prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — SFSanser dock för sin del att modeUen med styrelse för alla slags ärenden skallförekomma där så är möjligt. Prop.1975: 9 230 Relativtfå remissinslanser kommenterar utredningens förslag om förvaltningsenheter ochförvaltningsnämnder. SÖ och TCO är emellertid starkt kritiska till denföreslagna ordningen med sådana enheter och TCO kan för sin del endastacceptera dem i ett övergångsskede. , å andra sidan, tillstyrker förslagetom en sammanhållen lokal högskoleorganisation endast under fömtsättning att enbetydande permanent delegering till förvaltningsenheter kommer till stånd. Någraremissinstanser hunidsakligen inom UKÄ-området tar upp frågan omförvaltningsnämndernas sammansättning. Teologiska, humanistiska ochmatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna i motsätter sig atthögskolestyrelsen skall besluta om nämndernas sammansättning och förordar attdenna fastställs centralt. finner att förvaltningsnämnderna kansammansättas efter i stort sett samma principer som konsistorierna underförsöksverksamheten med nya samarbetsformer. Ettflertal remissinstanser inom UKÄ-området liksom handelskamrarna i Slockholmoch förordar att, även om U 68:s förslag genomförs, begreppet universiteti enlighet med internationell praxis bevaras för enheter som bediriver bådeforskning/forskamtbildning och grandläggande högskoleutbildning. Planerings-och ledningsorganisationen på fakultets/sektionsnivå (motsv.) Denföreslagna åtskillnaden med särskilda planerings- och ledningsgrupper förgmndläggande utbildning resp. forskning/forskarutbildning på vad som motsvararfakultets/sektionsnivå tiUstyrks av bl.a. SÖ, UKÄ, statens råd för byggnadsforskning.SACO, TCO och SFS. Opinionen bland remissinstanserna inom UKÄ-området ärsplittrad. En åtskillnad avvisas av bl.a. konsistorierna i och vidtekniska högskolan i samt många fakulteter och utbildningsnämnder,framför allt i . TiUstyrker gör däremot bl.a. konsistoriet vid Chalmerstekniska högskola och konsistoriegruppen i samt ett flertal fakulteteroch utbildningsnämnder, siirskilt i och . Konsistoriet iLinköping finner att organisationen mellan styrelse- och institutionsnivåmåste bero på lokala förhåUanden och sådana som är specifika för olikafakultets- (jch utbildningsområden. Konsistoriet känner tveksamhet inför denföreslagna åtskUlnaden mellan forskning och gmndutbUdning men kan som provisoriumacceptera en ordning där ett organ har ansvaret för forskningen ochforskarutbildningen.och ett annat för gmndutbildningen. Konsistoriet viduniversiletet i förordar under den sammEinhåUande styrelsen enorganisaiion i vilken ansvaret för de båda verksamhetsgrenarna .hålls sammaninom Prop.1975: 9 231 basulbUdningsbaseradefakulteter (motsv. de nuvarande filosofiska fakulteterna). SAF/SI förordar isitt organisalionsförslag »sektorsnämnder», vUka skulle handha såvälgrundutbildningsfrågor som forsk-nings/forskamtbildningsfrågor, medansvarsområden i princip täckande en yrkesutbildningssektor. I fråga omgrundutbildningen vill organisationema därutöver ha rådgivande linjenämnder. Konsistorietoch vissa sektioner och utbildningsnämnder vid lekniska högskola samlTeknologorganisationen förordar alt i syfte att stärkaplaneringssambanden mellan de båda verksamhetsgrenarna de för forskning ochforskarutbildning ansvariga fakulteterna/ sektionerna skall åläggas atlutarbeta och till vederbörande för grundutbildning ansvariga organ överlämnasådana förslag i fråga om grundutbildningen som den vetenskapliga ulvecklingeninom resp. fakultets/ sektions ansvarsområde kan ge anledning till. De av U 68 föreslagnaprinciperna för utbUdnings- och linjenämndsorganisationen tUlstyrks av bl.a.UKÄ, konsistoriet vid , konsistoriegruppen i ,TCO och . UKÄ finner ell tillstyrkande vara enkonsekvens av stäUningslagandet tUl förmån för att grundutbildningen skallindelas efter yrkesutbildningsseklorer. Konsistoriet vid tekniska högskolagmndar silt tillstyrkande på egna positiva erfarenheler av konstruktionen.Också SÖ tillstyrker utredningens förslag men framhåller atl linjenämnder börinrättas endast då myckel starka skäl föreligger. Lärarhögskolorna i Falun.Kristianstad, , , , och stryker å sin sidaunder behovet av en stark linjeorganisation med »egen driftsfunktion». Nämndenför socionomulbildning ser inte den föreslagna lokala organisaiionen understyrelsenivå som nödvändig för alt nå de av U 68 angivna övergripande målen påsamma sätt som de föreslagna högskolestyrelserna. »Etl mer pragmatiskt synsättpå organisationsfrågorna framstår som elt effektivare medel alt nå de avseddamålen. En naturlig ulgångspunkt är då att bibehålla och utveckla de fungerandeenheter för yrkesinriktad högskoleutbildning som finns och att skapa gynnsammabetingelser för dessas verksamhet». Nämnden föreslår försöksverksamhet medyrkesinriktade »schools» vid någon samhällsveten-kaplig fakultet. Berördaorgan vid utbildningsenheterna i förordar att högskoleverksamheten iÖrebro blir föremål för en försöksverksamhet med okonventionellastudieorganisatoriska och administrativa lösningar mot bakgrund av bl.a. detfaktiskt existerande samarbetet mellan högskoleenheterna på orten och U 68:sförslag om en sammanhållen lokal högskoleorganisation. De föreslår attförsöksverksamheten startar vid ingången av /76 då nyagemensamma lokaler för enheterna tas i bmk. framhåUer att mangenom försök 1975: 9 232 meden »anglosaxisk school-modell» skulle få en möjlighet att bevarasocionomutbildningens särart och även få erfarenheler av hur de nyautbildningsnämnderna fungerar i driflplaneringen vid fast integreradeutbildningslinjer. alt enförsöksverksamhet av nämnda slag startas i . Deremissinslanser som avstyrker eller föreslår större modifieringar i U 68:sförslag till utbildnings- och linjenämndsorganisation är kritiska främst tiUorganisationens ändamålsenlighet för de filosofiska fakulteterna. SACOföreslår alt de av utredningen förordade ulbUdnings-och linjenämnderna inom de nuvarandefilosofiska fakulteternas område kompletteras med »ämnesnämnder», detla föratt ge även den UtbUdning som inte ingår i linjer en planeringsorganisalion ochför att underlätta en sammanhåUen planering för de enskilda instilulionema,vilkas företrädare inför utbildnings- och linjenämnder ämnesnämnderna avsesvara. godtar U 68 :s organisationsmodell endast under förutsättning av ensådan modifiering. SFSdelar för sin del U 68:s bedömning att utbildningslinjen skaU stå i cenlrum förplanerings- och ledningsorganisationen men förkastar sektorsindelningen somgmnd för denna. SFS vill i slället bygga upp utbildningsnämndsorganisationenmed utgångspunkt i de breda gmndkurser som enligt SFS:s mening bör finnas meragenerellt. Ikonsekvens med avstyrkanden av den föreslagna organisationen avhögskolestudierna och av en planerings- och ledningsmässig åtskillnad mellangmndutbildning och forskning/forskamlbUdning avstyrker en stor majoritet avremissinstanserna inom UKÄ-området. bl.a. samtliga fem universitetskonsistorier,de föreslagna principerna lill förmån för en nämndorganisation baserad påbasutbUdningssamband. Ett huvudskäl för denna ståndpunkt är svårigheterna fören institution att sortera under flera utbildnings/linjenämnder. Med enämnesorienterad nämndorganisation blir det enligt bercirda rerrussinstansernormalt alt hänföra en viss institutions utbUdning i dess helhet till en nämndsansvarsområde. Från vissa fakulteter och utbildningsnämnder påtalas också allen ordning med både utbildningsnämnd och linjenämnder innebär överorganisationoch att en begränsning lill etldera av de två slagen av nämnder bordeeftersträvas. i och dess utbildningsnämnd m.fl.finner att de föreslagna utbildningsnämnderna skulle få ett aUtför stortkompetensområde för att få erforderlig sakkunskap representerad. Följden däravskulle bU en så omfattande delegation alt det är tveksamt orn nämnderna kommeralt fylla någon självständig funktion. Deuppgifter som U 68 föreslår skall ankomma på de nya utbildningsnämnderna