prop · FZ0353 · 1975-12-31 00:00:00 — Bestämmelsen var föranledd av de speciellaorganisationsförhållandena inom och har tillämpats endastpå denna bank och den efter bankens sammanslagning med bildade banken. Genom attutnyttja denna bestämmelse har det varit möjligt att låta en offentligstyrelseledamot ingå i envar av de tre regionala centralkontorsstyrelser medstor självständighet som finns i denna bank. Detta har också varit motiveratmed hänsyn till att de tre centralkontorsstyrelserna i övrigt består avledamöter som också ingår i centralstyrelsen. Den berörda regeln om möjlighet för bankstyrelsernaatt delegera sin beslutanderätt till direktioner och kreditutskott och tillregionala eller lokala styrelser har utnyttjats i stor utsträckning. Delegeringensart och omfattning i de olika bankerna skiftar dock beroende på bankstyrelsens policyoch bankens organisatoriska uppbyggnad. 1 en instruktion som styrelsenfastställer i sänder skall i detalj anges vilka befogenheter deolika delegatgrupperna har. Styrelsen följer via ett rapportsystem hur denöverlåtna beslutanderätten har utövats av de olika delegatgrupperna. Ipraktiken kan bankstyrelsen knappast ändra på beslut som har fattats på lägrenivå. Följden härav är att de offentliga styrelseledamöternas möjligheter attpåverka beslutsfattandet i banken minskas i samma mån som styrelsen hardelegerat beslutanderätt till andra organ. Det sagda innebär att det finns skälatt bredda det allmännas representation i bankerna. Behovet av att bygga ut detnuvarande systemet med samhällsrepresentanter i bankerna framträder särskilttydligt mot bakgrund av den betydande delegering av styrelseärenden som inomstorbankerna sker till regionala styrelser. Som framgår av det föregående ärfrågan redan löst såvitt gäller i vars trecentralkontorsstyrelser en offentlig styrelseledamot ingår. De organisatoriskaändringar som har skett i de båda andra privata storbankerna SvenskaHandelsbanken och - sedan lagstiftningen om offentligastyrelseledamöter trädde i kraft innebär att också i dessa banker harinrättats delegatgrupper med stor själv- Prop.1975/76:53 29 ständighel som leder verksamheten inom ett störregeografiskt område. Under Svenska finns sålunda nu åttastycken regionbanker och till var och en av dessa är knuten en regionbanksslyrelsebestående av regionbankschefen och ett antal andra personer som utses avhuvudstyrelsen. Regionbanksstyrelserna har f.n. generell möjlighet atl bl. a.lämna kredit på en hand upp till 15 milj. kr. beträffande kredit lill statoch kommun, upp till 40 milj. kr. 1 finns numera tre regionalaförvaltningar. 1 en av dessa finns i spetsen en styrelse bestående av personerbåde inom och utom banken. 1 spetsen för var och en av de båda andra förvaltningamafinns en direktion bestående av tjänstemän i banken. Alla tre delegatgruppernahar en generell kreditlimit som f. n. utgör 5 milj. kr. Enligt min mening börnu - i konsekvens med vad som redan gäller för -införas samhällsrepresentation även i dessa båda bankers regionala topporgan.Den för tillämpade ordningen enligt vilkenoffentliga ledamöter i huvudstyrelsen tillika ingår i de regionala styrelsernaär emellertid inte lämplig för övriga banker. Jag ansluter mig därför tillförslaget i promemorian att i banklagen införs en bestämmelse som gerregeringen rätt att utse en särskild samhällsrepresentant som skall ingå iregionstyrelse eller annat regionalt topporgan och ha till uppgift att verka förattsamhällets intressen beaktas i bankens verksamhet. Dennuvarande regeln om rätt för regeringen att bestämma att offentligstyrelseledamot skall ingå i delegatgrupp bör som föreslagits i promemorianbehållas och tillämpas på Skandinaviska Enskilda Bankens centralkontorsstyrelseräven i fortsättningen. framhåller att bestämmelsen därutöverbör kunna tillämpas om i annat fall viss del av en banks styrelse såsomarbetsutskott eller under annan benämning fungerar som delegatgrupp. bör i lagtexten anges att som förutsättning för tillämpning avbestämmelsen skall gälla