prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Utredningens förslag att föreläggande om vite skallriktas mot verkställande direktör eller om sådan inte finns mot styrelseledamotinnebär att myndigheten har en klar och enkel regel att hålla sig till i fråganvem som skall föreläggas vite. Svårigheten att finna postadressen till den somskall delges kan undanröjas väsentligen om såsom utredningen föreslår bolagen skall vid anmälan av styrelseledamot, styrelsesuppleant, verkställandedirektör och vice verkstäUande direktör uppge vederbörandes personnummer. Genomatl domstolar, åklagare och polis befrias från hithörande uppgifler och en deldubbelarbete därmed undviks kan omläggningen totalt betyda en minskning av destatliga myndighetemas arbetsbörda. Utredningentar vidare upp frågan om påföljd för underlåtenhet att göravissa anmälningar för registrering. Liksom gällande lag innehållerutredningsförslaget föreskrifter om skyldighet i ett flertal fall atl hosregistreringsmyndighelen anmäla beslut eller andra förhållanden som är av sådanbeskaffenhet att de bör offentiiggöras. För att säkerställa efterlevnaden avdessa föreskrifter behövs särskilda tvångsmedel. Huruvida sanktionen bör varaslraff som f. n. eller vite kan enligt ulredningen diskuteras. Frånpreventiv synpunkt är de båda alternativen så till vida likställda att bådapåföljderna kan förvandlas tUl fängelse. Emellertid får ett vitesföreläggandeanses som ett effektivare tvångsmedel än bötesstraff. För en vitesregel talarockså intresset att avlasta polisen ärenden som ligger utanför den egentligapolisverksamheten. Uppgiften att konstatera, alt föreskriven anmälan intekommit in lill registreringsmyndighelen, kan enklast fullgöras av myndighetensjälv och något behov av särskild polisutredning och åklagarprövning medåtföljande domslolsförfarande föreligger inte. Det straff som skulle kunnaifrågakomma spelar enligt ulredningen knappast någon slörre roU vid sidan avde andra faktorer, som påverkar de anmälningsskyldiga. I regel är det ettintresse för bolaget och bolagsorganen alt så snart som möjligl göraföreskriven registreringsanmälan. Erfarenheten visar att de fall dåslraffskyldighet aktualiseras på grund av försummelse att göra registreringsanmälanär utomordcntiigt sällsynta. Utredningen föreslår därför en gemensamvitesbestämmelse för underlåtenhet alt göra anmälan för registrering samt förunderlåtenhet atl sända in redovisningshandlingar och revisionsberättelse. Utredningenanser dock att anmälan om bolagets registrering inle bör framtvingas medvitesföreläggande, eftersom underlåtenhet alt göra denna anmälan leder till attfrågan om bolagets bildande förfaller. Även i fråga om försummad anmälan avannat slag gäller enligl utredningsförslaget i vissa fall alt det beslut somavses med anmälan kan förfalla. Det gäller beslut om ökning eller nedsättningav aktiekapitalet, om fusion och om ändring av bolagsordningen beträffandeförbehåll om bundna aktier. Underiålenhetatl för registrering anmäla styrelseledamöterna eller verkställande direktörkan enligl utredningens förslag leda till domstolsbeslut om bolagelslikvidation. Tvångslikvidalion kan inträda även vid underiålenhet att anmäla,atl tillåtet förhållande mellan bundna och fria aktier inträtt. Alt med de nunämnda påföljderna kombinera tvångsmedel för fullgörande avanmälningsskyldigheten anser ulredningen knappast vara rationellt. Iutredningens förslag har gjorts undantag från vitesbestämmelsen, när fråga ärom anmälningsskyldighet vars åsidosättande kan medföra förfallopåföljd ellerlikvidation. I övrigt gäller bestämmelsen, dvs. beträffande anmälan förregistrering av konvertering av aktie, avstämningsförbehåll, bemyndigande förstyrelsen att öka aktiekapitalet, beslul om fondemission, konvertering av skuldebrev till aktie,nedsättning av aktiekapitalet på grand av förbehåll i bolagsordningen, vem somutsetts till styrelseledamot, verkställande direktör och suppleant samtfirma-tecknare, beslut om ändring