prop · FY0323 · 1975-12-31 00:00:00 — ABF framhåller attvuxenutbildningens främsta mål är att öka jämlikheten mellan människor genomen höjning av de sämst ställdas utbildningsnivå. ABF påpekar även att man föratt nå de kortutbildade måste lägga upp studiema så att de passar dessagruppers förutsättningar. Enligt ABF är studiecirkeln en bra studieform,vilket numera allmänt accepteras. ABF anser att de resurser som avdelats tillvuxenutbildning enligt FÖVUX' förslag är otillräckliga jämfört med de resursersom föreslås för SVUX' reformer. ABF menar att det är tveksamt om effektema avSVUX' förslag verkar utjämnande då bl. a. en kort-utbildad som vill börja medgrundskoleutbildning drar på sig alltför stor studieskuld. Man borde därförenligt ABF kunna höja studiebidragsdelen för studier på grundskolenivå. konstaterar att en stor del av FÖVUX' förslag överensstämmermed vad centralkommittén och handikapprörelsen har krävt när detgäller förändringar på vuxenutbildningens område. Folkuniversitetetoch TBV tillstyrker i huvudsak de av SVUX framlagda förslagen och TBV ävenFÖVUX' förslag. Vuxenskolan,som finner det ytterst angeläget för samhället att studiemöjligheterna för desämst utbildade förbättras, konstaterar att FÖVUX i väsentUga delar misslyckatsi syftet att bereda de kortutbildade ökade möjligheter till studier. Förslagenfrån FÖVUX är på många punkter ensidiga och mycket ofullständiga. Vuxenskolaninstämmer i SVUX' allmänna målsättning att det är samhällets uppgift att ställaökade ekonomiska resurser till förfogande för både en förbättradfritidsutbildning och för ett förbättrat studiestöd för heltidsstudier och meraomfattande deltidsstudier. Vuxenskolan förordar en samlad översyn över deolika studiefinansieringssystemen, uttalar sin tillfredsställelse med FÖVUX' arbete ochhuvudinnehållet i dess förslag och understryker värdet av de vuxenstudier somger delaktighet i kulturgemenskap och medverkar till individemas förmåga attsjälva kunna påverka sin livssituation och utnyttja sina personliga resurser. 1975: 23 142 LRFanser att det är en central uppgift att under de närmaste decennierna sökautjämna och överbrygga klyftorna i utbildningshänseende mellan generationerna.Förbundet ställer sig starkt kritiskt till FÖVUX' försöksverksamhet och förslagsom betecknas som ofullständiga och ensidigt inriktade på olikalöntagargrupper. Sverigeskristna socialdemokraters förbund finner att FÖVUX med all önskvärd tydlighetvisat behovet av uppsökande verksamhet, och tillstyrker i allt väsentligtutredningens förslag, VuxenutbUdningsrådeti kommun är positivt tUl FÖVUX' och SVUX' förslag. Studier bör enligtvuxenutbildningsrådet kunna erbjudas vuxna i olika former, såväl deltidsstudierutspridda som mer koncentrerade studier i kortare ellerlängre perioder. Det är också viktigt att de vuxna kan erbjudas ett studiestödsom undanröjer ekonomiska studiehinder oavsett vilken studieform man som vuxenväljer. SVUX' förslag innehåller dels nya regler för studiemedel, dels ettvuxenstudiestöd. framför att om inte tillgängligaresurser räcker bör vuxenstuderande prioriteras. SOSVUXanser att om FÖVUX' förslag genomförs medför det en avsevärd förbättring av delågutbildades möjligheter att tillgodogöra sig utbudet av vuxenutbildning. Deföreslagna ekonomiska kompensationerna är dock för små. anser det angeläget med ökad satsning för rekryteringoch studiestöd men att FÖVUX' förslag inte fyller kraven på samverkan mellanolika utbildningsanordnare. Statskontoret,, , och Hemgårdar tillstyrker FÖVUX' förslag istörsta allmänhet. och föreslår att FÖVUX'betänkande genomarbetas och kompletteras av en parlamentarisk beredning innandet läggs till grund för en proposition. Även Vuxenskolan anser detta underföratsättning att én sådan beredning arbetar så att en reform inte ytterligarefördröjs. FPU och LRF anser att beredningen bör omfatta även SVUX' förslag. Ettflertal remissinstanser, t, ex. AMS, TRU, LO, , ,SAF och SSU, delar FÖVUX' uppfattning att uppsökande verksamhet är en lämpligmetod att