prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligtmönsterskyddslagen kan den som skapat ett mönster för en varas utseende ellerför ett ornament registrera detta mönster och därigenom fä mönsterrätt dvs.ensamrätt alt yrkesmässigt utnyttja mönstret enligt lagen. Registreringen gerskydd räknat för ansökan. Prop.1975/76:135 37 detkan förnyas för två femårsperioder. Oavsett om ett alster registrerats sommönster kan det bli föremål för upphovsrätt, om det är att betrakta som verk iURL:s mening. Inomkort kommer regeringen all utfärda direktiv för en översyn av denupphovsrätlsliga lagstiftningen. Den nya utredningen torde bl. a. komma attbehandla frågor, som berörs i nordiska upphovsrättskommilténs (Ju1970:62)delbelänkande(NU 1973:21)Upphovsrätt I Fotokopiering och bandinspelningsärskilt inom undervisningsverksamhet. Förslaget innebar dels en precisering avbestämmelsen om rätt att mångfaldiga för enskilt bruk, dels utkast till tre nyabestämmelser om kopiering inom undervisningsväsendet, kopiering inommyndigheter, företag m. fl, av visst upphovsrältsligl material resp. urtidningar och allmänna tidskrifter. De tvä första bestämmelserna bygger päavtalslicens medan regleringen i den sista förutsätter tvångslicens. Konstnärernasintresseorganisationer bevakar inte bara sina medlemmars ekonomiska och socialaangelägenheter, ulan också deras ideella intressen, l. ex. i samband medupphovsrätlsfrågor. Organisationernas möjligheter att verka genom fackligaslridsälgärder är dock begränsade dä arbetsmarknadens förutsättningar för avtalofta inte föreligger. bildades genom att fyra organisationer enades i enorganisation. Inom förbundet finns fyra sektioner, nämligenfackför-fattarsektionen , sektionen för barn- och ungdomslitteratur,över-sättarseklionen och sektionen för skönlitterära författare. Inomordområdet finns ocksä som bildades är 1941. IKRO, som bildades är 1937, är bildkonstnärerna, främst målare, skulptörer,grafiker och andra som ägnar sig äl "fri" bildkonst, organiserade.Andra organisationer inom bild- och formomrädet är och industriformgivare. samt , som är enbranschorganisation för yrkesfotografer. FöreningenSvenska tonsättare, som bildades är 1918, består av kompositörer av seriösmusik. I Föreningen är kompositörer och textförfattareav populärmusik organiserade. De båda föreningarnas verksamhet är nära knutnatill . , som bildades , är anslutet till LO. a. musiker av alla slag, vokalisler, dansare, scentekniskpersonal och vaktmästare. bildades är 1947. Delstår öppet för säng- och instrumentalsolister, dirigenter och andra yrkesmusiker,vilkas yrkesutövning anses ha högt konsinäriigt värde. bildades och är anslutet till TCO. ärfacklig organisation för yrkesverksamma artister, tekniker. 1975/76:135 38 pedagogeroch administrativ personal verksamma inom teater, dans, film, radio, televisionoch liknande områden. Inom förbundet finns särskilda fristående organisationermed egna stadgar, t. ex. , som tillkom . Tillscenomrädet hör ocksä , som bildades är 1939. Svenskaindustritjänstemannaförbundels klubb inom (vidSveriges Radio) organiserar all vid företaget verksam personal som tillhörförbundet. Någottopporgan för de olika intresseorganisationerna finns inte men de samarbetar iKlys. Enligt sina stadgar har Klys bl. a. att företräda medlemsorganisationernainför det allmänna i frågor som rör lagstiftning och kulturpolitik, verkaförallmän yttrandefrihet i samtliga konstnäriiga medier, verka för allmedlemmarna ges möjlighet utöva sina yrken och få skälig ersättning för sittarbete saml biträda medlemsorganisation i förhandlingar och vid konflikt. , vars medlemmar utgörs av konstnäriiga eller litterärayrkesutövare, som sektioner inom sådan organisation kan vinna medlemskap iKlys. Förde utövande och anställda konstnärerna, främst organiserade inom och , sluts vanliga kollektivavtal.För de skapande upphovsmännen är avtalssituationen annorlunda beroende på omderas verk säljs till enskilda nyttjare i speciella