prop · FZ03166 · 1975-12-31 00:00:00 — Detframgår av de statistiska uppgifter som redovisas av industriverket och somavser förhållandena /1974 att antalet aktiebolag oehekonomiska föreningar med 100 eller fler anställda utgör ca 2 000, med 50eller fler anställda ca 4 000 och med 20 eller fler anställda ca 10 500. Omstorleksgränsen hdt tas bort, kommer något färre än 80 000 aktiebolag och drygt10 000 ekonomiska föreningar eller tiUsammans ca 90 000 företag att omfattas avlagstiftningen. Föregen del vUl jag först i fråga om antalet anställda som kriterium förarbetstagarrepresentation i styrelsen påpeka att tillämpningsområdet för denföreslagna lagen om medbestämmande i arbetslivet inte är begränsat tillarbetsplatser med ett, visst antal anstäUda. Enligt förslaget skall lagen ägatiUämpning på "förhåUandet mellan arbetsgivare och arbetstagare". Diträknas enligt motiven inte bara frågor som rör arbetets ledning och fördelningeller i övrigt frågor om de förhållanden under vilka arbetet utförs utan ocksåföretagsledningsfrågor, såsom exempelvis frågor om verksamhetens omfattning,omlokalisering, investeringar, upptagande eller nedläggning avverksamhetsgrenar. Vidare skall medbestämmanderätten omfatta frågor omfinansiering, inköp och försäljning, lagerhållning, reklam och-liknande inomområdet för företagets affärsverksamhet. Det uttalas att lagen bygger på attäven frågor som rör bedrivandet av arbetsgivarens verksamhet i stort, dvs.frågor som normalt behandlas i företagens styrelser, skall anses höra till förhållandetmellan arbetsgivare och arbetstagare. Chefen för arbetsmarknadsdepartementethar i fråga om tillämpningsområdet anfört att han inte kan godta av vissaarbetsgivarorganisationer framfört förslag inne- 1975/76:166 142 bärandeatt de mindre arbetsplatserna skulle undantas från lagens tUl-lämpning. Denarbetsrättsliga lagstiftningen får inte utformas så att den inte skulle omfattaalla arbetsgivare och arbetstagare. Chefen för arbetsmarknadsdepartementetmenar att det även sett från de mindre företagens synpunkt framstår som enomöjlighet att inte erbjuda de anställda samma villkor som andra arbetstagare. Jaghar i princip samma inställning som den som kommit till uttryck i vad chefenför har anfört. De anställdas rätt till insyn ochinflytande i det företag där de arbetar bör enligt min mening inte varaberoende av deras antal. Man kan dock inte bortse från att särskUda problem ärförbundna med styrdserepresentation i mindre företag. I åtskilliga av dem ärstyrelsearbetet föga utvecklat, i andra finns styrelsen i praktiken bara på papperet.Detta hänger ofta samman med att dessa företag är anknutna till ägarensprivata ekonomi. Styrdserepresentation i dessa företag kan lätt leda till enformalisering av beslutsprocessen som inte upplevs som naturlig vare sig avägare eller anställda. De anstäUda är då bättre betjänta av andra former förinsyn och inflytande än styrelserepresentation. Erfarenhetema frånförsöksverksamheten gäller endast företag med minst 100 anställda. I sådanaföretag finns i allmänhet ett styrelsearbete som fungerar vid sidan av denlöpande förvaltningen. I de minsta företagen är bilden betydligt mer splittrad.Det kan därför finnas skäl att skaffa större erfarenhetsunderlag innan fråganom rätten till styrdserepresentation skall vara generell avgörs. Jag anser sålundaatt det alltjämt bör finnas en gräns som ansluter till antalet anställda iföretaget. Ett uppskov med beslutet kan enligt min mening godtas med hänsynfrämst till den föreslagna lagen om medbestämmande i arbetslivet. Genom dennakan de anställda få kraven på insyn och inflytande tillgodosedda i former somär anpassade tUl det enskilda företaget. Inom ramen för medbestämmandelagenfinns f. ö. också möjlighet att träffa överenskommelser omstyrelserepresentation. Det kan alltså även av detta skäl finnas anledning attavvakta erfarenheterna av arbetsrättsreformen innan man tar slutlig stäUningtill frågan om de minsta företagen skall omfattas av lagen