prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag får anledning all återkomma lill dessa frågor i sambandmed att jag kommer alt föreslå regeringen atl i en särskild propositionlill behandla förslagen i belänkandet (SOU 1975: 14) Konstnärerna isamhället. Prop.1975/76:100 Bilaga 10 134 De mUjögeslaltande uppgifterna är av många olika slag.Som regel är det dock fråga om verksamhet i kollektiva former i vilken konstnärerdeltar tUlsammans med andra konstnärliga yrkesutövare och med företrädare förandra yrkesgrupper i en planerings- och produktionsprocess. Arbetet skeralltså i ett sammanhang där de konstnärliga funktionerna utövas under andrafömtsättningar och på andra villkor än vad som i allmänhet gäller för en frittskapande konstnär. För atl konstnärerna i ett sådant sammanhang skall kunnahävda de vikliga intressen som de företräder är det nödvändigt atl de är välförberedda på de krav de kommer alt möla från t. ex. dem som representerarteknisk eller ekonomisk sakkunskap. Sådan förberedelse bör utbildningen ge. Fördetla bör de möjligheter som finns inom vara särskiltlämpliga. Planeringen av en fri konstnärlig utbUdning medinriktning mot mUjögeslaltande uppgifter kan delvis ske i form av envidareutveckling av den verksamhet som redan nu bedrivs vid fackavdelningarnaför dekorativ målning och skulptur. De tendenser som finns tUl en utvecklingav den nuvarande utbUdningen i den riktning som jag här angett behöveremellertid systematiseras och förtydligas. Jag övergår så till frågan om den organisatoriskastrukturen för verksamheten inom . Den nuvarande indelningen ifackavdelningar måsle ersättas med en annan organisatorisk indelning som bl. a.innebär alt verkstadsorganisalionen vid skolan blir fristående. Vidare fordrasen ändrad organisalion för de personal- och materielresurser som skallutnyttjas gemensamt för all utbildning. De organisationsfrågor som jag här berört är lokalainstitutionella frågor som bör lösas i anslulning lill del pågåendeförberedelsearbetet för högskolereformen. förhögskolereformen i högskoleregion har redan i uppdrag att prövafrågor av detla slag för de olika läroanstalterna i regionen och att bedrivadetta arbete i nära kontakt med de berörda läroanstalterna. Organisationsfrågornaför bör således prövas i detla sammanhang. I arbelel ingårockså atl omarbeta nuvarande provisoriska stadga. Prövningenär i försia hand beroende av resultatet av det studieorganisaloriskaplaneringsarbetet inom . För att klargöra de problem som harsamband med en omorganisation av skolan, både i sludieorganisaloriskt och iinstitutionellt avseende, bör organisationskommittén för Stockholmshögskoleregion och gemensamt utarbeta en plan som bör kunnaanmälas för under hösien 1976 i den proposition om olikahögskolefrågor som då är planerad. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt godkänna de riktiinjer för den konstnärligautbildningen på bild- och formområdet som jag har redovisat i det föregående. Prop.197S/76:100 Bilaga 10 135 för de fria konsterna med 1974/75Ulgift 5 957 281 1975/76Anslag 6 075 000 1976/77Förslag 7 004 000 för de fria konsterna har tUlsyn överkonsthögskolan. Till akademins uppgifier hör bl. a. alt göra framslällning omanslag lill högskolans verksamhet. omfattar en målarskola, enskulpturskola, en skola för grafisk konst och en arkitekturskola. Dessutom hörtiU högskolan elt och en ateljé förmonumentalmålning och dekorativ konst. /66 har skolanbedrivit viss kon-servalorsulbUdning. Högskolan har även verksamhet förvidareutbildning av konstnärer. Anlaletelever var 246, varav 199 ordinarie elever. /76 avser alt anordna vidareulbild-ningskurser medsammanlagt ca 60 deltagare. Beräknad ändring 1976/77 Lärar-och assistentpersonal övrig personal Reseersättningar därav utrikes resor Undervisningsmateriel m. m. därav kurs i restaurerings-teknik därav engångsutgifter Ersättning för mistade hyresintäkter (15 000) + 3 403 000 Akademienför de fria konsterna Pris- och löneomräkning m. m. avser höjt lönekostnadspålägg. 