prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — Omandre vice ordförande utses, torde enligt utredningen behovet av enlagbestämmelse om vem som skall vara ordförande, när ingen avpre-sidiemedlemmarna kan närvara, minska avsevärt, Enligl uiredningen börfullmäktige i ett sådant läge ändå vara skyldiga att hålla sammanträdet.Utredningen föreslår därför en föreskrift om att fullmäktige vid förfall förordföranden, vice ordföranden och i förekommande fall andre vice ordförandenskall utse annan ledamot att för tillfället föra ordet. En bestämmelse om attäldste ledamoten skulle föra ordet, tills fullmäktige har utsett tillfälligordförande, är enligt utredningen en detaljregel som bör kunna placeras iarbetsordning för fullmäktige. Utredningenföreslår inte någon motsvarighet till de nuvarande bestämmelserna omskyldighet att underrätta länsslyrelsen om ordförandevalen. majoritet bland remissinstanserna, däribland kammarkollegiet,länsstyrelserna i och , läns landstingskommun,, , , och kommuner. Svenskakommunförbimdet saml Föreningen förvaUningsJurlster, anseratt frågan om vem som skall föra ordet till dess nyvalda fullmäktige har utsettordförande är av så stor betydelse att den bör regleras i lag, kommunanser att regler om utseende av inlerimsordförande lämpligen bör tas in iarbetsordning. Enligt Lunds och kommuner bör frågan vara reglerad, dockinte nödvändigtvis i lag. Det synes lämpligt alt del föreskrivs att den skallregleras i fullmäktiges arbetsordning. Örebrokommun förordar att under valår den senasl valde ordföranden tjänstgör framtill tidpunkten för val av ny ordförande. kommun föreslår alt gamlafullmäktige får utse den som skall föra ordet, intill dess nyvalda fullmäktigehar utsett ordförande. Enligt kan ett altemativ varaatt låta den till tjänstgöringstiden eller levnadsåldern äldste ledamoten inyvalda fullmäktige tjänstgöra som inlerimsordförande. Prop.1975/76:187 360 Förbundetframhåller att det om frågan om inlerimsordförande regleras i lag, också blirklan vem som skall ulfärda kallelse till försia sammanlrädet med de nyafullmäktige, Enligl i bör antingen avgåendefullmäktige välja en interimistisk ordförande bland nyvalda fullmäktige ellerden äldste ledamoten i nyvalda fullmäktige vara sammankallande och föra ordettills ordförande har valts. Länsslyrelsen i anser att enlämplig ordning vid utseende av inlerimsordförande synes vara att ulgå frånregeln i 11 S Iredje styckei KL i stället för alt låta den senast valdeordföranden tjänstgöra som interimsordförande. Kammarkollegietframhåller att det förefaller mera logiskt och mera lätihanteriigt för dem somskall tillämpa lagen att hela förfarandet, när såväl ordföranden som viceordföranden har förhinder, regleras i lagen. anser all del ärinkonsekvent att inte i lagen även reglera hur det skall förfaras till dessledamot har utsetts alt för tillfället föra ordet. 1första stycket föreskrivs att fullmäktige vid första sammanträdet varjetjänslgöringsår bland sina ledamöter väljer en ordförande och en vice ordförandesamt, om fullmäktige beslutar det, även en andre vice ordförande. Kommunernaoch landstingskommunerna får alltså själva avgöra om andre vice ordförandeskall utses. Med denna lösning behövs inle några särregler för Stockholmskommun eller landstingskommun, där andre vice ordförande f n.är obligatorisk. 1likhet med ett stort antal remissinstanser har jag funnit att en regel behövsom vem som skall föra ordet, tills de nyvalda fullmäktige har utsettordförande. Jag har funnit det lämpligast att denna uppgift ankommer på denledamot som härden längsta tjänstgöringstiden. 