prop · FY0323 · 1975-12-31 00:00:00 — Eftersom en överväldigande majoritet () av deelever som är berättigade till resetillägg färdas med buss, anser CSN attkostnadsutvecklingen för månadsbiljetter vid SJ:s busslinjer bör varautslagsgivande vid fastställande av resetilläggen, Fr,o,m. har SJ genomfört en taxehöjningmed och slär en inom Svenska Busstrafikförbundetsområde medgiven generell taxehöjning igenom, CSN föreslår en höjning av nettotUläggen fr, o, m,/ 76, Förslaget grundas på principen att full kostnadstäckning beräknat efter SJ:s priser för månadsbiljett vid färd med buss skall erhållasvid den kortaste färdsträckan inom varje avståndsklass. Det av CSN framlagda förslaget skulle medföra engenomsnittiig höjning av resetiUäggen med . Nämnden föreslår, attresetiU-läggct höjs till 80, 110, 145, 170 respektive . Merkostnadenför statsverket vid höjning av resetillägget enligt förslaget beräknas till ca8 milj. kr. Inackorderingstillägget är sedan 1 juU . Inackorderingstillägget skulle enligt CSN behöva höjas ytterligare 187o dvs. för att realvärdet skulle återställas i relation tillnuvarande basbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Inackorderingstillägget är inte avsett att enbart täckabostadskost- 1975: 23 132 nådenutan i princip aU merkostnad som uppstår vid inackordering t.ex, fördyradematkostnader. Då även livsmedelsindex stigit snabbare än totalakonsumentprisindex accentueras realvärdeseftersläpningen än mer. Det kan därförfinnas stor risk för att åtskilUga presumtiva studerande av kostnadsskältvingas avstä från fortsatta studier efter genomgäng av gmndskolan. InackorderingstUIäggetmäste också enligt CSN vara så stort att valet mellan att resa och att varainackorderad blir oberoende av ekonomiska faktorer, Högsia resetilläggföreslås utgå med , . CSN föreslår en höjning avinackorderingstillägget med . Merkostnaden vid enhöjning av InackorderingstUIägget med . beräknastUl ca 13 milj. kr. Studiehjälpi form av studiebidrag jämte tiUägg minskas om heltidsstuderande uppbärlärlingslön eller annan liknande ersättning. Reduktion skall dock endast görasom ersättningen överstiger ett f r i b e I o p p på . Regeln om fribelopphar funruts sedan den 1 juiu 1967 och beloppet har alltsedan dess varitoförändrat . CSN föreslår att fribeloppet höjs till . per månad.Enligt CSN:s bedömning blir merkostnaden härför så liten att den anslagsmässigtär försumbar. Studiehjälpi form av återbetalningspliktiga studiemedel har beviljats yngre elever igymnasial utbildning under /74. /73 beviljades drygt 6 000 elever av denna kategori studielånmed sammanlagt ca 13 mUj. Kreditgivningen tlU de yngre eleverna har /74 minskat med 3,6 milj. kr, till 9,6 milj, kr. Äterbetalningspliktigastudiemedel utgår med högst . CSN har i tillämpningsföreskrifterfastställt att detta maximibelopp skall gälla för inackorderade elever, medanövriga elever kan beviljas högst . Elev som är gift ellerhar försörjningsplikt mot bam kan dock få ett högre belopp, som för budgetåret1974/75 kan vara . beroende på om vederbörande ärvårdnadshavare för barn eller ej. Vidbehovsprövningen för ogift elev görs avdrag från maximalt belopp avden del av föräldramas tlU statUg inkomstskatt taxerade Inkomst som överstiger23 , TUl den taxerade inkomsten läggs 1/5 av föräldrarnas sammanlagdaförmögenhet . Vidare görs avdrag med 2/3 av elevens beräknadeinkomst över visst fribelopp, som för läsår är ,, ochdessutom med den del av elevens egen förmögenhet som överstiger . Förgift elev tas hänsyn till makes ekonomi 1 stället för föräldrarnas. Endastca en femtedel av de yngre elever som skulle kunna begagna sig avmöjligheten till studiekredit gör det. Förde elever som av olika skäl inte kan påräkna nägot ekonomiskt 1975: 23 133 stödav sina föräldrar är emellertid de äterbetalningspliktiga studiemedlen förknappa, även med beaktande av den övriga studiehjälp som kan komma dessa elevertill del. För att det totala studiestödet för denna kategori elever skullekomma i paritet med vad som utgår till