prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Del faller sig därförnaturligt atl de sakkunniga överväger möjligheterna atl ta in bestämmelser omelt sådanl medinflytande i tjänstereglemenlel. Elt särskilt problem när delgäller medinflytandefrågor inom krigsmaklen är de skilda förhållanden somgäller för å ena sidan de anställda och å andra sidan de värnpliktiga. Detlakan ibland skapa intressekonflikter. De sakkunniga bör överväga behovet avsamarbete i f örelagsdemokraliska frågor mellan dessa båda kategorier. Som jag förut angav spänner föreskrifterna i TjRK överstora områden. Åtskilliga föreskrifier rörande den fast anställda personalengriper in på området för slalsljänslemannalagstiflningen. Det bör ankomma på desakkunniga all pröva behovel av sådana föreskrifier i TjRK. TjRK innehåller också föreskrifier om tystnadsplikt.Enligt den nya regeringsformen får yttrandefriheten mot allmänheten inleinskränkas annal än genom lag eller i fråga om offentliga funktionärer genom förordning av regeringen efter bemyndigande i lag. Föreskrifterna i TjRKom tystnadsplikt bör sålunda transformeras om lill lag eller förordning. Desakkunniga bör särskilt undersöka om TjRK innehåller andra föreskrifier som pågrund av regeringsformen eller av andra skäl bör utfärdas i annan ordning. Mångabeslut som fattas i ärenden rörande tillämpningen av TjRK kan i sista handöverldagas till Kungl. har strävandena varit alt minskaantalet regeringsärenden genom delegation till underordnad myndighet. Desakkunniga bör mot bakgrund härav pröva om inte full-följdsrätten i ärenden somhär avses bör inskränkas så att prövningen i sista hand förläggs tUl annaninstans än Kungl. Utredningsarbetet bör bedrivas så alt de sakkunniga iförsia hand kan överlämna förslag till nya föreskrifter. Särskild vikt börläggas vid att utforma föreskrifterna på etl lättillgängligt språk. Utformningav delaljerade motiv bör förekomma endast i den ulslräckning som kan ansesnödvändig för regeringens forlsalla handläggning av ärendet. De sakkunniga bör bedriva sill arbete i nära kontakt medberörda personalorganisationer och representanter för de värnpliktiga. Utöver vad jag har nämnl bör det stå de sakkunniga frittall också föreslå ändringar i andra reglementen eller bestämmelser som desakkunniga finner ha samband med översynsarbetet. Fö; 14 Skr 1975/76:103 132 Uiredningen har under liden december 1974 - oktober 1975hållit sju sammanträden. Uiredningen har haft överläggningar med särskiltutsedda kontaktmän bos myndigheter och organisationer som berörs avutredningens arbete. Utredningens arbete beräknas pågå . Beredningen (Fö 1975:01) för det fortsatta arbetet omkvinnan i försvaret (BKF) TillkaUade erdigt regeringens bemyndigande den 27 februari1975 för del fortsatta arbetet om kvinnan i försvaret (se Post- och Inrikestidn. Ordförande: , S. G. , adjunkt, led. Sakkunniga: , , vice ordförande iRiksförbundet , , överste Experter: , , förste ombudsman (fr.o.m. den 1juli 1975) , , förste byråinspeklör (fr.o.m. den 15 april1975) , , förste ombudsman (fr.o.m. ) Hultan,, personaldirektör (fr.o.m. ) , , överstelöjtnant(fr.o.m. ) Lokal: Kommendörsgalan 28, 5 tr., 11448 , tel.6158 16 () Direktiv (anförande av statsrådet till prolokollvid regeringssammanträde ): Antalet anställda på hel- och deltid inom försvarsmaktenutgjorde ca 49 000. Av dessa var ca 11 200 kvinnor, vilkapraktiskt tagel uteslutande var civilanställda. Antalet utgjorde av dencivila personalen inom försvaret. Under de senasie åren har frågan om all skapa ökademöjligheter för kvinnor alt få anställning inom försvarsmakten behandlals iåtskilliga sammanhang. värnpliksutredning har i belänkandet (Ds Fö1973:1) Kvinnor i det militära försvaret gjort en översiktlig studie avhithörande frågor. Delta betänkande har remissbehandlats. Utredningen har i sitt belänkande belyst tre problem,nämligen a) konsekvensernaav att låta den utbildningsplikt inom totalförsvaret som hänför sig till mänäven avse kvinnor, b) möjlighetemaatt ge