prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Folkpensionens gmndbelopp höjdes från 90 lill av basbeloppet för ensam pensionär och från 140 tUl av basbeloppet förpensionärspar fr. o. m. . Folkpensionsförmåner förhandikappade i form av handikappersättningoch vårdbidrag förbättrades . Som en del av 1975 årsskatteomläggning ingick att hushållens sjukförsäkringsavgift slopades.Reformerna på pensions- och skatteområdena finansierades genom höjningar avarbetsgivarnas socialförsäkringsavgiftertill folkpensionering och sjukförsäkring. Folkpensionsavgiflen höjdes1975 tiU och sjukförsäkringsavgiften tUl . Även ATP-avgiften höjdes från 10,5 tUl10,. En lagsladgadsänkning av den allmänna pensionsåldem tUl genomförs den 1 juli 1976.Samtidigt förbättras pensionsförmånerna for folkpensionärer som saknar ATP ellerhar låga ATP-belopp genom att den årligahöjningen av pensionstUlskotten ändras från av basbeloppet.De förtidspensionärer som saknar ATP eller har låga ATP-belopp får dämtöver enkraftig pensionshöjning genom att pensionstillskotten fr. o. m. den 1 juli1976 kommer alt utgå med fördubblade belopp lUl förtidspensionärer. Fr. o. m.den 1 januari 1976 höjs ersättningen frånsjukförsäkringen till ;?jukvårdshuvudmännen för bl. a. öppen och sluten vård.1976 års skalleomläggning samt de ovan redovisade reformerna påpensions- och sjukförsäkringsområdet inkl. kompensation för ökad sjukfrånvarofinansieras tUl betydande del genom höjda arbetsgivaravgifter. Folkpensionsavgiflen höjs till och sjukförsäkringsavgiftenmed lill /1976. Vidare slopas den nuvarande begränsningen av avgiftsunderlaget till 7,5 gångerbasbeloppet för dessa socialförsäkringsavgifter. ATP-avgiften höjs även 1976med tiU . Finansieringen av de olikasjiikförsäkringsförmånerna har ändrats i Bil.1 Preliminär nationalbudget 141 Tabell8:3 Socialförsäkringssektorns (exkl. Allmänna pensionsfonden) inkomster ochutgifter 19741976 Bidrag från staten och Förskott från statsbudgeten avseende sjuk- -16,0 Ränteinkomster m. m. -3,0 Anm.Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp. halva procent. Källor: , konjunkturinstitutetoch . betydande utsträckning underperioden 19731976. De gmnder för finansieringenav sjukförsäkringen som gäUde 1973 var relativt invecklade med olika regler för skUda delar av försäkringen.I samband med att sjukförsäkringsförmånerna blev skattepliktiga 1974höjdes statsbidraget till sjukförsäkringen väsentUgt och täckte delta år 1/3 avden obligatoriska sjukförsäkringens samtUgakostnader. Arbetsgivarnas avgifter svarade för och deförsäkrade själva för återstående del av sjukförsäkringenskostnader. 1975 reducerades slatsbidragsandelen till och arbetsgivarna täckte resterande avsjukförsäkringens kosinader. 1976 minskas statsbidragsandelen till och arbetsgivarnas andelhöjs till . Utvecklingen i socialförsäkringssektorn (exkl.Allmänna pensionsfonden) redovisas i tabeU 8: 3. TUlväxllakten förinkomster och utgifler uppgår lUl ca 18 %både 1975 och 1976. Det finansiella sparandet, dvs. SkUlnaden mellaninkomster och utgifter beräknas uppgå till mycket små positiva eUer negativatal hela perioden 19741976. De smärre över-resp. underskott som redovisas i tabellen utgörs huvudsakligen avsaidoförändringar i försäkringskassorna och arbetslöshetskassorna. Allmännapensionsfondens inkomster och utgifter framgår av tabell 8: 4. Redovisningenavser verksamheien under samtliga fyra fondstyrelser. Inkomstöverskottet iAllmänna pensionsfonden beräknas öka 1976 liksom 1975 bl. a. tiU följd av densuccessiva höjningen av ATP- Prop.1975/76:100 Bilagal Finansplanen 142 1976 beräknas fondlillväxten uppgå lill drygt 13 mUjarder kr.Allmäima pensionsfondens finansieUa sparande kan även ses som fondensneltoullåningsmöjUgheter. Fondökningen utbjuds till allra största delen påkreditmarknaden. Av tabellen framgår alt 1974 placerades avfondökningen som utlåning till staten och kommunerna. Återstående del avfondens uUåning placerades i bostadssektorn och näringslivet med i stort selljämn fördelning meUan dessa sektorer. Det är således en mycket stor del avfondens årliga inkomslöver-skolt som används för uUåning till sektorer vidsidan av den offentliga sektorn. Allmänna pensionsfonden beräknas 1975 haplacerat av fondökningen «om utlåning lill den offentliga sektorn. AUmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse startadesin verksamhet 1974. har för placering i aktier släUt 500 milj. kr.av erlagda avgifter till fondstyrelsens förfogande. Vid utgången av 1974 hadedrygt 230 milj. kr. disponerats för aktieköp. Aktier för ytterligare ca 170milj. har inköpts fram t. o. m. . 