prop · FZ03110 · 1975-12-31 00:00:00 — RRV anser atl i första hand kostnads- och slyraspeklerskall uppmärksammas vid bedömningar av organisationsfrågan och framför i sillyttrande för- och nackdelar med olika organisationsformer för programorganel.RRV avslyrker därvid kommitténs förslag om all programorganel skall drivas somen slallig stiftelse och föreslår i stället all enheten drivs som ellfristående bolag. Om det föreslagna bolaget dessutom träffar etl långsiktigtavtal med om tekniskt samarbele bör enligl RRV:s mening vissakostnadsfördelar kunna uppnås. RRV fömtsätter att verket får möjlighet att bedrivarevision av den nya enheten, även om denna inte görs tUl myndighet, med hänsynlill all verksamheten till övervägande del kommer all vara fi- 1975/76:110 70 finner inte att de skäl som kommitién anförtill stiftelseformens förmån är övertygande. Utredningen påpekar atl det finnsetl flertal exempel på all i huvudsak ickekommersiell verksamhet med framj»ångkunnat bedrivas i aktiebolagsform och att ett starkl skäl för dennaverksamhetsform är atl en mycket detaljerad civilrätislig lagstiftning finns,vilken i stort sett saknas beträffande stiftelser. Ulredningen anför vidareall den bl.a. har i uppdrag att pröva om rundradioverksamhelen i framliden iskall bedrivas i stiftelseform. Utredningen har ännu inte tagit ställning idenna fråga och anser alt verksamhetsformen för programorganel på nytt börkunna behandlas när förslag från stiflelseutredningen och radiojtredningenföreligger. framför liknande synpunkler. SAF anser allprogramenheten bör ingå som en enhet i och konstaterar atl detdärmed inte skulle bli aktuellt med stiftelseformen. mening bör det övergripande ansvarel för uibildningsprogramverksamhelenhell och odelat ligga på en styrelse, som bör beslå av sju personer, varav femutses av regeringen och två av de anslällda inom programorganet. förläromedelsinformalion, folkhögskoleutredningen, , lantbruksstyrelsen och ABFtillstyrker eller lämnar förslaget ulan erinran. Statskontoret, somtillstyrker kommitténs förslag, betonar vikten av all styrelsens sammansättningfår en stark representation för sakkunskar pen inom utbildningsområdet. LOpåpekar att de fackliga organisationema genom beslul 1975 tilldelalselt stort ansvar för utvecklandet av vuxenutbildningen. LO ser det somnödvändigt all representanter från såväl de stora fackliga organisationema somfrån folkbildningsarbetet placeras både i utbildningsprogramorganels styrelseoch i dess förvaltningsråd. SACOjSR anser all det oavsett slyrelsemodell ärviktigt all företrädare för personalorganisationerna LO, TCO och /SR blirrepresenterade i programorganels styrelse. anför visstveksamhet beträffande styrelsesammansättningen och förslagel om ellförvaltningsråd. Rådet anser att den sakkunskap som erfordras inomorganisationen bör finnas genom dess personal. bör besittaviss sakkunskap om produktionsfömtsätlningar men del är enligt rådets meningviktigare alt styrelsen har en kunskap om behov och fömtsättningar hos dem somskall utnyttja programmen. Vidare anför rådet all ell förvaltningsråd av detslag som kommiltén föreslår har svårt att göra sill inflytande gäUande. SSKfinner inte styrelsens sammansättning och kompetensinriktning tillfredsställandeeftersom representanter för konsumenlledel saknas. Representation i enbartförvaltningsråd och/eller rådgivande kommittéer kan enligl SSK:s mening inlegarantera reellt inflytande. SSK anser därför att styrelsen bör utökas med tvåledaniöler från förslagsvis och har förståelse för atl alla gmpper som har direkieller indirekt intresse av en pro- Prop.1975/76:110 71 gramverksamhelav detla slag inle kan beredas plats i det nya organels styrelse. Förbundetpåpekar dock all en vidgning av programverksamheten lill nya målgmpper komnieralt kräva organisatoriska ålgärder och medföra ytterligare kostnader på dellokala planet varför del vore väl motiverat alt företrädare för skolanshuvudmän, tillsynsmyndigheten och den fria bildningsverksamhelen bereds