1 paragrafen föreskrivs därföratt ordförandeskapet skall utövas av den till tjänstgöringstiden äldsteledamoten, tills valet av presidium har förrättals. En regel för det fallet alttvå eller fiera ledamöler har lika lång tjänstgöringstid föreslås också. Genomden valda lösningen blir del klart vem som skall ulfärda kallelse till denyvalda fullmäktiges första sammanträde. Omingen av presidiemedlemmarna kan närvara vid sammanträde, skall enligt vad somföreskrivs i andra styckei, fullmäktige ulse annan ledamot att för tillfälletföra ordet. Jag delar utredningens uppfattning att bestämmelser om vem somskall föra ordet tills tillfällig ordförande har utsetts bör kunna placeras iarbetsordning. Någon beslämmelse härom har därför inle tagits in i lagen, Ilikhet med utredningen har jag inle funnit del nödvändigt att ta inbestämmelser om nya val av ordförande och vice ordförande vid avgång eller omunderrättelse till om ordförandevalen. 1enlighet med utredningens förslag har slutligen tagils in en hänvisning lillKIL om ordförandeskapet vid försia sammanträdet med fullmäktige som har valtsmed anledning av beslut om ändring i kommunindelningen. Prop.1975/76:187 361 Dennaparagraf, som motsvarar 13 S KL, 14 S KLS och 19 S LL, reglerar fullmäktigessammanträdeslider. Enligt13 S KL skall kommunfullmäktige hålla sammanträden enligl ordning som besiämsav fullmäktige. kan påkalla sammanträde med kommunfullmäktige.Sammanträde skall också hållas när kommunstyrelsen eller en majoritet inomfullmäktige begär det eller ordföranden finner det nödvändigt. Därjämtefinns beslämmelser om vissa obligatoriska sammanträden. Frågan huruvidaansvarsfrihet skall beviljas för förvaltningen skall sålunda avgöras vidsammanträde före utgången av juni månad eller, om fullmäktige bestämmer det,. Före december månads utgång förrättas val till debefattningar inom kommunen som blir lediga . Under valårförrättas valen av de nyvalda fullmäktige. Dessa förrättar även andra val somavser tid efter utgången av valåret och som ankommer på fullmäktige. Vidsammanträde före utgången av november månad skall budgeten fastställas. Enligten undantagsregel finns del möjlighet att uppskjuta beslutet ombudgetfaslställdsen lill sammanlräde före utgången av december månad. Grundenför utdebiteringen av den allmänna kommunalskatten, dvs. skattesatsen, skall iså fall fastställas vid sammanträde före utgången av november månad. Nyvaldakommunfullmäktige har inte ansetts behöriga att, i anslutning till val mandatperiod, också besluta om ändring avantalet nämndledamöler (1972 ref 4). 1 riksdagsmotionen1974:587 anförs att på denna punkt har fått otillfredsställandekonsekvenser och begärs sådana ändringar i kom-, munallagstiftningen attnyvalda fullmäktige (landsting) får rätt att redan under valåret beslula omantalet ledamöter och suppleanter i kommunala organ för den kommande mandatperioden.Motionärerna framhåller bl. a, att en majoritet som har förlorat sin ställningkan försöka ge sig själv en bättre ställning än den har velat ge den tidigareminoriteten. Motionärerna påpekar vidare att den gamla majoritetens intressevanligen är att öka antalet ledamöter och suppleanter i nämnderna, medan dennya majoritetens intresse är att minska detta anlal. Enligt gällandelagstiftning är det inte utan vidare möjligt att minska antalet under löpandeperiod. Bestämmelsernai KLS skiljer sig i fiera avseenden från KL. Ett försia sammanträde medkommunfullmäktige skall hållas den försia helgfria dagen eftertjänstgöringsåreis början . Enligt 11, 33, 34 och 45 SS KLS skalldärvid val ske av fullmäktiges presidium, kommunstyrelsen och dennes presidiumsamt borgarråd. Övriga val sker senast vid sammanträde , somockså är för Prop.1975/76:187 362 budgetsammanlrädet.1 fråga om rätt alt påkalla sammanträde är bestämmelserna i såtillvida avvikandealt en tredjedel av kommunfullmäktige kan begära sammanträde. Bakgrundenhärtill är att en tredjedel av fullmäktige i har ansettsrepresentera en betydande opinionsyttring (prop, 1957:16 s, 44). I KLS saknasmotsvarighet till bestämmelserna i om nyvalda fullmäktiges valkompetens.Detta beror på att de nyvalda fullmäktiges tjänstgöringstid börjar redan den15 oktober valåret. Inte heller finns någon motsvarighet till undantagsreglernai 13 S KL om möjlighet att uppskjuta budgetfaslställdsen till december. Senastedagen för budgetsammanträdet är enligt KLS . Ävenbestämmelserna i 19 S LL skiljer sig i några avseenden