prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — Vadgäller obehörighet för vald fullmäktigledamot anför utredningen att en klargräns synes ha skapats åtminstone i avflyttningsfallen med den formulering somvalbarhelsvillkoren numera har erhållit. Så länge kyrkobokföringen inte harändrats torde enligt utredningen behörigheten bestå. Utredningen framhållervidare att varken eller har ansettatt föreskrifter i lag behövs om anmälningsskyldighet när obehörighetinträffar. Utredningen anser alt det ligger i sakens natur att förtroendemannensjälv anmäler sin obehörighet. 1 första hand är del av intresse för partiernaatt anmälan görs. Med hänsyn härtill och till att den nya lagen inle börinnehålla detalj föreskri fler anser utredningen att någon lagregel omanmälningsskyldighet inte är påkallad, 1fråga om avsägdserätten finns enligt utredningen inte någon anledning att rubbaden grundläggande principen om skyldighet att mottaga kommunalaförtroendeuppdrag och att inneha uppdraget under hela mandatperioden.Utredningen erinrar om att samma princip har kommit till uttryck i fråga omriksdagsledamöterna i 4 kap, 7 S regeringsformen, Å andra sidan kan det enligtuiredningen med ett nutida betraktelsesätt anses orimligt att tvinga den sominte längre kan eller vill delta i kommunalt arbete att kvarstå. Utredningenerinrar om att fullmäktige enligt nuvarande beslämmelser kan godkänna vilkethindersom helst och att det i praktiken knappast torde förekomma attfullmäktige avslår en begäran om att få avgå. Kravet på fullmäktigesgodkännande kan dock enligt uiredningen ha en reell uppgifl Prop.1975/76:187 351 attfylla, t. ex. om fiera ledamöter i obstruktionssyfte begär att fåavgå. Utredningen anser att avsägelse bör kunna vägras även när de kommunalaorganens funktion skulle ävenlyras, om ledamoten lämnar uppdraget. För rättatt avgå bör enligl uiredningen inte krävas att förtroendemannen har innehaftsitt uppdrag en bestämd tid. Utredningen föreslår en föreskrift om attavsägelse skall godtagas, om inte särskilda skäl talar mol det. Svenskakommunjörbundei anför alt, eftersom valbarhelsbedömningen numera skall görasoberoende av vad som framgår av gällande röstlängd om rösträtten, bestämmelsenom valbarhet bör utformas så att del framgår att endast de rösträttsvillkor somanges i 8 S försia och andra siyckena behöver vara uppfyllda. ochBlekinge läns landstingskommuner redovisar samma uppfaltning. läns landstingskommun, ett fiertal kommunersamt påpekar att kravet alt skall hauppnåtts på den allmänna valdagen kommer att gälla även vid nämndval somförrättas allmänt valår eller under den mandatperiod som börjar denI januari året efler valåret. Avgörande vid bedömningen av ålderskravet blirmed andra ord inte åldern vid valtillfället ulan åldern på den allmännavaldagen. Denna konsekvens på det kommunala området av sänkningen avrösträtts- och valbarhetsåldern synes, framhåller förbundet, inle tidigare hauppmärksammats, Länsslyrelseni ifrågasätter om inte de inskränkningar i valbarheten somuiredningen föreslår är onödigt omfattande. 1 varje fall synesvalbarhetshindret utan olägenhet kunna upphävas såvitt galler chefen förlänsstyrelsens skatteavdelning. Landstingslorbundei och Dandeiyds kommun anseratt skäl inle längre finns för regeln att landshövding, länsöverdirektör ochavdelningschef vid länsstyrelse inte kan utses lill ledamot eller suppleant ifullmäktige. Beslutsordningen i har ju ändrats genom altlekmannastyrelser har inrättats anför kommunen. Någon anledning att särskiljalandshövdingen från övriga ledamöter i slyrelse. vilka ofta harkommunal anknyining, synes inte finnas. Närdet gäller frågan om valbarhelshinder för den som är att anse som kommunensresp. landstingskommunens ledande tjänsteman är remissopinionen delad.Länsstyrelsen i , läns landslingskoininun, Eslövs,Höörs, Lunds, , , , , , och ÖstraGöinge kommuner. och Föreningen motsätter sig eller ifrågasätter om del är lämpligt alldetta valbarhelshinder slopas, Länsslyrelsen I , ,, , , , och kommu- Prop.1975/76:187 352 nersamt och Föreningen ekonomer tillstyrkerförslaget eller anser att detta i princip är riktigt. , ,, Vaggeiyds och Ystads kommuner ställer sig tveksamma till förslaget. Gollandskommun säger sig dela utredningens uppfattning att valbarhets-hindret för denledande tjänstemannen inom kommunen inte längre fyller den funktion somursprungligen avsågs, även om det enligt kommunen i mindre kommuner fortfarandekan vara tveksamt i vilken utsträckning den ledande tjänslemannen vid sidan avsin befattning bör agera som representant för ett vissl parti, Norrköpingskommun vill inte motsätta sig att valbarhelshindrel för kommunens ledandeIjänstemän utgår men anser all det endasl i undantagsfall bör komma i fråga attkommunens ledande tjänsteman utses till fullmäktig eller att förvaltningschefutses till ledamot eller suppleant i den nämnd under vilken han lyder. Omvalbarhetshindret för kommunens ledande tjänsteman slopas kan delta enligtlänsstyrelsen I leda till att tjänstemännen politiseras i enomfattning som inte alltid är önskvärd, Länsslyrelsen framhålleratt detnuvarande systemet med någon eller några tjänstemän som, oavsett politiskinställning, är helt lojala i sin tjänsteutövning kan ha sina fördelar och atttillkomsten av heltidsanställda förtroendemän motiverades bl. a, med att dessapå ett bättre sätt än lidigare skulle få möjlighet att sätta sig in i och följaärenden och därigenom skapa en motvikt till ett eventuellt tjänstemannavälde.Att öppna möjligheterna för alla tjänstemän att engagera sig politiskt kanmåhända medföra att del uppslår motsättningar mellan en heltidsanställdförtroendeman och en förtroendevald chefstjänsteman. Även enligl Sollentunakommun kan i extrema fall ell slopande av valbarhelshindrel för kommunensledande tjänsteman leda lill en politisering av förvaltningen, kommunifrågasätter om inle valbarhelshindrel i stället bör utsträckas till att gällaflera chefstjänstemän. Medhänsyn till regeln att ledamots och suppleants uppdrag förfaller ,om ledamoten eller suppleanten upphör att vara valbar talar enligl Ulricehamnskommun övervägande skäl för att skyldighet alt anmäla föriust av behörighet attutöva förtroendeuppdrag skrivs in i förevarande paragraf Efiersom någonanmälningsplikt inte har föreskrivits, kan del enligl Eksfö kommun inträffa attobehörig ledamot deltar i ett beslut. Enligt i ifrågasättas om inte tvånget att fullgöra förtroendeuppdrag framsiår somfrämmande för vår lid och vårt samhällsskick. påpekar attbestämmelsen härom dessutom saknar betydelse, efiersom frånvaro inte medförnågon påföljd, Henijunga kommun anför liknande synpunkter. Föreningen föreslår att det föreskrivs att ledamot eller suppleanti fullmäktige som har uppnått vinner befrielse från sitt uppdragefter anmälan hos fullmäktige och att avsägelse på annan grund prövas avfullmäktige och skall godtagas om inte .särskilda skäl talar mot del. 1975/76:187 353 Medanledning av vad och ytteriigare några remissinsianserhar anfört vill jag som min mening uttala all det redan av utredningens förslag- vilkel i denna del stämmer överens med de nuvarande bestämmelsema i KL, KLSoch LL - framgår att valbarhetsbedömningen skall göras oberoende av vad somframgår av röstlängden. Jag har emellertid inte något alt erinra mot att ettytteriigare förtydligande görs på den punkten. I försia stycket av förevarandeparagraf föreskrivs därför att ledamöter och suppleanter i fullmäktige väljsbland dem som uppfyller villkoren för rösträtt enligt 8 S första och andrastyckena. Avgörandeför om ålderskravet skall anses vara uppfyllt är åldern vid dagen för valettill kommunfullmäktige och . Däremot kommer 38 S att utformas så attdet vid val av ledamöter i kommunstyrelsen, förvaltningsutskottet och övriganämnder kommer att bli åldern vid resp. val-tillfalle som avgör om ålderskravetskall anses uppfyllt. Ienlighet med utredningens förslag föreskrivs i andra stycket av