plats iden föreslagna organisationens ledning. vill därförföreslå alt en representant för vardera , SÖ ochFolkbildningsförbundel skall ingå i den nya förelagsstyrelsen. Vuxenskolanfinner förslagel oklart vad gäller fördelningen av uppgifler mellan styrelsen,förvaltningsrådet och de rådgivande kommiltéema. Vuxenskolan finner delangelägel alt alla tre ledningsorganen får en sådan sammansättning att detskapas goda fömtsättningar för en allsidig och opartisk programverksamhet samlall studieförbund och andra avnämare genom direki representation iförvaltningsråd och rådgivande kommittéer bereds möjlighet alt medverka iplaneringen av verksamheten. TCO framhåUer all del är viktigt att lednings- ochplaneringsorganen blir representativt sammansatta och atl berörda intressenterfår insyn i och möjlighet att påverka verksamheten. TCO finner inte kommitténsförslag tillfredsstäUande i delta avseende. TCO anser alt den starkabetoningen av efTeklivitetskravet har lett lill all de representativa aspeklemahar kommit i skymundan och alt det borde gå alt väsentiigt utöka antaletledamöter i styrelsen ulan att effektiviteten behöver påverkas negativt. TCOanser vidare atl det finns skäl som talar för all de föreslagna rådgivandekommittéerna ges större befogenhet än" vad som föreslås av kommitién.Socialstyrelsen anför alt det är av största vikt atl programorganel får enrepresentant från handikapprörelsen i sin styrelse. SÖ, statskontoret, SSK,lantbruksstyrelsen och TBV ansluter sig i alll väsentligt tiU förslaget att ettförvaltningsråd och fyra rådgivande kommittéer knyts lill styrelsen. , som tillstyrker förslagel, anser med hänsyntiU programorganels insatser på de s. k. bristområdena att institutet bör vararepresenterat i förvaltningsrådet. SAF som likaså delar kommitténs uppfattningframhåUer viklen av att programorganet har goda kontakter med näringslivet somarrangerar och initierar vuxenutbildning för dem som är ute i arbetslivet.Föreningen finner det därför naturligt att SÄF liksom övriga arbetsmarknadsparterblir representerade i den rådgivande kommittén för vuxenutbildning. Statenshandikappråd framhåUer att program inom handikappområdet bör utformas i närasamarbete med handikapporganisationema, som också bör få utse företrädare iförvaUningsråd, rådgivande kommittéer och eventuella arbetsgmpper. SAB, somsedan länge medverkat i folkbildningskommitté, betonarbetydelsen därav och finner del angeläget att representanter från bibliotekenknyts tiU de rådgivande organen inom ulbildningsprogramorganet. LRF delarkommitténs uppfattning att programorganet bör ledas av en styrelse somkompletteras av Prop.1975/76:110 72 LRF utgår från alt lantbmksgmppen och dess organisationerbereds plats i förvaltningsrådet. De rådgivande kommiltéema bör enligl LRF:smening ha en mer flexibel sammansättning och inriktning och bör tjäna somkonlaklkanaler med alla de parter ute i samhäUet, som i egenskap av avnämareoch utbildningsanordnare är intresserade av programföretagets verksamhel ochprodukter. RHS utgår från att förbundet erbjuds representation iförvaltningsrådet och i de fyra rådgivande kommittéerna, vilka arbetar medprogram inom förbundets intresseområde. CF-STFfinner förslaget om att komplettera styrelsen med etl förvaltningsriidändamålsenligt. Förbundet önskar få möjlighet alt utse en person att ingå irådet. Kommitténföreslår atl de regler som bör gälla för utbildningsprogramorganet bör tas ini en stadga för stiftelsen. Stadgama föreslås gälla i laget ochförlängas om inte regeringen beslutar om ändring. hänvisar tillall radioutredningen överväger vUka allmänna villkor och närmare föreskriftersom bör gälla för framtida programförelags programverksamhet. Nämnden anserdel sannolikl all de regler, enligl vilka den förslagna stiftelsen skallbedriva sin programverksamhet, blir sä långt möjligl likalydande med övrigaprogramförelags regler för denna verksamhel. Med hänsyn härtill anser signämnden sakna anledning alt nu närmare granska utformningen av och