prop · FZ03157 · 1975-12-31 00:00:00 — Föratt nu nämnda system, växtförädlingsavgiftssystemet och det privaträttsligasystemet, skall kunna tUlämpas sida vid sida har i förordningen omobligatorisk statsplombering av utsädesvara och om växtförädlingsavgiftinförts en bestämmelse om växtförädlingsavgift för utsäde av sort som harregistrerats enligt växtförädlarrättslagen. Växtförädlingsavgift för sådantutsäde skall tas ut endast om sortinnehavaren avger förklaring på heder ochsamvete att han inte avser att uppbära ersättning för annans yrkesmässigautnyttjande av sorten inom landet. FrivUligstatsplombering utan erläggande av växtförädlingsavgift förekommer beträffandesorter av sockerbeta, lin, hampa och köksväxter. 2.3Lantbruksstyrelsens m. fl. Lantbruksstyrelsen,statens centrala frökontrollanstalt och statens växtsortnämnd har i skrivelsetill regeringen begärt sådan ändring i förordningen om obligatorisk statsplomberingav utsädesvara och om växtförädlingsavgift att det inte längre blir möjligtatt i samband med överlämnande av utsäde genom olika slags avtal kringgåförordningens bestämmelser. Myndigheterna har därvid åberopat att högstadomstolen i dom , DB 32, har uttalat att kontraktsodlinggenerellt inte innefattar köp enligt förordningen. Enligtmyndighetema har intresset för fullgott utsäde tUlsammans med den starkarationaliseringen av jordbruksdriften numera medfört att allt fler jordbrukareårligen täcker sitt utsädesbehov genom inköp av statsplomberat utsäde i stäUetför att själva skaffa utsäde av egen skörd med det omfattande arbete detinnebär. Utsädesföretagen saknar i regel resurser att på egen eller arrenderadmark uppföröka utsäde av den omfattning som behövs. Företagen anUtar därförkvalificerade odlare för föröknmg av utsäde. Det hävdvunna begreppet för dennaodlingsform är kontraktsodling. Genom sådan odling skapas ömsesidiga fördelar.Bl. a. kan partema planera verksamheten på . Ca 2/3 av allt utsäde utom potatis som försäljs från utsädesföretagen härrör från kontraktsodlingarsom statens centrala frökontrollanstalt (SCF) har godkänt vidfältbesiktningar. Vid normal avkastning beräknas det i kontraktsodlingreproducerade utsädet uppgå tiU minst ca 1,31,4 mUj. dt av totalt för statsplomberingproducerat ca 2,2 milj. dt, exkl. potatis. Värdet av kontraktsodlat utsäde kani prisnivå beräknas uppgå till lägst 300 milj. kr. SCF har generelltföreskrivit att "vid aU kontraktsodling skall utsädesföretag till odlarealltid leverera plomberat utsäde". Detta motiveras av att kontraktsodlingav utsäde har betraktats som köp. I fråga om potatis har SCF föreskrivit bl.a. följande: "Frånsett eget utsäde (odlat på samma gård året innan) skallallt utsäde som anmäls till kontroll vara statsplomberat. Kontraktsfirmor fårsåledes endast leverera statsplomberad vara. 1975/76:157 13 attmfordras från odlaren." Kontraktsodling har i praktiken fungerat på detsätt som angetts under hela den tid systemet med obligatorisk statsplomberingav utsädesvaror och växtförädlingsavgift har gällt. Överlämnande av utsäde frånföretag tiU kontraktsodlare har sålunda betraktats som köp. Högsta domstolensdom visar på brister i den nuvarande författningstexten. Företagen kan genomatt utforma avtalen så att överlämnandet inte betraktas som köp undandra sig statsplomberingoch erläggande av växtförädlingsavgift. Om författningsändring inte genomförs,kommer domen att medföra betydande negativa konsekvenser för utsädeskvaliteteni svenskt jordbmk och bortfaU av växtförädlingsavgifter. Deflesta remissinstanserna tiUstyrker eller lämnar myndigheternas förslag utanerinran, såvitt nu är i fråga. ifrågasätterdock, utan att närmare utveckla sm ståndpunkt, "den juridiskahållbarheten" av förslaget. föreslår att överlämnandeav utsäde från livsmedelsfabrikant till kontraktsodlare skall undantas frånplomberings- och avgiftsskyldighet under förutsättning dels att odlaren enligtavtalet inte äger förfoga över utsädet eller förökningsmaterial därav på annatsätt än genom odling för och leverans till fabrikanten, dels att föröknuigsmaterialetär avsett huvudsakligen för