prop · FZ03160 · 1975-12-31 00:00:00 — JO, LandsilngslÖrbundet ochPressens samarbeisnämnd tillstyrker förslaget i denna del. förklarar att det i och för sig föreligger ett behov av denföreslagna nya sekretessgrunden men anser att det ligger i farans riktning attstadgandets tillämpningsområde - oavsett OSK:s uttalande i specialmotiveringen- kan komma att utsträckas alltför långt. Eupar remissinstanser kritiserar den närmare utformningen av den föreslagnasekretessgrunden. Fullmäktige I framhåller att utredningen genomdenna avser all ge sekretess åt diskontobesluten, köp och försäljning avobligationer, planering av kontrollåtgärder, tillstånd till obligationsemissioner,fastställande av likviditets- och kassakvoter samt upptagande av lån särskillpå den internationella marknaden. Härtill kan enligt fullmäktige fogasvalutahandel och valutaplaceringar som också måsle ges sekretesskydd. Det äremellenid, fortsätter fullmäktige, fel alt som sammanfatta de angivnaaktivitelerna i termen "räntepolitik". En godtagbar benämning härförsynes vara "penningpolitik", ett uttryck som även om det kankritiseras från teoretiska utgångspunkter har vunnit burskap i lagspråket. Fullmäktige hänvisar i detta sammanhang till 1 ij valulalagen 1975/76:160 104 (1939:350) i dess lydelse före den Ijuli 1974. Riksbankensvalutatransaktioner torde åter kunna sammanfattas under beteckningen"valutapolitik". Stadgandet bör därför enligt fullmäktige i nuaktuell del lyda: "rikets centrala finans-, penning- och valutapolitikeller etc". Liknande synpunkter framförs av . anser att det skulle vara till fördel om enmera preciserad lydelse kunde avfattas i stället för uttrycket det allmännasekonomiska intresse. Sekretessgrunden hä nsy n till privatlivels helgdbehandlas i några yttranden. På de skäl anför anser daiainspekiionen del varariktigt all göra skillnad mellan uttrycken "privatlivets helgd" och"personlig integritet". Det är enligl inspektionen ingalunda ovanligtatt föreskrift av innebörd alt uppgiftslämnande begränsas med stöd avdatalagen kan ges till skydd för personlig integritet medan sekretess förprivatlivets helgd i motsvarande siluation inte skulle råda. Kritiska mot förslaget i denna del är däremot Sveahovrätt, datamaskin-centralen för administrativ dalabehandling (DAFA),och . DAFA och anser att uttrycket personlig integritet är att föredra. Detsynes enligt hovrätten realistiskt att anta att just hänsynen till denpersonliga integriteten kommer att få en alll slörre betydelse i de framtidadiskussionerna på delta område, Enligl DAFA är uUryckel personlig integritetförmodligen mindre svårförståeligt för gemene man än det ålderdomligauttrycket privatlivets helgd Riksrevisionsverkel anser att ordet helgd ärföråldrat och därför bör utgä Enligl verket är vidare uttrycket privatlivetinle helt adekvat, efiersom de i LAH avses omfatta även enskildas förhållandenlill myndigheter. De om råden som behöver skyddas är inte alllid privata iordets egentliga mening Ordet "personlighet" - som i juridisk doktrinäven används i sammansätt ningar som personlighelsrätt, personlighetsskydd m.m. återger bätlre vad som här egentligen avses. Verket föreslår därför allpunkten 5 får följande lydelse: "enskilds personlighet, säkerhet ochekonomiska intresse". föreslår alt grunden personlig säkerhet utgårDen får anses ingå i den sekrelessgrund som las upp i punkt 3 - intresset altförebygga och beivra brott - och i den av hovrätten föreslagna grundenpersonlig integritet. Hovrätten över och anser att punkt 5 iuppräkningen av sekretessgrunder knappast är tillfredsställande avfattad menmedger all det är svårt att finna en fullt lämplig och uttömmande lydelse avdenna punkt. Hovrätten föreslår att den avfattas "det tillböriiga skyddetför enskilds ekonomiska och personliga förhållanden". Några remissinsianser har tagit upp frågor av närmastredaktionell karaktär. 