prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — Ävenom fier landstingsmöten kommer till stånd kommer tyngdpunkten enligt Värmlandsläns landstingskommun att ligga på det möte när budgeten skall fastställas.Norrbollens läns landstingskommun instämmer i att tätare landstingsmöten harett värde ur demokratisk synpunkt. Men man menar också all detta i Norrbottenhar uppvägts av önskemålet om att begränsa landstingsledamöternas åksträckoroch tidsåtgång. Landstingsförbundetanser att del måste ankomma på varje landsting att självi avgöra hur ofla detär lämpligt att sammanträda. Förbundet framhåller också att en utveckling motflera landstingsmöten måste vara knuten till landslingens behandling av viktigasakfrågor. Om landstingen sammanträder utan att ha viktiga frågor all behandla,finns det risk att deras slällning försvagas. Hänsyn måste också enligt förbundettas till kostnaderna för att hålla landstingsmöte och lill ledamöternasrestider. Medhänsyn till de praktiska problem, som dock uppkommer framför allt iNorriandslänen, är i något tveksam till att tvingalandslingen att hålla täta landstingsmöten, vilket enligt blirden praktiska konsekvensen, om förvaltningsutskottets ställföreirädarskapavskaffas. Remissinstansernadelar demokratiutredningens allmänna uppfattning att de beslutande organensledande roll bör betonas och förstärkas, 1del sammanhanget påpekar läns landstingskommun att utredningen intehar närmare belyst kompetensfördelningen mellan lands-linget och de specialreglerade nämnderna. Del framhålls att infiytande på denna sektorär begränsat, trots att den är dominerande och mycket kostnadskrävande. Medhänvisning till detta anser landstingskommunen att denna kompetensfördelningbör övervägas ytteriigare, Landsiingsförbundetoch 75 landstingskommuner ansluter sig i princip lill demokratiutredningensförslag alt förvaltningsutskottets ställföreirädarskap skall slopas. Praktiskttaget samtliga betonar dock att detta på ett eller annat sätt måste knylas lämpligt avvägd delegation. Man menar att förslagel attslällföreträdarskapet skall slopas delvis är oförenligt med förslaget attdelegationsbestämmelserna skall tillämpas restriktivt. Förslaget allslällföreträdarskapet skall slopas tillstyrks också av socialdemokratiskakvinnoförbundet, och . länslandstingskommun stöder förslaget att slällföreträdarskapet slopas Prop.1975/76:187 86 underförutsättning att landstingsmötena sammanträder oftare. iGävleborgs län och statskontoret ger också uttryck för denna uppfattning, Siockholmsläns landstingskommun anser att utredningen anför goda skäl för sin ståndpunktalt slällföreträdarskapet skall slopas. Utvecklingen i visaratt en övergång till tätare landstingsmöten medför att slällföreträdarskapetinte behöver utnyttjas. Även läns landstingskommun framhåller attslällföreträdarskapet har utnyttjats i begränsad omfattning. Delär väsentligt att beslut i så stor utsträckning som möjligt får enbred förankring, anför . En vidgad roll för börockså vitalisera debatten i landslingskommunala frågor bland både valda ochväljare. Man bör också beakta, anser förbundet, det från kommunaldemokratisksynpunkt viktiga förhållandet att alla partier som är företrädda i landstingetinte är representerade i förvallningsutskottet. En nackdel med altställföreträdarskapet slopas är enligt förbundet att det kommer alt innebära enföriängd beslutsprocess. Sjulandstingskommuner och några länsstyrelser avstyrker förslaget att ställföreträdarskapetskall slopas. ,, , , . ochNorrbottens läns landstingskommuner menar att ställföreträdarskapet är enförutsättning för en effektiv förvaltning. Om ställföreträdarskapet slopas,blir följden en ökad byråkratisering. Beredningen av ärenden blir enligt dessalandstingskommuner mera tidskrävande. Vissa typer av ärenden kräver snabbaavgöranden. Slutligen anser man att risken är stor all ett omfattandeddegationsförfarande tvingas fram som kan förändra praxis därhän att syftet medförslaget att ställföreträdarskapet skall slopas