prop · FZ03145 · 1975-12-31 00:00:00 — a. , vissa länsbostadsnämnder,barnmiljöutredningen, bostadssociala delegationen. Svenska och flera kommuner. Grupp 8, somhävdar att bostadsbidrag behövs för att hjälpa stora hushåll med små inkomster lillfredsslällande bostad, anser dock att ett så utbyggt system av bidragsom är aktuellt är ägnat au pacificera hyresgästerna och splittrahyresgästkollektivet. Företrädare för kommunisterna i vissakommuner betonar all höjda bostadsbidrag inte fär ersätta älgärder somangriper orsakerna till de kraftigt stigande hyrorna. ger uttryck för en från övriga remissinstanser heltavvikande mening. Organisationen finner del helt förkastligt att höjabostadsbidragen. Organisationen anser att det föreligger större skäl för attsänka skatterna, så alt medborgarna fär råd att betala för sitt boende. Ilikhet med utredningarna åberopar flera remissinsianser såväl b o - Prop.1975/76:145 54 sladspolitiskasom fördelningspolitiska motiv för ett syslem med bostadsbidrag. De flestaframhåller att det dock är de bostadspolitiska motiven som måste präglautformningen och inriktningen av ett bostadsstöd . , t. ex.,understryker vikten av att bosladsbi-dragsreglerna utformas så, att bidragetinte får karaktären av ett allmänt konsumlionsslöd. Om stödet fär dennakaraktär är det, enligl , naturiigt att de belalningssvagaste grupperna i slorutsträckning avstår från alt använda bidraget för alt förbättra sinbostadsstandard. NBD m. fl. uttrycker däremot en önskan om att del konsumtionsslyrandeinslaget i bostadsbidragen skall reduceras. SamUigaremissinstanser som berört frågan delar utredningarnas uppfattning om vilka huvudsyften som bostadsbidragen skall främja. Socialutredningenbetonar vikten av att bostadsbidragen utformas så att även familjer med svagbetalningsförmåga far del av den sociala rättighet som en god bostad utgör. Bostadssiyrelsen,bostadssociala delegationen. m. fl. framhållersärskilt bostadstilläggens uppgift alt medverka lill en utjämning avskillnaderna i boendestandard mellan hushåll med olika ekonomisk bärkraft. Bostadssiyrelsenmenar att i överensstämmelse därmed den av utredningarna angivna utrymmesnivänbör bilda underiag för utformningen av bostadsstödet. Detråder också enighet rörande behovet av samordning av de olika bidragssystem somfinns . Statskontoret, kommunalekonomiska utredningen, ett flertalkommuner m. fl. framhäller att förutom rättviseskäl talar möjligheterna till enenklare hantering för en sådan ordning. skatteutredning betonar att ensamordning mellan skatte- och bidragssystemen underlättas härigenom.Kommunalekonomiska utredningen anser att utvecklingen mol ett endabidragssystem försväras av nuvarande skillnader mellan de olika systemen ochproblemen inom dessa. Utredningen menar alt del krävs genomgripandeförändringar för att åstadkomma ett enda system och föreslår all dessa frågorblir föremål för fortsatt utredning. hemställer att arbetet för attåstadkomma en samordning påskyndas. , som i likhet med övriga remissinsianser ser en samordning somett framtidsmål, framhäller att del dock inte, sä länge det finns en grupp avpensionärer med så låga inkomster som , är möjligt att inpassa alla inuvarande regler för statskommunalt bostadstillägg. Fråganom beskattade bostadsbidrag har berörts endast av ett fätal remissinstanser. Deär överens med utredningarna i bedömningen att en övergäng till beskattadebostadsbidrag möter slora svårigheter med nuvarande beskattningsregler. 1972års skatteutredning anser all denna fråga lämpligen bör prövas i samband med enomläggning av skattesystemet och talar om att den i sitt fortsatta arbetekommer alt granska problemet ytterligare. 1975/76:145 55 och framhäller att en beskattningav bidragen kan lösa de problem som är förknippade med en inkomstprövning. 