prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Den snabba utvecklingen påsocialpolitikens område gör det nödvändigt att efter förnyainformationsmaterialet. En ny upplaga av socialkatalogen bör därför utarbetasoch distribueras . För detta ändamål beräknar jag 3,5milj.kr. under förevarande anslag. För kommittéverksamheten m. m. under nästabudgetår beräknar jag 9,7 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m.m. för /76 anvisa ett reservationsanslag av . Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksveiksamhet 1973/74 Utgift 2 614 996' Reservation 658 817 1974/75 Anslag 15 000 000 1975/76 Förslag 16 000 000 ' AnslagetFörsöksverksamhet m. m. Från anslaget utgårbidrag dels tiU undersökningar, utvecklingsarbete och försöksverksamhet på detsociala området, dels till särskild försöksverksamhet med olika insatser förvård och service i glesbygdsområden. Bidrag kan utgå bl. a.för prövning och utvärdering av nya metoder inom det sociala området liksom förundersökningar som tar sikte på en utveckling av sociala insatser på ett visstområde i fråga om såväl mål och metoder som organisation och resursanvändning.F. n. pågår med bidrag från detta anslag bl. a. ett omfattandeutvecklingsarbete avseende socialvårdens organisation och samarbetsformernamellan olika myndigheter och organ som handlägger frågor av social karaktär pådet lokala planet. Vidare har ett omfattande utvecklingsarbete kommit igång påförskolans område med stöd från detta anslag. Andra projekt som fått bidragfrån anslaget berör åtgärder för handikappade, åldringsvård, barn-ochungdomsvård, nykterhets- och narkomanvård samt olika former av social service iövrigt. Den särskUda försöksverksamheteni glesbygdsområden tar främst sikte på åtgärder för vård och service åtåldringar och handikappade samt aktiviteter för barn och ungdomar. Verksamhetensyftar till att underlätta för kommunerna att tiUförsäkra invånarna iglesbygdsområden en tUlfredsställande vård och service. Det gäUer bl. a. attfinna organisatoriska lösningar som gör det möjligt att få tiU stånd enfungerande service 1975:1 Bilaga 7 21 inom ramen för rimliga ekonomiska insatser.Bidrag har utgått för bl. a. uppsökande och kartläggande verksamhet, olikaformer av rörliga vård-och serviceanordningar, anordningar förfritidsverksamhet, varudistribution och transportservice. Vidare har enomfattande försöksverksamhet med lekskolor i glesbygder pågått med bidrag fråndetta anslag. Denna bidragsgivning har i samband med genomförandet av denallmänna förskolan ersatts av det nya statsbidrag till förskoleverksamheten som utgår från . En särskild delegationför social forskning har knutits tUl med uppgift att svaraför bedömning och samordning av pågående och planerade projekt avseendeforsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet. I delegationensuppgifter ingår också att initiera forsknings- och utvecklingsarbete avbetydelse för socialpolitiken. I delegationen ingår representanter förkommunema och landstingen, socialvårdspersonalen samt närmast berördaämbetsverk och forskningsinstitutioner. Resurserna för forskning,utvecklingsarbete och försöksverksamhet på det sociala området ökadesväsentligt för innevarande budgetår och samordnades under förevarandeanslag. Anslaget bör för nästa budgetår ökas med I milj. kr. och tas upp med 16milj. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet för /76 anvisa ettreservationsanslag av . Anslaget bör för nästa budgetår föras upp medoförändrat . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Extra utgifterför /76 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 7 22 Allmän försäkring m. m. Flera viktigapensionsreformer har beslutats av (prop. 1974:129, SfU1974:32, rskr 1974:332). Reformerna kommer att träda i kraft i tre etapper. i århöjs folkpensionens grundbelopp för ensam pensionär från avbasbeloppet och för pensionärspar från 140 tUl av basbeloppet. betyder det en höjning av folkpensionensårsbelopp med . för en ensam pensionär och . för var och en av tvåmakar. Genom att höjningen är större för makar minskar skUlnaden mellan giftasoch ogiftas folkpensionsförmåner. Kostnaderna för genomförandet av dessapensionshöjningar kan beräknas till 775 milj. kr. Frän i årgäller också mUdare inkomstprövningsregler för kommunala bostadstiUägg tillfolkpensionärer, vilket får särskild betydelse för dem som har mindresidoinkomster utöver folkpensionen, bl. a. många ATP-pensionärer. Kommunernaskostnader härför ersätts av statsmedel i särskild ordning. Motsvarandeförbättring genomförs för hustrutilläggen till folkpension. i årförbättras handikappförmånerna inom folkpensioneringen. De nuvarandeinvaliditetsersättningarna och invaliditetstilläggen förs samman till en nyförmånsform, kallad handikappersättning, som utgår enligt gynnsammare regler.Fler handikappade får då möjlighet till ersättning för vårdinsatser ochmerkostnader på grund av handikappet. Från samma tidpunkt genomförs också mildareregler för vårdbidraget till föräldrar som vårdar handikappade barn i hemmet.Kostnaderna för dessa reformer beräknas tiU 100 milj. kr. En lagstadgad sänkning avden allmänna pensionsåldern till genomförs den . Samtidigtgenomförs ytterhgare förbättringar av pensionsförmånerna för folkpensionärersom saknar ATP eller har låga ATP-belopp genom att den årliga höjningen avpensionstillskotten ändras från av basbeloppet. Den garantinivå sompensionstillskotten skall ge höjs därvid successivt från avbasbeloppet. De förtidspensionärer som saknar ATP eller har låga ATP-belopp fårdärutöver en kraftig pensionshöjning genom att pensionstUlskotten fr. o. m.den 1 juli 1976 kommer att utgå med fördubblade belopp till förtidspensionärer.Denna reform får särskild betydelse för dem som invalidiserats . Desammanlagda kostnadsökningarna för sänkningen av pensionsåldern och de höjdapensionstillskotten uppgår tUl ca 1 400 mUj. för folkpensioneringenoch 775 milj. kr. 1 en proposition tiUriksdagen kommer pensionsreformen att fullföljas genom förslag om ökademöjligheter till en rörlig pensionsålder. Avsikten är att de nya reglerna omrörlig pensionsålder skall träda i kraft med sänkningen av denallmänna pensionsåldern till den 1 1975:1 BUaga 7 23 beräknas inomkort lägga fram förslag i denna fråga. På sjukförsäkringensområde gäller från den nya ersättningsregler för läkarvård somlämnas av privatpraktiserande läkare. Ersättningen från sjukförsäkringen utgårnu direkt till läkaren och patienten behöver endast betala ett enhetsbelopp påhögst . eller i vissa fall . Patientavgiften berättigarockså till de röntgen- och laboratorieundersökningar som kan behövas. Deprivatpraktiserande läkare som är anslutna till försäkringssystemet är genomtaxebindning skyldiga att hålla sig inom de arvodesbelopp som anges i den av regeringenfastställda läkarvårdstaxan. 1 detta sammanhang villjag nämna att överläggningar pågår mellan ochlandstingsförbundet rörande bl. a. försäkringens ersättningsregler förläkarvård och sjukvårdande behandlingar inom den offentiiga öppna sjukvården.Avsikten är att resultatet av dessa överläggningar skall redovisas i ensärskild proposition under innevarande år. Löntagarnas egenavgiftertill sjukförsäkringen har slopats fr. o. m. . De finansieringsregler somgäUer innebär att av sjukförsäkringens kostnader skalltäckas genom socialförsäkringsavgifter från arbetsgivare och egenföretagaremedan av kostnaderna täcks av statsbidrag. Socialförsäkringsavgiften tiUsjukförsäkringen uppgår för år 197 av löneunderiaget. Jag vUl här ocksä erinraom ett par betydelsefulla reformer som trädde i kraft , nämligen denallmänna tandvårdsförsäkringen och omläggningen av sjukpenningförsäkringen.Sjukpenningförsäkringen fick vid ingången av en väsentUgt ändradutformning. Sjukpenningförmånerna höjdes och blev skattephktiga ochpensionsgrundande för ATP. Den införda föräldraförsäkringenåterkommer jag till under avsnitt C. Den allmännatandvårdsförsäkringen trädde i kraft i sin helhet vid ingången av är 1974 efteren inledningsperiod med reducerad ersättning