prop · FZ03189 · 1975-12-31 00:00:00 — a. sådana förhållanden har enligt min mening gjort alt den debatt som hittillshar förts om vär underrättelsetjänst ibland har varit ensidig och inte tillräckligthar belyst t. ex, behovei av en sådan verksamhel, -Jag har vidare samma åsiktsom utredningen om främsl personalens behov av kontakter med samhället iövrigt. Jag lillslyrker därför ulredningens förslag alt särskilda förtroendemänskall lå i uppdrag alt fortlöpande stå i nära förbindelse med underrättdsevä.sendeioch följa verksamheien inom delta, I fråga om förtroendemännensbefogenheter vill jag betona alt en ökad insyn i och kontroll av underrättelsetjänsleninte lar föra med sig all försvarsledningen färett minskat ansvar för verksamheien.Inte heller far resultatet av förtroendemännens verksamhel bli all t. ex, JO:soch JK:s tillsyn inskränks, 1 likhei med utredningen anser jag därför att ensådan grupp av förtroendemän inte skall ha rätt all beslula i frågor om t, ex,underrättelseorganens mål och inriktning eller överta sådana arbetsuppgifter somf n, ligger på olika kontroll- och insynsorgan. Förtroendemännen bör begränsasig till all fortlöpande följa och informera sig om försvarsmaktens underrättelsetjänst. 1975/76:189 94 Förall säkerställa förtroendemännens infiytande föreslår utredningen alt överbefälhavarenskall samråda med dem i viktigare frågor som anslagsframställningar ochsamverkan med främmande underrättelseorganisationer. Utredningen anser dock inteatt samrådsförfarande! bör vara obligatoriskt med hänsyn bl, a, till kravet påsnabbhet i beslutsprocessen. Utredningen föruisätler emellertid att föriroendemänneninformeras i efterhand i de fiesta frågor, om inte tiden har medgett samråd.Jag tillstyrker utredningens förslag också i denna del. Jagbiträder utredningens uppfallning all förtroendemännen bör ha möjlighet allhos vederbörande myndighet eller regeringen föreslå de åigärder som derasiakttagelser kan föranleda. Jaginstämmer i utredningens bedömning att en eventuell lekmannastyrelse förförsvarsstaben kommeratt lå alltför många andra arbetsuppgifter för att hinnaägna den tid som behövs åt underrättelseljänslen och alt sekretesskravet kan blisvårt alt tillgodose i ett sådant organ. Jag anser därför i likhei medutredningen att ifrågavarande kontrolluppgifter inte bör läggas på en Slyrelseför försvarsstaben. På grund härav bilräder jag utredningens förslag all ettsärskilt organ inrättas för ändamålei. Benämningen försvarets underrällelsenämndharjag inle något att invända mot. Inteheller i fråga om underrätielsenämndens verksamhetsområde harjag någon erinranmot utredningens förslag. Nämnden bör således ägna uppmärksamhet åtverksamheten inom det militära underrätlelseväsendet påcentral och högreregional nivå. Den bör särskilt följa den del av underrätlelsetjänsten sominhämtar underrättelser med s, k, särskilda niedel. Nämnden bör - somutredningen har förordat - själv avgöra vilka frågor i övrigt som skall tasupp. Jag vill i sammanhanget endasl peka på alt de bearbetande enheternasslutprodukter i form av bedömningar, handböcker m, m,, samverkan med främmandeunderrättelseorganisationer, medel och metoder för underrätldseinhämlning,uppläggande och förande av register, personalrekrytering samt frågor i sambandmed anställdas avgång är sådani som bör vara av särskilt intresse. har föreslagit bör nämnden vidare sträva efter alt fortgående bildasig en uppfattning om underrätldseijänslens belydelse för vårt landssäkerhetspolitik. Utredningenfinner det önskvärt att olika samhällsuppfattningar blir representerade i underrätlelsenämnden.Utredningen anser dock att antalet ledamöter av praktiska skäl måste starktbegränsas. Den föreslåratl nämnden lår fyra ledamöter, ordföranden medräknad.Hos nämnden bör enligt utredningen vidare finnas en sekreterare och övrig bilrädespersonali mån av behov och tillgång på medel. Experter och sakkunniga bör enligt utredningensmening kunna anlitas undersamma förutsättningar. Utredningen loreslår attregeringen utser ordförande och övriga ledamöter i nämnden för av tre årmedan sekreterare och övriga bilrädespersonal skall tillsättas av nämndensjälv. Jaganser