8.5Den konsoliderade offentliga sektorn Som en sammanfattning av vad som sagts om deoffentliga delsektorerna staten, kommunema och socialförsäkringssektorn,presen- Tabell 8:4 Allmänna pensionsfondens inkomster, utgifteroch placeringar 1974 1976 1974 1975 1976 1974- 1975- 1 Inkomster 14 625 16 800 20 050 15,0 19,5 1.1 Avgifter 9 765 11000 13100 12,5 19,0 1.2 Räntor 4 860 5 800 6 950 19,5 20,0 2 Utgifter 3 997 5 130 6 790 28,5 32,5 hushåll 3 881 5 000 6 640 29,0 33,0 2.2 Konsumtion 116 130 150 3 Finansiellt sparande 10 628 11670 13260 10,0 13,5 4 Placeringar 085 10 970 .. 9,0 4.1 Utlåning till staten och kommunerna 2 .. 57,5 sektorer 7 783 7 540 .. -3,0 4.3 Aktier 232 170' o. m. . Anm.Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp. halva procent. Källor: Allmänna pensionsfonden, finansdepartementetoch . Bil.1 Preliminär nationalbudget 143 terasi detla avsnitt uppgifier för de tre sektorerna sammantagna. Tabell 8: 5 visarden beräknade utvecklingen av den offentliga sektorns direkta efterfrågan, dvs.konsumtion och investeringar, . Den offentliga sektorns totala efterfrågan på realaresurser för konsumtion och investering beräknas ha ökat med 1975 ochen ännu något snabbare ökningstakt väntas 1976. Den offentliga konsumtionenberäknas därvid öka något långsammare 1976 än föregående år. Denna dämpadeökningslakt gäller för den statliga och framför allt för den kommunala sektornskonsumtionsefterfrågan. En myckel kraftig omsvängning i positiv riktning väntasdäremot för de offentliga investeringarna. Både de statliga myndigheternas ochde kommunala myndigheternas och affärsverkens investeringar minskade i volym1975. TiU följd av olika stimulansåtgärder, bl. a. beredskapsarbeten,tidigareläggning av industribeslällningar och statiigt byggande samt en ökaddaghemsutbyggnad, beräknas den statliga såväl som den kommunala investeringsvolymenöka kraftigt . Tabell 8:5 Den offentliga sektorns konsumtion ochinvesteringar 19741976 Statlig konsumtion Statlig investering Totalt staten 4,0 -9,0 konsumtion investering Totalt kommunerna 52 860 10 930 63 790 -3,5 Socialförsäkringssektorns konsumtion (inkl. Allmänna pensionsfonden) -4,5 Anm.1 Procenttalen är avrundade tillnärmaste hela resp. halva procent. Anm. 2 Sektoravgränsningarna överensstämmer med dem somtillämpas i tabell 8:14. I överensstämmelse med nationalräkenskapernas institutionellasektorindelning ingår således inte investeringar i statliga affärsverk ochaktiebolag samt kommunala aktiebolag och stiftelser. Dessa ingår däremot i deoffentliga investeringarna sädana de vanligen presenteras i försörjningsbalansen.Vidare gäller att begreppet statlig konsumtion i försörjningsbalansen äveninkluderar socialförsäkringssektorns konsumtion, vilken i detta kapitelsärredovisas. Källor: , ,och . Prop.1975/76:100 Bilagal Finansplanen 144 I syfte alt ge en samlad bild av den offentUga sektornsinverkan på inkomstbUdningen i ekonomin presenteras i tabell 8: 6 uppgifier förinkomsterna och utgiflerna i den konsoliderade offentliga sektorn. Konsolideringeninnebär att alla transaktioner mellan de tre delsektorema staten, kommunema ochsocialförsäkringssektorn har eliminerats. Tabellen uttrycker sålundatransaktionerna mellan den offentliga sektorn som helhet och den övriga delenav ekonomin. I den konsoliderade offentliga sektorn i tabell 8: 6 ingår inteAllmänna pensionsfonden. Delta motiveras av den speciella och självständigaställning som Allmänna pensionsfonden