omstyrelserepresentation för de anställda. Denav Industriverket föreslagna gränsen 50 anställda anser jag vara högre än vadsom är påkallat för att avgränsa de småföretag som t. v. bör undantas.Kooperationens förhandlingsorganisation har föreslagit att gränsen sätts vid25 anställda. Denna gräns har använts i vissa företagsnämndsavtal för ätt skUjasmå företag från andra. Jag finner gränsen lämplig. Vidremissbehandlingen har en särskUd fråga avseende tiUämpningsområdet tagits uppav , som har pekat på de problem som från främstkostnadssynpunkt uppstår om storleksgränsen 1975/76:166 143 Dessa problem anser jag bäst kunna lösas i samråd meUanrederierna och de anställda genom deras fackliga organisationer. Arrangemangtorde gå att träffa som tillgodoser båda sidors berättigade intressen. Härvidbör beaktas att rederierna också har landanställd personal och att isärsldlt fall som detta hinder inte möter mot att man går utanför kretsen avde anställda när man utser arbetstagarledamot eller suppleant för denne. Vad jag nu har sagt avserfrågan om storleksgräns beträffande antalet anställda. harföreslagit att oberoende av detta antal rätt till styrelserepresentation skallföreligga om minst tre stämmovalda ledamöter finns i styrelsen. Förslaget hari denna del under remissbehandlingen kritiserats på framför allt två grunder.Först och främst, påpekas det, blir ekonomiska föreningar diskriminerade iförhållande till aktiebolag, eftersom i styrelsen för ekonomiska föreningarenligt lag skall finnas minst tre personer. Vidare anförs att antalet ledamöteri styrelsen inte är någon god mätare på behovet av insyn oeh inflytande, eftersomdet i många fall finns tre personer i styrelsen för rena småföretag, medan istyrelsen för åtskilliga tämligen stora företag finns endast en eller tvåpersoner. Jag finner den nu nämnda kritiken befogad. Med hänsyn härtill ochtill min tidigare nämnda ståndpunkt att de minsta företagen t. v. bör undantasfrån lagens tUlämpningsområde kan jag inte ansluta mig tUl industriverketsförslag i denna dd. Enligt vad jag förordarskall rätten till styrelserepresentation vara beroende av antalet anställda,medan antalet ledamöter i företagets styrelse saknar betydelse. Eftersom detalltjämt skall vara fråga om minoritetsrepresentatiori för de anställda, behövsen jämkning av de gällande reglerna på en punkt. Den gällande lagen undantarnämligen från tillämpningsområdet aktiebolag med mindre än tre ledamöter istyrelsen. Skälet härtill var att inrättande av arbetstagarrepresentation i ettbolag med mindre än tre ledamöter skulle kunna föranleda att antaletbolagsstämmovalda ledamöter ökades till tre med därav enligt aktiebolagslagenföljande krav på att verkställande direktör måste utses. Undantaget torde medden valda storleksgränsen 100 anställda ha saknat större praktisk betydelse.Om man, som jag förordar, sänker storleksgränsen till 25 anställda blirföljden att många företag omfattas som f. n. har endast en eller två ledamöteri styrelsen. Vidhåller man att de anställda alltid skall ha rätt att utse tvåstyrelseledamöter måste i vissa fall antalet bolagsstämmovalda ledamöter ökasför att majoritetsförhållandet inte skall rabbas. Detta kan leda till attstyrelsen blir större än som är sakligt motiverat. En sådan ordning börundvikas. Lösningen ligger enligt min mening i att representationen för deanställda anpassas till det antal ledamöter som faktiskt ingår i styrelsen. Ensärskild regel behöver ställas upp endast för det fall att styrelsen består avbara en ledamot. I sådant fall måste en begränsning ske på så sätt att de 1975/76:166 144 anstäUdafår utse en ledamot och en suppleant. Vid lika röstetal i styrelsen gäller denmening.som biträds av ordföranden. Denne får föratsättas vara utsedd avföretaget. Det är således möjligt att med bibehållande av principen omminoritetsrepresentation för de anställda låta dessa utse tvåstyrelseledamöter, även när antalet övriga ledamöter uppgår till två. Iekonomiska föreningar skall med