prop · FZ03199 · 1975-12-31 00:00:00 — VU 72 föreslår i likhei med vad somgällde innan försöksverksamheten påbörjades en 15 månader långobligatorisk plutonsbefälsulbildning. Denna utbildning bör kunna byggas på meden frivillig kompanibefälsulbildning i direkt anslulning tillplulonsbefälsutbildningen. Nuvarande obligatoriska pluionsbefälsutbildning föreslås vara kvar parallellt. VU 72 menar att möjlighet börfinnas att frivilligt gå över från den kortare till den längre utbildningen. Plutonsofficersförbundethemställer att något beslut avseende den av ÖB föreslagna obligatoriska 15-månadersutbildningeninte fattas förrän man i samband med arbetet på en ny befälsordning tagitställning till hela frågan om yrkesofficerarnas utnyttjande ikrigsorganisationen. Som skäl härför framhålles att förbundet i olikasammanhang har fört fram frågan om yrkesofficerarnas utnyttjande ikrigsorganisationen. Förbundet pekar på att man i den nu gällandebefälsordningen utnyttjar stora delar av yrkesofficers- 1975/76:199 25 personalenpå mycket låga nivåer (gruppchefer och troppchefer) medan värn-pliklsbefäletavkrävs betydligt mer krävande insatser. Förbundet hänvisar till att man i detpågående befälsordningsarbetei också satt i fråga denna enligt förbundetsmening orimliga ordning. Förbundet har i det sammanhanget framförtuppfattningen all alla yrkesofficerare oavsett försvarsgrenstillhörighet skallrekryteras och utbildas så att de i krigsorganisationen kan utnyttjas på lägstplutonchefsnivån. Enligt förbundets uppfattning kan de vakansproblem som finnsframförallt inom armén lösas genom att yrkes-befälet ulnyltias på ell adekvatsätt i krigsorganisationen. I fråga om reservofflcersutbildnlngenInom armén anser VU 72 att den bör utformas som en 80 dagars lång utbildningvilken föregås av frivillig tjänstgöring och bygger på den av utredningenföreslagna kompanibefälsutbildningen. Utredningen anser att nuvarandemöjlighet att genomföra reservofficersutbildning börfinnas kvar. tillstyrker det av ÖB framförda förslaget om enalternativ reservofficersutbildning inom armén. Vadgäller repetilionsutbildningen anser VU 72 att avgörande förändringar inte bör ske förräntillräckliga erfarenheter har vunnits av pågående försöksverksamhet.Utredningen bedömer emellertid att tidpunkten härför ännu inte är för handen.Utredningen anser att det däremot kan vara angeläget att redan nu övervägabetingelserna för repetitionsutbildningen, 1 sitt yttrande över CM:sförslag avseende repetilionsutbildning och särskild övning avstyrker VU 72 CM:sförslag om alt en krigsförbandsövning skall kunna bytas ut mot en särskildövning. Däremot tillstyrker VU 72 CM:s förslag om att meniga bör kunna kallasin lill repetilionsutbildning på hjälpfartyg. VU 72 tillstyrkerockså förslaget att radio-signalister oavsett tiänsigöringsplats bör ges 32dagars krigsförbandsövning. Utredningen tillstyrker även övriga av CM framfördadelförslag. Även ÖB ansluler sig till CM:s förslag, ÖB anser dock att förslagetom att förkorta krigsförbandsövningarna ytteriigare bör anstå i avvaktan påkommande utvärdering, anser detväsentligt att ÖB:s förslag beträffande ändring av bestämmelserna förvärnpliktsutbildningen noggrant studeras vid eventuell omarbetning av nugällande beslämmelser i värnpliktslagen och läggs till grund för ett bättreutnyttjande av tillgänglig tid för repetilionsutbildningen, Värnpliklsverkelunderstryker att nuvarande registreringssystem och redovisningsmetoder endastomfattar antalet tidigare tjänslgöringslill-fällefi. pekar motdenna bakgrund på principiella och tekniska frågor som behöver lösas i sambandmed övergången lill det av ÖB föreslagna systemet. Dessa frågor mäste ytteriigareövervägas och analyseras. Vidare måste, framhållervärnpliktsverket,övergångsbestämmelser utformas. 1975/76:199 26 AvÖB angivna tidpunkter för genomförande av de olika förslagen biträds av värnpliktsverket.Vid beslut enligl ÖB:s förslag förbehåller sig verket emellertid att inkommatill regeringen med särskilt äskande av de resurser som krävs för att fullföljabeslutet enligt angiven tids- och verksamhetsplan. 