4.3Bostadsbidrag till barnfamiljer och hushåll utan barn Motbakgrund av den gemensamma grundsyn, som föreligger mellan remissinstansernaoch utredningarna när del gäller bostadsbidragens syfte, delarremissinstanserna ocksä utredningarnas uppfattning att bidragens storlek liksofnhittills bör bestämmas med hänsyn till skillnader i antal barn, bosiadspriser och inkomsier. Flertaletremissinstanser, däribland , , vissa länsbostadsnämnder.Svenska kommunförbundet, Försäkringskasseförbundel, Svenska , ,och åtskilliga kommuner, tillstyrker lill alla delar utredningarnasförslag till principer för konstruktion av bostadsbidragen. Bostadssiyrelsensamt och länsbostadsnämnden i , somtillstyrker huvudprinciperna i förslaget, föreslår dock en kompletterandebestämmelse för all undvika en betydande utvidgning av bidragsgivningen tillhushåll utan barn med låga bostadsulgifter. , som likaledes är positiv till förslagets huvuddrag, ifrågasätter,mot bakgrund av all antalet hushåll med läg taxerad inkomst har minskat snabbtde om förslaget leder lill den utiämning mellan hushåll med olikaekonomisk bärkraft som ursprungligen var tänkt. Utredningen menar all andravarianter av den föreslagna modellen möjligen kan ge bättre utiämningseffekler. anser att utredningarnas förslag bör genomföras iprincip. Förbundet, som har gjort en ingående analys av förslaget, tycker sigemellertid kunna konstatera att effekterna av det kommer au bli alltförbegränsade och anser att ytteriigare åtgärder framstår som nödvändiga. Enjämförelse har gjorts mellan de bidragsbelopp som utgär är 1976 enligt nugällande regler och beloppen enligl utredningarnas förslag, under del attutredningarna själva har jämfört utfallet av sina förslag med 1975 årsbidragsbelopp. Förbundetutgär i sina överväganden frän utredningarnas belysning av hyresbetalningsförmåganhos olika hushåll och menar au den visar alt relationen mellan inkomst ochhyra, dvs. hyresprocenten efler bidrag, bör vara lägreju fier barn som finns i hushållet, lägreför hushall med två vuxna än för hushåll med en vuxen, lägreju lägre inkomsten är. Utredningarnasförslag uppfyller inte helt dessa villkor. Prop.1975/76:145 56 Somett alternativ lill utredningarnas förslag har förbundet gjort en beräkning avbidragsbelopp efter följande formel: Bostadsbidraget= 85 96 av hyran + , per barn + . per vuxen - 15 96 av inkomsten. 1förhällande till utredningarnas förslag innebär denna formel all den andel avhyran som läcks av bidraget är högre, att det utgär ett fastbelopp per vuxen, oberoende av bostadsvillkor, samt att reduceringsfaktorn ären procentenhet högre. Förbundetsäger sig inte ha haft möjlighet alt studera alla effekter av den alternativaformeln men menar alt förändringar i den riktning som förbundet anfört allvariigtbör övervägas. och rätt presenterar i sill remissyttrande en alternativberäkningsprincip med utgångspunkt i utredningarnas uppgifter om hushållens hyresbetalningsförmåga. Invändningar mot helaeller delar av förslaget har rests ocksä av , barnmiljöutredningen,, NBD, och kommun m. fl, Konjunkturinsiltuiet hävdar all det i endynamisk pris- och kostnadsutveckling med stor sannolikhet blir nödvändigt altvidta täta förändringar, om man vill undgå att slödels reala innebördförändras. Såväl vid en likformig som vid en olikformig utveckling av hyror ochinkomster skulle effekterna enligl institutets uppfattning bli mest ogynnsammaför barnfamiljerna. Även barnmiljöutredningen och kommun anser attdel kommer att krävas ofla återkommande förändringar i systemet, om del skallhällas värdebeständigi. kommun föreslår att inkomstgränsen indexregleras,t. ex. genom anknytning till basbeloppet. TCO illuslerarmed räkneexempel demarginale f f e k t e r som uppstår vid inkomstökningar pägrund av utredningarnas regel beträffande inkomstreducering. Nuvarande ordningmed äriiga justeringarav inkomstgränserna sägs ha reducerat marginaleffekterna,men med utredningarnas förslag bortfaller detta element nästan helt, eftersomutredningarna tänker sig ändringar endast , TCO anser sig moldenna bakgrund inte kunna tillstyrka utredningarnas förslag om reducering avbostadsbidragen. Grupp8 menar att bostadsbidragen i ganska ringa grad uppnår syftet att utjämna