vissa speciella undantag alltid finnas styrelsemed mmst tre ledamöter. Några problem av det slag jag har berört föreliggersåledes i regel inte i fråga om de ekonomiska föreningarna. Skulleföretaget vidta åtgärder för att minska styrelsen, bör detta förhållande inteleda till ändring i de anställdas rätt till styrelserepresentation, omarbetstagarledamöter har utsetts. Jag förordar en lösning i enUghet med vad jagnu har sagt. Liksom bör inte heller en nedgång av antalet anställdaunder den i lagen angivna storleksgränsen medföra att rätten tillstyrelserepresentation upphör. Medden ståndpunkt jäg har intagit till frågan om storleksgräns ökar antaletföretag som omfattas av lagen från ca 2 000 till ca 8 000. Förslaget innebärsåledes en betydande utvidgning av tillämpningsområdet. Den föreslagna gränsenfår dock inte betraktas som slutgiltig. Erfarenheterna får visa om den intekan sänkas ytterligare. Jag avser att ta upp frågan om storleksgräns till nyttövervägande mot bakgrund av dé erfarenheter som görs . Inuvarande lag om anställdas styrelserepresentation saknas särskUda regler förkoncerner. Detta innebär att styrelserepresentation endast kan komma i fråga iaktiebolag eUer ekonomisk förening som uppfyller storlekskravet. Eftersomantalet anställda i många moderföretag understiger 100, innebär detta att deanstäUda i vissa fall saknar representanter i koncernstyrelsen trots attantalet anstäUda i koncernen överstiger 100. Industriverkethar funnit att det är angeläget att lagstiftningen garanterar de anställdainom en koncern som helhet rätt till koncemstyrelse-representation. I enkoncern eller vid koncernliknande förhåUanden föreslås därför att rätt tillstyrelserepresentation i moderbolaget skall tillkomma samtiiga anställda inomkoncernen. En nackdel härvid är att de anställda i moderbolaget mister rättenatt själva utse arbetstagarledamöter i den egna företagsenheten. De får deladenna rätt med övriga anställda inom koncernen. Skälen för en särskildkoncern-regel med denna innebörd är dock enligt industriverkets mening starkareän de som talar mot den. Regeln medför att de anställdas ställning stärks idotter- och dotterdotterföretagen. De anställda i dessa företag får sålundainte bara rätt till representation i styrelsen för det egna Prop.1975/76:166 145 företagetutan dessutom rätt att medverka vid utseendet av koncem-styrdseledamöter. Förslaget omkoncernstyrelserepresentation har fått ett positivt mottagande. Deremissinstanser som yttrat sig i frågan har samtliga tiUstyrkt förslaget. Hithör såväl de fackliga organisationerna som SAF/ industriförbundet,Kooperationens förhandlingsorganisation. och A-pressens samorganisation.Förslaget undanröjer enligt Kooperationens förhandlingsorganisation en brist igällande lag om anställdas styrdserepresentation, eftersom den speciellaorganisationen inom vissa koncerner har nödvändiggjort särskilda konstruktionerför arbetstagarrepresentation. Detta är fallet beträffande KF och dessdotterbolag. har ofta betydelse för koncernen som helhet. Jag delardärför industriverkets uppfattning att rätten till styrelserepresentation imoderföretaget bör tiUkomma samtliga anställda inom koncernen. Man bör såledesvid tUlämpningen av lagen se koncernen som en helhet. Därav följer att frågaom bl. a. storleksgräns bör bedömas med utgångspunkt från koncernens samtligaanställda. Med denna lösning sakriar antalet anställda i moderföretagetbetydelse, om sammanlagda antalet arbetstagare inom koncernen uppgår till 25. En särskild fråga isammanhanget är när en koncern eller ett kon-cernUknande förhållande skallanses föreligga. har i sitt förslag utgått från den definitionav koncernbegreppet som för aktiebolag finns i 221 § lagen (1944: 705) omaktiebolag. Enligt denna definition knyts moderbolagsbegreppet i ettkoncemförhållande till aktieinnehavets storlek i ett annat aktiebolag eller,om aktier med olika röstvärde finns, tUl rösteandelens storlek. En moder- och dotterbolagssituationkan också föreligga om ett