prop · FY0366 · 1975-12-31 00:00:00 — De anställda inom andra företag bör härvid intekomma i ett sämre läge. Utredningenhar övervägt skilda former för att på detta sätt tidigarelägga möjligheterna tUlutlåning, och föieslår i första hand att ett belopp om 200 milj. kr. upplånasför att fr. o. m. utnyttjas för långivning. Dennärmast till hands liggande möjUgheten synes vara att låna upp av utredningenangivet erforderligt belopp för att återbetalas när fondmedlensenare flyter in. Utredningen har i bilaga D gjort en kalkyl över näråterbetalning bör kunna ske med bevarande av en stor volym ny utlåning. Detupplånade beloppet skulle återbetalas 3 och 4 räknat från startåret,dvs. Enmöjlighet är att fonden genom beslut beviljas en röriig kredit om200 milj. kr, i att disponeras från den 1 juH 1975: 66 73 1975.Krediten skaU vara helt återbetald senast den 31 deCembcf 1978, En annanmöjlighet är att beloppet lånas upp i . Riksbankslagen synesemellertid lägga hinder i vägen för en direkt upplåning från fondens sida iriksbanken. Under sådana omständigheter skulle motsvarande belopp kunna lånasupp av exempelvis Investerings-bank i eller på denutländska marknaden för att därefter lånas ut tiU fonden. Entredje möjlighet är att beloppet lånas mot revers i allmänna pensionsfonden. EnUgtfondens reglemente får fondstyrelsema bevUja reverslån åt företag som har tiUsyfte att befrämja folkhäkan, om pensionsmyndigheten medger detta. Detlånesystem utredningen föreslår synes ligga väl i linje med fondens syfte ochsålunda kunna ha viss prioritet i jämförelse med andra önskemål om lån frånfonden. Räntebefrielse.Utredningen föreslär slutligen att län som löper före den 31december 1976 befrias från ränta . Från skallsålunda alla redan lämnade lån liksom nytUlkommande löpa med ränta, samma somför hantverks- och industrilån och lokaliseringslån. Syftetmed detta förslag är att åstadkomma en kraftig initialeffekt på arbetsmiljön imindre och medelstora företag. Denna ränteeftergift måste vara enengångsåtgärd. Utredningen viU slutUgen tillfoga några synpunkter rörandeföretagareföreningarnas medverkan. Motivetför att engagera företagareföreningarna i långivningen är att dessa är ennaturlig kontakt för de mindre och medelstora företagen. Föreningarna har engod kännedom om existerande företag i länet, ofta genom att föreningenmedverkat vid direktlån eller genom att förmedla lån eUer lånevägar. Företagareföreningamabör genom denna sin erfarenhet och överblick kunna sortera bort ansökningar somuppenbart tillkommit i annat syfte än att vidta arbetsmiljöåtgärd till gagn förde anstäUda. I tveksamma faU bör yrkesinspektionen och/eller fackligorganisation inom branschen ifråga konsulteras. Någori skyldighet att ge lånhar företagareföreningen inte, vilket äveh framgår av det förhållandet attnågon garanti inte kan ges för att tillgängliga medel förslår för att bevUjaalla inkomna ansökningar. Omvid något tUlfälle företagareföreningen måste prioritera meUan inkomnaansökningar bör detta ske i samråd med yrkesinspektionen. Utredningenhar i det föregående berört att formerna för behandhng av låneansökan bör varaenkla och snabba. I fråga om utbetalning av bevUjade lån bör systemet härföranpassas tiU det för resp: företagareförening normala tUlvägagångssättet. Iprincip bör medel utbetalas mot uppvisande av faktura eller motsvarandehandling som styrker att arbetet utförts. 