prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — KROframhåller att funktionerna bibliotek, bildarkiv, fotoateljé, konstbildning,depositioner och vandringsutställningar under alla omständigheter är avgemensam karaktär och därför inte bör knytas till en bestämd museienhet. Somalternativ tili att föra in tillämpliga delar av dem under resp, museienhetskulle de enligt KRO kunna samlas i en gemensam enhet underförvaltningsnämnden, m.fl. understryker betydelsen av att samtligagemensamma resurser för de tre museienheierna sammanförs till en gemensamenhet. Även enligl moderna museets personal bör de serviceuppgifter somföreslagils knutna till föras till en fristående gemensamserviceenhet och ställas under direkt ledning av överintendenten ochförvaltningsnämnd, LOuttalar stöd för tanken på en gemensam teknisk tillstyrker fortsatta studier av kon-serveringsverksamheien föralt överväga möjligheterna att sammanföra aktiviteterna till en gemensaminstitution, vilken i högre grad skulle kunna ge service även till regionalaoch lokala museer i landet, /SR delar ocksä organisationskommitténsuppfattning att ramkonserveringen bör kunna föras till ateljén förmälerikonservering, LO anser däremot inte alt någon förändring beträffanderamkonserveringen bör genomföras innan frågan om en gemensam tekniskinstitution utretts närmare, SACOISRdelar kommitténs uppfattning om alt även i fortsättningen bör varaorganisatoriskt knutet lill , /SR understryker vikten av attbiblioteket inte splittras ulan hälls samman som ett forskningsbibliotek. Statenskonstråd finner del rimligt att som en övergångslösning låta ansvaret förtillsyn och dokumentation ligga kvar pä avdelningen för sloltssamlingar, 1princip ansluter sig emellertid konstrådet lill statskontorets förslag om alltillsyns- och dokunentationsuppgifterna organisatoriskt samordnas meddepositionsverksamheten i en gemensam avdelning för tillsyn och depositioner.Till en sådan avdelning bör också på säu som organisationskommittén föreslagitäven knytas produktion och administration av vandringsutställningar, Slatenskonstmuseers vandriyigsutslällningsverksamhel har enligl Föreningen genom sin mångsidighet, vetenskapliga Prop.1975/76:135 139 tyngdoch kvalitet stor betydelse för de regionala och lokala museerna. Det ärväsentligt, att denna verksamhet kan byggas ut och att de stora konstsamlingar,som statens konstmuseer förfogar över, kan komma hela landet tillgodo, 6.4.2Personal, anslag och genomförande Någraremissinstanser anser att de föreslagna personal förstärkningar na är alltförknappa eller otillräckliga. De senare årens utredningsarbete har enligtnationalmuseet verkat hämmande pä möjligheterna att vinna gehör ens för deförstärkningar som direkt påkallats av ett ökat krav pä service frän såvälpublikens som de regionala och lokala museernas sida. Det är enligt nationalmuseetviktigt att ett bifall till förslaget i dess organisatoriska del även ledertill att den föreslagna personaldimensioneringen bifalls, LOhävdar att den personalstyrka som föresläs för förvaltningsenheten är klartotillräcklig för att på ell tillfredsställande sätt kunna fullgöra dearbetsuppgifter som enheten ställs inför, Slatenskulnirråd anser alt de föreslagna tjänsterna är nödvändiga. Kulturrådetunderstryker särskilt behovet av två halvtidstjänster knutna till modernamuseets "Verkstan", Denna är en väsentlig del i det nya modernamuseet och bör även bli av värde som ett experiment. TCO-Sanser att de föreslagna förstärkningarnas inriktning pä ekonomi-ochpersonaladministration är riklig och utomordentligt angelägen,understryker dessutom att den föreslagna tjänsten somhandläggare av personaladministraiiva frågor måste bemannas med en erfarenpersonaladministratör. När det gällerfotografiska museets personalbehov är det enligt Svenska fotografernas förbundsynnerligen önskvärt alt resurser skapas för en förste intendent samt att deövriga resurserna förstärks så all museei har realistiska möjligheter altarbeta som