från KL. Landstingsmöteskall hållas, förutom när självi bestämmer det. även när regeringenomedelbart eller på framställning av länsslyrelsen förordnar därom. Genomändringar i LL avskaffades bl. a. reglerna om lagtima och urtimalandstingsmöte. En annan olikhet är att minst en tredjedel av landstingelsledamöter kan påkalla landstingsmöte. Denna regel infördes genom 1965 årslagändringar, I förarbetena framhölls att det låg i linje med vad som i övrigthade föreslagits i fråga om sammanträden att även en minoritetbland landstingsmannen skall kunna få till stånd sammanträde med ,(prop, 1965:61 s. 75), Enligl60 S LL skall landstingels budget fastställas vid landstingsmöte . Motsvarighet saknas till undantagsregeln i 13 S KL om senardäggning avbudgetsammanlrädet. Tidpunkten för dechargesaniman-trädel regleras i 69 S LL,Detta skall äga rum före utgången av oktober månad året efter det är somrevisionen avser, I fräga om tidpunkten för val och det nyvalda landstingetsvalkompetens gäller däremot samma regler som för kommunerna utom Stockholmskommun, Efiersomfullmäktiges ordförande eller kommunstyrelsen kan begära sammanträde medkommunfullmäktige behövs enligt utredningen knappast en rätt för länsstyrelsenatt förordna om sammanträde. Utredningen framhåller att de fall i vilka mannärmast kan tänka sig utrymme för alt ingripa skulle vara omfullmäktige vägrar att sammanträda i t, ex, ärenden som harhänskjutit till dem, I sådana lägen finns det dock enligt utredningen anledningräkna med alt fullmäktiges ordförande ser lill att sammanträde hålls.Utredningen anser att samma bedömning kan göras i fråga om regeringens rätt attpåkalla landstingsmöte. Utredningen föreslåratl rätt attförordna om sammanlräde med kommunfullmäktige och regeringens rätt attförordna om landstingsmöte tas bort, 1fråga om minoritetens rätt att påkalla sammanträde anför utredningen att manför landslingens del har accepterat rätt för en minoritet att påkallasammanträde. Åtskilliga landsting har emellertid inte fiera ledamöter än Prop.1975/76:187 363 mångafullmäktigförsamlingar, i vilka endasl en majoritet kan påkalla sammanträde.Utredningen framhåller att några nackdelar med den ordning som gäller förlandstingen inte lär ha uppstått och anser att man främst med hänsyn till attdet är önskvärt alt lagstiftningen förenhelligas bör övergå till en regel sominnebär att en tredjedel av fullmäktiges ledamöter kan påkalla sammanlräde. Ensådan regel kan sägas innebära att minoritetens rättigheter stärks. Föratt tillgodose önskemålet om att de nyvalda kommunfullmäktige och det nyvaldalandstinget skall sammanträda efler det att del definitivavalresultatet föreligger föreslår utredningen en bestämmelse om att förstasammanträde under valår skall hållas . Utredningen anseratt den särskilda regeln för kommunfullmäktige i attsammanträda skall hållas första helgfria dag efter tjänstgöringsåreis börjaninte behövs. Däremot, framhåller utredningen, behövs fortfarande en särregelför del om att kommunstyrelsen, styrelsens presidium och borgarrådenskall väljas på första sammanträdet under tjänstgöringsåret. Utredningen anföratt med hänsyn till förslaget om ett snabbare valgenomslag särskilda bestämmelserinte längre behövs om de nyvalda kommunfullmäktiges och det nyvaldalandstingets val-kompelens och rätt att besluta om ändrad nämndsammansättning. Vadgäller tidpunkten för budgetsammanträdet och tidpunkten förde-chargesammanträdet framhåller utredningen att dessa frågor i LL regleras ianslutning till bestämmelserna om drätsel resp, revision. Utredningen anser attdenna laglekniska lösning är att föredra och betonar att tidpunkterna för dessasammanträden har ett naturligt samband med reglerna om drätsel och revision iövrigi. Utredningen föreslår därför att alla bestämmelser som avser budget- ochdechargesammanträden fiyttas, Ifråga om tidpunkten för val av de olika kommunala organen bör enligtutredningen en anpassning kunna ske till KL:s och om attvalet skall ske vid sammanträde före utgången av december