erfoirderlig militär utbildning åt de kvinnor som vill skaffa sigkompetens; för anställning som befäl inom försvaret samt 133 Kommittéer: Försvarsdepartementet Fö: 16 c) förutsättningarna att genom utbildningsplikt fylla detpersonalbehov inom krigsorganisationen som f. n. tillgodoses genom frivilligt utbildade avtalsbundna kvinnor ur de kvinnliga Utredningenhar för sin del avvisat såväl tanken på en kvinnlig värnplikt (punkt a) somförslagel om alt införa en tjänsteplikt (punkl c). När del gäller möjligheternaatt låta kvinnor anställas som befäl förordar utredningen en översyn avgällande bestämmelser angående rekrytering och utbildning för anställning sombefäl inom försvaret. Remissinstanserna har på del hela tagel tillstyrktutredningens förslag. På skildaområden markeras strävandena lill ökad jämställdhet mellan män ochkvinnor. Delegationen för jämställdhet mellan män och kvinnor (Ju 1973:03) ärregeringens instrument för alt samordna dessa strävanden. Utbildningsväsendetsutbyggnad och utformning underlättar kvinnornas möjligheter all fåyrkesutbildning. Genom en utbyggnad av barntillsynen har i allt fler familjerbåda föräldrarna kunnat ta förvärvsarbete. Jag har iskilda sammanhang framhållit att man inom försvarsmakten, trots de särprägladeförhållanden som i vissa avseenden gäller för verksamheten, måste anpassa sigtill reformsträvandena på övriga områden av samhällslivet. Jag anser därför , i enlighet med värnpliktsulred-ningens förslag, bör föra del påbörjadearbetet atl skapa möjligheter för kvinnor atl få anstäUning i det militäraförsvaret vidare. Med hänsyn till all denna fråga har viss anknytning till bl.a. arbetet med den framlida befälsordningen bör den forlsalla beredningenulföras av särskilt tillkallade sakkunniga inom försvarsdepartementet. Såväl värnpliklsuiredningen som den övervägande delen avremissinsianserna har tagit avstånd från tanken all införa allmän värnplikt förkvinnor. Även jag anser alt frågan om en allmän värnplikt för kvinnor böruteslutas från del kommande beredningsarbetet. Inle heUer bör uppdragetinnefatta frågan om atl skapa ell ijänstepliklssystem för uppgifter som nufullgörs genom frivilliga insatser. Beredningsarbetet bör i en försia etapp avse tjänster däruppgifterna inle är av stridande karaktär och därför bör kunna besättas även avkvinnor. Beredningen bör i detla sammanhang överse fördelningen av tjänster påmilitära civilmilitära och civila tjänster. Beredningsarbetet måste även innefatta frågor om denutbildning som kan behövas och vilka organisatoriska och övriga konsekvensersom förslagen medför. Uppdraget avser hela försvarsmakten. Särskilda kostnadsberäkningar skall upprättas. Beredningen har hållitåtta sammanträden. Beredningens arbete beräknas pågå . Försvarets gymnasieutredning (Fö 1975:02) Tillkallade enligt regeringens bemyndigande den 7 maj 1975för utredning om försvarels gymnasiala utbildning (se Post- och Inrikes tidn.den 31 maj 1975): Fö: 16 Skr 1975/76:103 134 Ordförande: , , byggnadsingenjör, led. Experter: , P. , studiereklor (fr.o.m.den 16 juni 1975) , , överstelöjtnant (fr.o.m. ), , skolinspektör (fr.o.m. ) Norenberg, BertilW., studiereklor (fr.o.m. ) , , studierektor(fr.o.m. ) , Hans G. G., departementssekreterare (fr.o.m.den 16 juni 1975) Sekreterare: , S. , deparlerrcnlssekrelerare(fr.o.m. ) Lokal: Försvarsdepartementet, Fack, 103 20 , tel.växel 763 10 00 (sekreteraren) Direktiv (anförande av statsrådet till prolokollvid regeringssammaniräde ): Inom försvaret bedrivs gymnasial utbildning huvudsakligenvid försvarets gymnasieskola (F'GS) i , marinens tekniska skola iKarlskrona (MTS) och Herrevadsklosterskola (Hvks) i . Eleverna vidförsvarets gymnasieskolan kommer från alla tre försvarsgrenarna. Förutom utbildningen vid de tre nämnda skolorna sker s. k. kompletterings- ochpåbyggnadsulbildning på huvudsakligen grundskolenivå saml yrkesinriktadutbildning på gymnasial nivå i resp. försvarsgrens regi på etl flertal orter. Riksrevisionsverkel (RRV) har i en skrivelse