prop · FZ03132 · 1975-12-31 00:00:00 — Systemet skall enligt statskontoret ge underlag förval av verksamhetsinriktning och skapa möjligheter att omdisponera resursema.Ansvaret för införandet av verksamhetsplaneringen föreslås helt åvilaskogsstyrelsen. Särskilda medel för anlitande av externa konsiUter bör beräknasmed utgångspunkt i en plan för införande av systemet. Planen bör enligtförslaget utarbetas i samarbete med RRV. För skogligprognosverksamhet föreslär statskontoret en särskild enhet. Till detta förslagåterkommer jag . Statskontoretföreslår att den skogliga verksamheten, som f. n. bedrivs vid två byråer,samordnas i första hand i en skoglig enhet. Statskontoret anser att samhälletsökade krav på bäst kan tillgodoses om de skogliga frågornasamordnas under en chef som är direkt underställd generaldirektören. Detta minskarbehovet av direkta samordningsmsatser av den operativa verksamheten påverksledningsnivå samt ger bättre underlag för prioritering av olika insatseroch underlättar fördelningen av arbetsuppgifter. Statskontoret tar inte StäUningtill underindelning av den skogliga huvudenheten men understryker att en sammanföringav de nuvarande skogsbyråerna inte får medföra att ytterligare en beslutsnivåtillskapas. 1975/76:132 12 Ifråga om den frö- och plantverksamhet som skogsadministrativa utredningenbehandlat i betänkandet (Ds Jo 1975: 11) Frö- och plantverksamhet iskogsvårdsorganisationen föreslår statskontoret att den kommersiella delensamlas i en enhet direkt underställd generaldirektören medanmyndighetsuppgifterna, dvs. frågor om bl. a. importlicenser, tUlförsskogsenheten. De ekonomiadministrativa uppgifterna i samband med denkommersiella delen föresläs skötas av den administrativa enheten. Statskontoretföreslår att en rådgivnings- och personalenhet placeras direkt undergeneraldirektören. Enligt statskontoret bör personalfrågorna ges en aimanorganisatorisk status 'än f. n., bl. a. mot bakgrund av att dessa frågor kommeratt få större omfattning och med hänsyn tUl den snabba utvecklingen pä detpersonaladministrativa området. Sammanföringen av personaladministrativa frågoroch rådgivningsverksamheten motiveras av deras samband med varandra genom degemensamma utbildnings- och infonnationsfunktionerna. Enhetens huvuduppgifterföreslås vara att ge service åt den skogliga verksamheten i frågor om externrådgivning och att svara för de personaladministrativa åtgärderna inom skogsvärdsorganisationen.I fräga om enhetens inre organisation förordar statskontoret att den nuvaranderädgivningsavdel-ningens struktur bibehålls med tillägg av den nuvarandepersonalsektionen. Innehållet i rådgivnmgen bör enligt statskontoret i förstahand bestämmas av den skogliga enheten. Statskontoretföreslär att enheten för administrativ rationalisering tills vidare skallkvarstå i den administrativa enheten. Statskontoret förordar att enheten ihögre grad satsar på ett aktivt bedrivet AR-arbete enUgt de riktlinjer somfastställdes dä enheten inrättades. Vadgäller verksledningens sekretariat föreslår statskontoret ingen förändring.Frågor som berör revisionskontoret och den intemationella enheten har inteingått i statskontorets översyn. Statskontoretföreslår att enhetsövergripande projektgrupper bildas för att planera,genomföra och följa upp organisationsförändringarna. bör leda arbetet med genomförandet av förändringarna. Statskontorethar lämnat ett särskilt förslag tUl organisation för den skogligaprognosverksamhet som skogsadministrativa utredningen föreslär. Förslagetbygger på en analys av nuvarande prognosverksamhet och avolika prognosmetoder. Statskontoretföreslår att en särskild prognosenhet inrättas med placering direkt underverksledningen. Statskontoret anser att det inte bör göras någon underindelningav enheten. Statskontoret föreslår i likhet med skogsutredningen ochskogsadministrativa utredningen att en referensgrupp knyts tUl prognosenhetenoch att särskilda medel ställs tiU referensgruppens förfogande för dessverksamhet. 