prop · FY037 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition om förvärv av aktier i ; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att bemyndigar regeringen att godkänna avtalom statens förvärv av av aktierna i . För förvärvetav aktierna föreslås ett anslag av 225 milj. kr. jämte kostnader för ränta. 1 saml Nr 7 Närvarande:Statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , , ,, , , . Propositionom förvärv av aktier i . Sedanlång tid tillbaka har bryggeriindustrin varit föremål för statliga regleringarav olika slag. Bakgrunden härtill är det intresse från alkohol-politisksynpunkt som statsmakterna fäster vid ölhanteringens olika led. Reglerna avserfrämst tillverkning, beskattning, försäljning och servering av öl. Dealkoholpolitiska reformer som beslutas är av avgörande betydelse för de företagsom tillverkar och försäljer maltdrycker. Huvudpartenav den nuvarande alkohollagstiftningen bygger alkoholpolitiskareform, som trädde i kraft . Som ett led i en allmänliberalisering av alkoholpolitiken avskaffades därvid motbokssystemet. Förmaltdryckernas del innebar reformen betydande lättnader. a. slopades detdittills gällande starkölsförbudet och friare regler infördes beträffandeförsäljning och servering av maltdrycker. Är 1961 tillkom :nya bestämmelser sominnebar en ytterligare liberalisering och förenkling av bestämmelserna på ölområdet,främst i fråga om detaljhandeln. Avgörandeför maltdryckskonsumtionens utveckling och därmed även förden svenska bryggerinäringen har varit statsmakternas beslut attinföra det s. k. mellanölet (öl av typ B). Syftet med att införa mellanölet varbl. a. att genom en ytterligare differentiering på maltdrycksområdet främjaövergången från spritdrycker till svagare drycker. 1975: 7 3 Maltdryckerindelas efter alkoholhalt i tre huvudtyper nämligen lättöl (alkholhalt ejöverstigande 1,8 viktprocent), öl (alkoholhalt över 1,8 men inte över 3,6viktprocent) och starköl (alkoholhalt över 3,6 viktprocent). Öl indelas i typ A(pilsner) och typ B (mellanöl). Till typ A hänförs öl med alkoholhalt inte över2,8 viktprocent, medan till typ B räknas öl med alkoholhalt över 2,8 och upptill 3,6 viktprocent. Maltdryckerbeskattas särskilt enligt förordningen (1960: 253) om tillverkning ochbeskattning av malt- och läskedrycker. Skatten utgår med visst belopp per literoch är för maltdryckerna progressiv i förhållande till alkoholstyrkan. F. n.utgör skatten per liter för lagrat lättöl, för öl av typ A, I: 50kr. för öl av typ B och 2: , för starköl. För läskedrycker utgör skatten33 öre per liter. Förtillverkning av öl och starköl för försäljning krävs tillstånd av riksskatteverket.Verket är även i övrigt central myndighet i fråga om tillverkning ochförsäljning av alkholhaltiga drycker samt för alkoholfrågor. Försäljningav andra maltdrycker än lättöl och starköl regleras i öl-försäljningsförordningen(1961: 159). Detaljhandel sker som försäljning och servering. Fördetaljförsäljning fordras tillstånd av polismyndighet. Tillstånd meddelas somregel matvaruhandlare och bryggeri. Tillstånd till servering meddelas avlänsstyrelsen eller i vissa speciella fall av polismyndigheten. Partihandel fårutövas av den som har tillstånd till utminutering och av den som yrkesmässigtbedriver partihandel med matvaror samt av den som yrkesmässigt importerar öl. Enligtbeslut av riksdag får detaljförsäljning och servering inte ske tillperson som kan antagas vara under . gällde åldersgränsen ifråga om servering. Enligtöverenskommelse som har träffats på initiativ av dåvarande kontrollstyrelseniakttar bryggeribranschen viss frivillig begränsning i fråga omreklamen för öl. Huvudsyftet är att förhindra ölreklam som riktar sig till barnoch ungdom. Reklam som knyter an till romantiska situationer eller till sex appealskall dessutom undvikas. Man får inte åberopa ungdomsidoler, idrottsmän ochnöjesartister. Vidare skall reklam för öl inte ske i ungdomspublikationcr, vidsportevenemang eller på arbetsplatser. Frågor om