i mars 1973föreslagil all den gymnasiala utbildningen inom försvaret omprövas. Förslagenbygger på en genomförd förvaltningsrevision vid FGS, MTS och Hvks. har yttrat sig över RRV:s skrivelse. Av RRV:s rapport och försvarels skolnämnds yttrandeframgår atl del finns flera skäl som talar för atl försvarets särskildagymnasie-skoleulbildning avvecklas. Det allmänna skolväsendet kan ge den utbildning iallmänna ämnen som behövs för bl. a. försvarels personal. Gymnasieskola medtreåriga linjer och tvååriga teoretiska linjer finns på ca 120 orter.Kommunal vuxenutbildning med gymasiala kurser anordnas dessutom på etlbetydligt större antal orter. Slutiigen finns två riksrekrylerande statligavuxenskolor, varav en även ger möjligheter lill brevskolesludier. Nuvarande centralisering av gymnasieskoleulbildningen förförsvarels del leder lill besvärande omställningar för de studerande och derasfamiljer. Regeringen har i flera fall haft atl pröva ansökningar från enskildaelever om atl få fullgöra sin gymnasieskoleulbildning på hemorten. Även från kostnadssynpunkter finns skäl atl överväga en avvecklingav den särskilda gymnasieskoleulbildningen inom försvaret. För försvarelsgymnasieskola tillkommer alt arméns kompaniofficersskola, som gergymnasieskolan administrativ service, skall omlokaliseras till (prop.1973:135, FÖU 1973:26, rskr 1973:382). Mol här angiven bakgrund bör uppdras ål en sakkunnig allutreda möjligheterna och föreslå åtgärder och tidpunkter för atl överföra helaeller delar av den gymnasiala utbildningen vid försvarets gymnasieskola. 135 Kommittéer: Försvarsdepartementet Fö: 17 marinens tekniska skola och Herrevadsklosterskolan tilldet allmänna utbildningsväsendet. Härvid bör övervägas vilken skolform som bästkan till godose försvarets behov av gymnasial utbildning. Iuppdraget bör även ingå alt se över behovel av kompletterings- ochpåbyggnadsutbildning (K-P utbildning) i allmänna ämnen på grundskolenivå och ivissa fall på gymnasial nivå samt om och hur detta behov kan tillgodoses genomdet aUmänna skolväsendel. I dessa frågor bör samråd ske med skolöverstyrelsen.Härvid bör även klargöras hur berörda studerande skall kunna beredas plals igymnasieskolan. Omstudierna förläggs lill hemorten kan det föreligga ell behov från förbandelssida alt kontinuerligt ha kontakt med den studerande. Även detta förhållandebör beaktas i utredningsarbetet. Konsekvenserna för elever och för anställd personal vidförsvarels skolor bör redovisas. Samråd kan här behöva ske med försvarels personalnämnd,berörda personalorganisationer och statens personalnämnd. Eventuell påverkan på rekryteringen och elevernaspraktikljänstgöring bör belysas. Den nuvarande utbildningen i allmänna ämnen är anpassadlill försvarels särskilda behov. Del bör därför redovisas i vilken utsträckningelevernas studietid förändras genom att denna utbildning måste ges somkomplettering utöver det allmänna utbildningsväsendets kurser. börundersökas om alla förekommande ämnen i det allmänna utbildningsväsendet ärnödvändiga för försvarets behov. Kostnadsberäkningar i övrigt och förslag lill eventuellaförfattningsändringar bör upprättas. Om förslag lämnas lill avveckling av FGS, bör lidpunkterför denna avveckling tidsmässigt samordnas med omlokaliseringen av arménskompaniofficersskola. Om ell sådanl förslag inle lämnas eller samordning avolika skäl inle är möjlig måsle behovet av åtgärder för atl lösa skolansadministrativa service m. m. beaktas. Uppdraget bör fullgöras i nära kontakt medförsvarsdepartementels befälsordningsgrupp (BOG) för att dess övervägandenrörande den framlida befälsslrukluren inom försvarsmakten skall kunna beaktas. Uppdraget bör slulredovisas års utgång. Förslagtill delåtgärder bör dock kunna lämnas fortlöpande. Uiredningen har hållit tvåsammanträden. Utredningens arbete beräknas pågå . Utredningen (Fö 1975:03) om skyddsrumsfrågor Tillkallade enligt regeringens bemyndigande den 18 juni1975 för att länrma förslag lill bestämmelser för övergången till