uppgörelser eller om desom grupp har en gemensam motpart. I det senare fallet är det vanligt medkollektiva avtal dvs. ramavtal, varigenom organisationens motpart förbindersig att för organisationsmedlemmarna iaktta vissa minimivilikor. Beträffande:motparter, som inle kan inordnas i kollektivavtal, har riktlinjer utfärdats avt)erörda fackorganisationer. FömtomaUmänna avialsrätlsliga regler gäller för konstnärsområdet enligl URL ävenspeciella regler för den händelse annat inte avtalats beträffande offentligtframförande, föriagsavtal och avtal om filmning. Full avtalsfrihet råder dockinte på upphovs- och fotorätlens områden. Lagstiftningen innehäller, somtidigare nämnts, flera inskränkningar i ensamrätten som helt eller delvisberövar upphovsmännen och fotograferna deras möjlighet att träffa avtal. Iblandkan inskränkningarna upphävas genom exempelvis förbud mot eftertryck ellerindividuellt veto mot avtalslicens, varigenom avtalsfriheten återställs. Dennamöjlighet finns inle vid tvångslicens. Idet följande redovisas endast de viktigaste kollektiva avtal och rekommendationersom gäller för olika konstnärsgrupper. a. följande avtal slutits. Företermedier föreligger ett löpande avtal med . Avtalet innehållerdels fasta tariffer för nyltjandel av redan utgivna verk, dels mi- 1975/76:135 39 nimitarifferför tidigare icke utgivna verk, föredrag och personlig medverkan. Avtaletinnehäller också likslällighetsavtal. Med TRU har inte något kollektivt avtalträffats. Endasl individuella avtal - under viss medverkan av förbundet -förekommer. Medförlagen föreligger olika avtal beroende pä verkets art. Avtalen träffas iregel med . För skönlitteratur finns sålundadet s. k. normalkonlraklet, enligt vilket royaity skall eriäggas med minst 162/pä bokens cirkapris samt ett garantihonorar om minst en tredjedel avroyaltyn pä första upplagan. rekommenderar sinamedlemmar alt använda normalkonlraklet. I praktiken har s. k.originalpocketböcker fallit utanför kontraklsomrädel. För bam- och ungdomslitteraturfinns avtal, enligt vilket överenskommet normalformulär skall användas. Dettagäller dock inte populärvetenskapliga ungdomsböcker, handböcker ochbilderböcker. Inga minimilariffer är avtalade. För litterära översättningarfinns normalformulär utan minimilariffer. Beträffande bidrag tillskolantologier, som ligger under tvångslicens enligl URL, gäller ett avtalenligl vilket föriäggarna skall betala för bidragen efter viss fast tariff, konstrueradsom ett indexregleral basbelopp. Förfackförfattarnas medverkan i olika föriagsprodukter har Författarförbundetutfärdat olika rekommendationer och riktlinjer nämligen beträffandefacklitteraturen, bidrag till periodiska publikationer och uppslagsverk, bidraglill icke-periodiska publikationer saml dokumentpublicering. Särskildaavtal har ocksä träffats med vissa föriag som inte tillhör Bokförläggareföreningen.Föriaget förbinder sig därigenom att iaktta vissa fasta normer ellerminimilaxor. Päpressidan föreligger ett avtal med frän är1949. Förhandlingar, som upptagit med föreningen, avbröts . AvSveriges dramatiker förbund har följande avtal slutits. har förbundet ett löpande avtal rörande scen-teater.Enligt avtalet får författaren dels ett grundarvode, dels en procentuell andelav biljetlintäklerna i fallande skala. Därutöver tillförsäkras författaren ettvisst garantiarvode per föreställning. För uppsökande teater utgår en fastsumma per föreställning, som avräknas pä en garantisumma, för vilkenäterbetalningsskyldighet inle föreligger. För översättningar utgär dels antingengrundarvode samt ett garantibelopp vid första förvärv av uruppfö-rande ellergaranliarvode för översättning som redan framförts, dels en procentuell andelav biljettintäkterna i fallande skala. MedSveriges Radio har förbundet haft ett avtal om minimihonorar för framförande iradio och television som löpt ut. Förhandlingar om nytt avtal pågår. Påfilmsidan har förbundet ett avtal med Föreningen ,vilket dels innehåller allmänna