prop · FZ0384 · 1975-12-31 00:00:00 — ledninghade enligt AMS tagits redan i samband med omorganisationen , då de treverksamhetsgrenarna ställdes under gemensam ledning av distriktskontorschefen.Statsmakterna följde AMS förslag. ÄMS utfärdade senare närmare riktlinjer förgenomförandel av ifrågavarande ändringar i organisation och arbetsformer.Genomförandel påbörjades under /74. F.- n. är de störredistriktskontoren och lokalkontoren, sammanlagt elt 40-tal, indelade isektioner rhed en sektionschef i ledningen för varje. Sektionerna är av tvåslag, dels mol-tagningsseklioner som omfattar kundmottagning och ordercentraloch dels förmedlings- och utredningssektioner. En förmedlings- och utredningssektionhar normalt ca 10 handläggande tjänstemän. De stora distriktskontoren iStockholm, och är indelade i enheter som motsvarar ett större dislriktskontor.Varje enhet leds av en enhetschef. Dessa enheter är i sin tur indelade isektioner. Kundmöt-tagning finns även vid mindre förmedlingskontor som inte ärsektions-indelade. F. n. finns kundmottagning vid 114 kontor. Somframgår av denna redogörelse innebär den nya metodiken, förutom öppnaplatslistor, att sökanden på slörre kontor las emot för ett första samtal ikundmottagningen, varvid självinskrivningsblankelten gås igenom och ev.kompletteras. Sökanden kan även få viss hjälp med atl finna en lämplig platsall söka (platsförslag). För att sökanden själv skall kunna ta kontakt medarbetsgivaren finns särskilda telefoner tillgängliga. Ofta önskar sökandenbara platslistan eller annat tryckt informationsmaterial. Behövs däremot meringående förmedlingshjälp skall sökanden hänvisas till en förmedlings- ochutredningssektion, om kontoret är sektionsindelal, eller tiU en förmedlareutanför kundmottagningen. Enligt3 § arbetsmarknadskungörelsen omfattar arbetsförmedlingens verksamhetarbetsförmedling, yrkesväglediung och arbetsvärd. Enligt samma beslämmelseskall arbetsförmedlingen fortlöpande insamla uppgifter om sysselsättningslägetoch om förändringar som kan väntas på arbetsmarknaden. De grundläggandereglerna för hur arbetsförmedlingens verksamhet skall bedrivas anges i 4 §nämnda kungörelse. Denna beslämmelse fick ändrad utformning (1974:447). De överväganden som låg till grund för omarbetningen anmäldes för 1974års riksdag (prop. 1974: 1 bU. 13 s. 35, InU 1974: 3, rskr 1974: 68). Enliglnämnda beslämmelse skall arbetsförmedlingen inhämta och lämna sakUg och så fuUständiginformation som möjligt i de avseenden som har betydelse för såvälarbetssökande som arbetsgivare. Vid förmedlingsarbetet skall vidareeftersträvas att klarlägga den arbetssökandes arbetsönskemål och arbetsfömlsältningar.Arbetsmarknadspolitikens medel skall enligt bestämmelsen utnyttjas för att ge denarbetssökande 1975/76: 84 14 möjlighetalt ta arbete som nära ansluter lill hans önskemål och fömtsättningar. Om detbehövs skaU därvid samråd ske med arbetsgivare och berördaarbetstagarorganisationer i syfte alt anpassa arbetsuppgifter ocharbetsförhållanden liU den arbetssökandes fömtsättningar. 1 arbetsförmedlingensverksamhet kan tre funktioner skiljas ut, nämligen information,platsförmedling och arbetsförberedande åtgärder. Platsförmedling är dendominerande funktionen. Till information hör alla allmänna upplysningar somarbetsförmedlingen lämnar muntiigen eller skriftligen. Den trycktainformationen består av dels lokala eller riksomfattande plalslistor och delsfoldrar och andra publikationer riktade till allmänheten om arbetsmarknaden,olika yrken och utbildningar m. m. Platsförmedling avser den hjälp som lämnas tillarbetssökande och arbetsgivare. Denna hjälp kan lämnas under relativt enklaformer men kan även kräva stora insalser av lid och ekonomiska resurser. Somexempel på plalsförmedlande åtgärder kan nämnas plats-förslag, anvisning och ackvisition.Med plalsförslag menas alt arbetsförmedlingen lämnar sökanden konkreta förslagpå platser som denne bör kunna söka med hänsyn till angivna kvalifikationskrav m.m.Med anvisning menas alt arbetsförmedlingen, utöver