äldre elever vid gymnasialaläroanstalter skulle krävas ett ytterligare tUlskott av , perläsår. MedarUedning av den fr.o.m. den 1 juh 1974 tiU 18 är sänkta myndighetsåldern harprövningen mot föräldrars ekonomi kommit att bli mer ifrägasatt än tidigare.Med rätt eller orätt anser nämligen både många föräldrar och elever att myndigaelever inte skall behöva ligga sina föräldrar ekonomiskt till last. Iavvaktan pä resultatet av den utredning om det studiesociala systemet somfömtsätts bU tillsatt bör enligt CSN:s mening vissa justeringar av lånebeloppoch fribeloppsgränser för äterbetalningspliktiga studiemedel för yngre elevergenomföras. Det maximala länebeloppet föreslås höjt från 3 800 till 4 500 kr.CSN vill även höja fribeloppsgränsen för föräldrars inkomst . CSNberäknar att en höjning av det maximala lånebeloppet från . till 4 500kr. skulle medföra en ytterligare belastning av studiemedelsfonden med 1,6milj. kr, medan en höjning av fribeloppsgränsen ,har beräknats till 3,4 milj, kr. Vid en höjning enligt CSN:s förslag av såvälmaximalt lånebelopp som fri-beloppsgräns beräknar CSN utgiften till 5,7 mUj.kr. Inomstudiemedelssystemet har såväl antalet bldrags-som låntagare minskat mellanbudgetåren 1972/73 och 1973/74. Trots detta har i återbetalningspliktigastudiemedel /74 utbetalats ca 34 milj. kr. mer än i /73, vUket förklaras av att återbetalningspliktiga studiemedelbeviljats med ett högre maximalt belopp och att de äldre elevema har utnyttjatmöjligheten till utökad studiekredit. Bidragshöjningen med , harinte uppvägt det minskade antalet bidragstagare, varför det totala utflödet avbidrag har minskat med ca 7,8 milj, kr. Utöver minskningen av antalet eleverhar utflödet av bidrag också påverkats genom att studiebidraget nu omfattas avekonomiprövningen som en effekt av överförandet av de äldre eleverna frånstudiehjälpssystemet till studiemedelssystemet. Inomeftergymnasial utbildning har antalet studerande som utnyttjat studiemedelunder /74 minskat. En anledning till minskningen i utflödet avbidrag och återbetalningspliktiga studiemedel är att antalet studerande ieftergymnasial utbildning minskat. En annan anledning är att andelendeltidsstuderande i högre utbildning nu är större än . Blanddessa torde förvärvsarbete vid sidan av studierna vara vanligt. Av den senasterapporten från om olika studieförhållanden vid fUosofisk fakultet framgåratt man beräknar attomkring av de studerande vid filosofisk fakultet studerar på deltid. CSNhar stannat för att beräkna utflödet av studiebidrag och återbetalningspliktigastudiemedel för eftergymnasial utbildning fr,o,m. /76 utifrån iförhåUande tiU /75 oförändrat närvarotal. Beträffandeåterbetalningspliktiga studiemedel har nämnden räknat med att de nya reglernaför återbetalning av studiemedel kommer att medföra ett något ökatutnyttjande. Nämnden antar att ca 81 000 studerande kommer att erhållastudiebidrag och omkring 65 000 studerande kommer att utnyttjaåterbetalningspliktiga studiemedel. Studiemedelsutredningenföreslog i sitt betänkande (SOU 1971: 87) Reformer inom studiemedelssystemet enhöjning av studiemedlens totalbelopp från av basbeloppet pertermin. Motivet för en höjning var framför allt de kraftiga höjningarna avstudentbostadshyrorna, I prop. 1973: 63 angående studiesocialt stöd togföredraganden inte upp något förslag om höjning av studiemedelsbeloppet. Istället hänvisades till ett förslag att fr, o. m, införa ettbostadstill-lägg för låginkomsttagare utan barn omfattande även studerande somfyllt . Somen temporär förstärkning för de studerande i avvaktan på den totala översyn avstudiestödssystemet som är begärd av föreslår CSN en höjning av studiemedlenstotalbelopp per läsår om 9 mänader, dvs, från tUl avbasbeloppet, med motsvarande relativa höjning av studiemedlen i det fallläsåret överskjuter eller ej uppgår tUl 9 månader. CSNframhåller att både bostadsmdex och livsmedelsindex utvecklats snabbare änkonsumentprisindex som ligger tiU grund för basbeloppet. Denna utvecklingmedför att de studerande