aktiebolag annars på gmnd av aktieinnehav elleravtal eller av annan orsak har ett bestämmande inflytande över ett annataktiebolag och inflytandet är förbundet med ett väsentligt intresse i detsenare bolagets ställning och resultatet av.dess verksamhet. Denaktiebolagsrättsliga koncemdefinitionen fömtsätter emellertid att moderbolagetalltid är aktiebolag. Andra likartade och i lag oreglerade koncernbildningarförekommer, där sålunda moderföretaget är annat än aktiebolag. Det kan varafråga om en ekonomisk förening eller ett handelsbolag. Enligt industriverketbör de anställdas rätt till styrelserepresentation omfatta såväl koncerner iaktiebolagslagens mening som koncernliknande förhållanden i övrigt. Ifråga om vilka koncernliknande förhållanden som bör omfattas av lagstiftningenhar olika uppfattningar gjorts gällande av remissinstansema. EnligtSAF/industriförbundets mening saknas f. n. underlag för en regel som berör allaföretagsformer. Regeln bör därför begränsas till koncerner iaktiebolagsrättslig menmg. LO och TCO framhåUer att de regler som definierarkoncerner är oklara och bör ses över så att samt- 10 1975176.1 saml. 1975/76:166 146 liga koncernliknande företagsbildningar omfattas. Det ärenligt de fackliga organisationerna angeläget att också andra företagsformer änaktiebolag såsom moderföretag omfattas av koncernreglerna, t. ex. handelsbolagoch ekonomiska föreningar. I denna fråga vill jag anföra följande. Den 1 januari 1977träder en ny aktiebolagslag i kraft. Den nya lagens bestämning av koncernbegreppetinnebär i sak inte någon avvikelse från gällande rätt. Lagen utgår sålunda frånatt moderföretaget är ett svenskt aktiebolag. Det anges dock uttryckligen attett dotterföretag inte behöver vara ett aktiebolag. Detta stämmer överens medden uppfattning om koncernbegreppet som gäller f. n. utan särskUd lagregel. Omett aktiebolag äger så många aktier eller andelar i svensk eller utländskjuridisk person att det har mer än hälften av rösterna för samtliga aktiereller andelar är sålunda enligt den nya lagen det förra bolaget moderbolag ochden juridiska personen dotterföretag. Detsamma gäller om ett aktiebolag i annatfall på grund av aktie- eller andelsinnehav eller avtal har ett bestämmandeinflytande över juridisk person och en betydande andel i resultatet av dessverksamhet. Att en koncemregd bör omfatta koncemer iaktiebolagsrättslig mening är självklart och behöver inte närmare diskuteras.Med den ståndpunkt jag har intagit i frågan om styrelserepresentation ihandelsbolag och stiftelser bortfaller vidare regelsystemets tillämpning i koncernersom har handelsbolag eller stiftelse som moderföretag. Kvar står frågan i dettasammanhang huruvida koncern som har ekonomisk förening som moderföretag börjämställas med koncern i aktiebolagsrättslig mening. Lagen om ekonomiska föreningar saknar en koncerndefinitionsvarande mot den som finns i aktiebolagslagen. Hinder bör dock inte möta motatt i en lag om anställdas styrdserepresentation ta in en regel som jämställerekonomisk förening med aktiebolag som moderföretag i koncernförhållanden. Denhuvudsakliga innebörden av en sådan regel blir att rätten tillstyrelserepresentation tUlkommer de anställda i koncernen som helhet i ställetför enbart de i moderföreningen . I sådana koncerner som har sin verksamhet såväl i Sverigesom utomlands är principen den, att varje enhet inom en koncern i det avseendesom här är i fråga är underkastad lagstiftningen i det land där verksamhetendrivs. Detta innebär att endast i belägna företag inom en koncern medsvenskt moderföretag kommer att omfattas av de föreslagna reglerna. Den nu förordade koncernregeln innebär således att rätttill styrelserepresentation kan föreligga, även om moderföretaget skulle saknaanställda eller ha endast oorganiserade arbetstagare. Däremot förutsätterrätten till styrelserepresentation i de olika dotterföretagen att dessauppfyller kraven i fråga om antal anställda och organisationsgrad. Prop.1975/76:166 147 I detta