under fjärde kvartalet 1973.Tandvårdsförsäkringen ingår i den allmänna sjukförsäkringen och omfattar allaförsäkrade , i ett inledningsskede även åldersgruppen . har landstingen fåttett lagfäst ansvar för barntandvården, vilket innebär att alla barn får rätttill avgiftsfri tandvård genom folktandvårdens försorg. Denna rätt gäller tillsvidare barn och ungdomar som är . Syftet medtandvårdsförsäkringen är att göra en god tandvård tillgänglig till en för allamedborgare överkomlig kostnad. Erfarenheterna från tandvårdsförsäkringensförsta år visar att stora grupper fått betydligt bättre möjligheter tilltandvård. Redan under försäkringens första verksamhetsår har ca 2,5 miljonervuxna försäkrade fått en slutförd tandvårdsbehandling. Härtill kommer att ca1,1 miljoner bam beräknas ha fått fullständig tandbehandling inom ramenför den avgiftsfria baratandvården i folktandvården. Inom socialförsäkringen pågår ett omfattandeutredningsarbete. Prop.1975:1 Bilaga 7 24 sionsålderskommittén kommer i sitt fortsattaarbete att behandla en rad frågor som gäUer förmånsreglerna inom pensionssystemet,bl. a. frågan om standardsäkringen av förmånerna, pensionsförmåner fördeltidsarbetande och hemarbetande med bam samt hela frågan om efterlevandepensionensframtida utformning. Vidare skall kommittén göra en översyn av reglerna förberäkning av de olika arbetsgivaravgifterna till socialförsäkringen bl. a. isyfte att åstadkomma ett enhetligt avgiftsunderlag. Även påyrkesskadeförsäkringens område pågår en genomgripande översyn avförmånsreglerna. väntas iår lägga fram förslag till en ny lagstiftning om yrkesskadeförsäkringen. En kartläggning av deövergripande frågorna om samordningen mellan olika bidragsformer inomsocialpoUtiken kommer att redovisas av socialpolitiskabidragsutredningen. Med utgångspunkt i detta material kommer hithörande frågoratt tas upp till behandling i en parlamentariskt sammansatt kommitté. Försäkringens omfattning och kostnader Antalet folk pensionäreroch kostnadsutvecklingen för folkpensionerna framgår av följandesammanställning. Beräkningarna utgår från nuvarandelagstiftning. Utvecklingen1975-80 beror till stor del på den beslutade sänkningen av pensionsåldern till65 år den 1juli 1976. 2 Härtill kommer personer medinvaliditetsersättning, fr. o. m. handikappersättning. Folkpensionskostnaderna i milj. kr Kostnadsutvecklingenberor främst på standardhöjningar av pensionerna och en anpassning avpensionsbeloppen till förändringar i penningvärdet. Den betydandekostnadsökningen beror också på den fortlöpande förändringen avbefolkningsstrukturen med ett ökande antal åldringar. Vidare har antaletpersoner med förtidspension ökat kraftigt sedan är 1970, då förbättrademöjligheter infördes för äldre förvärvsarbetande med tungt eller pressandearbete att få förtidspension i form av folkpension och ATP. Möjligheterna attfå förtidspension utökades ytterligare . Äldre förvärvsarbetande sominte kan få nytt arbete har rätt till förtidspension i omedelbar anslutningtill att förmånerna från arbetslöshetsförsäkringen eller det kontantaarbetsmarknadsstödet upphör att gälla. Den kraftiga kostnadsökningen under åren1974 och 1975 hänför sig huvudsakligen tiU de särskilda och extra pensionstilläggenår 1974, höjningen av folkpensionens grundbelopp och de frånden förbättrade handikappersättningarna. Som tidigare nämnts fåralla folkpensionärer en betydande standardhöjning av folkpensionen . Folkpensionens årsbelopp -inräknat pensionstUlskott men frånsettkommunala bostadstillägg - blir då vid nuvarande basbelopp (.) för ensam pensionär och . för ett pensionärspar. Vidare genomförsden en ny etapp av det tidigare beslutade utbyggnadsprogrammet förpensionstillskotten. En pensionär som inte kunnat förvärva ATP eller som harlåg ATP får därigenom en ny standardhöjning av sin folkpension med 270 kr.resp. för makar räknat på nuvarande basbelopp. Av landets ca 1,6miljoner folkpensionärer beräknas ca 1 miljon uppbära pensionstillskott.Utöver de nämnda beloppen kommer de pensionshöjningar