1975/76:160 '05 Hovrättenöver och förklarar alt den fria tillgången till allmännahandlingar i TF är helt självständig. Den gäller utan att något motiv behöverredovisas. Detta förhållande blir enligl hovrätten inle lika tydligt angivet,om man på föreslaget sätl fiytlar bort första meningen ur paragrafen ochplacerar in denna med ändrad avfattning i 1 kap, 2 ij iredje stycket. Att täckaöver del sår som därvid uppkommer i paragrafen med en hänvisning till nämndalagrum är full. Hovrätten föreslår att första meningen i paragrafens gällandelydelse behålles oförändrad. Hovrätten påpekar vidare all första styckei I. avspråkliga skäl bör lyda "rikels säkerhet och dess förhållande till..". ÖBpåpekar att ordet "och" som sammanbindning av de olika sekrelessinlressenabör bytas ul mol "eller", eftersom man annars dr den uppfattningenatt t.ex. en inskränkning enligl punkt I skall vara grundad på ett gemensamtintresse på grund av hänsyn lill såväl rikets säkerhet som förhållande lillannan stat. Ivissa yttranden förordas en omkastning av sekretessgrunderna i punkt 5. Enligtregeringsrätten borde, i kongruens med ordningsföljden mellan de skyddsvärdaallmänna intressena, personlig säkerhet sättas försl, därpå privatlivets helgdoch sist de ekonomiska intressena. Man skulle därmed också vinna enordningsföljd som bättre speglar nutida värdering av skyddsintressena.Regeringsrätten framhålleratl en sådan ändring innebär all också LAH måstedisponeras om. Också DAFA framhåller att ordningsföljden inte avspeglar dagenssamhällssyn. Enligt DAFA bör punkten lyda: "personlig integritet,enskilds personliga säkerhet och enskilds ekonomiska intresse". All ocksåriksrevisionsverket förordar en omkastning av de olika sekrelessinlressenaframgår av det föregående. Den av verket förordade ordningsföljden sägsavspegla dagens samhällssyn. Regeringsrättennämner att förslagel bibehåller kravet att sekrelessfallen skall anges "isärskild lag" saml framhåller all delta uttryck har ansetts innebära allalla sekretessbestämmelser skall sammanföras till en lag och att de inte fårspridas ul i olika lagar. Regeringsrälien anser del värdefullt att detta kravfasthålls för framliden. Utformningenav bemyndigandet i slyckeis sista mening har uppmärksammals av någrainslanser, Tystnadspliktskommilténframhåller att meningen har fått en avfattning som inte går väl ihop med 21 tjLAH. Denna bestämmelse innebär inte alt regeringen bemyndigas all inskränkalillämpligheien av den där stadgade sekretessen utan att regeringenbemyndigasait bestämma inom vilka myndigheter eller i vilka ärendensekretessen skall gälla, Tystnadspliktskommiltén föreslår all meningen byls ulmol ett iredje siycke vari sägs all regeringen genom den i andra slyckel nämndalagen får bemyndigas all bestamma 1975/76:160 106 inom vilka myndigheter eller i vilka lyper av ärendenbestämmelse i lagen skall vara tillämplig. Också Juridiska fakiulieten vidStockholms universitet pekar på den av tysinadspliklskommiuén nämndamolsättningen mellan grundlagssiadgandel och 21 tj LAH. Enligt fakulteten täcksinte heller de bemyndiganden som regeringen ges i 8 tj första slycket och i 38tj förslå slyckel LAH av del föreslagna grundlagssiadgandel, JO ullalar sig utförligt i frågan. Enligl JO bör denföreslagna bestämmelsen läsas mol bakgrund av 8 kap, 7 ij iredje slycketregeringsformen som föreskriver alt bemyndigande lill regeringen i lag attgenom förordning meddela föreskrifier inte medför rätt för regeringen aumeddela föreskrifter som i annal än vissa särskilt uppräknade hänseendenbegränsar någon av de fri- och rältigheter som enligt 2 kap. 1-3 ijtJtillkommer svensk medborgare. Beträffande rätten alt ta del av allmän handlingförklaras i 2 kap, 4 tj all vad som är föreskrivet i tryckfrihetsförordningenskall gälla och all föreskrifter som i övrigi närmare utformar de fri- ochrättigheter och det skydd som avses i 1-3 tjij skall beslutas i den ordning somföreskrivs i 8 kap. Det föreslagna andra slyckel i 5 kap, I ij förslaget tillytlrandefrihetsgrundlag synes därför enligl JO naturligen inte böra skrivas påannal sätt än som skett. Regeringen bör inle i lag