motverkas. iMalmöhus län instämmer i stort sett i dessa synpunkter. KrIsUanslads,och läns landstingskominuner menar att ett ökal antallandstingsmöten kan innebära att ställföreträdarskapet inte utnyttjas på sammasätt som och alt det möjligen kan slopas . Länsstyrelserna iKrIsUanslads och redovisar samma uppfattning. Norrbollensläns landstingskommun framhåller att de långa reseavstånden i länet medförsvårigheter, om snabbi måsle fatta beslut. Ställföreträdarskapetmedger en effektiv handläggning av brådskande ärenden. Demokratiutredningenssträvan att lägga så stor beslutsvolym som möjligt på så högförtroendemannanivå som möjligt medför enligt och länslandstingskommuner dåiiga arbetsförhållanden och minskad möjlighel för deförtroendevalda att styra utvecklingen. Eftersom förvaltningsutskottetsledamöter oftast också är landstingsledamöter, är utskotten lyhörda förattställföreträdarskapet inte utnyttjas i strid med önskemål. Samtligalandstingskommuner och de fä länsstyrelser som behandlar utredningensrekommendation om restriktivitet när del gäller delegation Prop.1975/76:187 87 ärtveksamma till om ett slopande av slällföreträdarskapet är förenligt med ensådan rekommendation, ,, , , , och länslandstingskommuner ansluter sig från kommunaldemokratiska utgångspunkter tillförslagel att ställföreträdarskapet skall slopas. Förslagels positivakonsekvenser, alt offentligheten vidgas och att samtliga landstingsledamöterkan delta i behandlingen av flera ärenden, måsle vägas mot att effektivitetenminskas genom att beslutsgången föriängs och alt beslutsprocessen formaliseras.Dessa negativa konsekvenser av alt ställföreträdarskapet slopas bör enligtdessa remissinstanser kompenseras genom en lämpligt avvägd delegation. Deltakan ske utan all principen om vidgad demokrati och insyn eftersatts. och läns landstingskommuner anser alt enbestämmelse om rätt för att delegera sin beslutanderätt bör ges enfiexibel utformning. De grundläggande principerna i uppgiftsfördelningenmellan beslutande och förvaltande organ bör inte ändras. Gränserna fördelegationsrätten får som dras upp i rättspraxis. Flera länsstyrelseranför liknande synpunkter, Demokratiulredningensuttalande att rätten till delegation bör begränsas till de ämnen som f n, anseskunna delegeras är oklart, framhåller ÄaraöoAgi läns landstingskommun.Slällföreträdarskapet har inneburit att delegation från lillförvaltningsutskottet knappast har förekommit i praktiken. Enligt Alvsborgsläns landstingskommun är det tveksamt om samma delegationsregel kan tillämpasi kommuner och landstingskommuner. Behovei är slörre i landstingskommunerna äni kommunerna. ,och läns landstingskommuner hävdar att det bör ankommapå varje landsting att bestämma när delegation skall fä förekomma. Därvid börbeaktas både kommunaldemokratiska synpunkter och effektivitetssynpunkter. Dekommunaldemokratiska kraven bör tillgodoses genom att en öppen redovisningsker av beslut i delegationsärenden. Liknande synpunkter anförs avlänsslyrelsen i . Demokratiutredningensförslag innebär, noterar läns landstingskommun, att flera ärendensom avgörs pä ett lägre plan måste tas upp av . Därmedreduceras det reella inflytandet för de förtroendevalda i nämnder,direktioner, samrådsgrupper och andra beredande organ. Landstingskommunen anseratt del är väsentligt att nämndema kan fatta självständiga beslut i linje medde principer som har bestämt. Ocksåi framtiden behövs enligt Landsiingsförbundei samt och Västernorriandsläns landstingskommuner starka förvallningsutskott för att landstingskommunernaskall kunna motsvara de krav och förväntningar som de ställs inför. Även medtätare landstingsmöten kommer det enligt att varanödvändigl all viktiga beslut kan fattas mellan landstingsmötena. Förbundetmenar därför alt varje landsting självt bör Prop.1975/76:187 88 fäavgöra i vilken omfattning delegation skall förekomma. Ävende länsstyrelser som tar upp ulredningens förslag i fråga om delegationsförfarandetär tveksamma. I anser alt, om man