prop · FZ03112 · 1975-12-31 00:00:00 — Eniigt ulredningensförslag skall också byggnadsstadgan (1959i612) kompletteras med en beslämmelseom att underrättelse om fastställd plan skall föras in i länetsförfattningssamling. Förslagetatt varje kommun skall ge ut en författningssamling tillstyrks eller lämnasutan erinran av flertalet remissinstanser som har yttrat sig i frägan. Fråntvå domstolars sida förordas dock i stället att samtliga kommunala författningartas in i länets författningssamling. Ulredningens förslag att kommunstyrelsenskall åläggas ombesörja att viktigare kommunala föreskrifter fortlöpandetrycks i en förfaUningssamling tillstyrks i ett antal remissyttrandenmen blir från andra häll föremål för kritik. , somstarkt framhåller värdet av att varje kommun ger ut en kommunalförfattningssamling, understryker att reglering i lag inte är påkallad då denkommunala författningssamlingen blott skall vara ett hjälpmedel och införandetav en författning i samlingen inte skall vara en Prop.1975/76:112 79 förutsättningför författningens tillämpning. Härtill kommerait omfattningen av denföreslagna bestämmelsen i kommunallagen inte är klar. Kommunförbundetförklarar sig berett att utfärda en rekommendation till kommunerna omutgivande av författningssamling och att utfärda riktlinjer för de kommunala författningssamlingarnasinnehåll och utformning i anslutning till vad ulredningen föreslagil.Landstingsförbundet framhålleratt också landstingskommunerna beslutar förfatlningaroch anser att man också för landstingskommunernas del bör välja den lösning somSvenska kommunförbundet förordat. Också utredningen om den kommunalademokratin och kommunallagsutredningen m. fi. vänder sig mot den föreslagnabestämmelsen i kommunallagen. Denna anses onödigt begränsa den kommunala handlingsfrihetenbeträffande en mindre del av den kommunala informationen till medborgarna ochanses vidare stå i strid mot önskemålet atl förenkla kommunallagstiftningen.Förslaget att ett mindre antal kommunala föreskrifter skafl las in i länetsförfattningssamling tillstyrks av bl. Etl parlänsstyrelser anser emellertid att det är onödigt alt kungöra dessaföreskrifter i länets författningssamling. Frän några håll berörs frågan om möjlighelernaalt tillägga införandet av författning i kommunensförfattningssamling rättslig betydelse. Föregen del anser jag att vissa kommunala författningar är av det slaget atl denormalt skall kungöras i författningssamling. Jag syftar främst på de lokalaordningar som kommun beslutar enligt allmänna ordningsstadgan (1956i6l7),förordningen (1874i26 s. 11) angående hamnordningar och andraordningsföreskrifter för allmänna hamnarna i riket, hälsovårdsstadgan (1958i663)och brandstadgan (1962i91, omtryckt 1974i81). Hit hör också av kommun beslutatförbud enligt lagen (1926i72) angående meddelande av förbud för barn att idkaviss försäljning. 1 samtliga dessa fall är det fråga om kommunala författningarsom skall underställas för fastställelse och vilkas överträdandekan medföra straff Fastställelsebeslutet eller såväl fastställelsebeslutet somden kommunala författningen skall införas i länskungörelserna. Iframtiden bör kungörandet ske i länets författningssamling och omfatta bådelänsstyrelsens fastställelsebeslut och den av kommunen beslutade författningen.1 linje med vad jag har sagt i avsnittet 5.3 om begreppet författning m.m. torde det vara lämpligt att i länets författningssamling tas in ocksåunderrättelser om fastställda planer enligt byggnadslagstiftningen vilkabeslutats av kommun, fastän sådana planer trots sina verkningar mot framtidaägare m. fl. inte torde få anses vara författningar. Jag vill i dettasammanhang framhålla att lansstyrelsens beslut, när fastställeren underställd författning, inte har karaktären av författning även om besiutetavser en föreskrift tiil allmän efterrättelse. 