rekrytera korttidsutbUdade till studier, LRF menar att de undersöktagmpperna i försöksverksamheten varit alltför begränsade för att det skall varamöjligt att dra Prop.1975: 23 143 Förbundet anser också liksom Vuxenskolan och att försöksverksamheten varit ensidigt inriktad på erfarenheter från gruppermed anknytning till ABF och TBV, Flertaletav dem som yttrat sig i frågan t, ex, studieförbunden delar utredningensuppfattning att s t u d i e c i rk e 1 n är en lämplig studieform för vuxna,som har liten eller ingen studievana, SAF, och SR framhåller däremot attförsöksverksamheten haft alltför begränsad omfattning för att en sådanslutsats skall kunna dras. Utredningensuppfattning att det är av stor betydelse att uppsökarna rekryteras frånfolkrörelser, t. ex. facldiga, politiska och andra ideella organisationer, somär anslutna till olika studieförbund delas av ett stort antal remissinstanserbl. a. folkhögskoleutredntngen, LO, ABF, Vuxenskolan, och . FÖVUX'uppfattning att studieorganisatörerna om möjligt bör ha sanuna bakgrund som desora uppsöks och att den uppsökande verksamheten på arbetsplatserna bör anordnasav de fackliga organisationerna delas eller lämnas utan erinran av RRV, SÖ,AMS, folkhögskoleutredningen, , , , , . , , ,, , och i kommun. ABFframhäller bl, a,: "Det ligger i sakens natur att en arbetskamrat som harlikartade erfarenheter av arbetsförhållanden, arbetstakt, brister i arbetsmiljön,som kan arbetsdagens och arbetsveckans rytm, som talar samma språk som sinakamrater och har fått deras förtroende att företräda dem i olika sammanhanghar goda möjligheter att komma till tals också om studier. Om den uppsökandeverksamheten skall bli framgångsrik måste uppsökaren själv tillhöramålgruppen." SAFdelar utredningens uppfattning och anför att det är en mindre god lösning att isamband med uppsökande verksamhet på företag hämta uppsökare utifrån, eftersomgod kännedom om företaget och de anställda krävs för ett gott resultat. Ettantal remissinstanser kritiserar utredningens uppfattning i denna fråga. FPUanser förslaget vara ett hot mot den fria bUdnlngsverksam-heten eftersom andrastudieförbund än ABF och TBV diskrimineras. Vuxenskolan anser att urvalet avstudieorganisatörer skall ske sä att den bäst lämpade för uppgiften utväljs medhänsyn till utbildning, personlighet och erfarenhet. Utredningen har enligtförbundets mening sett fördomsfullt på detta problem. Liknandemer eller mindre kritiska synpunkter framförs av ,, , ,bildningsverksamhet. Studiefrämjandet, ,och . 1975: 23 144 ISvenska kommunförbundets och respektive styrelser har sjurespektive tio ledamöter representerande de borgerliga partierna reserveratsig till förmån för att bidragen skall utgå till studieförbunden. Problemenmed uppsökande verksamhet på små arbetsplatser påtalas av ett antalremissinstanser. LO tUlstyrker att särskilda medel skall kunna tilldelas delokala fackliga organisationema för att täcka arbetsplatser, därförtroendemannalagen inte kan tillämpas. erinrar om att det inom tre av förbundetsavtalsområden saknas facklig klubbstyrelse vid av arbetsplatserna.Förbundet anser att den fackliga representanten bör garanteras tillträde tillarbetsplatsen . Man bör inte, som FÖVUX föreslagit, avvaktaarbetsrättskommitténs betänkande. påtalar att mycket stora deltidsarbetande kvinnogrupper medstora utbildningsbehov som t. ex. tidningsbud, städerskor, hem- ochbarnsamariter och dagbarnvårdare måste uppmärksammas när det gällerstatsbidragen till verksamheten. Problemetmed uppsökande verksamhet vid små arbetsplatser uppmärksammas även av ABF,, Studiefrämfandet, LRF, i kommun. Så föreslår t, ex. Folkuniversitetetatt medel för uppsökande verksamhet på små arbetsplatser bör utgå tillstudieförbunden, så att inte anställda vid sådana arbetsplatser kommer i ettsämre läge än anställda på större arbetsplatser. ABFoch tillstyrker förslaget om att bidrag skall utgå förprojekt som gäller uppsökande verksamhet på arbetsplatser, medan FPU och TBVfinner förslaget onödigt byråkratiskt