att delegatgruppen består uteslutande av personer somär ledamöter i styrelsen. Jag vill för egen del framhålla att bestämmelsenliksom skall kunna tillämpas när -som fallet är med - ledamöterna i huvud-styrelsen också bildar olikadelegatgrupper. Jag vill dock inte biträda förslaget om att en absolutförutsättning skall vara att samtliga delegater är styrelseledamöter. Del kannämligen länkas fall där inle alla personerna i delegatgruppen ärstyrelseledamöter men där del ändå kan anses befogat alt också en offentligstyrelseledamot får ingå i gruppen. En viktig fråga är i vilken utsträckning samhällsrepresentanternaskall ha möjlighet att delta i arbetet inom direktioner och andra persongruppermed särskilda uppgifter inom en bank. Som förut nämnts gäller f. n. att offentligstyrelseledamot - eller, om flera sådana finns i en bank, den som regeringenförordnar - har rätt att närvara och delta i överiäggningarna när ärende somsenare skall avgöras av styrelsen förbereds av därtill särskilt utseddastyrelseledamöter eller befattningshavare i banken. 1975/76:53 30 1970:141 framhölls att syftet med regeln var att den offentliga styrelseledamotenskulle bli i stånd att närmare orientera sig i styrelseärenden som förbereddesvid sammanträde inom t.ex. bankens direktion, verkställande ledning eller s. k.kreditutskott. Om sådan beredning inte förekom i någon enstaka bank avsågs inteatt åstadkomma någon ändring i bankens organisation eller arbetsformer.Förslaget i promemorian att ge samhällsrepresentanterna i huvudstyrelser ochregionala styrelser generell rält att närvara och delta i överläggningarna närärenden behandlas av en särskilt utsedd grupp av personer har ägnats särskilduppmärksamhet av de mot förslaget kritiskt inställda remissinstanserna.Invändningarna går närmast ut på att samhällsrepresentanterna har möjlighet attskaffa sig den önskade informationen från arbetet i direktioner och andraorgan utan att de själva deltar i arbetet samt att den föreslagna ordningenkommer atl medföra praktiska olagenheter för arbetet inom resp. bank. Medanledning härav vill jag framhålla att det visseriigen kan vara möjligl för enoffentlig ledamot att genom rapporter i efterhand skaffa sig en tämligen godöverblick över viktigare kreditärenden och andra, mera betydelsefulla ärendensom avgörs av direktioner och andra organ inom banken. Det är emellertiduppenbart att en samhällsrepresentant på ett helt annat sätt kan påverkabeslutsfattandet inom direktion, kreditutskott och liknande organ, om han fårnärvara vid behandlingen av ärendena där och inte enbart i efterhand får beskedom besluten. I sammanhanget kan erinras om att enligt de delegationsregler somf. n. gäller för de olika bankernas direktioner och kreditutskott krediter och samma låntagare kan beviljas lill betydande belopp, i vissa fall upptill 15 milj. kr. Motbakgrund av vad jag nu har anfört anserjag att det är befogat att vidga samhällsrepresentanternasmöjligheter till insyn i och inflytande på arbetet utanför huvud- ochregionstyrelser för alt de bättre skall kunna fylla sin uppgift att verka föratt samhällets intresse beaktas i bankens verksamhet. En väsentlig fråga ärhur långt samhällsrepresentanternas närvarorätt skall sträcka sig. Enligtpromemorieförslaget skall dessa, som nämnts, ha närvaro- och yttranderätt vidsammanträde inom varje persongrupp av styrelseledamöter eller tjänstemän som tillsattsför att handlägga vissa ärenden, oavsett om beslutanderätten i dessa delegeratsfrån styrelsen eller om det är fråga om andra ärenden. Av promemorian framgår emellertidatt förslaget utgår från att närvarorätten i första hand avser direktioner,kreditutskott och andra liknande organ till vilka styrelsen har delegeratbeslutanderätten i viktigare kreditfrågor och andra väsentligare ärenden.Bankföreningen föreslåratt närvarorätten skall i lag begränsas till att avsesammanträden dels -som f.n. - med personer som har utsetts att förberedastyrelseärenden, dels med ledamöter i delegatgrupp som har till