skillnadernai levnadsnivå mellan barnfamiljer och andra. Organisationen finner detanmärkningsvärt att utredningarna i sina konkreta förslag i så ringa grad hartillämpat den insikt som ibland framskymtar i deras mera principiellaöverväganden. NBD m.fl.finner det angeläget att höja det barnanknulna beloppet. En sådan höjningkunde .sammankopplas med en sänkning av hy-restäckningsprocenten. Delegationenfinner att detta skulle vara ett sätt all minska det konsumtionsstyrandemomentet i bidragssystemet. i , skatteui-redning, bosiadssocialadelegationen. Prop.1975/76:145 57 ochGöteborgs kommuner m. fl. framhäller som speciellt värdefullt att den avutredningarna föreslagna konstruktionen av bostadsbidragen medför ett ökat stödlill hushåll med låga inkomsier. m. fl. påpekar att delsärskilda bostadsbidrag till låginkomsttagare som lämnas i vissa kommunerhärigenom skulle kunna minska eller slopas. Enannan positiv effekt av utredningarnas förslag är enligt ,kommunalekonomiska utredningen, NBD m.fl. all problemet med olika nedre hyresgränser löses. Norrköpingskommun finner det positivt auden nedre hyresgränsen slopas, eftersom del visatsig svårt för låginkomsttagare med låga hyror att betala skillnaden mellan denegna hyran och den nedre hyresgränsen, när en flyttning till modern bosiadeller upprustning är aktuell. kommun, däremot, är tveksam till förslagetalt slopa den nedre hyresgränsen. Kommunen har uppfattningen att denna mängagånger har inneburit en stimulerande effekt att skaffa en god bostad. Systemetsenkelhet har betonats av bl. a. RR V, ,, bostadsförmedling,flera kommuner sam t socialförvaltningen i . Svenska kommunförbundetunderstryker i detta sammanhang vikten av att det nya systemet hålls fritt frånundantag och särbestämmelser. Liknande synpunkter anförs av Aomwwnfl//oföwntfer./o>5;o/-5'/ofA. '/!o/msöos/fls/o/-we£//;>/g,A'ow-mun-DataAB och kommun m. fl. RRVoch m. fl. finneratt utredningarnas förslag beträffandebidragskonstruktion innebär ett steg pä vägen mot en samordning med andraformer av bostadsbidrag. Utredningarnasförslag om en reducering med . vid taxerade inkomster somunderstiger . tas upp av några remissinsianser. och kommun finner en sådanbestämmelse motiverad, medan anser att man bör göra en behovsprövning idessa inkomstlägen, eftersom förslaget i vissa fall kan komma att drabba sädanahushåll som bäsl av alla är i behov av bidrag. Denföreslagna sk ärpn i ngen av reducerings faktorn vid högre inkomsier har möttinvändningar frän ett flertal remissinstanser som finner att marginaleffekternaökar genom förslaget. SACOISR och NBD m. fl. föreslår i stället en enhetligreduktionsfaktor. däremot finner skärpningenberättigad för alt bidrag inte skall utbetalas vid för höga inkomster. Malmökommun, som tillstyrker förslaget, anser dock att den inkomslgräns vid vilkenskärpningen inträffar bör vara lika för barnfamiljer och hushåll utan barn. Förslagetom en övergångsperiod för skärpning av reduktionsfaktorn för ensamstående medbarn har genomgående fåu ett negativt bemötande bland remissinstanserna.Flertalet åberopar att över- Prop.1975/76:145 58 skådlighetenoch enkelheten i del föreslagna systemet gär föriorade med särbestämmelser avdenna typ. Till dem som anfört sådana synpunkter hör bostadsflir-medling, ochSkellefteå kommun. och länsbostadsnämnden i länanger alternativa förslag till övergångsbestämmelser som enligl deras meningundanröjer vissa negativa effekter av utredningarnas förslag. a. en övergångstid pä endast ett är. är yUersttveksamt lill bestämmelsen, Bostadssiyrelsen anser att del inle finns nägotmotiv för all behandla den aktuella gruppen bidragstagare gynnsammare ibidragsavseende än makar med samma inkomst. Reglerna medför ocksä en avsevärdadministrativ belastning. Liknande synpunkter anförs av bl, a,länsbostadsnämnden i . Utredningarnasförslag beträffande krav på egen bosiad som förutsättning för bostadsbidraghar mött erinringar från RFV och LO, som inle anser sig kunna biträda förslageti denna del. remissinstanserna