prop · FZ03132 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:132 Regeringens proposition omskogsstyrelsens organisation, m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag om en skoglig prognosverksamhet vars primäramål är att bidra med underlag för utformning och tillämpning avskogspolitiken. Prognosverksamheten skall också ge underlag för bedömningar om skogsmdustrinsutbyggnadsmöjligheter, för samhällsplaneringen, för planering av forskning ochutbUdning m. m. I anslutning till förslaget om prognosverksamhet föreslås enomorganisation av . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , , , Propositionom orgamisation, m. m. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallade chefen förjordbruksdepartementet sakkunniga (1974: 03) för att utreda den statligaadministrationen på skogsbrukets område. De sak-kunniga antog namnetskogsadministrativa utredningen. Utredningen lämnade i december 1975delbetänkandet (Ds Jo 1975: 15) Skoglig prognosverksamhet. Efterremiss har yttranden över betänkandet Skoglig prognosverk-samhet avgetts avstatskontoret, (), (),efter hörande av skogsvårdsstyrelserna, ,, statens planverk, statens industriverk, domänverket,gemensamma rektorsämbetet vid jordbrakets högskolor och statensveterinärmedicinska anstalt, länsstyrelserna i , ,, , , , , ,och , skogsutrediung, institutet förskogsförbättring, Skogsindustriernas samarbetsutskott. Sågverkens råvaruföreningoch samt gemensamt av Svenska pappersindustriarbetareförbundetoch . Vidare har ()och Sveriges skogsägareföreningars riks-förbimd avgett gemensamt yttrande. Ijanuari 1976 har statskontoret lämnat förslag tUl dels organisation av enprognosfunktion för skoglig verksamhet, dels ramorganisation förskogsstyrelsen. GeneralduektörenBo S. Hedströnt, ordförande, samt riksdagsledamöterna ochKarl-Eric . 1975/76:132 3 Efterremiss har yttranden över statskontorets förslag avgetts av ,Centralorganisationen /SR och (TCO-S). Över förslaget till organisation av en prognosenhet för skogUgverksamhet har dessutom () och () avgett yttranden. I prop.1975/76: 100 (bil. 48) har regeringen föreslagit att, iavvaktan pä s'ärskild proposition i ämnet, till för budgetåret1976/77 beräkna ett förslagsanslag av . Jag anhåller att nu få taupp denna fråga. Ibetänkandet (Ds Jo 1975: 1) Virkesbehov och virkestillgång föreslog 1973 årsskogsutredning bl. a. att ett permanent organ inrättas för fortlöpande studierav skogsproduktion och virkeskonsumtion samt för regelbundna avstämningar tillledning för politiken på skogsbmkets och skogsindustrins område. Utredningenansåg att verksamheten borde knytas till . I remissyttrandenaöver skogsutredningens förslag tillstyrktes allmänt att en permanent verksamhetav nämnda slag startades vid . har haft i uppdrag att skyndsamt lämna förslag om i vilken form deav skogsutredningen föreslagna studierna bör bedrivas och därvid beaktaeventuella konsekvenser för organisation. Till den senarefrågan återkommer jag i samband med min redovisning av statskontorets förslagtill ny organisation för . anser att en skoglig prognosverfc-samhet bör organiseras snarast.Skogsutredningen vidareutvecklar f. n. väsentliga delar av prognosmodellen ochenligt skogsadministrativa utredningen är det väsentligt att det fiims enorganisation som kan ta över när skogsutredningens arbete är slutfört.Skogsadministrativa utrednuigen föreslår att det primära målet \t'örprognosverksamheten skall vara att bidra med underlag för utformning ochtillämpning av skogspolitiken. har sådant underlag i de flesta fall tagitsfram särskilt i samband med speciella utredningar eller uppdrag. Dessa arbetsformerhar enligt utredningen varit tidskrävande. Det aktueUa läget och den förväntadeutvecklingen på skogsnäringens område ställer emellertid högre krav på attbedömningsunderlag kan tas fram snabbt. Detta bör enligt utredningensuppfattning ske inom ramen för en permanent prognosverksamhet. Utredningenföreslår att resurser för verksamheten ställs till förfogande fr. o. m. den 1juli 1976. 