prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — WECredogör även för omfattningen av världens energitillgångar om fusionsenerginkan utnyttjas och hävdar att litium här kan bli den resurs som begränsar möjligenergiutvinning. Med kända och som utvinningsbara betraktade tillgångar pålitium kan emellertid ca 37 milj. TWh fusionsenergi utvinnas, vilket motsvarar640 års energiförbrukning på nuvarande nivå. Om allt litium i världshavenutvinns och utnyttjas vilket naturligtvis skulle ske till högre kostnader blir totala tillgången på fusionsenergi avsevärt större, 1 360 miljarder TWh,vilket med nuvarande energikonsumtion skulle räcka 20 milj. år. WEC:sredovisning ger även uppgifter om var energireserverna finns, se tabell 2.1. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet Tabell 2.1. Uppmätta reserver av lagradeenergiformer , totalt (exkl. ) , totalt (exkl. ) Totalt (avrundat) 2.3Långsiktig encrgistudie inom ochutveckling Somredan nämnts har efter beslut utarbetat en studie överutvecklingen på på energiområdet för medlemsländernas del. har lagt fram en rapport över studien . Iett första avsnitt behandlar rapporten med särskilt beaktande avoljeprishöjningarnas förväntade inverkan OECD-områdets efterfrågan påoch tillförsel av energi i olika former . I ett följandeavsnitt går rapporten igenom möjligheterna till en rationellareenergianvändning samt därefter möjligheterna till utvinning inom av bl.a. olja, natiu-gas och kol samt till kärnkraftproduktion. Detavslutande avsnittet ägnas energipolitikens mål och medel, möjligheterna tillökat energisamarbete inom samt relationerna till de oljeexporterandeländerna och till de icke oljeproducerande utvecklingsländerna. I det följandelämnas en sammanfattning av de delar av rapporten som är av särskilt intresseför den svenska energipolitiken. roll beträffande energi-FoU tas uppsärskilt i avsnitt 5.1. 2.3.2 Efterfråganoch tillförsel olika prognosalternativ Manhar inom funnit situationen på energimarknaden så svårbedömbar att maninte velat utforma en entydig prognos. I stället har man valt att lägga framflera alternativ utgående från olika antaganden Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 16 beträffande den faktor som ansetts mest kritisk, nämligenpriset på importerad råolja. Man har tagit fram delsett "grundfall" baserat på bedömningar gjorda ochutgående från råoljepriset på /fat', dels två alternativ baseradepå priserna och (penningvärde, vilket i slutet avår 1974 motsvarade och ) för ett fat råolja f. o. b.Persiska viken. Man söker visa hur efterfrågan och utbud påverkas av deförändrade priserna men man tar i huvudsak inte med i beräkningarna effekternaav eventuella statliga energipolitiska åtgärder. Vidare utgår man i principfrån att bruttonationalproduktens tillväxt blir oförändrad i 6-dollar- och9-donarfallen. Dessa högre prisers verkan på efterfrågan har man sökt bedömamed hjälp av antaganden om energins priselasticitet inom olika användningsområden.Prishöjningarnas inverkan på tillförseln av andra bränslen liksom av olja frånOECD-området ingår också i kalkylerna. Den genomsnittliga årliga ökningen av dentotala energiförbrukningen för OECD-ländema uppgår i grundfallet till , i6-dollarfallet till och i 9-dollarfallet till , tabell 2.2. Ettgenomgående drag är att siffror ligger underOECD-genom-snittet medan siffror ligger över. Energikonsumtionenberäknas i 6-dollarfalIet bli lägre än 1980 och 7,1 %lägre . 