973/74Utgift 8 940 559 1974/75 Anslag 13 374 000 1975/76Förslag 15 951 000 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet , som inrättades , är enligt instruktionen (1974:476) central förvaltningsmyndighet för ärenden, som rör industri, hantverkoch energiförsörjnmg samt mineralhantermg utom vad avser förvaltning och upplåtelse avstatens gruvegendom. handharmdustriverket även de uppgifter beträffande företagsutveckling,kursverksamhet m. m. som tidigare åvUade . Verket är chefsmyndighet förbergsstaten, sprängämnesinspektionenoch statens elektriska inspektion. leds av en styrelse. Chefför verket är en generaldirektör. Verketär organiserat på sex enheter, nämligen planerings- och utredningsbyrån,industriavdelnmgen, energibyrån, mineralbyrån, enheten för företagsutvecklingoch administrativa byrån. TiU industriverket är knutna ett råd förmmdre och medelstora företag, ett råd för företagsutveckling, ett expertrådför långsiktiga prognoser, en hemslöjdsnämnd och en rådgivande nämnd förtransporter av farligt gods. Beräknad ändring 1975/76 -f4 047 000 -t- 243 000 -1- 69 000 (även utrikes resor) -t- 83 000 -h 433 000 -f 107 000 (+ 259 000) (- 30 000) Mervärdeskatt för sand-. -f 5 034 000 -1-2 577 000 Enligt kungörelsen(1966: 315, ändrad 1973; 588) angående tUlämpningen av lagen (1966: 314, ändradsenast 1973: 573) om kontinentalsockelnskall avgift eriäggas till statens industriverk för tillstånd till sand-, grus- eller stentäkt på kontinentalsockeln.Avgifterna, som f. n. redovisas på driftbudgetens inkomstsida undertiteln av statens gruvegendom,uppgick /74 tUl 0,9 mUj. För vart och ett avbudgetåren 1974/75 och 1975/76 beräknas inkomstema tUl 1 milj. kr. (jfr s.116). Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 52 räknar med ensuccessiv uppbyggnad av verket för att hauppnått en organisafion och en verksamhet som i stort svarar mot de riktlinjersom angivits i prop. 1973: 41. För nästa budgetår behövs väsentiigt förstärktaresurser, främst inom planerings- och utredningsbyrån. Branschutredningsverksamheten,som f. n. i stort är begränsad till uppdrag som Kungl. Maj:t lämnat, börbreddas och ges en mer fortiöpande karaktär. Verket bör också ges möjlighetatt på eget initiativ genomföra utredningar inom olika industribranscher.Verket förutser vidare att betydande resurser kommer att krävas förutredningar inom ramen för den fysiska riksplaneringen om industrins framtidalokaliseringsbehov och för olika utredningar rörande småföretagen. För mineralbyråns del böransträngningarna inriktas på översiktliga och långsiktiga bedömningar av deinhemska naturresursernas utnyttjande, behovsprognoser och marknadsbevakning.De i prop. 1974: 60 angivna riktlinjema för geologiska undersökningsverksamhet innebär ett utvidgat ansvar för mineralbyrån och nämnden förstatens gruvegendom att medverka i styrningen av den statiiga malmletningen.Vidare kommer den utredning om sand och grus som verket utför på Kungl. Maj:tsuppdrag samt frågor rörande kontinentalsockeln och utvinning av olja att tastora resurser i anspråk. Vid industriavdelningen förutses ökadeinsatser inom företagsservice-området bl. a. genom en mer intensivkontaktverksamhet med företagareföreningarna. Energibyrån räknar med att uppnå eneffektiv prognosverksamhet och att nedbringa ärendebalanserna i fråga omkoncessioner. Mot denna bakgrund föreslårindustriverket följande förändringar för /76. Pris- ochlöneomräkning m. m. I 0-alfernafivetföreslår industriverket att sju handläggartjänster dras in, av vUka fyra vid planerings- och utredningsbyrån, två vid industriavdelningenoch en vid administrativa byrån. För planerings- och utredningsbyrån medfördetta att nu pågående utredningsuppdrag inte kan fullföljas inom fastställdatidsramar och aft nya utredningsuppdrag inte kan påbörjas under överskådligtid. För industriavdeliungen innebär det en förlängning av handläggningstidernainom indusfrilåneverk-samheten och minskade företagsserviceinsafser. För denadministrativa byrån innebär en indragning att resurser