prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till de långa leveranstider som normaltgäller vid anskaffning av dalamaskinulmstning anser statskontoret vidare alldet behövs ell bemyndigande, ulöver av åren 19701974 lämnadebemyndiganden på sammanlagt 360 milj. kr., att beställa datamaskinutruslninglill elt värde av sammanlagt 150 milj. kr. Beställningen av utrustning somskall inslaUeras under budgelårel 1976/77 behöver i flertalet fall göras /76. förutsätter dock alt den beställningsram somdisponeras under /76 ökas med 25 milj. kr. Statskontoret har isärskild framställning hemställt om alt medgivande till dennaökning av beslällningsramen inhämtas i proposition om tilläggsbudget I tillslatsbudgeten för /76. För utrustning som beräknas bli levereradfrämsl under budgelåren 1977/78 och 1978/79 bör medgivande inhämtasför beställningar till ell värde av 125 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga9 156 de om25 milj. kr. och tidigare lämnade bemyndiganden. Ifrågavarande leveranserutgörs av utrustning för bl. a. , centralnämnden förfastighetsdata, , statens vägverk, datamaskincentralenför administrativ dalabehandling, , universitet och högskolorsamt arbetsmarknadsverket. Stalskontoret har på grundval av bl. a. uppgifter frånmyndigheterna beräknat atl datamaskinutruslning kommer alt anskaffas för 127mUj. under näsla budgetår. Medelsbehovet avser anskaffning av utmstningför bl. a. polisväsendet, den allmänna försäkringen, bil- ochkör-kortsregistrel, , datamaskincentralen för administrativdatabehandling, det nya systemet för ADB inom folkbokföring och beskattning,universitet och högskolor samt arbetsmarknadsverkets platslisteframslällning.I huvudsak gäller det anskaffningsbehov till vilka redan har tagitprincipiell ställning genom exempelvis beslut om uppbyggnad av ett visstADB-system eller beslut om sådana reformer som är styrande för behovet avdatamaskinutruslning. Regeringen har till del redan bemyndigat statskontoretatt anskaffa denna ulrusining. har redan innevarande budgeiår medgivit atldalamaskinutrustning beställs utöver tidigare medgivet belopp liU en koslnadav högst 25 milj. kr. 1975/76: 25, FiU 1975/76: 13, rskr 1975/76: 92). Stalskontoret har härutöver beräknat behovel avbeställningsbemyndigande lill totalt 125 milj. kr. för anskaffningar som avseslevereras främst under budgetåren 1977/78 och 1978/79. Jag beräknar medelsbehovet för näsla budgetår underanslagel tUl 115 milj. kr. bemyndigande bör därutöver inhämtas attbeställa datamaskinutruslning lill ett värde av 125 milj. kr. utöver tidigarelämnade bemyndiganden. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att datamaskinutruslningbeställs ulöver tidigare medgivet belopp tiU en kostnad av högst , 2. lUl Statens datamaskinfond:Anskaffning av datamaskiner för /77 anvisa ettinvesteringsanslag av . 1975/76:100 Bilaga 9 157 A. Finansdepartementetm. 9 23 533 000 10 Gemensamma ändamål fördepartementen 45 290 000 11 Ekonomiska attachéer 1 298 000 11 Kommittéer m. m. 12 Extra utgifter 675 000 B. Allmännacentrala ämbetsverk m. m. 13 Kammarkollegiet 11082 000 16 Statistik, register och prognoser 158 611 000 37 Folk- och bostadsräkning 1975 26 367 000 38 5 334 000 39 Statskontoret 40 000 000 43 Datamaskincentralen föradministrativ databehandli 1 000 44 Viss rationaliserings-och utvecklingsverksamhet 4 000 000 45 38 500 000 49 1 000 55 Utredningar rörande byggnadsföretagm. 56 Inredning av byggnader för statligförvaltning 22 000 000 64 2 053 000 65 Förvaltningskostnader 2 032 000 67 Tidningsutgivning I 241000 68 15 610 000 70 30 939 000 72 Statens personalbostadsdelegation 656 000 73 6 391 000 74 23 675 000 78 Förvaltningskostnader 383 735 000 86 Anskaffningav viss materiel 1 282 000 88 Förvaltningskostnader 4 801 000 89 Uppdragsverksamhet 1 000 89 Utrustning 500 000 90 136 845 000 101 Det nya.ADB-systemel för folkbokföring och beskattning, m.m. 110 Avsättning till banklillsynens fond 3 100 000 112 Avsättning tiU fondtUlsynens fond 600 000 112 Avsättning till jordbrukskassetillsynens