prop · FZ03131 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1975/76:131 omstatligt stöd till dagspressen Regeringenföreslår atl antaga de förslag som har tagits upp i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen redovisas regeringens stäUningstaganden lill de förslag tillriktlinjer för presslödspolitUien som lagts fram av pressutredning.Vidare föreslås ändrade regler för statens stöd lUl dagspressen. En väsentiighöjning av stödet föreslås, dels i form av betydande uppräkningar avproduktionsbidragen, dels genom förslag om nya stödformer vid etablering av ochsamverkan mellan dagstidningar samt som utvecklingsbidrag. Sammanlagt föreslåsen anslagsökning med 74 milj. kr. från 122 milj. kr. tUl 196 mUj. Reglernaför produktionsbidrag föreslås ändrade på några punkter. a. övergesandratidningsbegreppet som bidragskriterium och ersätts med hushållstäckningeni utgi'vningskommunen. Vidare föreslås en ny defmition av utgivningsort.Möjligheten att bevilja produktionsbidrag lUl förstatidningar föreslås kvarstå. Dettill pappersförbrukningen knutna produktionsbidraget höjs från . Maximibidragen höjs från 13,5 milj. kr. tUl 19,5 milj. kr. förflerdagarstidningar i storstäderna och från . förflerdagarstidningar i landsorlen. får flerdagarstidningar istorstäderna etl generellt påslag på utgående produktionsbidrag . Detfasta bidraget till fådagars-tidningar höjs från nuvarande . Dessutom föreslås ett fast bidrag om . tUl fådagarstidningarmed riks-spridning. Lägstabidrag föreslås för flerdagarstidningar i storstäderna lill 2 mUj. och förlandsortstidningar lill . En viss avlrappning föreslås genom attminimibeloppet för tidningar som utkommer med fyra nr/vecka sätts tUl 1,2 milj.kr. 1 1975/76.1 saml. 1975/76:131 2 Denya bidragsreglerna föreslås tUlämpade pro-duklionsbidrag,vilka betalas ut tUl tidnmgarna i början av /77. Utgifterna förproduktionsbidragen beräknas öka från 100 till ca 140 milj. kr. Samdistribulionsrabattenföreslås i stort sett behållas oförändrad. Vissa förändringar av reglemaföreslås dock i syfte att upprätthålla lika-prisprmcipen. Anslag begärs /77 med 25 mUj. Reglemaför pressens lånefond skärps i syfte atl i högre grad än tidigare stimuleralUl samverkan. Lånefonden föreslås få ett årligt anslag om 15 mUj. Vissanya stödformer föreslås. Sålunda bör utvecklingsbidrag kunna utgå tilltidningar som inle är berättigade tUl produktionsbidrag och som råkar itillfälliga svårigheter. En totalram för dessa bidrag på 6 milj. kr. Vidarebör ett etableringsstöd med huvudsaklig inriktning på att stödja nyetableringav fådagarstidningar införas. Samverkansbidrag föreslås förproduktionssamverkan och samverkan i annonsförsäljning samt tUlutvecklingsprojekt av olika slag som genomförs av branschsammanslutningar.Medelsbehovet för /77 beräknas tUl 5 mUj. Medhänsyn tUl de utökade arbetsuppgifterna för presstödsnämnden föreslås nämndenfå elt egel kansli. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , Sträng Proposition om statligt stöd till dagspressen 1975/76: 100 (bU. 9 s. 129 och 153) har regeringen föreslagit riksdagenalt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, lill och Samdistributionsrabatt för dagstidningar för budgetåret1976/77 beräkna förslagsanslag av resp. . samttill Pressens lånefond för / 77 beräkna ell invesleringsanslagav . Jag anhåller alt nu få la upp dessa frågor. Isamband med riksdagsbehandlingen av prop. 1971: 27, som bl. a. innehöllförslag om införande av produklionsbidrag för s. k. andratid-ningar, framhöllriksdagen (KU 1971: 32, rskr 1971: 180) all en kommitté borde tillsältas"för att studera effekterna av presstödet och följa utvecklingen samtföreslå de förändringar som även på resulterar i för pressen mestlämpliga och ändamålsenliga stödformer". Vid min anmälan av prop. 1972: 59med förslag om väsentliga förstärkningar av det statliga stödet tilldagspressen, uttalade jag atl jag fann tiden mogen för alt tiUkalla en nypressutredning. Vid sin behandling av prop. 1972: 59 instämde i atten