prop · FZ03153 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1975/76:153 med förslag till lag om ändring i m.m. Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokollet. I propositionen föreslås att nämndemän skall delta vidprövning av vissa mål i hovrätt och kammarrätt. 1 hovrätt skall nämndemän ingå i rätten vidhuvudförhandling i brottmål där allvarligare påföljd än böter kan komma i frågasamt i vissa familjerättsmål. 1 kammarrätt skall nämndemän ingå vid prövningav mål om s.k. administrativa frihetsberövanden, om utvisning samtverkställighet av beslut om vårdnad av barn m.m. När nämndemän deltar skall domstolen bestå av tre juristeroch två nämndemän. Nänmdemän skall väljas länsvis av landstingen. Förslagen avses träda i kraft . 1 1975/76. Prop.1975/76:153 2 Lag om ändring i Härigenom föreskrives i fråga om dels att 2 kap. 4 §, 4 kap. 5, 6 och 8 §§, 29 kap. 1, 3, 4och 7 §§ samt 30 kap. 7§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att ibalken skall införas två nya paragrafer, 2 kap. 4 a § och 4 kap. 7 §, av nedanangivna lydelse. Hovrätt vare domför med fyra ledamöter. Ej må flera än femsitta i rätten. Regeringen bestämmer, i vilken omfattning åtgärd, somavser allenast måls beredande, må vidtagas av en ledamot i hovrätten eller avtjänsteman vid denna. Hovrätt är i tvistemål domför med fyra lagfarna domare, omej annat är föreskrivet. Flera än fem lagfarna domare må ej sitta i rätten. / brottmål är hovrätten domför med tre lagfarna domare ochtvå nämndemän. Flera än fyra lagfarna domare och tre nämndemän må ej sitta irätten. Förekommer ej anledning att döma till svårare straff än böter, ärhovrätten dock domför utan nämndemän med den sammansättning som sägs i förstastycket. Detsamma gäller vid handläggning, som ej sker vid huvudförhandling. Regeringen bestämmer, i vUken omfattning åtgärd, som avserallenast måls beredande, må vidtagas av en lagfaren ledamot i hovrätten ellerav tjänsteman vid denna. ' Senaste lydelse 1974:573. / hovrätts domkrets skola för hovrätten finnas nämndemäntill det antal, som föreskrives av regeringen. Hovrätten fördelar tjänstgöringen mellannämndemännen efter samråd med dem. Nämndeman utses genom val. Hör till domsaga mer än en kommun, fördelar rätten antaletnämndemän mellan kommunerna i förhållande till deras folkmängd, varvid iakttagesatt varje kommun skall utse ett jämnt antal nämndemän. Valförrättas av kommunens fullmäktige. Valet skaU vara proportionellt, om det begäresav minst så många väljande som motsvarar det tal, vilket erhålles, då samtligaväljandes antal delas med det antal personer valet avser, ökat med 1. Omförfarandet vid sådant proportionellt val är särskilt föreskrivet. Nämndeman utses genom val. Hörtill domsaga mer än en kommun, fördelar tingsrätten antalet nämndemän mellan kommunemai förhållande till deras folkmängd, varvid iakttages att varje kommun skallutse ett jänuit antal nämndemän. Regeringenfastställer för varje län inom hovrätts domkrets eller, om del av län ingår ihovrätts domkrets, för sådan del det antal nämndemän i hovrätt som skall utses. väljes halva anta- väljes halva anta- let nämndemän inom domsagan. let nämndemän inom domkretsen. Då nämndeman skall väljas, skall rätten göra anmälan däromtill den som har att föranstalta om valet. Valbartill nämndeman är myndig svensk medborgare, som är kyrkobokförd i kommunen ochej fyllt . Lagfaren domare, befattningshavare vid domstol, åklagare,polisman eller advokat eller den som eljest har till yrke att föra andras talaninför rätta må ej vara nämndeman. Valbartill nämndeman är myndig svensk medborgare, som är kyrkobokförd i kommuneneller, i fråga om nämndeman i hovrätt, i länet eller den del därav som hör tillhovrätten, och ej fyllt . Lagfaren domare, befattningshavare viddomstol, åklagare, polisman eller advokat eller den som eljest har till yrkeatt föra andras talan inför rätta må ej vara nänmdemän. Ej må annan vägra att mottaga uppdrag som nämndeman än densom fyllt eller eljest uppgiver giltigt hinder. Den som avgått ur ' Senaste lydelse 1975:1288. ' Senaste lydelse 1975:1288. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse nänrmden vare ej skyldig att åter inträda förrän efter sexår. Rätten prövar självmant den valdes behörighet. Val av nämndeman i tingsrätt förrättas avkommunfullmäktige. Val av nämndeman i hovrätt förrättas av eller,om i länet finns kommun som ej ingår i landstingskommun, av och kommunfuUmäktigemed den fördelning dem emellan som bestämmer efter befolkningstalen.I förrättas valet av kommunfuUmäktige i . Valet skall vara proportionellt, om det begäres av minstså många väljande som motsvarar det tal, vilket erhålles, då samtliga väljandesantal delas med det antal personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vidsådant proportioneUt val är särskilt föreskrivet. Nämndeman väljes , dock äge han avgå efter tvåår. Visar nänmdemän giltigt hinder, må rätten även tidigare entlediga honom.Nämndeman, som fyllt , äge ock avgå ur nämnden. Upphör nämndeman attvara valbar, vare uppdraget förfallet; dock må den som uppnått sjuttio årsålder utan hinder därav tjänstgöra vid fortsatt behandling av mål, i varshandläggning han förut deltagit. Avgår nänrndeman under tjänst- Avgår nämndeman under tjänst- göringstiden, utses ny nänmdemän göringstiden, utses nynämndeman för återstående tid. Andras antalet för återstående tid. Ändras antalet nänmdemän inom domsagan, får nänmdemän inom domsagan eller nytillträdande nämndeman utses länet får nytillträdande nämnde- än som följer av man utses än som första stycket. följer av första stycket. 29 kap. 1 §« Yppas vid överläggning till dom eller beslutskiljaktiga meningar, skall onu-östning ske. fZdr nämnd säte i rätten, säge I tingsrätt skall, om nänmd har Förutvarande 7 § upphävd genom 1975:1288, » Senastelydelse 1975:1288. Senaste lydelse 1975:1288. först ordföranden och, om ytterligare en lagfaren domaresitter i rätten, sedan denne sin mening. Ordföranden inhämte därefter nämndensmening. Vid omröstning i annat fall skall den yngste i rättenförst yttra sig och sedan var efter annan, såsom de hava säte i rätten. Harmålet beretts av viss ledamot, säge han först sin mening. säte i rätten först ordföranden och, om ytterligare enlagfaren domare sitter i rätten, sedan denne säga sin mening. Ordföranden inhämtedärefter nänmdens mening. Vid omröstning i annat fall skall den yngste i rättenförst yttra sig och sedan var efter annan, såsom de hava säte i rätten. Harmålet beretts av viss ledamot, säge han först sin mening. / hovrätt skaU dock,om nämndemän ingå i rätten, dessa sist säga sin mening. Envarangive de skäl, vara han grundar sin mening. Yppas, då rätten består av en lagfaren domare och nämnd,annan mening än ordförandens och förena sig minst fyra eller, då i nämnden äroendast fyra, minst tre nänmdemän om skälen och slutet, gälle nämndens mening; iannat fall gälle ordförandens. Yppas, då rätten består av två lagfarna domare och nämnd,annan mening än sådan som omfattas av de lagfarna domarna och förena sig, närsex sitta i nämnden, minst fem och eljest minst fyra nämndemän om skälen ochslutet, gälle nämndens mening. 1 annat fall gälle den mening som omfattas av delagfarna domarna. Förena sig dessa ej om en mening, gälle av deras meningar densom biträdes av de flesta av nämndemännen eUer, om lika många biträda varderameningen, den som är lindrigast; kan ej någon mening anses som lindrigare, gälleordförandens. Om det erfordras, sker i fall som avses fortsatt onwöst-ninginom utröna hiu° många som biträda vardera meningen. Yppas I tingsrätt, då rätten består av en lagfaren domareoch nämnd, annan mening än ordförandens och förena sig minst fyra eller, då i nänmdenäro endast fyra, minst tre nämndemän om skälen och slutet, gälle nämndensmening; i annat fall gälle ordförandens. Yppas,då tingsrätten består av två lagfarna domare och nänmd, annan mening än sådansom omfattas av de lagfarna domarna och förena sig, när sex sitta i nänmden,minst fem och eljest minst fyra nänmdemän om skälen och slutet, gälle nänmdensmening. 