1samtliga de fall då kommunala beslut skall kungöras i länets författningssamlingbör en bestämmelse i ämnet finnas i den berörda specialförfattningen. Fråganom att införa sådana bestämmelser behöver tas upp 1975/76: 112 80 bara .såvitt angår lagen (1926:72) angående meddelande av förbud för barnatt idka viss försäljning. Övriga i detta sammanhang behövliga författningsändringarkräver inte medverkan och torde få anmälas . Närdet gäller andra kommunala författningar än de förut nämnda finns inget i lageller i regeringsförfattning intaget krav på att de skall kungöras i enpublikation som kan betraktas som en författningssamling. De är bara underkastadedet tillkännagivandekrav som ligger i de allmänna kommunallagsreglerna omtillkännagivande på kommunens anslagstavla av justeringen av i kommunaltärende fört protokoll, av det ställe där protokollet finns tillgängligt och avuppgift då anslaget skedde. Dessa tillkännagivanderegler är gemensammaför kommunala författningar och andra slag av kommunala beslut. De kommunalaförfattningssamlingar som förekommer har ingen rättslig funktion utan harbara karaktären av hjälpmedel för i första hand kommunala förtroendemän ochtjänstemän. Detkan ifrågasättas om inte de kommunala författningar som det här gäller bör hakungjorts i en författningssamling för atl få någon verkan. Enligt min meningär det emellertid inte f n. påkallat atl genomföra en sådan reform. Härförtalar både den omständigheten att det inte är fråga om några författningar somär sanktionerade genom straffbestämmelser e. d. och det förhållandet attmedborgarna inom de relativt små enheter som kommunerna utgör får anses hasärskilt goda förutsättningar alt pä annat sätt än genom författningssamling fåkännedom om kommunala författningar. Jag vill här erinra om att alla viktigarekommunala författningar beslutas av kommunfullmäktige och attkommunfullmäktiges ärenden brukar annonseras i ortspressen och i allmänhetbehandlas närmare där när fråga är om beslut av större intresse. Att införa ettkrav på att alla kommunala författningar skall kungöras i enförfattningssamling för all bli gällande skulle vara en formalisering som f n.inte framslår som påkallad. Skulle kommunernas normgivningsmaktväsentligt utvidgas så att kommunerna får besluta författningsbestämmelser påområden där statliga myndigheter beslular, kan emellertid störreanledning än nu finnas att ifrågasätta om inte principen bör vara att ocksåkommunala författningar skall kungöras på sanima sätt som statliga för att bligällande. Vadjag har sagt nu innebär inte aU författningssamlingar som innehåller kommunalaförfattningar skulle sakna intresse. 1 likhet med bl. a. anser jag att det är av stort praktiskt värde såväl förmedborgarna som för kommunala förtroendemän och tjänstemän alt i varje fallviktigare kommunala författningar kan återfinnas i en författningssamling. Sålänge en sådan författningssamling inte skall ha någon rättslig betydelsesaknas emellertid anledning att föreslå bindande bestämmelser om enförfattningssamling för kommunala författningar i allmänhet. Det kan ocksåförväntas att kommunerna av eget initiativ kommer att se till att det ges utförfattningssamlingar som innehåller kommunala författning- Prop.1975/76: 112 81 ar.Svenska kommunförbundet har sålunda förklarat sig berett all rekommenderakommunerna att fortlöpande ge ut tryckta författningssamlingar och alt utfärdariktlinjer för dessas innehåll och utformning i huvudsaklig överensstämmelsemed vad utredningen har förordat. En sådan rekommendation fär anses innefatta tillräckligagarantier föratl tillfredsställande kommunala författningssamlingar allmäntkommer till stånd. 1 enlighet med den kommunala självstyrelsens princip bör detnärmare innehållet i de kommunala författningssamlingarna avgöras avkommunerna själva efter samråd med . 