månad, Uiredningenframhålleratt man härigenom fåren möjlighel till mera flexibla lösningar ävenför del genom att valen inte behöver förrättas senast den 8 decemberutan kan ske senare i samma månad. Som framgår av det föregående anseremellertid utredningen att någon ändring inte bör göras i fråga om de val somenligt KLS skall ske för del, dvs. val avkommunstyrelse, slyrelsens presidium och borgarråden. Förslagelatt rätt att förordna om sammanträde med kommunfullmäktigeskall tas bort lämnas uttryckligen utan erinran av bl.a, länsstyrelserna iUppsala, , och . kommun ifrågasätterdock om det inte i extraordinära fall är bättre att Prop.1975/76:187 364 länsstyrelsenhar möjlighet att förordna om sammanträde än att ordföranden tvingas därtillkanske i strid mot en enig fullmäkligförsamlings vilja. EnligtSkaraborgs läns landstingskommun och några kommuner måste tidpunkten förförsta sammanträdet med de nyvalda fullmäktige bestämmas till en senare dag änsom har föreslagits. Landstingskommunen anser att det av lagtexten klart börframgå att de nyvalda fullmäktige skall förrätta val till de befattningar somblir lediga vid valårets slut. föreslår att del föreskrivsatt valet skall äga rum så att missförstånd kan undvikas. Somen självklar konsekvens av förslagel om ett snabbare valgenomslag har,framhåller , bestämmelsen om alt under valår val till ledigabefattningar skall förrättas av de nyvalda fullmäktige blivit obehövlig, medandet däremoi ändå har ansetts nödvändigt att i 50 S i lagförslaget ange att budgetenskall faslslällas av de nyvalda fullmäktige. Denna olikhet i paragrafernaskonstruktion synes omotiverad och skulle i den kommunala praktiken möjligenkunna leda lill att 13 S tolkas molsäliningsvis. Ilikhei med utredningen anser jag att rätt att förordna omsammanträde med kommunfullmäktige och regeringens rätt alt förordna omlandstingsmöte bör tas bort, I första styckei anges att fullmäktige sammanträderenligt den ordning som fullmäktige bestämmer med iakttagande av föreskrifternai tredje styckei samt i 57 och 68 SS om tid för handläggning av vissa ärenden.Hänvisningen till 57 och 68 S§ avser tidpunkten för fastställande av budgetresp, beviljande av ansvarsfrihet. Efter förebild från KLS och LL föreskrivsatt en tredjedel av ledamöterna fär påkalla sammanträde med fullmäktige.Dessulom behålls regeln om rätt för styrelsen och fullmäktiges ordförande attbestämma att sammanträde skall hållas. 1den allmänna motiveringen (avsnitl 12.5.4) har jag anfört att någon bestämmelseom när de nyvalda fullmäktige eller det nyvalda skall sammanträdaförsta gången inle behövs. Någon sådan bestämmelse har därför inte tagits in iparagrafen. I andra stycket anges däremot i enlighet med vad jag har förordat iavsnitl 12,3,2 att landsting bör sammanträda minst fyra gånger , Itredje stycket förskrivs att vid sammanträde före utgången av december månadskall förrättas val lill de befattningar inom kommunen resp, landstingskommunensom blir lediga . För tydlighetens skull anges också att valetunder valår skall förrättas av de nyvalda fullmäktige, 1fjärde styckei las slutligen upp en särregel för om attkommunstyrelsen och slyrelsens presidium skall väljas på försia sammanträdet undertjänstgöringsåret. Prop.1975/76:187 365 1denna paragraf behandlas kungörande av sammanträde med kommunfullmäktige ochlandsting. Paragrafen motsvarar 14 S KL, 15 S KLS och 20 S LL, 1 fråga ominnehållet i paragrafen hänvisas i första hand till den allmänna motiveringen(avsnitt 12,3,5), I det följande behandlas några särskilda frågor. Omordföranden är förhindrad, utfärdas enligt 14 S 1 mom. KL kallelse lillsammanträde med kommunfullmäktige av vice ordföranden. En motsvarighet tilldenna bestämmelse finns i 15 § 1 mom. KLS, där del också föreskrivs att andrevice ordföranden utfärdar kungörelsen, om både ordföranden och förste viceordföranden är förhindrade, 1 20 S 1 mom, LL anges bara huvudregeln attordföranden utfärdar kungörelsen, Kommunallagsulredningen anser att viceordföranden är skyldig att