prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Uppdelningen på tvånivåer har skett dels efter en gradering av informationsbehovet, dels medhänsyn till lämpligheten av att över huvud taget lagstifta i dessa frågor.Enligt fondbörsutredningen bör lagstiftning tUlgripas endast på sådana områdendär det råder klarhet i teoretiskt hänseende och där några större svårigheterinte kan föreligga för företagen att efterkomma kraven. Fondbörsutredningenpekar också på att redovisningsområdet utvecklas. Utredningarnahar stannat för att föreslå lagfäst informaiion i bl. a. följande avseenden:föregående års balans- och resultaträkning skall intas i årsredovisningen;lagerreservens storlek och förändring skall redovisas; under- elleröveravsättning avseende pensionsåtaganden skall anges; omsättningssumman skallintas i resultaträkningen (bmttoredovis-ning); bruttoinvesteringar i vissaanläggningstillgångar skall anges; delårsrapport skall avges. Frågorsom utredningarna ej ansett sig böra föreslå reglerade genom lagstiftning rörnormala (planmässiga, kalkylmässiga) avskrivningar, finansieringsanalys varsändamål är att ge en översikt över ett företags finansierings- ochinvesteringsförhållanden förhandsmeddelanden, särredovisning av resultatetför olika rörelsegrenar och driftsställen, utgifter för forsknings- ochutvecklingsarbete samt offentUg registrering av större aktieinnehav. Förutredningarnas närmare motivering för sin ståndpunkt härvidlag hänvisas tUlresp. betänkande, fondbörsutredningen s. 8287 och samarbetsutredningen s.107111. anser emellertid att ett rekommendationssystemhär kan erbjuda möjligheter till en ändamålsenlig behandhng eftersom man ännuinte i teori och praxis funnit slutUga lösningar på berörda redovisningsfrågor.Genom att skapa ett permanent organ, en redovisningsnämnd (se vidare avsnitt11.3.5), med uppgift att utfärda redovisningsrekommendationer kan man enligtutredningen säkerställa en anpassning efter utvecklingens krav och få enfortlöpande bevakning av utvecklingen på redovisningsområdet. Deföretag som utifrån fondbörsutrednuigens utgångspunkter berörs av lagförslagetär i första hand aUa bolag vUkas aktier är noterade vid fondbörseller på lista utgiven av sammanslutning av svenska fondkommissionärer. Vidareomfattas andra företag för vUkas aktier en marknad kan förekomma, nämligenbolag som vid utgången av det senaste kalenderåret haft tillgångar med ettnettovärde överstigande . och tUlika tiUämpat LFA eUer, om såinte skett, ändå kan antas ha haft mer än 200 aktieägare. Fondbörsutredningenframhåller att grundföratsättningen för att ett bolag utanför börs- ochlistbolagens krets skall anses vara ett aktiemarknadsbolag är att ett störreantal personer innehar aktierna. En viss minsta företagsstorlek bör krävaseftersom den utvidgade redovisningsskyldigheten föratsätter ökade personellaresurser som mindre företag inte har tiUgång tiU. I fråga om aktiemas spridningär något annat mått än antalet aktieägare inte tänkbart. Utredningen påpekar atten svårighet ligger i att finna ett acceptabelt sätt att fastställa antaletägare. Bolag som är anslutna tUl det förenklade aktiehanteringssystemet börrimligen presumeras ha mer än 200 aktieägare. För tillämpning av lagen påandra företag kan aktiebokens uppgifter inte ensamt läggas till grund föravgörande av antalet aktieägare. Det bör åligga bolagen enligt utredningen attäven på andra lämpliga vägar konstatera om gränsen överskridits. En möjUghetatt konstatera verkliga antalet ägare kan vara att utgå från en förteckningupprättad efter de vid utdelningens lyftande avlämnade deklarationsuppgifterna. Utöver grapperna börs- ochlistbolag, som f. n. omfattar 105 företag, inklusive elva bank- ochförsäkringsbolag, beräknas med de av utredningen i övrigt valda kriteriernaoch med utgångspunkt från förhållandena drygt 25 aktiebolag komma atttillhöra kategorin aktie-marknadsbolag. Ulredningen anger att denna grappskulle öka med omkring 20 företag, om kravet på aktiemas spridning sänks tUlminst 