1 den ordningen lordebl. a. fa bestämmas huruvida de fåtaliga kommunala författningar som skall tasin i länets författningssamling också skall tas med i de kommunalaförfattningssamlingarna. har framhållit kan inte bara kommunala utan ocksålandstingskommunala författningar förekomma. har förklaratsig berett att för landstingskommunernas del utfärda en rekommendation avmotsvarande innehåll som den som har ulloval. Det kanpå grund härav förväntas all i varje fall de viktigare landslingskommunalaförfattningarna kommer att redovisas i landslingskommunalaförfattningssamlingar. Denna ordning synes fullt tillfredsställande. Dekyrkliga kommunerna kan också besluta vissa författningar. Dessa tordeemellertid vara av så begränsad räckvidd att särskilda informationsåtgärderinte är påkallade. 5.4.5Föreskrifler om kungörande I särskild ordning 1likhet med utredningen anser jag att genomförandet av etl enhetligt system medförfattningssamlingar för kungörande av författningar inte bör leda till upphäver de specialföreskrifter om kungörande av författningar i annanordning som finns i ett mindre antal specialförfattningar. , som exempelvis kan avse kungörande i en eller fleraortstidningar, i specialpublikalion eller pä anslagstavla, bör således till-lämpasvid sidan av systemet med kungörande i författningssamling.. En bestämmelse somklariägger detta bör tas in i lagen om kungörande av lagar och andraförfattningar. för samhällsinformation har föreslagit att föreskrift omortstidningsannonsering av författning skall införas i ytterligare ett antalförfattningar. Jag återkommer till detta förslag i specialmotiveringen till vissalagförslag. I övrigt torde ställning till denna fräga få tas i ett senare sammanhang. Nämndenför samhällsinformation har vidare förordal au i förekommande bestämmelser omkungörande av författning genom annonsering i ortspress skall anges attkungörandet skall äga rum i samtliga ortstidningar med spridning i det ellerde områden kungörelsen berör. Jag är emellertid inte beredd 6 1975/76. Prop.1975/76: 112 82 atti detta sammanhang föreslå någon ändring i gällande föreskrifter omortstidningsannonsering rörande författningar. Utredningenföreslår att de centrala förvaltningsmyndigheternas och länensförfattningssamlingar skall utformas med SFS som förebild. Detta gäller bl.a. ifråga om format och typografi. För de centrala förvaUningsmyn-digheternas delskall undantag kunna medges om vägande skal föreligger. Ett fast system förnumreringen av författningar skall komma till stånd för att möjliggöra engemensam registrering. För de kommunala författningssamlingarnas del lämnarutredningen vissa rekommendationer. Inågra remissyttranden görs invändningar mot kravet på en enhetlig utformning avförfattningssamlingarna. Härvid åberopas bl. a. tekniska och ekonomiska skäl.Arbetarskyddsstyrelsen framhåller bl. a. att dess publikationer bör ha ettformat som är bekvämt atl använda ute på arbetsplatserna. anföratt några av dess publikationer följer internationellt fastställda normer ochatt ett större format är önskvärt för läsbarheten av flygkartor. Föregen del vill jag framhålla att en grundläggande tanke bakom del av migföreslagna enhetliga kungörandesystemet med författningssamlingar är att allaberörda lättare än vad nu är fallet skall kunna orientera sig bland de mänga olikaslagen av författningar. Detla underlättas om författningssamlingarna inteskiljer sig alltför mycket åt. Jag anser därför att för författningssamlingarnasdel likformighet bör eftersträvas i största möjliga utsträckning och det synesdärvid ändamålsenligt att SFS får tjäna som förebild. Det ligger emellertid isakens natur att det i en del fall kan föreligga vägande skäl för avvikelser.Det bör ankomma på regeringen att i ett senare sammanhang besluta behövligagenerella regler rörande ulformningen av de författningssamlingar som utges avmyndigheter under regeringen och atl för vissa myndigheters del medge deundantag som av särskilda skäl kan finnas påkallade. som utges av myndighet under bör ellermyndighet som bestämmer fatta beslut. Utformningen av de kommunalaoch landstingskommunala författningssamlingarna ankommer på kommunerna ochlandstingskommunerna, som kan förutsättas samråde med Svenska kommunförbundetresp. Vad angår numreringen av författningarna