överträdelse av reklamreglernabehandlas av . Genom beslut av riksdag har itryckfrihetsförordningen tagits in bestämmelser som ger möjlighet att förordnaom förbud mot reklam för bl. a. alkoholhaltiga drycker. Äveni fråga om val av förpackningar påverkas bryggerinäringen av statsmakternasbeslut. Sålunda utgår en avgift om på flertaletdryckesförpackningar, bl. a. på flaskor och burkar för öl. Ioktober 1965 tillsattes den alkoholpolitiska utredningen med upp- 1975: 7 4 giftatt göra en allmän översyn av nykterhetspolitiken. avlämnadeutredningen delbetänkandet (SOU 1971:66) Mellanölsfrågan. a. till den ovannämnda av statsmakterna beslutade 18-årsgränsen i fråga cmsåväl detaljförsäljning som servering av öl. Idecember 1974 avlämnade alkoholpolitiska utredningen sitt slutbetänkande (SOU1974: 9093) Alkoholpolitik som är föremål för en omfattanderemissbehandling. ISverige uppgår konsumtionen av lagrade maltdrycker till perinvånare och år. Även om konsumtionen har stigit , är detta intemationelltsett en låg siffra. Konsumtionen av maltdrycker ökade från 267 milj. liter 1964till 445 milj. liter 1973, en ökning . harkonsumtionsmönstret påtagligt ändrats. Ar 1964 var pilsnern den dominerandemaltdrycken med en marknadsandel på , medan starköl och lättöl hade småmarknadsandelar. introducerades mellanölet och detta öl har successivtersatt pilsnern som den dominerande maltdrycken. Ar 1973 var sålunda mellanöletsmarknadsandel , medan pilsnerns andel hade fallit till . Även starköletsandel har fallit något och utgjorde . Lättölet har däremotfördubblat sin marknadsandel från år , vilket bl. a.beror på en kvalitetsmässig förbättring av produkten. Konsumtionsförändringarnafrån har inte skett jämnt. Starkölet nådde en volymmässigtopp . Därefter har konsumtionen minskat med 5 a per år.Konsumtionen av mellanöl ökade snabbt . Under de därpåföljande åren har emellertid konsumtionen minskat något. Pilsnerkqnsumtionenhar med vissa variationer minskat med 10 ä i volym sedan år 1964.Konsumtionen av lättöl minskade t. o. m. . Därefter harkonsumtionen ökat snabbt. Trots de mycket starka förskjutningar som har inträffati de olika maltdryckernas marknadsandelar, har den totala konsumtionen av maltdryckeruppvisat en förhållandevis jämn och måttlig ökningstakt . Läskedryckskonsumtionensutveckling har med vissa undantag varit ganska jämn. Volymökningen från år 1964till har varit och läskedryckskonsumtionen uppgick till308 milj. liter. Är1973 uppgick det samlade värdet av malt- och läskedryckskonsumtionen tillungefär . Den totala volymen drycker har ökat till 754 milj. liter . Sistnämnda år fördelade sigkonsumtionen på olika produkter på följande 1975: 7 5 sätt:starköl , mellanöl , pilsner , lättöl och läske-drycker41 %. Utrikeshandelnmed malt- och läskedrycker är av liten omfattning. Av den svenska konsumtionenav maltdrycker på 445 milj. liter tillgodosågs endast 26 milj. liter,eller med importerade varor. Importen avser huvudsakligen mellanöl.Konsumtionen av läskedrycker tillgodoses endast till någon procent medimporterade varor. Exporten av maltdrycker är mycket begränsad och motsvararmindre än en procent av den inhemska konsumtionen. En sammanställning över konsumtion,import och export av malt- och läskedrycker bör fogas till regeringsprotokolletsom bilaga 1. Densvenska konsumtionen av malt- och läskedrycker tillgodoses således lill heltdominerande del genom inhemsk produktion. Den beskrivning avkonsumtionsutvecklingen som har lämnats i det föregående kan därmed i huvudsaksägas gälla även produktionsutvecklingen. I det följande lämnas enredogörelse för företagsstrukturens utveckling inom bryggerinäringen. Under1900-talets första hälft tillämpades en marknadsuppdelning mellanbryggeriföretagen. Denna uppdelning och de relativt höga transportkostnadernaför industrins produkter gjorde att bryggeriföretagen länge var i huvudsaklokalt verksamma. Företagsstrukturen var då tämligen statisk. Bryggeriernasstorlek var beroende av distribu-tionsomlandets