innehålleti de föreslagna riktlinjerna för radioprogramverksamheten så som de återges istadgarna. Statskontoret anser att den föreslagna stadgan för stiftelsen måslekompletteras med vissa bestämmelser som ger minst samma säkerhet i fråga omekonomisk redovisning och därtill de möjligheler lill insyn som elt val avmyndighetsformen eller av etl statligt aktiebolag skulle göra. TCO avslyrkerkommitténs förslag angående stadgarnas giltighet. Kommittén föreslår attstadgama skall kunna ändras under löpande avtalsperiod om minst fem ledamöterär eniga om en sådan ändring. TCO påpekar att fem av styrelsens sju ledamöteravses bli utsedda av regeringen och övriga två utses av personalen. Kommitténsförslag innebär all representanterna för personalen kan stå ulan möjlighet atlpåverka ell så viktigt beslul om styrelsens övriga ledamöter är eniga. TCOanser därför att ändring av stadgarna under löpande giltighetstid endast börkunna ske om minsl sex av styrelsens sju ledamöter blir eniga om atl en sådanändring bör genomföras. TCO och SIF konstaterar all kravel på balans mellanolika åsikter och intressen vad gäller produktion av utbildningsprogram inleålerfinns i kommitténs förslag till stadgar för stiftelsen. Enligl TCO:s ochSlF:s mening bör kravel på balans i utbudet även gälla för produktion avutbildnings- Prop.1975/76:110 73 anser atl 2 § i stadgeförslagetbör modUieras så atl den överensstämmer med vad företaget anför i fråga omgränsdragningen mellan ulbildningsprogramorganet och . Vadgäller förslaget om stadgarnas giltighet vore det fördelaktigt omprogramorganel och kunde arbeta med samma avtalsperioder.Massmedie-utredningen anför alt eftersom stiftelsen som självständig juridiskperson föreslås få sändningsrätlen bör verkställande direktören utses avstiftelsens styrelse och inte av regeringen som kommittén föreslår.Ulredningen anser inte att stadgan behöver innehålla en uttrycklig beslämmelseom all verkställande direktören skall ha till uppgift all övervaka atlprogrammen inte innefattar brott mot beslämmelser i lag och stiftelsensstadgar. Enligt ulredningens mening ligger i del i sakens natur alt inle baraverkställande direktören utan även stiftelsens styrelse och över huvud allaanslällda inom stiftelsen har alt iakttaga vad som föreskrivs i lag eller istiftelsens stadgar. 3.11.2 Granskning av utbildningsprogram Kommitién ger i betänkandet förslag till regler förgranskning av läromedel som innehåller bild- och ljudprogram. SÖ och instämmer i kommitténs förslag lillregler för granskning av utbildningsprogram. konstaterar altkommitténs förslag om att förbudet mot förhandsgranskning i tillämpliga delarbör gälla för ulbildningsprogramorganet kan bli komplicerat efiersom kommitténanser alt det skall vara möjligt för programorganel atl i viss utsträckninggöra produktion för beställning av eller lillsammans med annan part.Radionämnden har ingen erinran mot utredningens förslag alt nämnden skallkunna granska alla de elersända utbildningsprogram som del föreslagnaulbildningsprogramorganet skall sända. Den ulvidgning av nämndensarbeisuppgifler som följer därav har nämnden tidigare förutsett och godtagit.Nämnden vill också erinra om atl radionämndsulredningen i sill betänkande (Ds U1974:7) Breddad granskning och ny organisation, framhåUit som önskvärt, attutbUdningsprogrammen hör tiU de programkategorier, som en framtida radionämndeller annat allmänt organ skall granska i relalivi slörre omfattning än andraprogramkalegorier. Nämnden instämmer i kommitténs förslag all granskningen börkunna ske med beaktande av också antingen andra etersända program inom sammaprogramse-rie/projekl eller andra komponenter än programr SSA" avslyrker förslagelalt programorganel själv skall avgöra om programmen skall sändas in förgranskning före eller efler elersändning. SSK finner granskningsfunklio-nen hosläromedelsnämnden som en väsentlig trygghetsfaktor för kommunema för attkvalitativt högtstående läromedel kommer lill användning. FSL understryker alt