sloparställföreträdarskapet och vill begränsa delegationsmöjlig-heterna utan endirekt lagreglering, kan det medföra att delegation används i långt slörreutsträckning än som har varit avsetl. Länsslyrelsen i län anseratt intebara beslul i rutinärenden måste kunna delegeras. Därutöver måsteförvaltningsulskoltet kunna fatta beslut i ärenden som inte tål dröjsmål, Demokratiulredningensrekommendation att diskussionerna om de långsiktiga frågorna bör ges ett ökatutrymme i de beslutande organens arbete har berörts av en minoritet avlandstingskommuner, . och länslandstingskominuner anser all det kan finnas risk för att tillräcklig tid inteägnas åt de slörre och mer principiella frågoma, om antalet ärenden somlandstinget skall avgöra ökar. Enligt läns landstingskommun börlandstingets ställning stärkas när del gäller långsiktiga och övergripandefrågor. Detta kan ske som nämnderna ges möjlighel alt avgöra enbetydande andel av ärendena. Västernorriands och länslandstingskommuner uppger att man har strävat efter att anordnaregelbundet återkommande programdebatter om t. ex. långtidsbudgeten och andraplaneringsfrågor. Ytteriigare några landstingskommuner, t, ex, ,och läns landstingskommuner instämmer i utredningensrekommendation att de långsiktiga frågorna på ett naturiigt sätt bör inordnas ide beslutande organens arbete så alt de blir regelbundet återkommande inslagvid landstingsmötena. Nästanalla landstingskommuner tillstyrker, liksom , sialskoniorel,och socialdemokraiiska kvinnoförbundet,demokratiulredningens förslag all den dubbla beredningen skall vara frivillig, ,och läns landstingskommuner anser all utskottsbehandlingen ären relativt betydelselös dd av beslutsprocessen. En fördel är att delandstingskommuner som finner denna beredningsprocedur värdefull fortfarandekan tillämpa den. Enligt , och länslandstingskommuner är den beredning som sker inom partigrupperna minst likaväsentlig för en väl fungerande demokrati som beredningen inomberedningsutskotten. i har samma uppfattning.Hallands läns landstingskommun påpekar all landstingskommunerna numera harbreddat sin nämndorganisation och att detta medför att de fiestalandstingsledamöterna som ledamöter i någon nämnd nära följer beredningen. EndastKopparbergs läns landstingskommun avstyrker ulredningens förslag.Landstingskommunen menar att strävandena all fördjupaförtroendeman-nainflytandet främjas om den obligatoriska dubbla beredningenbehålls, Landsiingsförbundetpåpekar att beredningsutskottets roll varierar i de olika landstingskommunerna.På en del håll är utskottsbehandlingen närmast en Prop.1975/76:187 89 formalitet.På andra håll har utskotten en viktig funktion i ärendenas sakbehandling.Avgörande för hur de enskilda landstingskommunerna ser på utskottsbehandlingenär ofta partigruppernas arbetsformer. Förbundet påpekar attförvaltningsutskottens ställning i viss utsträckning förstärks, om den dubblaberedningen slopas. Eftersom flera landstingskommuner anser att den dubblaberedningen även har en viktig funktion att fylla, bör varjelandsting självi få la ställning lill frågan. Kommunernainstämmer allmänt i vad demokratiulredningen anför om all fullmäktigesställning bör stärkas. En slor majoritet äremellertid tveksam lill om detta kanåstadkommas genom att reglerna om delegation till-lämpas restriktivt. Framförallt reagerar man mol att utredningen rekommenderar alt restriktivitet iakttasäven när det gäller rutinärenden. De länsstyrelser som uttalar sig på dennapunkt anser också att ulredningens rekommendation om delegationsrättensomfattning är alltför restriktiv. Kommunernaanför flera skäl mot en alltför restriktiv tillämpning avdelegationsinslilutet. De framhåller bl, a, att en sådan ordning skulle medföraatt fullmäktiges sammanträden tyngs av mängder av småärenden, alt allmänhetensintresse och massmediernas möjlighel till information minskar, attsammanträdena föriängs, alt ärendebehandlingen fördröjs, alt nämndernasinflytande minskar, att fullmäktige inte hinner ägna sig ät de