prop · FY0397 · 1975-12-31 00:00:00 — Vikliga komponenler i detta avseendeär en utveckling i riktning mol en mera varierad arbetstid med möjligheler tilldeltidsarbete såväl före som efter den generella pensionsåldern saml vidgade möjlighelertill arbele för äldre personer. Sedd i detta perspektiv utgör enligt kommitténen lösning av frågorna om en mera flexibel ålderspensionering ett väsentligtinslag när det gäller alt lillgodose de strävanden i riktning mot ökad trivselpå arbetsplatserna och bättre arbetsmiljö, som är starkt framträdande på arbetsmarknaden. Kommitténpåpekar atl del i alll större ulslräckning förts en debatt ommöjligheterna atl öka pensionsålderns rörlighet. 1 denna debatt har framhållitsalt den förvärvsarbetandes möjligheler och önskningar i förhållande tillarbetslivet bättre skulle kunna realiseras om pensionsåldern gjordes mera röriig.Av debatten framgår enligt kommitién atl det för vissa människor med enformigtoch slitsamt arbele är ell önskemål all få sluta sill arbete vid relalivi tidigålder. Andra som är intresserade av sill arbete och som trivs på sinarbetsplats kan ha en stark önskan atl få vara kvar i Ijänsl efter den allmännapensionsåldern. Ändra åter önskar successivi trappa av sin arbetsinsats och villt. ex. kombinera arbele och pension någon tidsåväl före som efter den generella pensionsåldern. Kommitténhar vid elt sammanträde med specialister inom arbetsmedicin och forskningangående åldrande fått belysta sådana medicinska frågor, som är av intresse vidbedömning av bl. a. valet av pensionstidpunkl. Vid detla sammanträdeunderströks önskvärdheten av individuell valfrihet i fråga om pensioneringstidpunktsamtidigt som möjlighet till gradvis nedtrappning av förvärvsverksamhetenframhölls som synneriigen önskvärd från medicinsk synpunkt. Det framhölls atthälsotillståndet och andra faktorer av betydelse för arbetsförmågan varierar starkli de aktuella åldrarna. Kommittén upplyser all den medicinska expertisen inteansåg alt enbart tillhörighet till visst yrke skulle vara någon lämplig grundför särskilda regler för pensionsinlrädet. Professorni arbetsmedicin har i en vid belänkandet fogad bilaga ytteriigareutvecklat de medicinska synpunkterna på frågan om röriig pensionsålder.Forssman framhåller sammanfattningsvis bl. a. följande. Det skulle urhälsosynpunkt vara naturiigt alt införa en flexibel pensionsålder och föriäggaden till en period , med möjlighet lill individuellbedömning så långt detta är möjligl. Ur hälsosynpunkt är del vidare av värdeall bereda dem som själva så önskar lillfälle all i någon form, eventuellt pådeltid, kvarstanna i arbele. Fömtsättning härför är bl. a. att hälsotillståndoch arbetsförmåga svarar mot arbetets krav och all en tillfredsställandearbetsanpassning kan åstadkommas. För alt underiätta den enskilda människansanpassning lill förändringen från arbetsliv lill pensionering skulle det vara lämpliglmed en systematisk orientering i god lid om pensioneringens hälsoproblem ochsociala problem. Anpassningen lill pensioneringen underiäilas även omövergången kan ske successivt . Vidde överiäggningar som kommittén haft med vissa löntagarorganisationer harönskemålen om ökad rörlighet understrukils. Organisationerna har samtidigtbetonat intresset av atl kunna delvis utta pensionerna i förlid eller delvisuppskjuta uttaget. 1 eltinledande avsnitt redovisar kommitién länkbara vägar för atl lillgodoseönskemålen om ökad röriighet. Kommitién diskuterar därvid om det också för denallmänna försäkringens vidkommande finns anledning att införa elt system sommotsvarar vad som gäller inom t. ex. den offentliga Ijänstepensioneringen, dvs.all pensioneringen knyts lill anställningens upphörande. Därvid är till enbörjan enligl kommitténs uppfattning atl märka att den allmänna pensioneringen tillskillnad från offenllig och privat ijänslepensionering inte bara omfattar anslällda.Egna företagare, fria yrkesutövare och hemmamakar utgör exempel på kategoriersom faller utanför gruppen anslällda och för vilka del