ändratskyddsrumssystem (se Post- och Inrikes tidn. den 5 juU 1975): Ordförande: , M. , generaldirektör Ledamöter: , direktör Fö: 17 Skr 1975/76:103 136 S., fru, led. av WiUiamsson,. I., länsråd Experter: , ., hovrättsassessor Krona, , sektionschef (fr.o.m. )Lagerblad, J. , departementssekreterare , I. ., kansliråd Sekreterare: , . Lokal: , Fack, 162 10 VäUingby, tel.37 2600 (sekreteraren) Direktiv (anförande av statsrådet till prolokollvid regeringssammanträde ): Enligl beslut av skall etl nytt syslem införasför skyddsrumsbyggandel och finansieringen av detta (prop. 1975:21, FöU1975:17, rskr 1975:174). Civilförsvarslagens regler om skyddsrum har ändrats ienlighet härmed. Det nyasystemet innebär bl. a. all tillkomsten av nya skyddsrum skall grundas på enplanläggning som utförs av kommunerna. Skyddsrum skall sålunda inte som f. n.anordnas i varje enskild anläggning eller byggnad. Planläggningen skallsamordnas med bebyggelseplaneringen i kommunen och redovisas iskyddsrumsplaner. I skyddsrumsplan skall bl. a. anges del antalskyddsrumsplatser som behövs, de skyddsrum som redan finns och behovel av nyaskyddsrum. Skyddsrum skall anordnas i samband med alt nya anläggningar ochbyggnader uppförs. Kommunernafär genom det nya systemet inflytande över hur skyddsrumsfrågorna löses ochansvar för alt de resurser som ställs till förfogande utnyttjas på etländamålsenligt sätt. Skyddsrummen skall alltjämt betalas av dem som uppför nyaanläggningar och byggnader i skyddsrumsorlerna. En särskild skyddsrumsavgiftskall, utom för bosläder, tas ut av anläggningens eller byggnadens ägare. Ellschablonmässigt bidrag skiill vidare utgå till den som anordnar skyddsrumsplalsenligl skyddsrumsplan. I enlighetmed tidigare principer har bara de grundläggande beslämmelserna om skyddsirumoch deras anordnande tagils in i civilförsvarslagen. Den närmare regleringenskall som förut ske bl. a. genom verkställighetsföreskrifter lill lagen.Sålunda måsle civilförsvarskungörelsen (1960:377) ändras ochtillämpningsföreskrifter i övrigt utarbetas. Vidare skall skyddsrumsplaner varauppgjorda av kommunerna för atl den nya ordningen skall kunna liUämpas.Anvisningar och normer för planläggningen bör utformas i vad avser indelning avtätort i skyddsrumsområden, beräkning av skyddsbehov i sådana områden,placering av skyddsrum med hänsyn till deras utnyttjande, lämpligaskyddsrumslösningar m. m. Vidare måste underlag tas fram för bestämning av denersättning som skall utgå till dem som anordnar skyddsrum och den däremotsvarande särskilda skyddsrumsavgifl som skall erläggas. Normer ellergenomarbetade exempel bör även finnas för atl främja goda skyddsrumslösningar. 137 Kommittéer: Försvarsdepartementet Fö: 18 Förberedelserna för det nya systemet är omfattande ochberör olika intresseområden. a. bör aktuell utveckling påsamhällsplaneringens område beaktas och erfarenhet utnyttjas näranvisningar för kommunernas planläggning utarbetas. Jag föreslår atl sakkunnigalillkallas för att förbereda införandel av det nya systemet. De sakkunniga skall utarbeta och tillförsvarsdepartementet inkomma med förslag till anvisningar för upprättande avskyddsrumsplaner samt normer för beräkning av ersättning till dem som anordnarskyddsrum och för beräkning av däremot svarande skyddsrumsavgift. Ersättningentill den som anordnar skyddsrum skall endast utges för de skyddsrumsspecifikamerkostnaderna. Till ledning för dessa beräkningar skall de sakkunniga lämnaförslag till schabloner. De skall vidare lämna förslag lill ändringar icivilförsvarskungörelsen och bestämmelser i övrigt som behövs för det nyasystemets införande. I uppgiften bör också ingå atl förbereda de frågor som harsamband med den administrativa tillämpningen av systemet. De sakkunniga börvidare i samråd med civilförsvarsslyrelsen verka för all myndigheter, kommuneroch byggnadsföretag m. fl. informeras om det nya skyddsrumssystemel och om deförberedelser som pågår för dess införande. De sakkunniga bör särskilt beakta alt normal kostnaden