vid förfall för ordföranden se till att kungörelseutfärdas, även om uttrycklig föreskrift därom saknas. Jag delar utredningensuppfattning. Någon motsvarighet till de särskilda bestämmelserna i och KLShar därför inte tagits in i den nya lagen. Denomständigheten att kungörelse om sammanträde inte har anslagits på annan platsän kommunens resp. landstingskommunens anslagstavla eller att tillkännagivandeinte har införts i tidning utgör enligt KL, KLS och LL inte hinder mot attsammanträdet hålls. Utredningen anser att dessa bestämmelser bör tas bort.Deras ordalydelse ger, anför utredningen, utrymme för fiera tolkningar när detgäller alt bedöma rättsverkningarna av att kungörelse inte har blivit anslagenpå kommunens anslagstavla. Enligt utredningen skulle det i praktiken varaorimligt att underiåtenhet att anslå kungörelse om sammanträde skulle medföranullilelsverkan. Kommunen kan vid sammanträdet ha fattat beslut medcivilrältsliga verkningar. Utredningen anser att från rättssäkerhetssynpunkttillräckliga garantier för kungörelsereglernas efterlevnad bör ligga imöjligheterna att få beslul upphävt efter kommunalbesvär. Även på denna punktdelar jag ulredningens uppfattning. Någon motsvarighet lill ifrågavarandebeslämmelser har därför inle tagits in i paragrafen. Omett ärende kräver så skyndsam handläggning att kungörelse i föreskrivenordning inte kan hinnas med, får sammanlräde för att behandla ärendet ändåhållas (14 S 2 mom. KL, 15 S 2 mom. KLS, 20 S 2 mom. LL). Kungörelse omsammanträdet skall ha anslagits på kommunens anslagstavla senast vardagen föresammanträdet och sänts med posten lill varje ledamot och suppleant så tidigtatt den kan antas ha nått honom . Enligt LL krävs alt kungörelsenskall ha anslagits och sänts till varje landstingsman senast försammanträdet. Med hänsyn till kungörandereglernas funktion är det enligtutredningen rimligt att till-lämpningsområdet för undantagsregeln begränsas tillärenden i vilka tidsfrister är aktuella. Som exempel anför uiredningenprocessuella frister och sådana frister i avtalsförhållanden som innebär attbeslut måste fattas inom Prop.1975/76:187 366 visstid för att ekonomisk föriust skall kunna undvikas. Utredningen föreslår att enenhetlig bestämmelse om förkortad kungörelsetid i brådskande ärenden tas in ilagen. En sådan bestämmelse har tagits in i tredje styckei av förevarandeparagraf Uiredningenanser alt i 20 S 3 mom. LL om att skall underrättas omlandstingsmöte är av expeditioneli natur. Landstingen kan enligt utredningenväntas informera länsstyrelserna om landstingsmötena, även om en uttryckliglagregel härom saknas. 1 enlighet med utredningens förslag har bestämmelsen omunderrättelseskyldighet inte fått någon motsvarighet i paragrafen. Dennaparagraf motsvarar 14 a S KL, 15 a S KLS och 22 § LL, 1 paragrafen gesbestämmelser om suppleants tjänstgöringsrält m, m. allmänna motiveringen (avsnitt 12.3,6) harjag förordat att demokratiutredningensförslag i fråga om suppleants tjänstgöringsrätt skall genomföras. Förslagetinnebär i huvudsak följande. Valutslaget skall vara avgörande förtjänslgöringsrätten. Ordinarie ledamot skall ha företräde till tjänstgöringframför suppleant. Ledamot skall därför ha rätt att tjänstgöra, även om haninställer sig under pågående sammanträde. Detta skall gälla oavsett om han haranmäll hinder eller ej. Suppleant skall tjänstgöra under hela sammanlrädeteller den del som återstår, sedan han har inträtt. Vid jäv för ledamot ellertjänstgörande suppleant skall den jävige ha rätt alt återinträda, sedan detärende i vilket jäv föreligger har behandlats. 