förevarandeparagraf att landshövding, länsöverdireklör och avdelningschef vid länsstyrelseinte är valbar I samma stycke föreskrivs vidare att den som är anställd hoskommunen eller landstingskommunen och som i egenskap av föredragande hosstyrelsen eller på gmnd av andra uppgifter som hör till tjänsten härden ledandeställningen bland kommunens eller landstingskommunens tjänstemän inte hellerär valbar. Jag har alltså liksom åtskilliga remissinstanser funnit att starkaskäl talar för att valbarhelshindrel för den ledande tjänstemannen börbehållas. Jag vill redan nu nämna att jag i samband med behandlingen av 38 §kommer att föreslå att det nuvarande valbarhetshindret för tjänsteman som ärchef för någol av de verk som tillhör kommunstyrelsens resp.förvaltningsutskottets förvaltning skall behållas. Somuiredningen har påpekat är det inle alltid helt klart vem som är den ledandetjänslemannen. Denna svårighet bör enligt min mening lösas genom föreskrift iinstruktion e. d, för vederbörande tjänsteman. Den bestämmelse som jagföreslår är naturiigtvis inle lillämplig på borgarråd i eller påannan heltidsengagerad förtroendeman. Detta framgår av bestämmelsensordalydelse. Med uttrycket "styrelsen" avses, som framgår av 5 S.både kommunstyrelsen och förvaltningsutskottet, 1tredje stycket föreskrivs alt uppdraget förfaller, om ledamot ellersuppleant upphör att vara valbar. Jag har i likhet med utredningen inte funnitdet nödvändigt att uttryckligen föreskriva att den som har blivit obehörigskall anmäla det. Att en sådan anmälan måste göras ligger i sakens natur.Enligt mitt förslag föreskrivs vidare att fullmäktige skall befria ledamoteller suppleant från hans uppdrag, om han vill avgå och särskilda skäl intetalar däremot. Med en sådan utformning av bestämmelsen blir det inte nödvändigtatt behålla en särskild regel om alt den som har uppnått har rättalt avgå. 23 1975/76. 1975/76:187 354 Dennaparagraf innehåller en ny bestämmelse om rätt för ledamot och suppleant ikommunfullmäktige, landsting och beredning att fullgöra sitt uppdrag ulanhinder av tjänst m, m, Kommunallagsutredningenerinrar om att utredningen om den kommunala demokratin föreslår att rätt tillledighet från anställning för fullgörande av kommunala uppdrag skall garanterasi lag och att denna rält skall omfatta också heltidsuppdrag.Kommunallagsutredningen anser att en beslämmelse i grundlag kan undvaras ochatt rälten till ledighet i slällel bör regleras i kommunallag. mening är det mest förenligt med den enhetliga kommunallagenskaraktär av ramlag att i denna tas in en allmän bestämmelse om räll lillledighet för fullgörande av kommunala förtroendeuppdrag. En sådan bestämmelsekan utformas efter förebild av 4 kap. 6 S regeringsformen. Utredningen erinrarom att någon närmare lagreglering inte har ansetts nödvändig när det gällerrätten till ledighet för att fullgöra riksdagsuppdrag. En detaljreglering genomkollektivavtal har den fördelen framför lagreglering att den lättare kananpassas till förhållanden inom olika områden på arbetsmarknaden. Utredningenframhåller att en detaljreglering av rätten till ledighet för fullgörande avkommunala förtroendeuppdrag förutsätter en ingående arbetsrättslig analys ochen undersökning av förhållandena på arbetsmarknaden som ligger utanför områdenför utredningens uppdrag. Med hänsyn till del omfallande lagstiftningsarbetesom håller på att genomföras inom arbetsrätten anser utredningen alt det inteär möjligt att utarbeta detaljerade bestämmelser om rätt till ledighet förfullgörande av kommunala förtroendeuppdrag. Efter förebild av 4 kap. 6 Sregeringsformen föreslår uiredningen en bestämmelse om att ledamot ochsuppleant i fullmäktige eller beredning får fullgöra sitt uppdrag ulan hinderav ijänsleuppgift eller annan sådan förpliktelse som åligger honom. Utredningenframhålleratt det kommunala förtroendeuppdraget rättsligen skall ta överskyldighet att fullgöra tjänst eller uppdrag som inte låter sig förena med detkommunala