1 9-dollarfallet blir motsvarande minskning och12,. Tabell 2.3 visar förändringen i olika energislags andelari 6-dollar- och 9-dollarfallen jämfört med grundfallet. Nuvarande höga oljepriser, dvs. 9-dollarfallet, väntasmedföra att oljans andel sjunker fram från till av dentotala energiförbrukningen. beräknas oljeandelen sjunka ytterligaretill . I stället väntas i första hand naturgasförbrukningen växa frånknappt till och därefter sjunka något till år1985. Kol, som i gnmdfallet har en andel , väntasöka med i 9-dollarfallet. På grund av de långa utbyggnadstidernaför kärnkraft hinner de höjda oljepriserna inte påverka kämkraftkapacitetentill . Andelen kärnkraft beräknas till i grundfallet och i9-dollarfallet. blir skillnaden större. Grundfallet skulle dåinnebära en kärnkraftandel om och 9-dollarfallet drygt 13 %.Vattenkraft/jordvärme beräknas i alla tre fallen ligga kvar på en nivå av ettpar procent både . Av tabellen kan också utläsas skillnader i de olikaOECD-regionernas förutsättningar att anpassa sig till det nya läget påoljemarknaden. = 7,30fat. En enkel tumregel när dollar per fat skall översättas till svenska kronorper ton är således att multiplicera dollar per fat med 30. 1975:30 Bilagal Industridepartementet 17 Europeiska gemenskapen (EG) sjunker till år 1980oljeandelen från i grundfallet till i 9-dollarfallet eller med 17procenteriheter. För hela beräknas motsvarande sänkning bli 16procentenheter. För del beräknas den endast bli . För Förentastaterna, som har en jämförelsevis låg oljeandel och en stor inhemskoljeproduktion, beräknas oljeandelen sjunka några procentenheter mer än förJapan men mindre än för . Tabell 2.2 Total tillförsel av primärenergi. Ökningstaktför grundfallet samt 6 dollar- ocli 9 dollarfallen 1972-1985 1972-1980 (%) Minskning i % från grundfallet -4,7 -5,4 -5,6 -9,4 -5,6 1972-1980 (%) Minskning i % från grundfallet -8,2 -9,5 -9,7 -12,9 -9,2 1972-1980 (%) 1972-1985 (%) Minskning i % från grundfallet -7,4 -5,5 -5,5 -11,2 -7,1 1972-1985 (%) Minskning i % från -12,4 -10,0 -9,9 -17,0 -12,0 1 TTE = totalt tillförd primärenergi i Mtoe ' Häri ingår även , och Är 1972 förbrukade drygt 1 900 Mtoe olja,varav drygt 1 200 Mtoe importerades till OECD-området. Den höjning avoljepriserna som OPEC-länderna genomfört har klart förbättrat utsikterna förproduktion av vanlig råolja inom liksom av olja från tjärsand ochsyntetisk olja från skiffer. Ökad oljeletning och förbättradeutvinningsmetoder väntas medföra en sådan ökning av reserverna att enväsentlig höjning av produktionen kan tillåtas på 2 1975.1 saml. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet Tabell 2.3 OECDs energiförbrukning är 1980 och 1985fördelad pä olika energislag i % % av totalt tillförd (elektricitet') (14,0) (14,6) (15,1) (12,4) (14,1) (14.1) (13,5) (15.1) (16,0) (11.9) (12,1) (12,3) Totalt " Grundfallet 6-dollarfallet 9-dollarfallet (13,7) (14,6) (15,2) % av totalt tillförd (elektricitet') (16,4) (17,4) (18.4) (14,0) (16,2) (17,3) (14,9) (16.8) (17,8) (11,6) (12.5) (13.3) Totalt '' Grundfallet 6-dollarfallet 9-dollarfallet (15.2) (16,6) (17.7) " I % av den totala slutliga förbrukningen » Häri ingår även , och Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 19 ävenom man får ta nya mer svårarbetade områden i anspråk som t. ex.kontinentalsocklarna och . Denårliga oljeproduktionen inom OECD-området beräknas i 9-dollarfallet till ca 1400 milj. ton . Produktionen var närmare 700 milj. ton. Som enförutsättning i 9-dollarfallet anges att prismekanismen får verka fritt ochatt således t. ex. priskontrollen i lättar. Vidare behövs ettstabilt ekonomiskt och politiskt klimat för de stora investeringar som krävs.Ett särskilt problem är att investeringarna kan behöva skyddas mot eventuellimport av billig olja t. ex. från om priserna sänks. Dettagäller även andra investeringar inom energisektorn. OECD-ländernasförbrukning av naturgas uppgick till ca 750 Mtoe, vilket motsvararomkring en femtedel av deras totala energiförbrukning. Ungefär en tredjedel avinom OECD-området producerad energi härrörde då från naturgas. OECD-rapportenantar att tillgängliga naturgasresurser inom är tillräckligt stora för attproduktionen i 9-dollarfallet skall kunna uppgå till ca 1 100 Mtoe år 1985.Liksom i fråga om oljan behövs dock ett stabilt ekonomiskt klimat för investeringarna. Ändringarnapå energimarknaden har lett till en förbättrad konkurrenssituation för kolet.OECD-området har gynnsamma förutsättningar i fråga om kolproduktion; möjligheternaatt öka produktionen begränsas inte av brist på kolreserver utan av brist påtransportkapacitet, gruv-utrustning