prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — De beslutandeorganen anses inte kunna föreskriva att förtroendevald skall ha närvaro- ochyttranderätt i viss nämnd. KLSoch LLS ger de heltidsengagerade förtroendemännen viss närvaro-ochyttranderätt. Borgarråden i har, även om de inte ärledamöter, rält att närvara vid fullmäktiges sammaträden, att delta iöveriäggningarna och att framställa förslag (18 S KLS). De har ocksånärvaro-och yttranderätt i kommunstyrelsen där de inte kan vara ledamöter (32och 46 SS KLS). För landstingskommun gäller, utöver debestämmelser i som har redovisats, att landstingsråden har närvaro-ochyttranderätt på landstingsmöte och vid sammanträde med förvaltningsutskottet.Förutsättningen för dessa rättigheter är att den heltidsengagerade inneharuppdrag som ordförande i nämnd (9 S LLS). Yttranderätten är dock inte begränsadtill frågor som har beretts av den nämnd i vilken han är ordförande. Frågorsomrörde heltidsengagerades närvarorätt har aktualiserats främst i kommuner ochlandstingskommuner med stora förvaltningar som är indelade i ansvarsområdeneller rotiar. Där har det funnits ett behov av att vidga närvarorätten så attde heltidsengagerade kan närvara och få upplysningar, även om de inte ärledamöter i en nämnd, Demokratiulredningenanför att en nämnd ibland kan behöva inhämta upplysningar från enheltidsengagerad förtroendeman som inte är ledamot i nämnden. Men detta gälleräven andra förtroendemän än de heltidsengagerade. Utredningen föreslår därföratt det föreskrivs att varje nämnd själv skall la avgöra, om en förtroendevaldsom inte tillhör nämnden skall tillkallas. föreslås att de särskildareglema om närvarorätt och yttranderätt för landstingsråden i länslandstingskommun slopas. Däremoi föreslås ingen ändring beiräffande borgarrådeni . Förhållandevisfå remissinstanser yttrar sig över förslaget. En mycket knapp majoritettillstyrker de beslämmelser som föreslås. Praktiskt taget alla som är tveksammatill utredningens förslag anser att kommuner och landstingskommuner bör gesstörre frihet att själva bestämma om närvarorätten. Några anser att deheltidsengagerade i lag bör ges generell rätt att närvara i nämnder där de inteär ledamöter. löser ulredningens förslag inte frågan omkommunalrådens rättsliga ställning. Förslaget innebär enligt förbundet att manför borgarråden i Siockholm får en detaljreglering av uppgifter och funktioner,medan man för kommunalråden i stort lämnas i ovisshet om 18 1975/76. Prop.1975/76:187 274 Möjligheten att i reglemente reglera kommunalrådens ställning ärinte obegränsad. Enligt förbundets mening är det önskvärt att vissa gemensammabasregler som skall gälla generellt införs för alla typer av heltidsengageradeförtroendemän. Sådana basregler kan avse t. ex. närvarorätt, yttranderätt,interpellation och avgång. Med stöd av dessa basregler kan man sedan, menarförbundet, lokalt klargöra kommunalrådens ställning med hänsyn till denorganisationsmodell som man anser lämplig för den egna kommunen. Med ettlämpligt urval basregler kan enligt förbundets uppfattning också Stockholmskommun i princip bevara sin organisation orubbad liksom andra kommuner kanbehålla sin. Förbundet påpekar att dess förslag inte innebär att regelrättainstruktioner skall utarbetas för kommunalråden. Förbundet anser attkommunalrådens ställning som heltidsengagerade politiker gör att de inte kanoch inte bör bindas av instruktioner som i detalj reglerar arbetsuppgifterna.En sådan ramreglering av kommunalrådsfunktionen skulle kunna undanröjaåtskilliga oklarheter i kommunalrådens rättsliga ställning. Förbundet föreslåratt frågan om de heltidsengagerades ställning övervägs ytteriigare, innan mantar ställning till utredningens förslag. ÄvenStockholms läns landstingskommun och i anser i lag bör skriva in en regel som innebär att fullmäktige och landstingetsjälva kan fatta bindande beslut om de heltidsengagerades ställning iorganisationen samt om deras närvaro-, yttrande- och förslagsrätt i olikakommunala