storlek och befolkningstäthet.Storstadsbryggerierna i , och var därför störst ochdärnäst följde bryggerierna i tätbefolkade regioner i och Skåne.Ett stort antal småbryggerier var lokaliserade till de mer glesbefolkade regionerna. Ioch med tillkomsten av lag om motverkande av konkurrensbegränsningupphävde bryggerierna tidigare ingångna avtal angående marknadsuppdelning,försäljningskvoter och gemensam prissättning. Härefter har en snabbstrukturomvandling skett av malt- och läskedrycksproduktionen. Denna omvandlinghar drivits fram av den omständigheten att det är förenat med väsentligastordriftsfördelar att framställa stora kvantiteter av framför allt maltdryckervid samma anläggning. Sänkta transportkostnader har även bidragit härtill. har undersökt den svenska malt- ochläskedrycksindustrin. Enligt denna undersökning fanns det ännu 142tillverkningsenheter för malt- och läskedrycker. Därav ingick 67 fabriker i 14koncerner. var antalet tillverkningsenheter 116, varav 56stycken ingick i 11 koncerner. Ar 1962 hade antalet tillverkningsställensjunkit till 93, varav 47 ingick i 8 koncerner. Är 1967 fanns det 75tillverkningsställen, varav 42 ingick i 5 koncerner. Denmest genomgripande förändringen av företagsstrukturen inom It 1975.1 saml. 1975: 7 6 dominerade de två stora koncernernaAB Bryggerier och AB Pripp & Lyckholm marknaden. Är 1963 gick desamman och det första rikstäckande bryggeriföretaget uppstod. Den nyakoncernen fick en marknadsandel på drygt hälften av landets malt- ochläskedryckskonsumtion. Fusionen innebar att ett rnarknadsledandebryggeriföretag bildades. Det nya företaget, som med sina olika varumärkendominerar marknaden, har emellertid inte i större omfattning påverkat de friståendeföretagens situation. Detta återspeglas i att företagets marknadsandel varit ihuvudsak sedan koncernen bildades. Däremot har rationaliseringen inomdenna företagsbildning varit genomgripande. Antalettillverkningsställen för malt- och läskedrycker utgör nu omkring 60, varavknappt 30 stycken ingår i 4 koncerner. Den minskning av antalet företag ibranschen som skett torde kunna ses som en fortsättning på denutveckling som inleddes och således i huvudsak bero på de tekniska ochekonomiska förutsättningarna för bryggerinäringen. Marknadssituationenär den att AB Bryggerier svarar för av försäljningenav malt- och läskedrycker i landet. De två näst största företagen är AB WårbyBryggerier och Falken. Övriga företag är små och flertalet harmarknadsandelar på . Enligtstatistiska centralbyråns industristatistik uppgick antalet sysselsatta inommalt- och läskedrycksindustrin till ungefär 6 000. till år1972 ökade produktionsvolymen med . minskade antaletanställda i bryggerinäringen . Med hänsyn till att arbetstidenförkortats har det totala antalet utförda arbetstimmar minskatännu snabbare. Den gynnsamma utveckling av produktionsvolymen per arbetad timmasom härigenom uppkommit kan återföras på den strukturrationalisering som harskett i branschen och på den modernisering av anläggningarna som ägt rum. ABPripps Bryggerier erhöll sin nuvarande uppbyggnad i samband med att Pripp-BryggeriernaAB ombildades till förvaltningsbolag med firmanamnet PRIBO (Prippbolagen)AB. överfördes hela den i Pripp-Bryggerierna .AB ingående malt- ochläskedrycksrörelsen till det helägda dotterbolaget ändrades firmanamnet för sistnämnda bolag till AB Bryggerier. och vissa vattenfabriker ägs dock direkt av PRIBO (Prippbolagen) AB. I fortsättningen används beteckningarna Prop.1975: 7 7 PRIBO för förvaltningsbolaget resp. för malt- ochläskedrycksföretaget. Malt- och läskedrycksrörelsen ingick således fram till år1972 i . Detta bolag, vars ursprung går tillbaka till år1828, har framvuxit genom sammanslagningar av ett stort antalbryggeriföretag i landet. Det mest betydelsefulla samgåendet ägde rum år 1963då AB Pripp & Lyckholm och AB Stockliolms Bryggerier förenades. Med dennafusion inleddes en omfattande strukturomvandling och en genomgripandemodernisering av företagets anläggningar såväl i produktions- som idistributionsledet. 