utbildningsprogramorganelshela produktion ovillkorligen skall vara föremål för sammagranskningsförfarande som gäller all Prop.1975/76:110 74 Skolstyrelserna i Kiruna.Lidingö och och länsskolnämnden i instämmer ikommitténs förslag angående granskning av utbildningsprogramorganels program. I avvaktan på att frågor rörande upphovsrätt får entillfredsställande lösning genom avtal eller lagstiftning föreslår kommitténalt ulbildningsprogramorganet friköper sina produkter. SÖ delar kommitténs principiella uppfattning om atl delmaterial som produceras skall komma till största möjliga användning i de formersom användarna önskar. Den nuvarande ireårsregeln för elersända ljudradioprogrambör enligt SÖ:s mening ändras så all programmen finns tillgängliga underlängre lid. SÖ anser det också angelägel atl i likhel med vad som hittillsskett inom SR/UTB och TFIU friköp av TV-program fortsätter i avvaktan på enlösning av upphosvrättsproblemel. SÖ betonar vikten av att de upphovsrältsligareglerna utformas så alt det blir möjligl, all i utbildnings- och kultursyfte,få tillgång till vissa program och material ur . SABanför atl frågor rörande upphovsmannarätten inte har fåll en från bibliotekenssida tillfredsställande lösning och atl det därför är nödvändigt alt kommatill rätta med dessa problem innan utbildningsprogramorganet inrättas. SIFanser del angeläget alt frågan om rätten all använda TV-program i bandad formför utbildningsändamål löses. Enligt SlF:s mening borde många av de program urallmänulbudel, som efterfrågas från skolhåll, kunna användas utan alt manbehöver gå omvägen via förnyad utsändning och under mbriken skol-TV.SIF anser alt ulbildningsprogramorganet i stället skulle kunna informera skolanom de radio- och TV-program ur allmänutbudel som bedöms lämpliga för skildaämnen i skolan. Programorganel skulle också i vissa fall kunna åta sig atlkomplettera programmen med tryckt material, uppföljande program m. m. UKÄ finnerdet angeläget atl man snabbi finner framkomliga vägar alt förfoga över del audiovisuellamaterial som produceras inom högskoleområdet. I möjligaste mån bör lösningareftersträvas som står i samklang med molsvarande regler för andra former avläromedelsproduktion. Vidare anser UKÄ atl man därvid måsle beakta intemationellakonventioner inom det upphovsrältsliga området. Remissinsianserna inom UKÄ-områdelbetonar alt frågan om upphovsrätten måste få en snar lösning. i instämmer också i förslaget om all all läromedelsproduktion,som finansieras över statsanslag och för vUken högskolans produktionsutmstningutnyttjas, skall varafriköpt. Medicinska fakultetens utbildningsnämnd vid universUeteti anser atl friköpsproble-met måsle bli en förhandlingsfråga vid vaijeenskilt tillfälle och inle bli föremål fÖr en generell lösning. 1975/76:110 75 mening bör en central registrering av och information omtillgängliga utbud ordnas. För förskolan och ungdomsskolan skulle enregistrering kunna ske genom /Kom-munsamköp, för högskolan hos ulbildningsprogramorganetoch för vuxenutbildningen hos etl särskilt inrättat organ. Kommitién föreslårall en särskild utredning tillkallas för att närmare belysa frågan om hurregistrering bör ske. Kommittén föreslår också att distribution av rörlig bildfrikopplas från frågan om information och registrering saml alt distributionenbör ske direkt från producenten eller genom särskilda distributörer.Statskontoret, UKÄ och tillstyrker förslagel om atl ensärskild utredning om registrering bör tillsättas. Statskontoret fömtsätterall detta utredningsarbete sker i nära samverkan med det fortsattautredningsarbetet i anledning av dalaarkiveringskommilténs förslag. Statenskulturråd anser atl den föreslagna utredningen även bör behandladistributionsfrågor i stort med sikte på atl folkbiblioteken bör fungera somprogrambas på del lokala planet. anser det vara av största viktall en katalogisering av läromedelsprodukler sker saml atl denna görslättåtkomlig för avnämarna. Styrelsen ser vidare posilivi på den samordningoch