iförfattningssamling är det etl angeläget önskemål att elt fast, enhetligtsystem kommer till stånd. Härigenom underlättas en centralförfattningsregistrering, om en sådan anses böra genomföras. Prop.1975/76:112 83 5.6Kungiirandet vid besvär över beslut om författning 1en del remissyttranden har väckts frågan huruvida förnyat kungörande börföreskrivas för den händelse en redan kungjord författning ändras efter besvär. Omen författning, som kungjorts i författningssamiing som avses i fagen, upphävs efferändras efter besvär, bör upphävandet effer ändringen enligt min mening kungörasi samma former som författningen av den myndighet som har ombesörjt detursprungliga kungörandet. Jag förordar en särskild bestämmelse av dennainnebörd. Utredningenföreslår att i lagen om kungörande av lagar och andra författningar skall tasin en bestämmelse av innehåll att författning, om inte annat framgår av den,träder i kraft efter del att den enligl därå meddeiad uppgift gettsut frän trycket i författningssamiing som avses i fagen. Bestämmefsen skaflersätta lagen (1894:44 s. I)angående tiden för allmännaförfattningars trädande i kraft, som bara omfattar i SFS införd lag eller annanallmän författning och i vilken den föreslagna tvåveckorstiden motsvaras av en fyraveckorstid,som räknas då författningen kom ut från trycket. Denföreslagna tvåveckorstiden tillstyrks av en del remissinstanser. Andra anseratt tiden är alltför kort. Två remissinstanser ifrågasätter om det inte bordeföreskrivas att i författning alltid skall anges när den träder i kraft. 1sammanhanget betonas från flera håll att en författning om möjligt inte börsättas i kraft tidigare än att berörda myndigheter och enskilda hinner sättasig in i de nya bestämmelserna och vidta olika åtgärder som kan föranledas avförfattningen. Föregen del vill jag framhålla att det i författningar som tas in i SFS numeraregelmässigt pä något sätt anges när författningarna träder i kraft. Den subsidiärafy ra veckorsregeln i lagen angående liden för allmänna författningarsträdande i kraft har spelat ut sin roll och bör därför upphävas. 1 stället börmed avseende pä alla författningar föreskrivas i lag atl det skall framgå avförfattning när den träder i kraft. En sådan ordning är väl motiverad fränrättssäkerhetssynpunkt. en sädan lagbestämmelse, kan detförväntas alt av eget initiativ upphäver bestämmelserna angåendeikraftträdande av vissa författningar och föreskrifter som är intagna i RFS. 5.8 Allmännaråd rörande tillämpning av författning samt annat fakultativt innehåU i författningssamlingarna 1det av utredningen framlagda lagförslaget behandlas bara kungörande avförfattningar. 1 ett kompletterande förslag till kungörelse finns emellertid 1975/76:112 84 ocksävis.sa regler om de anvisningar och råd for tillämpningen av lagar och andra förfatlningarsom cenirala förvaltningsmyndigheter meddelar. Sådana anvisningar och rådskall kunna tas in i författningssamling. Av utredningens betänkande framgår aUutredningen avsett alt också en del annat material skall kunna inflyta iförfattningssamling. Förslagetatt anvisningar och råd skall kunna införas i författningssamling tillstyrks avetl stort antal remissinstanser. Några remissinstanser framhåller att det kanvara lämpligt att föra samman författningsföreskrifter samt anvisningar ochråd i samma dokument. Arbetarskyddsslyrelsen förklarar att det är lämpligl attockså bakgrundsupplysningar kan lämnas i sammanhanget. Några reniissinstanseranser emellertid att bara författningar bör inflyta i författningssamfing.Beträffande införandet av annal materiaf än författningar samt anvisningar ochråd kommer olika uppfattningar till uttryck i remissyttrandena. 1fråga om gränsdragningen mellan författningar samt sådana anvisningar somenligt min mening bör benämnas allmänna råd hänvisar jag till vad jag haranfört i avsnittet 5.3 om begreppet författning m. m. Enligt min mening bör detvara tillåtet att i författningssamling föra in inte bara förfatlningar utan ocksåallmännaråd angående tillämpningen av lagellerannan författning. Hinder bör inte hellermöta mot att i samma dokument ta med förfallningsföreskrifter samt allmännaråd. Det bör inte heller vara uteslutet alt i dokumentet föra in vissa bakgrundsupplysningar. 