1975/76:132 13 Prognosenhetenshuvudsakliga arbetsuppgifter bör enligt statskontoret bl. a. vara att samlain, sammanstäUa, bearbeta och analysera grunddata samt initiera ADB-bearbetningar.Vidare bör den ha löpande kontakt med prognosverksamhetens intressenter, följametodutvecklingar på området, svara för effektm'åtning och utv'drdering avskogspolitiska åtgärder på läng sikt samt ha ett sammanhållande ansvar förskogsstyrelsens strategiska planering och svara för uppgift isamband med virkesmätning. Statskontorethar särskilt analyserat sambandet mellan prognosverksamheten och denverksamhet med riksskogstaxeringen och avverknings-beräkningar som bedrivs vidskogshögskolan. Enligt statskontorets uppfattning finns det ett visst sambandmellan riksskogstaxeringen och den forskning som bedrivs vid skogshögskolan.Statskontoret ställer sig emellertid tveksamt till om det kan betraktas som ennormal högskoleuppgift att kontinuerligt bedriva ett sä omfattandekartläggningsarbete som riksskogstaxeringen innebär. Det nära sambandet mellanprognosverksamheten och riksskogstaxeringen motiverar enligt statskontoret attfrågan om riksskogstaxeringens organisatoriska och geografiska hemvist utredsi särskUd ordning. I sitt organisationsförslag förutsätter statskontoret att riksskogstaxeringenåtminstone inte kommer att vara samlokaliserad medprognosverksamheten. Statskontoret föreslår ett ökat samarbete mellanskogsstyrelsen och skogshögskolan i nu n'ämnda frågor samt ett ökat inflytandeför över verksamheten vid . Statskontoretföreslär att den nuvarande avdelningen för virkesmätning och skoglig statistikbildar grundstomme till prognosenheten. För att möjliggöra en förbättradstatistik över virkesförbrukningen och sysselsättningen i skogsbraket börenheten enligt statskontoret förstärkas med två handläggare. Iavvaktan på en slutiig organisatorisk lösning för riksskogstaxeringen föreslårstatskontoret att prognosenheten tUlförs minst en handläggare med storerfarenhet av riksskogstaxeringens fältarbete och kunskap om ADB-teknik.Statskontoret föreslär vidare att enheten tUlförs en industritekniker och ensamhällsvetare/ekonom. Chefenför enheten bör enligt statskontoret ha föratom skoglig bakgrund ävenerfarenhet av långsiktig planering och prognosverksamhet. I prognosenheten böringå den fasta resurs för beredning m. m. av strategigruppens ärenden somtidigare nämnts. Sammanlagtföreslår statskontoret en förstärkning av enheten med sex handläggare och enchef. Viss förstärkning med assistent- och biträdespersonal kan eventuelltkomma att behövas. Statskontoretföreslår att kostnaderna för de fasta resursförstärkningarna täcks överstatsbudgeten. Vidare borr särskUda konsultmedel ställas till skogsstyrelsensförfogande. Statskontoret beräknar, med hän- Prop, 1975/76:132 14 syntUl att visst arbete finansieras via skogsutredningen, att det tiU en börjanbehövs ett belopp av . h'ärför. FÖr referensgmppens verksamhetföreslås . Förslaget föreslåsgenomfört fi-. o. m. . Enligt statskontoret börprognosverksamheten ses över . Enligtskogsstyrelsen bör styrelsens arbetsuppgifter och organisation inte bedömasisolerat utan ses i sammanhang med uppgiftema för helaskogsvårdsorganisationen. , före skogsvårdsstyrelsemas förstatiigande,bör betraktas som centralmyndighet för skogs-vårdsstyrelsema. Enförändring av organisation och arbetssätt påverkar därförenligt i hög grad det ar-betsm'ässiga förhållandet tUl skogsvårdsstyrelsema.Enligt bör, i avvaktan på pågåc:nde utredningar och mot bakgrimdav det sagda, nu mer långtgående förändringar i organisationinte vidtas än vad som påkaUas av organisatoriska ofidl-komligheter samt avskogsadministrativa utredningens förslag i fråga om skoglig prognosverksamhetoch om frö- och plantverksamhet. /SRanser att en omorganisation av är angelägen och bör genomförassä fort som möjligt även beträffande underenheterna. TCO-S framhåller att enöversyn av organisation är nödvändig och väsentlig. /SRinstämmer i statskontorets starka betoning av planeringsfunktionerna menföreslår att företrädare för de fackliga organisationerna skall ingå istrategigruppen. Enligt TCO-S berör varje beslut i strategigrappen på ett ellerannat s'ätt personalen. Två representanter för personalorganisationema börenligt TCO-S därför ingå i grappen. Skogsstyrelsenanser att det är angeläget att möjligt ers"ätta den nuvarandebyråindelningen med en avdelningsindelning. biträderstatskontorets förslag till indelning av styrelsen i högst fem enheter. I frågaom enheten för den kommersiella frö- och plantverksamheten gäller detta under fömtsättningatt skogsadministrativa utredningens förslag härom godtas. /SR tillstyrkerstatskontorets förslag i dessa delar och TCO-S har inget att invända mot dem. SCBframför kritik mot att statskontoret i sitt organisationsförslag inte harberört samordningsfrågorna rörande den skogliga statistiken. SCB anser attvissa av de arbetsuppgifter som statskontoret föreslår för prognosenheten istället bör utföras av SCB. Skogsstyrelsenbetraktar statskontorets förslag att överföra de personaladministrativafrågorna från den administrativa enheten tUl rådgivningsenheten som olyckligt.Enligt bortser statskontoret 1975/76:132 15 heltfrån det intima sambandet mellan organisations-, ekonomi- och personalfunktionernaoch det mycket väsentliga och långtgående samspelet med skogsvårdsstyrelsernasmotsvarande funktioner. anser att den bästa lösningen är att istort sett bibehålla den nuvarande huvudsakliga uppdelningen mellan de bådaenhetemas ansvarsområden med vissa förskjutningar av arbetsuppgifterna enhetemaemellan. Sålunda kan enligt exempelvis samUiga arbetsmiljöfrågoroch vissa samordningsfrågor med fördel handläggas på endera enheten. Enligtskogsstyrelsen bör de jämkningar i arbetsfördelningen som kan ansesändamålsenliga få ankomma på att verkställa efter samråd medberörd personal och inom ramen för fastställd organisation i stort. /SRtUlstyrker i princip statskontorets förslag i fråga om en rådgivnings- ochpersonalenhet. Dock anser /SR att vissa väsentliga personalfunktioner böringå i den administrativa enheten medan personalutbUdning och annanpersonalutveckling, arbetsmiljö och samverkansfrågor bör ingå i rådgivnings-och personalenheten. TCO-S däremot avstyrker bestämt statskontorets förslag idenna del. TCO-S föreslår i stället att rådgivningsverksamheten bUdar en egenenhet med uppgift att analysera utbildningsbehovet hos externa avnämare och hosorganisationens egen personal. TCO-S anser att den personaladministrativafunktionen bör få en stark status med försfärkta resurser, TCO-S föreslår attden personaladministrativa verksamheten skall utgöra en organisatorisk del avden administrativa huvudenheten. Även de interna utbildningsfrågorna bör enligtTCO-S handläggas av den personaladministrativa enheten. TCO-Sföreslår att personalorganisationerna bUr representerade med två ledamöter iskogsstyrelsens styrelse. I sitt yttrande över betänkandet Skogligprognosverksamhet föreslår domänverket att verket skall bli representerat istyrelsen. Skogsstyrelsenbiträder statskontorets förslag i fråga om personalresurser m. m, förprognosenheten men anser att medel bör beräknas även för assistent- ochbiträdespersonal. Även /SR bitr'äder statskontorets förslag i denna delmen anser att vissa av de föreslagna handVäggarna bör ha civiljägm'ästarutbildning.Enligt SCB bör vissa av de personalresurser som statskontoret föreslår istället tillföras SCB i dess egenskap av statistikproducerande myndighet, TCO-Sföreslår att organisationens lokala organ blir representerat i samtiiga projektgmppersom kommer att tillsättas för genomförandet av omorganisationen. Skogsstyrelsenpåpekar att det självfallet sä långt det är möjligt och praktiskt skall ingåpersonalrepresentanter i dessa grupper. 1975/76:132 16 Underdet har skogsindustrin byggts ut kraftigt. 