organ. Föregen del vill jag anföra följande. Delär inte ovanligt att heltidsengagerade förtroendemän saknarordförandeuppdrag. Motivet har i sådana fall varil att de heltidsengageradeskall kunna ägna sig mera åt långsiktiga frågor. Vid bedömningen av frågan ivilken omfattning de heltidsengagerade bör medges närvarorätt i nämndernamåste motstridiga synpunkter vägas mot varandra. Jag delar demokratiutredningensbedömning att del inte är lämpligt att införa en generell närvarorätt för deheltidsengagerade förtroendemännen. Devariationerbeträffande de heltidsengagerades ställning som råder mellan olikakommuner och landstingskommuner försvårar enligt min mening en lagreglering.Som jag förut har framhållit i olika sammanhang bör man inte genom lagregler idetalj styra utformningen av de enskilda kommunernas eller landstingskommunernasorganisation. Om man t. ex. i en kommun utifrån de lokala förutsättningarnavill ha en organisation som innebär alt kommunalråden får mer översiktligauppgifter och saknar uppdrag i nämnderna, bör detta vara möjligt. Jag anserdärför att de heltidsengagerades ställning i organisationen bör avgöras avkommunema och landstingskommunerna själva efter de lokala förutsättningarna.Jag finner det alltså lämpligt att man lämnar kommunerna ochlandstingskommunerna större frihet än vad demokratiutredningen har förordat såatt de själva kan besluta om vilken roll de heltidsengagerade skall spela. Jagförordar därför en ordning som Prop.1975/76:187 275 innebäratt kommunfullmäktige resp. får rätt att i reglemente eller isärskilt beslut föreskriva att förtroendevald med övergripande uppgifter inomvisst verksamhetsområde skall få närvara och yttra sig vid sammanträde mednämnd, även om han inte är ledamot eller suppleant i nämnden. Därmed färkommunerna och landstingskommunerna möjlighet att själva reglera närvarorättenförsådana heltidsengagerade förtroendemän med övergripande arbetsuppgifter somsaknar ordförandeuppdrag, för minoritetsföreträdare och för ordförande ikommunstyrelse och förvaltningsutskott som inte är heltidsengagerade. Den föreslagnanärvaro- och yttranderätten bör kunna begränsas till att avse bara viss nämndoch bara vissa ärenden eller gmpper av ärenden. Någon rätt att delta i beslutenbör naturiigtvis inte kunna följa med närvarorätten och yttranderätten ochföljaktligen inte heller någon rätt att framställa förslag eller någonreservationsrätt. Däremot bör fullmäktige resp. kunna föreskrivarätt för den som getts närvarorätt och yttranderätt att få avvikande meningantecknad till protokollet. Motsvarande befogenheter bör också kunna medges ifråga om sammanträde med fullmäktige resp. . Möjligheten att medgenärvarorätt och yttranderätt bör enligt min mening tillämpas främst när detgäller heltidsengagerade förtroendemän som har övergripande uppgifter och somsaknar ordförandeuppdrag inom sitt ansvarsområde och i andra hand beträffandede övriga kategorier som jag nämnt. Det är emellertid knappast möjligt attpå ett nöjaktigt sätt ange dessa gmpper av förtroendevalda i lagtext. Jagförordar därför att en bestämmelse i ämnet får omfatta ledamot eller suppleanti fullmäktige, , nämnd eller beredning. Att bestämmelsen formelltkommer att omfatta en vidare krets än vad den är avsedd för torde i praktikeninte vara någon allvariig olägenhet. vill jag betona vikten av attäven övriga förtroendevaldas arbetsförutsättningar ägnas uppmärksamhet. Deregler som jag nu har föreslagit innebär att kommuner och landstingskommunerlämnas frihet att i nämndernas reglementen eller i särskilda beslut reglera bl.a. de heltidsengagerades slällning och roll i organisationen. Särreglerna förlandstingsråden i landstingskommun kan därmed utmönstras urlagstiftningen. För borgarråden i bör emellertid vissasärskilda bestämmelser finnas kvar. Tendensenatt tilldela heltidsengagerade förtroendemän mer översiktliga arbetsuppgifterutan ordförandeuppdrag innebär att det inte alltid är möjligt alt ställainterpellation till dem. Interpellation kan nämligen enligt 23 S KL och 33 S LLställas bara till ordförande i nämnd eller beredning. I kaninterpellation ställas bara till borgarråd (24 S KLS). Demokratiulredningenanser att principen all interpdlation endast skall kunna riktas till ordförandei nämnd eller beredning bör upprätthållas. 