är svårt atl görajämförelser med de nämnda tjänstepensioneringssyslemen. Kommittén påpekar atlproblem uppstår även om man skulle knyta pensioneringen lill upphörande av arbetsinkomsten.Hemmamakar har i denna sin egenskap inle någon arbets- inkomst.De andra nämnda persongrupperna har mycket större möjligheler än anställda atlsjälva arrangera avtrappningen av arbetsinkomsten. Svårighetenatl inom del allmänna pensionssystemet få lill stånd en individuell valfriheti fråga om tidpunkten för rätt atl erhålla ålderspension har, påpekar kommitién,sin grund i den principiella uppbyggnaden av ålderspensioneringen, som inleförutsätter atl man slutar arbeta när man får pension. Varje regel om valfriheti fråga om pensioneringstidpunkt leder - om man skall behålla ett krav påoavkortade förmåner - lill att den nedre gränsen blir den allmännapensionsåldern. Ingen lär nämligen avslå från att ta ul förmånen så lidigl som möjliglom del inte är förenat med några nackdelar i form av minskade pensionsförmånereller avstående från arbetsinkomster. Man skulle således få en stor kategorisom uppbar pension parallellt med oförändrade inkomsler och i många falloförändrade anställnings- eller arbetsförhållanden. Sedankommitién konstaterat atl man inte kan tillmötesgå önskemålen om flexibilitet ifråga om pensioneringstidpunkt genom en ordning som bygger på enkategoriuppdelning av de försäkrade inom den allmänna pensioneringenundersöker kommittén vilka andra möjligheler som står lill buds. De tänkbarautvägarna är antingen någon form av inkomstprövning eller en flexibilitetgrundad på i princip försäkringsmässigt beräknade förmåner. Som exempel påkonstruktioner av sistnämnda slag nämner kommittén förtida uttag med reduktionav förmånen och uppskjutet uttag med påslag på förmånen, som innebär attförmånen växer med uttaget uppskjuts. Kommittén upplyser attpensionssystemen i och innehåller exempel på sådana iprincip försäkringsmässigt grundade anordningar. Kommitién överväger ocksåmöjligheten att grunda rätten till elt tidigare pensionsullag på medicinskaeller arbetsmarknadsmässiga skäl. Kommitiénfinner del knappast möjligt atl anknyta pensionsåldern inom den allmännapensioneringen lill arbetsinkomstens upphörande på annal säll än genom någonform av inkomstprövning. Efiersom alla bör behandlas lika inom den allmännapensioneringen skulle en sådan inkomstprövning komma all omfatta allaförsäkrade. Kommitién erinrar om den oförmånliga verkan som inkomstprövningenhar på den ekonomiska motiveringen för atl ulföra förvärvsarbete. Vidare är avgränsningenav de inkomsler som skall bli föremål för inkomstprövning ett känt problem.Enligt kommitténs mening bör en ordning som innebär inkomslprövad ålderspensioninle komma i fråga. Även om man skulle acceptera en sådan skulle det inteinnebära någon fullständig lösning av frågan om röriig pensionsålder. Man måslenämligen då i särskild ordning lösa hur de som vill uppskjuta sitt uttag skallbehandlas. Önskemålen om flexibilitet avser ju även tiden närmast efter denallmänna pensionsåldern. Ifråga om möjlighelerna alt anknyta den ökade flexibiliteten till medicinskaeller arbetsmarknadsmässiga skäl erinrar kommittén om de betydelsefullaförändringar i pensionsreglerna som skell . sammanhangutgörs den mest intressanta förändringen av vidgningen av möjlighelerna lill föriidspension. Kommitiénupplyser all företrädare för löntagarorganisationerna under utredningsarbetethar begärt alt förvärvsarbetande skall få ökade möjligheter till nedtrappningav förvärvsinkomsterna under i kombination med endelpension. Det har också i en programskrift från Metallindustriarbelareförbundelunderslmkits all de anslällda själva bör få avgöra tidpunkten för en sådanpensionering och all därvid utgående delpension inte får medföra någonreduktion av folkpension och ATP . Kommitiénslår fast all reglerna inom den allmänna pensioneringen är utformade för altgälla alla kategorier av försäkrade, såväl förvärvsarbetande som ickeförvärvsarbetande, anställda såväl som