som genom indexreglernaautomatiskt följer av förändringar i konsumentpriserna. Sammanlagt beräknasfolkpensionens årsbelopp (inkl. pensionstUlskotten) under loppet av ökamed ca . för ensam pensionär och med ca . Avdessa belopp utgör standardhöjningen ca . för ensam pensionär och I 890kr. 1975:1 BUaga 7 26 Jag beräknar att statenssammanlagda folkpensionskostnader under nästa budgetår kommer att öka med 2 840milj. jämfört med anslaget för innevarande budgetår. Av dennakostnadsökning avser 535 milj. kr. den beslutade höjningen avfolkpensionens grundbelopp och förbättringar av handikappförmånerna, 160 milj.kr. avser höjningen av pensionstillskotten, 260 milj. kr. beror på ökningen avantalet folkpensionärer och I 885 milj. kr. utgör beräknade kostnader förvärdesäkring av folkpensionerna. Jag beräknaranslagsbehovet för folkpensioner under /76 till 15 310 milj. kr.Kommunernas kostnader för de kommunala bostadstUläggen till folkpensionärernaberäknas till drygt 1 500 milj. kr. Utbetalningen avATF-pensioner får allt större betydelse. F. n. får ca 770 000personer pension från ATP, varav ca 420 000 får ålderspension. Såväl antaletpensionärer som genomsnittsbeloppet för utgående pensioner ökar kraftigt varjeår. Antalet ATP-pensionäreroch kostnadsutvecklingen för ATP-utbetalningarna framgår av följandesammanställning. Beräkningarna utgår från nuvarandelagstiftning och nuvarande basbelopp . milj kr/är Utvecklingen 1975-80 beror tillstor del på den beslutade sänkningen av pensionsåldern till 65 är . 1975:1 Bilaga 7 27 Sjukförsäkringen hargenomgått en kontinuerlig utveckling med betydelsefulla reformer praktiskttaget . Flera omfattande reformer inomsjukförsäkringens ram trädde i kraft den . Kostnadsutvecklingenför sjukförsäkringen framgår av följande sammanställning (milj. ' Inkl. barntillägg . Den kraftigakostnadsökningen hänför sig till större delen tiU höjningen avsjukpenningförmånerna i samband med att dessa blev skattepliktiga. Vidare berorde ökade kostnadema detta år på den nya tandvårdsförsäkringen och bidraget tillfolktandvårdens utbyggnad. a. kostnaderna avseendedet nya ersättningssystemet för privatpraktiserande läkare. De senaste årensomfattande reformarbete på socialförsäkringsområdet har ställt stora krav påriksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna, vars arbetedessutom i hög grad påverkats av den fortgående omläggningen till ADB-baseradehandläggningsrutiner. Genom denna omläggning till registrering och bearbetninginom ett nytt ADB-system skapades administrativa förutsättningar förgenomförandet av förra årets sjukpenningreform. Den nya ADB-tekniken har även iövrigt kommit att medverka till att det omfattande sociala trygghetssystemetfungerar effektivt. 1 enlighet med den redovisning som bl. a. lämnats i prop.1973:46 angående utformningen av beskattad sjukpenning m.m. (SfU 1973:21, rskr1973:197) har en ny central ADB-anläggning successivt byggts upp vidriksförsäkringsverkets tekniska byrå i . Nya ADB-system har där tagitsi bruk för registrering, beräkning och utbetalning av pensioner, barnbidrag,sjukpenning, föräldrapenning och kontant arbetsmarknadsstöd. F. n. pågårutbyggnaden av terminaler vid försäkringskassornas lokalkontor, varigenomdirektkontakt kan nås med datacentralen i . Därvid kan omfattandemanuella mtiner med registerföring, utskrifter och uträkningar m. m. slopassamtidigt som servicen till de försäkrade kan förbättras. Datainspektionen har med godkännande av nämnda ADB-system utfärdat föreskrifter för depensions-, barnbidrags- och sjukförsäkringsregister som ingår iriksförsäkringsverkets dataanläggning. Utbyggnaden av verksamhetsområdet förriksförsäkringsverkets dataanläggning förutsätter ökade personalinsatser förbl. a. systemutformning och maskindrift. Det utbyggda försäkringssystemetställer också ökade krav pä centrala insatser för rådgivning och tillsyn. Jagkommer i det följande att beräkna medel för ett 60-tal nya tjänster hosriksförsäkringsverket jämte ökad medelsanvisning för dataanläggningen.