1975/76:100 Bilaga 10 i36 I O-alternativet förordar akademin att två undervisningstjänsterdras in och alt vidareutbildningen av konstnärer minskar i omfattning. Till nuvarande direktörutgår elt årligt arvode om . vartill kommer bidrag till resekostnaderom . Med hänvisning lill arbetsinsatsernas omfattning föreslår akademinalt en arvodestjänst med halvtidstjänstgöring inrättas för direktören ( + . För undervisningen vid föreslås viss personalförstärkning. Medel begärs för en assistenltjänst knuten lillprofessuren i arkitektur samt för all öka ut tjänsten som assistent iarkitekturhistoria till en heltidstjänst. För den direkta ledningen avvidareutbildningen av konstnärer föreslås en tjänst som biträdande lärare.Vidare bör medel beräknas för att enhalvtidstjänst som assistent vid monumenlalskolans plaslverkstad skallkunna ökas ut till en heltidstjänst. För den grundläggande utbildningen och vidareutbildningen inom grafikskolanbegärs medel för lärartjänster och en assistenltjänst. Medel begärsäven för en verkmästare vidkonsthögskolans verkstäder samt för arvodering av undervisning bl. a. ivissa specialämnen. ( + .) administration behöver förstärkas. Medel begärs för en tjänst som förste byråsekreterare samt för två kvali ficerade biträden. För kamerala uppgifier behövs ylterligare etl kvalifi cerat biträde med halvtidstjänstgöring. Vidare bör medel beräknas för att en halvtidstjänst som förstebiblioteksassistent skaU kunna ökas ut till en heltidstjänst. Medel bör också beräknasför tillfällig arbetskraft, be vakning m. m. (+421 000 kr.) Ökningen av anslagsposten till reseersättningarmotiveras främst av arkitekturskolans behov( + . Ökningen av anslagsposten lokalkostnaderär främst betingad av konsthögskolansbehov av nya lokaler på . Den begärdaengångsanvisningen under anslagsposten tUl c x-p e n s e r avser möbler ochutrustning till rum för föreslagna nya tjänstemän samt viss apparatur tillbiblioteket. Huvuddelen av den begärda ökningen avanslagsposlen lill u n-dervisningsmaterielm. m. avser kompensation för koslnadsslegringarpå materiel som används inom . Därtill behövs ökade medel bl. a. för bearbetningav arkitekturskolans diabUdsamling och för att i undervisningen i slörreulslräckning kunna använda levande modeller. ( + .) Materielbidragetlill eleverna vid målarskolan behöver höjas från . per elevoch år. Vidare bör elevema vid skulptur- och grafikskolornafå malerielbidrag med . ulöver vad som kolleklivl ulgårlill varje skola. ( + .) Prop.1975/76:100 Bilaga 10 137 a. ombindning av böcker behövs enengångsanvisning. Vidare behövs en ökning av medlen för bokinköp. ( + 59 000kr.) dellog arkitekturskolans elever i en kursi reslaure-ringsteknik i . Kostnaderna för kursen täcktes delvis avsärskilda medel, anvisade av Kungl. Akademin begär medel för atl en nykurs skall kunna anordnas ( + . Den nu utgående ersättningenför mistade hyresintäkter frånakademins fastighet bör räknas upp med hänsyn lill förändringar i penning- ochhyresvärdet. 1973års e.xpertgrupp för konstutbildning I sitt yttrande över akademins anslagsframsläUningbegränsar sig expertgruppen lill de förslag som omfattas av gruppens direktivoch behandlar således inte de förslag som gäller undervisningen i arkitekturskolaneller administration. Med hänvisning till det förslag tUl nystudieorganisation som expertgruppen lagt fram förordar gruppen vissrestriktivitet vad gäller inrättande av nya tjänster vid konsthögskolan.Förändringar av delta slag på tjänslesidan kan försvåra övergången till en nystudieorganisation. Expertgruppen stöder dock akademins framställning på vissapunkter. bedriver under innevarande budgetår vissförsöksverksamhet i samråd med expertgruppen. Försöksverksamheten, som ihuvudsak gällt fortbUdning och vidareulbUdning av konstnärer, bör fortsättaäven under /77. Medleri för försöksverksamheten underinnevarande budgeiår . Tillskottet bör användas för atlförslärka forlbUdningen och vidareutbildningen inom grafikskolan. Vad beträffar anslagsposten lill undervisningsmaterielm. m. anser