1975/76:132 4 Prognosverksamhetens utformning bör enligt utredningen inte låsas en gång för allautan kunna anpassas och förbättras i takt med utvecklingen och varieras efteranvändningsområde och användarens aktuella behov. Som prognosverksamhetensanvändare nämner utredningen bl. a. regering och riksdag, statiiga centrala ochregionala myndigheter, skogsbranschen och skogsforskningen. bör prognosverksamheten väsentligen användas som underlag förutformning och tUlämpning av skogspolitiken, för bedömning av skogsindustrinsutbyggnadsmöjligheter samt för samhällsplanering pä central och regiond nivå.Vidare bedömer utredningen att prognosverksamheten kan ge underlag t. ex. förplanering av utbildningen pä det skogliga området, för bedömning avarbetskraftsrekrytering samt för planering och prioritering av skogsforskning. Utredningenutgår från att prognosverksamheten i hög grad kommer att vara ett instrument iden skogspolitiska planeringen och beslutsfattandet inom ramen församhällsplaneringen i stort. Verksamheten bör därför enligt utredningensuppfattning lokaliseras till den skogspolitiska myndigheten, dvs.skogsstyrelsen. Till bör knytas en rådgivande grupp medrepresentanter för verksamhetens direkta intressenter genom vilken olikaönskemål i fråga om prognosverksamheten kanaliseras. Utredningenanser att befintiiga resurser för datainsamling och databearbetning bör i såstor utsträckning som möjligt utnyttjas för prognosverksamheten.Skogsstyrelsen bör svara för att sådan samordning sker att insamlade data kananvändas i prognosverksamheten. En väsentlig del av de data som behövs samlasin av SCB och genom riksskogstaxeringen. I fråga om den senareföreslår utredningen, mot bakgmnd av att riksskogstaxeringen i fortsättningen ihuvudsak kommer att tjäna prognosverksamheten, att fr. o. /78 får det ekonomiska ansvaret. De iprognosverksamheten ingående beräkningsmodellerna kan vara mer eller mindreavancerade beroende på beräkningarnas omfattning. Den beräkningsmodell som skogsutredningenf. n. utvecklar och som utredningen anser bör överföras till den nu föreslagnaprognosverksamheten är datorbaserad. Andra modeller kan ha en mer manuellkaraktär. Resultatredovisningamas omfattning och utformning bör enligtutredningen anpassas tiU beräkningarnas syfte och karaktär. Utredningenföreslår att det för allmänt behov görs en mer fullständig redovisning ungefärvart femte år av den typ som behövs för samhällsplaneringen. Utredningenföreslår att staten svarar för de fasta kostnadema för prognosverksamheten. Dendatainsamling och redovisning samt de beräkningar som inte sker kontinuerligtbör finansieras genom att särskilda medel ställs tUl förfogande av resp,användare, bl, a. staten, myndigheter, forskningen och näringslivet. 1975/76:132 5 De allra flesta remissinstanser tillstyrker eUer lämnarutan erinran utredningens förslag att en skoglig prognosverksamhet skallinrättas. Utredningens uppfattning att verksamheten bör startas delasav de flesta remissinstanserna. Enligt skogsutredning och är detta viktigt för att möjliggöra en kontinuerligfortsättning av skogsutredningens arbete. Enligt Svenska pappersindustriarbetareförbundetoch bör den löpande prognosverksamhetens uppgiftoch organisation inte fastställas slutgiltigt förrän ett samlat n'äringspoUtisktprogram för skogsnäringen presenteras. Detta hindrar enligt förbunden dockinte att får starta verksamheten varigenom betydandeerfarenheter kan vinnas. SCB däremot anser att utredningens förslag är alltförknapphändigt underbyggt för att kunna läggas till grund för utformningen avprognosverksamheten. Motsvarande uppfattning har gemensamma rektorsämbetet vidjordbrukets högskolor och statens veterinärmedicinska anstalt. De flestaremissinstanserna ansluter sig i huvudsak till utredningens förslag i fråga omprognosverksamhetens användningsområden. För är intresset förverksamheten i hög grad knutet till den fysiska