prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — 24 infanteri- och norrlandsbrigader Hemvärnet 93 000 man Armén totalt ca 600 000 man Ca 20 jaktdivisioner (ca 300 (ca 150flygplan) (ca 100flygplan) 1975/76. 1975/76:100 Bilaga6 Försvarsdepartementet 6jagare 2) torpedbåtar 16 motortorpedbålar , 20 ubåtar 2 minfartyg saml hjälpminfartyg 4 fregiitler KA-brigaderKA-baialjoner Spärrbataljoner och spärr-kompanier (fasta och rörliga) Artilleri- och robotbalterier Kusijägarkompanier Minutläggningsdi visioner Totalt ca 65 förband Planeringen för det militära försvaret föreslåsför den närmaste femårsperioden skei en planeringsram om 45 230 milj. kr. Bortsett från vissa justeringar av teknisk art innebädetta att planeringsramen i fastprisläge är oförändrad i förhållande till motsvarande ram för perioden1972/73-1976/77. Kompensation för pris- och löneförändringar förutsäus som f. n. ske enligt netioprisindex.Planeringen innebär att tidigare planeri huvudsak fullföljs. Vissa reformer och förändringar föreslås dock. Bl.a.kommer att lämnas förslag ombetydande förbättringar av devärnpliktigas förmåner m. m. Tjänstgöringsförhållandena m. m. för både fast anställda och värnpliktiga ses över ochanpassas till de förhållanden sområder i samhället i övrigt. Inom arméstridskrafterna har brigaderna genom hittillsgenomförda förbättringar nått en istort tillfredsställande kvalitet och organisation. Planeringen innebär att tio infanteribrigader behålls . Brigaderna för en ny organisation ochderas eldkrafi och röriighet förbättras. De infanteribrigader som inte tillförs modernaremateriel benämns skyt-teregementen och behåller t. v. nuvarande organisationoch utrustning. Viss materiel utgår dock . Vidare organiseras ettantal fristående skytiebataljoner. Nuvarande norrlandsbrigader behållsoch deras eldkrafl förbättras. Två pansarbrigader utgår . Stridsfordons- och understödsdelarna ur de brigader somutgår behålls emellertid i annan organisationsform. Försöken med avkortad grundutbildning avvärnpliktiga och modifierad repetiiionsutbildning fortsäller. Betydande materielförnyelser planeras underfemårsperioden, Bl.a. förnyasterrängbilsbeståndel. Vidare kommer en ny infanterikanonvagn att levereras.Nytt brigad- och fördelningsluftvärn samt nytt fältartilleri börjar anskaffas. Hemvärnets utrustning moderniseras. Byggnadsinvesteringarna inriktas i försia hand påatt tillgodose omorganisationen ilägre regional och lokal instans, att fullfölja kasernrenove-ringsprogrammet samt på åtgärder för atteffektivisera grundutbildningen. 1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Marinförbandens utveckling karaktäriseras främst av den ende övergången till lättarefartygsenheter samt moderniseringen av det fasta och röriigakustartilleriet. Helikoplerförbanden tillförs tidigare beställdatunga helikoptrar som ersättning föräldre enheter. Försvarets tunga helikoptrar har på försök förts samman ien gemensam organisation. Inom ytattackförbanden minskar antalet slörrefartyg. Anskaffning pågår avtorpedbåtar av typ (Spica) som tillförs organisationen under perioden.Anskaffning av patrullbåtar pågår. Antalet ubåtarkommer ätt minska . Handlingsfriheten att utveckla och tillverka ubåtar inom landet behålls bl. a. genom attubåtar av typ anskaffas och genom all studier bedrivs. Minröjningsförbanden behålls i huvudsak underperioden. Nya minjakt-fartyg anskaffas och ersätter de äldre s. k.kuslminsveparna. Inom de fasta kustartilleriförbanden fortsätterden påbörjade anskaffningen av tornbatterier. Den pågående uppsättningenav moderna röriiga spärrförband ochkustjägarförband fullföljs. Likaså fullföljs uppsättningen av lättarobotbalterier. Inom flygvapen förbanden karaktäriseras utvecklingen av om-beväpningen till syslem 37 och moderniseringen av slridslednings-systemet. Utvecklingen av jaktflygplanet 37 beräknas istora drag följa tidigare uppgjordaplaner. Ett antal jaktdivisionerutrustade med HygplanJ 35 Draken avvecklasunder perioden. Antalet insatsbereddaluftvärnsrobotförband minskar. 