egna företagare. Att under sådanaförhållanden inordna regler som är speciellt anpassade för anslällda i denallmänna försäkringen framslår för kommitién som mindre lämpligt. De önskemålom pensionsregler med direki anknytning till arbetsförhållandena som frånlöntagarorganisationernas sida framhållits såsom angelägna bör därför enligtkommitténs uppfattning tillgodoses på andra vägar än inom den allmännapensioneringen men likväl med stöd från samhällets sida. Medutgångspunkt i de nämnda principiella övervägandena blir kommitténs slutsats atlönskemålen om ökade möjligheter lill röriig pensionsålder bör tillgodoses delsinom den allmänna pensioneringen genom den vidgade förtidspensioneringen ochgenom etl utbyggt system med förtida och uppskjutet uttag, dels vid sidan avden allmänna pensioneringen genom atl del allmänna stimulerar och stödjer en nypensionsanordning på arbetsmarknaden, avsedd all ge delpension lill kollekiivavialsanslälldaarbetstagare i kombination med deltidsarbete. Enligldirektiven för utredningsarbetet har kommittén haft all följa upp reformeringenav förtidspensioneringen inom den allmänna försäkringen. Kommittén redovisar ibetänkandet bl. a. innebörden av 1970 och lagändringar (jfr prop.1970:66 och 1972:55), utvecklingen av antalet förtidspensioner, fördelningeninom kassaområden samt fördelning av förtidspensioner efter kön, ålder och arbeiskraftsslalus. Dådel gäller verkningarna av reformerna upplyser kommittén följande. utgjordeprocenten bifallna ansökningar om förtidspension 92,1. Denna siffra har efter1970 års reform stigit till 96 96. Ändelen hela förtidspensioner har ökalsedan år 1968, då dessa utgjorde 70,6 96 av samtliga nybeviljadeförtidspensioner. F. n. utgörs de nybeviljade pensionerna lill 87 96 av helapensioner. Av de ca 4 500 försäkrade som under liden den 1 juli 1972-den 31december 1973 beviljats föriidspension på grund av långvarig arbetslöshet vartvå tredjedelar män och en tredjedel kvinnor. Trefiärdedelar hade beviljats föriidspension efter all ha blivil ulförsäkrade frånerkänd arbetslöshetskassa. sammanfattande bedömningen av reformernas verkningar konstaterar kommitténen betydande ökning av förtidspensionernas anlal både i absolutatal och relativt setl. Delta gäller samtliga åldersgrupper men ökningen ärsärskilt uttalad i äldersskiklel . Även om man bortser från denkategori nya förtidspensionärer som tillkommit genom reform om föriidspensionlill äldre långvarigt arbetslösa har anlalel förtidspensionärer under åren1972 och 1973 ökal betydligt inom alla åldersgrupper. Kommittén karaktäriserardenna utveckling så, all den vidgade förtidspensioneringen först efter ell parår slagit igenom i full utsträckning. Enliglpreliminära siffror uppbär drygt 17 96 av alla män i åldern föriidspension,och över 35 96 av männen i åldern har föriidspension eller förtidauttag av ålderspension. Av kvinnorna i åldern har allmän pensioni form av föriidspension, änkepension eller huslrulillägg, och för kvinnorna är molsvarande siffra nära 60 96. Efler1972 års reform kan förtidspension numera beviljas även om medicinska skälinte föreligger. Härigenom har enligl kommittén tillskapats en ordning, enliglvilken pension kan ulgå i sådana fall då behov finns i just de åldrar,beträffande vilka önskemålet om flexibel pensioneringstidpunkt är som störst.Denna möjlighet lill individuellt varierande pensionstidpunkl uppnäs utan allvara förenad med de nackdelar som en inkomstprövning i traditionell meningmedför. Detmaterial som redovisas i betänkandet ger enligt kommitténs mening vid handenall den vidgade förtidspensioneringen fyller ell stort behov. Om den utvecklingsom ägt rum på detta område säger kommittén sammanfattningsvis atlförtidspensionen genom 1970 och reformer utvecklats från en sjuk- ochinvalidpension lill en pension med individuell pensionstidpunkl för dem som pågrund av medicinska eller arbetsmarknadsmässiga skäl har störsi behov avvarierande pensionsålder. Ulvecklingen har anpassats efter föreliggande behovoch varil