stora långsikligaoch principiella frågorna samt all fullmäktiges möjlighet att styrautvecklingen av verksamheten minskar. Del betonas vidare alt bl, a, kommunernasskiftande storlek medför att del finns stora skillnader mellan olika kommunersbehov av att utnyttja delegationsinslilutet. Därför bör varjefullmäktigeförsamling själv lä avgöra vilken omfattning delegations-förfarandetskall ha. majoritet bland kommunerna anser alt någon restriktivitet inle bör krävasi fråga om delegation i rutinärenden. Knappt hälften av kommunerna menar attdelegationsrätten inte bör begränsas snävare än vad som är fallet och altbestämmelserna måsle vara flexibla. Alt delegation sker i rutinärenden behöverinle leda till någon ändring av den nuvarande uppgiftsfördelningen mellanfullmäktige och nämnderna. Fullmäktige skall fortfarande falla alla beslul avviktigare finansiell eller principiell betydelse. Ettfåtal kommuner anser att fullmäktige bör kunna delegera beslutanderätt även iärenden som inte kan karaktäriseras som rutinmässiga ärenden, Jönköpingskommun vill inte acceptera demokratiutredningens lolkning av dendelegationsregel som föreslås. Farhågoma för alt fullmäktiges ställning kommeratt urholkas är överdrivna. Fullmäktige beslutar ju om delegationens omfallningoch kan därigenom bevaka kommunaldemokratiska synpunkter. Del påpekas också attdelegationen kan förenas med villkor och att den kan återkallas, om det bedömsnödvändigl. Fullmäktigebör enligt kommun befrias från detaljbesluten. Arbetet i fullmäktigebör inriktas på "de strategiska besluten". Det är fullmäktigeskontrollfunktion som måste stärkas men kontrollfunktionen förutsätter inte attfullntäktige också fattar de formella besluten. Prop.1975/76:187 90 fullmäktigemåste anta ett program för varje planeringsarbete, om det politiska målel förarbetet skall kunna anges i förväg. En systematisk uppföljning av tidigareplanering och en redovisning inför bl.a. fullmäktige aren ofta försummad menmycket viktig förutsättning föratt beslutsfattarna skall kunna tillgodogöra sigerfarenheter inför nästa projekt. beslul om ett större projekt bör därför,anser kommunen, innehålla direktiv om en sådan efterkontroll. När en anläggninghar varit i bruk bör det undersökas om de intentioner som angavsvid beslutstillfället har tillgodosetls. Enligt kommunen är det på detta sätlsom fullmäktiges kontrollfunktioner bör utövas, Stockholmskommun anser att en ddegationsregel bör införas. En sådan regel innebär att denbeslutanderätt som kan överföras till nämnderna inte blir beroende av konkretaverkställighets- och förvaltningsuppdrag. Detta innebär ett avsleg frånprincipen att beslutanderätten i kommunerna utövas av fullmäktige. För attoklarhet skall undvikas bör enligt kommunen delegationsregeln kompletteras meden beslämmelse om alt delegation endast kan avse ärenden av rutinmässigkaraklär. 1 övrigt bör de principer som har tillämpats fortfarandegälla. Den närmare gränsdragningen får överiämnas åt rättspraxis. Beslut avgrundläggande eller generell natur bör givelvis liksom nu fattas avfullmäktige. Medhänsyn dels lill de effekter som demokratiutredningen syftar till med sinaförslag och rekommendationer, dels lill att de förtroendevaldas tid även i framtidenkommer att vara begränsad kan, anför , en begränsningav ddegationsinstitutei i förhällande till vad som har tillämpats intevara aktuell. Förbundet anser att det måste ankomma påfullmäktigeförsamlingarna alt från deras egen arbetssituation och andraspeciella förhållanden avgöra i vilken ulsträckning de vill utnyttjadelegationsinstitulel. Genom förstärkningen av kommunfullmäktiges roll ochgenom utvecklingen av planeringssystemen kan sannolikt de negativa effekternaav delegationen elimineras. Knappten fiärdedel av kommunerna tar upp demokratiutredningens rekommendation attdiskussioner om de långsiktiga frågorna bör ges ökat utrymtne i de beslutandeorganens arbete. Dessa kommuner instämmer i rekommendationen och betonar alt s.k, programdebatter bör bli