1 samband härmed ändras förbandensorganisation. Ombeväpning lill attackflygplanet 37 genomförs . Studierna av nästa flygplanstyp efter 37 Viggeninriktas så att handlingsfrihet i fråga om utveckling m. m. behållstill mitten av . genomgår stora förändringar. Omorganisationen på lägre regional och lokal nivå genomförsplanenligt. Antalet anställda har minskat med omkring 2 000 . Fram beräknas den fortsatta minskningen bli lika stor. Ett antal viktiga utredningar pågår. Avdessa kan nämnas försvarets fredsorganisationsutredning,försvarsmaktens ledningsutredning, utredningen om kvinnan i försvaret saml utredningen om inflytande m. m. över värnpliktsutbildningen. Civilförsvarels krigsorganisation omfattar f. n.ca 210 000 personer. Resurserna iövrigt efter mobilisering framgår av följande sammanställning. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 4 Ledning Uiidsätlniii); in. Centrala, regionala och lokala lednings- 185 staber för fältledning enheter 3 000 räddningsgmpper 10 alarmeringsledningar grupperade i 4000 brandgrupper luftförsvarscenlral 215 Pörbandsplutoner 28 regionalaflyggrupper 2 700 samarit-, sjukvårds- ochambulans grupper Skjddsruni ni. I 400 skyddsavdelningar, indikerings- och inkvar- iT" 4 400 bevaknings- och ordningsgrupper 670 verkskyddsenhe A A flit 1. 51 000 skyddsmm med ca 5,1 milj. platser 70verkskyddsenheter 2,6 milj. skyddsmasker " 20 undsauningskårer(ca 10 000personer) För civilförsvarets planering för perioden1976/77-1980/81 föreslås en planeringsramom 852 milj. kr. Detta innebär atl planeringsramen i fasl prisläge frånsett vissatekniska justeringar är oförändradi förhållande till motsvarande ramför perioden /73-1976/77. Kompensationför pris- och löneförändringar förutsätts som f. n. utgåenligt nettoprisindex. Civilförsvarets verksamhet kännetecknas av fortsatt strävan att förbättra det förebyggandeskyddet för befolkningen. Förberedelserna för att införa det beslutade nyaskyddsrumssystemet fullföljs underperioden. Åtgärder vidtas också för att så långt resurserna medger komplettera skyddsrumsbeståndel i orter där bristernaär stora, främst i de störstalälorterna. Produktionsberedskap för anskaffning av skyddsmasker upprätthålls och planläggningen för utrymning ses över. Civilförsvarets fredsorganisation består f.n. av civilförsvarsslyrelsen samtadministrationsenheter hos civilbefälhavare och länsstyrelser. Totala antalet anställda i inkl. skol- och förrådsorganisationen uppgår till ca 600. Organisationen av civilförsvarsstyrelsenoch länsstyrelsernas försvarsenheter ses f. n. över. Förändringar till budgetåret1976/77 De rambundna anslagen för det militära försvaretökar för nästa budgetår med 798,4 milj.kr.till 10 372,7 milj.kr.och för civilförsvaret med 16,3 milj.kr. till 194,1 milj. kr. För övrigaändamål föreslås anslag om 46,6 milj.kr. De totala anslagen Inom departementets verksamhetsområde blir härigenom 10 613,3 milj. kr., vilket är 831,8 milj. kr. mer än för /76.Av den totala summan för /77 är 1405,6 milj. kr. avsedda för atl täcka pris- och lönestegringarfrån till /77. Fördelningenav de föreslagna anslagen för /77 på hu- Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 5 m. och huvudproduktionsområden samt förändringarna i förhållande tillmotsvarande fördelning för innevarande budgetår framgår av följandesammanställning (milj. Huvudprogram m. m. (+ 345) (-1-75) (-2) (-53) (+ 163) (+ 279) (-5) (-11) (+6)2 (+ 12) (-28) (-25) (-40) (+ 525) (+ 159) (+ 16) (+ 799) (+ 10) (-2) (+ 12) (+ 1) (+ 16) (-2) (+ 15) (-1) (+ 526) (+ 163) (+ 126) (+ 16) 1 Exkl. anslagen till prisreglering 2 Inkl. anskaffning av dalamaskiner för försvaret Ca 48 000 värnpliktiga grundutbildas och 116 000 manrepetitionsutbildas under sammanlagt ca 15 milj. tjänstgöringsdagar. Försöken med avkortad grundutbildning och modifieradrepetiiionsutbildning fortsätler. Den pågående förbättringen avvärnplikts-förmånerna fortsätter även under /77. Beslutad omorganisation av armé-, marin- ochflygvapenmyndigheter på lägre regional och lokal nivå