fond 650 000 112 Avsättning till sparbankstillsynensfond 3 200 000 113 Revision av sparbankernasförvaltning 1050 000 113 Avsättning tillförsäkringsinspektionens fond 4 458 000 114 Stämpelomkostnader 2 251000 115 Kostnader för äriig taxering m. m. 116 Ersättning till postverket m.fl.för bestyret med skatteupp- 117 Kilometerbeskattning 1927 000 Prop.1975/76:100 Bilaga 9 158 Bidrag och ersättningar till kommunerna 120 Ersättning tUl för mistad tolag 1 355 000 120 Skatteutiämningsbidrag till kommunerna m. m. 2 870 000 000 123 Skatteborlfallsbidragtill kommuner m. fl. 124 Särskiltbidrag till kommunerna 122 000 000 125 Extra bidrag till kommuner ochlandstingskommuner 600 000 000 125 Kompensationtill kommuner m. 1974 ärs skaltereform *750 000 000 5 293 355 000 126 ErsättningtiU statens allmänna fastighetsfond: Slottsbyggna- dernasdelfond 7 589 000 126 Bidrag tiU vissa internationellabyråer och organisationer m.m. 2 205 000 127 m. m. 127 Bidrag tiU Föreningen *35 000 128 Bidrag till vissa handikappadeägare av motorfordon 5 125 000 128 Bidrag till Institutet förstorhushållens rationalisering 470 000 129 Produktionsbidrag för dagstidningar *97 000 000 129Samdistributionsrabatt för dagstidningar *25 000 000 129 Viss informationsverksamhet 11200000 131 Vinstutiottningi lönsparandet m. m. 132 Upplysning om alkohol- ochnarkotikaproblemen *2 500 000 132 Bidrag tillvissa investeringar 1 000 133 Avlöningar till personal påindragningsstat m. m. 133 Viss utbildningsverksamhet 2 400 000 134 Lönekostnader vid viss omskolningoch omplacering 17 400 000 136 Statiig företagshälsovård 1000 136 Kostnader för vissa nämnder m. m. 137 Viss förslagsverksamhet m. m. 142 000 137 Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. 139 Förberedelserför omlokalisering av statlig verksamhet 14 200 000 Summaför driftbudgeten 7 013 878 000 140 Byggnadsarbetenför statlig förvaltning 285 000 000 150 Inköp av fastigheter m. m. 151 Vissa byggnadsarbeten vidtullverket 200 000 340 200 000 V. Fonden för låneunderstöd 153 Lån för inrättande av alkoholfria restauranger *1 000 153 Pressens lånefond *1 000 Vn.Fonden för förlag till statsverket 153 Vissaprojekteringskostnader 20 000 OOC 154 Statensdatamaskinfond: Anskaffning av datamaskiner 115 000 000 Summaför kapitalbudgelen 475 202 000 Totaltför 7 489080 000 TRYCKERI 1975 7S0SO» Bilaga 10 till budgetpropositionen 1976 Prop. Till hör skolväsendet, denhögre utbildningen och forskningen, vuxenutbUdningen, lärarutbildningen, detsludiesociala stödet, kulturverksamheten, internationellt kulturellt utbyte,radio- och televisionsfrågorna samt kyrkoärendena. Vid riksmöle fattades beslut om en reformeringav högskoleutbildningen samt om vuxensludieslöd och uppsökande verksamhet påarbetsplatser. Med dessa reformer fullföljs den strävan att demokratiserautbildningen som inleddes med reformerna i fråga om grundskola,gymnasieskola och vuxenutbildning. Syftet med de senaste reformerna är inleminsl atl undanröja ekonomiska, sociala och geografiska faktorer som ulgörhinder för individernas möjligheter att få utbildning. I detta syfle vidgastillträdet tUl högre utbUdning. Åtgärder vidtas för atl förnya utbildningensinnehåll och organisation i syfte att lillgodose nya grupper och nya behov.Samtidigt förändras utbUdningens lokalisering och distribution. Genom destudiesociala reformerna förbättras de vuxnas ekonomiska villkor vid hel- ochdellidssludier och genom uppsökande verksamhet har etl instrument kommit lillför alt nå dem som haft de största svårigheterna att la del avvuxenutbildningen. Dessa förändringar stöder aktivt de organisatoriskaförändringar som tidigare skett inom vuxenutbildningen. Samlidigl kan de nämndareformerna ses som de försia stegen i utvecklingen av en ny modell förutbildningsplanering, återkommande utbildning. En utveckling har under de senasie åren skell mot utbildningsvalsom gynnar en växling mellan studier och yrkesarbete. I gymnasieskolan visaralltfler elever intresse för utpräglat yrkesförberedande ulbildning. Av