respektive verklighetsfrämmande.Vuxenskolan föreslår att medel utgår i form av dels ett generellt bidrag knutettill höjt studiecirkelbidrag dels ett särskilt bidrag för uppsökandeverksamhet. Förslagetatt särskilda studiestödsråd skall yttra sig över bidragsansökningarna tar deflesta remissinstanserna upp i yttrandena över FÖVUX' och SVUX' gemensammaförslag om fördelning av studiestöden (se 6,3). FÖVUX' förslag tillstyrks avLO, TCO och ABF som betonar betydelsen av att de fackliga organisationerna fårmöjlighet att utöva inflytande på medelsfördelningen tUl uppsökande verksamhetoch dess samordning med fördelning av ledighet för utbildning och studiestöd påarbetsplatsema. Liknande synpunkter framförs av SSU. Utredningen om denkommunala demokratin och finner det riktigt med ett löntagarinflytande. ,, , och bildningsverksamhetförordar att de kommunala vuxenutbildningsråden får fördela medlen och attråden får representation av olika arbetsmarknadsorganisationer ochvuxenutbildningsanordnare. Prop.1975: 23 145 det framhåller att studiestödsrådet inte kan anses varaett kommunalt organ och att det inte går att inrätta ett dylikt råd somInskränker den kommunala nämndens beslut och ansvar, FPU finneratt den föreslagna sammansättningen öppnar dörren för diskriminering av andrastudieförbund än ABF och TBV. menar att rådet bör fåen parlamentarisk sammansättning. Även SFS och i Uppsalakommun finner den föreslagna sammansättningen oacceptabel. Utredningen om den kommunala demokratin och Svenska kommunförbundetfinner förslagen om besvärsreglerna mycket olämpliga och förordar att de sesöver. Liknande synpunkter framför bl, a. ,Vuxenskolan och SFS. Beträffandeförslaget om fördelningen på kommuner av bidraget för uppsökande verksamhet påarbetsplatser förordar ABF att hela statsbidraget, alltså inte somFÖVUX föreslagit, fördelas direkt till kommunema, I fråga om utredningens förslag om att medel föruppsökande verksamhet i bostadsområden skall fördelas av SÖ tillstudieförbunden efter ansökan är remissopinionen splittrad. I huvudsak positiva till förslaget ärfolkhögskoleutredningen, , , , , , , och . SÖ förordar däremot en mer generell form av bidrag isyfte att undvika en relativt stor byråkratisk apparat. Utredningen om denkommunala demokratin förordar en mer lokal anknytning av besluten. RRV, ,, TCO och ABF föreslår att medlen utgår tUl kommunema för att en samladbedömning av behoven av uppsökande verksamhet som anordnas av olikavuxenutbildningsanordnare skall bli möjlig. FPU avstyrker FÖVUX' förslag. och RiksförbundetSveriges frilids- och hemgårdar kräver att deras respektive organisationer ochderas samarbetsorgan skall få del av medel för uppsökande verksamhet. Enstaka remissinstanser kommenterar utredningens förslagom att studieförbund som genomför uppsökande verksamhet i samarbete medhyresgäst- eller bostadsrättsförening, handikapporganisation, politisk ellerannan organisation, som är väl förankrad i målgmppen, bör prioriteras vid resurstilldebiingen.Förslaget tUlstjaks av TBV, LO, HSB och i kommun.Sveriges kristna socialdemokraters förbund delar utredningens uppfattning ömrekryterama, men anser att försöksverksamheten bör fortsätta för att sökafinna mer differentierade modeller. ABF önskar begränsa samarbetsorganisationernatill hyresgäst- och bostadsrättsföreningar. Förslaget avstyrks av RRV,Vuxenskolan, , Studiefrämjandet, Nykterhetsrörelsensbildningsverksamhet, och . LRFstäUer sig tveksam till förslaget. 