ochlinjenämnderna tillstyrks allmänl, i kräver dock att den nya organisationen inte görs sådanatt den initiativkraft och 1975: 9 233 detincitament tiU förnyelse av utbildningen som finns bland lärare och studenterpå institutionsnivå undertrycks. i anser attvissa nämnder inom varje region måste ha ett särskUt ansvar för dendecentraliserade utbildningsaktivileten inom regionen. Vadbeiräffar utbildnings- och linjenämndernas sammansättning lillslyrks U 68:sförslag i huvudsak av bl.a. UKÄ. SÖ,lärarhögskolorna i och , AMS, ,i , länsslyrelserna i och ,SAF/SI, LO, och . Principen om företrädare för yrkeslivet i utbUdnings-eller linjenämnd tillstyrks av flera universitets- och högskoleorgan, bl.a.konsistoriet i , alla furidiska fakulteter och derasutbildningsnämnder, matematisk-naturvetenskapliga fakulteten i vid högskolan i . Ettstort antal remissinstanser inom UKÄ-området, lärarhögskolorna i Slockholm ochKalmar, i , SIFU, länsslyrelsen i samt SFS,, och avstyrker representation föryrkeslivet i nämnderna. De som avstyrker förslaget i denna del förordar oftaatt de önskvärda kontakterna mellan utbUdningsplanering och yrkesliv skall ägamm inom ramen för särskilda beredande organ, linjeråd e.d. Konsistoriet i Uppsalaanser att kontakterna mellan universitet och yrkesliv redan är goda och anföratt kontakt förekommer också genom att olika representanter för universitetetär ledamöler av olika samhällsorgan såsom länsarbetsnämnden, kommunsnäringsråd m.m. »Universitets-anställda är ju dessutom såsom medborgare akiivai olika allmänna organ vilket likaledes medför ett ömsesidigt utbyte avsynpunkter och erfarenheter. Universiteten utgör inte sådana elfenbenstorn somutredarna tycks tro. I själva verket torde få yrken ha så breda kontaktytormed andra delar av samhället som universitetslärarens.» TCOsamt åtskilliga fakulteter och utbildningsnämnder förordar alt den tekniska ochadministrativa personalen skall vara representerad i utbildnings/linjenämnder.SACO anser sådan representation vara omotiverad. Relativtfå remissinstanser behandlar U 68:s förslag om utvidgning avfakulteter/sektioner till atl omfatta samtliga ordinarie universitetslektorer(motsv.). Nästan samlliga dessa tiUstyrker förslagel. Konsistoriet viduniversitetet i anser dock att fakulteterna endast bör bestå avpersoner som sysslar med forskning och forskarutbildning. Ledamotskapet bördärför, enligt konsistoriets mening, bygga på kompetens och icke påtjänsteställning. UKÄ,de flesta universitets- och högskoleorgan som yttrar sig i frågan, , TCOoch SFS ansluter sig till förslaget att det inom Prop.1975: 9 234 varjefakultet/sektion skall finnas en beslutande nämnd eller styrelse, bestående avföreträdare för de inom fakulteten/sektionen verksamma, i första hand lärareoch studeiande i forskamtbildning. framhåller alt de lärare sominstitutionellt handhar forskning och forskar-utbUdning bör vara i majoritet idetla organ. i samt humanistiska fakidteten ochdess utbildningsnämnd finner det inte nödvändigt att föreskriva ettobligatoriskt inrättande av en fakultetsnämnd/styrelse utan ansier dettillräckligt om vida delegerings-möjligheter ges. Samhällsvetenskapligafakulleten i och dess utbildningsnämnd förordar i stället tvåledningsorgan inom fakultet/ sektion, ett för forskning och ett förforskarutbildning. UKÄanför att, om lokala förhållanden motiverar en sådan förenkling iorganisationsstrakturen, exempelvis en linjenämnd och ett planerings- ochledningsorgan för forskning och forskarutbildning bör kunna utgöra en enhet. Konsistoriegruppeni vill inte ta ställning till frågan om inrättande av en tekniskfakultet vid därvarande högskola i avvaktan på alt NoTH slutfört sitt arbete0(;h bl.a. utvärderat nuvarande försöksverksamhet med en forskningsnämnd varsledamöter tUl hälften hämtats utanför högskolan. Flertaletremissinslanser ansluter sig till U 68:s förslag att de föreslagnaorganisationskommittéerna skall utarbeta förslag till lokal förvaltningsorganisation.Likaså delas allmänt