1 annat fall gälle den mening som omfattas av de lagfarna domarna.Förena sig dessa ej om en mening, gälle av deras meningar den som biträdes avde flesta av nämndemännen eller, om lika många biträda vardera meningen, densom är lindrigast; kan ej någon mening anses som lindrigare, gälle ordförandens.Om det erfordras, sker i fall som avses fortsatt omröstning inom nämndenför att utröna hiu- många som biträda vardera meningen. ' Senaste lydelse 1975:1288. Vidomröstning, då nämnd ej har säte i rätten, gälle den mening, som omfattas avmer än hälften av ledamöterna. Har någon mening erhållit hälften av rösternaoch är denna den lindrigaste, gälle den meningen; vid särskild omröstning, biu-uvidavillkorlig dom skall meddelas eller skyddstillsyn, ungdomsfängelse eller interneringådömas eller förordnande meddelas om överlämnande till särskild vård, så ockeljest, då ej någon mening kan anses som lindrigare, gälle dock den mening, somerhållit hälften av rösterna och bland dem ordförandens. Vidomröstning / annat fall gälle den mening, som omfattas av mer än hälften avledamöterna. Har någon mening erhållit hälften av rösterna och är denna denlindrigaste, gälle den meningen; vid särskild onuöstning, humvida viUkor-ligdom skall meddelas eller skyddstillsyn, ungdomsfängelse eller internering ådömaseller förordnande meddelas om överlämnande tUl särskild vård, så ock eljest,då ej någon mening kan anses som lindrigare, gälle dock den mening, somerhållit hälften av rösterna och bland dem ordförandens. Yppas vid omröstning, dånämnd ej har säte i rätten, flera än två meningar, utan att någon enligt 3 §skall gälla, skola de röster, som äro ogynnsammast för den tUltalade,sammanläggas med de för honom därnäst minst förmånliga och, om det erfordras,sammanläggningen fortsättas efter sanuna gmnd, till dess någon mening skallgälla; kan ej någon mening anses som ogynnsammare för den tilltalade, gälleden mening, för vUken rösterna äro flera än för annan, eller, om för flerameningar rösterna äro lika många, den som biträtts av den främste bland dem,som röstat för någon av dessa meningar. Yppas vid omröstning, somavses i 3 § tredje stycket, flera än två meningar, utan att någon skall gälla,skola de röster, som äro ogynnsanunast för den tilltalade, sammanläggas med deför honom därnäst minst förmånliga och, om det erfordras, sammanläggningenfortsättas efter samma gmnd, till dess någon mening skall gälla; kan ej någonmening anses som ogynnsammare för den tilltalade, gälle den mening, för vilkenrösterna äro flera än för annan, eller, om för flera meningar rösterna ärolika många, den som biträtts av den främste bland dem, som röstat för någon avdessa meningar. enligt 3 §bestämt rättens avgörande, svare för detta envar nämndeman, som med sin röstbidragit därtill. enligt 3 §ensam bestämt rättens avgörande, svare för detta envar nämndeman, som med sinröst bidragit därtill. 'Senaste lydelse 1958:8. 1975/76:153 7 7 §9 Innan dom beslutas, skall över- Innandom beslutas, skall över- säte i läggning hållas. Ingå nämndemän i rätten, framställe ordföranden sa- rätten, framställe ordföranden el- ken och vad lag stadgar därom. ler, om målet beretts av annan lagfarendomare, denne saken och vad lag stadgar därom. Dåhuvudförhandling ägt mm, skall samma eller sist nästa helgfria dag överläggninghållas och, om det kan ske, dom beslutas och avkunnas. Finnes rådmm för domensbeslutande eller avfattande oundgängligen erforderligt, må rätten beslutaanstånd därmed; domen skall dock, om ej synnerligt hinder möter, skriftligenavfattas och meddelas, då den tUltalade är häktad, inom och i annatfall efter förhandlingens avslutande. Avkimnas ej domen vidhuvudförhandlingen, skall den avkunnas vid annat rättens sanmianträde eller ockmeddelas genom att den hålles tUlgänglig å rättens kansli; vidhuvudförhandlingen skall underrättelse givas om tiden och sättet för domensmeddelande. Avgöresmål utan