1 andra fall skall det inte varatillåtet för ledamot och suppleant alt tjänstgöra växelvis under ettsammanträde. Från principen att valutslaget är avgörande förtjänslgöringsrätten skall enligt utredningsförslaget göras ett avsteg. Suppleantsom har trätt in för en ledamot skall sålunda inle ersättas av annan suppleantmed förtur som får träda tillbaka, därför att den ledamot i vars ställe hantjänstgör inställer sig under pågående sammanträde. Suppleanternastjänstgöringsrält har principiell betydelse. Enhetliga regler i detta hänseendebör enligt min mening gälla för alla kommuner och landstingskommuner.Bestämmelser om tjänstgöringsrätten bör därför ges i lag och inte iarbetsordning. Förevarande paragraf har utformats med utgångspunkt idemokratiulredningens förslag, Enliglförsia slycket inträder den suppleant som enligl den ordning mellansuppleanterna som har bestämts vid valet står i tur, när ledamot är förhindradall inställa sig till sammanträde eller att vidare deltaga vid sammanträde.Denna regel gäller oberoende av om hindret anmälts före sammanträdet elleruppkommer under sammanträdet. Med uttrycket "att vidare deltaga isammanträde" avses både hinder som omfattar hela återstoden av sammanträdetoch hinder som bara omfattar något enstaka ärende. Frågan om ledamotens rättatt återinträda i tjänstgöring regleras i andra stycket. Prop.1975/76:187 367 reskrifteni första stycket gäller på motsvarande sätt, om hinder uppkommer för kalladsuppleant eller för suppleant som redan har börjat tjänstgöra i stället förledamot. Sådan suppleants rätt alt åter inträda i tjänstgöring behandlas itredje stycket. Atten ledamot som inställer sig till tjänstgöring , trots att han haranmält förhinder, har företräde till tjänstgöring följer av försia stycket.Suppleant skall ju träda in endast om ledamot är förhindrad att tjänstgöra.Motsvarande kommer att gälla, om en suppleant med förtur har kallats men anmällförhinder och trots detta inställer sig vid sammanträdets början. 1andra slycket föreskrivs att ledamot som inställer sig under pågåendesammanträde eller till fortsatt sammanträde har rätt alt tjänstgöra, även omsuppleant har trätt in i hans ställe. Ledamot som har avbmtil tjänstgöringenvid sammanträde på grund av annat hinder än jäv får dock inte åter tjänstgöravid sammanträdet. Dessa föreskrifter innebär att växeltjänstgöring är tillåtendels om ledamoten avbryter tjänstgöringen på grund av jäv, dels om han kommerför sent till sammanträde eller fortsatt sammanträde. Om han av annal skäl änjäv avbryter tjänstgöringen, får han dock inte vid samma sammanträde träda inigen efter det att hindret har upphört. 1iredje slycket föreskrivs till en början att suppleant som har börjat tjänstgöramed stöd av första stycket har företräde till tjänstgöring framför annansuppleant, även om denne står i tur att tjänstgöra enligt den ordning mellansuppleanterna som har bestämts vid valet. Denna regel motiveras, som framgårav vad jag har anfört i den allmänna motiveringen, av praktiska skäl. a. alt en suppleant som kommer för sent till sammanträdet inte fårträda in i stället för en suppleant som kommer efter honom i ordningen men somredan har börjat tjänstgöra i ledamots ställe. På samma sätt får en suppleantsom har lått avbryta sin tjänstgöring på grund av att ledamoten har trätt instå tillbaka för en "lägre placerad" suppleant som har börjattjänstgöra i stället för en annan ledamot. Om en suppleant har fått avbryta sintjänstgöring på grund av att ledamoten har trätt in och ledamoten därefter återblir förhindrad att dellaga i sammanträdet, blir däremot huvudregeln i förstastycket tillämplig. Då träder alltså den suppleant som slår först i ordningenin i stället för ledamoten. Slutligenföreskrivs i tredje stycket att suppleant, som på gmnd av att han är jävig ivisst ärende avbryter tjänstgöringen vid sammanträde, får tjänstgöra igen sedanärendet har handlagts. Om suppleanten avbryter tjänstgöringen på gmnd av annalhinder, får han däremot inte tjänstgöra igen. Denna bestämmelse medförnaturiigtvis inte någon inskränkning i ledamots företrädesrätt enligt försiaoch andra styckena. Däremot följer av tredje stycket att suppleant somavbryter tjänstgöring på gmnd av jäv har rätt all återinträda, även om annansuppleant som har förtur enligt inkallelseordningen är närvarande, 1fjärde stycket finns bestämmelserom vilken suppleant som skall tjänstgöra ikommunfullmäktige när ingen av de suppleanter som har utsetts