100 ägare. Frånde synpunkter samarbetsutredningen haft alt beakta föreslår denna utredning attlagens redovisningsbestämmelser skall tUlämpas också på aktiebolag ochekonomiska föreningar som har mer än 500 anställda. harövervägt att vid sidan av detta kriterium göra avgränsningar med utgångspunktfrån omsättningssumma eller balansomslutning. Utredningen finner emellertid enbetydande sam-varialion föreUgga mellan antalet anställda och de andrakriterierna varför regeln kan göras enkel. I fråga om vilket antal anslälldasom skall väljas gör utredningen en avvägning mellan å ena sidan intresset attsätta gränsen lågt för att alla företag med inte alltför begränsad samhällsekonomiskbetydelse skall omfattas av bestämmelserna och å andra sidan företagens behovav skydd i vissa konkurrenssituationer samt mindreföretags bristande administrativa resurser. Med begränsningsregeln 500anställda kommer enUgt utredningen omkring 350 aktiebolag och omkring 40ekonomiska föreningar att falla under de särskilda re-dovisnuigsbestämmelserna.Till dessa tal skall läggas ytterligare 50 a 100 aktiebolag som bestämmelsernablir tUlämpliga på enbart tiU följd av de av fondbörsutredningen föreslagnabegränsningsreglerna. Enligt förslaget är lageninte tillämplig på bank- och försäkringsaktiebolag. Motiven för detta är attbank- resp. försäkringsinspektionen har långtgående insynsmöjligheter, attredovisningsstandarden ligger högt samt att verksamheten lUl sin art så klartskiljer sig från övriga av förslaget berörda förelags, att särskildabeslämmelser skulle erfordras i ett stort anlal speciella hänseenden. reservation förordas att lagen blir tillämplig, om företag har mer än 200aktieägare eller har tiUgångar på mer än 10 mUj. eller har minst 200anslällda. 11.3.3Lagfästa vidgade krav på årsredovisning Utredningamaframhåller att en öppen redovisning av storleken på eventueUt förekommandelagerreserv är av stor vikt för bedömningen av ett företags konsoUderingsgrad,betalningsförmåga och ränta-biUtet. Lagrets brattovärde skall enUgt förslagetsärskilt anges i balansräkningen. SkUlnaden mellan detta bruttovärde ochbokförda värdet, lagerreserven, skall också anges där. Brattovärdet föreslåsfå beräknas på två alternativa sätt, nämligen med utgångspunkt från antingencivUrät-tens eller skattelagstiftningens bestämmelser. Utredningarnaanser uppenbart att som huvudregel bör gälla en bestämning av bruttovärdet somansluter tUl det uttryck för lägsta värdets princip som ingår iaktiebolagslagen och lagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar. Enligthuvudregeln skall därför i balansräkningen anges det högsta värde varulagerfår upptas till enligt bestämmelser därom i aktiebolagslagen resp. lagen omekonomiska föreningar. Emellertid anserutredningarna att det måste beaktas att företagen i första hand inventerarvaralagret enligt kommunalskatlelagens beslämmelser. Den skatterättsligaformuleringen av lägsta värdets princip innebär att det värde varpå denskattemässigt tillåtna nedskrivningen av varalager baseras skall vara lagretsanskaffningsvärde eller, om återanskaffningsvärdet på balansdagen är lägre,detta värde i förekommande fall efter avdrag för inkurans. Förslaget innebärdärför att brattovärdet på lagret också får anges på detta sätt, om upplysningdärom ges i en not i balansräkningen. Utredningama framhåUer att som enkonsekvens av att företagen får följa den skattemässiga värderingsregeln följeratt också de skattemässigt tillåtna inkuransavdragen, i allmänhet schablonmässigt5 %, får användas. Iförslaget stadgas vidare att ökning eller minskning av lagerreserven skallöppet redovisas som särskUd post i resultaträkningen. Förändringen avlagerreserven skall därvid enligt utredningarna anges såsom skiUnaden mellanlagerreserven vid räkenskapsårets början och reserven . En dold reserv kan ocksåuppkomma i samband med redovisningen av pensionsskuldsavsättningar. Ettföretags sammanlagda avsättning för pensionsändamål i form av skuldredovisningi balansräkningen under