relativt sett successivt får mindre och mindre medelatt disponera för olika utgiftsposter. Närdet gäller den föreslagna höjningen har CSN lämnat öppet, huruvida denna skallfördelas på såväl studiebidrag som återbetalnings-pliktiga studiemedel ellerläggas enbart på de återbetalningspliktiga studiemedlen. Detsamma gällertidpunkten för en höjning av studiemedelsbeloppet. Eftersomstudiemedel för i stor utsträckning kommer att beviljas innanriksdagen kan komma att ta ställning till ett förslag omhöjning av studiemedlen, talar administrativa skäl för att höjningen skerfr,o,m, , I kostnadsberäkningarnahar CSN utgått ifrån altemativet att reformen genomförs fr.o,m, den 1 juli1975. Det ökade medelsbehovet redovisas i sin helhet på studiemedelsfonden ochberäknas för /76 tUl 71 milj, kr, EnUgt CSN:s mening börhemreseersättning i princip utgå Prop.1975: 23 135 föralla elever som erhåller InackorderingstUlägg oavsett hemortens ellerinackorderingsortens geografiska belägenhet. Varje form av geografiskavgränsning anser CSN vara olämplig. Rätten tlU hemreseersättningbör enligt CSN:s mening inte heller avgränsas eller differentieras medavseende pä ålder. Liksom all annan studiehjälp bör den utgä för elev somfyller högst 19 är under det kalenderår då läsåret eller kursen börjar. Detfinns enligt nämndens mening inte tillräckliga motiv för någon annanåldersavgränsning, Iprincip bör alla elever som erhåUer inackorderingstillägg också erhällahemreseersättning för resa mellan skolorten och hemorten. Med hänsyn tillkostnadsramen och i petita för /76 begärda medel förhemreseersättningen lägger CSN fram ett förslag som inte överstigerifrågavarande belopp. CSN föreslår i stället ett minimiavstånd förrätten till hemreseersättning. Hemreseersättningenbör således enligt CSN syfta till att ersätta kostnader motsvarande tvähemresor vid avstånd under förutsättning att avståndetuppgår till . Vid avstånd bör fem fria hemresor erhållasför läsår och 1 övriga fall en fri hemresa förtvåmånadersperiod. Iandra hand förordar CSN ett altemativ med en hemresa utanminimiavstånd. Friahemresor bör utgå i form av frikort. Därmed skapas garantier för att syftet medersättningen uppnäs, nämligen att hemresor företas. Kontant ersättning skaparenligt CSN inga motsvarande garantier. Med ett sådant system riskeras tvärtommissbrak av olika slag. Elever kan t. ex, söka sig tiU utbildning så långt bortfrån hemorten som möjligt för att komma i åtnjutande av en högre kontant studiehjälp. Frikortetmåste i vissa fall kompletteras med en kontant ersättning, när allmännakommunikationsmedel saknas för hela färdvägsavståndet eller del av detta. Föratt kontant ersättning skall utgå bör sådan färdsträcka vara , Frikortssystemethar enligt CSN många administrativa fördelar. Det bör t, ex, bli möjligt attutdela frikorten i ett tidigare skede på terminen jämfört medutbetalningstidpunkten för kontant studiehjälp. Många skolstyrelser har ettfåtal faststäUda utbetalningstidpunkter beroende på datamaskinen bearbetning.Dessa tidpunkter behöver inte avvaktas vid ett frikortssystem. Idet nu föreslagna frikortssystemet görs en del av det administrativa arbetet avtrafikföretagen 1 stället för av skolstyrelse/rektor, Frikortssystemet1 sin helhet är mer administrativt betungande än en schabloniseradkontantersättning. Enligt CSN är dock skillnaden obetydlig om man beaktar defördelar i övrigt som följer med ett frikortssystem. Frikortssystemtillämpas tiUbaka för värnpliktigas fria resor.Enligt vad CSN har inhämtat från berörda parter fungerar det myckettillfredsställande. Metoden är således beprövad. CSNberäknar kostnaden för hemreseersättning tiU inackorderade elever tiU 10,6mUj, kr, under /76, 5.2CSN:s förslag till organisationsöversyn Kungl,Maj:t gav CSN 1 uppdrag att i samarbete med statskontoret göraen organisationsöversyn. CSN har i skrivelse inkommit medförslag till ny organisation för centrala m. m. Förslagetinnebär bl, a, att handläggning i första instans för vissa ärendetyper fr. o,m. decentraliseras