av bolagsordningen, likvidationsbeslut, slutredovisningi likvidation, fortsatt likvidation, upphörande av likvidation samt beslut avbolagsstämma att fråga om inlagande i bolagsordningen av förbehåll om bimdnaaktier skall förfalla. Härav följer, att förekomsten av annan särskild påföljd t. ex. att elt beslut inle får verkställas före registreringen inteutesluter vitesföreläggande. Remissyttrandena.RÅ erinrar om alt det av betänkandet framgår alt över 5 000 ärenden omvitesföreläggande remitteras till åklagare. Ärendena blir därefterföremål för polisutredning och i en del fall efler ytterligare prövning avåklagare hänskjutna lUl domstol. Detta handlingssätt är i hög grad orationelltoch dyrbart. Avsevärda vinster uppkommer, om utredningsförslaget genomförs. samma myndighet kommer att handlägga ärendena. Handläggningen förenklasoch förfarandet kommer att öka i snabbhet. Koncentrationen av beslutande-rätlentUl en myndighet med speciell sakkunskap kommer att medföra ökad enhetlighet.För rättsväsendet medför förslaget lättnad i arbetsbördan och polis ochåklagare befrias från arbetsuppgifter som inte har något samband med derasegentiiga arbetsområde. RÅ tillstyrker därför utredningsförslaget i denna del.Även överåklagaren i , överåklagaren i och advokatsamfundettillslyrker förslaget. i län anser däremot inlelämpligt att patentverket också skall få rätten att utdöma förelagt vite ulananser alt den saken bör ankomma på domstol. har samma inställning.En möjlighet skulle dock enligt hovrätten vara att ändra den föreslagnainslansordningen så atl talan mot beslut varigenom registreringsmyndighetförelagt eller utdömt vite får föras hos kammarrätten i stället för, såsomutredningen föreslagit, hos patentverkets besvärsavdelning. hävdar att verket inte har några möjligheteratt inom överskådlig tid kunna överta ett så omfattande arbete som förslagetförutsätter. Därtill kommer rättssäkerhetssynpunkten. Många av de skrivelsersom avlåts lill åklagarmyndighet kan återkallas sedan föreliggandemissförstånd har klarats upp. Detla blir möjligt genom att bolagetsrepresentanter får tUlfälle att förklara sig för polisen. Eftersom patentverketinte kan få denna möjlighet tUl personkontakt kan det befaras all ett rentskriftligt förfarande kommer att medföra onödiga svårigheter ochirritationsmoment eller t. o. m. rättsförluster. saknar vidarekännedom om vederbörande styrelseledamots postadress. Utredningen föreslårvisserligen skyldighet för styrelseledamot och verkställande direktör all förregistrering uppge sitt personnummer och menar atl verket därmed genom attanlita de cenirala personregister som förmodas vara i funktion vid tidpunktenför ikraftträdandet kan få reda Förfarandet kan i så fall fungera först i enavlägsen framlid efiersom f. n. för styrelseledamöterna i det stora antaletbefintliga bolag saknas personnummer. En komplettering med sådana nummer församtliga styrelseledamöterna i alla bolag kan med hänsyn till det stora antaldet här rör sig om ske endasl i mycket långsam takt och kräver ett avsevärtresurstillskott. menar därför alt det saknar möjligheter alt nåstyrelseledamöterna i de bolag som registreras eller förut ärregistrerade. Föredraganden.Som framgått av min redogörelse för departementsförslagets straffbestämmelserdelar jag ulredningens uppfattning att vile är den lämpligaste åtgärden för alttrygga att redovisningshandlingar och revisionsberättelse sänds in tillregistreringsmyndigheten och alt föreskrivna anmälningar görs hos myndigheten.Patentverkets invändningar mot utredningens förslag har därför enligl minmening inle sådan tyngd att man fördenskull bör avslå från att genomföraförslaget. Som fondbörsutredningen föreslagit bör vitesföreläggande också kunnaanvändas om delårsrapport inle sänds in till regislreringsmyndigheten. Vilesföreläggandetbör riktas mot verkställande direktören, om sådan finns, med hänsyn till allhan i praktiken ombesörjer sådana uppgifter för styrelsens räkning. Helastyrelsen