1973 årsskogsutredning (Jo 1973; 06) redovisade i febmari 1975 i betänkandet (Ds Jo1975: 1) Virkesbehov och virkestillgäng beräkningar över de framtidaavverkningsmöjligheterna. Dessa visar att behovet av skogsråvara om någotdecennium skulle överstiga den inhemska tillgången med varje är föratsatt att råvaruförbrukningen fortsätter att liggapå nivå och särskilda åtgärder bl.a. i produktionshöjande syfte intesätts in. Utredningen föreslog mot bakgrund härav att man borde sätta igång fortlöpande metodiska studier rörande skogsproduktion och virkeskonsumtion.Sådana studier är enligt utredningen i det rådande läget nödvändiga somunderlag för bedömning av skogsnäringens utveckling. Det har fått ett genomgående positivt bemötande.Skogsadministrativa utredningen (Jo 1974: 03) som skall utreda den statligaadministrationen på skogsbmkets område fick därför regeringensuppdrag att närmare utreda frågan om de nämnda studiema. Utredningen har redovisatsina förslag i betänkandet (Ds Jo 1975: 15) Skoglig prognosverksambet. År1975 (prop. 1975/76: 56, CU 1975/76: 8, rskr 1975/76: 123) beslutade riksdagenom sådana ändringar i 136 a § byggnadslagen (1947: 385) att tillkomsten ochlokaliseringen av industriell verksamhet som är av väsentlig betydelse förhushållningen med träfiberråvara numera kan prövas av regeringen. Ändringarnamotiverades bl.a. med den osäkerhet som råder om den förväntade ut\'ecklingenav förhållandet mellan tillgång och efterfrågan på skogsråvara. För denprövning som sålunda måste göras behövs självfallet aktuellt faktaunderlag.Även samhäUsplaneringen kräver faktaunderlag om skogsbruket och dessutveckling. Skogsbruket dominerar markanviindningen i vårt land somdet utgör basen för en av våra viktigaste exportnäringar. För sysselsättningeni glesbygden har skogsbruket en avgörande betydelse. Vihar i vårt land inte något fortlöpande aktuellt underlag i form av nulägesbeskrivningaroch prognoser över virkeskonsumtionen och virkesproduktionen. Denna brist harskogsadministrativa utredningen föreslagit böra botas genom att en skogligprognosverksamhet organiseras vid . Prognosverksamhetens primäramål bör enligt utredningen vara att bidra med underlag för utformning ochtillämpning av skogspolitiken. Prognosverksamheten bör vidare ge underlag förbedömningar om skogsindustrins utbyggnadsmöjligheter, för samhällsplaneringen,för planering av forskning och utbildning m. m. Utredningensförslag tillstyrks eller lämnas utan erinran av de allra 1975/76:132 17 De understryker också angelägenheten av att verksamhetenstartar utan dröjsmål. Avvad jag har sagt framgår att det finns ett starkt behov av sådant underlagsom kan tas fram i en prognosverksamhet av det slag som utredningen harföreslagit. Jag förordar aUtså att en sådan prognosverksamhet inleds. Måletför verksamheten bör, som utredningen har föreslagit, vara att lämna underlagför utformning och tillämpning av skogspolitiken och för samhällets ochnäringslivets planering på områden med anknytning till skogsbruket.Skogsstyrelsen bör ha det samordnande ansvaret för prognosverksamheten som isina huvudsakliga delar bör vara lokaliserad till styrelsen. Givetvis är detangeläget att prognosverksamhetens intressenter på ett tidigt stadium får möjUgheteratt påverka utformningen av verksamheten. Detta bör ske genom en rådgivandegrupp av det slag utredningen har föreslagit. Jag återkommer till denna frågasenare. Jag vill i detta sammanhang betona nödvändigheten av attprognosverksamheten får en sådan utformning att den tUl-fredsställerintressenternas rimliga behov. Givetvis är det nödvändigt att beräkningsmodellerinte görs så avancerade att de inte står i rimlig proportion till säkerheten ide data som skall behandlas. bör ha ansvaret för utvecklingen avmodellerna. Jag förutsätter att detta arbete sker efter samråd med befintligexpertis vid t. ex. (). Enligtskogsadministrativa utredningen bör befintliga resurser för datainsamling ochdatabearbetning utnyttjas i prognosverksamheten i så stor utsträckning sommöjligt. Jag ansluter mig till denna uppfattnmg. SCB svarar för en viss del avstatistikproduktionen på skogsområdet. Denna statistik bör så långt möjligtutnyttjas för