bemyndigas att meddelaföreskrifter om sekretess som sträcker sig längre än en bestämmelse i en lag omallmänna handlingar och därigenom ytterligare begränsar medborgares rält att tadel av allmän handling, Däremoi bör regeringen kunna bemyndigas att meddelaföreskrifter som delvis, ja t, o, m. hell, sätter en i en lag om allmänna handlingarmeddelad sekretessbestämmelse ur spel. JO har därför i och för sig intet allinvända mol vad som föreslagits men ifrågasätter om del skall vara nödvändigtall skriva mer än all regeringen får bemyndigas alt för viss regel i lageninskränka tillämpligheten. En förulsällning föratt förslaget skall kunna godtasmåsle emellertid vara alt på de slällen i en lag om allmänna handlingar, därsådant bemyndigande som sagts för regeringen blir aktuellt, lagtextenutformas strikt i enlighet med de grundlagsgivna förutsättningar som tänksskola gälla. Delta har enligt JO inte i allo iakttagils. I 21 ij LAH sägs t.ex. all handling, som rör siatlig utredning, kontroll och stödverksamhet medavseende på näringslivet och som inkommit till eller upprättats hos myndigheisom regeringen bestämmer skall hållas hemlig under vissa förutsättningar. Detinnebär enligt ordalagen att regeringen bemyndigas införa sekretess förhandlingar hos vissa myndigheter, något som enligt vad förut sagts regeringeninte bör kunna bemyndigas att göra. Bestämmelsen synes i stället böra utformassom en generell regel om sekretess för handlingar av angivet slag medbemyndigande för regeringen att inskränka tillämpningen till vissa myndighetereller föreskriva undanlag för vissa handlingar. Med det av JO redovisade synsättetfordras då också en grundlig omarbetning av förslaget till förordning medlillämpningsförieck-ning till 21 ij. Prop.1975/76:160 '07 Liksomf n. bör offentlighetsprincipen slås fast inledningsvis i 2 kap, TF. Jagföreslår därför alt i 2 kap. / .s'' TF föreskrivs au lill främjande av ettfritt meningsutbyte och en allsidig upplysning varie svensk medborgare skall harätt alt taga del av allmänna handlingar. Ifråga om innebörden av offentlighetsprincipen får jag hänvisa lill den allmännamotiveringen (avsnitt 7,1), Grundlagsregleringen avutlännings tillgång lill allmänna handlingar finns i 14 kap, 5 tj andra slycketTF, där utlänning likställs med svensk medborgare, såvitt annal ej följer avTF eller annan lag eller författning. Utlännings tillgång till allmännahandlingar skiljer sig från svensk medborgares endast i fråga om vissahandlingar som anges i kartsekreiessförordningen (1975:372), Av dess 12 ijföljeratl vissa allmänna handlingar inle får lämnas ut till utlänning eller utländskjuridisk person. Enliglmin mening är det naturligt att utlänningar har lillgång till allmännahandlingar i samma ulsträckning som svenska medborgare. En sådan likställdhetär en naturlig följd av strävandena att ge utlänningar samma rättigheter somsvenskar. Den ligger också väl i linje med vad fri- och räi-tighetsutredningenhar föreslagit beiräffande fri- och rältigheterna i allmänhel (SOU 1975:75),Enligl min mening bör ell lagkrav gälla för eventuella undanlag. Jag avser attåterkomma med förslag av denna innebörd i den proposition med förslag tillpartiella ändringar i TF som jag kommer all anmäla. 12 >)departementsförslagel återfinns bestämmelserna om på vilka grunderstatsmakterna får besluta om begränsningar i rätten alt ta del av allmännahandlingar, de s. k, sekreiessgrunderna, och om i vilken ordning sådanabegränsande föreskrifter skall beslutas. Den form av begränsning som åsyftas iparagrafen är givetvis alt vissa handlingstyper inte får lämnas ut. Men medbegränsande föreskrifter avses också sådana regler som innebär alt utlämnandedr ske med vissa förbehåll. Ienlighet med vad jag har anfört i den allmänna motiveringen under 7.2 upptas idetta stycke de olika sekretessgrunderna. Enligt har den uppräkning avsekretessgrunder som finns i TF dålig styreffekt, föreslår därför bl.a. att LAH skall disponeras efter direkl mönster av de i grundlagen iniagnasekretessgrunderna föratt sambandet tydligt skall framgå. Även jag finnerdenna uppläggning naturiig. I det förslag lill lag som skall ersätta nuvarandesekretesslag och som jag kommer au lägga fram avser jag därför alt igörligaste mån ta upp de särskilda sekretessbestämmelserna grupperade eflerden sekrelessgrund de stöder sig på. Jagövergår härefter lill att behandla de olika sekretessgrunderna. 