distribution som påbörjats av /Kommunsamköp och fömtsätteralt denna verksamhet kan vidareutvecklas och förbättras till förmån för demsom ytterst skall nås av programmens budskap. delarkommitténs uppfattning om all elt centralt register för röriig bild bordeupprättas. Förbundet påpekar all del har elt centralt databaseral filmregisterunder uppbyggnad inom filmseklionen av Kommunsamköp. Förbundet finner del inlemeningsfullt atl del finns flera registreringscentraler för film och videogramoch således bör inte ytterligare en registreringscenlral förläggas lill ulbildningsprogramorganet.Förbundet anser alt registrerings-och informationsfrågor bör handhas av etlkommunall organ t. ex. filmseklionen inom Kommunsamköp. Landstingsförbundetanser atl myckel talar för all en ceniral regislreringsenhel skapas inom ellerfristående från ulbildningsprogramorganet. finner allinrättandet av en särskild frislående enhet för registrering är mest lämpligl.Med en särskild fristående enhet avser det mediearkiv som dataarkiveringskommitténföreslagit i betänkandet Bevara ljud och bild och som enligt dess bedömning inlebara skulle ansvara för en central arkivering av pro-grammalerial ulan ävenutge årliga kalaloger över inkommet material. Uppdraget för den särskilda regislreringsulredningsom kommitién föreslår, bör enligl mening kunna begränsas lillhur mediaarkivets, och utbildningsprogramorganets uppgifterskall samordnas. Enligt mening börfrågan om den framtida distributionen av utbildningsprogrammen ägnas elt stortintresse från del nya programorganets sida. 1975/76:110 76 åsladkommaen samlad distribution bör undersökas, varvid hänsyn bör tas lill de olika kravpå distributionen som kan finnas inom skilda ulbildningar. Enligl institutetsmening bör frågan om inspelning och arkivering av bild-och ljudmaterial medfördel föras siamman med frågan om distribution av material. Statens institutför läromedelsinformalion avser med registrering endasl registrering av vissa uppgiflerom materialet såsom t.ex. beställningsnummer och uppspelningstid. Institutetkan mot bakgmnd av att det skall samla och sprida informaiion om läromedel inledela kommitténs uppfattning om alt frågan om ansvaret för registrering av bild-och ljudmaterial ytterligare behöver utredas. finnerdet otillfredsställande att många av TRU:s program distribueras via olika distributörer.Detta har enligl förbundet medfört alt program för små målgmpper inte finns tUlgängligavare sig för hyra eller för köp. Förbundet anser all alla program bör varatillgängliga i en icke-kommersiell distribution och alt del är principielltfelaktigt alt direkt eller indirekt läcka produktionskostnader genomkopieförsäljning tUl utbildningsväsendet. Förbundet konstaterar vidare alt deenda köparna av filmkopior är de kommunala AV-centralerna saml alt förhyrningarav film bekostas till direki eller indirekt av kommunala medel. Förbundetföreslår alt den altemativa distributionen bör byggas på de kommunala AV-cenlralema,som har riksomfattande täckning. bedömer det varaviss risk all folkhögskolor och studieförbund kan komma i kläm om Kommunsamköp,som drivs kommersielll, och skall la ansvar för distributionen.Bamfdmrådel anser all en utredning bör tillsättas med uppgift atl se övervilket organ, på läns- och lokal nivå, som är lämpUgast för förvaring ochdistribution av film- och olika videograminspelningar från programorganet. Rådeltillslyrker förslagel om atl distribution av rörUg bUd liksom bör skeav olika distributörer. Kommitténföreslår alt utbildningsprogramorganet i väsentlig ulslräckning bör kunnaförlägga trycksaker. Riktpunkten för trycksaksproduktionen bör vara atl den ärsjälvbärande, men kommiltén anser alt programorganet måste ha möjlighet attockså subventionera trycksaker. Produkterna bör vidare enligl kommitténsmening säljas lill självkostnadspris. Kommitténsförslag om all ulbildningsprogramorganet bör kunna förlägga trycksaker delasav SÖ och SSK. Vuxenskolan och LRF understryker atl programorganel i