liksom utredningen att olika uppfattningar i samhällsfrågor bör Prop.1975/76:189 95 vararepresenterade i underrättelsenämnden. Enligt min mening bör dessulom någon avledamöterna ha särskild juridisk sakkunskap. Detta kräver enligt min bedömningatt ledamöterna är fiera än vad uiredningen har föreslagit. Jag förordar attnämnden får sex ledamöter. Jag biträder utredningens förslag att ordförandeoch övriga ledamöter skall utses av regeringen för av . Enligt minmening bör även sekreterare i nämnden utses av regeringen, Kravei på sekretesskring nämndens verksamhet gör all utomstående experter och sakkunniga böranlitas bara i begränsad omfattning. Nämndens behov av alt anlita sådanaexperter m, m, kan enligt min bedömning inte heller bli särskill stort. Jaganser det därför inte motiverat all ge nämnden ultrycklig befogenhet allanvända sig av experter och sakkunniga. 1likhet med utredningen anserjag alt nämndens verksamhet bör bedrivas endaslunder normala fredsförhållanden. Jagbiträder ulredningens förslag att underrättelsenämndens arbetsuppgifter,organisation och verksamhetsformer m, m, bör närmare anges i en särskildinstruktion. Nämndenbör enligt min mening kunna börja sill arbeie den , Liksomuiredningen anserjag alt medel för underrättelsenämndens verksamhet böranvisas över försvarshuvudtildns anslag Vissa nämnder m, m. Kostnaderna för nänindensverksamhet under /77 bör bli jämförelsevis blygsamma. De bör enliglmin mening kunna täckas genom anslagsöverskridande. Utredningensförslag om den militära underrättelsetjänstens framtida organisation innebäratt ansvaret för verksamhetens ledning och samordning närmast underöverbefälhavaren och chefen för försvarsstaben läggs på en nyinrättadbefallning som underrättelsechef skall enligl utredningenplaceras på samma nivå som chefen för operationsledningen i staben, Underrällelsechefenfår enligl förslaget till sill omedelbara förfogande ett beredningsorgan, Uiredningenföreslår vidare all de centrala stabernas resurser för bearbeining avunderrättelser förs samman i försvarsslaben och där under underrättelsechefenbildar en enhet för bearbetning av underrättelser, IB inordnas enligtförslaget i försvarsstabens organisation och underställs underrällelsechefen,som blir verksamhetens öppet redovisade chef överlämnar åtförsvarsmaktens ledningsulredning alt ta ställning till försvarsstabenssäkerhetsavdelnings resp, atlachéavdelnings framtida plats i organisationen. Uiredningenpekar på att de centrala stabernas organisation f n, ulreds av försvarsmaktensledningsutredning. Organisationsförslaget bör diirlor enligl Ulredningensmening inte föranleda en fristående omorganisation av underrättelseväsendet.Utredningen anser alt det i stället genom tilläggs- 1975/76:189 96 direktivbör lämnas över till försvarsmaktens ledningsutredning för att tie-aktas vidöversynen av stabsorganisationen i stort. Enligt min mening börledningsutredningen få i uppdrag att närmare pröva om underrättelseutredningensöverväganden av underrätldsdedningens nivå och resurser samt bearbetningsresursernasfördelning bör läggas till grund för den framlida organisationen. Jag ämnardärför föreslå regeringen att utfärda tilläggsdirektiv för försvarsmaktensledningsutredning i denna del. Jagvill dock redan i detta sammanhang la upp frågan om 1 B: s organisatoriska anknytning.Nästan alla remissinstanser som har yttrat sig i frågan anser i motsats lillutredningen att IB inte bör inordnas i försvarsslaben. Som skäl försitt ställning.stagandeanför remissinstanserna bl.a. att en anknytning till försvarsstaben skulleförsvåra samarbetet med utländska underrättelseorganisationer och alt IB-personalenbör vara åtskild från annan underrättelsepersonal. Jagdelar utredningens uppfattning att det är en fördel om IB inte avviker alltförmycket från annan statlig verksamhel i organisatoriskt avseende, I likhet medutredningen kan jag inte heller finna att en organisatorisk anknytning tillförsvarsstaben på något avgörande sätt bör påverka vårt samarbete medfrämmande underrättelseorganisalioner. Kravet på snabb övergång tillkrigsorganisation tillgodoses vidare enligt min bedömning lika väl med