intar på det offentliga området. Denstora årliga fonduppbyggnaden ställs endast i begränsad utsträckning tiUstatens och kommunernas förfogande i form av utiåning. Normalt lånas meUan 70och av Allmänna pensionsfondens överskott ut till näringslivet och bostadssektorn.Fondens utlåning täcker därmed en stor och belydelsefuU del av den privatasektorns upplåningsbehov. Allmänna pensionsfondens sparande har därför inte itabell 8: 6 avräknats mot det underskott i det finansieUa sparandel som denkonsoliderade offentliga sektorn i övrigt Tabell 8:6 Den konsoliderade offentliga sektorns (exkl.Allmänna pensionsfonden) inkomster ochutgifter 19741976 Till hushåll m. m. 2.1.2 Till företag inkl. livs- Korrigeringspost m. m. finansierad utiåning m. m. Anm. 1Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp. halva procent. Anm. 2 Korrgieringspost m. m. innefattarkorrigeringsposten i tabell 8:1 samt kommunernas nettoköp av mark ochfastigheter. Allmänna pensionsfondensutlåning och finansiella' sparande redovisas i tabell 8: 4. Av tabell 8: 6framgår att inkomsterna, för den konsoliderade sektorn ökade något långsammare änutgifterna, medan utvecklingen beräknas bli den motsatta. De enskildaposternas utveckling har redan., kommenterats ovan i avsnitten 8.2-4.Underskottet i den konsoliderade sektornsfinansieUa sparande uppgick tilldrygt I miljard, kr. Detta utgiftsöverskottökade drastiskt 1974 till över 7 mUjarder kr. främst till följd av detökade statliga budgetunderskottet, Deri konsoliderade sektornsutgiftsöverskott ökade ytterUgare 1975 till . beroende på det ökade underskottet ikommunernas finansieUa sparande. Den väntade förbättringen av den kommunalasektorns sparande 1976 leder till ett någotmindre utgiflsöverskolt i den konsoliderade sek-, torn, ca 8,3 miljarderkr, , Det bör observeras atl ett positivt ellernegativt finansieUt sparande (inkomstöverskott resp. ulgiftsöverskott)av en viss storlek inte i och för sig sägernågot om effekterna av den ekonomiska politiken. Det är förändringarna i detfinansiella sparandet eUer snarare förändringarna i de olika delposterpå inkomst- och utgiftssidan vars netto utgör det finansiella sparandet som ärav intresse i detta sammanhang. Förändringari dessa delposter har effekter på inkomsterna inom den privata delen avekononun och därmed på hushållens och företagens efterfrågan. Förändringari det finansiella sparandet har även betydelse för läget på kreditmarknaden ochfömtsättningarna för kreditpolitiken. Därigenom kan förändringar i denoffentliga sektorns finansiella sparande dessutom få andra effekter för denprivata sektorn. I den mån ökningar av det statligautgiflsöverskottet tillåts verka tikviditetsskapande kan således en expansionunderlättas för de delar av den privata efterfrågan som är beroende avkreditmarknaden som finansieringskälla. I detta avsnitthar ovan endast de realekonomiska utgifterna i den offentliga sektorn behandlats. Vid en bedömning av den offentliga sektornsupplåningsbehov bör emellertid även den statliga utlåningen i form av bl. a.bostadslån och studiestöd beaktas. Det offentiiga upplåningsbehovetpåverkas nämligen på i princip samma sätt av en utlåningsökning som av enförsämring av det finansiella sparandel. I tabell 8: 6 redovisas därför ävenden utlåning som finansieras över statsbudgeten. Den offentiiga sektorns upplåningsbehov uppgick till drygt 11 mUjarderkr. av detta upplåningsbehov täcktes via Allmänna pensionsfonden. Det totalaupplåningsbehovet ökade tUl nära 14 mUjarder kr. varav mer än ] O mUjarderkr. måste finansieras vid sidan av Allmäima pensionsfonden. kan denoffentliga sektoms upplåningsbehov beräknas tUl nära 13 mUjarder kr. Den samladeoffentliga upplåningen, och därvid främst statens upplåning, har således imderde uppgått till mycket stora' tal. 10Riksdagen 1975/76. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 146 Visserligen kommerdenna'upplåiiing att äga rum på en kreditmarknad, där det finansiella utrymmet är relativtflexibelt, men trots detta kan återverkningar på den reala ekonoiiiin uppstå. Sambanden är emellertid i detta hänseende mycket svåröverskådliga.Att tillgången på finansiella resurser kan utgöra en restriktionföi" den ekonomiska politiken sammän- hänger med institutionella förhållanden på marknaden för långfristiga krediter. Vidare finns gränser för penningpolitikens möjligheter att utan selektiva åtgärder styra likviditeten påandra marknader. Ett stort statligt budgetunderskott kan, vid bl. a.givet behov av långfristig bostadsfinan siering, i och för sig leda-tUl'sådana balansbrister mellan olika lånemark nader alt i vissa lägen icke önskvärdakonsekvenser i valutapoliliskt och konjunkturpolitiskt hänseende uppkoihmer. ' De totala effekter på ekonomin inkl. effekternavia kreditmarknaden, som följer av förändringar i den offentiigasektorns inkomster och utgifter är mycketsvåra att precisera; eftersoiii man vet för lite om hur kreditmarknadseffekternaåterverkar på den reala ekonomin. De finanspolitiskaeffekter, som följer av att förändringar i den offentiiga sektorns inkomsteroch utgifter direkt och indirekt påverkar efterfrågan på olika varor ochtjänster, skall däremot i det följande belysas med hjälp av en enkelanalysmodell. - '"11..- ,'' . . -.1: , . ' 8.6 Beräkning av finanspolitiskaeffekter Under de senasteåren har i nationalbudgetarbetet använts en förenklad modell med vars hjälp man kan belysa de samlade finanspolitiska effekternainte bara av statsbudgetens förändringar,'utan även av förändringar i den totala offentliga sektorn, dvs.inkl. kommunerna och socialförsäkringssektorn. Fr. o. rn. nationalbudgeten 1974beräktias de finanspolitiska effekterna med hjälp av en i förhållandetill något modifierad modell. * Analysen tar sin utgångspunkt iförändringarna från föregående år i konsumtion, investeringar,transfereringar, skatter samt övriga inkönister i de tre delsektorer som ingåri den lo-tala offentliga sektom. Beräkningarna visar dessa förändringars effekterpå bmttonationalprodukten. I kalkylerna tas endast hänsyn till de effekter somkommer till uttryck under prognosåret. Kvarstående effekter av förändringar iden offentliga sektorns verksamhet under föregående år beaktas inte heller. ' Modellen är enreal modell i den meningen att utgångspunkten utgörs av förändringar uttryckta i fasta priser, vilka ställs i relation till bruttonationalprodukten i fasta priser. ModeUenkan således inte användas för exempelvis en bedömning av de effekter påbmttonationalprodukten som de nominella förändringarna i den offentligasektorns inkomster ''Modellen är statisk och. liknar isina huvuddrag den som redovisats av BentHansen i Fiscal Policy in Seven Countries 19551965 (). ;, .. : . och utgifler kan ha viakreditmarknaden. Den offentiiga sektoms di-,; rekta efterfrågan i form av konsumtion och investering betraktas i mo dellen som en direkt effekt på bmttonationalprodukten. Med indirekta effekter avses de effekter som förändringarna i de olika delposterna i den offentliga sektorns inkomster och utgifter ger upphov, till.via.den privata konsumtionen. Desektoravgrärisningar som har valls för modellberäkningarna skiljer sig något från redovisningen i tidigareavsnitt i detta kapitel. Investeringar i statliga affärsverk samt istatliga och kommunala bolag och stiftelser betraktas i detta sammanhang somingående i den offentliga sektorns utgifter. Däremot inräknas inte bostadsbyggandeti,den offent-;, liga sektorn, eftersom bostadsinvesteringarna kansägas utgöra ett styrmedel i den ekonomiska politiken på samma sätt som var fallet . Äyeninvesteringsfonderna har hållits iitanför modellen. Ekonomisk-politiskaåtgärder, som direkt inriktas mot den privatasektorns konsumtion och investeringar,,registreras i effeklberäk- : ningarnaendast med utgångspunkt från i vilken utsträckning åtgärderna påverkarden offentliga sektorns inkomster och utgifter. Förändringar ide offentiiga inkomsternas .och utgifternas olika del poster ger skUda effekter påsamhällsekonomin. Genom att göra anla ganden om bl. a. de marginella konsumtions- och importbenägenheterna ' las i modellen hänsyn till delta förhållande. Till griind för effektberäk ningarna ligger således bedömningar av delsimportbenägenheterna'för privat konsumtion samt för offentiig konsumtion och investering, idels hushållens konsumtionsbenägenhet vidolika slags inkomster. Det aktuella konjunkturläget liksom ävenefterfrågeökningarnas sammansättning på verkar de marginella importbenägenheternas storlek. har det bedömts som rimligt att räkna med en marginell importbenä- genhel för privatkonsumtion på 0,35. 