av slor betydelse. De regler som gäller ger en försäkrad pensionom medicinska eller arbetsmarknadsmässiga skäl föranleder detla. Det finns enliglkommitténs mening inle f n. skäl all diskutera ändringar i dessa regler. Erfarenhetemaav den reform som trätt i kraft är ännu begränsade. Sistnämndareform ger emellertid etl betydande slöd vid arbetslöshet i åldern mellan 60och . Det finns enligl kommitténs mening anledning all betona alt denvidgade förtidspensioneringen även kommer all utgöra en viktig ochvärdefull del i det syslem av regler som är avsett all ge möjlighet lill en röriigpensionsålder, speciellt för försäkrade i åldern . Idet system för ökad flexibililet i fråga om pensioneringstidpunkt mellan 60 och70 års ålder som kommittén föreslär skall således förtidspension frånfolkpensioneringen och ATP slå lill buds för den som av medicinska eller arbetsmarknadsmässigaskäl inle kan arbeta fram lill den allmänna pensionsåldern. Som framgår av dentidigare redogörelsen är pensionsnivån i sådana fall densamma som förålderspension från den allmänna pensionsåldern. 3.3Förtida och uppskjutet uttag Ålderspensionkan enligl gällande regler las ul , dock tidigast fr.o.m. denmånad den försäkrade uppnår . Om ålderspension las ul i förlidminskas pensionen för som, då pensionen börjar tas ul, ålerslårtill den månad då den försäkrade fyller 67 är. Pensionsullag kan ocksåuppskjutas. I sådana fall ökas pensionen på motsvarande säll med 0,6 96 permånad, dock atl hänsyn inte tas till lid efler det att den försäkrade fyllt 70år. En samordning är föreskriven mellan uttag av folkpension ochtilläggspension. Förlida uttag måsle enligt uttrycklig föreskrift avse båda pensionsdelarna,dvs. folkpension och ATP. Sådan uttrycklig föreskrift saknas beträffandeuppskjutet uttag men reglerna har sådan konstruktion all den försäkrade intehar något alt vinna på atl la ul tilläggspension men vänta med uttag av folkpensioneller tvärtom. Reduktionenav pensionen vid förtida uttag är liksom ökningen vid uppskjutet uttaglivsvarig och bygger i huvudsak på försäkringsmatemaliska beräkningsgrunder.Principen är atl värdet av de sammanlagda pensionsbelopp som den försäkradeuppbär i sin livslid skall bli delsamma oberoende av när han börjar ta ut sinpension. Del uppställs inga särskilda krav för räll lill förtida uttag avpension. Kommunalt bostadstillägg eller huslrulillägg kan inle utgå lillålderspension förrän pensionären uppnått . Framställning om förtidauttag av ålderspension kan ålerkallas en gång. Pensionsgrundande inkomstberäknas inle för år under vilket den försäkrade gjort förtida uttag. Kommitténupplyser all antalet pensionärer i åldern med förtida uttag avålderspension har ökal från 13 1967 lill 16 1972. Mellan åren1972 och 1974 har frekvensen av förlida uttag varil praktiskt taget . Föratl ytteriigare främja möjlighelerna lill röriig pensionsålder inom den allmännapensioneringen förordar kommittén en ulvidgning av systemet med i princip försäkringsmässigomräkning av förmånerna när pension utlas före eller efter den generellapensionsåldern. Enligt kommitténs uppfattning bidrar ell sådanl syslem fördenallmänna pensioneringens del lill en smidigt fungerande lösning av de problemsom är förenade med en rörlig pensionsålder. Den i principförsäkringsmatematiska omräkningen av förmånernas sloriek med hänsyn lill pensioneringslidpunktenmedför all möjligheten lill röriig pensionsålder inom den allmännapensioneringen blir i princip koslnadsmässigl neutral, dvs. olikhet ibehandlingen av dem som pensio- nerarsig vid den allmänna pensionsåldern och dem som pensionerar sig före ellerefter denna lidpunkt undviks. Med en lösning av angiven art behöver man inteheller göra någon uppdelning på olika kategorier försäkrade. Systemet kan i likamån tillämpas på anställda, företagare och hemmamakar. Kommitténföreslår - med ulgångspunkl i den nya allmänna pensionsåldern - altförtida uttag skall kunna ske och all pensionsullaget skallkunna uppskjutas till . Del förlida resp. uppskjutna