all lämna platsförslag, försökandens räkning lar kontakt med en arbetsgivare beträffande en lediganmäldplats och avtalar tid för besök. I samband härmed erhåller sökanden i regel ettanvisningskort från arbetsförmedlingen. Med ackvisition menas attarbetsförmedlingen för sökandens räkning kontaktar en eller flera arbetsgivareför all höra sig för om möjligheten att finna en arbetsplacering, när någonlämplig plats inte finns lediganmäld. Ackvisition används i stor ulslräckningför alt få praklikplatser till studerande. Arbetsgivare kan få hjälp genom attarbetsförmedlingen föreslår viss sökande lill en lediganmäld plats eller sökerpersonal som inte finns anmäld hos arbetsförmedlingen. Arbetsgivare kan vidarefå bidrag till utbildning av nyanställd personal och till tekniska anordningarpå ar belsplatsen som underlättar arbetet för personer med arbetshinder. De arbetsförberedandeåtgärderna inriktar sig i huvudsak på sökande som inle direkl kan få arbete påhemorten eller på annan ort. För atl en anställning skall komma till stånd kanolika slags åtgärder behövas. Det kan gälla ändrade arbetsuppgifter, arbetsmarknadsul-bUdning,anställning i skyddat arbete eller i beredskapsarbete samt näringshjälp tillstart av eget förelag. Förmedlingsåtgärdervia anpassningsgrupperna, vid företagen utgör ylterligare en kontaktform.Arbetsförmedlingen skall medverka till atl del på alla förelag med mer än 50anställda bildas en anpassningsgrupp beslående av företrädare förarbetsförmedlingen, före laget och de lokala fackliga organisationerna. Enliglav ÄMS utfärdade rikllinjer för verksamheten i anpassningsgrupperna skall dessadels verka för en mer positiv insläUning i arbetslivet tUl äldre arbetstagare Prop.1975/76: 84 15 och till personer med arbetshinder, dels föreslå åtgärdersom gör det lättare atl på arbetsplatsen nyanställa äldre personer och personermed arbetshinder och dels föreslå åtgärder som underlättar för redan anställdasådana personer atl behålla sitt arbete. F.n. finns ca 4 500 anpassningsgrupper. Arbetsförmedlingens främsta uppgift är alt medverka lillatt knyta samman arbetssökande och lediga platser. Lediga platser anmäls vanligentill arbetsförmedlingen per telefon. Ofta tas anmälan emot av denarbetsförmedlare som bevakar det aktuella yrkesområdet. På de störreförmedlingskontoren finns dock numera en ordercentral, som tar emot allaanmälningar av lediga platser. Enligt AMS anvisningar för mottagning ochpublicering av lediga platser skall alla lediganmälda platser publiceras ilokala plalslistor, såvida inte a) platsen blir tillsatt innan den hinnerpubliceras, b) platsen avser kortare anställningstid och måste tillsättassnabbt eller c) arbetsgivaren molsätter sig publicering. I anvisningarnabetonas viklen av alt plalslistorna hålls aktuella Och inte innehåller platsersom redan har tillsalts. Enligt anvisningama bör vidare plalsanmälan innehållaiippgifter om arbetsplatsens belägenhet,' arbetsuppgifter, arbetetsvaraktighet, arbetstider, kvalifikationskrav, löneförmåner och ev.bostadserbjudande. Lokala platslistor började ges ul äv arbetsförmedlingenför . De första listorna innehöll endast ferieplalser men senareutvidgades användningen och täcks hela landet av lokala plalslistor. Plalslistornaär av två slag, dels manuellt framställda listor som ges ut och delsdagliga listor som framställs med hjälp av databehandling (ÄDB-platslistor); ÄMShar föreslagit atl dagsaktuella ADB-plalslislor skall införas etappvis i helalandet och ersätta de veckolistorna. Försök med ADB-plalslislorpåbörjades i . Under /75 infördes ADB-plalslistori de tre storstadslänen. Under /76 beräknas ytterligare nio länsom ligger i anslutning till storstadslänen få ADB-plalslistor (prop. 13 s. 78). Varje sådan lista täcker normall elt helt län. Lediga platser som inle tillsätts omgående och som bedömsvara lämpliga för spridning till förmedlingskonlor i andra delar av landetskall rapporteras lill AMS för publicering i en r i k s I i s t a. AMS gercentralt ul sju plalslistor, i regel . Dessa listor, som budgetåret1974/75 utgavs i en sammanlagd veckoupplaga av ca 60 000 ex., är f. n.arbetsförmedlingens främsta hjälpmedel när det gäller alt bistå arbetssökandesom önskar flytta till annan ort. Den största centrala plalslistan är tidningenArbetsmarknaden som finns tillgänglig på alla förmedlingskonlor. Den finnsäven tillgänglig för prenumeration. Antalet platsnotiser i tidningenArbetsmarknaden har varierat mellan ca 5 000och 15 000 beroende på arbetsmarknadsläget. Förelagslistan och Finska Uslan äri första hand interna informationsor- Prop.1975/76: 84 16 gan för arbetsförmedlingen. Företagslistan ger utförliginformation om förelag med större personalbehov. Genom Finska listan får allafinska och svenska arbetsförmedlingar en finskspråkig information om svenskaförelag som har anmält behov av personal. Lärarlistan innehåller sådana ledigalärartjänster i och gymnasieskolan som enUgt föreskrift iskolförordningen (1971: 235, ändrad : 269) skall anmälas lillarbetsförmedlingen. Praktiklistan vänder sig främst lill studerande. SPN-listanslutiigen vänder sig till personalen vid omlokalise-ringsmyndigheterna. Listaninnehåller sådana lediga platser i stock-, holmsområdel och på omlokaliseringsorlernasom inte utnyttjas för omplacering av statens personalnämnd (SPN). Ärbelsförmedlingskontorens verksamhet är i regel begränsadtill det egna kontorets område. Inom några yrkesområden går verksamhetenemellertid utanför del egna området. Det gäller lärarförmedling, arlisl-ochmusikerförmedling samt sjömansförmedling. Vid det största di-striklskonlorel ivarje län finns en lärarförmedling vars verksamhet omfattar hela länet.Artist- och musikerförmedling finns bara vid fyra dislriktskontor, nämligen iStockholm, , och ; Verksamheien vid dessa förmedlingar kan iprincip omfatta hela landet. Delsamma gäller för sjömansförmedUngen. Sådanförmedling finns vid 17 förmedlingskonlor som är belägna i kuststäder. 3 Skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledig platstill arbetsförmedlingen När del gäller reglerna för ansläUnings ingående kan manskilja mellan två grupper av anställningar, nämligen dels statligt regleradetjänster och dels övriga anställningar. Till den första gruppen hör inle barastatliga tjänster utan också tjänster inom den statligt lönereglerade delen avdet kommunala området. TUl denna del i sin tur hör främst lärartjänster inomgrundskolan och gymnasieskolan. Dit räknas vidare tjänster vid bl. a.skogsvårdsstyrelser och allmänna försäkringskassor samt vissa kyrkligabefattningar. Anställningar inom andra delar av den kommunala sektorn hördäremot lill den andra gruppen, dvs. Denna grupp omfattari övrigt den enskUda sektom. Tilf statligt reglerade tjänster räknas inteanställningar inom de statsägda företagen och inte heller sysselsättning iberedskapsarbete eller skyddad sysselsättning. Dessa anställningar hör lill gmppenövriga anställningar. 1 det följande behandlas denna grupp försl. Därefierbehandlas gruppen statligt reglerade tjänster. 1975/76: 84 17 3.1.1Anställivng i enskild tjänst och sådan allmän tjänst som icke är statligtreglerad Tillsättningenav lediga platser sker i stor utsträckning utan medverkan av den offentligaarbetsförmedlingen. Någon skyldighet att anlita denna finns alltså inte varesig för arbetstagare eller arbetsgivare ulan parterna kan i princip fritt väljapå vilket sätt kontakt i syfte att åstadkomma en anställning skall etablerasdem emellan. Vissa bestämmelser som begränsar handlingsfriheten finns dock. 1lagen (1974: 12) om anställningsskydd (ändrad : 378) finnsbestämmelser om företrädesrätt tiU ny anstäUning (2528 §§). Enligt dessabestämmelser har den som har blivit uppsagd på grund av arbetsbrist företrädesrättlill återanställning hos den tidigare arbetsgivaren frånanställningens upphörande. Föralt få företrädesrätt till ny anställning måsle den uppsagde hos arbetsgivarenanmäla anspråk härpå. Har flera arbetstagare företrädesrätt tiU ny anställningskaU företräde ges åt den som har den längsta