sammanhang vill jag peka på en särskild fråga.Enligt vad som har framkommit finns det exempel på attdotterföretag drivs i kommission för moderföretaget. Arbetstagarna hyrs av dotterföretagetpå årsbasis och de är således formellt anställda i moderföretaget men verkar idotterföretaget. Under sådana omständigheter ger den nyssbehandlade-koncernregeln inte dem som arbetar i dotterföretaget någon rätttill representation i dotterföretagets styrelse. Det kunde övervägas att införaen särskild regel som i detta fall ger de anställda rätt tillstyrelserepresentation i dotterföretaget. För min del har jag valt att inteförorda någon särskild regel för detta fall. Jag förutsätter att frågan kanlösas genom överenskommelse mellan berörda parter. Därigenom blir det möjligtatt finna en lösning som är avpassad efter behoven i varje särskilt fall. 12.4.4 Styrelsearbetets former och innehåll Nuvarande lag om anställdas styrelserepresentationinnehåller inga regler om styrelsearbetets former och innehåll. Förarbetstagarledamöter liksom för övriga ledamöter i styrelsen gäller denreglering som finns i aktiebolagslagen resp. lagen om ekonomiska föreningar. Ipraktiken innebär detta att det överlåts till resp. bolagsstyrelse eller föreningsstyrelseatt avgöra de lämpligaste formerna för och innehållet i styrelsearbetet. konstaterar i sin utvärdering att det ifråga om styrelsearbetets former och innehåll finns en betydande variationmellan olika storleksgrapper av företag men också mellan enskilda företag. I deflesta fall sker visserligen styrelsearbetet på ett för arbetstagarledamöternameningsfullt sätt. Emellertid finns en del styrelser där arbetet fungerar påsådant sätt att verket ifrågasätter om styrelserepresentationen i dessaföretag ger de anställda de möjligheter till insyn och inflytande somlagstiftningen har avsett. Bland förhållanden som begränsar möjligheterna tillinsyn och inflytande nämns att det finns styrelser som sammanträder mycketsällan, att det i nära en femtedel av styrelserna finns arbetsutskott, därarbetstagarledamöterna i regel inte får delta, och att styrelser finns därsammanträdena uteslutande förs på ett främmande språk. Vidare förekommer attunderlagsmaterial sänds ut mycket sent och ibland är ofuUständigt, vilketbegränsar möjligheterna för arbetstagarledamöterna att sätta sig in i ärendenaoch att rådgöra med sina kontakt- och referensgrupper. Mot bakgrund av de brister som har kommit fram vidutvärderingen anser verket att en lagreglering behövs för att säkerställa attstyrelsearbetet sker i sådana former att syftet med lagen tillgodoses. Verketstannar för en allmänt hållen bestämmelse av innebörd att styrelsearbetetskall bedrivas på ett sådant sätt att de anställda ges möjlighet till insynoch inflytande på beslut av väsentiig betydelse för före- 1975/76:166 148 Den av verket föreslagna regeln syftar enligt verket närmast tillatt säkra att frågor som många av arbetstagarledamöterna har saknat istyrelsearbetet, t. ex. personal- och arbetsmiljöfrågor och vissaplaneringsfrågor, tas upp i styrelsen. Det är dock tydligt att den föreslagnalagregeln skulle få betydelse även då det gäller formerna för styrelsearbetet.Verket avvisar emeUertid en direkt reglering av sådana frågor som antalstyrelsesammanträden, underlagsmaterial, språk o. d. I fråga om arbetsutskottenföreslås däremot en direkt lagbestämmelse. Enligt verket bör lagen ge deanställda rätt till representation även i beslutsförberedande arbetsutskottinom styrelsen. Fråganom främmande språk i styrelsearbetet tas upp till diskussion av industriverket. Verket ddar i och för sig en under utvärderingen framförd uppfattning att styrelsespråket i ett svenskt företag bör vara svenska. Emellertid anser verket att det i vissa fall kan finnas fog för att ett annat språk används, t. ex. om ett företag engagerar en utländsk expert eller om representant för ett utländskt moderbolag ingår i sty relsen. I sådana fall anser verket att styrelseledamöterna bör beredas fullgoda tolkningsmöjligheter samt översättningshjälp beträffande för handsmaterial. Frågan om främmande språk i styrelsearbetet har ock så varit föremål för riksdagsbehandling efter en motion i ämnet i samband med förslaget till den nya aktiebolagslagen. 