deteoretiska linjernas elever ser många det naturligt alt tidigt ägna sig åtyrkesarbete. Andelen äldre studerande med yrkeserfarenhet växer inomhögskoleutbildningen. I proposition 1975: 9 om reformering avhögskoleutbildningen utvecklades principerna för återkommande ulbildning. Därbetonades att denna inle avses vara ett fast möns-ler för alla former avstudier. Målet bör vara att utforma villkoren för och organisationenav utbildningen efler så alt de studerande stimuleras att väljamellan arbete, utbUdning och annan verksamhet och delta på ett sådant sätt altinle bara de ulbildningsmäs- 1 1975/76. 1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 10 2 sigt redan gynnade utnyttjar dessamöjligheter. UtbUdningsutskotlet slog i belänkandet 1975: 17 fasl alt denfortsatta planeringen av utbildningssystemet skall ulgå från återkommandeutbildning som vanlig modell för individernas utbildningsplanering. De förslag som föreläggs vid 1975/76års riksmöle präglas i slor ulslräckning av slrävan efler all åstadkomma ökademöjligheter till återkommande utbildning. En grundläggande prioriteringfinns i förslagen. De mest kostnadskrävande delarna av förslagen gäller demsom har de största behoven och de största sociala och psykologiska hindren altövervinna. föreslås eller förbereds förändringar i bl. a. studieorganisationen i avsikt all stimulera dem sombefinner sig i ungdomsutbildningen till återkommande ulbildning. I läggsgrunden lill attityder lUl arbetsliv och fortsalta studier. En särskildproposition avses bli framlagd för på grundval av förslagen (SOU 1974: 53) från utredningen om skolans inre arbete() och (SOU 1974: 42) barnstugeutredning i den del som rör allmänfritidsverksamhet. Elt genomgående drag i förslagen till förändringar ärskolans vidgade sociala ansvarstagande för eleverna. Däri ligger också atteleverna skall få en fastare kontakt med det samhälle där skolan verkar och meddess arbetsliv, fritidsverksamhet saml med organisationer och folkrörelser påorten. har föreslagit ålgärder för alt bättre anpassa skolan till elevermed olika slags svårigheler. Förslagen kanses som ålgärder för all förverkliga lidigare skolreformer. Förslagen tillförändringar i gymnasieskolan är i budgetpropositionen i huvudsak inriktade påen fortsatt ulbyggnad av antalet utbildningsplatser, främst i mer utpräglatyrkesinriktad ulbildning. Av betydelse för ulveckling mot återkommandeutbildning är de förslag (Ds U 1975: 18) som en arbetsgrupp inom departementetlämnat angående vissa ålgärder för dem som lämnar skolan ulan atl ha fått engrundläggande yrkesutbildning och som mötersvårigheter alt få en fast förankring på arbetsmarknaden. a.föreslås kortare specialkurser som kan inordnas i etl varvat utbildningssystemoch möjligheter lill deltidsutbildning. Liknande frågor behandlas isysselsältningsutredningens belänkande (SOU1975: 90) Arbete åt alla. En mer omfatlande förändring av gymnasieskolansstudieorganisation i syfte att anpassa den till återkommande UlbUdning förbereds av (). Genom en cenlraloch sex regionala organisationskommittéer förbereds nu genomförande avreformeringen av högskoleutbildningen. Kommittéerna har bl. a. i uppgift attföreslå sådana åtgärder som kan stödja växling mellan arbetsliv samt studieroch samspel mellan högskolan och arbetslivet. Del gäller bl. a. den merdetaljerade ulformningen av behörighets- och urvalsregler, fördelningen avutbildningsresurser mellan linjer och enstaka kurser och sammansättningenav 1975/76:100 Bilaga 10 3 olika organ ihögskoleorganisationen. Etl sludieorganisaloriskt förberedelsearbete sker bl.a. inom universiletskanslersämbelet (UKÄ) och vid olika läroanstalter. a. bearbetas nu förslag tiU studieorganisationför jurist- och socionomutbildningarna samt vissa värdutbildningar medsikte på återkommande ulbUdning. Förslagtill förändring av journalistutbildningenoch vissa vårdutbildningar bereds f. n. inom . De ekonomiskt tyngstaförändringarna genomförs för alt stödja dem somsöker sig lUl olika slag av vuxenutbildning. Det särskilda