regler till filmkontrakt, dels ettkontraktsformulär. Prop.1975/76:135 40 KROhar intill haft avtal med MUS 65 om ulsläll-ningsersättningvid lån av verk, som tillhör upphovsmannen, till utställningar iRiksutställningars regi (se vidare 4.4.1). KRO har vidare avtal medKonstfrämjandet om grafikutgivning och med om villkor i samband med utställningar. KRO har även utfärdat enrekommendation angående arvodesnormer. FöreningenSveriges konsthantverkare och industri f o r m g i v a re har haft eitt avtalmed Riksutställningar som anslöt till KRO:s avtal om utställningsersättning.Föreningen har i övrigt inga kollektiva avtal men har utarbetat tre normalavtalför medlemmarna. Enligt anställningskontraktet överiåter formgivaren lillförelaget reproduktionsrät-len till de förebilder som han framställt iföretagets tjänst och godkänt för produktion. Reproduktionsriitten återgår tillformgivaren bl. a. om den inte utnyttjas . Ers.ättningen utgår medlön jämte royaity eller med royaity enbart varvid viss minimiroyaity per månadgaranteras. Normalkontrakt för frilansare vid överlåtelse av mönster ochmodeller, konstverk m. m. avser överiäielse av ensamrätt tillreproduktionsrätten. Ersättningen utgörs av fast honorar och royaity påfakturapriset för varje alster. Normalkontrakt vid beställningsarvoden användsmellan uppdragsgivare och upphovsman då avtalet avser visst verk som utförs pågrundval av skissförslag. Någon reproduktionsrätt överiäts ej päuppdragsgivaren. Ersättning utgår i form av fast arvode. ersättningsnormer indelas de fast anställda formgivarna i fyra ärslönegmpper.Normerna upptar ocksä olika royaltysatser för textil, metall och plast samtkeramik, glas och trä. FöreningenSvenska tecknare förhandlar f. n., tillsammans med KRO och , med om ersättning för visning avkonstverk och fotografi i television. Av föreningen utfärdade särskildaleveransvillkor avser förvärv av rätt att reproducera teckning. Arvode föroriginalteckning avser således endast likvid för reproduk-lionsrätt för vissttillfäUe medan äganderätten lill originalet övergår till köparen först eftersärskild överenskommelse. slöt tidigare sina avtal tillsammans medbildbyräorganisationen men de bådaorganisationerna träffar numera avtal var för sig med samma motpart. Påpressidan föreligger avtal mellan och med bl. a. bestämmelser rörande förhandsrätt,publiceringsrätt, fotografens namn, vidareförsäljning av bilder och beställdafotograferingsuppdrag. Olika priser gäller för dagstidningar och förveckotidningar. Föreningen har träffat en liknande överenskommelse medFackförbundspressens samorganisalion. 1 fråga om etermedier föreligger numeraendast avtal mellan och omanvändande av fotografisk bild i nyhetssammanhang. Prop.1975/76:135 41 har sagt upp sina avtal med såväl som TRU.Pä föriagssidan har båda organisationerna avtal med rörande bl. a. tariff för bilder som beställs ur arkiv. STIMtillvaratar uppföranderätligheter och mekaniska rättigheter dvs. rätt tillinspelning pä grammofonskiva, band, film o. d. för i första hand tonsättarna.För de utövande musiker, dansare m. fl. som är organiserade inom har förbundet slutit olika kollektivavtal. Förengagemangsgivare som inte är bundna av kollektivavtal har förbundet utarbetaten riksminimitariff De mekaniska rättigheterna för musiker tillvaratas avSvenska artisters och musikers intresseorganisation. Svenska teater förbundethar slutit ett riksavtal med avseende teateranställdavid de statsunderstödda teatrarna. Skådespelarnas mekaniska rättigheter tillvaratasav Svenska artisters och musikers intresseorganisation. Vidare har avtalslutits mellan och avseende såvälanställdas som fri-lansengagerades engagemang vid Radio.Tealerförbundels avtal med TRU innefattar även särskild ersättning för frianvändning av de engagerades prestationer (friköp) exempelvis förinlerntdevision. har är 1973 slutit ettavtal med angående överiåtdse pä Radioav upphovsrätten lill de upphovsrätlsliga verk som ulförts i tjänsten avanställda