samhällsplaneringen, därnaturvårdens intresseområden i första hand gäller insynen i och kontrollen avden pågående markanvändningen. Enligt i börprognosverksamheten bli ett viktigt instrument i den regionalpolitiskaplaneringen. Enligt i bör verkningarna av depågående förskjutningarna i ägareförhållandena belysas kontinuerligt. Arbetsmarknadsstyrelsenanser att det är angeläget att i utvecklingsarbetet av prognosverksamhetenbeakta behovet av en information om sysselsättningsutveckling både på kort ochlång sikt. och hälsar med tillfredsställelse förslaget attprognosverksamheten skall omfatta även frågor om sysselsättnings-,rekryterings- och produktivitetsutveckling. däremot betonar attprognosverksamheten i huvudsak bör inriktas mot beräkningar av virkestillgången.LRF och anser attprognosverksamheten behövs i syfte att skapa en del av underlaget förutformning och tUlämpning av skogspolitiken. Enligt riksförbundet kanprognosverksamheten emellertid inte klarlägga behovet av skoglig forskningeller Ugga till grund för planering och prioritering av denna. Utredningens förslag att prognosverksamhetenorganisatoriskt skaU inordnas i tUlstyrks eller lämnas utanerinran av de flesta remissinstanserna. Enligt SCB bör SCB i fräga om denstatistik som behövs för prognosverksamheten ha huvudansvaret för samordningoch vidareutveckling samt i väsentliga delar även produktion. 2t 1975176.1 saml. Prop, 1975/76:132 6 derinte att SCB skall svara för det egentliga prognosarbetet och de värderande delamai detta. Enligt gemensamma rektorsämbetet vid jordbrukets högskolor och statensveterinärmedicinska anstalt bör prognosorganet ges enbart sådan uppgift att sammanstäUaoch analysera den framtida tUlgången och efterfrågan på virkesråvara som behövsför skogspolitiska sfällnuigstaganden medan forsknings- och utvecklingsarbetebör ligga kvar vid forskningsorganen. EnUgt RRV torde en förutsättning för etteffektivt prognosarbete vara att ansvaret för och utvecklingen av det totalaprognossystemet, dvs. kravspecifikation, modell-formiUering, insamling och bearbetnmgav data samt modellvärdering, åtminstone får en enhetlig organisation.Mot bakgrund av detta och med hänsyn tUl centrala ställnmg iskogspolitiken är det enligt RRV naturligt att prognos verksamheten inordnas iskogsstyrelsen. Mot samma bakgmnd 'är RRV tveksamt tUl att väsentliga delar avprognosmodellen utvecklas avskilt från uppbyggnaden av prognosorganisationen.En sådan lösning skulle kunna försena kompetensutvecklingen inom prognosenheten.RRV anser därför att arbetet med prognosmodeller bör få en nära anknytning tUlden föreslagna prognosenheten. ochSvenska skogsarbetareförbundet anser att det krävs ett omfattande utvecklingsarbeteav prognosmetodiken. Enligt förbunden bör detta ske i regi ocherforderliga medel härför sfäUas till förfogande . bör verksamhetens lokalisering ske pä sådant sätt att enkommande integrering av denna och den terrestriska mUjökontroUen tmderfättas. Enenhetlig organisatorisk lösning förutsätter enligt RRV att olika intressenterskrav på prognossystemet effektivt kan tUlvaratas av prognosorganisationen.Enligt RRV är det av vikt att den rådgivande grupp som utredningen föreslagitkan tiräda i funktion sä tidigt som möjligt med h'änsyn till att de olikaintressenternas önskemål bör ligga tUl grand för uppbyggnaden av övriga delarav prognossystemet. Sammansättningen av den rådgivande gruppen kommenteras avflera remissinstanser. understryker att gmppen bör få enbegränsad storlek. i anser att naturvårdsexpertisbör knytas tUl grappen och att gruppen framöver kan behövakompletteras med företrädare för miljövärdande myndigheter och organisationer.Länsstyrelserna bör enligt länsstyrelserna i , ochKopparbergs län vara representerade i gmppen. Enligt skogsvårdsstyrelserna iSödermanlands och bör de regionala intressena beredasrepresentation i gmppen. fömtsätter att styrelsen pålämpligt s'ätt bereds tUlfäUe att framföra synpunkter och önskemål påprognosarbetet. i anser attarbetsmarknadsdepartementet och planverket bör vara representerade i gruppen. 