vuxensludiestödelbyggs ut ytterligare. De tim- och dagstudiestöd som införts för kortare studieri studiecirkel och vid folkhögskola ökar också. Det gäller även den uppsökande verksamheien på arbetsplatser och i bostadsområden.Dessa åtgärder avser i främsta rummet all söka få med korttidsutbildadevuxna i studieverksamheten. Kravet på rättvis fördelning av resurser mellangenerationer motiverar att förhåUandevis slörre insatser görs för utbildning avvuxna. Vid sidan avhuvudtemat återkommande utbUdning behandlas elt annat genomgående tema i de olika delavsnitlen, det vikande intresset förnaturvetenskapliga och tekniska studier. har antaletstuderande på gymnasieskolans naturvetenskapliga linje minskat fortlöpande.Den fyraåriga tekniska linjen har i stort sett hävdat sig väl. Ihögskoleutbildningen har antalet förslagångsinskrivna vid malematisk-naturvelenskapligfakultet minskat. Vid teknisk fakultet har antalet varit i stort settoförändrat trots att antalet nybörjarplatser ökats. Tillströmningen lill grundläggande högskoleutbUdninginom dessa båda områden sammantagna kan emellertid komma att minskaytterligare mot slutet av 1970-lalel, dånedgången av antalet studerande i gymnasieskolans naturvetenskapliga linjeslår igenom på högskolenivå. Orsakerna tilldenna utveckling är flera. Den förändrade arbetsmarknadssituationen vid 1960-lalels mitt och konjunkturnedgången vid 1970-taletsbörjan har säkert medverkat. Uppfattningen alt det tekniska kunnandet inleutnyttjas för all lösa flera av de stora samhällsproblemen uppges ibland spelaen viklig roll. Pedagogiska och melodiska problem i skolans undervisning har medverkat tUl alt undervisningen ansetts varasvår. Detla kan också ha påverkat viljan alt studera vidare inom detlek-niskt-nalurvetenskapliga området negativt. Flickorna har i otillräcklig grad kunnal engageras för detta slags studier.TUlströmningen av äldre studerande är betydligt lägre än i annan högreutbildning. 1 delavsnittenoch i kommande särskilda propositioner föreslås åtgärder som på både kort ochlång sikt avser att förbättra situationen. De berörinnehåll och metod i läroplansarbete, studie- ocn yrkesorientering, lärarutbildning,möjligheter tUl behörighelskompletlering och högskolans utbUdningsulbud. Vikande intresse förnaturvetenskapliga och tekniska studier har visat 1975/76:100 Bilaga10 4 sigockså i andra västeuropeiska länder. På svenskt initiativ pågår inom ramen förEuroparådet ett utredningsarbete i dessa frågor, vars resultat beräknas kunnapresenteras . fattade beslut ombetydande kulturpolitiska reformer. Målen preciserades för de statiigainsatserna på kulturområdet. Nya statsbidrag infördes för all stimulerakulturaktiviteter i folkrörelserna och få lUl slånd en breddning avkulturinstitutionernas verksamhet lill nya grupper och nya delar av landet. Enupprustning av kulturminnesvården och de statsstödda museerna påbörjades. Nyainsalser gjordes för folkbibhoteken och på fUmområdet. Ett statiigtUtleralurslöd infördes. Det kulturpoliliska reformarbetet fortsäller genomförslag till /riksmöle. En proposition kommer attläggas fram med förslag lill förbättringar av kulturarbetares ekonomiskavillkor och förstärkning av resurserna för utställnings- ochkonslbildningsverk-samheten. Med denna avslutande etapp av det treårigareformarbetet har ställning tagils till reformförslag som omspänt i stort setthela kulturområdet och en grund lagls för en kulturpolitik som bidrar tilljämlikhetssträvandena och medverkar till att skapa en bätlre samhälls-miljö. De förslag till nya insalser på kulturområdet som läggsfram i denna budgetproposition innebär en uppföljning av sådana inilialiv somtagits av den treåriga reformperioden. Resurserna för kulturverksamhet inom folkrörelsernaförstärks genom alt bidraget till kulturprogram i föreningslivet ökar med 3,1milj. till 12,1 milj. kr. Statsbidraget tUl regionala teater- ochmusikinstitutioner ökar med . Statiigt slöd ges därmed lill 14regionala teatrar och 10 regionala musikinslitutioner. Dessutom beräknas en nyregional