prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Eftersom kapitalökning är en alltför omständligprocedur för att tillgodose behovet av att portionera ut aktier i mindreposter, föreslår näringslivet att det skall vara möjligt att förvärva egnaaktier i begränsad omfattning. Aktiebolag skall sålunda enligt näringsUvetkunna förvärva egna aktier, om aktiekapitalet i bolaget uppgår till minst 10milj. De förvärvade aktierna skall dock inte få överstiga avaktiekapitalet eUer ett nominellt belopp av aktierna på 1 mUj. Förändringarav bolags innehav av egna aktier bör enligt näringslivet föras i ett särskiltregister som skall granskas av revisorerna. Kommerskollegiumifrågasätter om inte den föreslagna tidsfristen inom vilken bolagmåste överlåta egen aktie som förvärvals i samband med övertagande avaffärsrörelse bör förlängas, så att bolaget inte utsätts för ekonomisk skada,t. ex. genom konjunkturbetonade kursfall. Näringslivet är inne på Uknandetankegångar och förordar regler som gör det möjligt för bolag att eftersärskild dispens få behålla egna aktier . Under ensådan genom dispens utsträckt bör aktierna enligt näringslivet kunnaupptas lill högst anskaffningskostnaden i årsredovisningen. Deföreslagna bestämmelserna om tvångslikvidation har allmänt godtagits underremissbehandlingen. Närett aktiebolag för sin verksamhet och utveckling behöver skaffa nytt kapitalkan det ske antingen genom en ökning av det egna kapitalet dvs. genom emissionav nya aktier, eller genom upptagande av krediter. Mellan aktier och fordringarfinns viktiga principiella skillnader. I motsats till fordringarna medföraktiema rösträtt och annan rätt att medverka i bolagets förvaltning.Fordringsägarnas rätt till kapital och ränta går före aktieägarnas anspråk påutdelning och likvidationskvot. räntanär vanligen bestämd och fordringsägarens ränteanspråk är oberoende av bolagetsställning och rörelseresultat. Aktieägaren å andra sidan kan inte fåutdelning, om vinstmedel saknas. Han har inte en ovUlkorlig rätt till det ensom utdelningsbar vinst finns. Beslut om ökning avaktiekapitalet genom emission av nya aktier fattas av bolagsstämman. Styrelsenhar emellertid möjlighet att sätta igång förfarandet på egen hand. Dessåtgärder blir giltiga, om stämman senare godkänner dem. På utredningens förslaghar möjlighet införts för bolagsstämman att lämna fullmakt åt styrelsen attbesluta om nyemission. Styrelsen får emellertid endast besluta om sådananyemissioner som ryms inom bolagsordningens bestämmelser om aktiekapitaletsstorlek. FuUmaktens giltighetstid är vidare begränsad lill nästkommande ordinariebolagsstämma. Vid en nyemission kan degamla aktierna komma att minska i värde, nämligen om emissionskursen på de nyaaktiema inte motsvarar de gamla aktiernas verkliga värde. För att skydda gamlaaktieägare gäller därför vid nyemission som huvudregel alt varje aktieägare harrätt alt, i den mån det kan ske, teckna så många nya aktier som svarar mot hansandel i det gamla aktiekapitalet. Aktieägaren har också möjlighet att säljadenna teckningsrätt. Företrädesrätten till teckning gäller emellertid inte ifråga om aktier som skall betalas genom apportegendom. På utredningens förslaghar möjlighet införts för bolagsstämman att även vid nyemission mot betalning ipenningar beslula om avvikelse från nu berörda företrädesrätt. harstyrelsen fått behörighet att efter bemyndigande av bolagsstämman besluta omsådan avvikelse. Aktierna i aktiebolagetmåste lyda på lika belopp. Det nominella beloppet för de nya aktierna måsteaUtså vara detsamma som det som gäller för de gamla aktierna. För varje nyaktie måste ett belopp motsvarande minst aktiens nominella belopp inbetalastUl bolaget. Det råder alltså förbud mot att emittera aktier tUl underkurs. Enförutsättning för att en nyemission skall kunna ske är att bolagsordningensbestämmelser om aktiekapitalet medger detta. Innehåller bolagsordningenbestämmelser om minimi- och maximikapital, kan bolagsstämman besluta om ökningav aktiekapitalet upp till gränsen