huvudförhandling, skaU, så snart ske kan, överläggning hållas samtdomen beslutas, skriftligen avfattas och meddelas. Meddelandet skall ske genomatt domen hålles tillgänglig å rättens kansli. Underrättelse om tiden förmeddelandet skall senast avsändas tUl parterna. Avkimnandeav dom må ske genom återgivande av domslutet och skälen jämte meddelande av fullföljdshänvisning. Har skUjaktigmening förekommit, skall denna meddelas partema och sätt somdomen. Närmål avgjorts, skall skriftlig underrättelse om utgången i målet givasden tUltalade. Närmare föreskrifter härom meddelas av regeringen. Dennalag träder i kraft den . I mål som i hovrätt företagits tillavgörande före Ucraftträdandet gällar äldre bestämmelser. Nyvalav nänmdemän för hovrätt för tiden skall med tillämpningav de nya bestämmelserna äga rum . Valet förrättas av landstingoch i förekommande fall kommunfullmäktige, som nyvalts uiider . Härvidskall halva antalet nämndemän utses för av och återstoden för entid av . Härigenomföreskrives i fråga om ' dels att i 15 kap. 30 § första stycketordet "rätten" skall bytas ut mot "underrätt", »Senaste lydelse 1974:573. ' Balken omtryckt 1973:645. dels att i balkenskall införas en ny paragraf, 15 kap. 30 a §, av nedan angivna lydelse. Föreslagenlydelse 30 a § Vidhuvudförhandling i mål som avses i 29 § är hovrätt domför med tre lagfarnadomare och två nämndemän. Flera än fyra lagfarna domare och tre nämndemän få ejsitta i rätten. Har målet i underrätten avgjorts utan nämnd, är dock hovrättendomför även med enbart lagfarna domare enligt vad som sägs i 2 kap. 4 § förstastycket . Deltaga nämndemän enligt första stycket i målets avgörande, skall vidomröstning gälla vad som är föreskrivet angående omröstning i tvistemål.Nämndemännen skola dock säga sin mening sist. Dennalag träder i kraft . Imål som i hovrätt företagits till avgörande före ikraftträdandet gäller äldrebestämmelser. Härigenomföreskrives i fråga om ' dels att 20 kap. 36 § skaU ha nedanangivna lydelse, dels att i 21 kap. skall införas en ny paragraf, 14 §, avnedan angivna lydelse. 20 kap. 36 §' I mål om äktenskapligbörd, vårdnad, umgängesrätt, underhåll och omyndighetsförklaring eller desshävande äger vad som föreskrives i 15 kap. 29 och 30 §§ gif- I mål om äktenskaplig börd, vårdnad, umgängesrätt,underhåll och omyndighetsförklaring eller dess hävande äger vad som föreskrives i 15 kap. 29, 30 och termålsbalken motsvarande lämpning. tUl- 30 a §§ motsvarandetillämpning. Vid handläggning i kammarrätt av mål enligt dettakapitel skola nämndemän ingå i rätten. Denna lag träder i kraft . I mål som i hovrätt eller kammarrätt företagits tillavgörande före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1971:289) omallmänna förvaltningsdomstolar dels au 12,13 och 15 §§ skall ha nedan angivnalydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 12 a §, av nedanangivna lydelse. Kammarrättär domför med tre ledamöter. Fler än fyra får ej sitta i rätten. Om domförhetvid behandling av mål om fastighetstaxering finns bestämmelser itaxeringsförordningen (1956:623). Kanmiarrätt är domför med tre lagfarna ledamöter. Fler änfyra lagfarna ledamöter får ej sitta i rätten. Närdet är särskilt föreskrivet att nämndemän skaU ingå i rätten, är kammarrätt domförmed tre lagfarna ledamöter och två nämndemän. Fler än fyra lagfarna leda-ochtre nämndemän får i sådant fall ej sitta i rätten. Kammarrätt är dock domförutan nämndemän 1. vidprövning av besvär över beslut som ej innebär att målet avgöres, 2. vidförordnande rörande saken i avvaktan på målets avgörande ' Senaste lydelse 1974:577. Regeringen bestämmer i vilken omfattning åtgärd som avserendast måls l>eredande får vidtagas av ledamot i kammarrätten eller avannan tjänsteman vid denna. samt vid annan åtgärd som avser endast måls beredande, 3.vid beslut varigenom domstolen skiljer sig från målet utan att detta prövats isak. Handlägges mål som avses i andra stycket gemensamt med annat mål,får nämndemän deltaga vid handläggningen även av det