uttaget skallkunna avse hela pensionen eller hälften därav. Det skall alltså bli möjligt altunder före och lika lång lid efter den generella pensionsåldernkombinera pension med nedlrappat förvärvsarbete. Den nu gällande spärren molupprepade framställningar om förtida uttag föreslås slopad. Det skall bli möjliglalt sedan pension börjat utgå när som helst återkalla ansökan om pension ochsenare på nyll ansöka om pension ulan särskild begränsning. Härigenom blir del möjliglalt anpassa pensioneringen efter del aktuella behovet. Någonannan spärran den som ligger i alt kortare pensioneringsperiod än en månad inleskall kunna förekomma finns inte enligl förslagel. Tankenbakom de föreslagna reglema om förtida uttag av halv ålderspension är enligtkommittén all möjliggöra atl en del av förvärvsinkomsten ersätts av pension.För atl pensionsullaget inte skall påverka den framlida pensionsnivån i annanmån än som följer av en i huvudsak försäkringsmässig reduktion av den i förtiduttagna pensionsdelen är del angeläget alt de förvärvsinkomster den försäkradeerhåller under den lid han uppbär ullagen halv ålderspension medförpensionspoäng. Kommittén föreslår därför att sådan poäng skall kunna tjänasin. Enligtnuvarande regler reduceras resp. uppräknas vid förlida eller uppskjutet uttagpensionen som nämnts med 0,6 96 för varie månad som pensionen ultagits iförlid resp. uppskjulits. Även enligt kommitténs förslag skall en i huvudsak försäkringsmässigreduktion resp. förhöjning av pensionen eller pensionsdelen ske. De försäkringsmatemaliskaförutsättningarna för beräkningen är emellertid delvis förändrade genom all dengenerella pensionsåldern sänkts lill och all förtida uttag kan skeredan . En exakt försäkringsmalemalisk anknytning av reduklions-resp.påslagsfaklorn skulle enligl kommittén medföra atl man fick använda en mängdolika faktorer beroende på vid vilken ålder uttaget skell. Kommittén anser atlman rortsättningsvis liksom nu bör ha så lälthanleriiga och enkla regler som möjligloch alltså bör nöja sig med en mera schematisk försäkringsmalemaliskanknytning, som inle ger mer än högsl två olika faktorer. Vid etl övervägande avdessa synpunkler kommer kommitién fram till att reduklionsfaklorn vid förtidauttag bör bestämmas till 0,5 96 och all påslagsfaklorn vid uppskjutetuttag bör fastställas lill 0,6 96 . Förslagel innebär vid förlidauttag gynnsammare regler för den enskilde än vad som gäller. Den slörslareduktion som skall kunna förekommablir (60 månader x 0,5 96) = 30 96. Del högsta möjliga påslaget blir (60 månaderx 0,6 96) = 36 96. Uppräkningenav pensionen när ullaget skjuls upp innebär enligl kommittén en viss stimulanslill fortsatt förvärvsarbete på deltid eller heltid efler ålder.Kommittén understryker i detla sammanhang önskvärdheten av atl den som så villbereds möjlighet all deltidsarbeta efter den generella pensionsåldern. 1samband med att den generella pensionsåldern sänks den kommerkommunalt bostadstillägg i enlighet med kommitténs tidigare förslag atl kunna ulgåfrån i samband med ålderspension. Kommittén anser inte någonändring påkallad i principen all kommunalt bostadstillägg inle ulgår vidförlida uttag. Kommittén erinrar om atl statliga och slalskommunalabostadstillägg står till buds för pensionärer i dessa åldrar och allbostadstilläggen är föremål för utredning inom boendeulredningen. F.n. beräknas antalet dagar under vilka en ålderspensionär är berättigad till sjukpenningresp. sjukhusvård i princip med ulgångspunkl i 67-årsmånaden. Kommitténföreslår att utgångspunkten för beräkningen anknyts lill tidpunkten för uttagav hel ålderspension, dock senast den månad varunder den försäkrade fyller 70år. Härigenom blir det möjligt för den som övergår till deltidsarbete atl äveni åldern åtnjuta samma skydd från sjukförsäkringen för sin inkomsi avdeltidsarbetet som han tidigare haft för inkomsten av heltidsarbete. En följdav detta förslag är att skyddet förstärks även för de försäkrade som efler 65-årsåldernfortsätter sitt heltidsarbete och