betydandeutsträckning bör samarbeta med andra förlag, t. ex. då elt föriag besitterspeciell sakkunskap, speciella resurser eller kanaler till en väl inarbetadmarknad. Brevskolan konstaterar atl det nya ulbildningsprogramorganet kommerall förfoga över slora förlagsresurser, vilkel innebär goda möjligheler lillplanering och integrering av de olika Prop.1975/76:110 77 Brevskolan anser detla vara en viktigpedagogisk förbättring och delar kommitténs mening i förlagsfrågan medtillägget alt ulbildningsprogramorganet i vissa fall också bör kunna samarbetamed andra producenter även om detta inte enbart är betingat av pedagogiska och marknadsmässigahänsyn. Statsföretag konstaterar inledningsvis alt kommittén föreslårbildandel av ytteriigare elt statligt läromedelsförelag medverksamhetsinriktning inom samtiiga de områden där Liber Läromedel redanverkar. Statsföretag anser atl del inte är tilltalande atl integrera en an-slagsfinansieradverksamhet med en affärsmässigt driven sådan. Vidare anför Statsföretag att detär angeläget att finna sådana former för samverkan och samordning av destatliga resursema på läromedelsområdet, att den förlagsresurs och det kunnandesom Liber representerar utnyttjas i en samlad resursinsats. Statsföretagifrågasätter därför förslaget, all ulbildningsprogramorganet skall bedrivaegen förlagsverksamhet och föreslår i stället all ett samarbetsavlal upprättasmellan programorganet, Liber Läromedel och med innebörden attLiber Läromedel och svarar för all föriagsproduklion.marknadsföring och distribution. Enligl Statsföretags mening kan Liber svaraför förlagsproduktion för både produkter, som utges och finansieras genomförsäljning och för besläUningsuppdrag som betalas avutbildningsprogramorganet, varav följer atl programorganet endast behöverbegränsade förlagsresurser för samverkan med förlagsproducenlen. skolakan på motsvarande sätt svara för såväl produktion av speciellamaterialkomponenter för tvåvägskommunikation som för undervisning med sådan tvåvägskommunikalion.Vidare anser Statsföretag atl behov och tilldelning av produktionsstöd böravgöras i vanlig ordning av altemativti samråd mellan,utbildningsprogramorganet och institutet om stödel ulgår urprogramorganets anslagsdel. särskilt samråds- och samplaneringsorgan förprogramorganet, Liber Läromedel och bör enligl Statsföretagsmening upprättas. CF-STF avslyrker förslagel omall utbUdningsprogramorganet i väsentlig utsträckning själv skall förlägga sinatrycksaker. Enligt förbundels mening innebär detta en onödig centralisering.Skolstyrelserna i och SundsvaU och länsskolnämnderna i ochÖrebro län anser att programorganet bör ha egna förlagsresurser och alt dess produkterskall erbjudas till självkostnadspris. Skolstyrelsen i menar dock attutbildningsprogramorganet i slörsla möjliga utsträckning skall koncentreraverksamheten kring ljud- och bildproduktionen och alt den hittillsvarandeförlagsverksamheten bör ses över för atl undvika onödig konkurrens med redanetablerade läromedelsförlag men också för atl undgå risken att Ijud-och bUdproduktionenbinds till en viss form av tryckta läromedel. Prop.1975/76:110 78 Kommilténfömtsätter atl den personal som f.n. finns anställd på TRU, SR/UTB inkl. SR/VUXkommer all få anställning hos ulbildningsprogramorganet. all programorganel får egna tekniska resurser. Flertalet remissinstanserhar inte yttrat sig i frågan om programorganels resurser. Statskontoretulgår från all frågor rörande resurser för det nya programorganel överlämnastill den särskilda organisationskommitté som enligt kommitténs förslag skalltillsättas för att bl. a. utarbeta detaljorganisation förutbildningsprogramorganet. SÖ konstaterar att ulvecklingen på den allmännamarknaden inom medieområdet är snabb och att etl tjugotal förelag äretablerade vid sidan av . SÖ finner därför att man bör överväga ivilken utsträckning man inom del föreslagna ulbildningsprogramorganet behöverbygga upp egna resurser för kopiering, konvertering och registrering av ljud-och bildmaterial.