pressutredning behövde tillkaUas och redovisade sin syn på utredningensuppdrag (KU 1972: 29, rskr 1972: 203). De sakkunniga tiUkaUades den 30 juni1972. Idirektiven tUl de sakkunniga framhöll jag bl. a. att en allmän bedömning bordegöras av utvecklingen inom olika massmedier, varvid tekniska, ekonomiska,marknadsmässiga och organisatoriska faktorer borde vägas in i bilden.Huvuduppgiften borde vara samarbels- och ra- 1975/76:131 4 tionaliseringsfrågorinom lidnkigsbranschen samt formerna för statens stöd lUl dagspressen. Ianslutning tUl sin bedömning av utvecklingen på massmedieområdet borde desakkunniga även ta upp förhållandena för pressorgan, som ges ut av ideellaoch.fackliga organisationer, samt fackpress och populärpress.Beskattningsfrågor ingick inte i uppdraget. JagframhöU vidare att formerna för statens stöd tiU pressen måste relateras liUen målsättning för presspolitiken. I varje fall för dagspressens del borde desakkunniga ange en mera preciserad målsättning för statsmaktemas handlande,varvid dagspressens roU i förhållande till övriga massmedier måste klarläggas. Beiräffandedet direkta .produktionsstödet uttalade jag att den selektiva formen bordebibehållas. Desakkunniga borde utgå från att kostnaderna för de förslag som lades fram borderymmas inom ramen för de anslag som anvisades över budgeten tUl presstödjandeändamål. Desakkunniga, vUka antog namnet pressutredning, har den 14 oktober 1975avgivit betänkandet (SOU 1975: 79) Svensk press. Statlig presspolitik.Utredningen har tidigare överlämnat forskningsrapporten (SOU 1974: 102) Svenskpress. Presstödet och tidningskonkurrensen, rapporten (SOU 1975: 11) Svenskpress. Tidnmgar i samverkan och, med betänkandet, forsknmgsrapporten(SOU 1975: 78) Svensk press. Pressens funktioner i samhäUet. Efter remiss har yttrandenöver betänkandet avgivits av , , postverket, kammarkoUegiet, statskontoret, ,, , ,(), statens pris- och karteUnämnd,presstödsnämnden, , med överlämnandeav yttranden från joumaUsthögskolorna i och , länsstyrelsernai , , , , , ,, , och , massmedieutredningen(Ju 1970: 59), massmediekoncentrationsulredningen (Ju 1974: 13),radioutredningen (U 1974: 08), kommun, . , , CentralorganisationenSACO/SR, (), iSverige (LO), (), , , , (), medinstämmande i TU:s yttrande. 'Landshövdingen , ordförande, budgetchefen ,riksdagsmannen , direktören , sekreteraren , direktören , kanslichefen , riksdagsmannenOlle , förlagschefen och riksdagsmannen . 1975/76:131 5 bundetmed gemensamt yttrande,, , samt . Vidarehar särskUda skrivelser med synpunkter i anledning av betänkandet ingivits avEesti , FACTU-Föreningen , GotlandsTidningar//Gotiän-ningen, Grafiska arbetsgivare- ochindustriorganisationérna (), (), samt lokala fackliga organisationer vid ,och Tidning. 2 Frågans tidigare behandling Är1963 tillkallades en utredning med uppgift att företa en ingående analys avtidnmgspressens utveckling imder efterkrigstiden och av dess aktuellasituation. Den skulle vidare överväga huravida och i vilken ulslräckningsärskUda åtgärder borde vidtas från statsmaktemas sida för vidmakthåUande av enfri opinionsbUdning. Utredningen antog namnet pressulredningen. Ibetänkandet (SOU 1965: 22) Dagspressens ekonomiska viUkor konstaterade uiredningenalt det hade skett ett mycket stort antal tidningsnedläggningar under perioden19511963. av de tidningar som utkom mmst hadeupphört med sin utgivning . Analysen visade alt de tidningar somdrabbats av tidningskrisen hade befunnit sig i etl konkurrensmässigtunderläge. Ned-' läggningarna medförde att det på allt flera orter utkom endasien daglig tidning. Utredningenkunde slå fast att de ekonomiska svårigheler som hade orsakattidningsnedläggningarna inte gällde branschen som helhet. Det var den fjärdedelav den svenska dagspressen som var andratidningar hade en upplagemässigtstörre konkurrent på sin ulgivningsort som var i farozonen.Majoriteten i uiredningen fann det inle troligt att andralidningarna av egenkraft skulle kunna komma i etl ekonomiskt bättre läge. Måletborde