uppskjuter uttaget av hela ålderspensionen. Dådel gäller del nuvarande beståndet av i förlid uttagna och uppskjutna pensionerupplyser kommittén bl. a. följande. F. n.uppbär i runt tal 65 000 pensionärer ålderspension från folkpensioneringen somultagits . Av dessa uppbär ca 40 000 även tilläggspension.Omkring 2 500 pensionärer uppbär f n. pension,som ultagits efler ålder.Mer än 2 000 av dessa har såväl folkpension som lill-läggspension. ' Ifråga om hur man skall förfara med de pensioner, som vid ikraftträdandet avsänkningen av den allmänna pensionsåldern på grund av förtida resp. uppskjutetuttag kommer att vara reducerade resp. förhöjda hänvisar kommittén lill sitttidigare delbetänkande. Kommittén kom därtill uppfattningen alt omräkning avdel bestånd av i förlid uttagna och uppskjutna pensioner som fanns vidtidpunkten för pensionsålderssänkningen inte borde ske. För personer föddaunder fordrades emellertid speciella övergångsregler somupptogs i förslaget. Eflerförslag i prop. 1974:129 har antagit övergångsbestämmelser i enlighetmed kommitténs förslag. Kommitténhar i nu förevarande belänkande inle funnil skäl lill annan uppfattningbeträffande övergångsfrågorna. Emellertid är förutsättningarna i ett avseendeförändrade genom kommitténs nu aktuella förslag. reslagnasänkningen av reduklionsfaklorn från 0,6 till 0,5 96 är gynnsam förden enskilde. Enligt kommitténs uppfattning bör denna omräkningsfaktor användasvid pensionsberäkningen även för den som före de föreslagna reformernasikraftträdande den gjort förlida uttag av ålderspension. Kommitténsförslag innebär alltså atl dessa pensioner med verkan från den 1 juli 1976skall omräknas med användning av den nya gynnsammare reduklionsfaklorn. Kommitténsprincipiella överväganden leder som tidigare nämnts fram lill slutsatsen atl enkategoriuppdelning av de försäkrade inom den allmänna pensioneringen inte börförekomma. Det är emellertid enligl kommittén motiverat atl söka andralösningar för all åsladkomma ökad röriighet. För atl tillgodose de speciellabehov av möjlighet lill delvis pension som finns på arbetsmarknaden föreslårkommittén bidrag till delpension grundad på kollektivavtal. F. n.omfattas praktiskt tagel alla anslällda av någon av de på arbetsmarknadengällande, på kolleklivavlal grundade ijänslepensionsordningar-na. Dessapensionssystem - här nämner kommittén särskilt tidigare beskriven slallig ochkommunal personalpensionering samt ITP- och STP-pensionering - är direki knutnatill arbelsanslällningen. Förändringar i pensionsvillkoren fastställs vidförhandlingar mellan parterna, då även andra villkor belräffandeanställningsförhållandena, t. ex. arbelslidsfrågan, kan bli föremål föröverväganden. En överenskommelse om möjlighet lill delpension kan inom dessapensionsordningar således kombineras med en reglering av rätten tilldeltidsarbete. Kommitiénräknar med atl del på arbetsmarknaden kommer all finnas ell intresse för alltillskapa en mera direkt till arbelsanslällningen knuten möjlighet tilldelpension i åldern i förening med deltidsarbete. Kommittén har funnilall etl särskilt syslem med kombination av förvärvsarbete och sådan delpensionär angeläget bl. a. som elt alternativ till den nuvarandeförtidspensioneringen. Del ankommer inle på kommittén alt föreslå vilkanärmare regler som skall gälla för en sådan delpension. Dessa regler bör istället enligt kommitténs uppfattning i likhel med andra frågor som reglerasgenom kolleklivavlal utformas genom förhandlingar mellan arbetsmarknadensparter. Delfömtsätts att arbetsmarknadens parter träffar kollektivavtal om den närmareutformningen av delpension i förening med deltidsarbete. Kommittén räknar medalt sådana avtal skall kunna komma till stånd i samband med deanpassningsförhandlingar belräffande gällande pensionsavtal som skall ske införsänkningen av den allmänna pensionsåldern lill . Kommitiénunderstryker atl en sådan delpension i förening med deltidsarbete mellan 60 och65 år inle skall medföra någon reduktion avfolkpension eller ATP-pension.