senare målet. Om domförhet vid behandling av mål om fastighetstaxeringfinns bestämmelser i taxeringslagen (1956:623). Regeringen bestämmer i vilken omfattning åtgärd som avserendast måls beredande får vidtagas av lagfaren ledamot i kanunarrät-ten ellerannan tjänsteman vid denna. / kammarrätts domkrets skall för kammarrätten finnasnämndemän till det antal, som föreskrives av regeringen. Regeringen fastställerför varje län inom domkretsen det antal nämndemän som skall utses. Kammarrättenfördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen efter samråd med dem. Nämndeman i kammarrätt utses genom val. I fråga omval av samt valbarhet, rätt till avsägelse, mandatperiod och behörighet förnämndeman i kammarrätt äger vad som föreskrivits om nämndeman i länsskatterättoch länsrätt motsvarande tillämpning. Regeringen får för visst län förordna att nämndemäni kammarrätt skaU väljas bland dem som för samma mandatperiod har utsetts tiUnämndemän i hovrätt. Nämndeman i hovrätt får även i annat fall, om han ärbehörig därtiU, tjänstgöra som nämndeman i den kammarrätt inom vars domkretshan är kyrkobokförd. Prop.1975/76:153 11 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 § 1 fråga om onu°östning i allmän I fråga om onvöstningi allmän förvaltningsdomstol gäller bestäm- förvaltningsdomstolgäller bestäm melserna i 16 och 29 kap. rätte- melserna i 16 och 29 kap. rätte gångsbalken i tillämpliga delar. gångsbalken om omröstning i hovrätt i tillämpliga delar. Ledamot och föredragande i all- Ledamot och föredragande i all- män förvaltningsdomstol skall män förvaltningsdomstolskall vara svensk medborgare. Den som vara svensk medborgare. Den som är omyndig eller i konkurstillstånd är omyndig eller i konkurstillstånd får ej utöva befattning som leda- får ej utöva befattning som leda mot eller föredragande. mot eller föredragande. nämndeman i kammarrätt gäller vad som är särskiltföreskrivet. Ledamot och föredragande i allmän förvaltningsdomstolskall ha avlagt domared. De som står i sådant förhållande till varandra som sägs i4 kap. 12 § får ej tjänstgöra som ledamöter i allmänförvaltningsdomstol. Denna lag träder i kraft . 1 mål som ikammarrätt företagits till avgörande före ikraftträdandet gäller äldrebestämmelser. Nyval av nämndemän för tiden skallmed till-lämpning av de nya bestämmelserna äga rum . Valet förrättasav landsting och i förekommande fall kommunfullmäktige, som nyvalts under år1976. Härvid skall halva antalet nämndemän utses för av ochåterstoden för av . Lag om ändring i utlänningslagen (1954:193) Härigenom föreskrives att 44 § utläimingslagen (1954:193)'skall ha nedan angivna lydelse. beslut om avvisning må överklagas avutlänningen. Klagan föres hos den centrala utlänningsmyndigheten genom besvär. Förvaltningsdomstols beslut om Förvaltningsdomstols beslut om utvisning må överklagas av utlän- utvisning måöverklagas av utlän- » Senaste lydelse 1975:1296. " Prop.1975/76:153 12 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Klagan föres enligt be- ningen. Klagan föres enligt be- stänunelserna i förvaltningspro- stämmelserna i förvaltningspro cesslagen (1971:291). cesslagen (1971:291). Vid hand läggning i kammarrätt av mål om utvisning skall nämndemän ingå i rätten. Om klagan rörande förvisning gäller vad eljest är stadgatom klagan över allmän domstols dom eller beslut. Denna lag träder i kraft . I mål som i kammarrätt företagits till avgörande föreikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Lag om ändring i lagen (1954:579) om nykterhetsvård Härigenom föresicrives att 62 a § lagen (1954:579) omnykterhets vård' skall ha nedan angivna lydelse. 