särskild post och/eller av förmögenhet ipensionsstiftelse kan nämligen överstiga den faktiskt existerande skuld somutgörs av det beräknade kapitalvärdet av företagets pensionsåtaganden. GäUandelag har inga krav på uppgift i årsredovisningen om överskottet. Fondbörsutredningenföreslår att större företag skall redovisa inte endast underskott ipensionsskuldsavsältningar utan även överskott i sådana avsättningar.Utredningen har emeUertid på grund av redovisningstekniska svårigheter inteansett sig böra föreslå krav på redovisning också av förändringarna ieventuellt förekommande skillnadsbelopp. Iresultaträkningen skall enUgt förslaget vidare omsättningssumman obligatorisktredovisas. Detta innebär att för berörda företag förfångsklausulen iaktiebolagslagen sätts ur kraft. Att såsom aktiebolagsutredningen föreslagitöppna möjUghet att redovisa bruttoomsättningssumman inom linjen harutredningama inte ansett sig böra medge som altemativ. Utredningarna framhålleratt den bästa effekten av en brattoredovisning erhålls, om resultaträkningenuppställs i s. k. staffel-form med stegvis redovisning av resultatet. Enligtförslaget kan om synnerliga skäl föreUgger, dispens medges från bestämmelsenom redovisning av omsättningssumman. Utredningama anger att företag inom försvarsindustrinsamt företag i alldeles speciella konkurrenssituationer kan behöva befrias frånkravet. Inot till balansräkningen eUer i förvaltrdngsberättelsen skall vidare enligtförslaget för vart och ett av angesbruttoinvesteringarnai fastigheter, fartyg samt maskiner, inventarier o. d.,som redovisas som anläggningstUlgångar. Beloppen skall därvid fördelas på deunder särskUda poster i balansräkningen upptagna anläggningstUlgångama.Utredningama framhåller att tidsperioden överensstämmer med en avhuvudreglerna för räken-skapsenUg avskrivning av maskiner enUgtkommunalskattelagen, nämligen den s.k. 20 %-avskrivningen, som medgeravskrivning . Med ledning av den lämnade uppgiften kan sålunda enkeltstorleken av en 20 %-avskrivning beräknas, vilken enligt utredningama i mångafaU kan vara en inte orimlig approximation till en normalavskrivning för sådanatillgångar. Enligtförslaget skall föregående års balans- och resultaträkning intas iårsredovisnmgen. Om ändring har vidtagits i fråga om posters specificering,skall uppgiftema från den tidigare redovisningshandlingensammanställas så att specificeringen stämmer överens med den som tillämpas föråret. Enligt utredningama underlättas härigenom bedömningen av ett företagsresultat och ställning. Förändringarna i företagets finansiella förhållandenkan därför lätt överblickas, vUket är ett viktigt motiv för bestämmelsen,eftersom regler om publicering av finansieringsanalys inte föreslås. Allteftersom många företags årsredovisningar enligt utredningarna blivitutförligare och klarare samt det primära informationsbehovet härigenomtillgodosetts bättre än förut, har rapportering tUl aktiemarknaden endast engång kommit att på många håU uppfattas som otillräcklig. Detta harföranlett en frivUlig publicering av delårsrapporter, som inleddes i Sverigeår , och sedan fått en synnerligen snabb spridning i praxis. Utredningarnaframhåller att en sådan utvidgning i informationsgivningen har betydelse inteendast för aktiemarknaden ulan i lika hög grad för anstäUda samt kommunala ochstatiiga myndigheter. Därför föreslås att delårsrapportering skall bliobUgatorisk för alla företag som omfattas av de tidigare nämnda bestämmelsernaom årsredovisning. Enligtförslaget skall minst en delårsrapport avges. Rapporten skall avse verksamhetenfrån räkenskapsårets början. Minst en delårsrapport skall enligt förslagetomfatta minst en tredjedel av räkenskapsåret och högst två tredjedelar därav.Beslämmelse om den tidsmässiga omfattningen får ses mot bakgrunden av attutredningama inte ansett det möjligt att kräva mer än en delårsrapport underåret. Den relativt stora spridningen mellan de två tidsgränserna medges för attvarje företag skall kunna ha en till sin verksamhet lämpligt