1.5 Regeringsformensregler om normgivningsmakten RF anges ett antal ämnen där normgivningskompeiensen i första hand skallligga hos och utövas genom lagstiftning. De viktigaste av debestämmelser som beskriver detta primära lagområde finns såviii gäller denoffentliga rätten i 8 kap. 3 S- Bestämmelserna i 3 S innebär att till dettaområde skall räknas sådana föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och detallmänna som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp ienskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Med "ingrepp ienskildas personliga eller ekonomiska förhållanden" förstås sådanaåtgärder från normgivarens sida som allmänt anses innebära inskränkningar ienskildas dittillsvarande handlingsfrihet, möjligheter alt förfoga över egendomelc. Till lagområdet skall enligt uttrycklig bestämmelse i 3 S andra stycketräknas bl. a. föreskriflersom begränsar någon av de fri- och rättigheter somanges i 2 kap. RF, bland dem rörelsefriheten. Under förarbetena lill RF haruttalats (prop, 1973:90 s, 242)attbl. a. värnplikt innebär begränsningar avrörelsefriheten. Beslämmelserna i 3 S har utformats på sådant sätt att även enföreskrift, som t. ex. i något hänseende begränsar omfattningen av ett redanföreliggande ingrepp i enskildas förhållanden och därför kan sägas gå i"berättigande" riktning, omfattas av kravei på lagform. RFöppnar möjlighet för att delegera en del av sin primärkompetens tillregeringen. Delegerad normgivningskompetens får emellertid - med undantagvarifrån här kan bortses - inle avse inskränkning i de medborgeriiga fri- ochrättigheterna. Dedelar av det primära lagområdet som inte kan öppnas för regeringen genomdelegation utgör det obligatoriska lagområdet. Pågrund av 8 kap, 13 S första stycket RF har regeringen behörighet alt utansärskilt bemyndigande i lag meddela föreskrifter om verkställighet av lag.Detta gäller även om lagen ligger inom det obligatoriska lagområdet och verkställighelsföreskrifternasåledes rör ett ämne som i princip inte får regleras annat än i lagform, 1.6 Förändringari värnpliktsverkets organisation Värnpliktsverketär centralt organ för inskrivning och personalredovisning inom försvarsmakten,I verkets uppgifter ingår bl. a. att leda andra inskrivnings- och personalredovisningsmyndighetersverksamhet, att efter samråd med berörda myndigheter ansvara för och meddelaföreskrifter om tillhö- Prop.1975/76:199 27 righet,uttagning, fördelning och inkallelse av värnpliktiga, att i samråd med berördamyndigheter samordna personalprövning och bedömning av värnpliktiga, attsamordna personalredovisningen inom försvarsmakten och ansvara för den centralaregistreringen av försvarsmaktens personal, att föreslå ÖB ochförsvarsgrenscheferna sådana anvisningar om krigsplacering som har samband medpersonalredovisningen, att beslula i ärenden om befrielse från eller anståndmed värnpliktstjänstgöring samt att i övrigt biträda försvarsmaktensmyndigheter i frågor om inskrivning och personalredovisning. Verketär organiserat på ett huvudkontor i och tre värnpliktskontor, nämligenSödra värnpliktskontoret i med Västra inskrivningscentralen i ,Östra värnplikiskontoret i med Bergslagens inskrivningscentral i Karistadoch Norra värnpliktskontorel i med Övre inskrivningscentrali . Huvudkontoret består av en väm-pliktssekiion, en administrativ sektionoch ett datakontor. Grundläggandebestämmelser för inskrivningen och värnpliktstjänslgö-ningen är samlade ivärnpliktslagen. 