en självständig enhet. Även Fotograficenlrum uttalar sig för enchefstjänst vid fotografiska museet. Statenskonstråd anser att den regionalt orienterade verksamheten vid statenskonstmuseer behöver förslärkas inle bara organisatoriskt ulan ocksä genomresursförstärkningar. Föreningen understrykerbehovet av ytterligare personalresurser för samarbetet med landets lokala ochregionala museer, LO,TCO-S och /SR tar upp frågan om anställningsformerna för vissa anställdavid konstmuseerna. TCO-S framhåller att det hos myndigheten finns ett betydandeantal tjänstemän som avlönas med inkomstmedel. Åtskilliga av dessa tjänstemäningår i praktiken i myndighetens permanenta organisation, TCO-S förutsätterall samtliga tjänstemän hos myndigheten vid omorganisationens genomförandebehandlas på ett fullt likvärdigt sätt. Det kan enligl SACOISR inle godtas attpersonal med 1975/76:135 140 mångåriganställning inle ges den trygghet som är självklar inom andra delar avstatsförvaltningen. Sådana visstidstjänster, som innehafts av en anställd underen följd av är, mäste permanentas. Även LO anser att man mäste se överanställningsformerna för vissa av de anställda vid museerna. erinrar om arkivarbetarnas situation. Det är t. ex. inte ovanligtatt de i personaladministraiiva frågor särbehandlas i förhållande till övrigpersonal. För att undvika detta är det enligt personalnämndens mening angelägetatt cheferna blir medvetna om att deras personalansvar även gällerarkivarbetarna. anser vidare att de fördjupade studiersom behövs inom vissa områden också bör omfatta organisation av och innehåll iett system för personalens medinflytande inom myndigheten. Det bör enligtpersonal nämnden vara en målsättning att redan frän början kunna tillämpaåtminstone vissa medinflyiandeformer vid den nybildade myndigheten. Denanslagskonstruktion som skisseras i organisationsöversynen innebär enligt RRVen alltför långtgående reglering. Vidare är del enligl RRV mest ändamålsenligtall ha eit anslag för inköp och utökande av samlingarna och ett för den övrigaverksamheten vid museerna. Statenskulturråd anser inte au förvaltningskostnadsanslaget, som är ellförslagsanslag, bör omfatta poster för ulställningsverksamhet samt underhälloch ökande av samlingarna. Behovet av medel för utställningar och övrig utåtriktadverksamhet samt för underhåll och ökande av samlingarna varierar under olikaår. Hushållningen med dessa medel bör enligl underiättas. De bördärför utgå från ett reservationsanslag. En viss del av anslaget bör kunnadisponeras av styrelsen för att bilda en flexibel reserv. Statenskulturråd framhåller vidare att ansvaret för budgetförslag frän NUNSKU hittillsi praktiken kommit att åvila chefen för , I avvaktan pä allfrägan om NUNSKU:s ställning utretts bör enligt styrelsen förslatens konstmuseer ha ett ansvar för NUNSKU:s anslagsframställning. Medlentill NUNSKU bör dock tills vidare liksom föras upp under ett egetanslag. Srorstoflforeftillstyrker fort sal la studier och utredningsinsatser inom de problemområdensom organisationskommittén uppmärksammat i belänkandet och som behandlats istatskontorets rapport om slatens konstmuseer. RRV anser del väsentligt alt ettfortsatt utredningsarbete inom den nya organisationen kommer till stånd.Statens kulturråd finner det också viktigt att den nya styrelsen fortlöpandegranskar de organisatoriska förhållandena och efler hand genomför sädanaändringar som fordras för alt lösa de nya uppgifter som blir aktuella iframliden. påpekar att åtskilliga av de problemområden som böruppmärksammas nära sammanhänger med konstrådels nuvarande och framtidakompetens- och verksamhetsområde. 