för maximikapitalet. Är aktiekapitaletdäremot fast eller vill man överskrida maximikapitalet, måste man ändrabolagsordningens beslämmelser om aktiekapitalets storlek innan beslut kanfattas om nyemission. Om bolagsstämman fattarbeslut om nyemission, är förfarandet i stora drag följande. Styrelsen upprättarett förslag tUl beslut om ökning av aktiekapitalet. Detta skall hållastillgängligt för aktieägarna och framläggas på stämman. Vid förslaget skallfogas yttrande av styrelsen och verkställande direktören över den föreslagnakapitalökningens betydelse för bolaget. Om den stämma som skall fatta beslutetinte skall fastställa balansräkningen från föregående räkenskapsår, skallockså en sär- skUdberättelse avlämnas rörande viktigare händelser som inträffat efter det altstyrelsen senast avgav förvaltningsberättelse. När stämman fattat beslutom ökning av aktiekapitalet, upprättas teckningsUsta och kungörelse omökningsbeslutet. Dessa handlingar tUlställs patentverket för godkännande. Närhandlingarna har godkänts, offentliggörs kungörelsen och varje aktieägareskall om möjligt underrättas särskilt. Därefter sker teckning på den godkändateckningslistan och sedan beslutar styrelsen om tilldelning av nya aktier.Senast elt år från del stämman fattade beslut om ökning av aktiekapitalet skallfull betalning för varje ny aktie erläggas. efter utgången av denför inbetalning av de nya aktiema bestämda tiden skall för registrering anmälashur många nya aktier som har betalts tUl fullo. Har efter sådan anmälanytterligare nya aktier blivit tUl fullo betalda, skall efterbetalning antalet sådana aktier anmälas för registrering. Så snart registreringhar skett anses kapitalet ha ökat med sammanlagda nominella beloppet av detantal nya aktier som anmälts ha betalats till fullo. Kapitalökningen skersålunda successivt. Vid nyemission kanaktieteckning ske genom att apportegendom tillskjuts. I sådant fall skallökningsbeslutet innehålla bestämmelser därom. I ökningsbeslutet anges vilkenegendom som skall tillskjutas eller övertas av bolaget, antalet aktier eUerannat vederlag som skall lämnas och de huvudsakliga villkor i övrigt som skallgälla beträffande tillskottet eller övertagandet. I beslutet skall hänvisastill de handlingar som kan vara upprättade rörande bestämmelsen. Grandasapportbestämmelsen på avtal som inte träffals skriftligen, skall avtaletfullständigt upptas i beslutet om nyemission. En särskUd berättelse rörandeapportbildningen skaU avges av styrelseledamöterna och verkställandedirektören. Det kan också ifrågakomma att man ulser särskilda granskare somskall avge granskningsberättelser rörande apporttillskotlet. Om särskildagranskare inte anlitas, skall revisorema ulföra motsvarande granskning. Styrelsen har rätt attbesluta om upptagande av lån. När aktiebolag emilterar obligationer eller påannat sätt tar upp lån brakar lånet vanligtvis få en bestämd förfallodag ochlöpa med en viss angiven ränta. Ett obligationslån kan emellertid konstruerasså att olika mellanformer mellan aktier och fordringar uppkommer. En fordrankan genom avtal StäUas efter övriga fordringar. Det är fallet med s. k.förlagsbevis. Fordring kan också så till vida jämslällas med en aktie atträntans storlek görs beroende av bolagets vinst eller av vinstutdelningen påbolagets aktier, s. k. vinstandelsbevis eller participaling debentures. Dennuvarande aktiebolagslagen lägger inte något hinder i vägen för upptagande avvinstandelslån. Beslut härom kan fattas av styrelsen. Några vinstandelslåntorde emellertid inte ha upptagits i . Beträffandevinstandelslån kan två huvudformer urskiljas, nämligen s.k. delägardebentures och lånedebentures. Delägardebentures medför rätt tillbetalning ur bolagets tillgångar vid likvidation eller vid uppsägning av lånetmed belopp som t. ex. motsvarar viss kvotdel i bolagels tillgångar eller somberäknats efter genomsnittliga marknadskursen föreuppsägningen eller likvidationen. Lånedebentures medför rätt tUl återbetalningmed ett nominellt eller eventuellt ett