1975/76:160 '08 Enligtpunkt 1 dr rätten all la del av allmänna handlingar begränsas om det ärpåkallat med hänsyn till rikels säkerhet eller dess förhållande lill annan staleller mellanfolklig organisation. Bestämmelsen innebär den ändringen iförhållande lill gällande TF att förhållandet till mellanfolklig organisationnämns uttryckligen. Enligl är behov av sekretess inle enbart grundat på hänsynlill det allmännas ekonomiska inlressen. behöver vidare hemlighållavissa handlingar för alt kunna fullgöra sina åligganden på ränte- ochvalutapolitikens område. föreslår därför en ny sekrelessgrund,"rikets centrala finans- och räntepolitik", synesden nya sekrelessgrunden ha aktualitet - utom för - även förregeringen, finansutskottel och riksgäldskoniorel. Remissinstanserna har instämti att en ny sekrelessgrund behövs för det angivna ändamålet. Fullmäktige iriksbanken och har emellertid kritiserat den närmareutformningen av sekrelessgrunden och föreslagit lydelsen "rikets centralafinans-, penning- och valutapolitik". Ävenenligt min mening är det önskvärt att en särskild sekrelessgrund införs påförevarande område. De handlingar del här främsl gäller har av angivitsvara handlingar som rör diskontobeslul, köp och försäljning av obligationer,planering av kontrollåtgärder, tillstånd till obligationsemissioner,fastställande av likviditets- och kassakvoter saml upplagande av lån, särskiltpå den internationella marknaden. Härtill kan enligt fullmäktige i riksbankenfogas handlingar angående valulahandel och valutaplaceringar. Jag ansluter migtill uppfattningen att det skall finnas möjlighet att föreskriva sekretesskyddför handlingar av det slag som jag nu har nämnt, 1 likhei med fullmäktige iriksbanken och anser jag att sekretessgrunden lämpligenkan beskrivas med begreppen "finanspolitik", "penningpolitik"och "valutapolitik". Punkt 2 har utformats i enlighel härmed. "myndighets verksamhel för inspektion, kontroll eller annan tillsyn",innebar inte någon saklig nyhet. Underpunkt 4 nämns intresset alt förebygga eller beivra broll. Bestämmelsen innebäringen ändring i sak, 1punkt 5 har som sekrelessgrund införts "del allmännas ekonomiskaintressen", som motsvarar den nuvarande regeln, såvitt den avser skydd förSlatens och menigheiers behöriga ekonomiska intresse. TF upptar f n, tre olika sekreiessgrunder som har avseende på enskildsförhållanden. Del är "skydd för enskildas behöriga ekonomiskaintresse", "privatlivets helgd" och "personligsäkerhet", har föreslagit all de nämnda grunderna sammanförs i enpunkt, vilken lyder: "enskilds ekonomiska intresse, privatlivets helgd ochenskilds personliga säkerhet". Utformningen syftar enligl lill allfånga in alla personliga aspekler. Somhar framgåtl av den redogörelsen för remissyiirandena har kritiki fiera hänseenden riktats mot utformningen av denna punkt. Tystnadspliktskommilténhar sålunda anfört bl, a, all det knappast är träffande ati motiverasekretessen kring kriminalregislret m. m. med hänsyn till "privatlivetshelgd". Motivet för all inle lämna ul uppgifter om brott m. m. ur ettsådani register är snarare att ett utlämnande kan befaras leda till att denregistrerade utsätts för andras missaktning e, d, - Flera remissinstanseranser au uttrycket "privatlivels helgd" är föråldrat. Enligtmin mening skulle det vara betänkligt om del på fiera punkter kundeifrågasättas om föreslagna materiella sekretessregler har stöd i de härföreslagna sekretessgrunderna. För egen del föreslår jag i anslutning till ettförslag som har lämnats av hovrätten över och att de viltskiftande hänsynen lill olika personliga intressen som del här är fråga omsammanfattas i orden "skyddet för enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden". Punkt7 innehåller en helt ny sekrelessgrund. Denna är au se moi följande bakgrund. 