1likhet med organisationskommittén förordar statskontoret en översyn av mål ochuppgifter för den tillsynsverksamhet som ankommer pä 1975/76:135 141 nationalmuseet.Statens konstråd understryker all en sådan översyn bl, a, bör syfta till enutbyggd samverkan mellan central och regional nivå vad gäller tillsyn,dokumentation och värd och att därvid förutsättningarna att ge länsmuseernaeller motsvarande regionalt verkande konstmuseer en ökad betydelse inom dettaverksamhetsområde bör ägnas särskild uppmärksamhet. Föreningen anför liknande synpunkter. Särskiltviktigt är del enligl alt styrelsen för konstmuseerna följerkonstlivels utveckling utanför och vidtar de åtgärder somfordras för all man skall kunna ge ett gott stöd till bl, a, de regionalamuseerna. förutsätter dessutom att en översyn görs av NUNSKU:s ochslatens konstråds uppgifter och organisation i förhållande till statenskonstmuseer. Medhänsyn till att organisationskommittén i mycket liten utsträckning diskuteratbehovet av fortsatt utveckling och förändring av den personal-administrativaverksamheten, föreslår statens personalnämnd all man inom förvaltningsenhetenmed prioritet startar ell arbete för alt ta fram planer för utveckling av denegna personaladministrationen. Prop.1975/76:135 142 7Riksutställningar 7,1 Bakgrund och nuläge 1direktiven till MUS 65 uppdrog dåvarande chefen för ecklesiastikdepartementetåt MUS 65 att utreda möjligheten att stimulera det lokala kulturiivet genomutveckling av vandringsutställningen. Parallellt med utredningsarbetet skulleen försöksverksamhet med utställningar på riksplanet bedrivas. I direktivenbetonades att allmänheten borde få bättre möjligheter all komma i kontakt medmuseernas föremålsbeständ. Vid sidan av en ökad och mer differentieradutslällningsverksamhet skulle en väl planerad upplysningsverksamhet, lämpad förolika publikkategorier, komma till stånd. För alt verksamheten skulle nåstörsta möjliga effekt rekommenderades en samordning av befintliga resurser isamarbete med skilda institutioner, museer och konstbildningsorganisalioner.Bland särskilt angelägna målgrupper angavs eleverna i det kommunalaskolväsendet och i folkhögskolorna samt folkbildnings- ochungdomsorganisationerna. Försöksverksamhetenmed riksutställningar inleddes med MUS 65 som styrelse. I enlighetmed anvisningarna i direktiven skedde ett samgående mellanförsöksverksamheten och konsl samt Föreningen skolan. Det avtal som tecknades innebar att föreningarna skulle behälla sinidentitet med möjlighet att återta ställningen som självständigaorganisationer. Samarbelsavtalei innebar vidare att ett gemensamtarbetsutskott med representanter för MUS 65 och de båda föreningarna bildades.Arbelsulskollet har i praktiken kommit att fungera som styrelse förRiksutställningar. MUS65:s ordförande är ocksä ordförande i arbetsutskottet.Den direkta ledningen av försöksverksamheten har en ledamot i 65 svarat föri egenskap av verkställande direktör. Riksutställningarsinre organisation bygger pä de olika delarna i verksamheten. Del finns enavdelning för produktion, en för distribution och en för administration samt enuppföljningsenhel, vidare finns ett informationscentrum för offentlig konst.F. n. är ca 55 personer sysselsatta i verksamheten. Medel för driften avverksamheten har efter årliga anslagsframställningar frän MUS 65 anvisats uranslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål. Statsbidraget tillRiksutställningar uppgår /76 till 6,1 milj. kr. Dessutom erhöllverksamheten är 1969 ett särskilt föriagskapilal om . för att främstanvändas för serieproduktion av utställningar för försäljning.Riksutställningar har utöver statsbidraget haft vissa intäkter säsomdistributionsbidrag, uppdragsverksamhet och medlemsavgifter. Budgetåret1974/75 uppgår dessa till 1,1 milj. kr. Underförsöksperioden har verksamhetens innehåll vidgats som antaletsamarbelsparter och målgrupper ökats. Utställningsaklivitetemahar framför allt varit inriktade på skolor, folkbildningsorganisationer,bibliotek, kulturnämnder, museer och konsthallar saml organisationer InomRiksföirbundet för bildande konsl och Föreningen i skolan. 