uppdraget, vare sig åliggandet är av offeniligrätlslig ellerprivaträttslig natur. Bestämmelsen i 4 kap. 6 S regeringsformen kommer dockatt ta över en bestämmelse i den enhetliga kommunallagen. Utredningen betonaratt rätlen till ledighet omfatiar alla kommunala uppdrag, såväl heltids- somdeltidsuppdrag. Genom hänvisningar till förevarande paragraf blir regeln omrätt till ledighet enligt utredningens förslag tillämplig på ledamöter ochsuppleanter i styrelsen och övriga nämnder samt på revisorer ochrevisorssuppleanter. Utredningen framhåller avslutningsvis att rätten tillledighet avses omfatta alla uppgifter som är förenade med kommunalaförtroendeuppdrag, även t, ex, nödvändigl förberedelsearbete och sammanträdenmed partigrupper. Prop.1975/76:187 355 FöreningenSveriges kommunala föivaUningsJurister anser att det är tveksamt om enbestämmelse om rätt lill ledighet för fullgörande av förtroendeuppdrag börplaceras i kommunallagen. En sådan placering ger inlryck av att bestämmelsenriktar sig mot kommunen som arbetsgivare, medan förslaget i själva verket avserhela arbetsmarknaden. Enligt föreningen bör det belysas huruvida uppdrag åthelägt kommunalt företag kan betraktas som kom-' munalt uppdrag. Det bör ocksågöras klart vilka uppdrag som i övrigt är all betrakta som en följd av ettkommunalt uppdrag, kommun anför liknande synpunkter. EnligtKalmar läns landstingskommun bör en bestämmelse om räll till ledighet förfullgörande av kommunalt förtroendeuppdrag inte las in i kommunallagen utan istället i lagstiftning av arbetsrättslig karaktär, I en sådan författning kanockså ges de ytteriigare detaljerade bestämmelser som kan behövas, Degerforskommun anför liknande synpunkter. framhåller altbestämmelsen bör utformas klarare än enligt utredningens förslag så att detframgår att ledamot och suppleant verkligen har rätt till ledighet, Sammamening redovisas av och kommuner. Sistnämnda kommun ifrågasätterom inte lagtexten bör förtydligas så att det klart framgår att ävenheltidsengagerade förtroendevalda har rält till ledighet. Även länslandstingskommun anseratt bestämmelsen om rätt till ledighet för fullgörande avkommunalt förtroendeuppdrag är alltför otydlig. Det bör klart framgå att det ärledighet från förvärvsarbete som avses, Eskilstunakommun ifrågasätter om det inte bör anges i bestämmelsen att med fullgörande avdet kommunala uppdraget även avses sammanträden med partigrupperna i anslutningtill kommunala sammanträden. En bestämmelse om rätt till ledighet bör enligtVästerviks kommun kompletteras med särskild lagstiftning liknande lagen omfacklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen. Svenska kommunförbundetanser att det bör övervägas om bestämmelsen skall avse även ledighet frånmilitärtjänst. 1den allmänna motiveringen (avsnitt 12,2.2) harjag förordat en lagbestämmelsesom ger en formell garanti för att ett kommunalt förtroendeuppdrag skall kunnafullgöras oberoende av förtroendemannens yrkesverksamhet. Med anledning häravföreskrivs i förevarande paragraf att ledamot och suppleant i fullmäktige ellerberedning har rätt till den ledighet från anställning som behövs föruppdraget, 1 del följande ämnar jag föreslå bestämmelser som ger också ledamotoch suppleant i kommunstyrelsen, förvaltningsutskottet eller annan nämnd samtrevisor och revisorssuppleant samma rätt. Prop.1975/76:187 356 Jaghar alltså inte funnit det lämpligt att utforma bestämmelsen efter förebild av4 kap, 6 § regeringsformen. Anledningen härtill är att denna bestämmelse harett tämligen vidsträckt och inte helt klart avgränsat till-lämpningsområde. Närdet gäller kommunala förtroendeuppdrag är det rätten till ledighet frånanställning som har den helt dominerande betydelsen. Den bestämmelse som jagföreslår omfattar en så stor personkrets att det enligt min mening bör klartanges att det är åligganden på grund av anställning som skall vika förförtroendeuppdraget. Vad gäller frågan om vidgad rätt för värnpliktig personaltill tjänstledighet