1975/76:187 276 storakommuner och i landstingskommuner med fiera heltidsengagerade som harövergripande uppgifter kan det enligt ulredningens uppfattning emellertid varamotiverat att även dessa skall kunna interpelleras. Utredningen föreslårdärför att möjlighet skall införas för ordförande i kommunstyrelsen resp.förvaltningsulskoltet att efter samråd överiämna interpellation att besvarasav annan ledamot som på grund av sitt uppdrag har särskilda förutsättningar attkunna besvara den. En förutsättning för överlämnandet skall alltså vara attden förtroendevalde är ledamot i kommunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet.Demokratiutredningen föreslår inga förändringar när det gäller borgarrådens ställning.En sådan förändring skulle enligt utredningen ändra hela funktionsfördelningenmellan de kommunala organen i . Enfjärdedel av de remissinsianser som har yttrat sig på denna punkt är tveksammatill förslaget. menaratt basregler om interpellationbör kunna utformas och att kommuner och landstingskommuner utifrån en sådansjälva bör få utforma närmare föreskrifter. Flertalet av de remissinstansersom avstyrker förslaget anser att interpellation bör kunna ställas tillheltidsengagerad förtroendeman som saknar ordförandeuppdrag. Man menar attkommuner och landstingskommuner själva bör fä utforma föreskrifter om till veminterpellation skall riktas. Haningekommun tar fram en annan sida av problemet i sitt yttrande. Kommunen anser attinterpdlationer inom kommunstyrelsens ansvarsområde, som utredningen ocksåanser, med fördel kan fördelas på sektorsansvariga kommunalråd. Men omförslaget också kan tolkas så att kommunstyrelsens ordförande skall kunnaöveriåta lill kommunslyrelseledamol att besvara interpellation i en fråga somhör till en facknämnds förvaltningsområde, är kommunen tveksam lill förslaget.Eventuella förändringar i interpellaiionsinslitutels användning börenligtkommunens mening i stället gå i riktning mot att ordförandens huvudansvar förnämndens verksamhetsområde markeras. Stockholmskommun konstaterar i sitt yttrande att den föreslagna regeln kommer attinnebära att även annan än borgarråd kommer att kunna interpelleras. Kommunenanser att en sådan ordning kan svara mot ett visst behov. Men det kan ocksåfinnas risk för alt oklarhet uppstår om vem som har det politiska ansvaret pådet område som interpellationen rör. Det finns ju alltid ett rotelansvarigtborgarråd. Kommunen anser emellertid inte att detta utgör skäl att avstyrkaförslaget för del. anserjag att principen att interpellation skall kunna riktas endasttill ordförande i nämnd eller beredning i normalfallet bör upprätthållas. Istora kommuner och landstingskommuner med fiera heltidsengageradeförtroendemän som har övergripande ansvar för vissa verksamhetsområden ikommunstyrelsen eller förvaltningsutskottet kan det emellertid vara motiveratall interpellationssvar skall kunna lämnas även av sådan förtroendevald. Prop.1975/76:187 277 Jagdelar demokratiutredningens principiella uppfattning att det bör kunnaöveriåtas till förtroendevald med övergripande uppgifter att besvara interpellation.Kommunerna och landstingskommunerna bör emellertid själva få bestämma om ensådan möjlighet skall införas. Jag förordar därför att fullmäktige resp.landstinget skall ges rätt alt i reglemente eller särskilt beslut föreskrivaatt ordföranden i kommunstyrelsen eller förvaltningsulskoltet skall kunnaöveriämna interpellation som är ställd till vederbörande att besvaras av annanledamot som på grund av sitt uppdrag har särskilda förutsättningar att besvarainterpellationen. Förslagetavser alltså endast interpellation som är ställd till ordföranden i styrelsen.Härav följer att