anpassadrapportperiod. Delårsrapport skall hållas tUlgänglig för envar hos företagetoch översändas till aktieägare eUer medlem som begär det. Utredningarna föreslårvidare att en delårsrapport skall göras offentligt tUlgänglig genom attden sänds in till registreringsmyndighelen efterrapportperiodens utgång. Förslaget föreskriver vidare att delårsrapportenskall innehålla uppgUJter eUer tidpunkt föregående år.Använda termer bör överensstämma med årsredovisningens. Idelårsrapport skaU enligt förslaget lämnas en översiktlig redogörelse förverksamheten , för resultatet av verksamheten samt förinvesteringar och förändringar i likviditet och finansiering sedan föregåenderäkenskapsårs utgång. Utredningamapåpekar att i och för sig erhåUs den bästa informationen om företagelsresultat om man kräver en partiell resultaträkning som slutar med en vinst förebokslutsdispositioner och skatter. Det har dock inte ansetts möjligt att avalla företag inom lagens tillämpningsom- radekräva en sådan resultaträkning. Främst posterna "rörelseresultat" och"avskrivningar" i resultaträkningen kan nämligen för många företagerbjuda särskilda problem, om de skall redovisas under löpande år. För enkorrekt redovisning av rörelseresultatet krävs av företagel bl. a. att det medtillräcklig noggrannhet kan fastställa värdet av lagret vid periodens utgång.Enligt utredningama skulle vissa företag få lägga ned betydande kostnader,framför allt i form av en stor personalinsats för inventeringar o. d., omuppgift om rörelseresultatet skulle krävas. Vad avskrivningarna beträffarskulle ett krav på att dessa skall anges i resultaträkning i en delårsrapportinte vara meningsfullt annat än om kravet gällde normala avskrivningar.Eftersom krav härpå inte ansetts kunna ställas vid årsredovisning kan naturligtnog så inte heller ske i fråga om delårsrapport. Utredningamahar därför funnit lämpligt att tUlgodose behovet av information om resultatetgenom att fordra, som tidigare nämnts, dels en översiktlig kommentar tillresultatutvecklingen, dels beloppsuppgifter för de i en partiellresultaträkning ingående posterna med undantag för rörelseresultat ochavskrivningar. De resultatuppgifter som föreslås angivna med belopp äromsättningssumman, finansiella intäkter och kostnader med uppdelning påuldelningsintäkter, ränteintäkter och räntekostnader samt vinster ochförluster på avyttring av anläggningstillgångar ävensom andra extraordinäraintäkter och kostnader. Periodensbraltoinvesteringar i anläggningstUlgångar skall anges beloppsmässigt.Investeringar i aktier skall därvid anges separat. Slutligen skall enligtförslaget uppgift lämnas om summan av kassa och banktillgodohavandena vidrapportperiodens utgång samt om medeltalet anställda . Fondbörsutredningenföreslår att en inrättas. Nämnden skall utgöra enkomplettering av den föreslagna lagstiftningen. Den skall följaredovisningspraxis och utvecklingen i övrigt och skall genom sin verksamhetinte bara vara ett stöd för ulvecklingen utan också en impulsgivare påredovisningsområdet. Genom nämndens verksamhet kan man uppnå att redovisningenkontinuerligt anpassas efter utvecklingen. Utredningendiskuterar olika vägar att tillgodose behovet av ett auktoritativt organ.Därvid övervägs möjligheten att anförtro uppgifterna åt styrelsen förStockholms fondbörs. Föreningen auktoriserade revisorer. eller finansanalytikers förening. Utredningen stannaremellertid för att en särskild nämnd bör skapas för uppgiftema. Det förutsättsatt denna nämnd kommer att nära samarbeta med de förut nämnda organen. Mednamnet "" avser utredningen attmarkera att det rör sig om ett organ som under medverkan av olika intresseradeparter inom näringslivet skall verka för förbättrad offentlig redovisning.Nämndens verksamhetsområde utgörs av aktiemarknadsbolagen och andra bolag,vars aktier är föremål för en mer omfattande handel. Nämnden skall emellertidenligt förslaget dessutom kunna la upp redovisningsfrågor som avser andraföretagstyper, om detta skulle vara av intresse från