enligt pressutredning vara att skapa föratsättningar för ettökat antal ekonomiskt bärkraftiga tidningar i inbördes konkurrens. Endamöjligheten att nå detta ansåg utredningens majoritet vara att kanalisera ettdirekt stöd tiU andratidningama. Delta stöd borde ges en sådan utformning attdet möjliggjorde såväl konsolidering av existerande företag som etablering avnya tidningar. Presstödetborde enligt utredningsmajoritetens uppfattning förmedlas genom stiftelserknutna till de politiska partierna. Stödet skuUe ulgå med 25 mUj. per år.Mellan partierna skulle medlen fördelas i för- 1975/76:131 6 håUandetUl deras röstandel vid två på varandra följande andrakammar-val. Utredningensreservanter ansåg att denna utformning av stödet äventyrade en av tidningamasmest centrala funktioner: bevakningen av statsmaktema. 1963års pressutrednings förslag har mte förverkUgats. I stället fattade beslut om statsbidrag tiU de politiska partiemas opi-nionsbUdandeverksamhet (prop. 1965: 174, KU 1965: 44, SU 1965: 192, rskr 1965: 452 och453). Partistödetmedförde inte någon avgörande förändring tiU det bättre för tidningar i svårigheter.Ar 1967 tUlsattes en ny pressutredning med uppgift att undersöka pressensekonomiska villkor och föreslå sådana åtgärder som kunde innebära en hjälp förekonomiskt svaga dagstidningsförelag. Utredningen framlade sittbetänkande (SOU 1968: 48) Dagspressens Situation. Även1967 års pressutredning konstaterade att tidningsbranschen som helhet intebefann sig i några ekonomiska svårigheter. Det var andratidningama som hadeproblem. Dessas intäklsökning hade varit mindre än förstatidningamas och dehade fått en avsevärt försämrad ställning på annonsmarknaden. Positionen förandralidningarna var betydligt svagare jämfört med . Utredningentog upp frågan om utveckUngen på det tidningstekniska området. Detkonstaterades att dagstidningarna stod inför en period av snabb tekniskutveckling. Nya produktionsmetoder och ny teknik medförde storainvesteringsbehov. En annan viktig fråga för utredningen var den omtidningarnas distribution. Förhållandena på distributionsområdet undersöktesoch utrednmgen konstaterade att det fanns anledning att från samhällets sidastunulera tUl samdistribution. 1967års pressutredning föreslog: Utredningenansåg att andratidningarnas ekonomi var så imdergrävd att de saknade resurseratt göra de investeringar som skulle kunna ge ekonomisk bärkraft. Enpressens lånefond skuUe underlätta problemen för de svaga tidningarna. Samdistributionsrabatt.Förslaget om samdistributionsrabatt innebar att en statlig stunulans skullesällas in för att främja en ny form av samdistribution. Tidningsdisiribuiionenskulle arrangeras fristående från enskilda tidningsintressen och varaöppen för aUa tidningar. Den skuUe organiseras av sinsemellan aktivtkonkurrerande distributionsföretag. Kostnadema skulle fördelas mellan de isamdistributionen deltagande tidningsföretagen på ett sådant sätt attdistributionskostnaden per exemplar blev lika stor oavsett tidningens upplaga. PropositionentiU riksdag med förslag om inrättande av en Prop.1975/76:131 7 pressenslånefond och införande av en samdistributionsrabatt liksom riksdagsbeslutetföljde i huvudsak utredningsförslaget (prop. 1969: 48, SU 1969: 107, rskr 1969:251). 2.31971 års proposition angående stöd (ill dagspressen Denya åtgärdema på pressens område innebar inte alt den pågåendekoncentrationsprocessen inom tidningsbranschen kunde hejdas. Andratidningarnasläge blev aUt mer bekymmersamt: risken för nya tidningsnedläggningar och nyamonopol på lokala marknader var uppenbar. Idetta läge föreslog regeringen i en proposition till riJcsdag (prop.1971: 27) att statsmakterna skulle ge andratidningama ett durekt bidrag tUlderas löpande produktion. Produktionsbidragetskulle beräknas efter pappersförbrukningen på så sätt att tidningensmedelnettoupplaga under vardagar multiplicerades med årsvikten per exemplarminskad med annonsandelen. Storleken på bidraget föreslogs tUl . perton, dock högst 3,5 milj. kr. för storstadstidning och 1 milj. kr. för annantidning samt lägst . För tidningar som utkom en gångi veckan föreslogs att bidrag skulle utgå med ett fast belopp av 200 000 kr.per kalenderår. Riksdagenbeslutade i enlighet med förslagel (KU 1971:32, rskr 1971: 180). 