1975: 66 74 Ersättningför föreningarnas medverkan i utlåningen får bli föremål för förhandlingar. Utredningens förslag om garantier för attarbetstagarnas företrädare får den. behövliga informationen och tUlfredsställandemöjligheter till samråd i. samband med investeringar, tUl vUka staten lämnarfinansieringsbidrag, föranleder tUlägg i vissa författningar. Utredningen harinriktat sig på de låneformer eller andra stödformer som avses i kungörelsen(1960: 372) om statligt kreditstöd till hemslöjd, hantverk och småindustri samtpå lokaliseringsstödet enligt kungörelsen (1970:180) orn statligt regionalpoUtisktstöd. Vid dessa stödformer förordas att krav införs på att sökandeföretagetsskyddskommitté eller beträffande företag som inte har sådan kommitté skyddsombud innan stödansökan inges har beretts tUlfälle att ta del avansökningen. Företrädare för skyddskommittén eller skyddsombud skall genompåskrift på ansökan eller på annat jämförligt sätt bestyrka att detta krav haruppfyllts. Bestämmelser för genomförande av en sådan ordning föreslås bliintagna i de båda nyssnämnda kungörelserna. förslag om möjligheter till lån för arbetsmiljöförbättrandeåtgärder förutsätter vissa ändringar och tillägg i författningshänseende. Medhänsyn tUl önskemålet att knyta an till arbetarskyddsavgiften ocharbetarskyddsfonden framstår det som naturligt att föreslå att lagen (1971:282)om arbetarskyddsavgift kompletteras med erforderliga regler. I enlighet härmedförordas bestämmelser intagna i cn ny 5 § i lagen om förhöjdarbetarskyddsavgift för åren 1976 1978. Vidare bör i lagen (samma paragraf)anges att de medel som inflyter genom tilläggsavgiften skall föras till arbetarskyddsfoodenoch,att medlen skall få användas förlän från fonden tUl arbetsmUjöförbättrandeåtgärder. De närmare bestämmelser som behövs för långivningen synes lämpligenböra meddelas av .regeringen i instruktionen (1971: 803) för styrelsen förarbetarskyddsfonden samt i en särskild kungörelse. För att det avseddalånesystemet skall kunna träda i funktion redan under andra halvåret 1975fordras vissa föreskrifter av övergångskaraktär, Etl särskilt bemyndigandebehövs för att lån från fonden skall kunna beviljas fr.o.m. den 1 juli 1975.Eftersom det förhöjda avgiftsuttaget tUlför arbetarskyddsfonden medel förutlåning först , blir det vidare nödvändigt attmedgestyrelsen för fonden att inom en viss ram uppta lån för att fuUgöra beslutade låneutbetalningar från fonden. Dessa medgivandenföreslås intagna som övergångsbestämmelser till författningen om ändring ilagen om arbetar skyddsavgift. , om ramen för fondstyrelsensupplåning bör meddelas av regeringen. Därvid torde maximum böra bestämmas tillsammanlagt högst 200 milj. kr. 1975: 66 75 Genomdet föreslagna lånesystemet kommer uppgiftema för styrelsen förarbetarskyddsfonden att vidgas tUl ett nytt område. F. n. är styrelsen enbart bidragsbevUjandeorgan med avseende på forskning och utveckling samt utbildning och informationpå arbetsmUjöområdet. De nya uppgifter som sammanhänger med den avseddalångivningen från arbetarskyddsfonden måste självfallet återspeglas iinstruktionen för fondstyrelsen. Ett tillägg föreslås i instruktionens 3 §,som översiktligt anger fondstyrelsens uppgifter. Tillägget bör ange attstyrelsen jämväl har till uppgift att inom ramen för de särskilda medel som tUlfÖrsfonden genom den förhöjda arbetarskyddsavgiften besluta om lån från fonden för arbetsmUjöförbättrandeåtgärder. I en ny paragraf i instruktionen, betecknad 3 a §, föreslåsbestämmelser om bl. a, de nya fondmedlens fördelning på de båda typer av lånsom förespråkats i det föregående, nämligen lån som förmedlas avföretagareföreningarna och lån som förutsätter särskild prövning avfondstyrelsen i varje enskilt fall. De närmare bestämmelsema för lån viaföretagareföreningarna torde få meddelas av regeringen i en särskUd kungörelse.En hänvisning till bestämmelsema i denna kungörelse bör tas upp iinstruktionen för fondstyrelsen, Förutsättningama för den långivning som skallkunna ske efter fondstyrelsens särskUda prövning bör anges direkt iinstruktionen. För lån av detta slag bör krävas att det finns grundad anledningatt anta att långivningen främjar utveckling och tillämpning av ny metod ellerny tillämpning av befintUg metodik i arbetet på att förbättra arbetsmiljön iden verksamhet som låneansökan avser. VUlkoren i övrigt i samband medlångivningen bör kunna bestämmas av fondsty-. I instruktionen förfondstyrelsen bör utöver vad som nämnts göras vissa smärre jämkningar ochtillägg (jfr 4, 14 och 15 §.