och arbetskraft samt av miljöskäl. Fram antasproduktionen öka i , och . I och ,där kol förekomsterna är mer svårbearbetade antas produktionen komma att hållasig i närheten av nuvarande nivå. produktion var 670 Mtoe och beräknasi 9-dollarfallet till 880 Mtoe och till 1 050 Mtoe . Dennaökning kräver omfattande investeringar. Det sammanlagda kapitalbehovet underperioden 19741985 beräknas till permingvärde. Enligtrapporten medför prishöjningarna på fossila bränslen att kärnkraft blirekonomiskt sett betydligt gynnsammare än kol- eller oljebaserad kraft.Kärnkraftens relativt låga bränslekostnader gör det rimligt att anta attframtida ökningar av dess totala kostnader blir mindre än ökningarna för andrakraftslag. Kärnkraftverkens fördelar ur miljösynpunkt anses avsevärda jämförtmed olje- och kolbaserade kraftverk. prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 20 Den installerade kärnkrafteffekten inom OECD-ländernaberäknas uppgå till 58 000 MW , tUl 206 000 MW och till 513 000MW . Energiproduktionen beräknas motsvara både i 6-dollar-och9-dollarfallen 326 Mtoe och 756 Mtoe . I rapporten påpekas att utbyggnadsplanerna kräver åtgärderbl. a. för att säkerställa tillgången till natururan och anrikningstjänsterunder . Eftersom kärnkraft är kapitalintensivt kan vidare svårighetermöta vid finansieringen av den förutsatta utbyggnaden. Denna kan också blilägre än beräknat i den mån den inte accepteras från olika säkerhetsaspekter. Vattenkraften spelar en obetydlig roll inom och densaknar nämnvärda utvecklingsmöjligheter. Jordvärme tillvaratas f. n. i mycketliten utsträckning. För att den skall kunna inta en mer framträdande platskrävs omfattande FoU-insatser. behandlar även möjligheterna tillenergibesparing. Man inskränker sig emellertid till att behandla sådanaminskningar i energiförbrukningen som kan genomföras utan påtaglig minskning avbruttonationalprodukten och utan försämring av den allmänna levnadsstandardeneller den personliga komforten. Som utgångspunkt för bedömningen av möjligheterna återgesföljande tabell över energiförbrukningen inom . Tabell 2.4 Total primärenergiförbrukning i %fördelad pä användningsområden och olika OECD-regioner % av total Nord- ' Bostäder, detaljförbrukning m.m. I rapporten behandlas ett antal besparingsåtgärder. Somexempel nämns utnyttjande av spillvärme, förbättring av reglersystem,effektivare utrustning och processer i industrin, värmeåtervinning, utnyttjandeav värmepumpar, sänkt inomhustemperatur, sänkt hastighet vid bilkörning,övergång till mindre bilar och till kollektivtrafik. Som medel att uppnåbesparingar nämns bl. a. åtgärder i fråga om beskattning och krediter, 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 21 stöd till FoU samt administrativa föreskrifter i fråga omtrafik och byggnader. I uppskattas den möjliga besparingen av dentotala förbrukningen av primärenergi år av förbrukningen igrundfallet . Därvid har inräknats effekterna både av prisökningarna isig och av olika statliga åtgärder. Enbart prisökningarna väntas i9-dollarfallet leda till besparingar om och . Den högrenivån bedömer vara svår att uppnå medan enligt borde beredaföga svårigheter vid fortsatta höga energipriser och en besparingsinriktadenergipolitik. I vissa länder kan dock krävas större ansträngningar än i andra.I bedömningen av besparingsmöjligheterna har inte räknats in de effekter nyteknologi kan ge. Om en besparingseffekt på uppnås skulle den genomsnittligaårliga ökningen av energiförbrukningen inom hela OECD-området uppgå till 3,1 %fram . Rapporten avspeglar uppfattningen att det storaenergipolitiska problemet för flertalet medlemsländer är deras beroende avimporterad olja och prisutvecklingen på denna. Rapporten söker därför belysa ivilken mån ökad energiproduktion inom och energibesparing kan minska dettaberoende. I tabell 2.5 anges den förväntade utvecklingen avoljeimporten till olika OECD-områden och totalt för i de tre olika fallen.I 6-dollarfallet väntas den totala importen bli något högre och i9-dollarfallet