i företagel. Avtalet omfattar även fotografisk bild. Överiätelsengäller utnyttjande i företagets verksamhet, dock inle utnyttjande av programtill fonogram eller videogram för kommersiellt bruk. Huvudparten av denutgående ersättningen enligt avtalet fördelas av SIF-klubl)en vid SverigesRadio på berörda upphovsmän. År1973 har ett avtal träffats mellan staten och ett antal organisationer inom detupphovsrättsliga området angående skolornas grafiska och fotografiskamångfaldigande. Enligt avtalet upplåter organisationerna rätten till sådankopiering av medlemmarnas verk, medan staten förbinder sig dels att inteåberopa t)estämmelsen om fri kopiering för enskilt bruk, dels att ersättaupphovsrälisinnehavarna för den kopiering som sker. Ersättning utgär till enav upphovsrättsorganisationerna upprättad ideell förening, BONUS, som beslutarom medlens fördelning. Avtalet löper för en försöksperiod av tre är, fr. o. m.juli månad 1973. Avtalet har sagts upp av organisationerna per den 30 juni1976. Organisationerför uppbörd av ersättningar Någraorganisationer inom upphovsrätlsområdet har till huvudsaklig uppgifl attuppbära och fördela ersättningar som tillkommer upphovsmän enligt lag elleringångna avtal samt att företräda upphovsmännen i sädana sam- 1975/76:135 42 manhang.STIM och Svenska artisters och musikers intresseorganisation är sedan längeverksamma pä dessa områden, BONUS kom till i samband med skolkopieringsavtalet, ,som bildades är 1923, är en ekonomisk förening i vars styrelse statentillsätter ordförande och två ledamöter. skall för sina medlemmarsräkning inkassera och lill dem fördela alla de ersättningar som kan tillfallamedlemmarna på grund av offentliga utföranden av deras verk eller pä grund avinspelning av verken på grammofonskiva, band, film o. d. Vidare skall STIMkontrollera att ingen använder musik offentligen och i förvärvssyfte utan attha tillstånd därtill. Genom avtal med musikför-brukaren meddelar tillsländtill offentligt utförande. Avtalet innehäller skyldighet att till föreningenanmäla varje musikutförande och att eriägga fastställd ersättning. Genomanslutningsavtal överiåter medlemmen pä alla sina ekonomiska rättigheterlill offentligt utförande och mekaniskt mångfaldigande. träder dä itonsättarens eller författarens ställe och träffar avtal med dem som villanvända verket. Anslutningsavtal med kan varje upphovsman och föriäggareträffa som under löpande eller föregående är fått minst ett verk offentligtutfört eller mekaniskt mångfaldigat. STIMhar avtal med motsvarande utländska organisationer, varigenom pä resp.organisation överlåter rätten att i den organisationens land förvalta mol att i förvallar den utländska organisationens. Detersättningssystem som förekommer mellan och musikförbrukare av olika slagär baserat pä avtal, bl. a. kollektivavtal med förbrukarnas organisationer.Mdlan och baseras de årliga ersättningar Radioeriägger för radio- resp. TV-musik på en överenskommelse med fastställdasändningsramar. Avtalet gav ca 11,5 milj. kr. för av STIMkontrollerad musik i radio och television. Vidare finns kollektivavtal för bl.a. konserter, restauranger, dansbanor och biografer. Ersättningen utgär iregel med viss procent på biljetlintäkter e. d. Avtalom fast ersättning föreligger med bl. a. bibliotek och innehavare avförsäljningsställen. k. industrimusik finns ett normalavtal som reglerarden ersättning det enskilda förelaget skall betala per är och anställd för altfå lyssna på musik pä arbetsplatsen. Ersättningenför utförande i radio och television uppgår åriigen lill drygt hälften av dettotala ersällningsteloppei från musikförbrukarna, vilket utgjorde ca 22milj. Av STIM-ersällningarna beräknas ca 7 milj. kr. ha utbetalats tillsvenska upphovsmän är 1975. Ifräga om mekanisk reproduktion på grammofon, film och band har de nordiskaländerna centraliserat inkasseringen av avgifter i en inkasserings-ochfördelningscentral i , . Svenskaartisters och musikers intresseorganisation är en ekonomisk