utredningens uppfattning atl den lokala förvaltningen istor utsträckning bör byggas upp med utgångspunkt i varierande lokala behov ochfömlsättningar. Remissinstansernainom berörda utbildningsenheter tar i ringa utsträckning ställning lUl denlokala förvaltningsorganisationens utformning utan vill avvaktaorganisationskommittéernas arbete. De framför dock bl.a. krav på förbättringarav de administrativa resurserna så att institutioner och utbildningsnämnder gestUlfredsslällande möjligheter att fullgöra sina uppgifter i friiga om utbildningensplanering och genomförande. EnligtRRV:s och SACO.s mening bör fastare riktlinjer utarbetas för den lokalaorganisationen iinnan organisationskommittéerna påbörjar sitt arbete. I detfortsatta arbetet, framhåller RRV, bör organisationen samordnas så att skildaorgan för ledning och produktion inte uppkommer. Organisationen bör intesplittras genom att särskilda en-beter för olika funktioner uppkommer.Statskontoret biträder däremot i allt väsentligt U 68 :s förslag ornutvecklingen av den lokala förvaltningsorganisationen. UKÄanser det viktigt, något som också konsistorier, fakulteter och Prop.1975: 9 235 utbildningsnämnderstrukit under, att angivna decentraliseringssträ-vanden får i betydandeomfattning påverka utformningen av den framtida förvaltningsorganisationen.Redan på jämförelsevis kort sikt bör en decentralisering av beslutsfunktioneroch disposition av resurser för verksamhetens olika grenar få genomslag bl.a.med avseende på personalbehovet på central och lokal nivå. Statensnaturvetenskapliga forskningsråd och statens råd för alomforskning samtstyrelserna för och gymnastik- och idrottshögskolorna m.fl.understryker vikten av att uppgifterna rörande forskning/forskamtbildning ochgmndläggande utbUdning hålls samman i den lokala förvaltningen. De anser attkansUorganisationen huvudsakligen bör avspegla verksamheten vid deproducerande enhelema, institutionerna, där utbildning och forskning ärintegrerade. Närdet gäUer den kommunala högskoleutbildnigens organisaiion kan en viss spänningmellan olika principiella ståndpunkter konstaleras. A ena sidan hävdas sålundaatt den kommunala högskoleutbildningen i olika avseenden måste vara likvärdigmed den slalliga. Detla lalar för elt regelsystem och en organisation som sånära som möjUgt ansluler till de statliga högskolomas. Å andra sidan hävdas med utgångspunkt i U 68:s huvudmotiv för ett kommunalt huvudmannaskap:resurs-samordningen med gymnasiesköleutbUdning att regelsystemet så långtmöjligt måste vara detsamma för gymnasieskoledelen och för högskoledelen avverksainheten för att fördelama i resurshänseende verkligen skall kunnautnyttjas. 5Ö finner sistnämnda motiv tungt vägande och anser alt det endast imycket begränsad omfattning bör ges beslämmelser för den kommunalahögskoleutbildningen som avviker från gymnasieskolans regelsystem. ser det å sin sida som vikligt alt regleringen avhögskoleutbildningen bUr väsenligt mindre omfattande än regleringen avgymnasieskolan. som ifrågasätter med stöd av ettflertal underinstanser den föreslagna ordningen med linjenämnder även inomden kommunala högskoleorganisationen. Den anses här innebära enöverorganisation. anser att, innan linjenämndernasuppgifter närmare klarlagts och innan arbetsfördelningen meUan linjenämndernaoch utbildningsnämnd fastlagts, föratsättningar saknas för atlbedöma behovet av en eller flera linjenämnder. Landstingsförbundetavvisar med stöd av samlliga landsiing utom läns förslaget omombenämning av den landstingskommunala utbUdningsnämnden tiUutbildningsstyrelse. SÖpekar på de förvaltningsrättsliga problem som är förenade med 1975: 9 236 enordning där statliga utbUdningsnämnder handlägger vissa övergripande frågorrörande också utbildning inom resp. sektor. Den av U 68 härvidlagförordade ordningen avvisas av några landsting. Principerfor den centrala organisationen Huvuddelenav de remissinstanser som yttrar sig om den centrala organisationen tiUstyrkeratt planeringsuppgifter för huvuddelen av den statliga högskoleutbildningenanförtros elt nylt verk i enlighet med U 68:s förslag. Någrafakulteter/sektioner och utbildningsnämnder ifrågasätter dock i perspektivet avU 68:s uttalade decenlraliseringsslrävanden behovet av ett verk för den högreutbildningen och forskningen och anser att erforderlig samordning på riksplanetborde kunna fullgöras på departementsnivå. Närdet gäller ansvarsområdet för det nya verket har beträffande jordbraketshögskolor, statens brandskola, sjöbefälsskoloraa och olika UtbUdningar inomkulturområdet vissa remissynpunkter redovisats i det föregående. Nämnden försocionomutbildning har inget att erinra mot alt dess uppgifier och befogenheterförs över till det nya verket under fömtsättning att socionomulbildningensintressen tUlgodoses i rimlig utsträckning. Opinionen blandlärarutbildningsanstallerna är delad när det gäller överförande avgrundutbildningen av lärare från SÖ:s tiU det föreslagna UHÄ:s ansvarsområde.SÖ anser sig, med hänvisning till att SÖ förordar överväganden om elt verk förall offentlig utbUdning, inte nu kunna ta Ställning i frägan. Samlliga läramtbildningsanstaltersom i detta sammanhang berör ansvaret för fortbildningen av lärare anser detolyckligt att denna skuUe komma att handhas av en annan instans än den somsvarar för grundutbildningen. Ifråga om tiUsynsf unktioner na för den kommunala högskoleutbildning, som iregel är kopplad till gymnasieskoleutbildning, anser Svenska kommunförbundetdet vara följdriktigt att de alltjämt utövas av SÖ. Flera remissinstanser haremellertid en avvikande uppfattning. kan acceptera denföreslagna lösningen av verksfrågan endast övergångsvis. Också AMS ansei attsnarast möjligt en central myndighet bör skapas för all högskoleutbildning.Den föreslagna uppdelningen mellan SÖ och UHÄ ifrågasätts; vidare av samt ett antal länsslyrelser, landsting och kommuner, vilkaalla förordar ett verk för såväl statlig som högskoleutbildning.Denna uppfattning delas av TCO, som anför att två centrala verk ökar riskernaför att den splittring, som blir en oundviklig följd av den föga enhetligalokala organisationen, förstärks. Strävanden att bryta ner konstlade gränsercK:h skUlnader i värderingar, som finns 1975: 9 237 mellanolika slag av högskoleutbildning, kan vidare enUgt TCO bU resultatlösa med enuppdelning på verksnivå. Flera remissinstanserfinner starka skäl tala för att man skall driva samordningen på verksnivå ännulängre. SÖ anser, som nämnts, fördelarna med att ha elt endautbildningsverk vara så stora att en sådan ordning bör prövas närmare, bl.a.mot bakgmnd av aktuella decentraliseringssträvanden inom både skol- ochhögskoleområdena. Liknande synpunkter framförs av bl.a. lärarhögskolorna iGöieborg och , länsstyrelserna och landslingen i län samt . SAFISI förordar också en ordning med ettenda utbUdningsverk. Benämningenuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) ifrågasätts av UKÄ, flera fakulteteroch utbildningsnämnder samt , , TCO och SSEF.Konsistoriet vid tekniska högskolan i anser benämningenhögskoleverket vara hänsynsfullare mot dem som anser att begreppet universitetbör få behåUa sin vedertagna mening. Också de flesta andra nyssnämndaremissinstanser förordar benämningen eller liknande. Få remissinstanser berördet nya verkets uppgifter mer konkret. U 68:s förslag beträffande lokal- ochutmstningsfrågornas och studie-medelsfrågomas handhavande på central nivåtUlstyrks i regel. Statskontoret förordar emeUertid att LUP-nämnden ochLUP-kommittéerna i stort behålls oförändrade i avvaktan på en samlad översynoch utvärdering av LUP-kommittéemas hittillsvarande verksamhet. RRV är av enliknande uppfattning. tUlstyrker att LUP-organisationeninordnas i den nya högskoleorganisationen men anser att rollfördelningen mellanhögskolemyndighelema och bör renodlas så attbyggnadsstyrelsen utarbetar lokalprogram på grundval avverksamhetsbeskrivningar lämnade av högskolemyndigheterna. anser att de frågor som handläggs inom nämnden förundervisningssjukhusens