1 motionen yrka des bl. a. att i den nya aktiebolagslagen skulle slås fast att styrelsens förhandlingar skall föras på svenska och att de handlingar som utgör underlag för styrelsens beslut skall vara avfattade på svenska, om inte samtliga styrelseledamöter är eniga om att använda ett annat språk. godkände i detta sammanhang vad lagutskottet anförde i frågan (LU 1975/76:,4). Utskottet hänvisade till att frågan skulle bli föremål för övervägande i samband med utvärderingen av lagen om styrelserepresentation för de anställda. Utskottet ställde sig positivt till syftet med motionen och underströk det angelägna i att de problem som är förknippade med användandet av främmande språk i styrelse arbetet noga övervägs i samband med förberedelserna för en perma nentning av denna lag. . . Industriverketsförslag beträffande styrelsearbetets former och innehåll har fått ett positivtmottagande från remissinstanser som förettäder arbetsgivarintressen. Hit hörSAF/industriförbundet, Ståtsföretagens förhandlingsorganisation, StatsföretagAB, Kooperationens förhandlingsorganisation och hantverks- ochindustriorganisation. SAF/ industriförbundet anser bl. a. att en styrelse måstevara fri att själv avgöra under vilka praktiska former arbetet bäst kanbedrivas och att en detaljreglering skulle strida mot den gmndläggandesamarbetstanken. Däremot har från LO och TCO mot bakgmnd av de avsteg frånförsökslagen och dess anda som kommit fram vid verkets utvärdering stäUtskrav på mer preciserad lagstiftning. 1975/76:166 149 bl.a. att krav förs fram på regler om ett minsta antal styrelsesammanträden,underlagsmaterial, språk m. m. Vidare anser både LO och TCO att arbetstagarledamotskall ha rätt tUl bordläggning av fråga, om underlagsmaterialet är bristfälligteller utsänt . Enligt LO måste likartade faktiska arbetsförhållandenskapas för arbetstagarledamöterna även om detta innebär att de formellt får ensärställning i lagstiftningen. Industriverketsförslag om rätt till representation i arbetsutskott tillstyrks däremot av detövervägande antalet remissinstanser. SAF/industriförbundet anser dock inte attnågon lagbestämmelse behövs utan att det räcker med en rekommendation i ettmotivuttalande. Vidare framhålls att rätten till representation bör avse endasten ledamot eftersom arbetsutskott i regel omfattar bara två eUer tre personer.LO tUlstyrker förslaget men förutsätter att representationen skaU omfatta denstörsta lokala organisationen om inte annat överenskoms mellan parterna. Enspeciell synpunkt har , som avstyrker förslaget främstfrån kostnadssynpunkt. 1frågan om styrelsearbetets former och innehåll vill jag för egen del anföraföljande. Avsaknaden av bestämmelser i detta ämne i försökslagstiftningenhänger samman med den principiella utgångspunkten reform att sammareglering bör gälla för arbetstagarledamöterna som för övriga ledamöter istyrelsen. Eftersom verksamheten var oprövad fanns också anledning att avvaktaerfarenhetema . Jag kan nu konstatera att det, även omförsöksverksamheten i stort har fungerat bra, i vissa fall har förekommitbrister som får anses motivera en reglering av frågan. Jag delar därför verketsoch remissinstansernas uppfattning att lagbestämmelser bör tillskapas som gördet möjligt att säkerställa att styrelsearbetet bedrivs på sådant sätt attsyftet med lagstiftningen tillgodoses. I fråga om utformningen där delademeningar däremot råder anser jag i likhet med industriverket det angelägetatt inte i onödan försvåra den anpassning av styrelsearbetet som kan ansesmotiverad med hänsyn till omständigheterna i de särskilda fallen.Förhållandena varierar betydligt från företag tiU företag. Denna omständighetfår särskild betydelse när antalet företag som omfattas av lagstiftningenutökas.