expertgruppen det befogat med en uppräkning med hänsyn till destora kostnadsstegringarna på malerielsidan. Den konstnärliga utbUdningen på bild- och formområdelär utförligt behandlad i en särskild inledning till avsnittet om utbildningen inom kulturområdet. Jag har därtagit upp vissa frågor av betydelse för utbildningen vid . Jaghänvisar också till vad jag lidigare sagt i inledningen till hela avsnillet BKulturändamål där jag bl. a. nämnl de förhandlingar med anledning aV 1975 årsbeslut om reformering av högskoleutbildningen, som inletts medkonstakademin. Viss försöksverksamhet har tiUbakabedrivits vid i samråd med expertgrupp förkonstulbildning. Medlen för försöksverksamheien, , har i huvudsakanvänts lill fortbUdning och vidareutbildning av konstnärer. harför näsla år föreslagit en förstärkning på olika punkter av medlen för 1975/76:100 Bilaga10 138 Expertgruppen föreslår alt försöks-verksamheleii fårfortsätta och alt ökade medel ställs till förfogande för att utvidga denverksamhel som pågår vid skolan för grafisk konst. Jag delar expertgruppensuppfattning alt försöksverksamheten bör fortsätta tills dess gruppens förslagom åtgärder på fortbildningsområdet kunnal prövas och beräknar en ökning med . att användas för det av expertgruppen angivna ändamålet. Del ankommerpå regeringen all, efter förslag av akademin och , meddelaföreskrifter om användningen av de samlade resurserna för ändamålet. Min anslagsberäkning framgår av sammanstäUningen. Jaghemställer all regeringen föreslår alt lill för de fria konsterna medkonsthögskolan för /77 anvisa ett förslagsanslag av 7 004 000kr. 1974/75Utgift 13 714 503 1975/76Anslag 13 821 000 1976/77 Förslag 16 751 000 omfatiar tvåårig konstindustriendagskola (KD), treårig konstindustrien aftonskola (KA), tvåårig högrekonstindustrien skola (HKS) samt treårigt leckningslärarinstitut (TI).Utbildningen vid HKS bygger på genomgång av KA eller KD. Vid KD finns enettårig förberedande kurs för teckningslärarinslilutet och vid KA en tvåårig sådankurs. Dessutom kan i aftonskolan anordnas kortare kurser i enstaka ämnen ellergrupper av ämnen. Vid de tre konslinduslrieUa skolorna (KD, KA, HKS)meddelas undervisning i sju fackavdelningar, nämligen en för lextUarbete, enför dekoraliv målning, en för skulptur, en för keramik, en för möbler och inredningar,en för mclallarbete samt en för reklam och bokhanlverk. Konstfackskolanslår under inseende av (). Antaletstuderande uppgick till 739. lärarutbildningsutredning (U 1974; 04) hargenom tilläggsdirektiv fått i uppdrag alt även behandlautbildningen av lärare i teckning. Enligt bemyndiganden har Kungl. Maj:t den 27september 1974 vad avser liden den 1 juli 1972den samt regeringenden vad avser tiden den 1 juli 1975den godkänt ettavtal mellan staten och om kommunens bidrag till koslnaderna för konstfackskolanunder budgetåren 1972/731975/76. Enligt avtalet bidrar kommunen tillkoslnaderna för konstindustriella dagskolan och konst-industriella aftonskolan.Bidraget avser hyreskoslnadema och, i fråga om 1975/76:100 Bilaga 10 konstindustriellaaftonskolan, även driftkostnaderna. Bidragel lill driftkostnadernautgår med ett visst belopp för varje i aftonskolan antagen stockholmselev. Beräknad ändring 1976/77 + 2 040 000 + 1 753 000 Undervisningsmateriel m. m. + 3 790 500 + 2 930 000 Pris- och löneomräkning m. m.2 370 000 kr., varav . avser höjt lönekoslnadspålägg. I O-alternativet förordar SÖminskad elevantagning och reducering av den lärarledda undervisningen. SÖ anser det betydelsefullt alt den studieorganisatoriskaoch pedagogiska försöksverksamhet inom konslindustriavdelningarna vid sompåbörjades /75 och som skolan bedriver i samråd med 1973 årsexpertgrupp för konstutbildning får fortsätta under /77.Försöksverksamheten kommer då att omfatta tre årskurser. Förutom ytterligaremedel för denna verksamhet föreslår SÖ att skolsköterskans tjänstgöring utökasfrån tre fjärdedelstid till heltid. Vidare bör skolans bibliotek få ökaderesurser för bokinköp m. m. (+77 000 kr.) I en särskild skrivelse har SÖ bl. a.föreslagil alt sådan särskild ulbildning av teckningslärare, som tidigare anordnatsvid teckningslärarinslilutet för icke behöriga lärare, skall återupptas medbörjan /77. SÖ föreslår att utbildningen liksom 1975/76:100 Bilaga10 140 tidigareskall omfatta ell hemsludieår och heltidsstudier. SÖ räknar med 24deltagare i utbUdningen och beräknar koslnaderna lill . 