'Importbenägenheterna för offent lig konsumtion och investering haruppskattals lill lägre tal än förprivat konsumtion. Hushållens marginellakonsumtionsbelägenhet har för både 1975 och 1976 förutsatts vara 0,7. Det har emeUertid ansetts befogat, att räkna med en lägre marginell konsumtionsbenägenhet (0,6) för in komster som härrör från tillfälliga transfereringar och en något högre (0,8) för inkomster från permanenta transfereringar. De marginella kon sumtionsbenägenheter hos hushållen som ingår i modellen avser, soni tidigare framhållits, endast att avspegladen konsumtionsökning som in-, träffar under prognosåret. ' Med de antaganden om import- ochkonsumtionsbenägenhet som redovisas ovan erhåUs ur modellen värden påett antal multiplikatorer. Med tUlämpning avdessa multiplikatorer kan den totala effekten pä bruttonationalproduktenav förändringar i dén offentliga sektorns verksamhet räknas fram. För några avde viktigaste variablerna redovisas multiplikatorerna nedan. 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 148 Permanenta transfereringar tUlhushåll 0,9 Tillfälligatransfereringar tUl hushåll 0,7 Direkta skatter -0,8 Resultaten av demodellberäkningar som utförts enligt den ovan beskrivna metodiken redovisas itabell 8: 7. Effektema har därvid uttryckts som procent avbruttonationalprodukten i fasta priser. I tabellen presenteras de beräknadeeffekterna av förändringar i den offentiiga sektorns verksamhet 1975 och 1976. Som framgår av tabellen är bilden av denoffentliga sektorns sammanlagda finanspolitiska effekter 1975 i stortsett oförändrad jäihfört med effektberäkningen i den revideradenationalbudgeten . Däremot har fördelningen av totaleffekternä mellan deoffentliga delsektorerna förändrats något. Statens stimulerande inverkan på samhällsekonomin1975 har be räknats till av bmttonationalprodukten, dvs. något lägre än en ligt den föregående beräkningen. Det är främst statens indirekta ef fekter som justerats ned. Kommunernas positiva effekter på ekonomin har däremot räknats av bruttonationalprodukten. Detta in nebär att kommunema både 1974 och 1975 kraftigt bidragit till att stimulera den ekonomiska aktiviteten. För den kommunalasektom väntas en klart åtstramning 1976. Underskottet i det finansieUasparandet beräknas minska med nära 2 miljar- Tabell8:7 Finanspolitiska effekter 1975 och 1976 Procent av bruttonationalprodukten i fastapriser 0,6 -0,7 -0,1 1,7. Staten: direkt efterfrågan indirekt effekt Kommunerna: direkt efterfrågan indirekt effekt Anm. Effektema av investeringsfonderna 1975 och1976 samt av det lO-pro-centigainvesteringsavdraget för privata maskininvesteringar 1976 ingår inte i de itabellen redovisade effektema. derkr., vUket avspeglas i effektberäkriingarna. Dessa visar en svagt negativinverkan på samhällsekonomin 1976 från den kommunala sektorns verksamhet.Kommunernas direkta efterfrågan, främst den vän-lade snabbainvesteringsulvecklingen, beräknas bidra med en stor positiv effekt. Deima uppvägs dock mer än väl av de negativa, indirekta effektersom följer av bl. a. de kraftiga skattehöjningar som beslutats . beräknas 1976 bU av större omfattning än 1975, vUket till en del motväger den kommunala utveckUngen.