1963 bildade företagsenheten ingick 40driftsställen för dryc-kestillverkning, spridda över södra och mellerstaSverige. Därtill kom två mälterier, ett i och ett i . Till gmndför strukturomvandlingen lades en plan som tog sikte på att koncentrera dryckestillverk-ningentill ett fåtal moderna, väl lokaliserade bryggerier. Genomförandet av dennaplan befinner sig nu i slutskedet. Ett helt nytt bryggeri färdigställdes år1970 i . Ett annat storbryggeri uppförs f.n. i . iMalmö har undergått en grundlig modernisering. Även några mindre bryggeriersom är tänkta att vara kvar har förnyats. Efter hand har gamla, otidsenliga driftsställen lagts nedoch antalet kvarvarande enheter utgör 14, inräknat de tre som förvärvatsunder senare år. Bryggeriernas lokalisering och antalet i tillverkning sysselsattaframgår av följande sammanställning. Beslut har fattats om nedläggning avbryggerierna i och . I drivs f. n. verksamhet vidflera tillverkningsställen. I samband med att det nya blir färdigt ibörjan av , kommer de övriga bryggerierna i att tas ur drift. kommer den helt övervägande delen avföretagets dryc-kestillverkning att vara koncentrerad till de trestorbryggerierna i , och . Avsikten är att därjämtebedriva produktion vid bryggerierna i , , , ,och 1975: 7 8 Sundsvall.En fömtsättning härför är dock att nuvarande försäljningsvolym kanupprätthållas. Leveranserna av företagetsprodukter till detaljhandel, restauranger och andra kundgrupper skerhuvudsakligen genom en egen distributionsapparat. Även denna har undergått enomfattande strukturrationalisering. Sålunda har antaletlagerdepåer och andra lagerställen minskat från drygt 200 till ett 70-tal. Enfortsatt nedskärning till 50 å 60 enheter planeras. Denna omvandling har krävtuppförande av nya, moderna depåer. Av den totala lagerkapaciteten, som omfattar120 000 m, har sålunda en dominerande del tillkommit under det senastedecenniet genom ny- och tillbyggnader. Flera av depåerna har anknytning tilljärnväg. Depånätet är i princip färdigbyggt och endast vissa kompletterandeinvesteringar kommer att aktualiseras. Företagets huvudkontor ärbeläget i . Verksamheten i övrigt är uppdelad på sex geografiskaregioner. Databehandling och redovisning är koncentrerad till huvudkontoretoch de sex regionkontoren. Även denna verksamhet är modernt utformad. Antaletanställda i tillverkning, distribution och admhiistration uppgår f. n. tilldrygt 3 500. Prippsförsäljningsvolym /73 uppgick till drygt 430 milj. litermalt- och läskedrycker. Härav utgjordes drygt 250 milj. liter av maltdrycker.Volymutvecklingen kännetecknades av en klaruppgång, främst till följd av introduktionen av mellanölet. under1970-talet har däremot volymutvecklingen stagnerat. Försäljningen har undersenare år alltmer förskjutits mot lagrat lättöl som f. n. svarar för avföretagets maltdrycksproduktion. Starköl och jpilsner har visat envolymmässig nedgång. Försäljningen av mellanöl, som är den dominerande öltypen,har stagnerat . totala maltdrycksförsäljning har ökatfrån knappt 180 milj. liter /64 till drygt 250 milj. liter1972/73. Läskedrycksförsäljningen har ökat från till knappt 170 milj. liter. Härtill kommer ca 10 milj. liter andradrycker. En sammanställning över företagets försäljning bör fogas tillregeringsprotokollet som bilaga 2. Avde sålda dryckerna produceras tre utanför företaget, nämligen och Porlasamt AARHUS öl. och tillverkas på licens vid företagetsanläggningar. har enmarknadsandel på för maltdrycker och i fråga om kolsyradeläskedrycker. Marknadsandelen för juicer och andra inte kolsyrade drycker ärbetydligt lägre. I fråga om malt- och läskedrycker torde företaget varamarknadsledare vad gäller såväl priser som produktutformning. har haftsom målsättning att behålla sin andel på av den totala malt- ochläskedrycksmarknaden. Föratt rationalisera företagets tillverknings- och distributionsanläggningar m. m.har investerat omkring 850 milj. kr. Detstörsta investeringsobjektet