1975/76:132 7 Ifråga om datainsamlingen i allmänhet för prognosverksamheten anser SCB attutredningen inte i tUlräckUg utsträckning har beaktat samordningen av dennastatistik med statistiken för andra ändamål. Enligt SCB ärstatistikproduktionen på skogsområdet starkt splittrad och utreds därförgemensamt av SCB och . understryker vikten av att SCBblir den gemensamma statistikproducenten för verket och så attett ömsesidigt utnyttjande av de båda verkens prognosarbete kan komma tUlstånd. Enligt i är det, som utredningenföreslagit, naturligt att befintliga resurser för datainsamling ochdatabearbetning utnyttjas i största möjliga utsträckning samt attskogsstyrelsen svarar för samordningen av statistik som har betydelse förskogspolitiken. i anser att SCB bör svara för insamluigav vissa inte rent skogliga data medan bör ha ansvaret för detskogliga databehovet. Utredningensförslag att riksskogstaxeringen, som enligt utredningen kommer att svara för enväsentlig del av datainsamlingen för prognosverksamheten, skall finansierasvia och att dess organisatoriska placering skall övervägasytterligare har föranlett synpunkter frän flera remissinstanser. Skogsstyrelsenoch de flesta skogsvårdsstyrelserna, planverket, gemensamma rektorsämbetet vidjordbrukets högskolor och statens veterinärmedicinska anstalt tUlstyrker ellerhar ingen erinran mot att riksskogstaxeringen finansieras via skogsstyrelsen.Planverket och i anser dessutom att det är motiveratatt knyta riksskogstaxeringen tUl . Även om hänsyn tas till riksskogstaxeringensanknytning tUl forskningen vid skogshögskolan synes det enligt RRV ligganärmast tUl hands att ansvaret för riksskogstaxeringen förläggs tUlskogsstyrelsen. Samordningen med skogshögskolan skulle därvid kunna tUlgodosesbl. a. inom ramen för den rådgivande gruppen. Vid en anknytning tillskogsstyrelsen bör det enligt RRV övervägas i vad mån skogsvårdsstyrelsernaskulle kunna engageras i verksamheten. Statskontoret understryker vikten av attriksskogstaxeringens organisatoriska placering utreds, I avvaktan på dennautredning bör enligt statskontoret det ekonomiska ansvaret inte ändras. SCB,som framför motsvarande synpunkter, anser att en förläggning av taxeringen tillSCB bör övervägas. , gemensamma rektorsämbetet vid jordbruketshögskolor och statens veterinärmedicinska anstalt, institutet förskogsförbättring. Skogsindustriernas samarbetsutskott, LRF, och anser att riksskogstaxeringensorganisatoriska anknytning till skogshögskolan skall bibehållas. Statskontoretanser att det bör ankomma på och skogshögskolan att samråda om riksskogstaxeringensverksamhet. och flera skogsvårdsstyrelser anser attmöjligheterna tUl gemensamt personalutnyttjande mel- 1975/76:132 8 lanskogsvårdsstyrelserna och riksskogstaxeringen bör beaktas och utredas närmare. förslag att undersöka vilka möjligheter det finns att komplettera riksskogstaxeringenmed data från skogsvårdsstyrelsernas områdesplaner har SCB ingen erinran. ÄvenLRF och är positiva till detta ochföreslär, liksom och i , att detdessutom bör undersökas om storskogsbmkets indelningshandlingar kan användas.Länsstyrelsen i har positiv erfarenhet av skogsvärdsstyrdsernasomrädesplaner. Enligt kan dessa planer utnyttjasendast inom vissa delar av landet. Enligt i ochskogsvårdsstyrelsen i kan omrädesplanema kompletteras meduppgifter från fastighetstaxeringen. i län föreslåratt datainsamling via flygbilder prövas. Enligt ochskogsvårdsstyrelsen i samt i länkan uppgifter om skogsvårdsåtgärder sannolikt samlas in enklast och bäst genomanvändning av lantbraksregistret. är tveksam till om det f. n.