bör emellertid vara ansvarig för alt skyldigheten fullgörs. Avpraktiska skäl bör föreläggandel därför kunna meddelas verkställandedirektören eller vilken som helst av styrelseledamöterna. Om verkställandedirektör inte finns, kan föreläggandel naturligtvis endast riktas motstyrelseledamot. Skulle det visa sig att den som fått föreläggande saknarmöjlighet alt ulan annan styrelseledamots medverkan fullgöra skyldigheten, börföreläggande kunna meddelas den sistnämnde. Det bör vara möjligt att meddelaflera personer vitesföreläggande. Uppenbarligenkan skyldigheten att sända in redovisningshandlingar, revisionsberättelse ellerdelårsrapport inte anses fullgjord, om de insända handlingarna är såbristfälliga att de över huvud taget inle kan rubriceras som resultaträkningetc. Men även om brislfällighelen inte är så grav att handlingen måstebetraktas som en nullitet, är det av allmänna skäl motiverat att brister därirättas till. Jag föreslår därför alt regislreringsmyndigheten skall kunna vidvite förelägga verkställande direktören eller styrelseledamot att avhjälpabrister. Miltförslag innebär inte att regislreringsmyndigheten skaU i detalj granska varjeinsänd redovisningshandling, revisionsberättelse eller delårsrapport för attkontrollera om lagens föreskrifter om vad handUngen skall innehålla iakttagits.En mer översiktlig granskning bör kunna underlättas om blanketter kommer tiUanvändning. Enligt min mening bör registreringsmyndigheten utfärda blanketteravsedda att bifogas redovisningshandlingar, revisionsberättelse ochdelårsrapport. Ingivande bolag bör vara skyldigt alt på blanketten markera bl.a. om dess bundna kapitaluppgår till 1 milj. kr., om revisom är kvalificerad, om lagerreservenspecificerats etc. Bestämmelser om blanketter kan utfärdas av regeringen utanriksdagens medverkan. Framgår del av blanketten alt lagen inte iakttagits, bör registreringsmyndighelenmeddela föreläggande vid vile att avhjälpa bristen. Registreringsmyndighetensnu angivna granskning bör kompletteras med stickprovsundersökningar inriktadeframför alll på bolag som inte har kvaUficerad revisor. Deparlementsförslagetinnebär att registreringsmyndighetens förhandsgranskning av stiflelseurkundavskaffas och att förfarandet i många andra frågor förenklas. Höjningen avminimibeloppet för aktiekapitalet till . beräknas leda till altantalet bolag minskar avsevärt. Härigenom frigörs resurser hosgranskningsmyndigheten. Härtill kommer att det också torde vara möjligt att fårationaliseringsvinster genom förbättrad teknisk hantering av ärendena. Redaninom en nära framtid måste åtgärder vidtas för att förbereda och genomföra detnya systemet. Som aktiebolagsutredningenföreslår bör vitesföreläggande inte ifrågakomma när i lagen föreskrivs attbolagsstämmans eUer styrelsens beslut förfaller eller bolaget blir skyldigt attträda i likvidation om anmälan ej sker. De fall som avses är beslut om bildandeav bolag (2 kap. 9 §), nyemission (4 kap. 10, 12, 14 och 15 §§), emission avskuldebrev (5 kap. 79 §§), nedsättning av aktiekapitalet (6 kap. 4, 7 §§),fusion (14 kap. 3, 5 och 8 §§) och inlagande i bolagsordningen av förbehåll ombundna aktier (17 kap. 8 §). Vitesföreläggande kan inte heller användas för attframtvinga anmälan om vilka som utsetts till styrelseledamöter, verkställandedirektör, suppleant eller firmatecknare (13 kap. 4 §) eller om förhållandetmeUan bundna och fria aktier (17 kap. 5, 6 §§). Påföljden är härtvångslikvidation. Talanmot registreringsmyndighetens beslut varigenom vite förelagts eller utdömtsföres som tidigare nämnts hos kammarrätten genom besvär. Bestämmelserom ikraftträdande kommer att tas in i en särskild promulgationslag. Jaghemställer att lagrådels yttrande över förslaget till aktiebolagslag inhämtasgenom utdrag av protokollet. Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställtbifaller Hans Kungl. Härigenom förordnas som följer. 