har varit i som kostat ca 285milj. Det nya i har kostnadsberäknats till drygt 200milj. Företagets investeringar var som störst verksamhetsåren 1968/69 och1969/70, dvs. de år då huvuddelen av Stockholmsanläggningen byggdes.Investeringsnivån låg dessa år något över 100 milj. kr. Därefter sjönkinvesteringsaktiviteten för att återigen stiga i samband med attarbetena på Göteborgsanläggningen inleddes. /73 uppgickinvesteringarna till ca 75 milj. kr. I och med att den nya anläggningen iGöteborg färdigställs beräknas företagets investeringar sjunka avsevärt. Företagetsproduktion kommer då i allt väsentligt att vara koncentrerad till högmodernatillverknings- och distributionsanläggningar. Såvitt nu kan bedömas kommerunder återstående delen av investeringarna att tUl största delenutgöras av ersättningsinvesteringar. Moderniseringenav tillverkning m. m. har således krävt stora kapitalinsatser, men harbidragit till att volymen producerade drycker har utvecklatsgynnsamt. Den på detta sätt definierade produktiviteten har stigit med igenomsnitt . Somnämnts tidigare fick PRIBO-koncemen sin nuvarande uppbyggnad och1972/73 var därför AB Bryggeriers första verksamhetsår. I följandesammanställning redovisas en beräkning av omsättning och resultat under senareår för den verksamhet som 1972/73 drevs i , dess helägda dotterbolag samti (milj. förvärvades av PRIBO och i de redovisade siffrorna för1972/73 ingår med ett rörelseresultat efter avskrivningar med 1,1milj kr. och med en obetydlig redovisad nettovinst. Aktiemajoriteten i förvärvades under /74 och detta företagsresultat m. m. ingår inte i sammanställningen. redovisaremellertid en obetydlig nettovinst för /73, medan dess helägdadotterbolag redovisar ett resultat efter kalkylmässigaav- 1975: 7 10 skrivningarpå 2,6 milj. kr. och en redovisad nettovinst på 2,0 milj. kr.Brandförsäkringsvärdena för F'ripps fastigheter, maskiner, inventarier ochbilar uppgick /73 till 960 milj. kr. Den totala omslutningen ibalansräkningen per var 620 milj. kr. Härav utgjordeomsättningstillgångarna 147 milj. kr. efter avdrag med 38 milj. kr. förlagerreserv och anläggningstillgångarna utgjorde 467 milj. kr. De långfristigaskulderna belöpte sig på 356 milj. kr. och de kortfristiga till 145 milj. kr. Iinvesteringsfond fanns ungefär 90 milj. kr. AB Bryggeriersresultaträkning för /73, företagets balansräkning per den30 samt sammanställning med vissa statistiska uppgifter förföretaget bör fogas till regeringsprotokollet som bilaga 3. Mellanstaten och PRIBO träffades ett avtal innebärande attstaten förvärvar majoriteten av aktierna i . Avtaletförutsätter lör att bli giltigt föriitom godkännande av bolagstämma i PRIBO- att regeringen godkänner det. I avtalet redovisasinledningsvis bakgrunden och vissa förutsättningar för överenskommelsen. a. följande. PRIBOäger samtliga aktier i . äger nu av aktierna i som är moderbolag till det helägda dotterbolagetSundsvallsbryggerier AB. PRIBO äger vidare samtliga aktier i . är licenstagare avseende tillverkning och försäljning av Coca-Colaoch . har avtal angående tillverkning och försäljning pålicens av i . är återförsäljare av mineralvattnen Ramlösaoch samt läskedrycken som tillverkas av det . Detta företag behålls av PRIBO. skall PRIBO låta. ombesörja en höjning av aktiekapitalet i frånnuvarande 5 milj. kr. till 70 milj. kr. genom fondemission med utnyttjande avdisponibla vinstmedel och uppskrivning av vissa fastigheter. PRIBO skall tillstaten överiåta 840 000 aktier i motsvarande av det förhöjdaaktiekapitalet. Överlåtelsepriset för aktierna i utgör 225 milj. kr.samt ränta på detta belopp räknat från till den dagbetalning eriäggs. Betalning för aktierna eriäggs och tillträde sker utandröjsmål efter det att avtalet blivit definitivt och kapitalökningen blivitvederbörligen registrerad. Med de överlåtna aktiema skall följa rätt till denutdelning som kan komma att utgå för det verksamhetsår som började den 1oktober 1974 och för följande verksamhetsår. 