påtagligt lägre än f. n. till 1985 väntas en vissökning i 6-dolIarfallet och praktiskt taget oförändrad nivå i 9-dollar-fallet. Tabell 2.5 OECDrs oljeimport i grund-, 6-dollar- och9-dollarfallen i jämförelse med import Totalt för '' 2 014,3 1446,4 1 084,4 -67,5' 1 032,5 699,5 560,3 1 189,8 835,6 666,9 2 634,0 1 661,9 1 071,6 ' Minustecken innebär nettoexport Häri ingår även , och Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 22 Om oljepriserna bibehålles på nuvarande nivå skullesåledes oljeimporten till minska påtagligtjämfört med nuvarande import. Oljeprisstegringama kan emellertid inteomedelbart slå igenom fullt ut på efterfrågan och på produktionen avsubstituerande energislag. Man får därför enligt rapporten under enövergångsperiod räkna med viss uppgång av importen, dock knappast mer än till 1600 Mtoe/år, som mot slutet av detta årtionde vänder i en nedgång. Som nämnts bedöms i rapporten en besparing av den totalaenergiförbrukningen om jämfört med grundfallet vara fulltmöjlig. Härav hänför sig i 9-dollarfallet till prishöjningarnas dämpandeverkningar och resten till energipolitiska besparingsåtgärder. I tabell 2.6 belyses inverkan av en sådan besparing påOECD-områdets oljeimport . Tabell 2.6 oljeimport är 1980 Oljeimport (Mtoe) I ett avslutande avsnitt behandlar rapporten olika medelför att nå energipolitiska mål som försörjningstrygghet, rimligaenergikostnader och stabila priser. Vidare diskuteras internationellt samarbetepå energiområdet. I rapporten betonas vikten av att minska importberoendet genomåtgärder både för att öka energiproduktionen inom och för att minskakonsumtionstillväxten. Det påpekas att lägre tillväxt av förbrukningen genombesparingar har vissa fördelar framför ökad inhemsk energiproduktion som medelatt begränsa importberoendet. Sådana fördelar kan vara att resultat nås påkortare tid, positiva miljöeffekter och lägre kostnader. Marknadskrafternasreaktion på de högre energipriserna medför viss energibesparing. Statligaåtgärder kan dock behövas för att motverka bristfälligheter imarknadsmekanismen. Dessutom kan statliga åtgärder vara befogade för att uppnåstörre besparingar än vad marknadskrafterna åstadkommer. Som exempel på angelägna samarbetsuppgifter inom OECDnämns bl. a. fördelning av olja vid tillförselkriser, utbyte av information omåtgärder för energibesparing, samarbetsprojekt för utvinning avenergi-tillgångar inom samt FoU. Angelägenheten av förbättrade relationertill de oljeexporterande länderna betonas liksom vikten av finan- Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 23 sielltoch tekniskt stöd till de som har knappa egna energhill-gångar ochdärigenom drabbats hårt både direkt och indirekt av de höjda oljepriserna. 2.4Energipolitiken i vissa andra länder EPUhar i lägesrapporten gjort en kort genomgång av några karakteristiska drag ienergiförsörjningsmönstret och pågående planeringsarbete m. m. i Förentastaterna, , , europeiska gemenskapen (EG) och de nordiskaländerna. I betänkandet har sedan mot bakgrund av främst oljekrisen lämnatsuppgifter om reviderade energipolitiska program i , ,, och de nordiska länderna. EPK:s betänkandeinnehåller i sammanhanget intressanta uppgifter från bl. a. , ,. , , , ,och de nordiska länderna. Utredningarnasredogörelser har i förekommande fall kompletterats med senare inkomnauppgifter. Dentotala förbrukningen av primärenergi i uppgick till drygt 155Mtoe, varav huvudparten täcktes genom inhemsk produktion. ärnettoexportör av olja och naturgas men importerar en del av kolbehovet. När detgäller olja och oljeprodukter är emellertid ännu delat på två marknader,en västlig med inhemsk oljeproduktion och en östlig som importerar olja. Landethar stora resurser av fossila bränslen och uran. Vidare finns där världensstörsta kända tillgångar på oljehaltig s. k. tjärsand. Utvinningsmetodernabehöver emellertid utvecklas. presenterade den kanadensiskaregeringen förslag till en ny nationell oljepolitik. Innebörden är bl. a. atten enhetlig nationell oljemarknad skall skapas