det inte omfattar interpellation som exklusivt hör till enannan nämnds förvaltningsområde. Av nuvarande bestämmelser anses följa att eninterpellation som har ställts till ordföranden i en viss nämnd men som rörenannan nämnds förvaltningsområde skall överiämnas lill ordföranden i dennanämnd. Någon ändring på denna punkt är inte avsedd. hela riket av kommunfullmäktige och landsting förrättas enligt I kap. 3Svallagen (1972:620) med ordinarie val till . Valdag ärtredje söndagen . Mandatperioden för kommunfullmäktige, ,kommunstyrelsen och förvaltningsutskottel börjar årel efler valet(8 och 33 SS KL, 9 och 44 SS LL). De specialreglerade nämndernas mandatperioderföljer vanligen beslämmelserna för kommunstyrelsen resp.förvaltningsutskottet. 1 fråga om de kommunallagsreglerade nämnderna harfullmäktige resp. frihet att besiämma bl. a. när mandatperiodenskall böria (45 S KL, 54 S LL). I böar kommunfullmäktigesmandatperiod enligt 8 S KLS valåret. Kommunstyrelsen ochborgarrådens mandatperiod böriar efter del alt de har utsetts (33 Soch 45 S 1 mom. KLS). För övriga nämnder i kommunen börjar mandatperioden iprincip den I januari året efler valet (51 S 1 mom. KLS). Enfråga som harett nära samband med den kommunala styrelseordningen är frågan hurvalet snabbare skall kunna slå igenom i fullmäktige och landsting. Det främstamotivet för ett snabbare valgenomslag är att den tillträdande majoritetenskall ges tiUfälle att påverka utformningen av budgeten för det nästkommandeåret. Därigenom skulle den tillträdande majoriteten, om valet har medfört altmajoriteisläget har kastats om, ges slörre möjligheter att påverkautvecklingen närmast efler valet. Det har ansetts rimligt fråndemokratisk synpunkt att den nya majoriteten skall tillträda i så god tid, attden kan påverka budgeten för . Demokratiutredningenframhålleratl det inte kan anses tillfredsställande all en politisk majoritetsom grundar sig på ett valutslag Prop.1975/76:187 278 kansitta kvar och fatta beslul som påverkar verksamheten ,Ulredningens gmndinställning till denna fråga är därför att man bör söka låtill slånd ett snabbare valgenomslag. Utredningenhar övervägt olika möjligheter när det gäller vilka kommunala organ som skullekunna omfattas av ett snabbare valgenomslag. Med hänsyn till partiernasnomineringsarbete är det enligt utredningen inte möjligt att låta allakommunala organ tillträda tidigare än f n. Utredningenföreslår att ett snabbare valgenomslag genomförs så att de nyvalda fullmäktigeresp. del nyvalda samlas efter del attvalresultatet har färdigräknals, dock senast den . Mandatperiodenföreslås formellt börja . Kommunstyrelsen, förvaltningsutskottetoch övriga nämnder avses liksom tillträda årel eftervalet. Beträffande föreslås inte någon ändring avmandatperioderna. Demokratiutredningenrekommenderar kommuner och landstingskommuner att skapa godaarbelsförutsättningar för minoriteten så alt den kan följa del löpandebudgetarbetet. Annars får en nytillträdande majoritet inte möjlighet, att påett ur demokratisk synvinkel tillfredsställande sätt påverka budgetarbetet.Dessutom föreslås bestämmelser som hindrar den gamla majoriteten från attbehandla budgeten, innan de nyvalda fullmäktige resp. det nyvalda landstingethar tillträtt. Förslagtill budget skall utarbetas av kommunstyrelsen före oktober månads utgång (54S KL). Bestämmelser saknas om när förvaltningsutskottets budgetförslag skallvara upprättat. Kommunfullmäktige skall enligt 13 S KL fastställa budgeten föreutgången av november månad. Om budgeten till följd av speciella omständigheterinte kan fastställas , får den i stället fastställas före decembermånads utgång under förutsättning att skallesatsen har fastlagts i november månad.För landstingskommunen skall budgeten fastställas (60 S LL).För gäller någol annorlunda regler. Kommunstyrelsensbudgetförslag skall föreligga före oktober månads utgång (58 S KLS).Kommunfullmäktige skall fastställa budgeten (14 S KLS). Föralt ett snabbare valgenomslag skall kunna