1975/76:135 143 Föratt underiätta möjlighetema att visa museernas material för en större allmänhethar särskilt medgivande lämnats åt MUS 65 att inom vida gränser fä användamaterial frän de statliga museerna. Samarbetet med museerna innebär ofta gemensamt arbetar fram utställningens innehåll. Det kan också innebära attRiksutställningar distribuerar en utställning, som helt framställts av t. ex.ett länsmuseum. Föratt tillgodose skolans behov har under försöksliden varierande utställningsformeroch distributionsvägar använts. Vid samgåendet med är 1967medförde Föreningen i skolan 112 utställningar, vilka ännu år 1974utgjorde nära hälften av Riksutställningars utbud. Underförsöksliden har Riksutställningar svarat för en ständigt ökande produktion avmindre utställningar och utslällningspaket, som tillkommit pä beställning avenskilda studieförbund. Dessa har i stor utsträckning själva svarat förlurnéplanering, transport, lokalanskaffning m. m. Konslulställningsverksamhetenutanför skolans område har syftat dels lill att förse medlemmarna konst med utställningar, dels lill alt nä nyamålgrupper. År1968 inleddes i en regional verksamhet. låg tonviktenpä utvecklingsarbete med utställningen som läromedel i samarbete med SÖ och denlokala skolmyndigheten. har Riksutställningar bedrivitexperiment med uppsökande verksamhet i kommun i samarbete medkommunen, , , olika studieförbund samt Riksteaternoch Rikskonserter. Verksamhetens huvudmål har varit att finna metoder ochformer för att ge människor resurser att själva uttrycka sig medulställningsmediel. Sedan verksamheten i upphört fortsätterRiksutställningar detta arbetssätt i olika delar av landet. Riksutställningarhar under försöksverksamheten experimenterat med TV, film och diabilder.Samarbete har ägt rum med och . Riksutställningarhar vidare haft omfattande internationella kontakter, genom bl. a. studiebesökav museiljänstemän, kulturpolitiker och andra. På det nordiska planet harRiksutställningar haft konlinueriiga kontakter, inte minst i form avutställningsutbyie. Dessa kontakter har ytteriigare intensifierats genombildandet av Nordiska utställningsrädel, vars sekretariat försöksvis varilföriagt lill Riksutställningar, MUS65 föreslär att den framtida riksutställningsverksamheten skall bedrivas inomramen för eU institut, benämnt , eller enbartRiksutställningar, Institutet föreslås bli organiserat som en stiftelse underledning av en styrelse bestående av nio ledamöter. Ordföranden liksomorganisationens direktör bör utses av regeringen. Styrelsens övriga ledamöterbör utses av . Prop.1975/76:135 144 ternaföresläs bli med möjlighet till förlängning en gång. Direktören börförordnas för högst och kunna omförordnas. böravgöra frågor av övergripande art. Riksutställningar bör i samband medpermanenlningen överta de ut:slällningsaktiviteter som ursprungligen bedrivitsav Föreningen i skolan och konst, MUS65 föreslär en viss förändring av den nuvarande inre organisationen. Vid sidanav de två större nuvarande avdelningarna för produktion och distributionföresläs en särskild teknisk avdelning, en service- och förvaltningsavdelningsamt en planeringsgrupp. Informationscentrum för offentlig konst föreslås bliöverflyttat till . Det framlagda förslaget innebär enpersonalorganisation på 83 personer. Dehittillsvarande principerna för kostnadstäckning, som innebär, att dehuvudsakliga kostnaderna skall täckas med statsmedel och alt endast vissamarginella kostnader bör bestridas genom avgifter föresläs bibehållasoförändrade, MUS 65 föreslår att ett statligt drifibidrag om ca 9,25 milj, kr,ställs lill verksamhetens förfogande för /76 (löner).Förslaget innebär förstärkningar inom alla sektorer, men med specielltyngdpunkt pä distribulionssidan. Ett belopp om 1 milj, kr, föreslås vidare somföriagsmedel, MUS65 konstaterar att flera museer liksom bl, a, fackliga, ideella och andraorganisationer, som har intresse av att utnyttja ulställningsmediel iinformativt eller opinionsbildande syfte, saknar resurser till detta. Riksutställningarföreslås fä ett huvudansvar för verksamheten med vandringsutställningar, Ienlighet med principen att det material som utgär från Riksutställningar börvara ett komplement till