förskyddsrumsplals och skyddsrumsavgiflens slorlek anpassas så att eventuellarisker för regionala olikheter undviks när del gäller den ekonomiska belastningen.Vidare bör anvisningarna för skyddsrumsplanläggningen utarbetas med hänsyntill det pågående arbetet på en ny byggnads- och planlagsliflning. Desakkunniga bör också med beaktande av vad försvarsutskottet (FöU 1975:17)anförl belysa de frågor som har samband med kommunernas medverkan vidskyddsrumsbyggandel saml hur det nya finansieringssystemet skall kunnasamordnas med del system som gäller för bostadsfinansieringen. De sakkunniga bör avge sina förslag successivt med hänsynlill all det nya systemet skall i sin helhet vara infört den . Debör i sill arbete särskilt beakta erfarenheterna av den försöksverksamhet sompågår inom verksamhetsområde. Jag räknar med allstyrelsen och särskilt dess tekniska expertis biträder de sakkunniga vidberedningen av de frågor som skall lösas. Utredningen har hållit tre sammanträden. Utredningens arbete beräknas pågå under helaår 1976. Utredningen (Fö 1975:04) om inflytande m. m. inomvärnpliktsutbildningen Tillkallade enligt regeringens bemyndigande den 18 juni1975 för översyn av medbestämmande och inflytande inom utbildningen i detmilitära försvaret (se Post- och Inrikes tidn. den 11 juU 1975): Ordförande: , , t.f. Fö: 18 Skr 1975/76:103 138 Ledamöter: , sekiionsordförande ,O. , förste ombudsman , , överste av 1. gradenSandberg, , ombudsman , , värnpliktig , ,värnpliktig Sekreterare: , G. Z. , sekreterare(fr.o.m. den ) sekreterare: , ,departementssekreterare (fr.o.m. ) , , departementssekreterare (fr.o.m. ) Lokal: , 111 52 , tel. (sekreteraren) Direktiv (anförande av statsrådet till protokollvid regeringssammanträde ): Utvecklingen i vårt samhälle präglas bl. a. av all den politiskaoch sociala utvecklingen i ökad omfattning leds av strävandena atl praktiskt förverkliga gemensamma demokratiska ideal. Därvid slår individen och individens räll och möjligheter till självförverkligande och utveckling i förgrunden. Förändringarna inom bl. a. utbildningsväsendet och arbetslivet visar detta. Inom skolans område slår individen i centrum för verksamheten. Ändrade relationer mellan de i skolan verksamma och ansvarsfördelningen mellan dessa och de för skolan ansvariga diskuteras. Inom arbetslivet finns paralleUt med förstärkningen av tryggheten för de anställda en ökad strävan alt vidga den enskildes inflytande. Dessa strävanden har bl. a. kommit lill ullryck i bestämmelser om anställdas representation i förelags och myndigheters styrelser saml skyddsombudens och de fackliga förtroendemännens ställning på arbetsplatsen. arbelsrällskommitléns förslag har etl flertalreformförslag aktualiserats som avser alt öka de anställdas inflytande överarbetsmiljö och arbetsvillkor. Denna utveckling präglar också försvaret. För alt kunna bevara och utveckla försvarets förankring isamhällslivet måste strävan vara alt utveckla arbetsformer ochtjänstgöringsvillkor inom försvaret i takt med och under påverkan av denallmänna samhällsutvecklingen. Förutsättningarna för all värnpliksf örsvaretskall ge den önskade värnkrafien är direkl beroende av i vilken usträckning denenskilde känner sig engagerad och delaktig i ansvaret för försvaret.Värnpliksulbildningens utformning liksom de övriga villkor som gäller för devärnpliktiga måste ständigt kritiskt granskas och omprövas. Särskild hänsynmåsle las till nya faktorer som påverkar värnpliklsutbildningen. Den fast anställda personalen som har hand omvärnpliklsutbildningen möter krav på utbildningens utformning och uppläggningfrån värnpliktiga som i mänga fall kommer direkt från del allmännaskolväsendel. För både de militära lärarna och de värmplikliga eleverna måsleformer utvecklas för ell ökal inflytande över bl. a. utbildningens planeringoch utformning på 139 Konunittéer: Försvarsdepartementet Fö: 18 Jag vill i detta sammanhang erinra om de riktlinjer förvärnpliktspolitiken som redovisades och som ansluter liU de härinledningsvis