anser att det statliga bostadstillägget tillbarnfamiljer utgör ell inkomstprövat konsumtionsstöd, varför det ärprincipiellt oriktigt att göra detta stöd beroende av om familjen har eller inlehar hyreskontrakt pä den lägenhet familjen bebor. Bostadsstyrelsensom tillstyrker förslaget pekar på den försämring som förslaget innebär för ungaföräldrar som bor hemma hos egna föräldrar och som f n, kan fä statligtbostadstillägg, Dgn av utredningarna föreslagna kompensationen - att far- ellermorföräldrarna kan söka bidrag för barnbarn - uteblir i de fall far- ellermorföräldrarna har för hög inkomst för att få bidrag. Även RFV påpekar dennakonsekvens, kommun anför vissa betänkligheter mol förslaget bl. a. fränkontrollsynpunkt. I anser till skillnad frånutredningarna att bidraget bör sökas och utbetalas lill den som har vårdnadenav barnet. som tillstyrkt anser all utredningarnasförslag i fräga om hemmaboende föräldrar bör tillämpas även vid prövning avrätt lill s. k. inkomstprövat tillägg enligt studiestödslagen. Utredningarnasförslag om höjda övre hyresgränser tillstyrks av bl. a. bostadssiyrelsen, RFV,. , , , NBD och ett antal kommuner. Flera av dessapåpekar nödvändigheten av att gränserna fortlöpande anpassas tillkostnadsutvecklingen och förutsätter att de föreslagna gränserna anpassas tillkostnadslägel vid genomförandet. kooperativa bostadsflirening anseratt de övre hyresgränserna helt kan undvaras bl. a. med hänsyn tillbruksvärdeprincipen. Den torde medföra att hyrorna inte stiger sä oskäligt altstaten bör undandra sig konsekvenserna Prop.1975/76:145 59 härav.Länsstyrelsen i och föreningen och rätt anser alt deövre hyresgränserna fortgående borde indexregleras. Svenskakommunförbundei och anser att man bör ange ytteriigare en hyresgräns,nämligen för familjer med fem barn eller flera. Utredningarnasförslag om m ö j I i g h e t för länsbostadsnämnd a 11 pä kommunens begäran sält a ned de övre hyresgränserna med hänsyn till lägre bosladskoslnadsnivä päorten har bemötts positivt av majoriteten av de remissinsianser som uttalatsig i frågan. samt länsbostadsnämnderna i ochVästernorrlands län anser dock till skillnad frän utredningarna att avgörandetbör ligga pä kommunen, som enligl har den bästa överblickenöver hyresläget pä orten. i län förordar länsvisbestämmande av övre hyresgränser och finner det tänkbart med en anknytning tillortskoefficienten inom länesystemet. anser all den absolut angelägnaste reformen i fräga ombostadsbidragen är att åstadkomma ett bätlre system för att fastställa de övre hyresgränserna.Det är enligt förbundets mening inte tillräckligt alt utgä från genomsnitishyroräven om dessa är hämtade från de områden som har de högsta hyresnivåerna ilandet. De övre hyresgränserna skall enligt förbundets uppfattning medge fulltbostadstillägg i förhållande till inkomsten för de hushåll som bor inyproducerade eller sanerade allmännyttigt ägda bostäder. En mera flexibelmetod mäsle användas för fastställande av övre hyresgränser. Den bör medge attde högsta hyrorna kan täckas in som de generella övre hyresgränserna"inte flr bli för höga. Kommunernas möjligheter att själva höja de övre hyresgränsernaär inte tillräckliga. Den föreslagna möjligheten att sätta ned hyresgränserna mästedärför kompletteras med en möjlighet för länsbostadsnämnd att medge en justeringuppåt av gränserna i vissa fall. Statsbidrag bör utgä för de kostnadsökningarsom blir följden av sädana justeringar. RRV har pekat pä att de regionala hyresvariationerna för likvärdiga lägenheterär stora, vilket kan motivera övre hyresgränser som är något mindre schabloniserade.Även länsbostadsnämnden I förordar att man överväger skildaövre hyresgränser beroende pä ortens hyresnivå. Utredningarnasförslag om en e n h e 11 i g åldersgräns - 18 är - för bidragsberättigande barnsamt rätt till bostadsbidrag för hushåll ulan barn har genomgående fäu positivtbemötande av remissinstanserna. Förslagen tillstyrks av bl. a.bostadsstyrelsen, länsbostadsnämnderna i Västernorriands och , Svenska kommunförbundei. 