vidareförädling i fabrikantens verksamhet.Sveriges potatisodlares riksförbund kritiserar att även kontraktsodling avpotatis skall omfattas av de föreslagna bestämmelsema. Enligt förbundet har deföretag inom potatisbranschen som använder sig av kontraktsodlare själva detstörsta intresset av att tillhandahålla odlarna bästa möjUga utsäde. Reglernaom obligatorisk statsplombering av utsäde och om växtförädlingsavgift trädde ikraft . Då fick vi ett regelsystem på växtförädlingens områdesom i allt väsentligt fortfarande består. Reglema som till en början omfattadeendast stråsäd och trindsäd har efter hand utvidgats. Bestämmelsema innebär ikorthet att utsäde av vissa växtsläkten och växtarter (grönyteväxter samt alla jordbraksväxtermed undantag av sockerbeta, lin och hampa) utom för vissa faU mte får avlämnastill köpare som kan antas använda det tUl utsäde eUer föras ut ur landet annatän i förpackning som är tUlsluten och försedd med plomberingsbevis enligtbestämmelserna om statsplombering av utsädesvara. Vid sådan plombering skaUden som begär plomberingen erlägga växtförädlingsavgift med närmare angivnabelopp. Uppburna växtförädlingsavgifter tUlförs en särskUd fond (växtförädlmgsfonden),vilken förvaltas enligt grunder som regeringen fastställer. 1975/76:157 14 gesvilka myndigheter som får utföra statsplombering och vilka villkor som skallgälla för plomberingen. Bestämmelsemaom obligatorisk statsplombering och växtförädlings-avgift har till ändamål attdels skydda konsumentema mot utsäde av dålig kvalitet, dels utgöra ettekonomiskt stöd för växtförädlingen. Båda dessa syften fömtsätter att ävenannat överlänmande av utsäde än det som förekommer vid köp omfattas av bestämmelsemaom statsplombering och växtförädlingsavgift. Lantbruksstyrelsen m. fl.myndigheter har föreslagit att i princip allt överlämnande av utsäde skallomfattas av bestämmelsema. I likhet med flertalet remissinstanser ansluter jagmig till förslaget. Jag förordar således att tvånget att ha utsädesförpackning statsplomberadi fortsättningen knyts tiU själva överlämnandet. Någonremissinstans har ansett att överlämnande av utsäde från livsmedelsfabrikant tUls. k. kontraktsodlare under vissa förutsättningar bör undantas från denföreslagna utvidgningen av systemet med växtförädlingsavgifter. En annanremissinstans har gjort gällande att också kontraktsodling av potatis bör undantasfrån den föreslagna utvidgningen. Jag delar inte dessa remissinstansersuppfattning. En sådan ordning skulle öka riskerna för spridning av olika växtskadegörare.Vidare skulle konsumentskyddet försvagas. Fömtomde ändringar som föranleds av den utvidgning av lagstiftningens tiUämpningsområdesom jag nu har föreslagit förordar jag även vissa ändringar av huvudsakligenformell natur. Sålunda anser jag att en lag i detta ämne huvudsakligen börinnehålla bemyndiganden för regeringen eller myndighet som regeringen förordnaratt meddela föreskrifter om dels vUka slag av utsäden som skall omfattas av plombe-ringstvånget,dels vilka villkor som skall gälla för plombering, dels bestämmelser omväxtförädlingsavgiften. Växtförädlingsavgiften får anses ha karaktär av avgiftoch inte skatt. Regeringen bör därför kunna ges bemyndigande av attmeddela föreskrifter om denna avgift. Dessa bemyndigandebestämmelser börlämpligen tas in i en ny lag om statsplombering av utsäde och omväxtförädlingsavgift. Igällande förordning om statsplombering och växtförädlingsavgift finns enbestämmelse om växtförädlingsavgift för utsäde av sort som har registreratsenligt växtförädlarrättslagen. Växtförädlingsavgift för sådant utsäde skall tasut endast om sortinnehavaren avger förklaring på heder och samvete att han inteavser att uppbära ersättning för annans yrkesmässiga utnyttjande av sorteninom landet. I den föreslagna lagen har tagits upp en motsvarande bestämmelse.En bestämmelse bÖr också införas i den nya lagen av innehåll att regeringen eUermyndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om återbetalningav växtförädlingsavgift för utsäde av sort som har marknadsförts innanregistrering av sorten har skett. Ilagen bör också tas in, förutom vissa definitioner, grundläggande 1975/76:157 15 bestämmelsersom syftar tUl att säkerställa efterlevnaden av den föreslagna lagen. Dessasenare bestämmelser överensstämmer i allt väsentligt med motsvarandebestämmelser i gällande förordning. Den nya lagen bör träda i kraft den 1 juli1976. 