prop · FY0327 · 1975-12-31 00:00:00 — Av de skälsom jag har anfört nu kan jag inte tillstyrka så långtgående ändringar igällande reglering som har föreslagit. Vad så angår förslaget alt lantbrevbärare skall få la emotpoströster av väljare vill jag som en utgångspunkt uttala att reformenförefaller all erbjuda betydande fördelar med lanke på valdeltagandet. Den harallmänt tillstyrkts under remissbehandlingen. Röstning genom lantbrevbärareskulle, som jag redan förut har nämnt, kunna bidra till att kompensera deolägenheter för väljarna som följer av att vissa postanstalter och därmedpoströstningsställen dras in och av att valdistrikt som är för små för attvalhemligheten skall kunna garanteras läggs samman lill siörre distrikt. Ensådan röslningsmöjlighet skulle också i viss mån tillgodose de syften som harföranlett det behandlade förslaget om uppmjukning av reglerna ombudröstning för sjuka och gamla. Rent allmänt skulle röstavgivning genom lantbrevbärareunderiäita valdeltagandet för landsbygdens väljare. En förutsättning för att förslaget skaU kunna genomförasär emellerlid att röstning genom lantbrevbärare kan anordnas på ett sätl somsvarar mot kraven både på valsäkerhet och på smidighet i förfarandel. Före ell StäUningstagandei denna fråga bör det klargöras efter vilka huvudhnjer röslningsinslitutetlämpligen kan utformas. Som har framhållit bör inte komma i frågaalt ordna lantbrevbärarens röslmottagning som poströstning i vallagens mening.En eventueU reform bör innebära att lantbrevbäraren som bud avlämnar envalsedelsförsändelse till postanslalt. För atl inte lantbrevbäraren skall alllförmycket hindras i sitt vanliga arbete, bör hans medverkan vid röstningen begränsas så långt som möjligt. Det är sålunda knappast genomförbart att kräva alt lantbrevbäraren skall varanärvarande som vitine, ensam eller tillsammans med annan, närvalsedelsförsändelsen slälls i ordning. Valsedelsförsändelsen bör vara färdignär den skall hämtas av lantbrevbäraren. Å andra sidan är det med tanke påsäkerhels-aspekten ett minimikrav att väljaren personligen lämnar valsedelsförsändelsendirekt till lantbrevbäraren. Vid behov måste väljaren kunna legitimera sig. Förkontroll av denna ordning bör gälla att lantbrevbäraren påvalsedelsförsändelsen intygar mottagandet. Skall lantbrevbäraren inte fungerasom vittne, uppkommer frågan om ett eller två vittnen måste medverka, närväljaren lägger sitt innerkuverl i yiterkuveriet. Min bedömning är att krav pånärvaro av två vittnen skulle avhålla många väljare från att använda dettilltänkta röslningsförfarandel. Skall detta bli tillräckligt attraktivt, tordeman få nöja sig med att ett vittne är närvarande. Krav på vittnets ojävighelbör ställas upp. Den nu skisserade proceduren tillgodoser rimliga krav pålätthanterlighet för såväl väljaren som lantbrevbäraren. Enligt min mening ärockså den med proceduren förenade säkerhetsnivån tillfredsställande. I dennadel kan framhållas att förfarandet, fastän formellt konstruerat som budröslning,kan sägas innebära att poströstning sker hos lantbrevbäraren. Väljaren har juatt personligen lämna sin röst till en offenilig funktionär. Vid annanbudröstning kan man inte bortse från risken att budet utsätter väljaren,särskilt om denne är sjuk eller gammal, för påtryckningar. Denna risk behöverman inte kalkylera med i förevarande fall. En svaghet kan synas vara alt endastett vittne är närvarande, när valsedelsförsändelsen ordnas. Mot detla böremellertid ställas att väljaren i normalfallet själv