17 S värnpliktslagen ges bestämmelser om värnpliktigs tillhörighet. Värnpliktsverketsroll som centralt organ för inskrivningen och personalredovisningen slås fasti 8 S. I 9 och 10 SS har tagits in bestämmelser om inskrivningsväsendetsregionala organisation. I 29 S finns bestämmelser om handläggningen av vissaenskilda värnpliktsärenden. Bl, a, föreskrivs alt ansökningar om befrielseeller anstånd med värnpliktstiänstgöring inte får avslås av truppregislreringsmyndighelerna,dvs, chefen för värnpliklsverkel samt cheferna för värnpliktskontoren,inskrivningscentralerna och den avdelning inom marinstaben där register ingår.Anser sig en truppregistreringsmyndighet inte kunna bifalla en ansökan, skallmyndigheten med eget yttrande överlämna handlingarna till värnpliktsverket, sombeslutar i ärendet. I prop.1975/76:143 har föreslagits vissa förändringar av värnpliktsverkels organisation.Förslagen innebär bl, a, att inskrivningscenlralerna omvandlas lill värnpliktskontor,att antalet inskrivningsområden utökas från tre till sex, att områdena färsamma gränser som militärområdena och att enskilda värnpliktsärenden skallkunna prövas av de regionala enheterna i större utsträckning än f n, Nugällande system för utbildning av värnpliktiga går tillbaka på riksdagensbeslut (prop. 1966:106, 2 LU 1966:48, rskr 1966:271). Devärnpliktigas utbildning omfattar enligt värnpliktslagen (1941:967, omtryckt1969:378, ändrad senast 1975:555) grundutbildning och repetitions- 1975/76:199 28 utbildning.Med utgångspunkt i att behovet av utbildningstid för olika befattningar ikrigsorganisationen växlar är de värnpliktigas grundutbildning differentieradinom och mellan försvarsgrenarna. De värnpliktiga indelas efterutbildningsbehov i olika kalegorier. Befälsuttagna värnpliktiga indelas i grupp-,plutons- eller kompanibefäl. Värnpliktiga som har uttagils för grundutbildning tillbefattning för menig fördelas på någon av kategorierna G, F och E ellerplaceras i handräckningstiänst. Av de meniga har G-värn-pliktiga den kortasteoch E-värnpliktiga den längsta grundutbildningstiden. Uttagning till militärbefattning för kompanibefäl får inte ske utan den värnpliktiges medgivande. Isyfte att åsladkomma ekonomiska besparingar beslöt regeringen alt fr. o. m,/73 på försök förkorta de grundulbildningsiider som gällerenligtdet införda utbildningssystemet. Försöken omfattar främst utbildningenvid armén och kustartilleriet. Försöken innebär, såvitt nu är av intresse, attgrundutbildningstiden för pluionsbefälsultagna inom armén har förkortals från15 lill 13 1/2 månader för vissa värnpliktiga vid pansartrupperna,ingenjörtrupperna och signaltrupperna och från 15 lill 12 månader för övrigavärnpliktiga. För övriga kategorier vid armén innebär försöken en minskning meden månad för gruppbefäl och värnpliktiga E, med 2 1/2 månader för värnpliktiga Foch med en månad för värnpliktiga G. För flygvapnets värnpliktiga innebärförsöken en minskning med i genomsnitt ca en månad. Ocksåi fråga om repetitionsulbildningen har på försök gjorts vissa modifieringar i1966 års syslem. Försöksverksamheten innebär bl, a, alt ell antal krigsförbandinom armén och ftygvapnet genomför förkortade krigsförbandsövningar. Motbakgrund av de vunna erfarenhelerna har överbefälhavaren () lagtfram förslag i vissa utbildningsfrågor, nämligen grundutbildningens längd,reservofficersutbildningen och repetilionsutbildningen. Chefen för marinen (CM)har föreslagit ändringar i fråga om repetitionsulbildningen vid flottan och1972 års värnpliklsutredning (VU 72) har redovisat möjligheter all förkortautbildningstiden för värnpliktiga i vissa befattningar, ÖBframhåller inledningsvis alt erfarenheterna av den förkortade grundutbildningenär ofullständiga. Huvuddelen av de värnpliktiga som har genomgått denförkortade grundutbildningen har således ännu inte genomfört någon krigsförbandsövning,ÖB finner all de prövade utbildningstiderna inte kan förkortas ytteriigare omnuvarande utbildningsmål skall kunna nås. Enligt ÖB har i stället denreducering av grundutbildningstiden som har tillämpats i försöken i vissa fall blivitalltför stor. ÖB framhåller att förkortningen har medfört särskill sloraproblem vid fiygvapnei. Enligl ÖB visar försöksresultaten alt de prövadeutbildningstiderna generellt skulle behöva utökas med två eller tre veckorberoende på kategorilillhörighet för all de allvarligaste bristerna skall kunnaundanröjas. Med hänsyn till den ekonomiska situationen, befälslägel ochutbildningsbetingelserna stan- 1975/76:199 29 nardock ÖB vid att föreslå en ökning av utbildningstiden med förgruppbefälsuttagna värnpliktiga och värnpliktiga i kategorierna E, F och G vidarmén samt för vissa kategorier gruppbefäls- och E-ultagnavärnpliktiga vid flygvapnet. Ettsärskilt problem utgör enligt överbefälhavaren bristen på pluton- och kompanicheferi arméns krigsorganisation, ÖB konstateraratt rekryteringen av värnpliktigtbefäl med plutonchefskompelens, dvs. kompanibefäl, snabbt har försämrats vidarméns förband och all bristen på befäl som har utbildats till krigsplutoncheferi dag uppgår till ca 20 96. Utbildningen till kompanibefäl inom armén skerförsöksvis enligt två utbildningsvägar. Huvuddelen genomgår pluionsbefälsutbildningunder . Därefter följer en lång utbildning ikadettskola. Inom pansar-, signal- och ingenjörtrupperna finns för vissabefallningar en utbildningsgång som omfattar pluionsbefälsutbildning under 131/2 månader och en delad kadettskola om sammanlagt , Enligl ÖB ärerfarenheterna av försöken inte entydiga. Målet för plulonsbefälsutbildningen,dvs, att la fram befäl som kan placeras i befattning för ställföreträdandeplutonchef eller motsvarande befattning, kan i huvudsak nås inom tolv månader.Om behövlig rekrytering lill kadettskolorna hade kunnat åstadkommas inom försökssys-lemet,hade ekonomiska och praktiska skäl talat för en fortsatt begränsning avutbildningstiden. Enligt ÖB visar erfarenheterna emellertid att del är nödvändiglalt göra plutonchefsulbildningen obligatorisk för arméns del, ÖB:sförslag innebär att en obligalorisk kompanibefälsulbildning på 15 månaderanordnas inom armén för sådana värnpliktiga som skall placeras som plutoncheferoch ställföreträdande plutonchefer (motsvarande). Samtliga dessa föreslås bliuttagna lill kompanibefäl. Utbildningen skall enligt förslaget anordnas i stortsett som . Den sisla delen avutbildningen föreslås äga rum i skolor som anordnas truppslags-,militärområdes- eller förbandsvis. För de plutonsbefälsvärnplikliga som inleär avsedda som ställföreträdande plutonchefer skall enligl ÖB:s förslagutbildningen omfatta . Möjlighet skall dock finnas för dem sombedöms lämpliga all frivilligt gå över till den längre utbildningen, Enligl ÖB:spreliminära bedömning bör 15-månadersutbildningen dimensioneras för 2 000värnpliktiga och 12-månadersulbildningen för I 700 värnpliktiga. Den nyautbildningen bör starta /79. Enligl förslaget bör lika storulbildningspremie utbetalas efter fullgjord obligatorisk kompanibefälsulbildningsom efter frivillig sådan, Ifråga om reservotjicersutbildningen föreslår ÖB alt en alternativ utbildningsgångvid sidan av den nuvarande införs vid armén fr, o, m, /78.Förslaget innebär att de som följer den alternativa utbildningsgången skallgenomföra reservofficersutbildningen i direkt anslutning till den föreslagnautbildningsgången för kompanibefälsvärnpliktiga. ÖB menar att denna alternativautbildningsgång skulle kunna öka rekryteringen avsevärt. Vidare lämnasförslag om utbildningspremierna och 1975/76:199 30 Närdel gäller repetilionsutbildningen utlalar ÖB att erfarenheterna av pågåendeförsök med modifierad repetilionsutbildning kommer att redovisas . EnligtÖB bör nuvarande metod att ange repelitionsuibildningslider omprövas i sambandmed omarbetning av värnpliktslagen så all tiänslgöringsdagar kanutnyttjas, ÖB föreslår all antalet krigsförbandsövningar och särskilda övningarökas. Förslaget innefattar också en ökning av det högsta antal dagar som lårtas ut vid varje övningstillfälle, Isill förslag om repetitionsulbildningen för CM fram krav på alt försvarsgrenschefskall ges möjlighet alt byla ut en krigsförbandsövning mot en särskild övning,CM vill vidare all försvarsgrenschef skall ha räll alt förkorta en krigsförbandsövningmed mer än de som nuvarande bestämmelser medger, CM föreslår ocksåatt han skall lå kalla in alla värnpliktiga, såväl befäl som meniga, till krigsförbandsövningunder på vissa stamstridsfartyg och på vissa hjälpfartyg,CM för vidare fram förslag om att meniga och gruppbefäl i slabs-, sambands- ochnavigeringstjänst vid lednings-, bas- och underhållsförband skall kunna åläggasatt fullgöra särskild övning, CM föreslår också att den föreskrift som begränsarhans rätt all kalla in värnpliktiga i plutonsbefälsbefattningar till särskildövning las bort. Förslaget innehåller slutligen yrkande om utsträckt möjlighetför CM att inkalla värnpliktiga i kvalificerade befallningar på stamstridsfartygoch i befattningar som radioslgnalist till krigsförbandsövningar under 32dagar, VU72 har undersökt möjlighelerna alt utöver den utbildningsförkortning som f n,tillämpas ytterligare förkorta utbildningen för värnpliktiga i vissa befattningarinom samtliga försvarsgrenar och därvid funnit det möjligt att förkortagrundutbildningen förvissa värnpliktiga inom flottan och flygvapnet. Medundantag av VU 72 lämnar remissinstanserna i huvudsak de framförda förslagenutan erinran. VU72 anser att avgörande förändringar av grund- och repetilionsutbildningen intebör vidlas förrän lillräckliga erfarenheter har vunnits om hur värnpliktiga somhar genomgått den förkortade grundutbildningen förmår fylla sina uppgifter ikrigsorganisationen. VU 72 tillstyrker dock i huvudsak CVLs förslag. VU 72vitsordar också behovet av förändringar i fråga om grundutbildningen avvärnpliktiga i befattningar för plutons- och kompanibefäl vid armén menföreslåren annan lösning än den ÖB har förordat. Enligt VU 72 bör utbildningenför flertalet av de plutonbefälsuttagna omfalta 15 månader. För återstodenföreslås att nuvarande utbildning behålls, Kompanibefälsutbildningenbör liksom vara frivillig. Den bör omfalla och förläggas idirekt anslutning till plulonsbefälsutbildningen eller som under enföljande sommarperiod. Jagvill i försia hand erinra om all försöken med förkortad grundutbildning harpågått . Som också ÖB framhåller är de erfarenhetersom har vunnits ofullständiga. Jag anser i likhet med 1975/76:199 31 VU72 all det är nödvändigt att få en uppfattning om hur värnpliktiga som har gåttigenom den förkortade grundutbildningen kan fylla sin uppgift ikrigsorganisationen innan slutlig slällning tas till hur grundutbildningen skallutformas . Ettytterligare skäl för att vänta med beslut i denna del av ÖB:s förslag är att1974 års försvarsutredning kan komma att redovisa förslag som påverkar värnpliktsulbildningen.Jag är mot den bakgrunden beredd att nu förorda endast mindre ändringar av denuvarande grundutbildningstiderna, Ilikhet med ÖB finner jag all antalet värnpliktiga som inom armén genomgårgrundutbildning till befattningar för kompanibefäl är för lågt. Somjag har nämnt i del föregående är utbildningen till kompanibefäl frivillig. Dethar visat sig att antalet värnpliktiga som väljer denna utbildning ochdärigenom lår plutonchefskompelens är otillräckligt. Jag har mol den bakgrundenkommit fram lill att andra vägar än de nuvarande måsle sökas för att förbättrarekryteringen av kompanibefäl och därmed minska brislen på befäl som harutbildats till plutonchefer i krigsförbanden. Förmin del harjag till en bötian tagit fasta på vad haranförtom utnyttjandet av yrkesbefälet inom krigsorganisationen. Enligt min mening bördet yrkesbefäl inom armén som f n. tiänstgör i krigsorganisationen på grupp-och troppchefsnivån i ökad omfattning krigsplaceras som plutonchefer. Sådanplacering kan behöva föregås av viss kompletterande utbildning. Att ändra tiänsteslällningenför det yrkesbefäl som krigsplaceras i befallningar för plutonchef bör anstå tillspågående arbete för att skapa en ny befälsordning har slutförts. Jag räknar emellertid intemed alt ett utnyttjande av yrkesbefälet som plutonchefer i krigsorganisationenkommer alt fylla bristen på sådana mer än lill en del. Behovei måste liksom i huvudsak tillgodoses genom värnpliktiga som direktutbildas för uppgiften.Dessa värnpliktiga bör liksom f n. genomgå kompanibefälsulbildning. Tillutbildningen bör i första hand tas ut