huvudsakliguppgift att avgöra kreditärenden, dock enbart om delegatgruppen är verksamnärmast under huvudstyrelsen resp. regionslyrelse. Med anledning härav vill jagframhålla att samhällsrepresentanten av na- 1975/76:53 31 turliga skäl måste koncentrera sin medverkan i arbetetutanför huvudstyrelsen resp. regionstyrelse till direktion eller motsvarandeorgan närmast Under styrelsen. Med hänsyn särskilt till att den organisatoriskauppbyggnaden skiftar mellan olika banker anserjag det emellertid inte lämpligtatt i lag avgränsa samhällsrepresentanternas arbetsområde pä det sätt sombankföreningen har föreslagit. Offentlig ledamot bör sålunda ha möjlighet attdelta också i sammanträde inom t. ex. särskilda kreditutskott, utlandsförvaltningaroch andra organ i banken, i den mån där behandlas ärende som det finnsanledning alt bevaka därför att samhällsintressen berörs. Bankernas kritik mot förslaget på denna punkt grundas tillstor del på farhågor för att samhällsrepresentanternas rätt att medverka iarbetet utanför styrelsen kan leda till en byråkratisering av arbetsformernainom bankerna. Jag anser att dessa farhågor är betydligt överdrivna. Med hänsyntill att de skilda bankernas organisation är olika och ändras efter hand är detknappast möjligt att utforma närmare anvisningarom samhällsrepresentanternasmedverkan i arbetet utanför styrelsen. Enligt min mening bör det vara möjligtatt på ett smidigt sätt med beaktande av de särskilda förhållandena i resp.bank passa in de offentliga representanternas medverkan i bankarbetet i direktioneroch andra organ. Utgångspunkten skall vara bankernas och samhällets gemensammaintresse för att statsmakternas intentioner i olika hänseenden beaktas. Motdenna bakgrund bör de offentliga representanterna i samråd med resp.bankledning kunna utstaka vissa rikllinjer för hur deras medverkan i arbetetpraktiskt skall ordnas. Direktioner och de andra bankorgan det här är fråga omsammanträder ofta. i vissa fall regelmässigt . Det är självfallet intemöjligt för samhällsrepresentanterna att delta i alla dessa sammanträden.Genom ett lämpligt rapportsystem bör den berörda offentliga representantenfortlöpande kunna hållas underrättad om de viktigare kreditärenden eller andraärenden som är under handläggning i banken så att han därigenom kan beredastillfälle att infinna sig i banken och lägga fram de synpunkter som han kan hai ärendet. De praktiska problem som är förknippade härmed bör kunna lösas påsådant sätt att handläggningen av ärendena inte onödigtvis fördröjs ellerförsvåras. Sammanfattningsvis förordar jag atl offentligstyrelseledamot - eller om flera sådana utsetts, den eller de som regeringenförordnar - ges rätt att närvara och delta i överläggningarna när ärendebehandlas av därtill särskilt utsedda styrelseledamöter eller tjänstemän ibanken, samt alt samhällsrepresentant i regional styrelse eller förvaltningskall ha motsvarande rätt i fråga om därtill knuten direktion eller annatorgan. Regeln bör i fråga om de privata storbankerna självfallet tillämpas såalt offentlig ledamot i huvudstyrelsen inte deltar i sammanträden till vilka samhällsrepresentanti regionstyrelse har tillträde. Med hänsyn till Skandinaviska Enskilda Bankens speciellaorganisation finns det anledning att särskilt beröra vad som i dessa hänseen- 1975/76:53 32 den bör gälla för denna bank. En självklar konsekvens avvad jag har anfört i det föregående är att de offentliga styrelseledamöter ihuvudstyrelsen som enligt regeringens förordnande tillika ingår icentralkontorsstyrelse skall ges rätt att delta i arbetet inom direktion ochandra organ som är knutna till resp. centralkontorsstyrelse. En särskild frågagäller i vad mån en av de offentliga styrelseledamöterna bör genom förordnandeav regeringen ges rätt att delta i sammanträden inom bankens verkställande ledning.Denna består f. n. av förste verkställande direktören samt verkställandedirektörerna vid de tre centralkontoren. Efter en omorganisation i samband med1976 års bolagsstämma kommer den verkställande