redovisade principerna. Vidare anordnades iförsvarsdepartementets regi en konferens om demokratin inomförsvaret. Därvid framfördes önskemål om en fortsall utveckling av formerna förinflytande över arbets-och utbildningsförhållandena inom försvaret. Sedan elt par år tillbaka har viss försöksverksamhet medökal inflytande för de värnpliktiga bedrivits inom försvarsmakten. Försöken harframför allt gällt en utvidgning av informations- och nämndverksamhelen tillfler nivåer inom utbildningsenheterna. Med utgångspunkt i erfarenheterna av dehittills genomförda försöken kommer denna verksamhet alt fortsätta ochvidareutvecklas. För den fasl anställda personalen pågår inom ramen för deallmänna demokratislrävandena inom statsförvaltningen viss försöksverksamhet.Denna ingår i den försöksverksamhet som bedrivs under ledning av delegationenför förvallningsdemokrati. Även försvarels centrala företagsnärrmd har på olika sättspelat en aktiv roll i syfle all förbättra och utveckla samarbetet inomförsvaret. Genom sin sammansättning representerar nämnden en bred och kunnigerfarenhet. Den utbildning i personalsamverkan inom försvaret som StiftelsenGällöfsla kurscentrum genomför förtjänar även alt uppmärksammas. Under de årsom kursverksamheten har bedrivits har den rönt uppskattning av elever frånolika förband och myndigheler inom försvaret samt intresse från andrasamhäUsseklorer. Dessa erfarenheler lorde kunna bidra lill ulformningen av enförbättrad arbetsmiljö på försvarets olika arbetsplatser. Inriktningen mot ökat inflytande och medbestämmande avseräven utbildnings- och övningsverksamhelen. Etl nära samband finns medmoisvarande önskemål inom det allmänna utbildningsväsendet. Läroplanerna förgrundskola och gymnasieskola understryker alt skolan skall ge elevernamöjlighet atl påverka sina arbetsvillkor. Inom högskoleväsendet är de studerandes medverkan i olikarådgivande och beslutande organ av gammall datum. På grundval av prop. 1975:9om reformering av högskoleutbildningen m. m. har bl. a. beslutats att i desärskilda styrelserna för högskoleenheterna liksom i organ för planering av s.k. utbildningslinjer vid dessa enheter skaU finnas företrädare för destuderande. Inom detallmänna utbildningsväsendet har läraren en betydande frihet att i samverkanmed skolledning, andra lärare och elever välja del arbetssätt som med hänsyntill det åsyftade resultatet är bäst för eleverna och läraren. Denna frihet iarbetet medför naturligtvis också ell stort ansvar för en kontinuerligtförbättrad undervisning. Jag har ansett det angeläget atl peka på dessa tendenserinom utbildningsväsendet, vilka entydigt ger bilden av en skola därdetalj-reglerandet liksom det centrala inflytandet minskar och där det lokalainflytandet och ansvarslagandel därmed ökar. De värnpliktiga kommer all bäramed sig dessa erfarenheler när de påbörjar sin tjänstgöring. Del bör i dettasammanhang nämnas all även arbetslivets villkor präglar försvarsmaktensutbildnings- och övningsverksamhel. Jag viU erinra om atl försvarelsplanerings- och ekonomisystem syflar lill atl möjliggöra ett ökatansvarstagande vid de enskilda förbanden för verksamhetens genomförande. Delär angeläget all delta system får ökad genomslagskraft när del gällerutbildningens planering och genomförande. Fö: 18 Skr 1975/76:103 140 I olika sammanhang har krav framförts om förändringar avformerna för bl. a. utbildningsverksamheten inom försvaret, bl. a. i enskrivelse till chefen för försvarsdepartemcintel frånplulonsofficersförbundel. På värnpliktskonferenser och i de värnpliktsprogramsom har antagits av dessa konferenser har de värnpliktiga framfört liknandekrav. På senare lid har de värnpliktiga också aktualiserat frågan omutbildningstidens omfattning bl. a. genom krav om 40-limmars arbetsvecka. tillsattes en utredning med syfte attgöra en översyn av Tjänstereglemenlel för krigsmaklen. Översynen skall enligtdirektiven bl. a. syfta lill atl anpassa de i reglementet ingåendebeslämmelserna lill utvecklingen i samhället.