måsle tillkallalantbrevbäraren, och det vid tillfälle då vittnet sannolikt inle är närvarande.Häri ligger en viss trygghet för atl väljaren av fri vilja avger den röst somlantbrevbäraren tar om hand. Mina överväganden har alllså lett mig till slutsatsen atlvallagen bör öppna möjlighet för väljare som tUlhör hushåll som betjänas av lantbrevbärareall lämna valsedelsförsändelse till postanslalt genom lantbrevbäraren som bud.Jag delar postverkels uppfattning atl denna möjlighel i princip bör gälla ifråga om alla lanlbrevbäringslinjer. Liksom posiverkei anser Jag det konstlat alt koppla sammanlanlbrevbärarnas medverkan vid röstningen med den sociala service som dessanumera utför åt kommuner som önskar det. Naturligare är att se denna medverkansom ett utflöde av den egentliga poströstningen. Jag förordar därför att demerkostnader för postverket som förorsakas av lanlbrevbärarnas tjänster sombud vid röstning betalas av statsverket, likaväl som övriga koslnader förpoströstning. Förfarandet vid röstning genom bud, som är lantbrevbärare,föreslås bli reglei-at i två nya paragrafer i 1 1 kap. vallagen, betecknade 5och 6 §§. Dessutom bör ett tillägg göras till nuvarande 11 kap. 7 §, i fortsätiningennumrerad som 9 §, och justeringar vidtas i de lill 1 1 kap. 7 och 8 §§ flyttadeförutvarande 5 och 6 §§ saml i 13 kap. 4 §, De nya bestämmelsernas innehållframgår i det väsenlliga av vad jag har sagt i det föregående omröstningsproceduren. Jag vill tillägga följande. När det enligt 10 kap. 2 § vallagen undantagsvis harbestämts atl röstning inte skall ske vid viss postanstalt, måste detta få tillkonsekvens att lantbrevbärare som är knuten lill den postanstalten inle kanfungera som röstningsbud. Alt en sådan följd inträder är givelvis en viktig fakioratt beakta vid prövningen av frågan huruvida en postanstalt inte skall anordna röstmollagning.Delta gäller främsi riksomfattande val. Vid lokalt begränsade val finns sällannågot praktiskt behov av budröslning genom lantbrevbärare i hela landet. Ifråga om sådana val bör därför kunna beslutas om undantag i större eller mindreutsträckning från regeln om att budröstning får äga rum vid lantbrevbäringslinjesom utgår från postanstalt vid vilken röstning sker. Beslut i frågan bör fattasav centrala valmyndigheten på förslag av postverket, dvs. i samma ordning somenligt 10 kap. 2 § gäller för beslul om alt postanstalt inte skall anordnapoströstning. Självfallet skall väljare som är bosatta inom eller i närheten avområde som berörs av valet alllid ha möjlighet all rösta genom lantbrevbärare. Det bör påpekas att lantbrevbäraren måste medföraväljarens röstkort tillsammans med valsedelsförsändelsen; som nämnls är jaginte på nuvarande siadium beredd alt lägga fram förslag omett kombinerat ytterkuvert/röstkorl. Möjlighet bör föreligga för lantbrevbärarenatt lämna insamlade valsedelsförsändelser tUl rösimollagaren även på tid dåpostanstalten inle är öppen för allmänheten Ofr 10 kap. Granskningen på postanstaUen och vid den preliminärarösträkningen av valsedelsförsändelser som har lämnals av lantbrevbärarebör omfatta att lantbrevbäraren på ytterkuvertel har bekräftat att han tagitemot försändelsen av väljaren personligen. Detta föranleder en ändring i 11kap. 6 § (efter omnumrering 8 §) och i 13 kap. 4 §. För att uttryckssättenskall vara enhetliga bör samma jämkning göras i 1 1 kap. 5 § (i förslagetbetecknad 7 §). Särskilt övervägande förtjänar frågan i vad mån lanlbrevbärarnaskall åläggas atl medföra olika handlingar