3 Seminverksamhet för avel av vissa husdjur 1förordningen (1967: 397) om seminverksamhet för avel av nötkreatur, får ochsvin föreskrivs att vid verksamhet för befraktning på konstgjord väg (seminverksamhet)av nämnda djur får användas sperma endast från djur som uppfyller defordringar som lantbruksstyrelsen fastställer. 1 förordningen bemyndigasregeringen eller myndighet som regeringen förordnar att meddela närmarebestämmelser om verksamheten. Lantbruksstyrelsenhar i skrivelse tUl regeringen föreslagit att nu nämnda beslämmelser om seminverksamhetutvidgas tUl att avse även hästar. Lantbruksstyrelsen framhåller att det inomlandets hästavelsor-ganisationer finns ett stort intresse för att utnyttja seminförfarandetsom ett avelsinstrament. Seminverksamhet för avel av hästar skulle bl. a. göradet möjligt att bygga upp ett fungerande avkommeundersöknings-syslem. Inomflera hästraser är hingstamas betäckningsfrekvens hög, vilket medför en ökadrisk för överföring av infektioner mellan ston. Genom ett reglerat seminförfarandeskulle en sådan överföring praktiskt taget kunna elimineras. Efterremiss har yttranden över lantbruksstyrelsens förslag avgetts av rektorsämbetetvid , lärarkollegiet vid , Avelsföreningenför svenska ardennerhästen, hästen.Föreningen , . Svenskhusdjursskötsel, ekonomisk förening och . Samtligaremissinstanser tillstyrker lantbruksstyrelsens förslag. Även jag kan anslutamig tiU förslaget att bestämmelserna om seminverksamhet utvidgas till att avseäven avel av hästar. Bestämmelser av detta slag bör även i fortsätlningen kunnabeslutas av regeringen. Jag förordar därför att regeringen bemyndigas attmeddela föreskrifter om seminverksamhet för avel av nötkreatur, får, svin ochhästar. Regeringen bör kunna överlåta åt förvaltningsmyndighet, i första handlantbruksstyrelsen, att meddela sådana föreskrifter. 4 Upphävande av förordningen om utrotande av nötbromsen Förordningen(1930: 247) om utrotande av nötbromsen (ändrad : 332), som harbeslutats med , innehåller bestämmelser om rätt för regeringen attföreskriva att larver av nötbromsen (oxstynget, Hypoderma bovis) på nötkreaturskall utrotas genom djurägarens försorg inom visst område. 1975/76:157 16 Lantbmksstyrelsenhar i skrivelse tUl regeringen föreslagit att förordningen upphävs. Enligtlantbruksstyrelsen hade nötbromsen mycket stor utbredning i i början på1900-talet. Den bekämpades och torde ha utrotats ibörjan av . Utrotningskampanjen bedrevs med stöd av förordningen omutrotande av nötbromsen. Förordningen är av olika skäl svår att tUlämpa.Införsel av levande djur torde innebära den viktigaste och kanske enda riskenför att nötbromsen åter skall uppträda inom landet. För import av nötkreaturfordras alltid tillstånd. Lantbruksstyrelsen har för avsikt att som villkor förtillstånd till sådan import kräva kontroll på importörens bekostnad avförekomsten av nötbroms efter införseln. Om risk för spridningav nötbroms eventuellt skulle uppstå på annat sätt, kan lantbruksstyrelsen medstöd av epizootilagstiftningen vidta erforderliga åtgärder. Efterremiss har avgett yttrande över lantbruksstyrelsensförslag. Ilikhet med tillstyrker jag förslaget och förordar attförordningen om utrotande av nötbromsen skaU upphöra att gälla vid utgången avjuni månad 1976. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att antagainom upprättade förslag till 1. berberislag, 2. lag om statsplombering avutsäde och om växtförädlingsavgift, 3. lag med bemyndigande attmeddela föreskrifter om seminverksamhet för avel av vissa husdjur, 4. lag om upphävande avförordningen (1930: 247) om utrotande av nötbromsen. Regeringenansluter sig till föredragandens Överväganden och beslutar att genomproposition föreslå rUcsdagen att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram.