prop · FY0337 · 1975-12-31 00:00:00 — Vad beträffar naturaförmåner och i vissa fall kontantersättning för dessa förordar jag i likhet med arbetsgruppen atl defortsättningsvis i stort bör utgå enligt nu gällande bestämmelser. De värnpliktiga som genomgår repetitionsulbildning är oftafamUjeförsörjare. Med utgångspunkt i dels den ökade differentieringen av repetilionsutbildningenmed i vissa fall mycket korta övningar, dels målsättningen all de värnpUkligasoch deras familjers ekonomiska och sociala situation inle skall försämras undertjänstgöringen förordar jag i likhet med arbetsgruppen att värnpliktiga under repetitionsutbUdningfår ersättning enligt modell efter sjukpenningförsäkringen. Därmed får de 90 %av sin civila lön. Detta innebär atl man tillämpar etl i samhället i övrigtaccepterat ersättningssystem och medför väsentliga administativarationaliseringar. Jag förordar vidare alt systemet kompletteras dels med enbefattningspenning för dem som genom sin befattning i krigsorganisationen harsärskilt merarbete och ansvar, dels med en nedre garantinivå för dem som avolika anledningar inle omfattas av sjukförsäkringssystemet. Föräldrapenningensom f. n. utgår med . för dag synes vara lämplig. 1 likhet medarbetsgruppen förordar jag ett kompletterande famUjesocialt stöd för denbegränsade grupp som av olika anledningar inte tillgodoses genom det nyasystemet. Delta stöd bör utgöra skillnaden mellan familjebidragsbehovet ochutgående ersättning. 1 anslutning härtill vill jag beröra frågan om huruvidaden som under repetilionsutbildning får ersättning som anknyter tillsjukpenningförsäkringens regler skall vidkännas avdrag motsvarande denersättning som tas ut av den försäkrade vid sjukhusvård. Elt avdrag kunde i ochför sig övervägas men enligt min mening har den som fullgör repetilionsutbildningvissa utgifter av traktamenlskaraktär. Jag förordar därför alt ersättning utgårmed belopp motsvarande oreducerad sjukpenning. 1 likhet med arbetsgruppen förordar jag att de civilförsvarspliktigaunder utbildning och övning får ersättning enligt samma grunder somvärnpliktiga under repetitionsutbUdning med bl. a. befattningspenning, garanlinivåoch familjebidrag för vissa. Den nu tUlämpade kostnadsansvaret för kommuner ochföretag vad beträffar viss personal och personal i verkskyddel böralltjämt gälla. Arbetsgruppen har föreslagit att ersättningarna åtvärnpliktiga under gmndutbUdning skall gäUa även för vapenfria tjänstepliktigaoch elever i bistånds- och katastrofulbildning under grundutbildning samt vid repetitionsutbildningi omedelbar anslutning lill grundutbildning. För vapenfria tjänslepliktiga ochelever i bistånds- och katastrofulbildning under repetitionsutbildning föreslässamma ersättningsregler som för värnpliktiga under repetitionsutbUdning och civilförsvarsplikliga.Jag tillstyrker arbetsgruppens förslag om ersättning ät vapenfria tjänslepliktigaoch elever i bistånds- och kataslrof-ulbUdning. Vad beträffar beskattning förordar jag att de särskildaersättningarna vid sjö- och flygljänstgöring samt näringsbidragen beskallas påsamma sätt som f. n. Ersättning enligt sjukpenningförsäkringen ärbeskattningsbar inkomst. I övrigt förordar jag i likhet med arbetsgruppen allde olika ersättningarna förblir skattefria. Vid en övergång till beskattad inkomst enligtsjukpenningförsäkringen har arbetsgruppen utgått från alt ersättningarna lillvärnpliktiga under repetilionsutbildning och civilförsvarsplikliga, på sammasätt som sjuk-penningulbetalningarna, i skattehänseende räknas bort från delkommunala skatteunderlaget. Mot detla syslem har restinvändningar. Jag biträder arbetsgruppens förslag och förordar efter samråd medchefen för all ersättningarna räknas bort från detkommunala skatteunderlaget på samma sätt som sjukpenning. Förslagetförutsätter vissa ändringar i skatleförfatlningarna. Frågan härom får tas upp iett senare sammanhang. Översyn av reglerna om ersättning vid olycksfall under militärtjänstgöringingår i del utredningsuppdrag som har lämnats till yrkesskadeförsäkringskommiltén(S 1971:01). Vidare undersöks inom försvarsdepartementet möjligheten all betalaul särskild ersättning till vissa värnpliktiga som har skadats undertjänstgöring , när del särskilda olycksfallsskyddel infördes. Molbakgrund härav är jag inte i detta sammanhang beredd att komma med någraförslag om ändring av nuvarande regler om ersättning på grund av skada undermilitärtjänstgöring. UFV har föreslagit all de ohka ersättningarna bör indexreglerasgenom exempelvis anknytning tiU basbeloppet. För egen del är jag inte beredd atlförorda en automatisk indexreglering av de olika ersättningarna utom vad avserden indexreglering som sker genom anknyt- ningen tUl sjukpenningförsäkringen. Beträffande administrationen föreslår arbetsgruppen attdet familjesociala slödet under grundutbildning och samtliga ersättningar lUlvärnpliktiga under repetilionsutbildning och civUförsvarspliktiga, utombefattningspenningen, skall administreras av försäkringskassorna. Jag delar istort arbetsgruppens uppfattning och förordar efter samråd med chefen försocialdepartementet att administrationen av samtiiga ersättningar som anknytertU! sjukpenningförsäkringen förs över till försäkringskassorna. Frågan om atttill försäkringskassorna flytta över administrationen av det familjesocialaslödel i övrigt, främst familje- och bostadsbidragen under grundutbildning ochi förekommande fall det kompletterande familjesociala stödel under repetitionsulbildningoch civUförsvarstjänsl, torde kunna avgöras först efter ytterligare överväganden.Genom de här föreslagna åtgärderna kommer de kommunala familjebidragsnämndernaalt avlastas en del av sina uppgifter. Jag vill också påpeka att kommunernaskostnader för det direkta familjebidragsslödet kommer att minska genom detföreslagna ersättningssystemet. Frågan om tillsynsmyndighet för familjebidragsförfaltningarnastUlämpning får avgöras i samband med ställningstagandet lill den framlidaadministrationen av det familjesociala slödel under grundutbildning. Del ersättningssystem för värnpliktiga underrepetitionsutbildning som jag här har förordat bör gäUa även vid beredskapslillslåndeller krig i den mån inte särskilda bestämmelser utfärdas för sådanaförhållanden. Det redovisade ersättningssystemet för värnpliktigainnebär delvis nya principer. Den lagstiftning som påkallas av förslagen fårföreläggas sedan den har ullalat sig om de grundläggande principerna.Det nya systemet bör införas successivt. Jag avser föreslå regeringen atl ikommande budgetpropositioner föreslå alt anvisa medel för atl förverkhgareformerna. För den föreslagna anknytningen till .sjukpenning-försäkringenbehövs tid för alt förbereda nya rutiner, utbilda personal m. m. Anknytningentill sjukförsäkringssystemet bör därför ske tidigast . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag attregeringen föreslår att godkänna de riktlinjer för ersättning åtvärnpliktiga m. fl. som jag nu har förordat. Den nya regeringsformen (RF), som antogs slutligt avriksdagen (prop. 1973:90, KU 1973:26, rskr 1973:265, KU1974:8, rskr 1974:19) och som har böriat tillämpas ,innehåller regler om normgivningsmaktens fördelning som i hög grad skiljer sigfrån motsvarande regler RF. Den nya RF gör det därför nödvändigt meden ganska omfattande följdlagstiftning. har genom olika propositionerförelagts förslag till sådan lagstiftning. En redogörelse för det hittUlsbedrivna följdarbelet har lämnats i prop. Härutöver viU jag erinra omde inom försvarsdepartementet upprättade författnings-förslag som riksdagenantog (prop. 1974:50, KU 1974:25, FöU 1974:24, rskr 1974:220 och1974:267). 1 den nämnda prop. 1975:8 anförde chefen förjustitiedepartementet att arbetet med atl inpassa det äldre författningsbeståndeli den nya RF:s systematik borde bedrivas konlinuerhgt och atl det borde varalämpligt att göra den behövUga anpassningen i samband med att det regelkomplexi vilkel berörda författningar ingår sågs över av andra skäl. Som jag har angett i det föregående, har i prop. 1975:1(bil. 6 s. 67) föreslagils vissa förbättringar av de förmåner som utgår lill värnphktigam. Ett genomförande av dessa förslag föranlederändringar i det författningskomplex som reglerar hithörande frågor, bl. a. famUjebidragsförordningen.Jag anser det därför lämphgl att nu anpassa denna författning och vissa andra förfatlningar,som innehåller grundläggande föreskrifter om förmåner under värnpliklstjänslgöringm. m., till den nya om normgivningsmaklen och dess systematik iövrigt. De lagförslag jag nu lägger fram har däremot inte något samband medprinciperna för det nya förmånssystem som jag har föreslagit i det föregående.Den lagstiftning som kan påkallas av detta senare förslag får som jag nyssangav föreläggas i annat sammanhang. I det föregående har lämnats en redogörelse för detgällande förmånssystemet. Här redovisas därför endasl de författningar somreglerar delta system. Skyldigheten alt fullgöra värnplikt har sin grund i värnpUktslagen(1941:967). Rätten till ekonomisk ersättning under värnpliktstjänstgöringregleras inte i värnpUktslagen i vidare mån än alt 17 och 33 §§ föreskriver attbeträffande rätt tiU ersättning vid inställelse till inskrivningsförrättningoch beträffande värnpliktigs förmåner i samband med tjänstgöring samt ersättning i anledning av skada, somhan ådragit sig under tjänstgöring, gäller vad därom är särskilt stadgat. De författningar som reglerar värnpliktsförmånerna är värnpliktsavlö-ningskungörelsen(1970:676), familjebidragsförordningen (1946:99), mi-lilärersättningsförordningen(1950:261), kungörelsen (1969:761) om särskiU olycksfaUsskydd för värnphktiga m.fl. och kungörelsen (1963:243) angående grupplivförsäkring åt värnpliktiga m.fl. TiU familjebidragsförordningen ansluter sig familjebidragskungörelsen(1946:101) och till mihtärersättningsförordningen kungörelsen (1950:334) medtillämpningsföreskrifter lill mUitärersättningsförordningen. Värnpliktsavlöningskungörelsen har meddelats med stöd avriksdagens beslut. Den innehåller föreskrifter om de förmåner som en värnpUktigerhåller för sina personliga behov under tjänstgöringen. Den reglerar också deförmåner som ulgår vid inställelse lill inskrivningsförrätlning. Bestämmelserom penningbidrag finns i 412 §§. 1 1 3 § las upp föreskrifter om särskild ersättningvid viss slags tjänstgöring. 1 14-17 §§ ges föreskrifter om utbildningspremieroch tjänstgöringspremier. Ulryckningsbidrag behandlas i 18 och 19 §§.Föreskrifter om r e s e -förmåner finns i 20-29 §§. Rätten tUl fri förplägnad, friinkvartering och fri utrustning framgår av 30-35 §§. 1 36-40 §§ finnsbestämmelser om fri hälso- och sjukvård. Föreskrifter om begravningshjälp m. m.tas upp i 41 §. FamUjebidragsförordningen har tillkommit genom samfälldlagstiftning, dvs. beslutats av Kungl. Maj:t och gemensamt. Denbehandlar de förmåner som tillkommer den värnpliktiges familj denvärnpliktige fullgör värnpliktstjänstgöring. Familjebidrags-förordningen gällerockså för vapenfri tjänst, civilförsvarsljänslgöring som fullgörs före del årdå den civilförsvarspliktige fyller 48 är saml bislånds-och kalaslrofutbildning.1 6-8 och 13 §§ finns bestämmelser om familjepenning. Om bostadsbidrag gesföreskrifter i 9-12 §§. Rätten tUl näringsbidrag framgår av 14 16§§.Bestämmelser om sjukbidrag finns i 18 § och om begravningsbidrag il9§. Också mUitärersättningsförordningen har tillkommit genomsamfälld lagstiftning. Den är tillämplig även vid vapenfri tiänsl och bistånds-och katastrof utbUdning. 1 mUitärersättningsförordningen, som nära ansluter tiUlagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, ges de grundläggande reglerna omersättning vid olycksfall och sjukdom i samband med tjänstgöring. Enligtförordningen utgår ersättning för läkarvård, tandvård, sjukhusvärd, resor, läkemedeloch särskilda hjälpmedel. Förordningen innehåller också bestämmelser om sjukpenning,livränta och begravningshjälp. Kungörelsen om särskilt olycksfallsskydd för värnpliktiga m.fl. är meddelad med stöd av beslut. Den är ett komplement tiU 1 motsats till mUitärersättningsförordningenär kungörelsen inte tillämplig pä skada som någon ådrar sig i samband medinskrivningsprövning. Däremot gäller den vid vapenfri tjänst, visscivilförsvarstjänstgöring och bistånds- och kalaslrofutbildning. Del särskilda olycksfallsskyddetger ersättning vid beslående arbetsoförmåga på grund av skada genomolycksfall. Ersättningen utgår i form av ett engångsbelopp och uppgår vidfullständig invaliditet till . Vid partiell invaliditet utgår etl imotsvarande mån lägre belopp. EnUgl kungörelsen angående grupplivförsäkring åtvärnpliktiga m. fl. har värnpliktiga, inkl. sådana som genomgårinskrivningsprövning, vapenfria tjänslepliktiga, vissa civilförsvarspliktigaoch sådana som genomgår bistånds- och kalastrofulbUdning samma grupplivförsäkringsskyddvid dödsfall som arbetstagare i statens tjänst. De grundläggande bestämmelserna om vapenfri tjänst finns ilagen (1966:413) om vapenfri tjänst. Lagen innehåller inga bestämmelser om deförmåner som tillkommer vapenfri tjänstepliktig under tjänstgöring. Dessaåterfinns i stället i kungörelsen (1966:414) med \issa bestämmelser om vapenfria tjänslepliktiga,som har beslutats av Kungl. Enligt 18 § i kungörelsen äger vapenfri tjänstepliktigrätt till samma förmåner i samband med tjänstgöring som enligt värnpUklsavlöningskun-görelsentiUkommer värnpliktig i samband med värnpliktstjänstgöring. Penningbidragetbestäms enhgt paragrafen till . för dag och tjänslgöringsprcmien lillfyra kr. för vanc dag av tjänstgöringen efter 230 dagars tjänstgöring. Som nyssanfördes gäller i fråga om familjebidrag, ersättning enligt militärersättningsförordningen,särskUt olycksfallsskydd och grupplivförsäkringsskydd samma bestämmelser förvapenfria tjänslepliktiga som för värnpliktiga. Värnpliktiga och vapenfria tjänslepliktiga har möjlighet atlfullgöra värnpliktstjänstgöring resp. vapenfri tjänst i form av bistånds- och kalaslrofutbildning.UtbUdningen regleras av kungörelsen (1971:355) om bistånds- och kataslrofutbUdning.Antagning till sådan utbUdning sker efter ansökan. Enligt 11 § nämnda kungörelse utgår under bistånds-och kataslrofutbUdning ekonomiska förmåner motsvarande vad värnpliktiga erhållerunder värnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst. 1 paragrafen föreskrivsalt tjänstgöringspremien utgör . för av tjänstgöringen efter230 dagars tjänstgöring och atl utbildningspremie skall utgå med . Civilförsvarsplikten grundas på civilförsvarslagen(1960:74). Med undantag av föreskriften i 20 § att civUförsvarstjänstgöring ivissa fall skall anses fullgjord i anställning saknarcivilförsvarslagen föreskrifter om ersättning till den som tjänstgör icivilförsvaret. Bestämmelser härom finns - förutom i familjebidragsförordningen,kungörelsen om särskilt olycksfallsskydd för värnpliktiga m. fl. ochkungörelsen angående grupplivförsäkring åt värnphktiga m.fl. - i kungörelsen (1962:619)om avlöning m. m. till civilförsvarsplikliga och förordningen (1954:249) omersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under tjänstgöring icivilförsvaret. Avlöningskungörelsen är uppbyggd på i huvudsak samma sättsom värnpliktsavlöningskungörelsen. Sålunda föreskrivs i 9 § atl vad somföreskrivs om penningbidrag till värnpliktig i värnpliktsavlöningskungörelsenskall i tillämpliga delar gälla beträffande civilförsvarspliktig. Paragrafenanger de belopp som skall utgå. 1 10 § ges bestämmelser om särskilda ersättningarvid viss slags tjänstgöring. Om reseförmåner finns föreskrifter i 8 §. Rätten tillfri förplägnad, fri inkvartering, fri sjukvård och begravningshjälp framgårav 4 och 12-20 §§. Enligt 21-25 §§ har civilförsvarspliktig under vissa villkorrätt till ulbildningspre-m i e och tjänslgöringspremie. Om civilförsvarspliktigfullgör tjänstgöring då han fyller 47 är utgår civilförsvars-penningi stället för penningbidrag. Föreskrifter om civilförsvarspenning har tagitsin i 26 32 §§. Rätten lill ersälining begränsas så lill vida att civilförsvarspliktigvid deltagande i annan övning