1skrivelse till regeringen hemställde Svenska naturskyddsföreningenom snara lagstiftningsåtgärder i syfte all möjliggöra hemlighållande avallmänna handlingar i samband med framställningar om åtgärder lill skydd fördjur- och växtlivet med stöd av naturvårdslagen eller kungörelsen om lokalabeslämmelser till skydd för djurlivet. Framställningen överlämnades lill ,som dock i sitt betänkande inte har redovisat några överväganden i anledningdärav. Fleraremissinsianser har i sina yttranden beröri frågan om behovet av sekretess tillskydd för djur- och växtliv, förutom främstnaturvårdsverket och . ochriksmuseet har uttalat sig klart för behovet av sekretessbestämmelser, medannaturvårdsverket begränsar sig lill all uttala att verket finner det motiveratatt frågan om en ny sekrelessgrund- intresset alt skydda växt- och djuriivel -blir föremål för närmare ulredning. Naturvårdenhar som bekant ägnats stort intresse, både i den allmänna debattenoch i lagstiftningsarbetet. Del har alltmer ansetts vara en angelägen uppgiftför statsmakterna all dels söka åsladkomma en rimlig avvägning mellan de olikakrav som dagens samhälle släller på naturen och dels se till att desstillgångar också bevaras åt kommande generationer (prop. 1963:71 ang.riktlinjer och organisation för naturvårdsverksamheten m, m,), 1 olika lagaroch andra författningar, främst naturvårdslagen (1964:822), har beslämmelsergetts som bygger på detta synsätt, som tillhör kronan kan avsällas lillnationalpark och område, som bör särskill skyddas eller vårdas på grund av sinbetydelse för kännedomen om landets natur,sin skönhet ellereljest märkligabeskaffenhet ellersom ärav belydelse för allmänhetens friluftsliv, kanförklaras som naturreservat. För nationalpark och naturreservat skall meddelassådana föreskrifter, t.ex, till skydd för djur- och växtliv, som erfordras föralt ändamålet med parken resp. 1975/76:160 110 Sådana föreskrifier kan också i annal fall meddelas för vissväxtart eller djurart enligt 14 ij naturvårdslagen. Är fara att växtartförsvinner eller utsätts för plundring, får regeringen eller myndighei somregeringen bestämmer meddela förbud att inom landet eller del därav bon-lagaeller skada växt av den arten där den växer vill. Motsvarande bestämmelser omfridlysning av djurart finns i paragrafens andra siycke. Beträffande djur,vars dödande eller fångande är att hänföra till jakt eller fiske, gäller dock islällel jaktstadgan (1938:279), fiskeristadgan (1954:607) m, fi, särskildaförfattningar. Vilda däggdjur och fåglar är t, ex, fridlysta enligt 1 ijjaktstadgan utom när allmän jakttid gäller för arten i fråga, Enliglna-lurvårdskungörelsen (1974:1028) kan länsstyrelse utöver fridlysning enligtjaktstadgan och skydd enligl naturvårdslagen meddela vissa förbud, t, ex.förbud att inom vissl område bortföra eller skada ägg, rom eller bo ellerförbud att ofreda djur genom fotografering eller liknande åtgärder. Avyttrandena från och övriga remissinstanser framgår au undersenare år har förekommit ålskilliga fall av äggplundring, lagande avrovdgelungar och illegal jakt vid vissa rovdjurs lyor. Ägg av sällsynlafågelarter är speciellt värdefulla för samlare. Upplysningarom ovanliga djursyngel- eller häckningsplatser har visserligen, såvitt man känner till,hämtats från annat håll än från naiurvårdsmyndigheierna. Plundringsverksamhetenhar emellertid aktualiserat risken för missbruk av uppgifter hos dessamyndigheter. Denna risk har gjort ideella organisationer och enskilda personerobenägna att lämna uppgifter till myndigheterna om särskill skyddsvärda objekt.Detta kan i sin tur leda till alt del allmännas verksamhet till skydd fördjuriivel brister i effektivitet. Härtill - och framför alll - kommernaturligtvis faran för alt myndigheternas uppgifter kan komma altutnyUjas som ett direkl hjälpmedel