nämndens allmännautgångspunkter. Betänkandetinnehåller ett utkast lill stadgar för nämnden. Stadgarna förutsätts bliantagna av nämnden och fastställda av regeringen. I stadgeförslagetpreciseras nämndens uppgifter på följande säll. Nämnden skall utarbetarekommendationer beträffande företagens offentliga redovisning och följatillämpningen av rekommendationerna. Den skall ta upp förhandlingar med företagsom inte följer utfärdad rekommendation eller som i övrigt inte redovisar påtillfredsställande sätt. På begäran av företag skall nämnden kunna lämnaförhandsbesked om visst redovisningssätt kan anses vara tUlfredsställande. Iövrigt skall nämnden följa utvecklingen av redovisningspraxis i samt avbestämmelser och praxis på redovisningsområdet utomlands. Enligt utredningeninnefattar detta nämndens cenirala uppgifter. Nämnden kan emellertid, uttalarutredningen, naturligtvis också ta andra initiativ inom ramen för sitt ändamål. uppgift att utfärda rekommendationer uttalar ulredningen bl. Nämnden bör kunna såväl ge rekommendationer för omedelbar tUlämpningsom uttala önskemål med en mera långsiktig inriktning. Med största sannolikhetkommer nämnden att finna det svårt att på vissa områden via definitivarekommendationer skapa enhetliga normer. I många fall får arbetet då inriklaspå mer långsiktiga och t. v. mera allmänt formulerade mål för företagens informationsgivning.Uttalandena kan senare utformas som definitiva rekommendationer.Rekommendationerna tankes i en del fall ha mera formen av en kommenterandeeller beskrivande framställning än av en konkret anvisning. Ofta kanrekommendationerna antagligen med fördel utformas som alternativa förslag. Utredningenräknar med atl nämndens rekommendationer i allmänhet kommer alt följas avföretagen. Nämnden bör studera företagets olika redovisningshandlingar för attkunna konstatera att rekommendationerna tillämpas. Detta utgör elt led inämndens fortlöpande bevakning av att ett tillfredsställande redovisningssättgenerellt iakttas. Om ett företag inle följer given rekommendation, skallnämnden enligt utredningens förslag ta upp förhandlingar med företaget.Förhandlingama syftar tUl att utreda omständigheterna i det enskilda falletoch skälen lill avvikelsen. Anses redovisningen vara otillfredsställande, kannämnden slutligen ge offentlighet åt sin ståndpunkt i frågan, om företagetinte ändrar sin redovisning. Nämnden skall enligt förslaget inte för- fogaöver andra sänktionsmedel än de som kommer att stå till buds i form avmöjligheterna att offentiiggöra nämndens ståndpunkt. Nämnden är avsedd som ettexpertorgan på redovisningsområdet. SamtUga ledamöter i nämnden bör därförenligt förslaget besitta god kunskap om näringslivets redovisningsförhållanden.Nämnden föreslås bestå av nio ledamöter, varav en ordförande som, tillsammansmed ställföreträdare för honom, utses av regeringen. Övriga ledamöter skallenligl förslaget utses av styrelsen för , lärarrådet vidHandelshögskolan i , . i ,samt . Ledamöternaskall enligt förslaget inte nomineras för att bevaka den utseendeorganisationens intressen ulan för att företräda sakkunskap på redovisningsområdet.För den av fondbörsstyrelsen utsedda ledamoten anges i förslaget till stadgaratt han skall bevaka den aktieägande allmänhetens informationsinlresse.Dessutom anges dels att den av utsedde ledamoten skall väljasbland företrädare för den företagsekonomiska vetenskapen (han behöver intehämtas från högskolan), dels att den av fondhandlareföreningen valde skallutses bland företrädare för den yrkesmässiga analysverksamheten. Iövrigt diskuteras och regleras i förslaget frågor om förfarande ocharbetsformer, beslut, offentlighet och sekretess m. m. samt finansieringsfrågor.Enligt förslaget skall nämndens verksamhet finansieras av fondbörsgenom avgifter på värdepappershandeln. 