1alla sammanhang bör del emellertid krävas av myndigheterna att de utformar sinaförfatlningar och allmänna råd så att det klart framgår vad som är författningsföreskrifloch vad som är aflmänna råd eller bakgrundsmaterial. Några lagbestämmelser ommyndigheternas offentliggörande av allmänna råd synes inte vara nödvändiga.Såvitt rör myndigheter under regeringen ankommer det på denna att i behövligutsträckning reglera utgivandet av sådana råd. Givelvisbör inget hinder möta mot att myndighet i författningssamling trycker avförfattning som har kungjorts i annan författningssamling. Härvid bör dockklart framgå att det inte är fråga om del offlciella kungörandet av denifrågavarande författningen utan bara om ett återgivande. Frågani vad mån i författningssamling skall få tas in annal material än förfatlningarsamt allmänna råd får avgöras av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer. 1 detta sammanhang vill jag bara framhålla alt viss försiktighetbör iakttas så att inte författningssamlingarna i alltför hög grad fårkaraktären av annat än regelsamlingar. Referat av avgöranden i enskildaärenden torde knappast ha sin plats i en författningssamling utan böroffentliggöras i annan ordning. 1975/76: 112 85 Förett genomförande av de förslag som jag har lagt fram i det föregående behövsinte bara en ändring i regeringsformen och en lag om kungörande av lagar ochandra författningar. Dessutom måste smärre ändringar göras i elt betydandeantal specialförfattningar. Flertalet av dessa författningar är av den naturenatt ändringarna inte kräver medverkan av . 1 detta sammanhang anmälerjag bara författningsändringar som måste ha formen av lag. har framhållit medför inte en övergång till elt enhetligt systemmed författningssamlingar för kungörande av författningar att en ny typ avkostnader uppkommer. Ett betydande antal myndigheter ger utförfattningssamlingar. Även övriga myndigheter som utfärdar författningar harredan i dag kostnader för kungörande av författningarna, fastän kostnadernainte avser tryckning i författningssamling utan avser framställning ochspridning av författningarna pä annat sätt. Försådana myndigheter som kungör sina författningar i enkla former uppstårgivetvis vissa kostnadsökningar. Kostnadsökningarna bör emellertid mer än väluppvägas av de fördelar som ett enhetligt författningssamlingssystem erbjuderför både allmänheten och berörda förtroendemän och tjänstemän. Jag erinrar isammanhanget om alt riksrevisionsverkel har uttalat att nettokostnaderna intesynes bli så stora alt anledning finns alt motsätta sig förslaget. F. n.åligger det kommunerna alt bestrida kostnaderna för införande av kommunalaförfattningar i länskungörelserna. De bestämmelser härom som finns i ett fåtalspecialförfattningar torde böra behållas när länets författningssamling träderi stället för länskungörelserna såsom förfaltningspublikalion. Denmedelstilldelning som myndigheterna behöver för författningskungörande tordefå begäras i samma ordning som gäller för framställningar om niedel för andradelar av myndigheternas verksamhet. Något anslagsbehov är alltså inle aktuelltför dagen. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om ändring i regeringsformen, 2. lag om kungörande av lagar och andra författningar, 3. lag om ändring i lagen (1914:451) om hingstbesiktningstvång, 4. lag om ändring i lagen (19l8i399) om förbud motutsläppande av tjur eller hingst å samfälld betesmark, 7 Riksdagen1975/76. Prop.1975/76:112 86 5. lag om ändring i vattenlagen (1918:523), 6. lag om ändring i lagen (1926:72) angåendemeddelande av förbud för barn att idka viss försäljning, 7. lag om ändring i lagen (1928:196) om galtbesiktningstvång, 8. lag om ändring i lagen (1933:231) om utrotande