prognosverksamheten. Som SCB påpekar är det självklart att SCB:sundersökningar utformas efter samråd med berörda intressenter, i detta fallskogsstyrelsen. Jag förutsätter också att statistiska specialundersökningar ianslutning till prognosverksamheten vid behov kan utföras av SCB. Data insamlasäven på annat sätt t. ex. av branschorganisationer och forskningsorgan. För attfå ett så brett underlag som möjligt för prognoserna bör även dessa data kunnautnyttjas. Vidframtagning av statistik för prognosverksamheten behöver en samordning ske medannan närUggande statistik. Det åligger SCB att, som centralförvaltningsmyndighet för den statUga statistikproduktionen, svara för ensådan samordning. Härigenom kan bl. a. onödigt dubbelarbete undvikas och SCB:stillgång på statistisk expertis utnyttjas. Prognosverksamhetenkommer i huvudsak att bygga på uppgifter om tillståndet i landets skogar. Sedanlänge sker insamlingen av dessa uppgifter genom årliga riksskogstaxeringar.Ansvaret för riksskogstaxeringen har skogshögskolan. Utredningen har föreslagitatt skaU överta det ekonomiska ansvaret för taxeringen. 1975/76:132 18 sersom yttrat sig i denna fråga är positiva tUl förslaget. Några remissinstanser,bl. a. , föreslår dessutom att ansvaret för riksskogstaxeringenskall förläggaii tUl . Andra anser att riksskogstaxeringenbehöver förstärkta resurser. Statskontoret föreslår, i Ukhet med utredningen,att frågan om riksskogstaxeringens organisatoriska placering skall utredas.För egen del är jag inte nu beredd att ta ställning i denna fråga. Jag anseratt frågan om riksskogstaxeringens finansiering och resursbehov bör utredas såatt ställning kan tas , då ett nytt taxeringsomdrevpåbörjas. Mot bakgrund av riksskogstaxeringens betydelse förprognosverksamheten är det enligt min mening naturligt att skogshöjjskolan ochskogsstyrelsen tills vidare samråder om taxeringens utformning m. m. Utredningenhar särskilt tagit u])p frågan om behovet av att redovisa vissa resultat förmindre områden i landet. Enligt utredningen möjliggör den nuvarande riksskogstaxeringeninte ens redovisningar för län i vissa fall. a. flera länsstyrelser och deflesta skogsvårdsstyrelsema anser att sådana redovisningar är nödvändiga. Föregen del anser jag, mot bakgrund av syftet med prognosverksamheten, att dataunderlagetmåste förbättras så att redovisning av i varje fall avverknings- och sysselsättningsprognosei'blir möjliga åtminstone på länsnivå. a. skogsvårdsstyrelsernas områ.desplanersamt uppgifter från lantbruksregistret och fastighetstaxeringen kan därvidtänkas bli ett komplement tiU riksskogstaxeringen. Vidare bör det undersökas ivUken utsträckning skogsvårdsstyrelsernas personal kan medverka direkt i riksskogstaxeringen. Ifråga om resultatredovisningen har jag ingen erinran mot utredningens förslag.Sålimda bör ungefär göras en mer fullständig redovisning av dentyp som behövs för samhäUsplaneringen. Andra redovisningar bör göras i mån avbehov. Sådana redovisningar bör bekostas av beställaren. I öviigt bör statensvara för kostnadema för prognosverksamheten. Sedanskogsstyrelsen inrättades har organisationen . Någon egentlig översyn av organisationen har inte gjorts sedan år1962. Fr. o. m. har övertagithuvudmannaskapet för skogsyrkesutbUdningen från . Detta innebardock bai-a en mindre förändring i styrelsens organisation. harskogsstyrelsen fått arbetsuppgifter i samband med den regionalpolitiska ochfysiska planeringen. Vidare ställs numera större krav på styrelsen i fråga ompersonal- och ekonomiadministration. De skogspolitiska frågorna och frågor medanknytning tiU naturvården kräver också större insatser från styrelsens sida itakt 1975/76:132 19 medatt skogsmarken utnyttjas allt mera intensivt både för virkesproduktion ochför rekreation och friluftsliv. Statskontoret har bl. a. mot bakgrund avskogsadministrativa utredningens tidigare nämnda förslag om en skogligprognosverksamhet gjort en översyn av organisation. Statskontoretsförslag till ny organisation för har huvudsakligen