för kommunala förtroendeuppdrag vill jag erinra om allförsvarsutskottet i betänkande med anledning av motionen 1975/76:1162 harförutsatt att frågan prövas i samband med den pågående översynen avtjänstereglementet för försvarsmakten (FöU 1975/76:28). Jaghar inte funnit det möjligt att i bestämmelsen ange exakt i vilken utsträckningen förtroendevald skall anses berättigad till ledighet för uppdraget. När detgäller frågan vad som skall anses ingå i eller vara en följd av uppdraget fårjag hänvisa till vad jag har anfört i den allmänna motiveringen. Med anledningav vad en remissinstans har anfört vill jag påpeka att bestämmelsen inteomfattar rätt till ledighet för fullgörande av uppdrag åt aktiebolag ellerannat företag som ägs av kommunen eller landstingskommunen men som är ensjälvständig juridisk person. 1denna paragraf finns bestämmelser om kommunfullmäktiges och landstingetsmandattid. Paragrafen motsvarar 8 S KL, 8 S KLS och 9 S LL. I den allmännamotiveringen (avsnitt 12.5.4) harjag förordat att mandattiden skall vara treår, räknat fr. o. m. valåret. För harjag dockförordat alt mandatperioden liksom skall böria den 15 oktober.Paragrafen har utformats i enlighet med dessa förslag. 1 tredje stycket hartagits in en hänvisning till bestämmelserna i om val av ledamöler ochsuppleanter med anledning av ändring i eller landstingskommunalindelning. Jag vill i detta sammanhang erinra om attjag inledningsvis ispecialmoliveringen till förevarande kapitel i förslaget till kommunallag haraviserat ett förslag om att bestämmelserna i 15 § LL skall flyttas till . Dennaparagraf motsvarar 10 S KL, 10 S KLS och 18 S LL Den innehåller en hänvisningtill vallagen i fråga om bestämmelser som rör bl. a. valkretsindelningen ochval förfarandet. I sak stämmer paragrafen överens med de nuvarandebestämmelserna bortselt från att hänvisningen till följd av Prop.1975/76:187 357 vadjag har förordat i den allmänna motiveringen (avsnitt 12.10) har utvidgats tillatt omfatta också bestämmelserna om valkretsindelning, 1denna paragraf, som motsvarar 11 S KL, 11 S KLS samt 25 och 26 SS LL, ges reglerom val av ordförande och vice ordförande. Enligt11 S KL väljer kommunfullmäktige för nästkommande kalenderår bland sigen ordförande och en vice ordförande. Dessutom kan fullmäktige besluta altockså en andre vice ordförande skall utses. Frågan om avgång frånordförandeskapet har inte reglerats i lagen, men fullmäktige har ansettsberättigade att vid ordförandes avgång utse ny ordförande för återstående delav tjänslgöringstiden (1966 ref 62), Länsstyrelsenskall underrättas om valen av ordförande och vice ordförande ikommunfullmäktige och uppgifter härom skall tas in i länskungörelserna, 1departementspromemorian (Ds Ju 1974:2) Effektivare kungörande framhålls bl. a.alt länskungörelserna inte kan tillgodose syftet att ge medborgarna informationpå denna punkt. Enligt promemorian bör uppgifterna samlas i regislerform hoslänsstyrelsen, till vilken allmänheten kan vända sig vid behov.Underrättelseskyldigheten föreslås emellertid kvarstå. Kommunallagsutredningenhar i sitt remissyttrande över promemorian anfört att bestämmelsen omunderrättelseskyldighet bör utgå. I11 S andra stycket KL regleras frågan om ordförandeskap i nyvalda fullmäktigeunder valår. Bestämmelsen har samband med regeln i 13 S Qärde stycket KL, somger de nyvalda fullmäktige kompetens att sammanträda (ellertidigare) för att förrätta val lill de befattningar inom kommunen som blirlediga . Ordförandeskapet i de nyvalda fullmäktige skall utövasav den som'enligl 13 S väljs till ordförande . Intill dessordförandevalei har förrättats, utövas ordförandeskapet av den som de gamlafullmäktige har utsett (prop. 1969:129 s, 118). I11 S tredje stycket KL anges att, om både ordföranden och vice ordföranden ärhindrade att inställa sig vid kommunfullmäktiges sammanträde, fullmäktige fårutse annan ledamot att för tillfället föra ordet. Till dess att så har skett,utövas ordförandeskapet