§ författningsförlaget). Instruktionsändringarnabör ske med verkan fr. o, m. den-1 juU 1975. Lånvia företagareföreningama fordrar särskild reglering med hänsyn tillföreningarnas egenskap av privaträttsliga juridiska personer under vissoffentlig tillsyn. Förslag läggs fram om en separat kungörelse med vissabestämmelser om förmedling av lån ur arbetarskyddsfonden. I kungörelsen böranges i vUken ordning och under vilka villkor lån ur fonden kan förmedlas avföretagareförening. Låneansökan bör inges till och prövas av denföretagareförening, inom vars verksamhetsområde lånesökanden driver eller avseratt driva sin verksamhet. Inom den medelsram, som styrelsen förarbetarskyddsfonden anger för företagareförening, skall föreningen kunnabevilja en och samma sökande lån ur arbetarskyddsfonden med sammanlagt högst . Ar sökanden kommun eller landstingskommun skall det högsta lånebeloppeti stället vara . För att säkerställa arbetstagarinflytandet i sambandmed de arbetsmiljöåtgärder som finansieras genom lån ur arbetarskyddsfondenbör som villkor för lån fordras att låneansökan har 1975: 66 76 tillstyrktsav flertalet av arbetstagarsidans ledamöter i- sökandeföretagetsskyddskommitté. Finns inte skyddskommitté skall i stället krävas tiUstyrkan avskyddsombudet eUer, där flera sådana ombud utsetts, huvudskyddsombudet vidföretaget. En inskränkning i lånerätten bör gäUa så till vida, att lån inte skaUfå bevUjas sökande som har medef innestående på arbetsmUjökonto hos rUtsbankenenligt lagen (1974:325) om avsättning till arbetsmUjöfond. Understiger behåUningenpå arbets-mUjökontot . bör dock lån ur arbetarskyddsfonden, under deförutsättningar som i övrigt skaU gälla, kunna beviljas med högst ett beloppsom svarar mot skUlnaden mellan . och behållningen på arbetsmiljökonlot.Bestämmelser i nu nämnda hänseenden har tagits upp i kungörelseförslaget. Därhar vidare förts in vissa bestämmelser om utbetalning och återbetalning avbeviljade lån samt om räntesatsen för lånen. Kungörelsen bör träda i kraft den1 . Rättenför kommun att uppta lån begränsas genereUt. genom bestämmelser i 58 och 59 §§kommunaUagen (1953: 753) och 62 och 63 §§ kommunallagen för . Dessalagar ger dock regeringen möjUgheter att föreskriva om undantag från begränsningama.I kungörelsen (1962:581) med vissa bestämmelser angående kommuns upptagande avlån m. m. har regeringen lämnat medgivande åt kommunema att utan särskUt tUlstånduppta lån och åta sig borgensansvar för vissa angivna ändamål. Kungörelsen börkompletteras så att kommun kan utnyttja möjligheterna till lån urarbetarskyddsfonden utan att detta inkräktar pä kommunens ram för fri lånerätt eUerkommunen i varje särskUt fall behöver begära tiUstånd hos regeringen. Förslag tiUsådan komplettering läggs fram av utredningen. Någon motsvarande åtgärd medavseende på den landstingskommunala lånerätten behöver inte vidtas med hänsyn tiUlandstingslagens bestämmelser om rätt att uppta lån för av högst . Bakomförslaget tiU uppbyggnad av en lånefond med bl, a; en konstruktion som geren smidig och snabb administration, stimulans genom räntebefrielse ochamorteringsfrihet står utredningen enig. Detotala kostnaderna i form av sociala avgifter och allmänna arbetsgivaravgifterför företagen har dock en sådan omfattning att det kan omöjliggöra en höjningav arbetarskyddsavgiften. De kostnadsmässiga effektema för företagen måsteemellertid bedömas i ett större samman hang. Om den föreslagna avgiftenbehöver motverkas genom reducering av företagens avgifter, t. ex. minskning avden allmänna arbetsgivaravgiften i motsvarande omfattning, får bedömas ivanlig ordning i samband med behandling av dessa frågor.