genomföras föreslår utredningen attde budgetfrister som gäller för kommunerna skall göras tilllämpliga också pålandstingskommunerna. föreslår däremot inte någon ändringi fråga om budgetfristerna för . Ungefärhälften av remissinstanserna behandlar frågan om det snabbare valgenomslaget.En bred majoritet av dem, bl. a. två tredjedelar av kommunerna, någol fier änhälften av landstingskommunerna, fiertalet länsstyrelser. och , är i princip positiva till förslaget.De anser att det har stort värde från demokratisk synpunkt. Fleraremissinsianser framhåller att förslaget kan stimulera den kommunalpoliiiskavalrörelsen. Ett större intresse från allmänheten för kom- Prop.1975/76:187 279 munalvalenskapas om t. ex, alternativa budgetförslag presenteras i debatten. Samtidigtpåpekar emellertid många all förslaget också rymmer en rad praktiskasvårigheler som måste klariäggas, innan det kan genomföras. Något mindre än entredjedel av remissinstanserna avstyrker förslaget. Fleraremissinstanser anser alt ett snabbare valgenomslag som innebär att allakommunala organ tillträder är det enda godtagbara alternativet.Några uttrycker tveksamhet inför utredningens förslag att endast fullmäktigeoch skall omfattas av det snabbare valgenomslaget. Detta anses varaolämpligt särskilt vid starkare former av majoritelsmarkeringar. Dessaremissinstanser anser att förslaget inte kan vara någon tillfredsställandelösning mot bakgrund av det nödvändiga samspelet mellan å ena sidan beslutandeoch å andra sidan beredande och verkställande organ. Det räcker inte, anserflera remissinstanser, alt fullmäktige resp. lättar det formellabudgetbeslutet. Det krävs också att det slutliga beredningsarbetet görs av ennyvald kommunstyrelse resp. ett nyvalt förvaltningsutskott. Andra betonardessutom att kommunstyrelsens centrala roll bör medföra att den tillträdersamtidigt med kommunfullmäktige. Några remissinstanser tillstyrker förslagetmen menaratt ett snabbare valgenomslag begränsat till enbart fullmäktige ochlandsting knappast medför några väsentliga förändringar. Flertaletav de remissinstanser som avstyrker förslaget anser att tidsmarginalen är förkort för att ett förslag till budget som har utarbetats av den föregåendemajoriteten skall kunna omarbetas till en ny budget. Det ifrågasätts också vemsom skall svara för beredningen, när kommunstyrelsen och övriga nämnder tillhörden tidigare majoriteten. Redan nu kan de nya fullmäktige göra relativtomfattande omdispositioner i den budget som den avgående majoriteten harfastställt. Det kan ske genom tilläggsanslag när den nya mandatperioden harböriat, dvs. Flera av dessa remissinsianser påpekar ocksåatt en stor del av budgetförslaget redan är låst genom t. ex. del kommunalabostadsbyggnadsprogrammel och den kommunalekonomiska långtidsplaneringen. Omstora förändringar skall göras i det framlagda budgetförslaget, kan det blisvårt att hinna färdigställa budgeten . En slor del av deremissinstanser som är tveksamma till förslaget anför att frågan är ytterstkomplicerad och att den bör utredas ytteriigare, innan den nuvarande ordningenändras. Någraav remissinstanserna, bl.a. i , ifrågasätter hurdel går med det snabbare valgenomslaget, om valet blir överklagat och kanskeogUtigförklarat så att omval måste ske. påpekar risken för attomvalen kan leda lill ett majoritetsskifte. Någraav länsstyrelsema konstaterar alt erfarenheterna års val geranledning till viss tvekan från valteknisk synpunkt. Ett maskintekniskt syslemär mycket sårbart och för full driftsäkerhet krävs maskindubbleringar ochslörre personella resurser, framhäller länsstyrelserna. iStockholms län erinrar om att sammanräkningen i detta län är lika om- Prop.1975/76:187 280 fattandesom i fem normallän tillsammans och därför specielll tidsödande, Länsslyrelsenställersig tveksam till demokratiulredningens förslag och anför att förslagetinte tillräckligt beaktar vikten av ett säkert sammanräkningsresultat,framhåller vikten av att ett förenklat suppleantsystem införsså