av den ledamot som har längst tjänstgöringstid eller,om två eller flera ledamöler har lika lång tjänstgöringstid, av den bland demsom är äldst till levnadsåldern. Enligt11 S första slycket KLS skall andre vice ordförande finnas i kommunfullmäktigei , Presidiet väljs vid första sammanträdet under tjänstgöringsåret,dvs, första helgfria dag efter . Motsvarighet till bestämmelsen iKL om ordförandeskap vid sammanträde med nyvalda Prop.1975/76:187 358 fullmäktigesaknas i KLS, Delta hänger samman med att mandattiden för nyvalda fullmäktige iStockholm börjar , vilket medför att särskilda regler om nyvaldafullmäktiges valkompetens eller om ordförandeskapet vid deras sammanträdeninte behövs, I 11 S andra slycket finns en bestämmelse som motsvarar 11 Stredje stycket KL, Tillskillnad mot II S första stycket KL ger 25 S LL inte möjlighet attutse en andre vice ordförande. En annan olikhet är att en uttrycklig föreskriftfinns i 25 S om att befattningen som ordförande eller vice ordförande upphör,om vederbörande upphöratt vara landstingsman. Rättsläget torde emellertid idetta avseende vara detsamma för kommunernas del, trots att en uttryckliglagbestämmelse saknas. En bestämmelse som motsvarar 11 S andra stycket KLfinns i 25 S tredje stycket LL, Bestämmelsersom i huvudsak motsvarar II S tredje styckei KL finns i 26 S LL, Finns varkenordförande eller vice ordförande, skall äldste ledamot tjänstgörasom ordförande till dess nytt val har förättats. Med äldsteledamot avses den som har bevistat flest landstingsmöten eller, om två ellerflera har deltagit i lika många möten, den bland dem som är äldst tilllevnadsåldern. Skaraborgsläns landstingskommun har i skrivelse lill kommunallagsutredningen begärt ensådan ändring av 25 S LL att samtliga landstingskommuner ges möjlighet attutse två vice ordförande. Enligt 5 S LLS skall i landstingfinnas en andre vice ordförande. Utredningenförordar att samtliga kommuner och landstingskommuner ges möjlighet men inteskyldighel att utse en andre vice ordförande i den beslutande församlingen. Ifråga om nyval vid ordförandes eller vice ordförandes avgång skulle enligtutredningen ett förenhetligande kunna uppnås genom att bestämmelsen härom i LLinfördes också för kommunernas del. Det kan emellertid tänkas att en avgångfrån ordförandeskapet eller vice ordförandeskapet sker så sent undertjänstgöringstiden att nyval av praktiska skäl framstår som opåkallat. Omlandstingen får möjlighet att liksom kommunfullmäktige utse en andre viceordförande, minskar behovei av en obligalorisk nyvalsregel. A andra sidan börman i både kommuner och landstingskommuner kunna förrätta nyval av presidiet,när delta är en lämplig lösning. Denna möjlighel har redan godtagits i rättspraxisoch någon uttrycklig lagregel anser utredningen därför inte nödvändig. Om detanses önskvärt, bör bestämmelser om nyval kunna tas in i arbetsordning. Eftersomalla nyvalda kommunfullmäktige och landsting föreslås tillträda under valåret(10 S) och ijänstgöringsåret därför inte kommer att sammanfalla medkalenderåret, måste, framhåller utredningen, i den nya lagen anges Prop.1975/76:187 359 attvalen till presidieposterna skall förrättas vid första sammanträdet underIjänstgöringsåret, En sådan bestämmelse medföratl någon särskild beslämmelseinle behövs för . Fråganom vem som skall föra ordet till dess de nyvalda fullmäktige och det nyvaldalandstinget har utsett ordförande är enligt utredningen en ordningsfråga sombör regleras i arbetsordning. Utredningen anser att det inte är nödvändigt atti förslaget till enhetlig kommunallag la in en föreskrift som gör bestämmelserom inlerimsordförande i arbetsordning obligatoriska. Enligt utredningen bördock sådana bestämmelser finnas och utformas så att del i förväg är avgjort vemsom skall vara inlerimsordförande. Utredningen framhåller att i annat fall detformella problemet uppstår att ingen finns som kan öppna sammanträdet ochfungera som ordförande, när in-terimsordföranden skall utses.