Även för den statUga sektorn gäller att effekterna av statens direktaefterfrågan beräknas överstiga de indirekta effektema. De betydande effektersom statens och koinmunemas direkta efterfrågan beräknas ge upphov till 1976 kan i stor utsträckning förklaras av de olUcastimulansåtgärder, som delsbeslutats och dels presenteras i finansplanen. Dessastimulansåtgärder är i hög grad inriktade mot främst de offentligainvesteringarna, men även statens och kommunemas konsumtionsefterfrågan kommeratt stimuleras. Socialförsäkringssektom beräknas ha en svagtpositiv inverkan på samhällsekonomin både 1975 och 1976. Den samladestimulanseffekt som utgår från den offentiiga sektom 1976 beräknas tUl nära 1 %av bmttonationalprodukten. Jämfört med 1975 innebär delta en något lägretotaleffekt. Genom omsvängningen inom den kommunala sektorn har staten fått ökainsatserna för att stimulera ekonomin. Såsom närmare framhåUs i finansplanen har dock den samlade effekten bedömts som väl avvägdmed hänsyn till kapacitetsutnyttjande och extema restriktioner. Det börobserveras att effekterna av investeringsfonderna inte ingår i de härpresenterade beräkningama. Vid sidan av investeringsifondema för konjunkturutjämning fattades 1974 beslut omavsättningar tiU arbetsmiljöfonderoch särskUda investeringsfonder. Avsättningarna tiU de två senare slagenav fonder beräknas totalt uppgå till ca 3,9 mUjarder kr. De löpande besluten omianspråktagande av dessa fonder bör ha en klart stimulerande inverkan påinvesteringsaktiviteten och i ännu högre grad under1976. Inle heller stimulansen av de privatamaskininvesteringama genom det 10-procentiga investeringsavdraget har registrerats ieffektberäkningarna, eftersom de statliga skatteinkomsterna påverkas först fr.o. 1977 av detta invesleringsavdrag. Det innebär att det i tabell 8: 7redovisade resultatet har underskattat den statliga finanspolitikenstotala effekter på bmttonationalprodukten detta år. 8.7Effekter av sänkning av mervärdeskatten Som framhölls i den revideradenationalbudgeten pågick en un- 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 150 dersökning om effektema av 1974års mervärdeskattesänkning i samarbete mellan och . Riksrevisionsverkel har numera utarbetat enrapport med en sådan utvärdering. Sänkningen av mervärdeskatten inföll under enperiod då inverkan av ett flertal andra stimulansåtgärder också gjorde siggällande. Som verket framhåller är det med tillgängligt material knappastmöjligt att med säkerhet säga något om de isolerade effekterna avmervärdeskattesänkningen. Riksrevisionsverkethar enbart studerat de direkta effekterna av de mot den privata konsumtionenriktade stimulansåtgärderna med sänkt mervärdeskatt. Totaltsett uppskattas effektema på konsumtionen tiU 1,5 å . Ungefärhälften härav kan vid en översiktligbedömning hänföras till mervärdeskattesänkningen.. Effekten torde iförsta hand ha varit en stimulans till inköp av bilar och övriga varaktigakonsumtionsvaror såsom TV, radio, hushållsapparater m. m. samt delvisvaraktiga varor, dvs. kläder, skor, sportartiklar o. dyl. Bilkonsumtionens ökning uppgick med sänkt mervärdeskattttUl , medan konsumtionsökningen för de övriga grupperna i genomsnitttorde ha legat på . Importinnehålleti bilkonsumtionen torde ha utgjort . Även för de övriga va-rugmppemamed en särskilt snabb konsumtionsökning varimporlandelen betydande. Konsumtionsstimulansen av mervärdeskattesänkningenkan därför beräknas att till väsentlig del ha fallit på importen. Destatsfinansiella konsekvenserna av mervärdeskallesänkningen har avriksrevisionsverket beräknats till elt skattebortfall om ca ,netto, vilket är en statsfinansiell kostnad av ungefär samma storleksord-' ningsom för övriga, aktuella stimulansåtgärder. Kreditpolitiken 1975 präglades på samma sätt som 1974 ihög grad av det påtagliga underskottet i bytesbalansen, som stegtill ca . Bytesbalanssituationen motiverade en kredilpolitiksom intemt hölls stram men som bidrog väsentlig utiandsupplåning. Det inhemska konjunkturläget föranledde dockunder loppet av året en lättare kreditpolitik. Utlandsupplåningen blev så betydandeatt den inte bara finansierade underskottet utan även möjliggjorde enuppbyggnad av valutareserven (diagram 9: 1). Den kraftiga ansvällningen av denutländska upplåningen försiggick dock mest koncentrerat underandra kvartalet.