anställningstiden hosarbetsgivaren. Vid lika anstäUningslid ger högre levnadsålder företräde.Arbetsgivaren är skyldig att varsla arbetstagarorganisation minsl två veckorföre erbjudande om anställning lill vilken arbetstagare har företrädesrätt.Arbetstagaren är skyldig att tillttäda anställningen först efter skäligtrådrum, om han antar erbjudandet. Enligtlagen (1974: 13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder (ändrad senast 1975:743) är arbetsgivare skyldig atl överlägga med arbetsmarknadsmyndigheterna omåtgärder för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna för äldre arbetstagareeller arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga (713 §§). Myndigheterna kanhärvid meddela arbetsgivaren anvisningar om vilka åtgärder som bör vidtagasoch i yttersta fall föreskriva alt arbetsgivaren icke får anställa andraarbetstagare än dem som den offentliga arbetsförmedlingen har anvisat ellergodtagit, dvs. Möjlighetenatl föreskriva arbetsförmedlingstvång fanns även i lagen (1973: 160) omanställning av arbetskraft för byggnadsarbete, vilken upphörde alt gälla den 1juli 1974 och då ersattes av elt avtal mellan parterna på byggarbetsmarknaden.Enligt lagen fick arbetsgivare fritt anställa endast kvalificeradarbetssökande. Fanns sådan ej atl liUgå fick arbetsgivaren anställa endastarbetssökande som den offentliga arbetsförmedUngen hade anvisat ellergodtagit. Lagen var tillämplig på yrkesmässig byggnadsverksamhet och omfattadeäven statlig och verksamhet under moisvarande förhåUanden. Om enarbetsgivare anställde annan än kvalificerad sökande utan anvisning ellermedgivande av förmedlingen, kunde AMS föreskriva att arbetsgivaren i fortsättningenej fick anställa någon som inte hade anvisats eller godtagits av förmedlingen.Det nyssnämnda avtalet innehåller något avvikande bestämmelser i fråga omanställning av okvalificerad sökande. 2 1975/76.1 saml. 1975/76: 84 18 taletföreligger anmälningsskyldighet till förmedlingen om arbetsgivaren avser altanställa okvalificerad sökande. Har kvalificerad sökande inle anmält sig inomden i anmälan angivna tilllrädesliden, äger arbetsgiva ren anställa annan förarbetet. Enligt avtalet föreligger alltså en företrädesrätt för kvalificeradsökande. När del gäller sättet allknyta kontakt mellan arbetsgivare och arbetstagare kan handlingsfriheten ävensägas vara begränsad genom bestämmelserna om enskild arbetsförmedling. Enskildarbetsförmedling regleras i lagen (1935: 113) med vissa bestämmelser omarbetsförmedling (ändrad : 877). Enligt denna lag ärarbetsförmedling i vinstsyfte förbjuden. Däremot får arbetsförmedling mot avgiflsom läcker kostnaderna bedrivas efler tillstånd av AMS. Sådant tillstånd gesdock endast till sammanslutning av arbetstagare och arbetsgivare (organisationsförmedling).AMS fastställer maximiavgifler och andra villkor för verksamheten. Antalet avgiftskrävandeförmedlingar uppgår f. n. lill femlon. Därav är ungefär hälften verksamma inomartist- och musiker-området. Övriga avser förmedling av kontorister,mannekänger och modeller. får bedrivas utan tillstånd.Den som bedriver sådan förmedling är dock skyldig att göra anmälan till ÄMS.Även del 30-lal avgiftsfria förmedlingar som har etablerats är knutnatill organisationer och föreningar. förekommer inomflera yrkesområden, men är i regel av mindre omfattning. Vanligtvis gårverksamheten ut på alt skaffa arbete åt medlemmarna. Inomramen för de trygghetsavtal som på senasie år har träffats för tjänstemän ocharbetsledare på den enskilda sektorn har inrättats särskilda organ för personalclearingmellan berörda företag och anställda. Syftet med denna verksamhet är främst atllösa sysselsättningsproblem för personer som har blivit eller väntas bliuppsagda till följd av driftsinskränkningar och liknande. Enligt avtalen skallförelagen mer eller mindre formbundet anmäla sådana lediga platser som inle harkunnat tillsättas intemt inom företaget till clearing-organen. Dessa förregister över arbetslösa personer. Skilda regler gäUer för olika delområden.Inom exempelvis Slalsförelagsgruppen utges en vakanslista som även är till nyttaför ombytessökande. Inom SAF:s område är clearingverksamheten ännu underuppbyggnad. 