vid äggplundring och liknande verksamhet.Enligt min mening måste man räkna med en sådan fara. Medhänvisning lill del anförda förordar jag all en ny sekrelessgrund införs i TF.I praktiken synes olägenheterna med att en sekretessregel inte finns nu främslha visat sig beträffande djur. Jag anser emellertid alt det i förevarandesammanhang saknas anledning alt inle i grundlagsregeln möjliggöra skydd ocksåför utrotningshotade växtarter. Som punkt 7 i förevarande paragraf bör därföranges att rätlen alt la del av allmänna handlingar dr begränsas om det ärpåkallat med hänsyn lill intresset att bevara djur- eller växtart. Fråganom förslag lill en särskild sekretessregel till skydd för hotade djur-ochväxtarter avser jag alt återkomma till i samband med att förslag framläggs lillny lag som skall ersätta sekretesslagen. Jag vill emellertid redan nuföruiskicka att en sådan sekretessregel bör avfattas så att den endasl träffarfall som jag har berört i det föregående, dvs. den skall motverka plundring ochskövling av arter som riskerar att försvinna. Hänsynentill "anständighet och sedlighet" behöver enligt inle längre Prop.1975/76:160 III tasupp som en särskild sekrelessgrund. Jag delar denna uppfattning, 1remissyttrandet från staiistiska centralbyrån (SCB) säger sig SCB ha kommitlill den slutsatsen att ett grundläggande villkor för au framgent kunna bedrivaen lillfredsslällande statistikproduktion är att hänsynen till statistikproduktionen,dvs. till dess ostörda gång och till stalistikkvalitelen. blir en självständigsekrelessgrund, Enligl SCB:s uppfallning finns del påtaglig anledning allhävda all man, ulan au ha siaiistikprodukiionen som en självständigsekrelessgrund, bygger vissa regler i LAH på en fiktion som kan vara vanskligalt upprätthålla i praktiken. Det framförda kravet sägs väsentligen bygga päSCB:s erfarenheter av prövning av konkreta utlämnandeärenden; ofta har det dåframstått som uppenbart att riskerna för skada för den berörda personen i ettenskilt fali kunde bedömas som myckel små för all inie säga praktiskt obefintliga,som del har framstått som lika uppenbart att ett beslul om utlämnandekunde leda till mycket allvariiga skador för den framlidasiaiistikprodukiionen, SCB säger sig inle heller finna något skäl som talaremot all en särskild sekrelessgrund införs för hänsynen lillstatistikproduktionen. Den motivering som ger till offentighetsprincipen,främst de kontrollmöjligheter av myndigheiernas verksamhel som allmänheten börha, har enligt SCB inte avseende på det material som ingår i en statistiskproduktionsprocess, OSKhar inle föreslagit någon särskild sekrelessgrund lill skydd för statistikproduktionen.Den särskilda bestämmelsen till skydd för statistiksek-retessen i LAH som OSKföreslår bygger, säger kommittén, huvudsakligen på två grunder, nämligenhänsynen till enskilds ekonomiska intresse och hänsynen lill privatlivetshelgd. Undanlagsvis kan även hänsynen lill enskilds personliga säkerhet bliaktuell som grund för sekretessen. Inom ramen för dessa grunder kan enligt OSKäven vederbörlig hänsyn till statistikintresset tas. Enligtmin mening måste man vara mycket återhållsam när fråga uppkommer på att införaen ny sekrelessgrund. Som datainspektionen påpekar finns det frånkontrollsynpunkt ett allmänt intresse av au medborgarna i princip har möjlighetalt få lillgång till del statistiska primärmaierialel. Jag är därför inteberedd att till skydd för statistikproduktionen föreslå införande av en egensekrelessgrund, vilken skulle möjliggöra att alll statistiskt primärmaterialskulle kunna hemlighållas oavsett om enskildas personliga eller ekonomiskaförhållanden genom utlämnande skulle röjas eller inte. Enligtgällande TF är del endasl som får beslula om inskränkningar i rättentill fri lillgång till allmänna handlingar, 1 2 kap. 1 andra stycket TFföreskrivs au de fall, då allmänna handlingar enligl de tidigare i paragrafenangivna sekretessgrunderna skall hållas hemliga, skall noga Prop.1975/76:160 112 angivasi en särskild lag.