1973års expertgrupp för konstulbildning Expertgruppen har yttrat sig över lillSÖ ingivna anslagsframställning såvitt den avser de konstindustriellaavdelningarna. Expertgruppen hänvisar allmänt tUl sambandet mellan destudieorganisaloriska förslag som gruppen lagt fram och den försöksverksamhetsom inletts vid /75. Gruppen förulsäller att dennaverksamhet skall kunna utvecklas och ulökas under /77. För dellafordras särskilda medel, bl. a. för anhlande av gästlärare och gästföreläsareoch för s. k. Ivärfackliga kurser och projekt. Vidare behövs ell utökat anlalalternativa kurser. (+153 000 kr.) För att försöksverksamheten skall kunna bedrivas medframgång behövs dock framför allt ytterligare resurser förundervisningsmateriel och för ell utökat nyttjande av verkstäderna.Expertgruppen tiUstyrker bl. a. att tre tjänster som institutionsleknikerinrättas. (+823 000 kr.) Ulöver resurser för försöksverksamheien förordarexpertgruppen bl. a. atl en Ijänsl som facklärare i induslriell formgivninginrättas ( + . I en särskild skrivelse begärkonstfackskolan en ökning av resurserna för den studieorganisatoriska ochpedagogiska försöksverksamheten av en sådan storleksordning att de kan inrymmamedel för en förstärkning av skolans ledning. Utbildningen vid konstindustriellaavdelningar har jag tidigare behandlat särskilt utförligt i den inledning lUlavsnittet om utbildningen på kulturområdet som handlar om den konstnärligautbildningen på bild- och formområdet. I inledningen till hela avsnillet BKulturändamål har jag också tagit upp vissa frågor som berör konstfackskolanoch som har samband med det pågående förberedelsearbetet för den förra åretbeslutade högskolereformen. Jag hänvisar här lill dessa tidigare uttalanden. Idet följande kommer jag alt begränsa mig till frågor om verksamheten undernästa budgeiår vid de konstindustriella avdelningarna och vidteckningslärarinstilulet. Under de senasie två budgelåren har vid de konstindustriellaavdelningarna anordnats en försöksverksamhel på det pedagogiska och studieorganisatoriskaområdel. Försia året anvisades . och andra året ylterligare 254 000kr. för försöksverksamheten som således varit ganska omfattande. Den främstaavsikten med arbelel har varit all 1975/76:100 Bilaga 10 141 praktisktpröva nya utbildningsmoment och belysa problemen i samband med en reformav utbildningen. Som jag lidigare anfört bör försöksverksamhetenfortsätta också näsla budgeiår. Den studieorganisaloriska planering, som jagkommer atl föreslå regeringen att får i uppdrag altgöra,' bör bedrivas inom ramen för den fortsatta försöksverksamheien. Denekonomiska ramen för verksamheten, som innevarande budgetår uppgår lill sammanlagt379 , varav . för undervisningsmateriel, bör för näsla budgetår ökas med . De nya medlenbör användas för undervisningsmateriel. Efter det atl hänsyn också lagils lillpris- och lönehöjningar beräknar jag atl sammanlagt , varav140 . för materiel, kommer att stålill förfogande för försöksverksamheten. Det ankommer på regeringen altefter förslag av besluta om användningen av dessa medel. Föratl skall kunna genomföra det planeringsarbete som behövs ärdet enligt min mening nödvändigt altskolans pedagogiska ledningsorganisation förstärks. Jag förordar därföralt medel inom den föreslagna ramen tas i anspråk för alt inrätta en tjänst somstudierektor vid skolan. Vid min anmälan i det följande av anslaget tUldramatiska institutet kommer jag all förorda vissa insatser för attutbilda dekorationsmålare vid teatrar. En del av denna utbildning börkonstfackskolan svara för. Jag beräknar för ändamålet . under detlaanslag och hänvisar i