som hänger samman med valet. Enligtmin mening bör man undvika att betunga lanlbrevbärarna med uppgifter härvidlag ulövervad som är praktiskt motiverat. Det förefaller sålunda inte nödvändigi alt låtalanlbrevbärarna medföra listor över kandidater som anmälts av regisireradepartier. Däremot bör de givelvis kunna erbjuda sina postkunder inner- och ytlerkuverlför valsedelsförsändelser. En bestämmelse om delta föreslås i 8 kap. 9 §vallagen. Praktiska skäl talar också för att lanlbrevbärarna kan tillhandahållakonvolut med parlimarkerade valsedlar för parti, som är representerat iriksdagen, och med valsedelsblanketler. Oavsett om annat parti än riksdagspartifortsättningsvis skall tillerkännas rätt att placera ut parti-markeradevalsedlar på postanstalt där röstning äger rum (se avsnitt 2), börlantbrevbärarens skyldighet att som led i röstningsservicen medföra valsedlarinte sträckas längre än jag nämnde . Bestämmelsen om tillhandagående medvalsedlar och valsedelsblanketter, vilken har utformats som en rekommendation,ålerfinns i 6 kap. 9 § vallagen. Jag skall slutligen behandla de övriga förslag rörandebudröstning som har presenterat i sin framställning och därvidfatta mig kort. Vad först angår förslaget att slopa de bestämmelser i vallagensom gäller datering av valsedelsförsändelser, ställer jag mig åtminstone f. n.avvisande. Förslaget har av satts i samband med införandet avkombinerat ylterkuvert och röstkort, och förslag om en sådan kuverttyp bör somsagt anstå lills vidare. Likaså avslyrker jag förslaget om en föreskrift attmake som lämnar andre makens valsedel skall teckna sitt namn på valsedelsförsändelsen.En sådan föreskrift finner jag inte tillräckligt motiverad. Däremot vill jag såtiil vida biträda förslag om skyldighet för bud att på anfordranvisa legitimation som en sådan skyldighet bör föreskrivas i I 1 kap. 8 § (förul6 §) vallagen för det fall alt valsedelsförsändelse lämnas på postanslalt, hosutlandsmyndighet eller på fartyg. Jag vill åberopa att legilimationsskyldighelföreligger enligt 10 kap. 4 och 8 §§ vallagen när väljaren personligen lämnarsin röst på postanslalt eller hos utlandsmyndighet. Goda skäl kan åberopas fören regel om legitimationstvång också för bud som lämnar valsedelsförsändelse ivallokal. En sådan bestämmelse skulle emellertid kunna bereda svårigheter,särskilt vid röstning genom make, med lanke på atl väljarna inle är inställdapå att behöva legitimera sig i vallokalen. Jag vill emellertid påminna om vissauttalanden av departementschefen i proposition 1965:106 (s. 38) med förslag ombl.a. sjukas, åldringars och invaliders rösträttsutövning. Han förklarade att valförrättarei syfte att kontrollera budets identitet var befogad att om så erfordradeskräva att budet på lämpligt sätt legitimerade sig. Detla kunde, fortsatte han,naturligtvis ske genom företeende av sedvanlig legilimationshandling, men ävennamnteckningskontroll kunde ifrågakomma som ett medel att faslställaidentiteten. 7,1 Flera valsedlar i samma kuvert 7.1.1 Gallan de ordn ing 1 14 kap. 4 § andra stycket vallagen föreskrivs all, omdet i ett valkuvert finns mer än en valsedel, valsedlarna är ogiltiga.Innehåller valkuvertet två eller tre valsedlar och bär alla sammapartibeteckning, skall dock en valsedel tillgodoräknas del angivna partiet.Namnen på valsedeln anses därvid som obefintliga. Enligt bör det anses ursäktligt omväljaren av misstag skulle lägga ock.så fler än tre valsedlar för samma parti iett kuvert. Även i detta fall bör en valsedel tillgodoräknas partiet. Verketifrågasätter vidare lämpligheten av att namnen på två eller flera identisktlika valsedlar i samma kuvert anses obefintliga. Väljaren bör inte gå miste ompersonvalsinslaget genom .sitt misstag atl lägga mer än en valsedel i sammakuvert. Prop,1975:27 36 förslag har i allmänhet godtagits avremissinstanserna. i och kommunförbundetifrågasätter dock om inle nuvarande beslämmelse om högst tre valsedlar i ettkuvert för att röst skall tillgodoräknas bör bibehållas. Enligt dessa inslanserkan del knappast bero av misstag om väljare lägger mer än tre valsedlar i ettvalkuvert. På de skäl som de nyssnämnda remissinstanserna har anförtkan jag inle tillstyrka förslag om att parti skall fåtillgodoräkna sig en valsedel i fall när valkuvertet innehåller mer än trevalsedlar. Däremot anserjag det naturligt att den som har lagt tvä eller tre identiskavalsedlar i sitl valkuvert skall få delta med en röst, inte bara som vidpartivalet, utan också vid valel av kandidater inom partiet. I denna delbiträder jag alltså vad har föreslagit. 7,2 Verkan av att kandidat som har anmälts tiU skydd förpartibeteckning inte är valbar 7.2,1 GäUande ordning Enligt 5 kap, 1 § vallagen kan parti få sinpartibeteckning registrerad hos centrala valmyndigheten. Partibeteckning kanregistreras för val till , för val av landstingsmän och för val avkommunfullmäktige. Parti som vill skydda registrerad partibeteckning skallenligt 5 kap. 8 § vallagen anmäla kandidater hos myndigheten. Anmälan skallavse, förval till minst fyra och högsl femton personer i vissvalkrets och för val av landstingsmän eller kommunfullmäklige minsl fyra ochhögst tjugo personer i landstingskommunen eller kommunen. Skyddet för partibeteckningenbestår i alt valsedel med partiets beteckning måsle uppta någon av de anmäldakandidaterna som första namn för atl övriga namn skall beaktas. Detla framgårav 14 kap. 5 § första stycket 3 vallagen (jfr 6 kap. 3 § Iredje stycket). 1 14 kap. 5 § andra stycket vallagen föreskrivs atl vidbedömning enligt försia stycket 3 av vilkel namn som är del försia hänsyn inteskall tas till namn som anses obefintligt enligt första stycket 1. Enligt dennapunkl är namn på valsedel obefintligt om kandidaten inte är valbar eller delinte klarl framgår vem som avses. Regleringen innebär att, om endast detöversta namnet på en valsedel avser en anmäld kandidat och denne förlorar sinvalbarhet före valet, partiet eller viss lista kan bli utan representation ivalkretsen. Detsamma torde gälla om kandidaten i fråga har avlidit. Vid valtill landstingskommun eller kommun kan en kandidat upphöra att vara valbargenom atl flytta från landstingskommunen respektive kommunen. Prop,1975:27 37 framhåller att nuvarande bestämmelser i14 kap, 5 § vallagen kan få allvarliga politiska konsekvenser, särskilt iStockholms läns landstingskommun. Denna är indelad i 15 valkretsar. Då ettparti får anmäla hög,st 20 kandidater i hela landstingskommunen, kan partiel iallmänhet föra upp endast ett anmält namn på valsedeln för varje valkrets,förutsatt att det vill gå fram med olika namn i valkretsarna, Riksskatteverketföreslår därför atl 14 kap, 5 § vallagen kompletteras med en bestämmelse sominnebär att efterföljande namn på en valsedel inte blir ogiltiga tiU följd avatt anmäld kandidat, som är upptagen som första namn, inle är valbar. förslag tillstyrks uttryckligen avlänsstyrelserna i , och och avlandstingsförbundet. En avvisande hållning intar däremot valnämnden i Stockholmsom anser det vara riktigare att undanröja de påtalade olägenheterna genom altändra 5 kap. 8 § vallagen så att partierna får möjlighet att anmäla fler än 20kandidater i landstingskommun och kommun. i länpekar på samma möjlighet. Om en regel av den innebörd som harföreslagit skall komma till stånd, bör den enhgt denna länsstyrelse få denutformningen att, om anmälda kandidater var valbara vid tiden för ingivande avanmälan av kandidater till centrala valmyndigheten, övriga namn på valsedelninte förklaras obefintliga. Regeln alt vid bedömning enligt föreskrifterna om skyddför partibeteckning av vilkel namn, som skall anses som del första på envalsedel, hänsyn inte skall tas lill namn pä kandidat, som inte är valbar,ingick inte i skyddsregleringen när denna antogs , Bestämmelsen infördesförst , i syfte atl klargöra rättsläget i fråga om s, k, riksvalsedlarvid andrakammarval (prop. 1962:53 s,. Riksvalsedlar var valsedlar som utanåsätt valkretsbeteckning upptog ett giltigt namn för varje valkrets. Den härnämnda kompletteringen av vallagstiflningen gjorde klart atl valsedel kundeanvändas i viss valkrets trots att del för valkretsen giltiga namnet föregicksav namn på kandidater som varken var valbara eller anmälda i den ifrågavarandevalkretsen. Jag vUl erinra om att endast den som var bosatt inom en valkretsvar valbar vid andrakammarval i kretsen. Sedan det s. k. bostadsbandet har slopats för riksdagsval,saknar typen riksvalsedel numera aktualitet. Redan delta talar för att denifrågavarande bestämmelsen, som återfinns i 14 kap, 5 § andra stycket vallagen,får utgå eller omarbetas. Härtill kommer all regeln, främsi vid val till landsiingoch kommunfullmäktige, kan få oförutsedda konsekvenser för partiernasrepresentation i de beslutande församlingarna. Prop, 1975:27 38 sekvenser kan inte helt förebyggas genom en ökning av dethögsta antal kandidater som får anmälas. Jag ansluter mig därför till riksskatteverketsförslag att väljare som har fört upp ett för valet i fråga anmäll namn först påvalsedeln inle skall riskera atl få efterföljande namn förklarade ogiltiga påden grund att den först uppsatte kandidaten visar sig inte vara valbar ellerdör före valdagen. Jag föreslår atl 14 kap. 5 § andra siycket ändras i enlighetmed det anförda. I sammanhanget föreslår jag en redaktionell ändring i 6 kap. 3§ Iredje siycket. 8 Lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval Medan vallagen innehåUer bestämmelser om val tillriksdagen, val av landstingsmän och val av kommunfullmäklige återfinnsbestämmelserna om val av kyrkofuUmäklige i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval.Valförfarandet enligt de båda lagarna överensstämmer lill stora delar. Vadangår de i det föregående berörda reglerna om poströstning, budröslning ochvalsedels ogUtighet har lagen om kyrkofullmäktigval i stor utsträckningutformats så att den hänvisar lill eller tar upp direkta motsvarigheter tillbestämmelser i vallagen. På andra punkter, t. ex. vad gällervaldistriktsindelningen, innehåller lagen särbestämmelser. De förslag till ändringar i vallagen, som berör områdenmed överensstämmande reglering, bör enligt min mening i allt väsentligtåterspeglas också i lagen om kyrkofullmäktigval. Detta innebär vad angårföreslagna regler rörande valdislriktsindelning all endasl en mindre redaklionelländring bör göras i 5 § lagen om kyrkofullmäktigval. Jag syfiar här påbestämmelsen i paragrafens tredje stycke som i fråga om länsstyrelses beslut omvaldislriktsindelning hänvisar lill bl. 3 kap. 3 § Iredje stycket vallagen.Också sådant beslut bör meddelas senast en månad före ingången av det år undervilket beslutet skall träda i tUlämpning. I fortsättningen bör till följd avden omredigering som föreslås i nämnda lagrum hänvisningen avse lagrummetsfjärde siycke. Vad härefter angår förslagen rörande poströstning villjagtill en början påpeka att vad Jag har sagt om möjlighelen att poströsta påglesbygds-postställe eller filialpostställe självfallet ocksä är tillämpligt dådet gäller kyrkofullmäktigval. Jag är vidare av den uppfattningen att devidgade möjligheter att begränsa antalet postanstalter vid vilka röstning fårske som föreslås i vallagen bör kunna utnyttjas också vid de val det här är frägaom. Däremot anserjag inte att det föreligger tillräckliga skäl att för kyrkofullmäktigvalensvidkommande inräita tillfälliga postanstalter för röstning på valdagen. Den föreslagna möjligheten för väljare som bor utmed lantbrevbärarlin-jeatt lämna valsedelsförsändelse genom lantbrevbäraren som bud bör stå öppenockså vid val av kyrkofullmäktige. Erforderliga regler om delta bör utformasefter mönster av de nya bestämmelserna i 1 1 kap. 5 och 6 §§ vallagen ocharbetas in i 36-38 §§ lagen om kyrkofullmäktigval. 1 övrigt bör i överensstämmelsemed vad som föreslås i I 1 kap. 9 § vallagen ett tillägg göras till 40 §. Tillföljd av den omredigering av 11 kap. vallagen som föreslås måste också ett par redaktionella ändringargöras i 39 och 40 §§, Genom atl lagen om kyrkofullmäktigval i 18 § hänvisartill 8 kap. 9 § första och andra styckena vallagen kommer den nya bestämmelsendär om att inner- och ylterkuvert för valsedelsförsändelse skall medföras av lantbrevbärareatt gälla utan att någon lagändring vidtas. Bestämmelsen i 6 kap. 9 §vallagen, som innebär att valsedlar och valsedelsblanketter skall finnas ilokal där röstning äger rum, saknar däremot motsvarighel i lagen om kyrkofullmäktigval.Den föreslagna ändringen i detla lagrum bör därför inte medföra någonmotsvarande ändring i lagen om kyrkofullmäktigval. Inte heller i fråga om de ytterligare förslag medanknytning till budröstning som jag har lagt fram finns det några skäl att låtaolika regler gälla i de båda lagarna. Den föreslagna regeln all den som lämnarvalsedelsförsändelse på postanstalt vid behov skall kunna legitimera sig kommertill följd av hänvisningen i 39 § lagen om kyrkofullmäktigval lill denföreslagna 11 kap. 8 § vallagen atl automatiskt gälla också vid kyrkofullmäktigval.Den föreslagna ändringen i 13 kap. 4§ vaUagen rörande granskning och kontrollav valsedelsförsändelser, som har kommit in lill valnämnd från röstmottagarepå postanstalt eller från centrala valmyndigheten, bör föranleda en molsvarandeändring i 46 § tredje slyckel lagen om kyrkofuUmäkligval. Vad slutligen angår de ogiltighetsfrågor somjag har tagilupp är endasl förslaget till ändring av ogillighelsregeln i 14 kap. 4 §vallagen av intresse i förevarande sammanhang. I fråga om den slulligasammanräkningen hänvisar 48 § lagen om kyrkofullmäktigval till bl. a. dettalagrum. Någon lagändring behövs alltså inte. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt antaga inom justiliedepartementel upprättade förslagtill 1. lag om ändring i vallagen (1972:620), 2. lag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval. Ärendei bör behandlas under innevarande riksmöie. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att aniaga de förslag somföredraganden har lagl fram. Goi.bo,9sOMse,v.k, AB. S.ockMm 75 6 881 S