1975: 7 11 Det överenskomna priset på de aktier som förvärvats avstaten motsvarar ett värde på hela aktiestocken i av 375 milj. kr.Priset har framkommit som resultat av en förhandling, baserad på av parternavar för sig gjorda uppskattningar av företagets substansvärde och avkastningsvärde.PRIBO har vid förhandlingarna lagt huvudvikten vid bolagets substansvärde,medan statens förhandlare fäst huvudvikten vid resultatet. Som tidigare nämnts ombildades Pripp-BryggeriernaAB till ett förvaltningsbolag med namnet medan malt- och läskedrycksrörelsenöverfördes på . Det tidigare koncernföretaget hadeunder en följd av år tagit upp lån för malt- och läskedrycksrörelsen. 1 sambandmed att denna överfördes till AB Bryggerier, överfördes även lånhänförliga till malt- och läskedrycksrörelsen till detta bolag. På begäran avlångivarna tecknade emellertid moderbolaget borgen för de lån som fördesöver till . Enligt avtalet skall staten eller den staten anvisar fr.o. m.den dag aktiema i övergår i statens ägo från PRIBO överta samtligaborgensåtaganden och liknande förbindelser som PRIBO iklätt sig för Prippseller eller dess dotterbolag m. m. De borgensåtaganden och liknandeförbindelser som är aktuella uppgår till 183,8 milj. kr. och har förtecknats ien bilaga som fogats till avtalet. Av borgensåtagandena avser ca 40 milj. kr.borgen för obligationslån där säkerheten är fastighets-ochföretagsinteckningar. Drygt 110 milj. kr. avser borgen för Prippspensionsförpliktelser medan drygt 20 milj. kr. avser återlån av erlagda ATP-avgifter. I avtalet föreskrivs att PRIBO t. o. m. den 30 september1975 skall förse med de likvida medel som kan erfordras bl. a. för attfullfölja pågående eller redan beslutade investeringar. skall till PRIBOöverföra de överskott i likvida medel som kan finnas hosPripps. På fordringsbelopp skall beräknas ränta efter en årlig räntefot somligger över vid envar tid gällande diskonto. Den skuldPripps kommer att ha till PRIBO skall återbetalas senastden . Avtalet innehåller bl. a. bestämmelser om inlösen och hembudsskyldighet.Staten utfäster sig att så länge PRIBO är delägare i inte överlåtaeller pantsätta eller på annat sätt avhända sig oinskränkt ägande-ochförfoganderätt till aktierna i . Överlåtelse får dock ske på bolag ellerannan juridisk person som ägs av staten. PRIBO i sin tur utfäster sig att inteöverlåta de aktier som PRIBO behåller tili annan än staten. PRIBO får inteheller inskränka sin förfoganderätt till aktierna. Staten äger efter minst sexmånaders uppsägning inlösa av PRIBO behållna aktier. På begäran av PRIBO skallstaten tidigast inlösa av PRIBO ägda aktier i . Omstaten i egenskap av majoritetsägare i beslutar genomföra något somkonstateras vara oför- 1975: 7 12 enligtmed avtalet äger PRIBO även tidigare påkalla inlösen av PRIBO:s aktier iPripps. I avtalet har angetts de principer som skall ligga till grund förvärdering av aktier vid inlösen. Dessa-innebär att parterna med ledning avsubstans- och avkastningsvärden, baserade på balans- och resultaträkningar förde tre senaste verksamhetsåren före den dag inlösen begärts, skall söka enas ompriset. Kan överenskommelse ej träffas om priset skall detta bestämmas avskiljemän. Om inlösen begärs före skall dock priset beräknasutifrån ett värde på hela aktiestocken om 375 milj. kr. Beträffandestyrelse och revisorer stadgas att så länge PRIBO äger aktier i skallstyrelsen bestå av förutom verkställande direktör och personer utsedda ienlighet med lagen (1972: 829) om styrelserepresentation för de anställda iaktiebolag och ekonomiska föreningar sex personer med tre suppleanter. Avdessa skall staten nominera fyra styrelseledamöter och två suppleanter samt PRIBOtvå styrelseledamöter och en suppleant att väljas av bolagsstämman i . Ordförandeni skall väljas bland av staten nominerade styrelseledamöter ochvice ordförande bland av PRIBO nominerade styrelseledamöter. Antalet revisoreri skall vara tre med tre supp leanter. Minst två av revisorerna ochderas suppleanter skall vara auktoriserade.