för- Prop, 1975/76:135 43 ening,som bildades är 1963. Organisationen inkasserar och fördelar ersättningar somtillkommer utövande konstnärer säsom dirigenter, solister samt orkester- ochkörmedlemmar, som medverkat vid inspelning av fonogram vilket används vidradio- eller televisionsuisändning. Ersättning tillfaller även framställarendvs. det producerande fonogrambolaget. Den utövande konstnärens rätt gentemotradio- eller televisionsföretaget görs gällande genom framställaren. Ett avialhar slutits mellan och svenska gruppen av The InternationalFederation of Producers of Phonograms and Videograms samt Svenska artisters ochmusikers intresseorganisation om beräkning av ersättningens storiek efter den30 . Avtalet löpte ut men har prolongerals. Ersättningen,som är index-reglerad, utgår med ca . i 1974/75 årspenningvärde. Ersättningen delas lika mellan de tvä organisationerna. Dettotala ersättningsbeloppet uppgick till ca 17 milj. kr. Influtnaersättningar fördelas med ledning av rapporter frän överuppspelningstiden för skyddade inspelningar. Olika kategorier av medverkandeerhåller olika belopp . BONUS,som bildades är 1973 i anslutning till avtalet om skolornas kopiering, hartill uppgift att inkassera och förvalta ersättningar för mångfaldigande avupphovsrältsligl skyddade verk och fotografier. Pä grundval av redovisningandra har SÖ fastställt ersättning för kopiering för vartdera avbudgetåren 1973/74, 1974/75 och 1975/76 till Arbetsförmedlingenpå kulturområdet kännetecknas av en stark splittring. Inom den offentligaarbelsförmedUngen finns särskilda artist- och musikerexpeditioner i vissastörre städer. Arbetsförmedling med samhällets stöd bedrivs också inom vissacentrumbildningar, där lön och omkostnader för arbetsförmedlare bekostas avarbetsmarknadsverket, Pä området finns också ett antal enskilda förmedlingar.Några av dessa är s. k. organisalionsför-medlingar, som lar ut avgifter försina självkostnader och arbetar med tillstånd av AMS. De tre störstaorganisationsförmedlingarna är Svenska musikerförbundets förmedling.Musiketablissemangens förmedling och . Förutomdessa förmedlingar finns ett stort antal enskilda s. k. produktionsbolag somdrivs i vinstsyfte. Eftersom arbetsförmedling i vinstsyfte inte är tillåtenenligt gällande lagstiftning blir dessas verksamhet olaglig i den mån deninnefattar arbetsförmedling. Pä det internationella området sköts huvuddelenav förmedlingsart)elet av tvä privata förmedlingar. År1972 framlade betänkandet (Ds In 1972:5) Arbetsförmedling inomkulturområdet. En översyn av detta belänkande redovisas i en pä kulturområdet (Ds A 1975:5). Prop.1975/76:135 44 Regeringenhar i huvudsak i enlighet med denna PM föreslagit (prop. 1975/76:84) enförstärkt organisation av samhällets arbetsförmedling inom kulturområdet. Inomden offentliga arbetsförmedlingen skall enligt förslaget inrättas särskildasektioner för kulturarbetare. Dessa sektioner bör få större resurser och ettvidare verksamhetsområde än de nuvarande artist- och musikerexpeditionerna. Denverksamhet som f n. bedrivs med arbetsförmedlare, anknutna till centrumbildningarbör fä fortsätta. Denna form av förmedling bör ocksä prövas med anknytning tillSvenska tealerförbundet. Beträffandeförmedling av kulturarbetare över gränserna förordas all ett alternativ skapaslill nuvarande enskilda förmedlingsorgan. 1 detta syfte föresläs att deninternationella kontaktverksamhet som förekommer inom olikakulturinstitutioner och organisationer läggs till grund för mer systematiskaförmedlingsinsatser. Rikskonserterföresläs fä ansvar för att ett samråd mellan berörda institutioner ochorganisationer kommer till stånd och för den fortsatta verksamheten. Devinstsyftande förmedlingsinslitutioner som f n. verkar på det internationellaområdet föresläs övergångsvis kunna fä fortsätta denna del av sin verksamhet. Ensärskild delegation med representanter för olika intressegrupper päkulturområdet föresläs bli inrättad inom AMS. Delegationen föresläs få ihuvudsak rådgivande funktion. Vidarbetslöshet kan stöd utgå via arbetslöshetsförsäkringen (SFS 1973:370) ellersom kontant arbetsmarknadsstöd (SFS 1973:371). För konstnärsgrupperna finnsarbetslöshetskassor för musiker och teateranställda. Övriga konstnärer kan iprincip (h kontant arbetsmarknadsstöd. Vissa problem med alt definieraarbetslöshet för denna grupp kan dock uppstå. 