1 § Denna lag är tillämplig på alla aktiebolag i den månej annal sär skilt föreskrives. I aktiebolag svarar delägarna ej personligen för bolagetsförpliktelser. Aktiebolag skall ha elt i aktier fördelat aktiekapital.Aktiekapitalet skall uppgå till . Aktierna skall varaminst tre och lyda på lika belopp. 2 § Om ett aktiebolag äger så många av aktierna i ettannat aktie bolag att det har mer än hälften av rösterna för samtliga aktier, är det förra bolaget moderbolag och det senare dotterbolag. Äger ett dotter bolag eller äger moderbolag och dotterbolag eller flera dotterbolag lill sammans så många aktier i ell annat bolag som sagts, är även sist nämnda bolag dotterbolag lill moderbolaget. Har elt aktiebolag eljest på grund av aktieinnehav elleravtal ett bestämmande inflytande över ett annat aktiebolag och en betydandeandel i resultatet av dess verksamhet, är det förra bolaget moderbolag och detsenare dolterbolag. Moder- och dotterbolag utgör tillsammans en koncern. 3 § Vid bildande av aktiebolag skaUstiftama uppgöra och underskriva en daglecknad stiflelseurkund. Den skallinnehålla förslag till bolagsordning samt bestämmelser enligt 5 och 6 §§. Stiftarnaskall vara minst tre. Minsl två av dem skall, om ej Konungen eller myndighetKonungen förordnar medger undantag, vara bosatta i . Med i Sverigebosalt person likställes svenska staten och svensk kommun, svenskt aktiebolagoch ömsesidigt försäkringsbolag, svenskt handelsbolag, vari varje obegränsatansvarig bolagsman är bosalt i , och svensk ekonomisk förening. Den som är omyndig eller i konkurstillstånd kan ej varastiftare. 4 § Bolagsordningen skall ange 1. bolagels firma; 2. den ort iSverige där bolagels styrelse skall ha sitt säte; 3. föremålet för bolagets verksamhet, angivet till sinart; 4. aktiekapitalet eller, om detla skall kunna utanändring av bolagsordningen bestämmas lill lägre eller högre belopp,minimikapitalet och maximikapitalet, varvid minimikapitalet ej får vara mindreän en fjärdedel av maximikapitalet; 5. det belopp på vilket aktie skall lyda (nominellabeloppet); 6. antalet eller lägsta och högsta antaletstyrelseledamöter och revisorer samt styrelsesuppleanter, om sådana skallfinnas, ävensom tiden för styrelseledamots och revisors uppdrag, varvidbestämmelserna i 49 och 86 §§ skaU iakttagas; 7. sättet för bolagsstämmans sammankallande; 8. vilka ärenden som skall förekomma på ordinariestämma; samt 9. vilken tid bolagets räkenskapsår skall omfatta. 5 § I stiftelseurkunden skall finnas uppgift om 1. det belopp som skaU betalas för varje aktie; 2. liden för aktiernas betalning; samt 3. sättet och tiden för kallelse till konstituerandestämma, om enligt 9 § kallelse skall ske. 6 § I stiflelseurkunden skall anges varje bestämmelse om 1. att aktie skall kunna tecknas med rätl eller pliktatt mot aktien tillskjuta annan egendom än pengar (apportegendom) eller eljestmed vUlkor; 2. att egendom skall överlagas av bolaget mot annatvederlag än aktier; 3. alt bolaget skall ersätta annan kostnad förbolagets bUdande än allmänna avgifter och sedvanliga arvoden för upprättande avstiftelsehandlingar och liknande arbete; eller 4. att någon eljest skall av bolaget erhålla särskildrättighet eller förmån. Stiftelseurkundenskall innehålla redogörelse för de omständigheter som kan vara av vikt vidbedömandet av värdet på egendom som tillskjules eller övertages och avbestämmelse enligt första stycket i övrigt. 1. namn och hemvist beträffande den som avses medbestämmelsen; 2. det värde till vilket tUlskjuten eller övertagenegendom beräknas kunna upplagas i balansräkningen och antalet aktier ellerannat vederlag som skall lämnas för egendomen; samt 3. högsta beräknade beloppet av sådan kostnad förbolagets bUdande som angivits i bestämmelsen. Om skriftligt avtalupprättats rörande bestämmelse som avses i denna paragraf, skallstiflelseurkunden innehålla avtalet eller avskrift därav eller hänvisning tillavtalet med uppgift om den plats där det hålles tillgängligt för aktielecknarna.Muntligt avtal skall i sin helhet upptagas i stiflelseurkunden. TUlskjuleseller övertages rörelse, skall vad nu sagts om skriftligt avtal gälla ävenbeträffande balans- och resultaträkningar för rörelsen . I stiflelseurkunden skall upplysning ges om rörelsens resultatunder tiden därefter. Om sådana räkningar ej uppgjorts för rörelsen, skall istiftelseurkunden lämnas upplysning om rörelsens resultat under nämndaräkenskapsår. Om föreskrifterna i dennaparagraf ej iakttagits belräffande viss beslämmelse, är den utan verkan motbolaget. 7 §Teckning av aktie skall ske på stiftelseurkunden eller på teck ningslista som innehåller avskrift av stiflelseurkunden. Aktieteckning som gjorts på annat sätt kan ej göras gällande av bolaget, om aktie tecknaren anmäler felet hos regislreringsmyndigheten före bolagets re gistrering. Omaktie tecknats med villkor, som icke överensstämmer med bestämmelserna istiflelseurkunden, är aktieteckningen ogiltig. Har ogiltigheten ej anmälts hosregistreringsmyndighelen före bolagels registrering, är dock aktietecknarenbunden fastän han ej kan åberopa villkoret. Aktielecknarekan ej efler bolagels registrering som grund för aktieteckning ogiltighetåberopa att villkor i stiftelseurkunden icke uppfyllts. 8 §Stiftama avgör om aktieteckning skall godtagas och hur många aktier som skall tilldelas tecknaren. Om stiftare angivit i stiftelseurkun den, att han tecknar visst antal aktier, skall minst detta antal tilldelas honom. Omaktier ej tilldelats aktielecknare enligt aktieteckningen, skall stiftarnautan dröjsmål underrätta honom därom. 9 § Beslut om bolagets bildande fattas på konstituerande stämma. Omalla aktier tecknas vid stämman och alla godtagna aktietecknare är ense, kanbeslut om bolagets bUdande fattas även om kallelse tUl stämman ej skett. Iannat fall än i andra stycket sägs skaU stiftarna kalla aktietecknarna tillkonstituerande stämma enligt föreskrifterna i bolagsordningen om kallelse lUlbolagsstämma. Teckningslistorna och de handlingar som stiftelseurkundenhänvisar tUl skall genom stiftarnas försorg hållas tillgängliga föraktielecknarna under minst före stämman på plats som angivits ikallelsen. På den konstituerandestämman skall stiftarna framlägga stiftelseurkunden i huvudskrift och dehandlingar som avses i tredje stycket. Stiftarna skall vidare lämna uppgift omantalet aktier enligt godtagna teckningar, aktiernas fördelning mellantecknarna och det belopp som inbetalals på aktiema, denna uppgift skallinföras i protokollet. 10 §Om vid konstituerande stämma ej visas att teckning och tUldel ning av aktier skett molsvarande aktiekapitalet eller minimikapitalet en ligt stiftelseurkunden, är frågan om bolagels bildande förfallen. Uppkommer på denkonstituerande stämman fråga om ändring av bolagsordningen eller avbestämmelserna i stiftelseurkunden i övrigi, kan beslut om bolagels bildande ejfattas förrän frågan blivit avgjord. Ändring, som ej enligt 73 § tredjestycket angivits i kallelsen eller som avser höjning av aktiekapitalets ellermaximikapilalets storlek, eller ändring av sådan bestämmelse istiftelseurkunden, som avses i 5 eller 6 §, kan ej ske utan samtycke avsamtliga stiftare och aktietecknare. Omtecknare med flertalet avgivna röster och två tredjedelar av de vid stämmanföreträdda aktierna biträder beslut att bilda bolaget, är bolaget bildal. Iannat fall är frågan om bolagets bildande förfallen. Näraktiebolaget är bildat, skall styrelse och revisorer väljas. Iövrigt skall i fråga om konstituerande stämma i tillämpliga delar gällaföreskrifterna om bolagsstämma i denna lag och bolagsordningen. 