sådana som frivilligt anmäler sig tillutbildningen i samband med inskrivningsförrättningen, Uitagningen måstegivetvis föregås av en prövning av att vederbörande har möjlighel alltillgodogöra sig utbildningen. Utbildningen bör liksom nu omfalla 15 månader.Som ÖB har föreslagit bör möjlighet finnas för plutonsbefälsvärnplikliga allunder utbildningens gång frivilligt gå över lill kompanibefälsutbildningen. Erfarenheternavisar emellertid att det på frivillig väg inte går all rekrytera ett tillräckligtantal värnpliktiga lill kompanibefälsutbildningen. Jag vill därför intemotsätta mig att ett visst antal värnpliktiga inom armén tas ut till dennautbildning utan eget medgivande. Antalet får fastställas åriigen av regeringenpå grundval av underlag som chefen för armén lämnar. Som värnpliktsverket harframhållit är del svårt alt på grundval av den prövning som sker vidinskrivningsförrättningen med säkerhet avgöra vem som lämpar sig för kompanibefälsulbildning.Jag räknar därför med att en del av dem som har genomgått denna utbildning kankomma att krigsplaceras 1975/76:199 32 ibefattningar på lägre nivå än plulonchefsnivån. 1fråga om plulonsbefälsutbildningen förordar jag ingen annan ändring än altnuvarande försök med en 13 1/2 månaders utbildning vid pansar-, ingenjör- och signallruppernaupphör. ÖBhar föreslagit alt lika slor utbildningspremie skall utgå efter fullgjord obligatoriskkompanibefälsulbildning som efter motsvarande frivilligt genomförd utbildning.Som jag anförde i prop, 1975:37 s, 68 lår anses som ett främmandeinslag i ett ersättningssystem för obligatorisk utbildning. Jag har emellertidkommii fram till den uppfattningen att det är motiverat alt göra ett avstegfrån denna princip beträffande den obligatoriska kompanibefälsutbildningen.Vid motsvarande utbildning vid övriga försvarsgrenar utgår . Jag anserdärför av rättviseskäl att en premie om 5 000kr, bör utgå efter avslutadgodkänd obligatorisk kompanibefälsulbildning. Denobligatoriska utbildningen av värnpliktiga lill kompanibefäl bör inledas ulbildningsårel1978/79, VU72 har som jag har nämnt förut pekat på möjligheten alt minska grundutbildningstidenför värnpliktiga i vissa befallningar inom flottan och flygvapnet. Enligt minmening bör dessa möjligheler till besparingar las lill vara. Jag avser allföreslå regeringen att uppdra åt resp, försvarsgrenschef all inkomma medutarbetade förslag härom, Ifråga om reservofficersutbildningen anser jag att den av ÖB föreslagna metodenatt öka rekryteringen till reservofficersutbildningen bör prövas. Jag förordardärför all den föreslagna alternativa reservofficersutbildningen införs inomarmén fr, o, m, /78, Delta innebäratt denna utbildning intilldess den obligatoriska kompanibefälsutbildningen har genomförts för enutbildningsomgång kommer all ske i direkt anslutning till den nuvarande kadeltskoleutbildningen.Parallellt bör del som ÖB har föreslagit vara möjligt all genomgå reservofficersulbildningunder sommarmånaderna. SomÖB har framhållil kan man räkna med alt den alternativa reservofficersutbildningenkommer att öka rekryteringen till denna utbildning. Av detta skäl och medhänsyn till pågående arbete för alt skapa en ny befälsordning anser jag det intevara befogat att som Reservofficerarnas centralorganisation har begärt tillsättaen utredning för att se över hur rekryteringen skall kunna förbättras, 1prop, 1975/76:134 om förmåner för värnpliktiga m, m, harjag behandlat frågan ompremier vid reservofficersutbildningen. Jag föreslog därvid att del nya dagersättningssyslemetskall tillämpas även för den som genomgår reservofficersutbildning. Jag räknadevidare med oförändrade för den som genomgår reservofficersutbildninginom armén. Jag framhöll att dessa förmåner sammanlagt innebär en kraftigtförbättrad ersättning och en hög ersättningsnivå. Jag är inte nu beredd allförorda ytterligare förbättringar av förmånerna vidreservofficersutbildningen. Prop.1975/76:199 33 ÖBhar tagit upp frågan om reservofficersutbildningens meritvärde.