ett naturligt inslag i fullmäktiges arbete. Mångakommuner anser att en restriktiv lillämpning av delegationsreglerna försvårarför fullmäktige all hinna med meningsfulla programdebatler. ,och kommuner betonar att det är viktigt alt kommunfullmäktigekommer in i beslutsprocessen på ett tidigt stadium. kommer fullmäktigesbeslut sist i en lång beslutsprocess. De reella möjlighelerna att på dellastadium påverka ärendets utgång är ofta begränsade. Stora och viktiga frågorbör därför föras upp lill fullmäktige för principbehandling på ett tidigarestadium. skall fä ett reellt inflytande, krävs altnämndema utarbetar alternativa förslag till beslut, anför . Prop.1975/76:187 91 Kommunförbundetanser all det är lämpligt all fullmäktige utan direkt koppling till årsbudgetenoch andra långsikliga planeringsinstrument i större ulslräckning än f n,behandlar hur olika verksamhetsgrenar bör bedrivas och vilket resultat som böreftersträvas. Kommunfullmäktiges arbetssätt har avgörande betydelse för omfullmäktige skall kunna lä den roll som eftersträvas. alt detta kan ske genom att det i ett tidigt skedediskuteras vilken inriktning och omfattning en viss verksamhet bör ha och genomatt diskussionerna leder till riktlinjer för de verkställande organenshandläggning, 4,4,2De beslutande organens arbetsformer Ettfåtal remissinstanser är negativa till demokratiutredningens förslag i fråga ommotioner i fullmäktige och landsting, Alla landstingskommuner och nästan allakommuner som berör förslagen är positiva. Svenska kommunjörbundei ochLandsiingsförbundet lillslyrker också förslagen. ,, , , , och kommuner stöder inteutredningens förslag att motioner efter ett är skall kunna skrivas av frånvidare handläggning utan sakbehandling. En sådan regel kan enligt dessa göradet möjligt för fullmäktige att på ett alltför enkelt sätt göra sig av medbesvärliga motioner. Även länsslyrelsen i anser det tveksamt ommotioner skall kunna skrivas av. förordar att motion inteskall kunna skrivas av, om motionären motsätter sig att så sker, Sundbybergskommun instämmer i princip i utredningens förslag men anser att motion skallkunna skrivas av endast pä förslag av kommunstyrelsen, Sollentunaoch kommuner anser att förslagel att motioner skall kunna skrivas avinnebär en klar begränsning av den nuvarande motionsrällen, eftersom det ledertill att beredningstvånget för motioner upphör, 1 praktiken torde förslagetinte innebära någon förstärkning av motionärernas ställning, kommunanseratt det är fullt tillräckligt all alla obesvarade motioner en gång per äranmäls i fullmäktige, Lidingökommun uppger att kommunen har beslutat att alla motioner som innehållerförslag om ekonomiska insatser skall behandlas i budgetarbetet. Dennahandläggningsordning kan göra det svårt att förverkliga utredningens förslagatt alla motioner i princip skall vara besvarade , kommunuttalar all förslagel knappast kommer att få någon praktisk betydelse förkommunens del, eftersom del övervägande antalet motioner redan nu besvaras inomett år. ,och kommuner anser att tidsfristen måsle betraktas somen maximigräns. Många motioner kan besvaras på betydligt . Entidsfrist föreslås av . Alltför kan innebäraatt motionen blir summariskt behandlad. Även i länpåpekar alt tidsfristen kan vara svår att hålla Prop.1975/76:187 92 särskiltnär en motion kräver stora utredningar. 1 sådana fall bör det räcka altutredningslägel redovisas. Då kan kommunfullmäktige pröva fördröjningen ocheventuellt utfärda direktiv för det fortsalla arbetet, Danderyds.Anika, FUipstads och kommuner anser alt någon tid inom vilken en motionskall besvaras inte bör anges i lag, I stället föreslår man att detta sker iarbetsordning för kommunfullmäktige. De regler som utredningen föreslår är iprincip riktiga men alltför detaljerade, anför//ö/;wi?e, och Säfflekommuner. Kommunerna bör själva kunna reglera förfarandet i arbetsordningar. Nästanalla kommuner och landstingskornmuiier som berör demokratiulredningens förslagatt ledaniöterna i de beslutande