Övergången tUl automatisk databehandling kommer att medförabetydande rationaliseringsvinster när det gäller försäkringskassornasadministrativa arbete. a. kommer verkets dataanläggning att övertaarbetsuppgifter som utförs hos kassorna. För att i detta sammanhangbibehålla tidigare kostnadsfördelning kommer jag i det följande att föreslå attförsäkringskassorna debiteras för vissa kostnader vid . 1973/74 Utgift 2 994 843 1974/75 Anslag 3 080000 1975/76 Förslag 3 342 000 Försäkringsdomstolen ärhögsta prövningsinstans för socialförsäkringen. Den har att pröva sådanabeslut av , försäkringsrådet eller tillsynsmyndighetenför erkända arbetslöshetskassor, över vilka besvär anförts eller vilkaunderställts domstolens prövning. Domstolen utgörs f. n. av nio lagfarna ochnio icke lagfarna ledamöter. 1974/75 Beräknad ändring 1975/76 PersonalDomare röredragande Övrig personal -H 11 000 Pris- ochlöneomräkning + . O-alternativet skulleinnebära personalminskning, t. ex. med en föredragande och ett kvalificeratbiträde, och leda till en ökad väntetid för ärenden hos domstolen. Med hänvisning tillsammanstäUningen hemställer jag att regeringen föreslår att tUlFörsäkringsdomstolen för /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1973/74 Utgift I 542 545 1974/75 Anslag 1630 0001975/76 Förslag 1 650 000 har attfölja yrkesskadeförsäkringens tillämpning och utveckling och utgör förstabesvärsinstans i vissa yrkesskadeärenden m. m. Rådet består av minst sjuledamöter, varav två representerar arbetsgivarna och två arbetstagarna. 1974/75 Beräknad ändring 1975/76 -t- 57 000 1 630 000 + 22 000 + 20 000 Pris-och löneomräkning +264 000 kr., varav . avser höjt lönekostnadspålägg. Pågrund av att försäkringsrådet är besvärsinstans för vissasjukersättningsärenden inom yrkesskadeförsäkringen och arbetsbelastningendärigenom minskat kan två tjänster som försäkringsråd dras in i samband medpensionering. Vidare kan behovet av medicinskt sakkunniga minskas (- 242 000kr. Prop.1975:1 Bilaga 7 30 Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till 1 650 000 kr.Jag har därvid räknat med att två tjänster som försäkringsråd kan dras in isamband med nuvarande tjänsteinnehavares pensionering. Vidare har jag räknatmed ett minskat medelsbehov för ersättning till medicinskt sakkunniga. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillFörsäkringsrådet för /76 anvisa ett förslagsanslag av 1 650 000kr. 1973/74 Utgift 62 483 071 1974/75 Anslag 73 490000 1975/76 Förslag 65 365 000 ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden som rör den allmänna försäkringen,dvs. sjukförsäkring, folkpensionering och tilläggspensionering samt för ärendensom rör allmänna barnbidrag. 1 verkets uppgifter ingår bl. a. att utöva tUlsynöver de allmänna försäkringskassorna, som är lokala organ för den allmännaförsäkringen. Utbetalning av förmånerna sker i huvudsak genom verkets försorg.Verket bedriver vidare försäkringsverksamhet enligt lagstiftning omyrkesskadeförsäkring och krigsförsäkring för sjömän m. fl. samt handläggerärenden om ersättning vid kroppsskada under militärtiänstgöring. I verkethandläggs även ärenden angående debitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter.Verket är första besvärsinstans enligt lagen om allmän försäkring. Verket ärvidare redovisningscentral och har ett revisionskontor för ett antalstatsmyndigheter. Riksförsäkringsverketsstyrelse utgörs av en generaldirektör och en överdirektör samt fem särskiltförordnade ledamöter. Verket är organiserat på en administrativ avdelning, enförsäkringsavdelning, en besvärsavdelning, en yrkesskadeavdelning och enfristående utredningsbyrå. Avdelningarna är organiserade på sammanlagt trettonbyråer och två fristående sektioner samt ett revisionskontor. Verkets tekniskabyrå med datacentral är placerad i . Beräknad ändring 1975/76 Sektionschefer och högre personal Handläggande personal Övrig personal 55 240 628 923 + 6 +4 + 32 +23 + 34 +30 + 72 +57 1974/75 Beräknad ändring 1975/76 Reseersättningar därav