genomförs. Beträffandematerielanskaffning fullföljs för arméns del anskaffningen av 1975/76:100 Bi/aga 6 Försvarsdepartementet 6 nyttfältartilleri, spaningsradar för luftvärnsrobotsystem 70, motorcyklar och ammunition. Levaranserna av lätta och tungaterrängbilar och infanterikanonvagn 91 fortsätler. För marinen anskaffaspatrullbåtar. Minjaklfartyg kommeratt beställas. Leveranserna av torpedbåtar av modifierad Spicatyp fortsätter. För flygvapnet genomförs planeradanskaffning av bl. a. radar-materieloch sambandsutrustningar för att modernisera stridsledningssystemet. Leverans av attack-, spanings- och skolfiygplansversionernaav flygplan 37 fortsätter. För islåndsältning av befästningar och kasernertas upp sammanlagt 149,1 milj. kr. Härav beräknas 48,7 milj. kr. förkasernrenoveringar, vilket innebär enökning med 13,7 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår. För investeringar i mark, byggnader ochanläggningar tas upp investeringsanslag om sammanlagt 354,6 milj. kr. Beträffande forskning och utveckling inriktasverksamheten inom armén främst påatt studera framtida sambands-, luftvärns- och pansarvärnssystem. Försök med nybandvagn påbörjas och försöken med artilleriammunilion fortsätler. Inom marinen fortsätter studierna avubåtar. Vidare fortsätter tidigarepåbörjad utveckling av vapensystem för ytaltackförband, ubåtsförband och röriiga kustartilleriförband samtstudierna av ledningsfunktionen förytaltackförband. Inom flygvapnets område studeras bl. a. olika alternativ förett framtida nytt atlacksystem. Utvecklingen av fiygplan JA 37 fullföljs enligltidigare beslut. Omfauningen av utbildnings- ochövningsverksamheten kommer i huvudsakatt vara oförändrad. En successiv övergång lill ny utbildnings-, övnings-och förrådsorganisation planeras. Förmånerna till civilförsvarspliktiga förbättras. Materielanskaffningen inriktas bl. a. på attfortsätta anskaffningen av skyddsmasker. Forskning, försök och utveckling kommer altbedrivas i huvudsak i samma omfauning som innevarande år. Skyddsrumsbyggandel börjar anpassas enligl de nyaprinciper som har fastställts för denna verksamhet. Statsbidrag för attanordna skyddsrum i bostadsfasligheterbörjar utgå . Särskild uppmärksamhet ägnas möjligheterna altförbättra tillgången på skyddsrum i bristområden. Anläggningar för lednings- ochundsäilningsorganisationen och förråd för mobiliseringsmateriel ställs i ordning i huvudsak enligt tidigareplaner. Kommunerna flr ökadestatsbidrag för att anordna ledningscentraler m. m. för civilförsvaret. 1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 7 Förändringarna inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde i förhållande till slatsbudgeten för /76 framgår avföljande sammanställning (milj. -37,3 Central och högre regional ledning F. Gemensamma myndigheter och 11 Statens allmänna fastighetsfond 1 405,6 milj. kr. för beräknade pris- och lönehöjningar till medelprisläge för /77 1975/76:100 Bilaga 6Försvarsdepartementet 8 vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet Anmälan till statsbudgetenfiir /77 såvitt avser försvarsdepartementetsverksamhetsområde Överbefälhavaren bedömer att den nuvarandeinternationella maktstrukturen medtvå dominerande supermakter kommer att bestå . Supermakterna förmodas fortsätta alt eftersträva en minskning av motsättningarna inom områden som ärbetydelsefulla för dem båda och ivilka deras intres.sen sammanfaller. Det förbättrade politiska klimatet har emellertidinte inneburit ett slut på den grundläggande misstro som har legat bakom uppbyggandet av militäralliansernaAtlantpakten (NATO) och (WP). Så länge de anses militärt balansera varandra totalt sett bidrar de till - och är i vissa avseenden förutsättningen för - en säkerhetspolitisk stabilitet. tenderar deatt befästa bestående motsättningari ett läge där utvecklingen går mot närmare kontakter på de politiska och ekonomiska områdena. Trots strävanefter politisk avspänning kan lokalakonflikter snabbt utvecklas och stegra motsättningarna mellan supermakterna. fördaförhandlingar har inte