organen skall ha lillgång till eninterpellation. innan de lar ställning lill om den skall få framställas, ochatt reglerna om tid för avlämnande och besvarande av interpellation skall angesi arbetsordning är positiva till förslagen. ochLandstingsförbundet tillstyrker också förslagen. Burlövsoch kommuner anser all interpellationerna bör sändas ut till ledamöternatvå eller före eller med kungörelsen till sammanlrädet.Kungälvs kommun anser alt en tvingande regel om att interpellalioner skall varaskriftliga inte behövs, Å andra sidan föreslår yört-köpings, ochDegerfors kommuner all också interpellationssvaret skall tillhandahållasledamöterna före sammanträdet och vara skriftligt. Enligt kommun börskyldighet alt besvara interpellalioner införas, Inlerpdlalionsinstitutetbör, anför . och kommuner, regleras i lokalaarbetsordningar. Även länsslyrelsen i är tveksam till om detbehövs någon lagreglering. Närdel gäller utredningens rekommendation alt en interpellation bör besvaras såsnart som möjligt och senast på sammanträdet efler det alt den ställts anmärkerStockholms kommun att rekommendationen är orealistisk. I är det oftasvårt att hinna besvara en interpellation , eftersomkommunfullmäktige är hårt belastade av beslutsärenden. majoritet av de kommuner och landstingskommuner som tar upp institutetenkel fråga delar utredningens uppfattning att några beslämmelser i lag iniebehövs och all del i arbetsordning lämpligen kan anges att enkel fråga skallvara skriftlig och avlämnas före ett sammanträde. Landstingslorbundeihar inte heller något att erinra, Fjorionkommuner anser emellertid att även institutet enkel fråga för klarhetens skullbör nämnas i kommunallagen, dock utan detaljreglering. länslandstingskommun delar denna uppfaltning och förordar att lagtexten utformasså att varje landstingskommun själv kan avgöra om enkel fråga skall fåförekornma eller inte. Botkyrka.Jönköpings, och kommuner delar inte demokratiulredningensuppfattning att en enkel fråga skall behöva avges skriftligen föresammanträdel, Syftel rried inslilutet enkel fråga riskerar Prop.1975/76:187 93 attgå föriorat, om sådana regler införs. Enbelydande majoritet av de remissinstanser som behandlar ulredningens förslagatt kungörelse om sammanlräde skall anslås och sändas till ledamöierna senasten vecka före sammanträdet tillstyrker förslagel, Landsiingsförbundeipåpekar att förslaget innebär en förkortad kallelsetid förlandstingsledamöterna. För landstingskansliernas del innebär det emellertid enfördel,om landstingen kommeratt sammanträda oftare. Förbundet tillstyrkerdärför förslaget. Orustsoch VUhelmina kommuner befarar alt rekommendationen all handlingama tillsammanträdena bör sändas ut senasl före sammanlrädet kommeratt ledatill att beslutsprocessen föriängs och att antalet extra ärenden vidfullmäktiges sammanträden ökar. Växjöoch kommuner saml Göteboigs och läns landstingskommunifrågasätter om inte en tidsfrist för när handlingama lill ett sammanlrädeskall sändas ut bör anges i lag, Å andra sidan menar och all kungörelseförfarandel bör regleras av kommunema själva iarbetsordningar. ,och kommuner anser att rekommendationen om när handlingarna börsändas ut kan medföra praktiska svårigheler. Det gäller t, ex, hur utskrifteroch justeringar av protokoll skall kunna hinnas med. påpekar altärendenas beredningstid kommer all öka, specielll när flera nämnder deltar i beredningen.Trelleborgs kommun avstyrker rekommendationen av tryckeritekniska skäl ochmenar att del väsentliga är att kungörelsen införs i tidningarna föresammanlrädet och att den innehåller uppgift om vilka ärenden som skallbehandlas, demokratisk samling anser att del inte är tillräckligt allbeslutsunderlaget sänds ut före sammanlrädet. Demokratiutredningensrekommendation att kungörelseannonserna i tidningarna skall innehålla enförteckning över de ärenden som skall behandlas har kommenterats av relativt fåremissinsianser. De flesta av dem som yttrar sig har dock inte något att erinramot rekommendationen,