för resor till andra länder än denordiska Kostnaderför drift av datamaskinanläggningm. Övriga expenser därav engångsutgifter Summa utgifter Försäljning avpublikationer m. m. Ersättningfrån de allmänna försäkringskassorna Bidrag till riksförsäkringsverketoch försäkrings-rådet som redovisas på driftbudgetens inkomstsida 56 492000 + 9 599 000 + 8 115 000 180 000 + 40 000 + 40 000 620000 + 300 000 + 300 000 23 000) 590 000 33 000)(+ 692 000 + (7000) (+ 6 785 000 + 24 200 000 + 2 550 000 + 2 500 000 3 770 000 + 1345 000 + 1128 000 (35 000)(- 35 000)(- 35 000) 92 047 000 + 14 526 000 + 12 673 000 20 000 18 537 000+ 3 259 000 + 2 798 000 - + 18 000000 73 490 000 + 11 267 000 16 200 000 + 3 000000 + 3 000 000 Pris- ochlöneomräkning m. m. + , varav I . O-alternativetskulle innebära ständigt ökande ärendebalans och att av statsmakterna beslutadereformer inom socialförsäkringen inte kan genomföras planenligt. De nya ADB-systemen inomden allmänna försäkringen, som successivt sätts i drift hosriksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna, ställer stora kravpå underhåll och vidareutveckling av systemen samt i fråga om tillsyns- ochuppföljningsåtgärder. För att få ett effektivare utnyttjande avpersonalresurserna på tillsynsområdet bör nuvarande tillsynsbyrån ochorganisationssektionen omorganiseras. En särskild tillsynsavdelning börinrättas bestående av två tillsynsbyråer och en organisationsbyrå.Personalförstärkning på den nybildade avdelningen behövs med sammanlagt 20tjänster, nämligen två byråchefer, 16 handläggare och två kvalificeradebiträden (+ ). Inom den s. k. kan härvid personalenminskas med 16 personer. Det nya ADB-systemet för sjukförsäkringen med terminaler vid de 1975:1 Bilaga 7 32 allmänna försäkringskassornas lokalkontor medföratt ADB-anlägg-ningen vid tekniska byrån kommer att överta ett flertalarbetsuppgifter från försäkringskassorna. För den ökade datadriften i sambandhärmed föreslår verket 44 nya tjänster (+ ). Inom RAFA-utredningenminskar härvid personalbehovet med sex personer. Matematisk-statistiskabyrån behöver på grund av nya arbetsuppgifter i samband med tandvårds- ochprivatläkarreformerna förstärkas med en byrådirektör (+ . Tillföljd av bl. a. anslutning till redovisningscentralen behövsytterligare sex biträden varav ett kvalificerat (+ . Yrkesskadeavdelningenbehöver för ökade arbetsuppgifter bl. a. till följd av övertagandet fr.o.m. år1974 av socialförsäkringsbolagens verksamhet ökade medel för tillfälligpersonal motsvarande 12 biträdestjänster (-1- ). På avgiftsbyrånbehövs ytterligare . av medel för tillfällig personal för ökadrevisionsverksamhet. Det omfattandereformarbetet inom socialförsäkringen jämte införandet av ADB-baseradehandläggningsrutiner stäUer stora krav på som centralförvaltningsmyndighet. Som jag nämnt i inledningen till detta avsnitt har nyaADB-system för registrering, beräkning och utbetalning av bl. a. pensioner,barnbidrag och sjukpenning tagits i bruk vid verkets ADB-anläggning vidtekniska byrån i . F. n. pågår utbyggnaden av terminaler vidförsäkringskassornas lokalkontor för direkt kontakt med datacentralen iSundsvall. Terminalsystemet, som främst berör sjukförsäkringen, beräknas bliklart för hela landet . Det omfattande administrativaomläggningsarbetet har förberetts av . Det utbyggdaförsäkringssystemet och de vidgade arbetsuppgifterna för riksförsäkringsverketi samband med omläggningen tUl ADB-anknutna handläggningsrutiner stäUer krav påökade resurser för rådgivning och tUlsyn samt för uppföljning ochvidareutveckling av olika tillämpningsfrågor inom riksförsäkringsverketsverksamhetsområde. I likhet med verket anser jag att tiUsyns- ochorganisationsfrågorna bör sammanföras till en särskild tillsynsavdelningomfattande två tUlsynsbyråer och en organisationsbyrå. Den nya avdelningen, somersätter nuvarande tUlsyns-byrån och organisationssektionen, bör tUlföras ökadepersonalresurser. räknar jag med att personalbehovminskar genom att vissa arbetsuppgifter övertas av tillsynsavdelningen.