3 Nuvarande ordning 3.1 Inledning ISverige förekommer en rad presstödjande åtgärder av direkt och indirektnatur. De direkta åtgärdema i detnuvarande presstödet utgörs av (1) samdistributionsrabatt för abonneradedagstidningar med gemensam utbär-ning, (2) fördelaktiga ränte- ochamorteringsvUlkor för lån ur pressens lånefond och (3) produktionsbidrag tillandralidnmgar. Tillindirekta stödåtgärder kan föras sådana åtgärder från statens sida som ärägnade att ge dagspressen i dess helhet gynnsamma arbelsviUkor. Hit hör densärbehandluig som ges dagspressen bl. a. genom befrielse från mervärdeskatt,reducerad reklamskatt och fördelaktiga taxor vid postbefordran. Deförslag som har framlagts av pressutredningen avser det direkta presstödet. Systemetmed samdistributionsrabatt för dagstidningar infördes ,Bestämmelser har meddelats i kungörelsen (1969: 581, ändrad 1972: 418) omsamdistributionsrabatt för dagstidningar. Rabatt ulgår för varje abonnerat exemplarsom distribueras av postverket i särskUd lidningsuldelningstur eUer avdistributionsföretag under föratsättning atl minst två tidningsföretag deltari samdistributionen. Tidningsföretagen måste avstå från egen distribution påalla de orter där det förekommer rabatterad samdistribution i vilken den egnatidningen kan medfölja. De i samdistribulionen deltagande tidningarna betalarinom samma distributionsområde ett enhetligt pris per distribuerat exemplar. Enviss möjlighet tUl differentierad prissättning finns dock om tidningarnasexemplarvikt är mycket olika. Samdistributionsrabattenutgår med för varje rabattberättigat exemplar av tidning somsamdistribueras. Administrationenav systemet med samdistributionsrabatt handhas av statskontoret. F.n. deltar 155 tidningar i rabattberättigad samdistribution medan 24 tidningarstår utanför systemet. Av dessa senare är 15 endagstidningar, fem 2- eller3-dagarstidningar och fyra 7-dagarslidningar. Av de sistnämnda är treeftermiddagslidningar med i princip enbart lösnummer-försåld upplaga. Fyradistributionsföretag förmedlar f. n. samdistributionsrabatt. Av dessa arbetartvå företag (postverkets dotterbolag och ) över hela landet medan två endast bedriver sinverksamhet inom en region (Pressens morgonljänsl i ochTidningsbärarna i ). /75 utbetalades rabatter om totalt 23,3 milj, kr. Bestämmelser har meddelats i kungörelsen (1971:492, ändrad : 497) om statligt slöd tUl dagstidningar. Lånfrån fonden kan beviljas tidningsföretag såväl för investering som för annanåtgärd som bedöms vara nödvändig för att stärka företagets konkurrensförmåga pålängre sikt. Lån bevUjas dock inte för projekt som kan finansieras på denallmänna kreditmarknaden till marknadsmässiga vUlkor. Projekt som syftar tillkostnadsbesparingar genom samverkan mellan tidningsföretag skaU ges företräde. Lånelidenfår inte utan särskUda skäl överstiga . Lånen är amorleringsfria och räntefria . gårränta enligt normalräntan för lån från statens ullåningsfonder. Låneärendenahandläggs av presstödsnämnden. Nämnden kan medge yl-' leriigare två årsräntefrihet, om särskUda skäl föreligger. För lån ur fonden skall ställas densäkerhet som nämnden besiämmer. AnslagtUl långivningen från pressens lånefond har anvisats méd 25 milj, kr. per årunder budgetåren 1969/701973/74, dvs. totalt 125 milj. kr. Vid utgången avdenna femåriga försöksperiod hade lån beviljats till ett belopp av 81,3 milj.kr. Efter förslag av pressulredningen har beslut senare fatlats om att, inomramen för tUlgängUga medel, fortsätta långivningen även under budgetåren1974/75 och 1975/76. Dentotala utlåningen per budgetår har varierat kraftigt. Det förstaverksamhetsåret (1969/70) uppgick långivningen tUl drygt 24 milj. kr., medanden /73 stannade vid knappt 5 mUj. Lån har t. o. m. /75beviljats 