ledningen att bestå av fyra likställdaverkställande direktörer. Det ankommer på verkställande ledningen att bl. a.handha för banken gemensamma uppgifter och svara för föredragningar istyrelsen. Enligt bankens nu gällande instruktion svarar förste verkställandedirektören för bankens gemensamma angelägenheter och centralkontorsdirektörernaför frågor som rör resp. centralkontor. Några beslutsfunktioner har intedelegerats av styrelsen till de verkställande chefstjänstemännen för att av demavgöras gemensamt. Verkställande ledningen sammanträder enligt instruktionen iregel en gång för överläggningar i frågor som bör tas upp tillgemensamt dryftande. Banken har i sitt yttrande avvisat tanken att offentligstyrelseledamot skall kunna ges rätt att närvara vid dessa sammanträden. Jagvill för egen del framhålla att frågan om offentlig representation i sambandmed de sammanträden som regelbundet avhålls mellan bankens fyra ledandechefstjänstemän från det allmännas synpunkt synes vara av mindre betydelse.Jag tänker då närmast på att de kreditfrågor som inför ett möte medhuvudstyrelsen kan bli föremål för överiäggningar regelmässigt dessförinnantorde ha behandlats inom den berörda centralkontorsstyrelsen eller dessdirektion. I dessa organ har då en offentlig styrelseledamot haft möjlighetatt framföra sina synpunkter och samme ledamot kan därefter delta ihuvudstyrelsen när ärendet där avgörs. Med hänsyn härtill anserjag atl någotförordnande för offentlig styrelseledamot atl delta i här omnämnda sammanträdenbegränsade till de fyra verkställande direktörerna inte behöver ges.Eventuella framtida ändringar i avseende på chefstjänstemännens befogenheterkan självfallet leda till en annan bedömning av frågan. 1970: 141 förutsatte jag att de offentligaledamöterna utsågs bland' personer med stort allmänekonomiskt kunnande och medgod kännedom om de samhälleliga målsättningarna inom den ekonomiska politiken iallmänhet och näringspolitiken i synnerhet. Med de nya uppgifter som enligtvad jag har föreslagit läggs på de offentliga ledamöter som skall medverkai arbetet på direktionsnivå blir en ytteriigare förutsättning alt de hartillräcklig tid att avsätta för det utökade arbetet i banken. Det blir självfalletav vikt för möjligheten att stärka det allmännas inflytande i bankarbetet att samhällsrepresentanternautses bland personer som uppfyller de angivna förutsättningarna. Prop.1975/76:53 33 Bankstyrelses delegering av sin beslutanderätt sker, somjag förut har nämnt, också till kontorsstyrelser, dvs. styrelser som är knutnatill avdelningskontor och andra lokala kontor. Antalet sådana styrelseruppgick till 883. De handlägger ofta kreditfrågor som ärviktiga för den kommun eller den bygd där kontoret är beläget. Beträffande kreditärenden finns det kontorsstyrelser somfår lämna lån upp till 1,5 milj. kr. Styrelserna består vanligen av kontorsföreståndarenoch ett mindre antal personer som representerar olika intresseområden i orten.Affärsbankerna har själva insett värdet av att i kontorsstyrelserna ha medpersoner med erfarenhet och därför ingår kommunalaförtroendemän eller befattningshavare i åtskilliga kontorsstyrelser. Frånsamhällets synpunkt är det å andra sidan självfallet värdefullt omrepresentanter för kommunerna får möjlighet att påverka besluten i kreditfrågorsom är av betydelse för kommunernas liv och utveckling. Detta gäller så myckelmer som det i praktiken inte torde vara möjligt för de offentliga styrelseledamötemaeller samhällsrepresentanterna i regionstyrelserna att bevaka de ärenden somavgörs på kontorsnivå. Mot denna bakgrund anserjag att regler om kommunalrepresentation i affärsbankernas kontorsstyrelser nu bör införas i banklagen.Förslaget i promemorian avser en rätt för kommuner att tillsätta ledamöter ikontorsstyrelserna. Eftersom samma ordning bör gälla över hela landet förordarjag att kommunfullmäktige skall ha skyldighet utse ledamöter i affärsbankernaslokala styrelser. 