nämligen ärenden om studiemedel tUl s, k,äldre elever i gymnasial utbUdning och ärenden om återkrav av studiemedel. Fördenna handläggning på studiemedelsnämnderna har CSN beräknat en kostnad /76 på sammanlagt . Dessutom föreslås att CSN:s kanslifr. o. m, organiseras på följande arbetsenheter:verksledningssekretariat, tiUsynsenhet, återbetalningsenhet, beviljningsenhetoch administrativ enhet. Kostnaden för den föreslagna nya organisationenberäknas för /76 till . CSN föreslår att statensavtalsverk får i uppdrag att föra AB-förhandlingar angäende tjänsteplaceringen1 CSN:s nya organisation. Dessutom hemställer CSN för /76 om . för att kunna anlita arbetsbiträde för vissa uppgifter i samband med omorganisationen. 6 Remissyttranden 6.1 Allmänna synpunkter Deflesta remissinstanser har i sina yttranden över FÖVUX' och SVUX' förslag tagitupp vissa övergripande frågor. Ett flertal har förordat att samhäUets insatserinom utbildningsområdet i första hand skall gällavuxenutbildningen och att dä främst den överbryggande utbildningen skall byggasut. Till dem som anser detta hör UKÄ, SÖ, AMS, folkhögskoleutredningen. LO,, , . , , ABF och SFS, Fråganom behovet av avgränsning och arbetsfördelning mellan olika samhällsstöddavuxenutbildningsanordnare berörs av ett flertal remissinstanser t, ex, RRV,, , SSU och aUmänna skolstyrelse. LO och ABF förordar entotal översyn av uppgifts- och ansvarsfördelningen mellan den kommunalavuxenutbUdningen och det frivilliga folkbildningsarbetet. Vissaremissinstanser, bl, a. RRV och socialdemokraters förbund,diskuterar i de delar av yttrandena som rör SVUX' förslag även avgränsningsproblemenmot arbetsmarknadsutbildningen och förordar att samordningsfrågan utredsnärmare. Vissaallmänna synpunkter i övrigt på förslagen i betänkandena redovisas i detföljande. RRVframhåller att det hade varit angeläget med en närmare analys i innehållstermerav vilket utbildningsbehov man refererar till med begreppet överbryggandeutbildning. En sådan analys borde ha tagit sin utgångspunkt i undersökningar avde korttidsutbildades egna upplevelser av sitt utbildningsbehov. Härigenomhade man lättare kunnat göra beräkningar av efterfrågan pä överbryggandeutbildning. UKÄanser att FÖVUX' och SVUX' förslag utgör ett tillfredsställande underlag fören samlad bedömning av nödvändiga studiesociala reformer inomvuxenutbildningsområdet och tUlstyrker i allt väsentligt förslagen. UKÄ betonarvikten av att det studiesociala stödet riktas till de utbildningsmässigt sämstställda gmpperna. CSNanser att FÖVUX' förslag är ägnat att förbättra människors möjlighet att byggapå tidigare utbildning. CSN anför att den önskvärda prioriteringen av detstudiesociala stödet till vuxenstuderande inte får ske till priset av att detfamiljepolitiskt motiverade studiestödet till ungdomsstuderande tunnas ut.Detta studiestöd anses ha en rekryterings-stimulerande effekt och CSN villvarna för att nya utbildningsklyftor riskerar att uppstä om interealvärdet inom studiehjälpssystemet återstäUs. CSN påpekar ocksåatt SVUX' förslag leder till att regelinnehållet i studiestödsförfattningarnaökar och blir mera svåröverskådligt. Genom detta skärps kraven på förenklingarinom studiestödet. SÖunderstryker SVUX' påpekande att den överbryggande utbUdningen även omfattar"sådana unga vuxna som inte i tonåren utnyttjat de förbättrade utbildningsmöjligheternai ungdomsskolan". SÖ framhåUer också att erfarenhetema har visat att enmer omfattande utbUdning på fritid inte är genomförbar för de flesta vuxna.Inom den kom-petensgivande utbildningen skulle de vuxna, om de vore hänvisadeenbart till fritidsstudier, tvingas genomföra studierna under väsentligt oförmånligareförhållanden än barn och ungdom. är dock fritidsstudier för mångavuxna en önskad studieform och sådana studier är från den enskildes ochsamhällets synpunkt mindre kostnadskrävande än heltidsstudier. Det är enligt SÖviktigt att de vuxna ges reell valfrihet mellan olika studieformer. AMSstöder utredningarnas uppfattning att satsningen på