än övning i omedelbar anslutning tilltjänstgöring för utbildning inte har rätt till andra förmåner än fria resor,fri förplägnad, fri inkvartering och fri sjukvård. En ytteriigare begränsningär all ersättning för dygn, under vilket mindre än sju limmar tas i anspråk förfärd, tjänstgöring eller annan verksamhet, utgår endast för resa och kostnadför läkarintyg som anskaffas för all styrka laga förfall. Avlöningskungörelsengäller inle för civilförsvarsplikliga som med stöd av lagen (1952:269) omskyldighet för civilförsvarspliktig atl tjänstgöra vid krigsmakten las ianspråk för tjänstgöring vid försvarsmakten. På dessa tillämpas de bestämmelsersom gäller för de värnpliktiga. Förordningen om ersättning i anledning av kroppsskada,ådragen under tjänstgöring i civilförsvaret, har beslutals av Kungl. Förordningen ger civilförsvarsplikliga i huvudsak samma förmåner sommUitärersättningsförordningen ger värnpliktiga. Regeringsformens regler om normgivningsmakten En utförlig redovisning av den nya om normgivningsmaklenfinns i prop. 1975:8 (s. 36 ff.). Här lämnas därför en redogörelse bara för deregler som är av betydelse för det lagstiftningsärende som jag nu behandlar. 1 den nya RF anges etl antal ämnen där normgivningskompelenseni första hand skall Ugga hos och utövas genom lagstiftning. Deviktigaste av de bestämmelser som beskriver detla primära lag-område finnssåvitt gäUer den offentliga rätten i 8 kap. 3 §. Bestämmelserna i 3 § innebäratt till detla område skall räknas sädana föreskrifter om förhållandet mellanenskilda och det allmänna, som gäller åligganden för enskilda eller i övrigtavser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Med"ingrepp i enskildas personUga eller ekonomiska förhållanden" förslåssådana åtgärder från normgivarens sida som allmänt anses innebära inskränkningari enskildas ditlillsvarande handlingsfrihet, möjligheter att förfoga överegendom etc. Till lagområdet skall enligt uttrycklig bestämmelse i 3 § andrastycket räknas bl. a. föreskrifter som begränsar någon av de fri- ochrättigheter som anges i 2 kap. den nya RF, bland dem rörelsefriheten.Bestämmelserna i 3 § har utformats på sådant sätt alt även en föreskrift, somt. ex. i något hänseende begränsar omfattningen av elt redan föreliggandeingrepp i enskildas förhållanden och därför kan sägas gå i "berättigande"riktning, omfattas av kravet pä lagform. Den nya RF öppnar möjlighet för atl delegera endel av sin primärkompetens lUl regeringen. De viktigaste av dessa bestämmelserfinns i 8 kap. 7 och 8 §§. Reglerna i 7 § avser delegation på den offentligarätlens område. Denna delegalionsmöjlighet avser m.a.o. de normgivningsområden,som beskrivs i bl. 8 kap. 3 §. Inom dessa kan, med vissa begränsningar,föranledda av den nya RF:s reglering av medborgerliga fri- och rättigheter, delegationäga rum beträffande vissa angivna ämnen. Bland dem ingår inte försvarsfrågor. De delar av det primära lagområdet som inte kan öppnas förregeringen genom delegation utgör det obligatoriska lagområde t. Pä grund av 8 kap. 13 § första stycket 1 har regeringenbehörighet att utan särskilt bemyndigande i lag meddela föreskrifter om verkställighetav lag. Detta gäller även om lagen ligger inom det obligatoriska lagområdel ochverkställighetsföreskrifterna således rör ett ämne som i princip inte fårregleras annat än i lagform. Bestämmelserna om verkställighelsföreskrifter fåremellertid inle tillämpas på sådant sätt all den nya sätts ur kraft. Del är inte avsett att man skallförfara så atl beslutar mycket allmänt hållna lagregler inomlagområdet som sedan fylls ut av regeringen med "verkställighelsföreskrifter". Förslagen i prop. 1975:1 (bU. 6 s. 67) om förbättradevärnpliktsförmåner innebär, dels att penningbidraget höjs med . för dagför inskrivningsskyldiga, värnpliktiga, vapenfria Ijänsteplikliga, sådana somgenomgår bistånds- och katastrofulbildning saml civilförsvarspliktiga. dels all utryckningsbidraget höjs ,dels att familjepenningens maximibelopp för hustru, frånskild hustru