3.1.2Anställning i statligt reglerad tjänst Ifråga om anstäUning i statiigt reglerad tjänst gäller sedan gammalt vissabestämmelser som saknar motsvarighet på den enskilda sektorn. Den gmndläggandebestämmelsen finns i regeringsformen där det föreskrivs alt vid tillsättningavseende skall fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst ochskicklighet (11 kap. 9 § andra stycket). 1975/76: 84 19 Medförtjänst avses enUgl förarbetena och tidigare praxis närmast den vana som harförvärvats genom föregående tjänstgöring. Med skicklighet bmkar förslåslämpligheten för befattningen, ådagalagd genom teoretisk och praktiskutbildning samt den dittillsvarande verksamhetens art. Äv förarbetena lUl dennya regeringsformen framgår vidare alt bl. a. även arbetsmarknadspolitiska ochlokaliseringspolitiska hänsyn kan få vägas in vid bedömningen (prop. 1973: 90 s.406). Det sistnämnda innebär en nyhet i förhåUande till vad som gällde enligl28 § regeringsform. Ytterligare generellt gällande föreskrifter omtillsättning av tjänst, bl. a. om skyldighet atl kungöra tjänst ledig till ansökan,finns i statstjänstemannalagen (1965: 274, omtryckt 1974: 1009, ändrad senast1975: 668) och stalstjänstemannasladgan (1965: 601, omtryckt 1975: 839) resp. kommunaltjänslemannalagen(1965: 275, ändrad : 753) och stadgan (1965: 602, omtryckt 1974:1017, ändrad : 840) om vissa tjänstemän hos kommuner m.fl. (kommunaltjänstemannastadgan).För tillsättning av lärartjänster inom del kommunala skolväsendel meddelassärskilda föreskrifier i 17 kap. skolförordningen. Vidare gäller att beslut avmyndighet om tjänstetillsättning kan överklagas ända upp till regeringen. Istatstjänstemannalagen och kommunaltjänstemannastadgan finns numera ävenföreskrifter om företrädesrätt till ny anställning, vilka hänvisar tillmotsvarande föreskrifier i lagen om anställningsskydd. Vissa avvikelserföreligger dock: Bl. a. gäUer företrädesrätten till statligt reglerad tjänstäven i fråga om tjänsteman i verksledande eller därmed jämförlig ställning.Vidare har en erinran om de i regeringsformen angivna gmnderna för tjänstetUlsällningintagils. Företrädesrättenfår alltså inte leda tiU någon inskränkning i fråga om tiUämpningen av dessagrunder. Blir en tjänst ledig kan även en icke förelrädesberältigad person sökatjänsten och konkurrera med den före-Irädesberältigade. Vid tillsättningen kandärvid inttesset av all offentliga funktioner utövas av den för uppgifternabäst skickade anses väga tyngre än det arbelsmarknadspolitiska intresset altanställa en förelrädesberältigad. Ävenandra författningar reglerar den statliga personalpolitiken. Som exempel härpåkan nämnas cirkuläret (1960: 553, ändrat : 438) angåendeanställningsvillkor m. m. för partieUt arbetsföra inom statiig ochstatsunderstödd verksamhet, cirkuläret (1970:384, omtryckt 1971: 1030) omdeltidsarbete, kungörelsen (1973: 279) om förbud mot köns- elleråldersdiskriminering vid tillsättning av tjänst, m. m., cirkuläret (1972:130)om anstäUning av straffade personer m. fl. inom statiig och statsunderstöddverksamhet samt cirkuläret (1975: 326) om praktikljänstgöring hosstatsmyndighet. 1975/76: 84 20 3.1.3Anmälningsskyldighet beträffande statligt reglerad ledig tjänst Omorganisationerinom den statliga förvaltnmgen och omlokaliseringen av statliga verk frånstockholmsområdet har fört med sig ökade krav på den övergripande planeringenoch handläggningen av omplaceringsfrågorna. Statsmakterna har utfäst sig altmedverka tiU att lösa de problem som i anslutning härtill kan uppkomma förmånga stalsan-stäUda. Det primära ansvaret för omplaceringsverksamheten åvilarden myndighet hos vilken tjänstemannen är anställd. Om anställningsmyndigheteninte kan bereda övertalig tjänsteman sysselsättning, skaU frågan överlämnastill statens personalnämnd, som svarar för omplacerings-verksamheten centralt. Personahiämndensverksamhet