3.2.1Samhällets ansvar för konstnärernas sociala och ekonomiska situation samtformerna .för samhällets insatser Denekonomiska och sociala situationen för många av konstnärerna ärotillfredsställande. Detta gäller särskilt de fritt arbetande konstnärerna.Dessa bör i framliden fä möjlighet att under ekonomiskt tryggade former ägnasig åt konstnäriig verksamhet. En del av dessa problem kan och bör lösas påfacklig väg, andra fordrar direkta insatser från samhällets sida. Dessa bör inriktaspå att ge konstnärerna ersäUning för och därmed försörjning genom sinkonstnärliga verksamhet. Kulturrådethar diskuterat olika sätt all avgränsa de gmpper som bör omfattas av samhälletsansvar. Avgränsning skulle t. ex. kunna göras med hänsyn till om konstnärernahar fullföljt yrkesutbildning, om de yrkesmässigt utövar konstnäriigverksamhet eller om de är fackligt anslutna. 1975/76:135 45 någotav dessa sätt att avgränsa grupperna kan emellertid enligt rådets meningutgöra utgångspunkt för samhällets insatser. 1 stället för att utgå från ettantal konstnärer som samhället förbinder sig att ta ansvar för bör insatsernagöras med utgångspunkt i att de uppställda kulturpoliliska målen uppnås.Samhällsinsatsens storlek måste därför fortlöpande omprövas. Detär inte möjligt att tillämpa någon generell metod för att förbättrakonstnärernas sociala och ekonomiska situation. Åtgärderna måste vara selektiva,men ändå ge uttryck för en helhetssyn på konstnärernas villkor. Grundläggandeför samhällets insatser bör vara en strävan att jämställa konstnärer med övrigayrkesarbetande. Deras inkomster skall således i huvudsak utgöras av ersättningför utfört arbete. Detav KRO väckta förslaget om inkomstgaranti avvisas, bl. a. med hänsyn till attdet även finns andra yrkesgrupper vilkas arbets- och försörjningsvillkor ärlika osäkra som konstnärernas. Den bästa metoden att förbättra konstnärernasutkomstmöjligheter är i stället att vidga deras arbetsområden och ökasamhällets möjligheter att anlita dem. Sådana åtgärder bör kombineras medhögre ersättning och fler ersättningsformer för utnyttjande av konstnärernasverk. De existerande formerna för ersättning fungerar tillfredsställande, menområdet för vilket ersättning utgår kan behöva vidgas. Dedirekta stödformerna, t. ex, stipendier, bör användas enbart dä ersättningarinte kan ge skälig ekonomisk trygghet ål konstnärerna. Behovet av stipendierkommer alt finnas kvar för olika punktinsatser. Som komplettering till övrigainsatser föreslär därför att statliga stipendier ävenfortsättningsvis bör utgå. Statenskonstnärsbelöningar har främst till uppgift att ge trygghet pä ålderdomen.Denna trygghet bör dock beredas konstnärer pä annat sätt, varför dessakonstnärsbelöningar i framliden bör avvecklas. För de konstnärer som redaninnehar belöningar bör dock vissa förbättringar göras. Medhänsyn till den nordiska upphovsrättskommilténs arbete med revision av dennordiska lagstiftningen pä området begränsar sig till alt endastframföra vissa synpunkter på den upphovsrättsliga lagstiftningen. Rådet konstaterar att deupphovsrätlsliga frågorna är av slor betydelse för konstnärernas ekonomiskasituation men att lagstiftningen får egentlig ekonomisk betydelse endast förkonstnärer, vilkas verk mångfaldigas eller framförs offentligt, dvs. förförfattare och tonsättare. För skapare av unika verk säsom bildkonstnärer harlagen ringa värde ur ekonomisk synpunkt, om verken inte reproduceras ellervisas i television. Med hänsyn till upp-hovsrättsfrågornas kulturpolitiskabetydelse anser rådet att bör vara remissinstans i sädanafrågor. Prop.1975/76:135 46