och att man jämfört med tidigareprognoser för 1980-talet skall ytterligare stärka sin självförsörjning medolja och oljeprodukter. Man avser att t. v. bibehålla kapacitet för vissavtagande oljeexport till , liksom även en kanadensisk marknadför sina traditionella utländska oljeleverantörer. De viktigaste åtgärdernainom den nya oljepolitiken är att bygga en rörledning för att sammanbindalandets två oljemarknader och att bilda ett statligt oljebolag för att påskyndaoljeprospektering och forskning beträffande bl. a. tjärsandens utnyttjande. Jämsides härmed sker enstark satsning på kärnkraftutbyggnad, från ca 3 000 MW installerad eleffekt år1975 till ca 7 000 MW Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 24 ochca 21 000 MW . Federalt stöd till finansiering av nya kärnkraftverkförutses bl. Iseptember 1974 har vidare en särskild politik för uran presenterats,innefattande bl. a. riktlinjer beträffande exporten och åtgärder för att ökauranprospekteringen. I fråga om uranexporten sägs att de inhemskakärnkraftstationernas behov skall vara tryggat långsiktigt innan export av uran kan tillåtas. Varje kontrakt om uranexport kommer attprövas utifrån detta krav. Andrakrav som skall vara uppfyllda för att exporthcens skall beviljas är att uranetexporteras i den mest bearbetade form som kan uppnås i och att kontraktinte får avse , eller under särskilda villkor eventuelltytterligare . Underåren 1973 och 1974 har nya institutioner inrättats för energifrågor, t. ex. enbyrå för energihushållning med uppgift att se över, föreslå och genomföraåtgärder och forskningsprogram för att nå bättre utnyttjande av energin. Viktigainslag i landets energipolitik är FoU avseende, såväl energiproduktion och nyaenergikällor t. ex. utnyttjandet av tjärsanden som teknik för förbättradenergianvändning. EPUerinrar om att f. n. svarar för ungefär en tredjedel avvärldens totala energiförbrukning. Detta innebär att förhållandena på denamerikanska energimarknaden får återverkningar världen över. totalaenergiförbrukning uppgick till 1 800 Mtoe. Gas, kol och olja svarartillsammans för av energitillförseln (se även uppgifter i avsnitt 2.3,tabell 1-3). Landet har mycket stora inhemska energiresurser och har tidigare ihuvudsak varit självförsörjande med energi. har emellertidimport av energi skett i betydligt ökad omfattning. Prognoser som gjordes förehösten 1973 pekade på ett importbehov av 700 milj ton olja, företrädesvisfrån . Det första samladeenergipolitiska programmet för presenterades och gicki huvudsak ut på att dels öka ansträngningarna att utnyttja konventionellainhemska energitillgångar t. ex. genom förbättrade metoder att använda kol,utveckling av metoder att utvinna olja ur skiffer samt ökad utvinning av oljapå kontincntal-sockeln utanför landets kuster , dels intensifiera satsningenpå bridreaktorer och bygga ut landets anläggningar för urananrikning. Våren1973 kompletterades programmet på flera punkter i syfte att öka den inhemskaproduktionen av alla slags energi och att hushålla bättre med energin.Satsningar föreslogs också ske på FoU avseende bl. a. nya energikällor. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 25 Underintryck av oljekrisen har sedermera proklamerats ett särskilt energipolitisktprogram, Project Independence. Innebörden av programmet är att Förentastaterna skall göras oberoende av energiimport. Tidpunkten då oberoende skallha uppnåtts var ursprungligen men har senare flyttats till år 1985.