1971års utredning om bokföringslagstiftningen har lagt fram ettbelänkande med förslag lUl bokföringslag (SOU 1973: 57). Förslaget innehållerutförliga bestämmelser om bokföringsskyldigas årsbokslut, dvs. det officiellamen ej offentliga avslutet av räkenskapsårets löpande bokföring. Förslaget idenna del innebär en reglering som i sak står mycket nära vissa av deföreslagna reglerna om aktiebolagens årsredovisning. Remissyttrandena överaktiebolagsutredningens förslag har också kunnat beaktas vid arbetet. Bokföringsutredningensförslag till bokföringslag tas inte upp till behandling i dettalagstiftningsärende. Remissyttrandena över förslaget redovisas därför inteheller i detta sammanhang. Jag har dock funnit erforderligt att lämna enkortfattad sammanfattning av förslagets innehåll, såvitt avser reglerna omårsbokslut. föreslagna bokföringslagens avsnitt om årsbokslut uppställs krav påresultaträkning och balansräkning. Uppställningsformer anvisas för dessa bådaredovisningar, former som dock inte obligatoriskt behöver iakttas.Uppställningen för resultaträkningen har s. k. staffelform med stegvisredovisning av resultatet. Schemat för balansräkningen är avpassat tUl nuanvända former för aktiebolagens balansräkningar men innehåller en delförenklingar. ÅtskUlnad görs mellan omsättningstillgångar ochanläggningstUlgångar och en särskild bestämmelse ger anvisningar föruppdelningen. Som omsättningstillgång skall sålunda tas upp tillgång somanskaffats eller tillverkats för försäljning, förbmkning eUer annan omsättningoch som finns kvar i rörelsen på balansdagen. Med anläggningstUlgång förståsenligt förslaget tUlgång som är avsedd att brukas i rörelsen under mer än etträkenskapsår. Krav,uppställs på öppen redovisning av obeskattade reserver ochreservförändringar, således förutom lagerreserv även anläggningsreserver dvs.ackumulerade avskrivningar utöver plan. Kravet på redovisning av reserverefterges för mindre rörelser, I resultaträkningen skall brattoomsättningenredovisas öppet. För värdering av omsättningstillgångar skall som huvudregelgälla lägsta värdets princip. Sådan tillgång skall alltså tas upp till detlägsta av antingen anskaffningsvärdet eller verkliga värdet. Verkliga värdetskall i första hand anses vara nettoförsäljningsvärdet men kan också undervissa förutsättningar bestämmas till återanskaffningsvärdet med avdrag förinkurans eller tUl annat värde som är förenligt med god redovisningssed. Omsynnerliga skäl föreligger, får omsättningstUlgång tas upp överanskaffningsvärdet. Anläggningstillgångar får tas upp till högst anskaffningsvärdet.Bestämmelser finns om avskrivningar och nedskrivningar. Uppskrivning av värdetpå anläggningstillgångar tillåts däremot inte. Slutiigen finns bestämmelser omatt årsresultatet skall ytterligare belysas genoni notanteckningar om bl. a.använda grunder för värdering av tillgångar och skulder och gmndema föravskrivning av olika grupper av anläggningstUlgångar samt betydelsefullaändringar i dessa gmnder. Utredningen framhåller attdess förslag skapar goda förutsättningar för en sådan lagleknisk lösning attaktiebolagslagen skulle kunna hänvisa till bokföringslagens regler och iövrigt endast innehålla sådana årsredovisningsbestämmelser som behövs medhänsyn till aktiebolagens särskilda förhållanden. Utredningen vill dock inteföreslå en sådan lösning, bl.a. med hänsyn tUl intresset av nordiskrättslikhet på årsredovisningens område. Skulle den enhetlighet som i dettahänseende präglar förslaget till ny aktiebolagslag inte kunna förverkligas,förordar ulredningen emellertid att bokföringslagens regler om årsbokslut fårgälla även för aktiebolag. 11.5Remissyttrandena över aktiebolagsutredningens förslag Förslagetsredovisningsregler anses av remissinstansema i allt väsentligt väl avvägda.Några instanser, däribland LO, understryker emellertid att en förutsätlnkig föratt bibehålla de föreslagna reglema är alt den lagstiftning för offentligredovisning i större företag som föreslagits av samarbets- ochfondbörsutredningarna kommer till stånd. KF ifrågasätter om inte till densärskilda lagen borde överföras vissa detaljbestämmelser iaktiebolagslagförslaget som otvetydigt tar sikte på större företagsinformationsbehov.