påverkat den militära bilden. De förhandlingar om ömsesidiga styrkereduktioner (MFR),som pågår, kankomma att resultera i vissa smärre reduktioner eller begränsningar i , men de bedöms iså fall varken komma att påverkastyrkerelationerna mellan blocken eller minska rustningsnivån i på något avgörande sätt. Dock kankonstateras att en reduktion berörande resp. kommeratt gynna den senare som vid behov snabbare kan föra tillbaka stridskraftertill . I är WP:s markstridskrafterantalsmässigt överlägsna NATOis ifråga om operativa förband i proportion drygt 2:1. WP kan dessutom snabbt föra fram ytteriigare förband medanNATO i stort saknar stående förband i reserv. Även i fiankområden -norra och sydöstra - är WP:smarkstridskrafter avsevart överiägsna NATO:s. Detta är särskilt markanti norra . Desovjetiska divisionernas antal i har förblivit . 1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 9 Sovjetunionenstotala antal stående divisioner har inte heller förändrats, däremot har bl.a. antalet stridsvagnar i ökats och mobiliseringskapacitetensynes ha förbättrats. Den sovjetiska förstärkningen i gränsområdet lillKina bedöms f n. i stort vara avslutad. NATO:s stående styrkor i fred kommer att ökagenom uppsättande av tre nyadivisioner i . kommer en mindreamerikansk och västtysk ökning av stridande förband att ske i . Nya potentiella konfliktanledningar som kamp omenergikällor, råvarutillgångar och världshavens utnyttjande kan komma att ökasupermakternas benägenhet attintervenera utanför deras etablerade intressesfärer och därmed geupphov till konfrontationer mellan dem. gällande planeringsförutsättningar för vårt militäraförsvar leder till fortsattakvalitativa och kvantitativa reduceringar i krigsorganisationen. Till följd härav kommer försvarsmaktenskrigsavhållande förmåga att gå ned. Omvårt land dras in i en konflikt mellan stormakterna och även om endast delar av en stormakts resurser kan avdelas motoss, blir risken allt större attvi i olika tänkbara situationertvingas möla en överstark motståndare. Statsmakternaspolitiska handlingsfrihet vid etteventuellt angrepp eller hot om angrepp begränsas. Enligt uppfattningpräglas relationerna mellan supermakternafortfarande av avspänning, men trots denna fortsätterökningen av rustningarna. Ur civilförsvarels synvinkel kanbetydelsefulla slutsatser beträffandevapenutformning och insatsmetoder dras av de senaste årens krig iIndokina och i viss mån oktoberkrigel i . På samma siitt som under alla andra krig har de civila offren i väsentligt översligil antaletdöda och skadade vid inblandademilitära förband. Det som av en part betecknas som flyganfall mot militära mål har av andra parter uppfattats somterrorbekiimpning. Laser- och TV-tekniken har medfört möjligheter till precisionsbombning på långa avstånd vid goda siktförhållanden. Genomfelfunklion i vapensystem, bristeri insatsmetoder och motverkan från motståndaren har emellertidvapeninsatsen ofta drabbat civilbefolkningen. illustrerar med dessaexempel att vapenutvecklingeninnebär såväl negativa som positiva drag ur civilförsvarets synvinkel. Den dominerande tendensen i de senare årensinternationella utveckling har varitden avspänningspolitik som har förts mellan de båda maktblocken. Också har denna politikfortsatt. De antaganden som på svensk 1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 10 sidahar gjorts om att den vilar pågrundläggande såväl strategiska som ekonomiskamotiv har bekräftats. Det bördock på nytt understrykas attden förda avspänningspolitiken inte innebär att alla krishärdar undanröjs eller att grundläggande ideologiska motsättningarupphävs. Men skiftningarna i deninternationella politiken synes intebli lika dramatiska som förut harvarit fallet. Av det stora förhandlingskomplex som inleddes motslutet av och som brukar sammanfattas i förkortningarna SALT, MFRoch ESK har den sistnämnda konferensen nu avslutats. Efter långvariga ochingående diskussioner mellan alla - med undantag förAlbanien -samt och kunde konferensens slutdokument undertecknas i . Bedömningarna avkonferensens slutresultat harskiftat. Min uppfattning är att del kan komma att leda till att samarbetet i breddas och fördjupas på en rad områden. Genom konferensen har vissa principer för förbindelserna mellandeltagarländerna angetts. Riktlinjerför ett utökat ekonomiskt samarbete liksom för friare komiriunika-tioneråterfinns också i konferensens slutdokument. Det är enligl svensk uppfattning uppenbart att omden politiska avspänningsprocessenskall bestå och fördjupas, må.ste den följas av en begynnande nedrustning. På det militära området harsäkerhelskonferensenmedfört vissa frivilliga åtaganden om förhand.sanmälan av manövrar medöver 25 000 man och utbyte av observatörer vid sådana manövrar. De.ssa åtaganden är förvisso begränsade men de kan likväl ses som ett försia steg motinindre sekretess på delta område.Enligt svensk uppfattning skulle mera öppenhet på det militära området länderna emellan kunna bidra till att minska förefintlig misstänksamhet. Den svenska delegationen tog initiativi denna riktning, liksom vi också har gjort i FN, där en mera öppenredovisning av militärbudgetar har efterlysts. Förhandlingarna i om ömsesidigastyrkereduktioner i har fortgått . De har ännu inte avsatt några konkreta resultat. På båda sidor synes man dock vara ense om att denpolitiska avspänningen nu bör följasockså av en militär sådan i form av reduktioner av de stående styrkorna. Antydningar har skymlat i deninternationella debatten om konturertill en första begränsad uppgörelse,där en partiell reglering av taktiska kärnvapen eventuellt kan inrymmas. Enligt överenskommelsen i i slutet avår 1974 mellan de båda supermakternasledare skulle års utgångett nytt avtal ha träffats inom ramen för de s. k. SALT-förhandlingarnai . Detia avtal skulle ersätta nu löpande avtal om vissakvantitativa begränsningar av de strategiska vapnen och gälla . Förhandlingarna har emellertidvisat sig vara svårare än vad som kunde förutses . Väsentligen har dessa svårigheter gällt om vissa nyavapensystem skall tas med i avtaleteller inte. Supermakternas företrädare är emellertid Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 11 medvetna om att förhandlingarna ombegränsningar i de strategiska vapensystemenförblir det yttersta provet på avspänningspolitikens hållfasthet. Krisen i är fortfarande denallvarligaste källan lill oro för freden inte bara i regionen utan också universellt. Den kompliceras ytterligare ;iv att den berör ett område som redan imånga hänseenden är insiabilt ochdär supermakterna har betydande.politiska och strategiska intressen. Denna region inrymmer således fiera och svårakonfiikirisker. Under det gångnaåret har också situationen på iberiska halvön varit svårbedömbar. Men jList av dessa anledningar finns det skäl atträkna med att supermakterna måsteålägga sig särskild försiktighet när de agerar i och kring . har ett avtal ingåtts mellan Israeloch varigenom ytterligareterritorium, som det. förra landet ockuperat , har återliimnals. Härigenom har FN:sfredsbevarande förband, i vilka svenskastyrkor ingår, bedömts behöva utökas. Även om detta avtal har begränsadräckvidd har vi hälsat det med i förhoppningen om att det skall visa sigvara ett steg på vägen mot en varaktig fred i . området. Utsikterna till enliknande uppgörelse med andra grannstater synes dock f n. små. Häriligger en risk för nya fieniligheler. Det flnns enligt min uppfattning anledning att observera sambandet mellan avspänningspolitiken och den ökade uppmärksamhetsom interna och ekonomiska problem nu ägnas i såväl industri- somutvecklingsländer. De ekonomiskaproblemen har förblivit ett. dominerande inslag i den internationella utvecklingen. Diskussioner har inlettsinom FN:s ram om en ny ekonomiskvärldsordning. Dessa syftar bl. a. till att åstadkomma en jämnare resursfördelning mellan industri- ochutvecklingsländer. Mycket tyder på att dessa frågor kommer att få enförhållandevis mera framträdande plals isäkerhetspolitiken. De tyder också på alt andra former av konflikter än öppet krig måste