verksamheten pä del lokala och regionala planet anserMUS 65 all p I aneringen av verksamheten framförallt bör grundas pä resultatenav de kartläggningar och de bedömningar, som görs på dessa nivåer. Krav ochanspråk från primär- och landstingskommunernas sida bör tillmätas storbetydelse i Riksutställningars planering. Kontakterna med bl. a.folkbildningsorganisationerna, skolans olika organ, liksom med museerna ochbiblioteken är ocksä b<;tydelsefulla. MUS 65 föreslär att en särskildplaneringsgrupp inrättas inom Riksutställningar för dessa frågor. Under försöksperiodenhar vetenskapliga undersökningar av publik och publikvanor varit till värdefullhjälp för verksamhetsplaneringen. Enligt MUS 65 bör sädana undersökningarbedrivas även i fortsättningen. Riksutställningars planering bör dokumenterasbl. a. i de förslag till anslagsäskanden, som åriigen inges till regeringen. Riksutställningarsproduktion bör enligl MUS 65 i princip kunna omfatta alla slags utställningaroch alla ämnesområden. Riksutställningar bör vara en organ och grupper, som vill använda sig av ulslällningsmediel men inlesjälva förfogar över en produktionsapparat. Vidare bör Riksutställningar svaraför de utställningar, som inte kommer till genom andra institutionersinitiativ. 1975/76:135 145 böräven till viss del avse utställningar som syftar till att utveckla utställningsmedietsmöjligheter Idémässigt eller tekniskt. MUS65 anser att Riksutställningars tjänster bör kunna utnyttjas av organ av olikakaraktär. Det bör således vara möjligt att producera utställningar såväl förstatliga institutioner och myndigheter som för politiska sammanslutningar ochandra föreningar och gmpper av medborgare. Konstsektornbör även fä ett t)etydande utrymme i Riksutställningars verksamhet.Konstföreningarna bör fä tillfälle att genom subskription få tillgäng tillutställningar av främst aktuell svensk konst. Deförsök med uppsökande verksamhet som bedrivits i under årenI970-I973 anser MUS 65 värdefulla. Verksamhet av denna art behöver fortsätta iökad skala. Enviktig del av Riksutställningars verksamhet är att distribuera utställningar.Vid distributionen av utställningar, som producerats av andra organ är detviktigt att Riksutställningar kan ta hänsyn till dessas synpunkter och önskemålrörande uppläggning och genomförande av utställningamas turnerande. Ansvaretför att utforma aktiverande komplement till utställ-ningama txJr i första handåvila de organ, som slär som mottagare av ul-slällningama. Riksutställningar bördock underiätta denna verksamhet. MUS65 betraktar utgivningen och distributionen av mångfaldigade utställningar somen viktig väg att vidga utställningamas användningsområde. En ökad satsning päföriagsprodukter är således angelägen. Riksutställningarföreslås vidare ha möjlighet och resurser att producera bl. a. film, videoband,ljudupptagningar och diabilder. En central för au-divisuellt material börinrättas inom ramen för den tekniska verksamheten som ett stöd för den egnautställningsverksamheten. MUS65 anser att Riksutställningar bör ha ansvaret för att innehållet i deinformerande eller kunskapsförmedlande utställningarna motsvarar kraven pä ensaklig och samvetsgrann framställning. Ytterst vilar detta ansvar pä styrelsen.Vad som uttalas i debattutställningar, som behandlar kontroversiella samhälls-och kulturfrågor kan inte anses vara en åsikt som under alla omständigheterdelas av . Styrelsens ansvar för innehållet iutställningar av denna typ bör vara begränsat lill all omfatta den renträttsliga aspekten. För de allmänna åsikter som framförs, bör ansvaret vila påden, som fatt i uppdrag att utarbeta utställningen. Någraremissinstanser redovisar allmänna bedömningar av försöksverksamheten medriksutställningar. Dessa är till övervägande delen positiva. Slatens kuhurrådanser alt verksamheten har tillfört en viktig ny dimension lill kulturiivet ochbidragit lill en allmän stimulans 10 1975/76. 