fritidsstudier bör blisärskilt markerad förslagen omfattar och ansluter sigtill SVUX' syn på behovet av ett förbättrat studiestöd för vuxna. Enligt AMSvisar erfarenheten att en höjning av utbildningsnivån underlättar för denenskilde att anpassa sig till förändringar i arbetslivet och dra fördel av denekonomiska och tekniska utvecklingen. AMS ansluter sig till SVUX' uppfattningatt ökningen av utbildningsresursema främst bör gällautbildning motsvarande grund- och gymnasieskolenivåerna. konstaterar att FÖVUX' förslag tyvärr inte ägnar invandrarnanågon uppmärksamhet och att FÖVUX och SVUX inte har lämnat några lösningar tillutbildning i svenska på betald arbetstid för analfabeter. Likaså är frägan omutbUdning som kompletterar utbildningen i svenska inte utredd. RFVdelar SVUX' uppfattning att studiestödet måste höjas väsentligt omrekryteringen tUl vuxenutbildningen skall kunna öka. Det vore enligt RFV i ochför sig önskvärt att stödet vid annan vuxenutbildning änarbetsmarknadsutbildning fick en lika generös utformning som utbildningsbidragen,så att övertryck inte uppstår i efterfrågan på arbetsmarknadsutbildningen. LOvill prioritera vuxenutbildningen främst från jämlikhetssynpunkt. En klyfta iutbildningsstandard finns mellan olika generationer men även inomgenerationerna. Omfattande förändringar i arbetslivet av teknisk ellerstrakturell art gör det nödvändigt att skapa större möjligheter tillvuxenutbildning. Dessutom är det enligt LO bättre med en värvning mellan teorioch praktik jämfört med att utbildningen starkt koncentreras till ungdomsåren.När det gäller utformningen av vuxenutbildningen måste utbudet anpassas till devuxna. Utbildning som vuxit fram inom folkbildningsarbete och organisationslivmöter enligt LO bäst de vuxnas behov och förutsättningar, LO understryker attutbUdningen alltmer måste bli en facklig angelägenhet. LOframhåUer beträffande SVUX' förslag att det inte är möjligt att räknamed att alla studier i fortsättningen skall kunna genomföras på fritid. Detbehövs en samtidig satsning på såväl förbättringar för att kunna delta ifritidsstudier som ett förbättrat studiestöd för mera omfattande studier påhel- eller deltid. och SR framhåller att man i olika sammanhangförespråkat ett enhetligt studiefinansieringssystem för alla vuxna. Mångavuxna kommer fortfarande att vara hänvisade fill det nuvarandestudiemedelssystemet. och SR finner det beklagligt att SVUX inte föreslårett finansieringssystem som tillgodoser kravet på enkelhet och överskådlighetför den enskilde individen som försök gjorts att röja undanolägenhetema i det nuvarande studiemedelssystemet. tillstyrker emellertidSVUX' förslag som ett provisorium. S.A.CO och SR som iyttrandet över FÖVUX' förslag i princip tillstyrker att samhället ställerbetydande resurser till förfogande för att minska utbildningsklyftorna, anseratt det hittillsvarande utvecklingsarbetet varit bundet av traditionellttänkande och av den nuvarande splittrade organisationen. TCO framhåller bl. a. attvuxenutbildningen nu bör ges en prioriterad ställning och att det ärsynnerligen angeläget att en samlad reformpolitik skyndsamt kommer till stånd.Organisationen framhåller vidare att den vid ett flertaltillfällen utvecklat skälen för nödvändigheten av och fördelarna med ensatsning på vuxenutbildningen. Behovet av att skapa jämlikhet iutbildningshänseende mellan äldre och yngre generationer har i dessa sammanhangkraftigt strukits under. Studiestödsfrägorna har därvid framhåUits som särskiltbetydelsefulla. En viktig komponent när det gäller vuxenutbildningensutveckling är möjlighetema till ledighet för utbildning. Denna fråga har påpekar TCO fått en tillfredsställande lösning med den nu antagna lagen omrätt till ledighet för utbildning. Enligt TCO förutsätter reformpolitiken påvuxenutbildningens område facklig medverkan i skilda organ inom olika delar avhela vuxenutbildningsområdet. SAF har en positivinställning till de reformer som SVUX och FÖVUX föreslår. SAF påpekar atterfarenheter från näringslivet