62 a § Bestämmelsema i 27 § första stycket andra punktenoch andra stycket skola äga motsvarande tillämpning vid prövning i högre rättav fråga om tvångsintagning. Vid handläggning i kammarrätt av mål angåendetvångsintagning enligt 18 eller 55 §, mål angående villkorligt anstånd medverkställighet eller förverkande av sådant an-stårui enligt 35 § samt mål angåendekvarhållande enligt 45 § skall nämndemän ingå i rätten. Denna lag träder i kraft . I mål som i kanunarrätt företagits till avgörande föreikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. ' Lagen omtryckt 1971:307. Prop.1975/76:153 13 Lag om ändring i barnavårdslagen (1960:97) Härigenom föreskrives att i barnavårdslagen (1960:97)'skall införas en ny paragraf, 12 kap. 84 §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 kap. 84 § Vid handläggning i kammarrätt av mål angående omhändertagandeför samhällsvård enligt 29 eller 31 §, mål angående sådan samhällsvårdsslutliga upphörande enligt 42 §, mål angående återupptagande av villkorligtupphörd samhällsvård enligt 43 § första stycket, mål angående förbud att tagabarn från fosterhem enligt 50 § första stycket samt mål angående intagning ieller utskrivning från ungdomsvårdsskola, dock ej när fråga är endast om intagningav den som omhändertagits för utredning, skall nämndemän ingå i rätten. Denna lag träder i kraft . 1 mål som i kanunarrätt företagits till avgörande föreikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Lagen omtryckt 1971:308. Prop.1975/76:153 14 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenAndersson, , , , , , , , ,, , , , . Föredragande: statsrådet . Proposition med förslag till lag om ändring irättegångsbalken m.m. 1 betänkandet (SOU 1974:%) En öppnare domarbana har 1972års domarutredning lagt fram förslag om en genomgripande omdaning avdomarkarriären vid såväl de allmänna domstolarna som de allmännaförvaltningsdomstolarna. I bietänkandet behandlas också frågor om hovrätts domförhetoch hovrättsavdelnings organisation samt om medverkan av lekmän i hovrätt ochkammarrätt. Av utredningen utarbetat lagförslag avseende den senare frågan, börfogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Yttranden över betänkandet har efter remiss avgetts avhögsta domstolen (HD), regeringsrätten, justitiekanslern (), riksåklagaren (),samtliga hovrätter och kammarrätter, , ,statskontoret, statens personalnämnd, länsstyrelserna i ,, , , , , ochVästerbottens län, universitetskanslersämbetet efter hörande av de juridiskafakulteterna, , och tingsrätter. Södra allmännaadvokatbyrån i , de allmänna advokatbyråerna i och ,ombudsmän (), . , landstingsförbundet, , central nänmdenför fastighetsdata, , försäkringsdomstolen, postverket, statens 1975/76:153 15 naturvårdsverk, , patent-och registreringsverket, , ,konsumentombudsmannen, , arbetsdomstolen, notarie-nämnden,, . Föreningen jurister vidSveriges allmänna advokatbyråer. i (LO),(), Centralorganisationen /SR,(), . , förenadestudentkårer samt ett antal nämndemannaföreningar. Hovrätterna har bifogatyttranden från ett flertal tingsrätter. har i en till justitiedepartementetöverlämnad promemoria behandlat de praktiskakonsekvenserna av förslaget om lekmän i hovrätt och kammarrätt. Jag har redan tidigare anmält att utredningens modell fören förändrad domarbana har mötts av mycket stark kritik vid remissbehandlingenoch att jag bl.a. på grund härav inte avser att lägga fram något på dennamodell grundat förslag till ny domarkarriär (se prop. 1975/76:100 bU. 4 s. 46).Av de övriga i betänkandet framlagda förslagen tas i det följande endast uppfrågan om medverkan av lekmän i hovrätt och kammarrätt. 2 Nuvarande ordning m.m. 2.1 Hovrätts och kammarrätts domförhet och arbetsformer De grundläggande reglerna om hovrätt finns i 2 kap.rättegångsbalken (RB). Närmare bestämmelser om hovrätts organisation ochverksamhet finns i hovrättsinstruktionen (1974:692). Hovrätt är överrätt i mål och ärenden som fullföljs frånallmän underrätt. Hovrätt är domför med fyra lagfarna ledamöter. Fler än femledamöter får inte sitta i rätten (2 kap. 4 § RB). Det finns sex hovrätter:Svea hovrätt, , hovrätten över och , hovrätten förVästra , hovrätten för Nedre och hovrätten för (2kap. 6 § RB). Hovrätts sammanträden hålls i princip på dess kansliort.Hovrätten får dock även sammanträda på annan ort om det finns särskilda skälför det.