1975/76:135 146 förmusei- och ulställningsväsendet. Riksutställningar har gjort viktiga insatserpä områden som inget museum haft ansvar för och prövat skilda typer avsamordnade arrangemang, RIksieaiern har funnit Riksutställningars verksamhetytterst angelägen, inle bara dä organisationerna samarbetat. Verksamheten istort har betytt nya landvinningar i sättet att pä ett överskådligt och enkeltsätt informera nya grupper i många intressanta ämnen. Ettstort antal remissinstanser diskuterar Riksutställningars ro 11 i landetsulställningsverksamhet. Man noterar att utredningen ägnat en helt övervägandedel av utrymmet ät Riksutställningars egen verksamhet och därigenombristfälligt redovisat övrig ulställningsverksamhet. Detta framhålls främst fränmuseihäll. Föreningen finner betänkandetofullständigt också därför att utredningen underiåtit ati analysera den kritiksom riktals mot Riksutställningar, Utredningenkritiseras frän fiera häll, bl, a, av , , Konstfrämjandet,Folkparkernas centralorganisation, KF och ABF, för att den inte tillräckligtbehandlat de övergripande målen för Riksutställningars verksamhet. Mängaremissinstanser lar upp utredningens resonemang och förslag beträffandeansvars- och resursfördelningen inom utställningsomrädet och särskilt då decentraliseringstendenser man tycker sig utläsa i dessa. Några instanserunderstryker att Riksutställningar bör fä ett huvudansvar för verksamheten medvandringsutställningar. Till dem hör och KF. Statskonioretframhåller att utredningens formulering av Riksutställningars uppgifter kanskapa motsättningar i frågan om rolluppfattning och ansvarsfördelning mellanRiksutställningar och museerna, främst på del regionala planet. Även /?/? 1föreslår med ett likartat resonemang ytteriigare överväganden för att preciserapå vilka områden Riksutställningar skall ges en ledande funktion resp. enservicefunktion gentemot museerna. RRV uttalar att det inte anser de funktionersom med fördel kan ordnas centralt motivera ett organ av den föreslagnaomfattningen. Statenskulturråd finner frågoma om ansvarsfördelning mellan stat, kommun ochorganisationsliv samt mellan Riksutställningar och de statliga museerna varaotillräckligt belysta. Rådet ser en förstärkning av länsmuseiorganisationen somden mest angelägna uppgiften inom musei-och utställningsomrädet, och menar attbåde Riksuiställningaroch de statliga museerna har ansvar för verksamheten medvandringsutställningar. Riksutställningars uppgift bör definieras somkomplettering av utslällningsverksamheten i landet. Omutslällningsproduklionen och ansvaret för utslällningsverksamheten koncentrerastill Riksutställningar försvåras enligl Föreningen möjligheterna alt tillgodose kraven pä bl. a.decentralisering, samordning och differentiering. Det blir ocksä svårare altundvika ett åsiktsmonopol. Riksutställningar bör vara ett komplet- 1975/76:135 147 lerandeserviceorgan med endast sädana funktioner som inle bättre och effektivare kanfullgöras av andra organ. bör huvudansvaret förverksamheten med vandringsutställningar delas mellan Riksutställningar, destörre centralmuseerna och regionmuseerna. Liknande synpunkter framförs av bl.a. Landsaniikvarieorganisaiionernas samarbetsråd. riksantikvarieämbetei ochstålens historiska museum och ett stort anlal museer. Blandde remissinstanser utanför museiområdet som uttalar sig mol vad man anser varacenlraliseringstendenser i utredningens förslag, ofta med hänvisning lillkulturrådets principiella målsättning om ett decentraliserat kulturutbud, märksvidare //pra kommuner, och allmänna biblioteksförening. Fränfolkrörelsehäll - LO, Konstfrämjandei, Folkparkernas centralorganisation ochABF - framförs starka krav pä att Riksutställningar i större utsträckning änvad utredningen föreslagit bör utformas som ett serviceorgan förorganisationslivet. ABF anser alt motlagargmpperna borde ha givits ett heltannat inflytande än vad den föreslagna modellen för Riksutställningar germöjlighet lill. , TCO och /wf betonar organisationernas ochstudieförbundens möjligheter att nå nya publikgrupper.