visai att de vuxna inte i första hand ärintresserade av heltidsstudier under långa sammanhängande perioder. I ställetönskas korta utbildningar ofta på fritid eller deltid varvade med arbete. ansluter sig i allt väsentligt till FÖVUX' och SVUX' förslagnär det gäller det materiella innehållet och framhåller att det föreslagnastudiestödet kan bidra till att utjämna utbildningsklyftan mellan unga ochäldre. Landstingsförbundetställer sig i huvudsak bakom FÖVUX' allmänna överväganden och har heUer ingetatt invända mot att de korttidsutbildade ges möjlighet till ett förbättratstudiesocialt stöd. påpekar dock att det vore av värde omalla studiefinansierings- systemför vuxna var uppbyggda enligt samma mönster. Enligt bören av utgångspunktema när det gäller studiesocialt stöd för dem som redanförvärvsarbetar vara inkomstbortfallsprincipen. SFSstöder målsättningen att de gmpper som under sin ungdomstid inte fått tillfälleatt studera nu genom särskUda insatser från samhällets sida bereds möjlighetatt i vuxen ålder kompensera denna brist. Med överbryggande utbildning börenligt SFS främst avses grundskole- och gymnasieskolestudier, SFS anser attolika krav kan ställas på studiestödets utformning beroende päutbildningsnivå. När det gäller utbildning på universitets- och högskolenivåbör målet enligt SFS vara att få ett enhetligt studiestödssystem för samtiigahögskolestuderande. SFS accepterar inte uppdelningen i ungdoms- respektivevuxenstuderande. Liknande synpunkter framförs av SSCO och Reftec. SFEFstöder principerna för FÖVUX' förslag och ser SVUX' förslag till studiestöd somen första åtgärd på vägen mot varvad utbildning. a. beträffande vuxenutbildningen att utbildningsklyftan isamhället snarare tenderar att öka än minska. Utbildningsklyftan finns mellangenerationer men också mellan olika klasser i samhället. Enligt SSU kan enförbättrad utbildning påverka den enskildes arbetssituation i positiv riktning.VuxenutbUdningens främsta mål är att öka jämlikheten mellan människor.Resursema bör enligt SSU satsas på de sämst utbildade och korttidsutbildade.SSU framhåller att erfarenheter visar att studiecirkelformen har varit och ärden mest överlägsna formen för vuxenutbildning. Det är viktigt att samhället ifortsättningen klart definierar arbets- och ämnesområden för de olika grenarnainom vuxenutbildningen. FPUkonstaterar med beklagande att FÖVUX inte lyckats nå upp till de förväntningarsom från början ställdes och att de förslag som lagts ofta är ofullständiga ochsvagt underbyggda med fakta och argument. FPU anser angående SVUX' förslag attmålsättningen beträffande vuxenutbUdning bör vara att varje medborgare får rätttill samhällsfinansierad utbildning. Förvärvsarbete och studier börpå sikt ekonomiskt jämställas. Ett långsiktigt mål bör vara att inordnastudiestödet i ett system med garanterad minlmiinkomst. MUFanser grundtankarna i SVUX' och FÖVUX' förslag riktiga. Den gränsdragning somSVUX gjort mellan ungdomsstuderande och vuxenstuderande förefaller konstrueradenligt MUF, anser att FÖVUX' förslag Inte på ett tillfredsställande sättlöser problemet med att ge de korttidsutbildade ökade möjligheter till studier.Förbundet är positivt till SVUX' förslag men anser att det hade varit angelägetom det kunnat bli ett gemensamt studiesocialt system för ungdomsstuderande,vuxenstuderande och studerande i arbetsmarknadsutbildningen. Gränsdragningenmellan alla dessa system är i många avseenden svår. 1975: 23 141 påpekar att stora kvinnogrupper som deltidsarbetar och som hararbetsplatser där uppsökande verksamhet inte kan eller får bedrivas inte allsuppmärksammats i förslagen. menar att utbildningsklyftan i samhället är ett av de storahindren för jämlikhet. Även om det är viktigt att klyftorna krymper måstealltid individens rätt att utan påtryckning själv besluta om sina studiebehovoch önskemål till respekteras. anser det vara en angelägen uppgift att sökatillfredsställa behovet av flexibla stödformer för att underlätta för vuxna attkomplettera tidigare studier.