övrigt lill min anmälan av frågan under anslaget liUdramatiska institulel. Utbildningen avleckningslärare behandlades av vid med anledning av regeringens proposition om viss försöksverksamhelinom lärarutbildningen (prop. 1975: 24, UbU 1975: 14, rskr 1975: 159). beslöt att utbildningen avteckningslärare skulle ulökas och allen ny utbUdning /77 skuUe starta i . Utbildningen skulleplaneras av () som också skulle undersöka behovel avalt anordna en särskUd utbildning av icke behöriga lärare i teckning. SÖ har ien särskild skrivelse lagl fram förslag i dessa frågor. Dimensioneringenav teckningslärarutbUdningen liksom frågan om dennya utbildningen i kommer atl behandlas i den särskilda propositionom lärarutbildningen som regeringen avser alt senare lägga fram för . Särskild utbildning av lärare i teckninganordnades vid leckningslä-rarinstituiel i två omgångar med /72. SÖ föreslår alt en utbildning av della slag återupptasnäsla budgeiår. Utbildningen bör enligl förslaget vara utformad på samma sättsom tidigare, dvs. bestå av etl s. k. hemstudieår och därefter ett årsheltidsstudier. Den utbildning som SÖ föreslår nästa budgeiår är beräknad för24 deltagare och förlagd lill teckningslärarinstitulel. Kosinaden är beräknadlill . Jag biträder SÖ:s förslag. 1975/76:100 Bilaga10 142 Förhandlingar pågår mellan staten och kommunom kommunens forlsalla bidrag till kostnaderna för . Som framgår av sammanslällningen beräknar jag anslagetlill . Jag hemställer atl regeringen föreslår alt a) bemyndiga regeringen att träffaavtal mellan staten och om kommunens bidrag lill kostnadernaför under /77, b) till för budgelårel1976/77 anvisa elt förslaganslag av . 1974/75Ulgift 20 997 235 1975/76Anslag 20 489 000 1976/77 Förslag 26 416 000 Musikhögskolor finns i Siockholm, och Malmö.Musikhögskolorna slår t. v. under tillsyn av organisationskommittén för högremusikutbUdning (U 1970: 60), som enligt den av Kungl. Maj:t den 27 maj 1971fastställda provisoriska stadgan för musikhögskolorna (ändrad ,och ) bl. a. skall avge förslag lUlanslagsframställning för högskolorna. Maj:t fastställde den 4 oktober1974 vissa tilläggsdirektiv för organisationskommitténs arbete(kommittéberättelsen 1975 s. 343). Vid samtliga musikhögskolor anordnas treårig ulbildningav instru-mentalisler och sångare, fyraårig ulbildning av musiklärare samt tvåårigulbildning av pianostämmare. Dessutom anordnas treårig försöksul-bildning avmusikpedagoger saml utbildning av kyrkomusiker. Sistnämnda utbildning sker fr.o. m. /73 på en utbildningslinje (kyrkomusikerlinje) som omfattarsammanlagt 160 poäng, motsvarande heltidsstudier. Vid i anordnas dessutomutbildning av tonsättare, dirigenter och pianostämmare samt utbildning inomramen för regionmusikskola. Del totala antalet studerande beräknas underinnevarande läsår uppgå till 478 vid i , 192 iGöteborg och 180 i . /72 anordnas utbildning av lärare imusik och annal ämne, som är provisorisk i avvaktan på en slutiig reform av musiklärarulbildningen.I denna utbildning kombineras studier i ett ämne som ingår iämneslärarutbUdning med en särskUd ämnesulbUdning i musik, motsvarandestudiekurs/studiekurser om 60 eUer 80 poäng vid filosofisk fakultet. Sådansärskild utbUdning i musik anordnas i och av organisationskommitténför högre musikutbildning. TUl utbildningen skaU /76 antassammanlagt 78 studerande. 1975/76:100 Bilaga 10 143 Beräknad ändring 1976/77 + 4 493 000 (+ 145 000) Undervisningsmateriel m. m. + 8 859 000 + 5 927 000 Pris- och löneomräkning m.m. , varav . avser höjl lönekoslnadspålägg. I beloppet ingårde minskningar som redovisas i punkterna 4 och 5. I O-alternativet förordar organisationskommittén, utöver automatiska koslnadsminslcningar för bl. a.kyrkomusikerutbUdningen, en nedskärningav den enskilda undervisningen för de studerande som erhåller utbildningtill sångare, inslrumenlalister och musikpedagoger. Kommittén framhåller attkonsekvenserna härav skulle bli minskad effektivitet i utbildningen. Redan nufår de studerande vid musikhögskolorna mindre