48 tidningsförelag. Det genomsnittliga lånebeloppet uppgår tiU ca1,9 mUj. kr., omfattande lån på mellan 10,7 milj! (Arbetet) och . Itabell 1 återfiims en sammanställning av utlånmgen per budgetår och lånensfördelning på olika tidningskategorier med avseende på kon-kurrenssläUning. Län från pressens lånefond budgetåren 1969/70-1974/75 Konkurrensställning och belopp (tkr) ', , samtDagbladet Nya Samhället och Nya (, MTAB). Ensammanställning över samtliga tidningar som har beviljats lån och lånebeloppbör fogas lill detta protokoU som bilaga 1. verksamhetsberättelser för de aktuella åren framgår att denvanUgaste lånetiden är (av lånen). I av fallen är och för resterande lån . Enligtpresstödskimgörelsen skall företräde till lån ges projekt som 1975/76:131 10 syftartUl kostnadsbesparingar genom samverkan mellan tidningsföretag. Genom attendast av låneramen utnyttjades tmder försöksperioden har någonprioritering dock aldrig behövt ske. Mycket få låneansökningar har ocksåavsett samverkansprojekt. Två fall av samverkan i. större omfattning harförekommit. Det ena gäller (Gotiands ochGotlännmgen), det andra (Nya Samhålletoch Nya ). Drygt80 % av lånen avser maskininvesteringar. har betecknats som saneringslån.Något större belopp tycks inle ha utlånats för marknadsföringsåtgärder. Vid1971 års riksdag beslöts ett statiigt ekonomiskt stöd tiU dagspressen i formav produktionsbidrag för dagstidningar (prOp. 1971: 27, KU 1971: 32, rskr 1971:180). Genom beslut vid riksdag höjdes bidragsbeloppen och företogsvissa ändringar i grunderna för produktionsbidragen (prop. 1972: 59, KU 1972:29, rskr 1972: 203). Ytterligare förändringar av bidragsbeloppen vidtogs genombeslut vid riksdag (prop, 1974: 74, KU 1974: 23, rskr 1974: 178) och1975 års riksdag (prop. 1975: 1 bU. 9, KU 1975: 9, rskr 1975: 44), Bestämmelserha. meddelats i kungörelsen (1971: 492, ändrad : 497) om statiigtstöd till dagstidningar. Produklionsbidrag utgår i princip endast till andratidningar.Med andratidning avses sådan dagstidning som på sin utgivningsort har mindreupplaga än annan tidning. Bestämmelserna möjliggör emellertid även för annantidning än andratidning all få bidrag om det med hänsyn till förhållemdena inomtidningens hela spridningsområde är uppenbart att den har samma svårighetersom en andratidning. Som förutsättningar för att produktionsbidrag skall ulgågäller vidare bl. a. alt tidningens totalupplaga i huvudsak är abonnerad, altden abonnerade upplagan uppgår tUl minst 2 000 exemplar och att annonsandelenär . som utkommer beräknas bidragen på gnmdval avpappersförbrukningen mmskad med den del som går ål för annonsutrymme. per ton, dock högst 13,5 milj. kr. för annan tidnmg. som utkommer en gång utgår bidraget med ett fasl belopp,nämligen . Delta belopp utgör också minimi-bidrag för dagstidningarsom utkommer . För dagstidning som utkommer minsl sex dagari veckan är minimibidraget . Bidragenberäknas för kalenderår. Bidragsärendena handläggs av presstödsnämnden. Ilabell 2 görs en sammanstäUning av produktionsbidragens omfattning ochfördelning för .bidragsåren 19711975. : Prop.1975/76:131 11 Produktionsbidragens omfattning ocb fördelning åren 19711975 och belopp (milj. nr/vecka) nr/vecka) Enfullständig förteckning över tidningar som har erhåUit produktionsbidrag ochbidragsbelopp för de fem åren bör fogas som bilaga 2 tUl detta protokoll. BakgrandentiU den statliga presspolitUen är bl.