utbyggnad (NUU) bör överföras tiU UHÄ. SÖ finner det nödvändigtatt SÖ får ett reellt inflytande vid utarbetande av utbildningsplan för linjesom avser utbildning av lärare men yrkar inle att samråd skall regleras iförfattning. anser att utbildningsplaner inom vårdområdet börfastställas i samråd med . AMS anser att principiella riktlinjerför studie- och yrkesvägledningsorganisationen bör upprättas centralt. RRVbetonar vikten av alt möjligheler skapas för en utvärdering av den reformeradehögskolan. RRV anser att huvudansvaret för utvärderingen bör ankomma på detcentrala verket. Att det nya verket skaUledas av en lekmannastyrelse bestående av företrädare för bl.a. arbetsgivar-och arbetstagarintressen tiUstyrks eUer möter ingen erinran. Enligt TCO.suppfattning bör arbetstagarintresse- 1975: 9 238 navara företrädda i dels genom representanter för allmänintressena,dels genom repnjsentanter för de inom verkets ansvarsområde anställda. SSEFvill ge de inom högskolorna verksamma majoriteten i verksstyrelsen. Deremissinstanser som uttalar sig i frågan anser genomgående att det bör finnasen permanent beredningsorganisation på central nivå. Starka skäl föreliggerenligt UKÄ.s mening för en utformning av planeringsarbetet inom UHÄ så attantalet beredande organ väsentligt minskas i förhållande tUl U 68:8 förslag ochatt planeringsfrågor rörande gmndutbildning och forskning/forskamtbildningbereds gemensamt. Det är emellertid enligt UKÄ inte möjligt att utforma beredningsorganisationeni det nya centrala verket genom att lägga de föreslagnautbildningsberedningarnas uppgifter på de nuvarande fakultetsberedningama, omman på ett adekvat sätt önskar stödja planeringen av UlbUdningen i sektorer. Istället föreslår UKÄ att s.k. planeringsberedningar inrättas, som för dengmndläggande ulbUdningen möter behoven av planering avseendeyrkesutbildningssektorema som de svarar för all forskning i den nyahögskolan. Däratöver föratsätter UKÄ i anslutning till U 68:s förslag atten beredning för vissa basresurser inrättas. UKÄ sammanfattar sitt förslag tillberedningar och ansvarsområden för dessa enligt följande sammanställning. Ansvarsområdeför beredning Sektor (motsv.) utbildningoch forskning på det teknisk yrkesutbildningssektor, naturvetenskapliga och tekniska teknisk och matemalisk-naturve- området tenskaplig fakultet UtbUdningoch forskning på hälso- vårdyrkesutbildningsseklorn, me- och sjukvårdsområdet dicinsk, odontologisk och farma- utbildningoch forskning på det social, administrativ och ekono- sociala och administrativa områ- misk yrkesutbildningssektor, juri- det disk och samhällsvetenskapUg fa- UtbUdningpå undervisningsomrä- utbildningssektorn för undervis- det samt forskning och utveck- ningsyrken, forskning och utveck lingsarbete rörande högskoleut- lingsarbete kring ulbildningsfunk- bildningen tionen 1975: 9 239 utbildningoch forskning på kul- utbildningssektom för kultur- och tur- och informationsområdet informationsyrken, humanistisk basresurser (såvitt gäller lokal-, samtliga sektorer och fakulteter SÖ,som i yttrande över huvudbetänkandet tiUstyrkt U 68:s förslag tar, efter att hatagit del av UKÄ:s förslag, i sitt yttrande över för-valtningsbetänkandet inleslällning tiU beredningsorganisationens utformning. ansluter sig i siltyttrande över förvaltningsbetänkandet tiU UKÄ:s förslag efter att i sittyttrande över huvudbelänkandel ha accepterat utredningens förslag lillberedningsorganisation. Det stora flertalet remissinstanser i övrigt, bl.a.statskontoret, RRV, forskningsråden och SAFISI, förordar också en förforskning/forskamtbildning och gmndläggande utbildning sammanhållenberedningsorganisation. Det övervägande antalet remissinstanser inomUKÄ-området förordar i sina yitranden över huvudbetänkandet atl nuvarandeberedningsorganisation bibehålls, men flera av dessa har senare anslutit sigtill UKÄ:s förslag. Nämndenför socionomulbildning och TCO tiUstyrker däremot U 68:s förslag tillutformning av beredningsorganisationen.