denföreslagna organisationsanknytningen som med den nuvarande. Jag förordar därförall IB organisatoriskt knyts lill försvarsstaben. Enligt min mening kan dennaorganisationsförändring genomföras oberoende av vilken ställning som kommer alttas till ulredningens organisationsförslag i övrigi. Förslagetalt knyta IB närmare samman med försvarsslaben lår ses som ell principförslag.Som jag har nämnt ulreds bl. a. försvarsstabens framtida organisation f n. Underrätldsdedningensplacering i staben är därför inte klar. Med hänsyn härtill ärjag f n, inteberedd att närmare ange IB:s framtida plats i staben. Jag avser föreslå attregeringen lar upp denna fråga i lill-läggsdirektiven till försvarsmaktens ledningsulredning. Jag villbetona att den organisalionsanknylning som jag nu har förordai kan medföra bl.a, säkerhetsproblem som kräverspecialreglering i förhållande lill vad somgäller för försvarsslaben i övrigt. Det ankommer i huvudsak på överbefälhavarenatt beslula om sådana åtgärder som tillgodoser bl, a, kravet på säkerhetsskydd. Utredningensförslag i övriga delar rör i de fiesta läll sådana frågor som regeringen ägerbesluta i. För sammanhangets skull och för alt informera om min synpå utredningens förslag vill jag ändå kort beröra även dessa frågor, Ifråga om budgetering av vissa personallöner m, m. 1975/76:189 97 harregeringen på min föredragning (prop, 1975/76:100 bil, 6 s, 147 och 293)föreslagit ändringar som i stort innebär all kostnaderna för försvarsstabensunderrättelseavdelning resp. IB skall budgeteras samlat under anslagenFörsvarsstaben resp. Insalsberedskap m. m. Utredningens förslag altinrätta ett särskilt s. k. fack för underrättelsetjänst med överbefälhavarensom fackmyndighet mottas negativt av remissinstanserna. Man anser bl. a. allde olika underrättdsefunklionerna skiljer sig så mycket från varandra att detknappast är möjligt all inordna alla verksamheter i samma fack. Enligt minmening är underrättelsetjänsten med sina olika delfunktioner ett samlatkompetensområde som berör fiera program och produktionsområden. Jag flnnervidare att en samlad redovisning av underrättelsetjänstens kostnader och verksamheli de planer och redovisningar som skall upprättas för facketunderrättelsetjänst kommer alt vara värdefull bl, a, för underrällelsenämndens arbeie.Jag delar därför utredningens uppfattning all ett fack bör inrättas för underrättelsetiänstmed överbefälhavaren som fackmyndighet. Utredningenföreslår all gällande föreskrifter om redovisning och kontroll av medel somhar anvisats för IB omarbetas bl, a, i formelli avseende och all dekompletteras med bestämmelser om kontroll av förekommande läckarrangemang, Uiredningenanser vidare att redovisningshandlingarna skall bevaras de hargranskals, Ulredningens förslag bör enligt min mening i alll väsentligt kunnaligga lill grund för nya redovisningsbestänimelser. Arkiveringsfr ägor na bör lösas i huvudsaklig överensstämmelse med utredningens förslag. Jagdelar utredningens uppfattning att utbildningen av personal i underrättelseväsendetsfredsorganisalion inte är helt tillfredsställande f n. Jag avser alt föreslåregeringen all uppdra åt överbefälhavaren all. på den grund som ulfördaundersökningar utgör, utreda underrättelseui-bildningen inom försvarsmakten. Jagär medveten om all IB-personalens utbildning därvid i viss mån måstesärbehandlas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen 1, bereder tillfälle attyttra sig över de allmänna riktlinjer för den militära underrättelsetiänsiensom jag har angett i det föregående. 2, föreslår all godkännade grunder för allmän insyn i och kontroll av underrättelseljänslen samt den organisalionsanknylningför IB som jag har redovisat i del föregående. 1975/76:189 98 Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärdersom han har hemsiällt om. 1975/76:189 99 Underrättelsetjänstensgrunder............................ ..... 7 Den militäraunderrättelsetjänstens funktion........... II Den militäraunderrättelsetjänstens nuvarande organisation m, m, 14 Andra ländersunderrättelseverksamhet................. 34 Särskill yttrande............................................... 62 Gotab,1976 50.275