1975: 23 146 Ettrelativt stort antal av dem som yttrat sig om uppsökande verksamhet ibostadsområden understryker, i likhet med FÖVUX, vikten av att barntillsyn kanordnas för hemarbetande, bl, a. , och . ochFolkuniversitetet föreslår att ett särskilt bidrag skall utgå ordna bamtillsyn, SSU framhåller att barn- ochungdomsorganisationernas möjligheter att bedriva barntiUsyn är beroende avsamhällets stöd, Isamband med ställningstaganden i första hand till utredningens förslag omuppsökande verksamhet i bostadsområden berör ett antal remissinstanserinvandrarnas situation, framför allt de hemarbetande invandrarkvinnornas, SÖoch statens invandrarverk erinrar om pågående försöksverksamhet med uppsökandeverksamhet bland hemarbetande invandrare, SÖ föreslår att denna verksamhetpermanentas och att dessutom de fackliga organisationerna tilldelas medel föruppsökande verksamhet bland invandrare på arbetsplatser. Statens invandrarverkanser att försöksverksamhet bland hemarbetande invandrarkvinnor kan gevärdefiUla erfarenheter. Dessutom bör man lösa de problem som finns när detgäller utbildning för de invandrare som är analfabeter och utbildning förinvandrare på andra områden än svenska språket. Även LO anser attförsöksverksamheten bland hemarbetande invandrarkvinnor bör permanentas ochframhåller att uppmärksamhet måste ägnas åt invandrarna på arbetsplatserna. ABFoch betonar också Invandrarnas utbUdningsbehov. Ettflertal remissinsianser delar utredningens uppfattning om vikten av utbildningav studieorganisatörer, LO och TCO betonar att en sådan utbildning ärangelägen. Även AMS, ABF, Vuxenskolan och TBV understryker betydelsen avstudieorganisatörsutbildning, TBV anser att anslaget för denna utbildning börvara skilt från bidragen till uppsökande verksamhet. Utredningensförslag att bidrag till administration utgår till anordnare av uppsökandeverksamhet tillstyrks av LO, ABF och TBV, som dock finner FÖVUX' beräkningarför låga, SÖoch ABF anser att FÖVUX' beräkningar av kostnaderna för uppsökande verksamhetpå arbetsplatserna och i bostadsområdena är mycket osäkra. SAF antar attreformförslagen från FÖVUX och SVUX kommer att bli betydligt merkostnadskrävande än vad utredningarna anser. förordar att resurserna omfördelas så attstörte delen anslås till verksamheten i bostadsområden. Utredningensförslag om att 0,4 milj. kr. skall avdelas för försöksverksamhet medintroduktionskurser på betald arbetstid för korttidsutbildade tillstyrks av LO,TCO, ABF och Handikappförbundens Prop.1975: 23 147 centralkommitté.LO anser dock att utredningens belopp är för låga och TCO menar att även andraän korttidsutbildade bör få delta. Utredningensolika förslag rörande studiecirkelverksamheten och samarbete mellanfolkhögskolor och studieförbund tillstyrks i huvudsak av nästan allaremissinstanser. Flera av studieförbunden t. ex. påtalar attstudieförbundens nuvarande ekonomiska situation är otillfredsställande. Majoriteten avremissinstanserna tillstyrker utredningens förslag att de statliga bidragenhöjs så att uppdelningen i prioriterade och icke prioriterade cirklaravskaffas och instämmer i huvudsak i utredningens motiveringar. SÖ, TRU,, folkhögskoleutredningen, , ,. Studiefrämjandet, , Vuxenskolan,TBV, kristna socialdemokraters förbund, i Uppsalakommun, LRF och allmänna skolstyrelse tillstyrker förslaget. RRV anser förslagettveksamt eftersom man enligt verkets mening inte helt klarlagt vilka mål somskall uppnås med utredningens förslag. När detta preciserats kan en bidragsnivåväljas som uttrycker den insats staten vill göra. ABF förordar att man istället överväger att pressa ner avgifterna för de prioriterade cirklama underde första åren. Först därefter bör man successivt utjämna skillnadema mellanolika cirkeltyper. ABF motiverar sitt förslag med avgiftsfrihetens betydelse förrekryteringen och den ogynnsamma statliga och kommunala bidragsutvecklingenunder senare år som lett till allt högre deltagaravgifter. Samtligaremissinstanser som yttrat sig i frågan tillstyrker utredningens förslag attcirkelstudier i princip bör vara kostnadsfria för deltagarna. Ett flertal gördärvid jämförelser med annan statsunderstödd vuxenutbildning som äravgiftsfri. Förslaget tillstyrks av bl. SÖ, LO, TCO, ,. bildningsverksamhet, Studiefrämjandet,, SOSVUX och LRF. RRVanser att som villkor för ökat stöd bör anges att deltagaravgift inte får tasut. SÖ, TCO, ABF, , , , Vuxenskolan, TBV och LRFtillstyrker utredningens förslag att statens bidrag till studieförbundens verksamhetårligen beräknas med hänsyn till föränd-ringar av löner och priser. 