för juridisksakgranskning försvinner ( . inkl. följdbesparingar). För aft den ökadeutredningsvolymen vid planerings- och utredningsbyrån skall kunna inuläget och för en utbyggnad av by- Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 53 råns resurser i enlighet med de riktiinjer som angivitsi prop. 1973: 41 erfordrasytteriigare 15 tjänster. Sektionen för branschfrågor bör förstärkas med sextjänster för handläggare och en assistenttjänst. Sektionen för långsiktigaprognoser har behov av två tjänster för handläggare, en assistenttjänst och enbiträdestjänst. Vid sektionen för allmänna industripoUtiska frågor erfordrastre tjänster för handläggare och en biträdestjänst (-fl . För att skapamöjligheter att på ett mer effektivt sätt främja serviceinsatser för mindreoch medelstora företag erfordras ytterligare en tjänst för handläggare och enassistenftjänst vid industriavdelningens sektion för företagsservice. För attuppnå en mer rationell organisation avser verket att sammanföra denna sektionoch utbUdningssektionen till en gemensam byrå. Härvid bör en ny tjänst sombyråchef inrättas (-f-271000kr. Vid energibyrånssektion för koncessions- och bidragsfrågor erfordras två nya tjänster förhandläggare för tillståndsärenden, övervakningav koncessionhavares förpliktelser och för information tiU elkonsumenterangående rättsordningen i elfrågor. Sektionen behöver vidare förstärkas med enbiträdestjänst. Sektionen för säkerhets- och behörighetsfrågor har behov av entjänst som handläggare för frågor rörande provning och kontroll av elektrisktinstallationsmaterial. Dessutom behövs en biträdestjänst för diarieföring ocharkivering (-. Industriverketföreslår att en särskild prognossektion inrättas vid mineralbyrån med tvåtjänster för handläggare och en biträdestjänst. Vid sektionen förmyndighetsärenden föreslås en ny tjänst för handläggare för bl. a. frågorrörande sand- och grusförsörjning. Sektionen för statens gruvegendom, somsvarar för kanslifunktionen åt , behöverförstärkas med tre tjänster för handläggare, av vUka en som chef försektionen, en för geologiska frågor och en för allmänt tekniska frågor (-. Administrativa byrånspersonal- och servicefunktion behöver förstärkas med tre bifrädestjänster,varav en tjänst som telefonist, en som expeditionsvaktoch en som kontorist (-,). För de nya tjänsternaräknar verket med ökade lokal- (.) och expenskostnader (. )och ökade medel för resor (). Även för befintlig verksamheterfordras ökade medel för resor (. För inköp av möbleroch kontorsmaskiner föreslås en engångsanvisningav . Vidare begär verket som engångsanvisning 80 kr. förinköp av bordskalkylator minidator. Genom inrättandet av statens mdustriverkden skapades en basorganisation för centrala industri-, energi- ochmineralpolitiska 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 54 frågor.Syftet härmed var att bygga ut och effektivisera medlen för näringspolitiken. IndustriverketshittiUsvarande verksamhet har visat att verket väl svarar mot de förväntningar som förelåg viddess tUlkomst. Parallellt med det intema uppbyggnadsarbetet har verket sålundakunnat göra värdefulla insatser inom sina oUka uppgiftsområden. Uppbyggnaden av industriverket börfortsätta även nästa budgetår. Jag beräknar i det följande medel för tio nyatjänster inom verkets centrala arbetsområden. Med hänsyn tillbetydelsen av verkets utredningsverksamhet har jag beräknat medel för fyra handläggare ochett biträde vid planerings-och utredningsbyrån (3). Mot bakgmnd av vad jaganfört under inledningen till detta avsnitt beträffande de multinationellaföretagen (s. 31) och dataindustrin (s. 45) har jag räknat med attindustriverket genom denna personalförsfärkning bl. a. skall kunna medverka iutredningsarbetet rörande de multinationeUa företagen och ta på sig en löpandebevakningsuppgift rörande dataindustrin. I syfte att bl. a. ge verket möjlighetatt på ett mer effektivt sätt följa upp insatserna på företagsserviceområdethar jag beräknat medel för en ytterligare handläggartjänst vidindustriavdelningen (4). Jag kommer i det följande vid min anmälanav anslaget Statens gruvegendom att förorda att fr. o. m. nästa budgetår skall överta det finansiella ansvaret förstatens malmprospektering med undantag av prospekteringen efter uran. Motdenna bakgrund och med hänsyn till nämndens förhandlingsverksamhet med olika gruvföretag anser jag det väsentligt attnämndens kanslifunktioner, som är förlagda tUl industriverket,förstärks. Jag beräknar för detta ändamål medel för två ytterligarehandläggartjänster, varav en som chef för den berörda sektionen vidmineralbyrån (6). Jag har vidare räknat med att en tjänstsom byrådirektör vid mineralbyrån kan utgå ur organisationen i samband med attviss gmvkarte-verksamhet förs över från industriverket till bergsstaten. Somkommer att framgå vid min anmälan av anslaget tUl bergsstaten berälaiar jagmedel för två assistenttjänster vid bergsstaten för dessa uppgifter. Jag beräknar i övrigt medel för enhandläggare vid energibyrån och ett biträde vid administrativa byrån (5, 7). Som framgått i olika sammanhang avserregeringen vid föreläggariksdagen en särskild proposition om energipolitiken. Som ett led iarbetet på denna proposition har bl. a. utarbetats en departementspromemoria(Ds I 1974:10) om de organisatoriska frågorna i samband med ett föreslagetprogram för forskning och utvecklingsinsatserpå energiområdet. Vissa förslag i denna promemoria berör industriverket. 1975:1 Bilaga15 Industridepartementet 55 Medhänvisning till sammanstäUningen beräknar jag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statens industriverk:Förvaltningskostnader för /76 anvisa ett förslagsanslag av . : Utredningar m. m. 1973/74Utgift 983 759 Reservation 1216 241 1974/75Anslag 2 730 000 1975/76Förslag 2 210 000 Från anslagetbestrids utgifter för experter och tUlfällig personal m. m. samt reseersättningar, publikationstryckoch övriga kostnader, som hänger samman med utredningar samt informations- ochkontaktverksamhet inom statens industriverks arbetsområde. Vidare bestridsfrån anslaget f. n. kostnader för den personal som svarar för administration avprogrammet för omställningsfrämjande åtgärder för vissa industribranscher ochför uppsökande verksamhet inom ramen för detta program. Anslaget tUlförs medelsom inflyter vid försäljning av publikationer som bekostas från anslaget. Under anslaget har för /75medel beräknats för bl. a. branschutredningar, utredningar rörande mindre ochmedelstora företag, undersökningar inom energiområdet, utredningar påelsäkerhetsområdet, långsiktigaindustriprognoser, metod- och programutveckling av företagsservice samtinformations-, utbildnings- och kontaktverksamhet med inriktning påföretagareföreningarna och utredningskostnader i samband med handläggningen av ärenden om tiUstånd till sand-, grus- och stentäktpå kontinentalsockeln samt för utredningsinsatser i anslutning till industriverkels uppgifter i fråga om transport avfarligt gods på väg (). anför aft verketförst uppnått full personalstat förbudgetåret, något som medfört att en reservation med nödvändighet uppståttunder anslaget. Antalet utredningsuppdrag har emellertid ökat snabbt vUketmedför ökade behov av utredningsmedel. Verket beräknar medelsbehovet för nästa budgetårtiU , en ökning med , varav . utgör höjtlönekostnadspålägg för befintiig organisation, för följande områden ochaktiviteter. Förett tjugotal pågående och planerade projekt vid planerings- och Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 56 utredningsbyrånberäknar verket medel från detta anslag till sammanlagt 1,2 milj. kr. De mest kostnadskrävande pågående projekten avserutredningar enligt Kungl. Maj:fs uppdrag om livsmedels- och plastindustrierna,uppföljning av industristruktumtredningen samt långtidsutredning. Medelsbehovet för ytterligare utredningsinsatser hänförligatill planerings- och utredningsbyrån uppskattar verket lill . Vid industriavdelningens sektion förstrukturstöd svarar f. n. åtta personer för administrationen av deomsfällningsfrämjande åtgärderna.