indexberäknat belopp vid en på förhandangiven tidpunkt. Påulredningens förslag har möjlighet öppnats för aktiebolag att emitterafordringsbevis som innefattar en rätt för fordringsägaren att på vissa vUlkorutbyta fordringen mot aktier i bolaget, s. k. konvertibla skuldebrev, ellerfordringsbevis som är förenade med en option att mot betalning förvärva aktieri bolaget, s. k. warrants. Oftastmedför alla aktier samma rätt mot bolaget. I bolagsordningen kan emellertidbestämmas att aktier av olika slag skall ges ut. Olikheterna gäller vanligtvisratten tUl utdelning, deltagande i nyemission, återbäring vid nedsättning avaktiekapitalet eller utskiftningen vid bolagets upplösning. Olikheterna går utpå att ett aktieslag har i ett eller flera av nu angivna hänseenden företrädeframför annat aktieslag. Man brukar använda beteckningen preferensaktier föraktier med företräde medan andra aktier kallas stamaktier. En vanligkonstraktion av företrädesrätten är att preferensaktien har företrädesrätt tUlutdelning och dessutom företrädesrätt till sitt nominella belopp vid bolagetsupplösning. Eventuellt överskott vid Ukvidation tUlkommer med dennakonstruktion endast stamaktierna. Denna typ av preferensaktier kan med visstfog sägas utgöra ett slags mellanform mellan stamaktier och obligationer.Företrädesrätten till utdelning kan varieras på olika sätt. Det är vanligt attpreferensaktier har företrädesrätt tUl ackumulativ utdelning. Detta innebäratt preferensaktierna har rätt att få ut aUa resterandeföreträdesberättigade belopp innan vinstutdelning får ske till stamaktieägarna. Detär möjligt att i bolagsordningen ta in bestämmelse om att de rättigheter somtUlkommer aktier av visst slag skall kunna förändras eller undervissa förutsättningar. Det var tidigare oklart hur långt sådana förändringarkunde gå och till vUka föratsättningar de kunde knytas. På utredningens förslaghar emeUertid möjlighet införts för aktiebolag att i bolagsordningen ta in förbehållatt aktie av visst slag skall kunna omvandlas tUl aktie av annat slag, s. k.konvertibla aktier. Utredningensförslag rörande bolagens kapitalförsörjning har till stor del redan genomförts.De förslag rörande kapitalförsörjningen som bör behandlas nu är därför endastfrågorna om vinstandelsbevis, om emission tUl underkurs och om rösträttslösaaktier. Beträffandevinstandelsbevis framhåller utredningen att det för nä- ringslivetsstyrka och utveckling är av vikt att finansieringsfrågan för företagen kan vidvarje tidpunkt lösas i de former som med hänsyn till konjunkturen och andraförhåUanden är lämpligast för bolaget och för dem som erbjuds att deltaga ibolagets finansiering. Det är också med hänsyn tiU de intemationellaförbindelserna viktigt att de i många främmande länder förekommandefinansieringsformerna även står svenska företag till buds. Utredningen har avdessa skäl funnit lämpligt att föreslå bestämmelser om bl. Vinstandelsbevis kanenligt utredningsförslaget konstrueras på olika sätt. Den variabla avkastningenkan stå i viss relation tUl utdelning på aktierna i bolaget men den kan ocksåavse en viss andel i bolagels årsvinst. Även belräffande det belopp varmedbevisen skall inlösas kan variationer förekomma. Bevisen kan ges samma rättsom andra fordringar men de kan också såsom förlagsbevis ställas efter andrafordringar. Inlösningsbeloppet kan vara det nominella beloppet jämte upplupenej betalad ränta. Men det kan också bestämmas på annat sätt, exempelvis tillkursvärdet vid tiden för inlösningen. Med hänsyn till den betydelse ettvinstandelslån kan ha för aktieägama har utredningen ansett det riktigast attbolagsstämman har beslutanderätt rörande vinstandelslån. Det är emellertidenligt förslaget möjligt för stämman att bemyndiga styrelsen att besluta omupptagande av lån mot vinstandelsbevis. Beslutatt ta upp vinstandelslån eller att bemyndiga styrelsen att besluta om sådantlån fordrar enligt utredningsförslaget kvalificerad majoritet. Beslutet ärgiltigt endast om det biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl deavgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Kravet på kvalificeradmajoritet skall enligt utredningen ses mot bakgrund av att aktieägare inte harnågon företrädesrätt att teckna andel i vinstandelslån. En sådan företrädesrättföreligger däremot enligt utredningsförslaget när det är fråga omkonverteringslån. Utredningsförslagetinnebär att det nuvarande ovillkorliga förbudet mot emission av aktier tillunderkurs upprätthålls. Delta slåndpunktsta-gande motiveras inte närmare avutredningen. Utredningenhar inte ansett lämpligt att införa ett system med rösträttslösa aktier. Iutredningsförslaget har intagits den nuvarande bestämmelsen om att ingen aktiefår ha elt röstvärde som överstiger tio gånger röstvärdet för annan aktie. Fondbörsutredningenhar i sitt gemensamt med samarbetsutredningen framlagda förslag till lag medsärskUda redovisningsbeslämmelser för vissa större företag också medtagitregler om s. k. emissionsprospekt. Utredningen pekar på att sådant prospekteller liknande handling vanligen offentliggörs vid nyemissioner,blockutförsäljning av aktier och liknande erbjudanden. Med emissionsprospektavser utredningen medde- landeom emission etc. avsett för tidigare eller nytillkommande aktieägare ochinnehållande utförlig, främst ekonomisk information om vederbörande företag.Ulredningen konstaterar alt utvecklingen i praxis i fråga om såväl desituationer som föranleder prospekt som dessas innehåU fortfarande pågår.Risken för att en lagstiftning kan stoppa denna utveckling har uppmärksammatsav utredningen. Ett lagfäst krav på att ge ut emissionsprospekt motiveras emellertidbl. a. av att prospekt inle alltid uppfattas som ett självklart led itillhandahållandet av beslutsunderlag gentemot aktiemarknaden. Emissionsprospektskall enligt förslaget upprättas då bolaget eller aktieägare däri offentliggöreller på annat sätt riktar inbjudan till en vidare krets att teckna eller köpaaktier i bolaget. Härunder faller sålunda kontantemissioner,blockförsäljningar, introduklion på marknaden av aktier i bolag, som tidigarevarit ägda av få personer, samt s. k. utbyteserbjudanden, dvs. då ett bolagerbjuder aktieägarna i ell annat bolag att överta dessas aktier såsomapportegendom i en nyemission. Vidare omfattar förslaget utgivande avkonvertibla skuldebrev samt överlåtelse av teckningsrätter. Den gemensammaomständigheten för de olika marknadserbjudanden som omfattas av förslaget äratt rätt tUl aktier i någon form blir föremål för förvärv. Föratt ett marknadserbjudande skall föranleda emissionsprospekt förutsätts enligtförslaget viss storlek såväl på bolaget som på emissionen eller försäljningen.Enligt förslaget sammanhänger kraven på informationsnivå i emissionsprospektnära med de krav som utredningen uppställer för årsredovisning ochdelårsrapporter i större företag (se härom avsnitt 11.3). Utredningen föreslårdärför att emissionsprospekt skall krävas endast om nettovärdet av bolagetstUlgångar överstiger 10 mUj. eller beräknas komma att överskrida dennasumma efter emissionen av aktier eller konvertibla skuldebrev. Vidare föreslårutredningen att upprättande av prospekt endast behöver ske, om det totalabelopp som tiU följd av inbjudan till en vidare krets kan komma att bli erlagtöverstiger 1 milj. kr. Förslaget upptar detaljbestämmelser bl. a. om vUkahandlingar och särskilda uppgifter emissionsprospekt skall innehålla. Dettaredovisas närmare i specialmotiveringen. 