1 överensstämmelse med vad som redan gäller i fråga om deoffentliga styrelseledamöterna och som har föreslagits i det föregående beträffandesamhällsrepresentanterna i regionslyrelserna bör i lagen anges att de kommunalarepresentanterna skall ha till uppgift att särskilt verka för att samhälletsintressen beaktas i verksamheten. Enligt förslaget i promemorian skall i princip högst tvåkommunrepresentanter kunna utses för varje kontorsstyrelse. Om sådan styrelseär gemensam för två eller flera kommuner skall enligt förslaget kommunfullmäktigei varje kommun ha rätt att utse var sin representant. Vid remissbehandlingenhar från bankhåll hävdats att det i de mindre kontorsslyrelser-na ärtillräckligt med en kommunvald ledamot. Vidare har det föreslagitsövergångsregler för de fall där i kontorsstyrelsen redan ingår ledamot som äratt anse som representant för kommunen. Reglerna skulle innebära att kommun inleskall få utse ledamot i sådan styrelse förrän den nuvarande ledamoten medkommunal förankring avgått. Om antalet kommunvalda ledamöter i en kontorsstyrelse ärtvå kan ett ärende uppenbarligen bli mera allsidigt belyst frånsamhälleliga utgångspunkter än om enbart en kommunrepresentant finns i styrelsen.Detta måste vara av värde för såväl banken som kommunen. Jag förordar därföratt kommun där lokalkontor är beläget skall utse två ledamöter ikontorsstyrelse. 1 de fall då kontorsstyrelse är gemensam för kontor i tvåkommuner skall kommunfullmäktige i varje kommun utse en ledamot i Prop.1975/76:53 34 I linje med vad bankinspektionen har föreslagitförordar jag vidare för det fåtal fall där kontorsstyrelsen är gemensam förkontor i tre eller flera kommuner att skyldigheten att utse ledamöter skallbegränsas till de två till invånarantalet största kommunerna. Antalet kommunvaldaledamöter kan därigenom aldrig överstiga två. 1970: 141 framhöll jag att beslut om tillsättandeav offentlig styrelseledamot borde fattas först efter det ifrågavarande bankunder hand beretts tillfälle att framlägga sina synpunkter i fråga ompersonvalet. Också i fråga om de samhällsrepresentanter som skall ingå iregionstyrelser och lokalstyrelser bör tillsättandet föregås av en kontakt medberörda bank. Därvid bör samförstånd kunna nås om t. ex. den mandattid somskall gälla för uppdraget. Vid samrådet mellan kommun och bank bör också de övergångsproblemsom bl. a. bankföreningen berört kunna lösas på ett lämpligt sätt. Jag vill idetta sammanhang också instämma i vad bankföreningen har anförl om att till samhällsrepresentanti en bank inle bör utses person som har närmare anknytning till annatbankinstitut. Särskilda bestämmelser i de avseenden somjag nu har berört tordeinte behövas. Offentliga styrelseledamöter har, somjag förut har anförl.hittills inte utsetts i de båda minsta affärsbankerna, Folkbank ochBohusbanken och inte heller i och Föreningsbankernas Bank.Enligt promemorian bör offentliga styrelseledamöter i fortsättningen utses äveni dessa banker. Folkbank har för sin del motsatt sig detta ochFöreningsbankernas förbund har avvisat förslaget såvitt gäller FöreningsbankernasBank. Förbundet hänvisar därvid främst till att den kooperativa karaktären hosföreningsbanksrörelsen gör att en offentlig styrelserepresentation i rörelsensaffärsbank inte är motiverad. För egen del anserjag att den fördjupning ochutvidgning av systemet med samhällsrepresentation som jag har förordat i detföregående bör leda till att offentliga styrelseledamöter utses även i nämndabanker och att dessa också skall omfattas av den föreslagna skyldigheten förkommuner att utse ledamöter i lokalstyrelser. Vad gäller FöreningsbankernasBank vill jag särskilt framhålla att dess karaktär som en del av en kooperativrörelse visserligen möjliggör en öppnare insyn i verksamheten, men alt dennainsyn inte kan ersätta det inflytande på beslutsfattandet i affärsbankerna somåsyftas med systemet med offentliga representanter i affärsbankerna. I fråga om den statliga ansluter jag mig till förslageli promemorian all en samhällsrepresentant bör utses i var och en av de fyra regionstyrelsersom f