är möjligt att använda lantbruksregistret dä ägoslagsdefinitionerna avvikerfrån de som normalt används i skogsbmket och då uppgifts-lämnarna som regelsaknar insikter i skoglig terminologi. Enligt styrelsen börskogsvårdsstyrelsernas pe;rsonal anv'ändas i större utsträckning förregistrering av utförda skogsvårdsåtgärder. Vidare bör det enligt styrelsenutredas om befintiiga redovisningsrutiner för virkesmätningar kan medverka tUlatt förbättra avverkningsstatistiken. SCB tiUstyrkerutredningens förslag i fråga om innehållet i datainsamling rörande industrinsvirkesbehov. Enligt SCB bör denna statistik i allmänhet vara förlagd till SCB'och ingå i dess löpande arbete. Vid utformning av undersökningama måste enligt SCBsjälvfaUet samråd ske med berörda intressenter. framhåUer att befintliga resurser på detta område börutnyttjas så långt möjUgt. LRF och Sveriges skogsägareföreningars riksförbundanser att prognoserna över virkesbehovet bör göras av flera av varandra oberoendeorgan så att en mer allsidig belysning erhåUs. Undersökningartill grund för ijroduktivitets- och kostnadsberäkningar bör enligt SCB inte görasav forsknmgsorgan vilket utredningen har föreslagit. Enkäter omproduktivitetsutvecklingen bör i stället samordnas med sysselsättningsstatistikenför skogsbmket. LRF och anser attsysselsättningsberäkningar rämpligen bör göras i arbetsmarlmadsverkets regi.Arbetsmarknadsstyrelsen understryker utredningens uttalande att det ärangeläget att för-b'ättra sysselsättningsstatistiken på skogsbmkets område. Ifråga om vidareutvecklmgen av den i prognosverksamheten ingåendeprognosmodellen anser gemensamma rektorsämbetet vid jordbru- Prop.1975/76:132 9 kels högskolor och statens veterinärmedicinska anstalt attden skall ske vid forskningsorgan medan och anser attden skall ske i regi. utvecklingsarbetet lämpligen kan delas mellan ochskogshögskolan. SCB förutsätter att frågan blir föremål för samråd meUanberörda myndigheter. Resultatredovisningen i fräga om virkestillgång ochsysselsättning bör enligt flera remissinstanser, bl. a. planverket,industriverket, flera länsstyrelser och de flesta skogsvårdsstyrelserna, görasför län, delar av län och om möjligt för kommuner. i Norrbottenslän anser att en total redovisning på länsnivå vart femte är, vilketutredningen har föreslagit, är en väl avvägd målsättning församhällsplaneringsbehov. Enligt i är detangeläget att länsstyrelserna och kommunerna kontinuerligt tUlställsunderlagsmaterial rörande virkestillgången inom olika områden. Industriverketunderstryker betydelsen för andra statliga myndigheter och forskningsorgan avatt primärdata, prognosmodeller och dataprogram dokumenteras. Utredningens förslag till finansiering avprognosverksamheten tUlstyrks av , de flesta skogsvårdsstyrelsernaoch skogsutredning. LRF och Sveriges skogsägareföreningars riksförbundanser att beställare av detaljerade redovisningar även bör bekosta dessa.Skogsvårdsstyrelsen i föreslär däremot att staten bekostarde redovisningar som bör göras för kommuner. RRV delar utredningens uppfattningatt kostnadema för datainsamling som efterfrågas för särskilda ändamål börbelasta resp. avnämare, oavsett om dessa utgörs av statliga forskningsprojekt,kommuner, näringsliv eller enskilda. RRV tillstyrker även förslaget attersättning motsvarande full kostnadstäckning skall utgå för särskildaprognosuppdrag. Full kostnadstäckning bör därvid enlig RRV innebära endebitering som förutom de av uppdraget föranledda särkostnaderna äventäcker en skälig andel av kostnaderna för grundläggande datainsamUng,administration m. m. inrättades efter beslut avriksdagen (prop. 1941: 94, JoU 1941: 31, rskr 1941: 220). Skogsstyrelsenövertog därvid bl. a. de samordningsfrågor för skogsvårdsstyrelserna som medstatligt stöd sköttes av sedan år 1925.Styrelsens personalresurser förstärktes därefter successivt bl. a. i sambandmed att skogsvårdsorganisationen fick ansvaret för den skogliga yrkesutbUdningen.Huvudmannaskapet för denna upphörde genom beslut av riksdag. Prop, 1975/76:132 10 Skogsstyrelsenhar till uppgift att leda de statliga åtgärderna för att främja det enskildaskogsbruket och att verka för dettas och skogsnäringens utveckling. Styrelsenär ledande, samordnande och rådgivande organ för skogsvärdsstyrdsernasverksamhet