Åtgärder som skall sättas in för att ersätta det förväntade importbehovet är avflera slag. Mycket omfattande ansträngningar skall göras för att öka utbudetoch användningen av kol och för att producera olja från skiffer. Kärnkraftenbyggs ut i snabb takt, från ca 54 000 MW installerad eleffekt tUl ca130 1980 och ca 280 1985. Uppgifter som lämnats till , , anger att ansträngningar görs att accelerera dettaprogram ytterligare. Parallellt härmed skall besparingsåtgärder sättas in föratt begränsa energikonsumtionens ökning till i stället för, somtidigare förutsetts, . Encentral roll i Project Independence spelar FoU-frågorna. Ett särskilt programhärför har tagits fram . Det omfattar federala FoU-insatser omsammanlagt ca $ 10 miljarder och insatserfrån den privata sektorn om $ 12,5 miljarder. Av de federala satsningarna avserdrygt kärnkraftutveckling, utnyttjande av kol, nyaenergiformer, hushållnings- och besparingsinsatser och olje-ochnaturgasproduktion. Av de privata satsningarna ligger något på olje-och gasexploatering, vardera på energibesparande åtgärder och påkolutnyttjande, på kärnkraftutveckling och ett par % på nya energiformer. Independence syftar till att göra självförsörjandepå energiområdet har möjligheterna att nå detta mål satts i fråga.Även då kommer antagligen viss oljeimport att behövas. Insikten av vikten avinternationellt energisamarbete föranledde bl. a. att 1974 ta det initiativ som resulterade i enöverenskommelse om ett internationellt energiprogram (lEP). Ijanuari 1975 har president i sitt årliga budskap till kongressen närmarepreciserat målen för landets energipolitik. Oljeimporten skall skäras nedmed 1 milj. fat 1975 och 2 milj. fat (vilket motsvarar en nedskärning med ca 50 resp. ca 100 Mtoe räknat påårsbasis). skall landet görasimmunt mot ekonomiska påtryckningar från utländska energileverantörer. måste utvecklaen energiteknologi och ta fram energitillgångar som gör det möjligt för dem attsvara för en avsevärd del av västvärldens energibehov . Enrad åtgärder har aviserats som skall bidra till att nå dessa mål.Importavgifterna på råolja och oljeprodukter komimer att höjas. =megawatt = 1 000 kW. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 26 giskatt,frisläppande av priset på ny naturgas och avgift på annan naturgas, upphävandeav priskontrollen på råolja samt införande av särskild skatt påoljeproducenternas övervinster aviseras. Syftet med dessa åtgärder är i förstahand att sänka konsumtionen. Massiva insatser för att öka energiproduktionenförbereds . Oljeprospekteringen på kontinentalsockeln och i Alaskakommer att intensifieras. Åtgärder för att höja kolproduktionen bl. a. genomvissa kompromisser med tidigare fastlagda miljökrav kommer att vidtas. Sommål för den kommande tioårsperioden anges att 250 stora kolgruvor bör öppnas,150 stora koleldade kraftverk byggas och 20 stora fabriker för syntetisktbränsle byggas. Enstark kärnkraftutbyggnad ingår vidare i programmet. Som mål anges här att 200nya stora kärnkraftverk bör komma till stånd . Kraftindustrinföreslås i detta sammanhang få förlängning av nuvarandeinvesteringsskattekredit om för att bygga kraftverk som inte eldas mednaturgas eller olja. Lagstiftningför att skydda de inhemska energipriserna mot importkonkurrens, förbättradebyggnadsstandards, isolering av 18 milj. bostäder samt bättre bränsleekonomi inya fordon föreslås också. föreslås ytterligare medel bli anvisadetill forskning och utveckling med målet bl. a. att kunna producerasyntetbränslen och skifferolja upp till sammanlagt 1 milj. fat . Japanhar, framhåller EPU, haft en betydande import av energi. Landetsegna energitillgångar, främst kol och vattenkraft, är mycket begränsade och kaninte täcka behoven. En fortsatt och ökande energiimport förutses därför. EnergipoUtikenhar varit inriktad på att till låg kostnad trygga energibehovet förden snabba industriella expansionen. Det kan nämnas, att av denjapanska energikonsumtionen faller på industrin och på hushållen.Särskilt på oljeområdet har strävan att trygga tillförseln varit markant ochlett till bl. a. direkt deltagande i prospektering och utvinning i MellerstaÖstern. Jämsides härmed har, för att i någon mån motverka importberoendet,betydande satsningar gjorts på utbyggnad av kärnkraft. Enligt de planer somhade utarbetats före oktoberkriget skulle ha byggt upp enkärnkraft-kapacitet om 60 000 MW jämfört med nuvarande knappt 2 000 MW för attdärmed täcka av den förväntade konsumtionen av elenergi samma år.Även med denna planering skulle emellertid landets oljeimport stiga från ca 190Mtoe till ca 615 Mtoe .