7.4Remissyttrandena m. m. Förslagetatt i svensk rätt införa regler om vinstandelsbevis tillstyrks av åtskUligaremissinstanser däribland bankinspektionen, , hovrätten för VästraSverige, kammarrätten, patentverket, i ,, styrelsen för , Slockholms handelskammare,handelskammare. Svenska revisorsamfundet och . Näringslivetansluter sig till utredningens uttalande att det för näringslivets styrka ochutveckling är av vikt att finansieringsfrågan kan lösas i de former som medhänsyn till konjunkturen och andra förhållanden är lämpliga för bolaget och förfinansiärerna. Det är också viktigt att de i många främmande länderförekommande finansieringsformerna står svenska förelag tiU buds. Efterhand somvalutarestriktionerna mildras eller avskaffas ökas i hög grad angelägenhetenav att det inte finns några onödiga hinder mot svenska bolags upplåningulomlands. Bankofullmäktige ochkapitalmarknadsutredningen motsätter sig inte förslaget om införande avvinstandelsbevis. Fullmäklige framhåller emellertid att införandet av nya finansieringsinstrumentinte utan vidare kan väntas ge näringslivet något betydande tillskott avlångfristigt kapital. Skulle någon ökning av utbudet av långfristigt kapitalfölja av en introduktion av nya finansieringsformer, torde den komma althärröra från allmänheten. Nya typer av kreditinstmment medför emellertid enökad osäkerhet i förelagels fmansieringsstmktur och är genom sin oftakomplicerade konstruktion svårbedömbara som placeringsobjekt. Särskilt motbakgmnden av att allmänheten förutsätts svara för en större del av det ökadekapitalulbudet är det angeläget att lagreglerna utformas så att inte enkraftigt ökad risk och osäkerhet för kreditgivare och låntagare påkapitalmarknaden uppkommer. Särskilt vinstandelsbevis anser fullmäktige kunnamedföra en sådan ökad osäkerhet. Fullmäklige påpekar också att den endabestämmelse som enligt utredningen skall införas i aktiebolagslagen är atträntans storlek skall vara beroende av utdelningen eller av bolagets vinst. Ipraktiken kan därför vinslandelslå-nen vara förenade med en mängd olika vUlkorsom gör att långivarens ställning antingen kan likna fordringsägarens eller enaktieägares. Fordringsbevisen har som följd härav benämnts"lånedebentures" resp. "delägardebentures". Lånedebenturesmedför rätt tUI återbetalning med nominella beloppet och har en bestämd, inteonormalt lång löptid. Delägardebentures medför däremot rätt till betalning urbolagets tillgångar vid likvidation eller uppsägning inte med nominellt beloppulan med belopp beräknat efter exempelvis den genomsnittliga marknadskursen underen period före uppsägningen eller likvidationen. Om delägardebentures har enmycket lång löplid, torde innehavarna kunna anses nästan likställda medaktieägarna ehura utan rösträtt. Innehavare av vinstandelsbevis löperemellertid enligt fuUmäktige vissa risker. De har sålunda knappast någonmöjUghet att hindra att aktieägarna sätter utdelningen så lågt att någontiUäggsränta inte utgår. Om tUläggsräntan är beroende av den redovisadevinstens storlek, kan denna genom bokslutsdispositioner också nedbringas tillnivå där tilläggsräntan blir ringa eller ingen. Har bolaget rätt att säga upplånet och skall skuldebreven inlösas till det genomsnittUga marknadsvärdetunder , blir frestelsen stor att företa sådana dispositionernär dagen för uppsägningen av lånet Eftersom vinstandelsbevisets innehavare inle har några möjligheter attklandra bolagsstämmans beslut och inte heller har rätt att närvara vid denna,blir hans ställning svag. Osäkerhetsmomenten motverkas, om villkoren utformasså alt lånet inlöses till ett bestämt eller eventuellt ett indexreglerat beloppvid en på förhand fixerad tidpunkt. En sådan beslämmelse eliminerar frestelsenför låntagaren att genom bokslutsdispositioner inför uppsägningsdagen driva nedinlösensvärdet på vinstandelsbevisen. Från långivarens synpunkt är det enväsentlig skillnad i riskhänseende, om både inlösenstidpunkt ochåterbetalningsbelopp är på förhand fixerade jämfört med en situation därosäkerhet råder om båda dessa faktorer. Fullmäktige säger sig vara medvetna omde invändningar som kan riklas mot alt genom en associationsrältslig lagstiftninginföra beslämmelser om de vUlkor som får vara förenade med skuldebrev. Fullmäktigeär därför av den uppfattningen att ett införande av vinstandelslån kommer attframtvinga ingående överväganden av de former under vilka de kan införas iplaceringsreglementena för marknadens institutionella kapitalplacerare. Kapitalmarknadsutredningenredovisar samma inställning som banko-fullmäktige samt anför att