och central myndighet för rådgivnings- och fortbUdningsverksamhetrörande det enskilda skogsbrukets rationalisering samt för virkesmätning ochskogsstatistik. Skogsstyrelsenleds av en styrelse. Chef för 'är en generaldirektör. Inomstyrelsen finns två skogsbyråer, en administrativ byrå samt en avdelning förinformation, rådgivning och fortbUd-ning och en avdelning för virkesmätning ochstatistik. Varje byrå förestås av en byråchef och varje avdelning av enavdelningsdirektör. En av byråcheferna är generaldirektörens ställföreträdare.Personalantalet vid styrelsen är 109 /76. Förstaskogsbyrån svarar för ärenden rörande skogsvärdslagens till-lämpning,samhällsplanering, planläggningsfrågor för skogsbmket och frågor om byggande avskogsvägar. Vidare svarar byrån för statsbidragsfrågor och för frågor rörandeden beredskapsverksamhet som bedrivs i skogsvårdsorganisationens regi.Skogsekonomiska frågor och rationaliseringsfrågor hör även hit. Andraskogsbyrån svarar för ärenden rörande återväxtåtgärder, beståndsvård ochskogsskydd. Vidare samordnar byrån skogsvärdsstyrdsernas frö- och plantverksamhetoch handlägger frågor om införseltillstånd för skogsodlingsmaterial. Administrativabyråns verksamhetsområde omfattar och skogsvårdsstyrelsernasekonomi- och personaladministration, frågor om administrativ service och rationaliseringsamt juridiska 'ärenden. Vissa administrativa servicefunktioner är gemensammamed lantbruksstyrelsen. Avdelningenför information, riidgivning och fortbildning svarar för skogsvårdsorganisationensrådgivningsverksamhet, personalfortbildning, framställning av läromedel samtför extern och intern information. Avdelningensför virkesmätning och statistik verksamhetsområde omfattar frågor omvirkesmätning och produktion av skogsstatistik samt vissa internationeUafrågor. Inomskogsstyrelsen finns även ett sekretariat och en internationell enhet samt ettrevisionskontor för revision av skogsvårdsorganisationen. Skogsstyrelsenär lokaliserad till . En servicefunktion för lokaliserad till . 3,2Statskontorets förslag Statskontoretsorganisationsförslag utgår från att arbetsuppgifter i stortsett kommer att vara oförändrade. Statskontoret har givetvis inte kunnat ta h'änsyntiU sådana ändringar av riktlinjerna för skogspolitiken som kan bli följden avskogsutredningens kommande Prop, 1975/76:132 H förslag.Andra fömtsättningar har varit bl. a. att skogsvårdsstyrelserna, som fömtskickasi skogsadministrativa utredningens direktiv, kommer att bli statliga organ samtatt enligt skogsadministrativa utredningens förslag tillförs enprognosfunktion. Hänsyn har även tagits till den snabba samhällsutvecklingenbl. a. på personaladministrationens område. Statskontoretföreslår att i fortsättningen skall bedriva en mer uttaladstrategisk planering och verksamhetsplanering. Den strategiska planeringenföresläs ske i en särskild grupp kallad strategigruppen. I gmppen föreslåsingå generaldirektören och cheferna för huvudenheterna samt representanter för skogsvärdsstyrdserna.Gmp-pens uppgifter föreslås vara bl. a. att diskutera och ge underlag förbeslut i frågor om att fastställa mål för skogsvårdsorganisationens verksamhet,att avgränsa och definiera organisationens uppgifter samt att fastställariktlinjer i olika principfrågor. Vidare bör gruppen enligt statskontoret geunderlag för beslut om vilka tillfälliga utredningar som bör göras samt omgranskning och godkännande av underlag för strategiska åtgärder. Tillfälligaarbetsgrupper föreslås stå till förfogande för utredningsinsatser.Statskontoret föreslår att en fast resurs motsvarande en heltidsinsats knyts tUlstrategigruppen för beredning av ärenden, sammanställning avutredningsmaterial, utformning av planeringsmetodik för strategisk planering m.m. Statskontoretföreslår att insatser för planering, budgetering ochuppföljning av verksamheten förstärks. Särskilda insatser bör göras för attutveckla ett system för verksamhetsplanering omfattande helaskogsvårdsorganisationen.