n. är under uppbyggnad. Likaså bör den förut förordade skyldigheten förkommun atl utse ledamöter i konlorsstyrelser avse också kontorsnät. Om de olika förslag somjag här har förordat genomförs, bördet medföra atl det allmännas medinflytande i beslutsprocessen i affarsbankssyslemetväsentligt breddas och fördjupas. För att samhällsrepresentanterna skall kunnafylla sin uppgift på avsett sätt är del, som LO har framhållil i sitt ytt- 1975/76:53 35 rande, angeläget att kontakt upprätthålls mellan samhällsrepresentanternaoch dem som har det ledande ansvaret för näringspolitiken och den ekonomiskapolitiken i stort. För det ändamålet har den ordningen tillämpats atlfinansdepartementet har samlat de offentliga styrelserepresentanternaför informationsutbyte och överläggningar med mig. Denna form förinformationsutbyte bör förekomma även och, om det visar sigerforderligt, byggas ut. Till mötena bör i framliden inbjudas såväl deoffentliga styrelseledamöterna som samhällsrepresentanterna i storbankernasregionala förvaltningar. Även två ledamöter från börges tillfålle att delta i dessa möten. LO anser att det dessutom bör inrättas ett för samhällsrepresentanternagemensamt sekretariat som kan bistå dessa med utredningar av olika slag. Attinrätta ett sekretariat för ledamöter i olika bankers styrelser är emellertidförenat med särskilda problem från sekretessynpunkt. Med hänsyn härtill och dåledamöterna torde kunna erhålla önskade uppgifter via resp. bank eller på annatsätt kan jag inte biträda förslaget om inrättandet av ett sådant sekretariat. Samhällsrepresentanterna i affärsbankerna blirunderkastade de ansvars- och sekretessregler som gäller för övriga ledamöter idet organ i vilka de ingår. Vad gäller den närmare innebörden av sekrelesspliklenvill jag hänvisa till uttalanden i prop. 1970: 141 och i bankoutskotletsutlåtande 1970:64. Iöverensstämmelse med vad som gäller i fråga om de offentliga styrelseledamöternabör en bestämmelse ges om att samhällsrepresenlanterna i storbankernasregionstyrelser - för del i en regionstyrelse och tvåregiondirektioner - skall erhålla arvode med belopp som regeringen besiämmer.Utöver ersättning för styrelsearbete bör ersättning utgå också för arbete somoffentlig ledamot i huvudstyrelse eller regionstyrelse utför inom direktioneller annat organ utanför resp. styrelse. För de kommunala representanternasdel förutsätter jag att banken arvoderar dem på samma sätt som de övriga ledamötemai konlorsstyrelsema utan att delta föreskrivs i lag. 1 enlighet med vad jag nu har anfört har inom finansdepartementetupprättats förslag till lag om ändring i lagen (1955: 183) om bankrörelse. I paragrafens nuvarande andra stycke anges att regeringenkan, om särskilda skäl föranleder det, förordna att sådant delegatuppdrag enligt74 § andra stycket som avser flera personer skall omfatta även offentlig styrelseledamot.Bestämmelsen tillkom, som har framgått av det föregående, för Prop.1975/76:53 36 att lösa de särskilda problemen med samhällsrepresentationi Skandinaviska Bankens - sedermera Skandinaviska Enskilda Bankens trecentralkontorsstyrelser, vilka består av ledamöter som ingår icentralstyrelsen. I förslaget till ny lydelse av paragrafen har bestämmelsentagits upp som en första punkt i första stycket, dock att kravet att särskildaskäl skall föreligga har tagits bort. Bestämmelsen är liksom närmastavsedd att tilllämpas på Skandinaviska Enskilda Bankens cenlralkontorsstyrelser.Enligt vad jag har anfört i den allmänna motiveringen skall bestämmelsen kunnatillämpas också på andra delegatgrupper som helt eller delvis består av styrelseledamöter. I första stycket har som en andra punkt tagits upp den nyabestämmelsen som ger regeringen rätt att tillsätta en särskild samhällsrepresentanti delegatgrupp som utgör regionstyrelse eller annat högsta organ för ett störregeografiskt område. somjag har utvecklat i det föregående,sikte på de regionstyrelser som finns i Svenska Handelsbanken.Götabanken och och på de regiondirektioner som finns i .