1975/76:145 60 holmsbosiadsförmedUng, TCO, och många kommuner. Bostadsstyrelsenanser all dispens bör kunna medges för bidrag lill h u s -häll utan barn ävendär sökanden är under 18 är under förutsättning alt synnerliga skäl föreligger.Länsbostadsnämnden i finner en sänkning av åldersgränsen förhushåll utan barn synneriigen angelägen då många ungdomar haft mycket svårt attskaffa sig moderna bostäder på grund av för höga hyreskostnader. Som motiv fören sänkning av åldersgränsen för nyssnämnda kategori åberopar kommun attnuvarande möjlighet lill undantag frän 20-årsgränsen ofta blir tillämplig.Mänga ungdomar i åldern 17-20 är skaffar egen lägenhet av olika anledningar,för all kunna studera i lugn och ro, trångboddhet i föräldrahemmet, lusten attklara sig själv etc. Nuvarandesamordning mellan inkomstprövat tillägg enligt studieslöds-lagen för barn som studeraroch statligt bostadstillägg har föranlett erinringar från centrala studiesiödsnämndenoch SACOISR. anför all med nuvarande samordningskulle ett genomförande av förslaget nödvändiggöra en höjning av åldersgränsenför inkomstprövat tillägg frän 17 lill 18 är. Med tanke på bostadsbidragensspeciella bostadspolitiska syfte finns, enligt nämndens mening, inget atterinra mot att dessa bidrag utgär lika för alla, oavsett om barnen studerareller ej. Detta synsätt flr dock under inga förhållanden hindra att speciellabidrag av studiesociala skäl beviljas familjer med barn som studerar. Vid valetmellan fortsalla studier eller arbete efter den obligatoriska skolans slut kanen ekonomisk stimulans vara av avgörande betydelse inte minst för familjer medsmå och medelstora inkomster. Med utredningarnas förslag blir denna stimulans väsentligtmindre än f n. och inträder först efter . Enligt nämndens meningbör därför av allmänt sociala och studiesociala skäl samt av behovet av rekryieringsstimulerandeåtgärder studiehjälp kunna beviljas vid sidan av bostadsbidragen. Ett inkomstprövatbidrag bör kunna beviljas sä snart eleven påbörjar gymnasiala studier. SACOISRanför liknande synpunkter. Till skillnad från utredningarna anser SACOISR attbarnens inkomster bör läggas till föräldrarnas inkomst vid prövningen avbidragen. Reducering av bostadsbidrag p. g. a. för stor bostad Utredningarnasförslag att slopa nuvarande reduceringsregler vid för stor bostad har med ettundanlag bemötts positivt av de många remissinstanser som uttalat sig i frägan.Förslaget tillstyrks sålunda av bl. a. , länsbostadsnämnderna IVärmlands och , i , barnmiljöutredningen.Svenska kommunförbundet. , , samt , , , m.fl. kommuner. 1975/76:145 61 varanderegel mycket orättvis och anser dessutom alt den övre hyresgränsen i praktiken lillstor del motverkar att bostadstillägg utgår till för höga boendekostnadereller lill för stor bostad. Kommun-DataABanseratt förslaget kommer att förenkla handläggningen men erinrar om allreducering av bostadskostnaden även i fortsättningen skall göras p. g. a.inneboende nära anhörig. RRVhar utan närmare motivering ifrågasatt utredningarnas förslag att slopareduceringsregeln. Utredningarnasförslag beträffande dispensmöjligheter för handikappade inom ramen förbidragssystemet för barnfamiljer och hushåll utan barn har i stort sett bemöttspositivt av remissinstanserna. Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinranav bl, a, , , bostadsstyrdsen. Däremoiär meningarna delade när det gäller möjligheten alt a v -veckla de särskildakommunala bostadstilläggen till handikappade (KBH). För en avveckling talarSvenska kommunförbundet. Enligl slatens handikappråd bör utvecklingen mot enhetligaregler för hela landet påskyndas. Inte heller har något att erinramol en avveckling pä sikt under förutsättning att de handikappades särskildakrav pä merytor både ur rörelse- och rehabiliteringssynpunkt verkligen beaklas.Utrymmen för arbete i bostaden samt för garage eller biluppställningsplats mästeockså inräknas som merkostnad vid behandlingen av dispens för högre