och sådanfamiljemedlem som förestår hemmet åt värnpliktig med hemmavarande barn under 16år höjs från 17 tiU , dels atl familjebidrag vid grundutbUdning, vilkabidrag enligt gällande bestämmelser upphör den dag tjänstgöringen avslutas,skall utgå för . Genomförande av förslaget om förbättring avfamiljebidragsförmånerna kräver ändring av 6 och 13 §§ familjebidragsförordningen.Förslaget till lag om ändring i familjebidragsförordningen innehåller de ändringarsom behövs i detta hänseende. Ändringsförslaget har utformats så att det iprincip endasl är grundutbUdning som har varat minst som berättigar lillfamiljebidrag efter grundutbildningens slut. Föreligger särskildaskäl, kan dock även den som har fullgjort kortare grundutbildning få sammaförmån. För att anpassa författningens namn till den terminologisom används i den nya RF föreslås vidare atl rubrikenändras till "Familjebidragslag". Som framgår av vad som har anförts i närmast föregåendeavsnitt skall sådana föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och delallmänna, som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp ienskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, meddelas i lag enligt dennya RF. Föreskrifter om värnpliktens närmare innehåll får anses vara atlhänföra till sådana åligganden för enskild som avses i 8 kap. 3 § den nya RF.Till dessa föreskrifter får också räknas föreskrifter som reglerar deekonomiska förmåner som skall ulgå under värnpliklsljänslgöringen. Motsvarandegäller föreskrifter om vapenfri tjänst och civilförsvarsplikt. Härifrågavarande föreskrifter tillhör de delar av det primära lagområdet som intekan öppnas för regeringen genom delegation. Av vad jag nu har sagt får anses följa att degrundläggande föreskrifterna om förmåner under värnpliktstjänstgöring ochliknande obligatorisk tjänstgöring måste meddelas i lag. 1 enlighet härmed hari förslagen till lag om ändring i värnpliktslagen, lagen om vapenfri tjänst ochcivilförsvarslagen tagits in föreskrifter som dels fastslår rätten lillersättning under tjänstgöring, dels anger de ohka slagen av ersättning. Lagkravet kan emellertid inte i förevarande faU ansessträcka sig till atl avse bestämmelsema om ersättningarnas storlek. Det fårankomma på regeringen atl inom de anslagsramar som ärligen anvisargenom verkslällighelsföreskriflcr bestämma härom. De författningsändringar somföranleds av den föreslagna höjningen av penningbidrag och ulryckningsbidragkräver av nu angivna skäl inte lagform utan kan beslutas av regeringen. 1 28 § 2 mom. värnpliktslagen föreskrivs alt värnpliktigasom tilldelats armén får användas utom rikels gränser endasl lill rikelsförsvar och efter det alt slalsrädel blivit hört samt, om inte ärsamlad eller skall sammanträda, riksdagskallelse utfärdats.Numera gäller enligt uttrycklig föreskrift i 10 kap. 9 § den nya RF attregeringen får insätta rikets försvarsmakt eller del därav i strid föratt möta väpnat angrepp mot riket. Vidare föreskrivs i 13 kap. 1 § den nya RFatt, om riket kommer i krig eller krigsfara och inte pågår, talmannenskall kalla till sådant möte. Med hänsyn till dessa bestämmelser ärföreskriften i 28 § 2 mom. överflödig och kan utgå. Lagförslagen innehåUer vidare ett antal ändringar avformell natur som inle lorde kräva några kommentarer. Slutligen föreslås i de oUka lagarna vissa genomgåendeändringar som har samband med den nya RF i den män sädana ändringar inte harföreslagits i andra sammanhang (se beträffande civilförsvarslagen prop.1975:21). Sålunda har orden "Konungen" och "Kungl, Maj:t"samt ordet "krigsmakten" i olika böjningsformer bytts ut mot"regeringen" resp. "försvarsmakten" i motsvarande form. 28§ 1 mom, värnpliktslagen innehåller i del här hänseendet en i viss månsärpräglad föreskrift. Där föreskrivs nämligen all konungen, innan han beslutari ärende som avses i lagmmmet, måste höra statsrådet. Föreskriften omstatsrådets hörande tUlkom för atl utvisa atl elt sådant ärende inte fickavgöras i den ordning som gällde för kommandomälen.