enskild undervisning än vad somges i motsvarande utländsk utbildning eller i annan liknande musikutbildning iSverige. har isamarbele med () kunnat konstatera alt behovel av ytterligare åtgärder för all råda bot på bristen på behöriga musiklärare i det allmänna skolväsendet är mycket stort. SÖ har efler samråd med organisationskommittén gjort en undersökning som visar att brislen på musiklärare på högstadium och i gymnasieskolan har ökat jäm fört med då en liknande undersökning gjordes bl. a. för lärar- utbildningskommilléns räkning. Mer än hälfien av aU musikundervis ning handhas av lärare ulan formellkompelens. Med hänsyn härtill före slår organisationskommittén en utökad ulbUdningskapacitet inom mu siklärarulbildningen. SÖ lägger fram förslag om vi dareutbildning i musik förklasslärare och särskild ulbildning av lärare i musik. Organisationskommitténföreslår för nästa budgetår en utökning av utbildningen i musik och ett annatämne genom all särskild ämnesut- 1975/76:100 Bilaga 10 144 bildning införs i anslutning tillFramnäs folkhögskola i med en antagningskapacilet om 24 platser och allmoisvarande ulbUdning i ulökas medlikaledes 24 plalser. Vidare föreslår kommittén att etlämnesulbildningen vidmusikhögskolorna utökas med sammanlagt 12 platser. Normalt sett dröjerdet enligt kommitén från det beslut fattas tills dess denfärdigutbildade befinner sig i yrkesverksamhet. Som en särskUd åtgärd för altsnabbare få fram utbildade musiklärare föreslår kommittén en tillfällig ökning med 24 plalser av den särskilda ämnes-utbildningeni musik. De föreslagna platserna är avsedda för personer som redan harlärarbehörighel eller den ämnesteoretiska delen av en lärarutbildning i andraämnen än musik och som kan vara intresserade av och tillräckligt kunniga imusik för att vilja skaffa sig behörighet även i delta ämne. De 24 platsernaföreslås fördelade mellan och . (+ .) Den reformering av kyrkomusikerutbUdningen som genomfördes fr. o. m. /73innebär en förkortning av studietiden från fem till , men samtidigtökade undervisningskostnaderna per studerande och år. För näsla budgetårmedför detla en minskning av kostnaderna för utbildningen med . Utbildningen av musikeraspiranter från regionmusiken är under avveckling. De sistaaspiranlerna togs in till utbildningen /76. Sammanlagt finns iutbildningen detta läsår 64 studerande. Huvuddelen av dessa deltar i dentvååriga utbUdning inom ramen för regionmusikskolan som anordnas vid i . Sedan' /74 kansammanlagt högst 10 musikeraspiranter i stället välja en treåriginslrumentalistutbUd-ning vid någon av musikhögskolorna i eller . Sedan den speciellaaspirantulbildningen avvecklats skall regionmusiken kunna rekrytera musikerfrån den reguljära instrumenlalislulbild-ningen vid musikhögskolorna. Resursermotsvarande 50 studerande-platser i denspeciella utbildningen skall överföras till instrumenlalist-utbildningenmedan resurser svarande mot 14 studerandeplatser skall dras in. medför en minskning av kostnaderna för utbildningen med . Instrumentalistutbildningenvid musikhögskolorna är treårig men förlängs ofla så alt den i realiteten omfatiar . Den speciella utbildningen av aspiranter från regionmusiken har varit kortare, för flertalet . För att bibehålla samma kapacilet i antag ningen tUl den längre utbildningen föreslårorganisationskommittén att resurser motsvarande de i punkt 5 nämnda 14 platserna i den kortare utbildningen återgår lill musikhögskolorna. Resurserna bör fördelas så att inslramentalislutbildningen vid i kan 1975/76:100 Bilaga 10 145 ökas med fyra och vidmusikhögskolorna i och med fem plalser vardera (+167 000 kr. Organisationskommitténföreslår ökade resurser för att under visningen i olika UtbUdningar skall kunna förstärkas.Kommittén föreslår således en ökad undervisningi orkester- och ensemblespel i instramentalistulbildningen i och . Vidare förutser kommittén all det pågående reformarbetet kommer att leda lill behov av en ökad lärarlilldelning per studerandei olika utbildningar vid mu sikhögskolorna.