bidragsberättigadbosiadsutgift. Handikappförbundenscentralkommhté anser det principiellt riktigt att det nuvarande bidragssystemetblir mera enhetligt, men känner viss oro för hur ett integrerat bidragssystemkan fungera i praktiken. Om kommunförbundets rekommendationer följts kan KBH ienskilda fall ge ett fördelaktigare utfall än utredningarnas förslag. Dettaanses bero bl. a. på att rekommendationerna inle innehåller något"lönetak" medan bidragssystemen i övrigi innefattar eninkomstprövning. Organisationen accepterar dock med viss tvekan det föreslagnaenhetliga bidragssystemet. ställer sig direkt avvisande till en avveckling av KBH.Förbundet anför an utredningarna inle undersökt eller tagit slällning till vadsom kommer att hända med de enskilda, som bor i kommuner där man i dagtillämpar generösare bestämmelser än dem som utredningarna föreslår förbostadsbidrag till handikappade. Förbundet finner alt det får så stora negativaverkningar att avskaffa KBH att detta lillägg skall beslå som en särskildförmän i likhet med KBT. KBH bör göras obligatoriskt och utgä ocksä lill föräldrarmed handikappade barn pä institutioner. 1975/76:145 62 Bostadsbidragför barn som vårdas på inslilulioner Denföreslagna uppmjukningen av beslämmelserna beiräffande bidrag lill familjervars barn vistas på institutioner tillstyrks av ett flertal remissinstanser,däribland , , , , , och kommuner.Förslaget lämnas utan erinran av . Även Svenska kommunförbundetanser att det föreligger skäl för en regeländring som medger en generösarebedömning. anser att bedömningen bör göras av dennämnd som beslutat om placering av barnet. Vidare ifrågasätter förvaltningen ominle familjer vilkas barn är placerade i enskilt hem har samma behov avbostadsbidrag som familjer med in-slilulionsplacerade barn. Bostadsbidrag lill föräldrar som inte har barnel stadigvarande hos sig. Utredningarnasförslag om rätt till högre bidragsberättigad bosiadsutgift för förälder sominte har sitt barn stadigvarande hos sig har fält ett blandat mottagande.Bostadsstyrelsen avstyrker under åberopande av de administrativa svårighetersom uppkommer på grund av behovet av kontroll för all förhindra missbruk.Styrelsen anser att resultatet av den utredning angående gemensam vårdnad avbarn efter skilsmässa eller separation som pågår i böravvaktas. menar att förslaget innebär omotiveradesvårigheter i administrativt hänseende. Även anför tveksamhetav administrativa skäl. Förslagettillstyrkes av bl. a. Försäkringskasseförbundel, , TCO och kommuner. som ocksåtillstyrker utredningarnas förslag framhåller att det kommer attbli allt vanligare all barn har föräldrar som är bosatta på skilda håll.Utredningen hänvisar till de förslag som är alt vänta frånjustitiedepartementet beträffande gemensam vårdnad även för föräldrar som inlesammanlever. Om inte detta förslag skall bli en reform enbart för de materielltprivilegierade föräldrarna och barnen krävs all samhället på alla sätt stöttarföräldrar som separerat i deras strävan all hälla en god kontakt med sina barn,framhåller utredningen. Detråder delade meningar bland remissinstanserna i fråga om förslaget lill nyagrunder för bedömning av sammanboendeförhällanden. Flertalet av dem som berört fräganär dock positiva till att sammanboende man och kvinna som lever under äktenskapsliknandeförhållanden skall bedömas 1975/76:145 63 eftersamma grunder som makar vid prövning av bostadsbidrag, såvida de inte kanstyrka all de inte har någon hushållsgemenskap. Positiva är bl. a, bostadssiyrelsen,flera länsbostadsnämnder. , TCO samt , , , , m.fl.kommuner. Några av dem anser dock all administrativa problem kan uppkomma vidkontroll av sökandens uppgifter. framhåller att sammanboendesom inle har barn eller har barn som inte är deras gemensamma inte samtaxerasoch därför saknar samhörighet i taxeringsregislren. Förmedlingsorganet blir såledeshelt beroende av sökandenas egna uppgifter. inle vara med om ett system som innebär att förmedlingsorganenhar att utföra en närgången kontroll av folks bostadsförhållanden.