11 §Bolaget skall anmälas för registrering senast efter dagen för stiftelseurkundens undertecknande. Genomregistreringen blir bolagets aktiekapital fastställt till sammanlagdanominella beloppet av tecknade och tilldelade aktier, efter avdrag för aktiersom enligt 14 § förklarats förverkade och ej övertagils av annan. För altbolaget skall kunna registreras måste detta aktiekapital uppgå lill del ibolagsordningen angivna aktiekapitalet eller minimikapitalet. Därjämte skallpå aktier vara inbetalat så mycket all det uppgår lill halva beloppet av detaktiekapital som registreras, dock . Vid registreringenblir aktier, som förklarats förverkade och ej övertagits av annan, ogiltiga. Omej anmälan för bolagels registrering sker inom den i första stycket angivnatiden eller om registrering genom lagakraftägande beslut vägras, är frågan ombolagels bildande förfallen. Styrelseledamöterna ansvarar solidariskt föråterbäring av skedd inbetalning på tecknade aktier jämte uppkommen avkastningmed avdrag för kostnader på grund av åtgärd enligt 12 § första stycket andrapunkten. 12§ Fönän aktiebolag registrerats, kan det ej förvärva rättigheter eller iklädasig skyldigheter, ej heller söka, kära eller svara inför domstol eller annanmyndighet. Styrelsen kan dock föra talan i mål rörande bolagsbildningen ocheljest vidtaga åtgärd för erhållande av betalning för tecknad aktie. Uppkommerförpliktelse genom åtgärd på bolagets vägnar före registreringen, svarar desom deltagit i åtgärden eller beslut därom solidariskt för förpliktelsen. Närbolaget registrerats, övergår ansvaret på bolaget, såvida fråga är omförpliktelse som följer av stiflelseurkunden eller som tillkommit efter delbolaget bUdats. Haravtal för bolaget slutits före registreringen med medkontrahent som visste attbolaget ej var registrerat, kan denne såvida annat ej följer av avtaletfrånträda delta, om anmälan för registrering icke gjorts inom den i 11 §stadgade tiden eller om registreringsmyndighelen vägrat registrering avbolaget. Visste medkontrahenten ej alt bolaget var oregislreral, kan hanfrånträda avtalet, innan bolaget registrerats. 13 §Vad för aktie skall betalas får ej undersliga aktiens nominella belopp. Om betalning innan styrelse valts föreskrives i 146 §. Kvittningav skuld på grund av aktieteckning mot fordran hos bolaget får ske endast omkvittningsrätt föreligger enligl 33 § eller styrelsen medger kvittning.Medgivande får ej lämnas om det skulle vara tUl skada för bolaget eller dessborgenärer. Fordranpå aktiebelopp kan ej av bolaget överlåtas eller pantsättas. Överlåtesaktie för vilken full betalning ej erlagts, är förvärvaren, sedan han anmältsig för införing i aktieboken, jämte överlåtaren ansvarig för betalningen. 14 §Fullgöres betalning på aktie ej i rätt tid, kan styrelsen efter anmaning förklara aktien förverkad för den betalningsskyldige. Anmaningen, som skall innehålla meddelande att aktien kan förklaras förverkad, sker genom avsändande av rekommenderat brev, om den be talningsskyldiges adress är angiven vid aktieteckningen eller införd i aktieboken eller annars anmäld till bolaget, och i annatfall genom kungörelse i tidning inom den ort där styrelsen har sitt säte.Underrättelse om anmaningen skall genast sändas till den som för aktien är infördsåsom panthavare eller uppdragstagare i förteckning enligt 155 §. Styrelsenkan innan förverkad aktie blivit ogiltig enligt 11 § andra stycket, 15 § andrastycket, 16 § eller 36 § tredje stycket låta annan övertaga förverkad aktie ochbetalningsansvaret för det tecknade beloppet. Om aktie förklarats förverkad och ej övertagits av annansom erlagt full betalning, skall den, för vilken aktien förverkats, gentemotbolaget svara för en femtedel av full betalning för aktien. 15 § För aktie tecknad vid bolagets stiftande skall fullbetalning er läggas från bolagets registrering. Senast en månad efler ut gången av skall bolaget för registrering anmäla, hur många av de i det registrerade aktiekapitalet ingående aktierna som blivit till fullo betalda. Har ej sålunda anmälts att full betalning erlagts för aktier med sammanlagt nominellt belopp molsvarande det i bolagsordningen angivna aktiekapitalet eller minimikapitalet, skall regislreringsmyndig heten förelägga bolaget att inom viss lid inkomma med sådan anmälan. Efterkommes ej föreläggandet, skall registreringsmyndighelen göra an mälan lill rätten för bolagels försättande i likvidation och underrätta bolaget därom.