ensemble starta i under huvudmannaskap. Även insatserna för kulturminnesvården och museernaförstärks. Den organisatoriska upprustning av och statenshistoriska museer som påbörjades under /76 fullbordas genomden personalförstärkning m. m. som föreslås för myndigheten tUl en koslnadav 2,3 mUj. Från blir länsslyrelserna regional myndighetfor den statiiga kulturminnesvården. I samband härmed förstärkslänsslyrelserna med handläggare för kulturminnesvårds-ärenden. De statsstödda museerna får ökade resurser. Specielltgäller delta museet, och livrustkammarensom skall flytla in i nya lokaler. Även arkiven förstärks med elt anlal nyatjänster. I budgetpropositionen föreslås riktlinjer för den fortsalla ulveck- 1975/76:100 Bilaga 10 5 lingen av den konstnärligautbildningen för bild- och formområdet. Enligtdessa skall även fortsättningsvis ha tUl uppgift alt förberedaför yrkesverksamhet som fritt verkande bildkonstnär. Också böri stort sett behåUa sitt nuvarande utbildningsprogram men skolans organisationförändras för att utbildningen bätlre skallkunna motsvara yrkeslivets krav. De försök med nya organisalions-ochundervisningsformer som pågår vid får ökade resurser. Delsamma gäUer det praktiska reformarbetesom organisations-kommittéen förhögre musikutbildning, OMUS, bedriver vid musikhögskolorna. Musiklärarulbildningen byggs ut genomatt ulbUdning i musik och annal ämne startas i anslutning lill Framnäsfolkhögskola i . Det statiiga stödet lill ungdomsorganisationernaföreslås öka med sammanlagt 8,4 milj. kr. Från övertarstatens ungdomsråd från SÖ uppgiften att fördela statsbidragen tillungdomsorganisationernas centrala och lokala verksamhet. Rådet får en cenlralroll när det gäller atl utveckla samarbetet mellan ungdomsorganisationerna,skolan och kommunernas fritidsverksamhet. Anslaget lillgrundskolan beräknas näsla budgeiår öka med 1 522 milj. kr. lill 6 334 milj. kr. En fortsatt ökning av medlen lUlpersonell assistans åt handikappade elever föreslås. Vidare föreslås altanslaget för särskilda åtgärder på skolområdet ökas med 11 milj. kr. Deltaanslag kommer därmed att uppgå till 50 milj. kr. med deökade resursema för personell assistans ål handikappade elever i föreslås en rad nya tjänster inom specialskolan. Anlalet inlagningsplalser inom gymnasieskolankommer under nästa budgeiår alt öka någol. En viss fortsatt förskjutningmot mer utpräglat yrkesinriktade linjerföreslås. Även inom gymnasieskolan föreslås ylterligare stödåtgärder för handikappade elever. Denkraftiga ulbyggnaden av samhällets barnomsorg som staten och kommunernakommil överens om medför elt behov avkraftigt utökad utbildning av personal. Förslag kommer atl läggas framom en väsentiigt utökad bamskölarulbildning i gymnasieskolan. Anslaget tillgymnasieskolan beräknas öka med 305 milj. kr. till 1 875 milj. kr. Ytterligare insatser föreslås på gymnasieskolangenom att anslaget lill ulrusining föreslås öka med 6,9 milj. kr. till50 milj. kr. Härigenom blir det möjligt atl bl. a. anpassa vissautrustningslistor inom den mer utpräglat yrkesinriktade utbildningen tUl denaktuella kostnadsnivån. Ökningen medgerockså en förhöjd bidragsandel till första uppsättningen av materiel försärskilt kostnadskrävande uppsättningar. Ramen för investering i skolbyggnader föreslås öka från 475 till 600 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga 10 6 På grundval av SIA:s och 1968 årsbarnstugeutrednings betänkanden kommer förslag atl läggas fram förriksdagen under innevarande . Förslagen avser främst det ime arbetet iskolan och frilidsinsalser för barn och ungdom. En särskildproposition avses bli framlagd under innevarande med förslag omytterligare insalser för invandrarbarnens språkträning. beslöt vid riksmöle alt minskaklass- och ämnes-lärarutbildningen med hänsyn tiU det minskaderekryteringsbehovet. Dimensioneringen och lokaliseringen av klass- ochämneslärarutbildningen har under årelutretts av en särskUd arbetsgrupp inom regeringskansliet.Lärarutbildningen avses bli behandlad i en särskUd proposition