ägnas uppmärksamhet i densäkerhetspolitiska planeringen. Jagförutsätter att dessa frågor blir föremålför överväganden försvarsutredning. De allmänna nedrustningsförhandlingarna har underår 1975 inte lett till några resultati form av överenskommelser. Delta hindrar dock inte att förhandlingsarbetethar gjort vissa framsteg som har betydelse fördel fortsatta arbetet. Det viktigaste resultatet härrör från denkonferens för översyn av avtalet om förhindrande av kärnvapnens spridning somiraklalsparterna höll i . Konferensens viktigasteföljd var atl ytterligare. nio stateranslöt sig lill avtalet, däribland alla kvarvarande EG-siaier uiom . Man nådde även flera principiellaöverenskommelser, bl. a. om allförbereda regler för en striktare exponpoliiik beträffande konlroll av kärnbränsle och utrustning för kärnkraftsindustrin,om bättre skydd för och bevakning av klyvbart material i syfte au förhindrastöld eller annan olill- Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepariementet 12 börligåtkomst från i första hand terroristers sida och om inrättande av multinationella kärnbränslecentraler. Med sådanaåtgärder som går utöver vadiraktalen föreskriver hoppas man att ytteriigare begränsa riskerna för spridningav kärnvapen. Å andra sidan fick kärnvapenmakterna vidkännasstark kritik för att de inle har uppfyllt sina åtagandenenligt avtalet beträffande kärnvapennedrustning och för sin ovilja atl förbinda sig atl avstå från användningav kärnvapen mot kärnvapenlösa stater. En expertgrupp vid nedrustningskonferensen iGeneve utredde de grundläggande problemen kring inrättandeav kärnvapenfria zoner. Gruppens rapport lorde få betydelse för förhandlingarom konkreta förshig om zoner på olikahåll i väriden. Rapportens behandling avde komplicerade förhållanden som skulle förknippas med sådana zoner i Europaär dock ofullständig, vilket har påpekats från svensk sida. Arbetet beträffande ett förbud mot innehav avkemiska stridsmedel, mot miljökrig,om reglering av kärnexplosioner för fredliga syften, om större insyn i och reducering av försvarskosinaderna m.fl. ärenden har fortgått. Även arbetet medatl modernisera , de s. k. krigets lagar, har fortgått och fortsätterår 1976. Den speciellaoch komplicerade frågan om totalförbud mot användning av onödigt grymma och urskillningslöst verkande konventionella vapenhar varit föremål för särskildaöveriäggningar, i vilka svenskaexperter har tagit en aktiv och framträdande del. En ny expertkonferensom detta speciella ämne äger rum i . Delegationen för folkrältslig granskning avvapenprojekl för det svenska militäraförsvaret, som inrättades , har granskat några aktuella vapenprojekl och lämnatrekommendationer till regeringen. Havsrätlsförhandlingarna som har pågått i fiera århar inte heller lett till några slutliga resultat utanfortsätter . En bred majoritet avstater synes nu beredd att acceptera en begränsning av territorialhavs-bredden till . Beträffande frågan om rätt förfrämmande staters örlogsfartyg till genomfart i territorialhavet och genominternationella sund saml om reglerför atl inrätta s. k. ekonomisk zon har ingen lösning nåtts. Möjligheter att nå en för oss acceptabel slutligöverenskommelse om dessa frågor, som direkt påverkar vårt närområde,synes dock föreligga. Jag fortsätter av dessa skäl all noga följahavsrättsförhandlingarna. Av vad jag nu har anfört framgår att jag inte anser att några ändringar är motiverade i de säkerhetspolitiska bedömningarjag redovisade i föregåendebudgetproposition. I nämnda proposition redovisade jag också utförligt varför jag inle kan dela överbefälhavarenssyn på vårt försvars fredsbevarandeförmåga. Jag vill i övrigt hänvisa till att dessa frågor är föremål föröverväganden försvarsutredning. 1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 13 De perspeklivplaner som på regeringens uppdrag harutarbetats av överbefälhavaren ochcivilförsvarsslyrelsen har överlämnats lill försvarsulredningen för alt ligga till grund fördess överväganden. Utredningen beräknas avge sittförsta betänkande .