avberberis ä viss mark, 9. lag om ändring i lagen (1939:608) om enskildavägar, 10. lag om ändring i lagen (1942:350) om fornminnen, 11. lagom ändring i förordningen (1954:132) angående markegångstaxor, 12. lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt, 13. lag om ändring i lagen (1971:309) om behörighet förallmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål. Förslagenunder 3, 4, 7 och 8 har upprättats i samråd med chefen för ,förslaget under 6 i samråd med chefen för , förslaget under9 i samråd med chefen för , förslaget under 10 isamråd med chefen för och förslagen under 11 och 12 isamråd med chefen för . 7.1 Förslagettill lag om ändring i regeringsformen Förslagetinnebär att 8 kap. 19 S regeringsformen ändras så att det blir möjligt atl ilag medge undantag från regeln att förordningar skall kungöras så snart det kanske. Förslaget har behandlats i slutet av avsnittet 5.3. 7.2 Förslagettill lag om kungörande av lagar och andra författningar 1första stycket slås fast att författning som har beslutats av ,regeringen eller myndighet under regeringen eller skall kungöras enligtlagen, om ej annal följer av 2 S. Iandra stycket anges vad som i lagen förstås med författning. Författningsbegreppethar utförligt behandlats i avsnittet 5.3. Beträffandeandra författningar än lagar görs här två undantag frän de i lagen intagna kungörandebestämmelserna.Ämnet har behandlats i avsnittet 5.3. 1denna paragraf anges sammanfattningsvis hur det föreslagna systemet avförfattningssamlingar är uppbyggt. Prop.1975/76:112 87 Paragrafenbehandlar kungörandet av författningar som utfärdas av regeringen. Frågan harbehandlats i avsnittet 5.4.1. Dennaparagraf handlar om kungörandet av författningar som utfärdas av riksdagen.Också här kan jag hänvisa till avsnittet 5.4.1. Dessatvå paragrafer innehåller regler om kungörandet av författningar som beslutasav central myndighet under regeringen. Bestämmelserna har behandlats iavsnittet 5.4.2. Paragrafenhandlar om kungörandet av författningar som beslutas av förvaltningsmyndighetunder . Ämnet har berörts i avsnittet 5.4.2. Härges bestämmelser om kungörandet av författningar som beslutas av regional ellerlokal statlig myndighet under regeringen eller av skogsvårdsstyrelse eller irafiknämnd.Hithörande frågor har behandlats i avsnittet 5.4.3. Jag vill här tillägga attsådana tillfälliga föreskrifter i anledning av trafikövervakning,trafikolycka, väghållningsarbete eller liknande arbete som avses i 154 Svägtrafikkungörelsen (1972:603) på grund av sin starkl tidsbegränsade naturbör betraktas inte som författningar utan som föreskrifter i särskilda fall. 1fråga om kungörandet av kommunala författningar görs i paragrafen en hänvisninglill vad som är särskilt föreskrivet. Hänvisningen avser dels föreskrifter iett mindre antal specialförfattningar om atl vissa kommunala föreskrifter, somskall fastställas av statlig myndighet, skall tas in i länets författningssamling,dels de allmänna kommunallagsreglerna om tillkännagivande av fattade kommunalabeslut. Frågorna om kungörande av kommunala författningar har behandlatsnärmare i avsnittet 5.4.4. Paragrafenger uttryck för principen att specialföreskrifter om kungörande av författningpå annat sätt än som anges i denna lag fortfarande skall gälla vid sidan av deni lagen angivna kungörandeordningen. Frågan har behandlats i avsnittet 5.4.5. Häruppställs ett krav på kungörande i fall då författning som avses i lagen upphävseller ändras efter besvär. Jag hänvisar här till avsnittet 5.6. Prop.1975/76:112 88 Paragrafensbestämmelse att det av författning skall framgå när den träder i kraft harbehandlats i avsnittet 5.7. Avparagrafen framgår alt det kan finnas särskilda föreskrifter om kungörande iförfattningssamling av annat än förfallningar. I sammanhanget åsyftas i förstahand vissa förfaltningsliknande föreskrifter som del är lämpligl att kungöra påsamma sätt som författningar. På denna punkt hänvisar jag till vad jag haranfört i avsnittet 5.3.