inom detta område regleras bl. a. i omplaceringsförordningen (1974:1006). har befogenhet att bestämma på vilka statiigt regleradetjänster förordningen skall äga tUlämpning. skall fortlöpandeanpassa förordningens tiUämpningsområde efler behovet att placera omtjänstemän. Enligt beslut av personalnämnden gäUer förordningen generellt för statiigtreglerade tjänster inom med vissa undantag. Tjänstsom omfattas av förordningen får varken kungöras ledig tiU ansökan inom ellerutom myndigheten eller tiUsättas utan särskUt medgivande av personalnämnden.När sådan tjänst blir ledig måsle den följaktligen anmälas tUl personahiämnden.Det åligger denna att om möjligt anvisa myndigheten lämpligaomplaceringssökande. Härvid skall i regel företräde ges åt sådan tjänsteman vidomplaceringsmyndighet som enligt beslut av bör undantas från flyttning. Om personalnämnden inte kananvisa någon tjänsteman, skall personalnämnden ge myndigheten tUlstånd att tUlsättatjänsten i vanlig ordning, i förekommande fall efter ledigkungörande. att inte lillsälta tjänsten med anvisad sökande skall myndighetenunderrätta personalnämnden härom med angivande av skälen för beslutet.Personalnämnden har härefter alt pröva om tjänsten skall få tUlsätlas i vanligordning eUer hållas vakant. I anslutning till omplaceringsförordningen harutfärdats omfattande tillämpningsföreskrifter bl. a. rörande det samrådmyndigheterna emellan som kan behövas. Närdet gäller omplaceringsverksamheten inom försvaret, som harundergått en omfattande rationalisering, biträds statens personalnämnd avförsvarets personalnämnd. Enligt föreskrifter i Kungl. Maj:ts skrivelse den 12januari 1968 om tillsättning av tjänster vid försvaret m. m. skall vakans påcivil tjänst anmälas till försvarets personalnämnd. Sådan tjänst (vikariat påsådan tjänst) får inte vare sig ledigkungöras eller tillsältas utan medgivandeav försvarels personalnämnd. Icirkuläret (1974:534) lUl statsmyndigheterna om anmälan av personalanlagning, m.m., stadgas skyldighet för myndighet som avser 1975/76: 84 21 allanställa civil personal att anmäla detla till arbetsförmedlingen så att dennafår tillfälle att anvisa sökande. Föreskrifter om sådan anmälningsskyldighethar fuimits . Enligt av ÄMS utfärdadetillämpningsföreskrifter till cirkuläret bör myndighet som har anmält ledig plalstiU arbetsförmedlingen inte vidtaga andra åtgärder för personalintagning (t.ex. annonsering i pressen) förrän arbetsförmedlingen har beretts skälig tid attanvisa lämplig sökande. En tidsfrist av från anmälningsdagen bedömerAMS som tillräcklig härför. Från anmälningsskyldigheten gäUer en rad undantag,nämligen för a) tjänst som tiUsättes vidbefordran i befordringsgång, b) tjänst som kungöres ledig tillansökan, c) tjänst i lägst lönegrad F 18, d) tjänstför vUken omplaceringsförordnmgen gäUer, e) tjänsteUer anställning som omfattas av Kungl. Maj:ts skrivelse om tillsättning av tjänster vid försvaret, m. m. f) anstäUningsom förutsätter särskUd utbildning som myndigheten har anordnat. ÄimLiälanbehöver ej heller ske om personalbehovet tillgodoses genom anställning avpersonal som i samband med omorganisation eller omlo-kaUsering eUer avpersonalvårdsskäl behöver beredas annan stalsanställ-ning eller som harföreträdesrätt tiU anstälhiingen. medger att tjänst som har anmälts till nämnden enligtomplaceringsförordningen får tillsättas i vanlig ordning lordeanmälningsskyldighet till arbetsförmedlingen inträda, om inle undantagen a)c)eUer f) är tillämpliga. ÄMShar rätt att befria myndighet från anmälningsskyldigheten. Cirkuläretgäller bara beträffande rent statliga anställningar. Enligtcirkuläret behöver anmälan tUl arbetsförmedlingen inle göras om tjänsten ifråga kungörs ledig, vUket normalt sker i Post- och . Enligl6 § slalstjänstemaimalagen skall tjänst som myndighet tUIsätter kimgöras ledigtUl ansökan, om regeringen ej bestämmer annat. Enligl 9 § slatstjänstemannastadganbehöver följande tjänster inte kungöras lediga tiU ansökan, nämligen 1. extraordinarie eUer extra tjänst som