vinstandelslånmedför sådana risker för långivarna att det bör övervägas att införa någonform av tUlsyn av vUlkoren under vilka sådana utges. Även hovrätten för VästraSverige påpekar att i utredningsförslaget inte föreskrivs några begränsningari möjligheten att variera villkoren för vinstandelslån. Vinslandelsbevis kandärför löpa på mycket och återbetalningsreglerna kan utformas så attbevisens innehavare erhåller andel i bolagets behållna förmögenhet.Innehavarna får emellertid en mycket osäker stäUning. De saknar rösträtt påbolagsstämma och kan inte ingripa mot icke önskvärda bolagsslämmobeslut. Dekan inte få företräde till teckning vid en emission av nya vinslandelsbevisutan måste tåla att värdet av deras andelsrätter minskar allteftersom nyavinstandelsbevis med rätt till andel i bolagets förmögenhet ges ut. Regler somger utrymme för sådana typer av vinstandelsbevis utan att ge andelsinnehavamabättre skyddsmöjligheter ger enligt hovrätten anledning till allvarligabetänkligheter. HärtUl kommer alt utgivande av delägardebentures kan på ettingripande sätt förändra aktieägarnas ställning eftersom flera personer fårandel i bolagsförmögenheten utan att aktieägarna genom företräde tillnyteckning kan förhindra detta. Med rådande osäkerhet om de skattemässigakonsekvensema vill hovrätten förorda att reglerna om vinstandelsbevisbegränsas till att avse delägarbevis utan räll till andel i bolagets tillgångardvs. sådana former där lånevUlkoren föreskriver återbetalning med nominellteller indexberäknat belopp. Näringslivetuttalar att styrelsen är behörig att utan stöd av bolagsstämmobeslut emitteralån för bolaget och därvid även bestämma lånevillkoren, t. ex. räntesatsen förlånet. Elt låneavtal, som styrelsen ulan särskiltbemyndigande från bolagsstämman äger ingå, lär föreligga, om avtalet inteinnehåUer annan avvikelse från sedvanliga lånebestämmelser än att räntanangivits i relation tiU utdelningen till aktieägare i bolaget eller tillbolagets vinst. Rättsläget blir aimorlunda först om låneavtalet utöver endylik ränteklausul innehåller bestämmelser av sådan art att skuldebrevensinnehavare måste jämställas med delägare i bolaget. Näringslivet syftar påsådana bestämmelser beträffande inlösningskursen på skuldebreven, som innebäratt skuldebrevens innehavare vid en likvidation av bolaget får rätt tiU andel ibolagets behållna tUlgångar utöver skuldebrevens nominella belopp, eller sominnebär att vid inlösen av skuldebreven utan samband med bolagets likvidationbetalning skall erläggas efter skuldebrevens marknadskurs. Bestämmelsema iaktiebolagslagen om vinstandelsbevis bör enligt näringsUvet begränsas tUl emissionav sådana skuldebrev, vUkas innehåll gör skuldebrevens innehavare i väsentiigahänseenden jämställda med aktieägare. Kammarrätten anser attvinstandelsbevisen för utländska kapitalplacerare torde vara attraktivare änsvenska aktier. För de svenska försäkringsbolagen blir vinstandelsbevisensärskUt intressanta därför att de kan antas ge en tillfredsställandevärdesäkring och därför bli av särskild betydelse för den s. k. fria sektom avförsäkringsfond. Den nya kapitalanskaffningsformen kan därför, rätt utnyttjad,visa sig bli av utomor-dentiig betydelse för bolagen och för samhäUet. Enförutsättning är emellertid att de låntagande bolagen vid sinainkomsttaxeringar kan räkna med rätt tUI avdrag för hela den ränta som de haratt utge på vinstandelsbevisen. Kammarrätten understryker därför behovet avklarläggande regler i skattelagstiftningen i detta hänseende. Vidare betonasatt ett lagfästande av regler om vinstandelsbevis också kan få vissa ickeönskvärda konsekvenser. Skidle skattefrågan lösas så att avdragsrätt för detemitterande bolaget medges utan inskränkning för hela den på vinstandelsbevisutfallande räntan, måste man räkna med risk för missbruk särskUt i mindre ochmedelstora bolag. Ett aktiebolag skulle nämligen kunna beredas avdragsrätt förutbetalningar, som i verkligheten innefattar utdelning av vinst på avhuvudaktieägama tUlskjutet kapital.