till riksdagenvid 1975/. I denna kommer även förslagläggas fram om en väsentlig utbyggnad av intagningen till fritidspedagog-och förskoUärarutbildningarna. Denna ökning beräknas överstiga den minskning av klass- ochämneslärarutbildningarna som faltal beslut om vid 1975 årsmöte. fattade beslut omreformering av högskoleutbildningen (prop. 1975: 9, UbU 1975: 17, rskr 1975:179). Genomförandet av reformen börjar . Det förberedsav en central och sex regionala organisationskommittéer. Det nya cenlralaämbetsverket för högskolan, universitets- och högskoleämbetet, föreslås börjasin verksamhet . Verket skall ha etl övergripande planeringsansvar för all grundläggandehögskoleutbUdning. För slöd- och innovationsålgärder inom dengrundläggande högskoleutbildningen föreslås sammanlagt 5,47 milj. kr. Ulbyggnaden av dentekniska utbildningen vid högskolan i samtav utbildnings- och forskningsorganisationen för medicin och för odontologii fortsätter. En reformerad hälsovårdsinspektörsutbildning föreslåsstarta i . Kvalitativaförstärkningar av den grundläggande tekniska utbildningen föreslås. För åtgärder förökad internationalisering av högskoleutbildningen föreslås 2 milj. kr. I en särskild proposition kommer förslagen frånforskarutbildningsutredningen (Ds U 1975: 11) om utbildningsbidrag förforskarstuderande alt behandlas. Anslagen lillforskningsråden föreslås öka med sammanlagt 28 milj. kr. Den fastaforskningsorganisationen vid universitet och högskolor föreslås bli utbyggd med bl. 21 tjänster som professor ochbiträdande professor. Prop.1975/76:100 Bilaga 10 7 I denna budgetproposition föreslås uppföljning avinitiativ som togs genom vuxenutbildningsproposition (prop. 1975: 23).Således föreslås ökade resurser för uppsökande verksamhet m. m. och en utbyggnadav de olika nya former av vuxensludieslöd som införts innevarande budgetår.Utbyggnaden finansieras genom iniäkter från vuxenutbildningsavgiften. VuxenutbUdningen, som har en betydande omfattning, harfortsalt alt öka under /75 främst inom folkbUdningen. Antalet studietimmar i allmänna studiecirklar ökadeunder 1974/75 jämfört med närmast föregående år. Ökningen torde främslbero på de reformer inom kulturområdet och arbetslivet som genomförts undersenare år. Antalet cirklar inom energiområdet var också stort. Även vidfolkhögskolorna har antalet studerande ökat och inom den kommunalavuxenutbildningen har en mindre återhämtning ägt rum efter de senaste årensminskning av elevantalet. Under hösien 1975 har en utredning om vissafolkbildningsfrågor m. m. tillkallats för att bl. a. göra en översyn avstatsbidragsbestämmelserna för studiecirkelverksamheten och granskagränsdragningen mellan olika former av vuxenutbildning. I avvaktan på förslag från folkhögskoleutredningenföreslås bl. a. ytterligare resurser för undervisningen av handikappade elevervid folkhögskolorna. Anslagel till löntagarorganisationernas centralakursverksamhet föreslås höjt med närmare 6 milj. kr. Förslaget innefallar enavsevärd förbättring av bidragsvillkoren. Undervisningen för invandrare i svenska språket m. m.föreslås få ökade resurser i form av . Uppsökande verksamhet på arbetsplatser och ibostadsområden är en viktig metod för att rekrytera studerande tillvuxenutbildning. Denna verksamhet föreslås därför få ökade resurser.TRU-kommittén har avlämnat betänkandet (SOU 1975: 28) Programför ljud och bild i utbildningen. Kommitténs förslag avses bli behandlade i ensärskild proposition. beslutade om nya sludiesocialastödformer för vuxenstuderande i form av särskilt vuxensludieslöd,timstudiestöd och dagstudiestöd. Under anslaget Studiebidrag föreslås att dessaolika stödformer byggs ul. Resurserna för administration av och information omde nya studiestöden bör också öka. Vissa förbättringar föreslås även påstudiehjälpens område. särskilt studiesocialt stöd föreslås för grundläggandeutbildning för vuxna (alfabeliseringsundervisning). () har utvecklat ett förslag till in- Prop.1975/76:100 Bilaga 10 8 formationssystemför behandling av studiemedelsärenden.