begränsats tiUatt gälla den övergripande organisationsstmk-turen. EnUgt förslaget skallskogsstyrelsen bestå av fem enheter, nämligen en administrativ enhet, en skogligenhet, en prognosenhet, en enhet för den kommersieUa frö- och plantverksamhetensamt en rådgivnings- och personalenhet. Vidare föreslås att en särskild gruppinrättas för frågor av strategisk karaktär och att verksamhetsplaneringensnarast stärks. Förslaget innebär bl. a. att verksamheten vid de nuvarande tvåskogsbyråerna sammanförs samt att personaladministrationen ochrådgivningsfunktionen bildar en enhet. Remissinstansemaanser att en omorganisation är angelägen och tillstyrker i huvudsakstatskontorets förslag tUl ny ramorganisation för . Bådeskogsstyrelsen och i)ersonalorganisationerna är emellertid kritiska tillförslaget att föra de personaladministrativa frågorna från den administrativaenheten till en rådgivnings- och personalenhet. Ilikhet med remissinstansema anser jag att det är angeläget att nu genomföra enomorganisation av . Organisationen bör anpassas till de ökadekrav som ställs främst inom områdena skogspolitik, samhällsplanering ochpersonalpolitik. EnUgt min mening tUlgodoser statskontorets förslag dessa krav.Jag kan alltså i allt väsentligt ansluta mig tUl förslaget. Närdet gäller frö- och plantverksamheten vill jag anföra följande.Skogsadministrativa utredningen har i betänkandet (Ds Jo 1975: 11) Frö- och plantverksamheti skogsvårdsorganisationen föreslagit bl. a. att skogsvårdsstyrelsernasplantskoleverksamhet skall överföras tUl . Statskontorets förslagom en särskild enhet för den kommersiella delen av frö- och plantverksamhetenmotiveras härav. För egen del anser jag, mot bakgrund av vad vissaremissinstanser har anfört, att frågan bör prövas först i samband medställningstagandena tUl skogsvårdsstyrelsemas organisation över huvud. Deekonomiska problem som vissa skogsvårdsstyrelser kan komma att stäUas införunder mellantiden fär lösas från fall till fall genom att regeringen liksomhittills medger att lån tas upp på den allmänna 'kreditmarknaden. Jag har föravsikt att uppdra åt att, inom ramen för sin uppgift attfastställa riktlinjer för hur verksamheten tekniskt och ekonomiskt skallbedrivas, utarbeta förslag till åtgärder i syfte att ge verksamheten entillfredsställande ekonomisk bärkraft. Skulle det därvid visa sig nödvändigtmed särsldlda åtgärder som kräver medverkan får jag återkomma idenna fråga. 1975/76:132 20 Iskogsstyrelsens organisation bör sålunda tUls vidare finnas fyra enheter, nämUgenen administrativ enhet, en skogsenhet, en prognosenhet och en rådgivningsenhet.Dessutom bör det liksom nu finnas ett revisionskontor. Det ankommer påregeringen eller efter regeringens bemyndigande att besluta omarbetsuppgifternas fördelning inom enheterna. För orientering villjag emellertid nämna följande härom. TiUden administrativa enheten bör höra personalfrågor, ekonomiska frågor,juridiska frågor och frågor rörande administrativ rationaUsering. I fråga om depersonaladministrativa frågoma anser jag i likhet med bl. a.personalorganisationerna och att dessa frågor också ifortsättningen bör höra till den administrativa enheten. Inomskogsenheten bör de frågor handläggas som handläggs inom de bådaskogsbyråerna. Tillprognosenheten bör, förutom den nya prognosverksamheten, föras den nuvarande verksamhetimmed skoglig statistik och virkesmätning. Till enheten bör, som skoj;sadministrativautredningen och statskontoret har föreslagit, knytas en rådgivande grupp avbegränsad storlek. I gruppen bör ingå representanter för de huvudsakligaintressenterna i prognosverksamheten. Det ankommer på att beslutai denna fråga. Rådgivningsenhetenbör som svara för rådgivning, information och UtbUdning. Statskontoretsförslag att stärka planeringsverksamheten inom skogsvårdsorganisationen finnerjag angeläget. En grupp för strategisk planering bör sålunda bildas ochverksamhetsplaneringen bör förbättras. De närmare åtgärder som behövsi detta hänseende ankommer det på att vidta.