att det blir möjligt för länsstyrelserna att genomföra sammanräkningentillräckligt snabbt. Detta är enligt verkets mening väsentligt mot bakgrund avden ringa tid som står till buds. Denövervägande delen av de remissinstanser som tagit upp förslaget alt mandattidenskall börja och att fullmäktige och landsting skall samlas tillförsta sammanträde är tveksamma till om dessa bådatidpunkter verkligen kan hållas. Över huvud tagel uttrycks tveksamhet inför dentidspress som förslaget innebär. Flera kommuner anser att tidsgränserna börförskjutas , dvs. till den resp. så altpraktiska och administrativa problem inte skall behöva uppstå. Någraremissinstanser föreslåratt fullmäktiges försia sammanträde efter valet skallla kungöras senare än före sammanträdet. Etttiotal remissinstanser - bl. och länsstyrdsen iStockholms län - anser att mandattiden för kommunfullmäktige i Stockholmskommun bör vara densamma som för övriga fullmäktigeförsamlingar och landsting. Deremissinstanser som tar upp förslaget om samma budgetfrister i kommuner ochlandstingskommuner är positiva till förslaget. Demokratiutredningensförslag att den gamla majoriteten genom lagbestämmelser skall förhindras attbehandla budgeten, innan de nyvalda beslutande församlingarna har tillträtt,har behandlats av ett litet antal remissinstanser. De flesta konstaterar attförslaget utgör en förutsättning för att det snabbare valgenomslaget skallkunna genomföras. Alla som tar upp förslaget är positiva. Nästanalla remissinstanser som behandlat det snabbare valgenomslaget understrykerutredningens uppfattning om att goda förutsättningar måste skapas för minoritetenatt kunna följa budgetarbetet. Föregen del anserjag alt det är otillfredsställande att en politisk majoritet somgrundar sig på ett val som hölls får sitta kvar och påverkaverksamheten för året efter ett nytt val. Ett snabbare valgenomslag skullekunna vitalisera den politiska debatten i kommunerna och landstingskommunerna.Del skulle öka partiernas möjligheter alt inför medborgarna mer-kera sinahandlingslinjer i det program inför som budgeten ulgör. Omvalet leder till ett majoritetsskifte kan den nya majoriteten omedelbartpåbörja arbetet med att förverkliga sitt program. Enförulsällning för att ett snabbare valgenomslag som omfattar också nämndernaskall kunna genomföras äratt partiernas nomineringsarbete inför valet avledamöter och suppleanter i nämnderna inle försvåras. Av stor betydelse ärsjälvfallel också att den tillträdande majoriteten kan ta ansvar för delkommande årets budget. En ovillkoriig förutsättning är vidare att Prop.1975/76:187 281 sammanräkningenhar genomförts med den snabbhet som krävs. Huvuddelen av partiernasnomineringsarbete till nämnduppdragen sker, enligt de undersökningar somdemokratiutredningen har gjort, till början av decembermånad. En av fömtsättningama för partiernas nomineringsarbete är naturiigtvisatt man i stort känner till fördelningen av posterna mellan partierna, dvs,även fördelningen av de heltidsengagerade förtroendeuppdragen ochpresidieposterna, Efler val träffades överenskommelser om fördelningenav dessa poster endast i ett fåtal fall före oktober månads utgång, I fierafall skedde fördelningen av posterna först . Jag anser inte attpartiernas nomineringsarbete skall behöva forceras för att det skall varamöjligt att genomföra det snabbare valgenomslagel. Principiellt är delnaturiigtvis alt föredra att samtliga kommunala organ kan tillträda och börjaarbeta efter valet. Men en ordning som innebär att allakommunala organ skall tillträda tidigare än nu anserjag vara praktiskt omöjligatt genomföra. Det skulle innebära bl. a. att det från demokratisk synpunktvikliga nomineringsarbetet måste bedrivas så snabbt, att medlemmarnasinflytande i de lokala partiorganisationerna skulle inskränkas. Nomineringsarbeletresulterar ofta i samlade lösningar för samtliga nämnder. Det är därför svårtatt bryta ul t. ex. kommunstyrelsen eller förvaltningsutskottet och välja demtidigare än andra nämnder.