ä. de stora förändringar som har ägt rumpå tidningsmarknaden .. Av de tidningar som gavs ut år1945 har en tredjedel upphört med sin utgivning. Tidningsnedläggningama fickstor omfattning och minskade i antal försl i slutet av1960-lalet. Tidningskoncentrationen har i försia hand drabbat tidningar medlåg hushållsläckning på orter med konkurrerande dagstidningar ochensamtidningar på etl antal mindre orter. Följden har blivit en tUltaganderegional monopolisering av dagspressen. Denperiod imder vilken koncentrationsprocessen var som intensivast kan i dagöverbUckas. Det har möjliggjort en beskrivning av tidnings-koncentrationen urdelvis andra synvinklar än tidigare utredningar har kunnat göra. Innanen beskrivning av dagspressens slraktur kan ske måste några preciseringar görasbeträffande innebörden av begreppet dagstidning. Pressulredningen har funnitdet lämpUgt att välja en indelning med utgångspunkt i tidningarnasutgivningsfrekvens och skilja meUan flerdagarstidningar (47 nr/vecka) ochfådagarstidningar (13 nr/vecka). Denna indelning tUlämpas i den följandestrukturbeskrivningen. Påtidningsmarknaden finns, förutom de s. k. huvudtidningama, även tidningar sombrukar betraktas som avläggare och editioner. Dessa beteckningar används oftautan att innebörden av resp. begrepp klargörs. Medavläggare avser uiredningen tidningar som utges under egen vm- 1975/76:131 12 jettmen där det redaktionella iimehållet lill övervägande delen är detsamma somhuvudtidningens. Mededitionen avses tidningar som utkommer under samma vinjett som huvudtidningenoch där det redaktionella innehållet i viss utsträckning skiljer sig frånhuvudlidningens. Graden av överensstämmelse varierar från fall till fall. Utrednmgenhar vid strukturbeskrivningen ansett det runligt att betrakta tidningar medhuvudsakligen samma innehåll som en enhet, dvs. som en tidning. Tidningarnaspolitiska linje har definierats i enlighet med den politiska signatur somtidningarna själva har angett. I de fall då särredovisning på olika politiskagrupperingar inte förekommer avses med borgerliga tidningar sådana vilkaspolitiska tendens angetts vara moderat, höger, konservativ, liberal,frisinnad, folkpartistisk, centerpartislisk, oberoende liberal ellerborgerlig. Grappen opolitiska omfattar de tidnhigar som själva betecknar sigsom opolitiska, politiskt fria eller obundna. Medhänsyn till utgivningsorten indelas dagstidningarna i storstadspress ochlandsortspress. Storsladspress är samtliga tidningar som har ,eller som utgivningsort. En undergrapp utgör kvällspress sombeteckning för storslädemas kvällstidningar. Denna grupp omfattar f. n.Aftonbladet, , GT och . Landsortspress är samtligadagstidningar som utges utanför storstadsregionerna. Underefterkrigsperioden har en genomgripande förändring av massmediemarknaden ägtrum. Etermedierna har genomgått en snabb utveckling medan den traditionelladagspressen har stagnerat. Perioden efler kännetecknas framför allt avtelevisionens men även ljudradions mycket snabba expansion. Företeelsen ärlångt ifrån unik för . Samthga länder med marknadsekonomiska syslem harhaft en likartad utveckling. Antaletmorgontidningsexemplar (hela landsortspressen och storstads-pressensmorgontidningar) per 1 000 invånare var 389 exemplar och 411 exemplarår 1974. De högsta värdena (över 425 exemplar per 1 000 invånare)uppnåddes och början av 1960-talel. Nedläggningar avflera storstadstidningar med betydande upplagor är främsta orsaken till denmindre nedgång som sedan följde. Morgontidningarna har således inle kunnat ökasin marknadsandel . Atlmorgonpressen innehar i stort sett samma marknadsandel som för 30 årsedan innebär dels att upplageökningama har följt befolkningsutvecklingen,dels alt de nedlagda tidningarnas upplagor i stor utsträckning har övertagitsav de kvarvarande tidningarna. 1975/76:131 13 Spridning per 1 000 inv. Morgonpress ** ~~""*"» Ljudradio '**' Kvällspress --------- 1----------- 1----------- 1----------- 1----------- 1----------- r*" 1945 1950 1955 1960 1965 1970 1975 Är Antalet tidningsexemplar (vardagar) och antaletljudradio- resp. televisionslicenser per 1 000 invånare åren 19451974. Anm.: infördes en allmän mottagareavgiftför innehav av såväl ljudradio som television. Kvällspressen uppvisar en annorlunda utvecklingstrend. Är1945 var antalet kvällstidningsexemplar per 1 000 invånare 48. Är 1974 hade antaletstigit till 154, dvs. mer än tredubblats. Kvällspressen kan dessutom, medundantag för , notera en genomgående ökning . Denedläggningar som har skett inom tidningsgrappen har således inle påverkatutvecklingen i negativ riktning.