1975: 23 148 SÖ,, folkhögskoleutredningen, , TCO, ABF, ,. , Vuxenskolan, TBV, LRF ochGöteborgs allmänna skolstyrelse tillstyrker utredningens förslag om ensuccessiv höjning av stödet tUl studiecirkelverksamheten så att bidraget tillsamtliga allmänna studiecirklar uppgår till . Statenskulturråd, som erinrar om att en tredjedel av det statliga bidraget tillstudiecirklar avser kulturcirklar, ser en planmässig höjning av bidragsnivånför cirklar som ett viktigt led i utbyggnaden av de kulturpolitiskainsatserna, ABFerinrar om de förändringar av studieförbundens verksamhetsvillkor som nyligeninträtt genom lagen om anställningstrygghet och att avtal tecknats som reglerararvoderingen till studiecirkelledama. Förbundet föreslår att taket förledararvoden och studiematerial höjs med ett belopp som motsvarar dels ökningenav de avtalsreglerade cirkel-ledararvodena, dels materialprisemas förändring enligtkonsumentprisindex. Den nuvarande bidragskonstruktionen med statsbidrag tiU av kostnaderna för ledararvode och studiematerial bör bibehåUas. Däremot börstaten betala hela kostnaden för sociala avgifter för cirkel-ledama.Skillnaderna mellan prioriterade och icke-prioriterade cirklar bör utjämnasunder en treårsperiod. Därefter bör schablontUlägget, som då är lika stort föralla studiecirklar, höjas . föreslår att helabidraget skall utgå som schablonbidrag. Studiefrämjandet förordar att bidragetför ledararvode och studiematerial skall utgå i stället för avkostnaderna och att bidragstaket höjs till . Vuxenskolanföreslår att 75 %-regeln utgår. allmänna skolstyrelse förordar ensnabbare utbyggnadstakt. Utredningensförslag att bidraget till studieförbundens organisationskostnader skall höjasmed 1,5 mUj. , varefter det höjs med 1 milj. kr., så att detuppgår till 12 mUj. vid planeringsperiodens slut tiUstyrks i huvudsak avsamtliga remissinstanser sora yttrat sig i frågan t. ex. SÖ, ,, , , , Vuxenskolan och TBV. Ett antalremissinstanser påpekar att ett genomförande av förslaget ändå inte återställernivån enligt de principer som uttalades folkbildningsproposition.ABF och SSU finner förslaget tilltaget i underkant och Studiefrämjandetföreslår att bidraget blir förslagsanslag som utgår med bestämt belopp perstudietimme motsvarande 1965/nivå. Folkhögskoleutredningenanser att bidragsförstärkningarna till studieförbunden bör kompletteras med enökning också av folkhögskolornas resurser. 1975: 23 149 Utredningensförslag att bidraget till studieförbundens pedagogiska verksamhet skall höjasmed 2,4 mUj, kr. , med 2 milj. kr. de andra och tredje åren,samt med 1 milj. kr. de fjärde och femte åren så att det uppgår till 15 milj.kr. vid planerings-perlodens slut tillstyrks i huvudsak av samtligaremissinstanser som yttrat sig i frågan t, ex. SÖ, folkhögskoleutredningen, ,TCO, , , , ,, , , Vuxenskolan ochTBV. Ettantal remissinstanser understryker utredningens uttalande om det väsentliga iatt kommunerna inte sänker sin ambitionsnivå i bidragsgivningen utan följerupp de statliga insatserna. Till dessa hör t. ex. folkhögskoleutredningen, ,, Studiefrämjandet och LRF. delar utredningens bedömning att huvuddelen av de ekonomiskaåtagandena i princip bör vila på staten. Kommunerna har ett medansvar, menstudiecirkelverksamhet som syftar till att undanröja studiehinder och medverkatill jämlikhet i utbildning och kulturliv bör i huvudsak bekostas av statligamedel. Förbundet förutsätter att dess rekommendation om bidragsgivningalltjämt skall äga tilllämpning. Landstingsförbundetframhåller att den statliga stimulansen kommer att leda till större krav pålandstingens bidragsgivning, vilket utredningen borde ha belyst. Detta börbeaktas i det fortsatta arbetet så att inte ekonomiska oklarheter gör detsvårare att genomföra vuxenutbildningsreformen. Studiefrämjandet,bildningsverksamhet och LRF kritiserar att vissa kommunerunder senare år koncentrerat sin bidragsgivning till endast vissastudieförbund. Ettmindre antal remissinstanser har kommenterat utredningens förslag om attstudieförbunden skall bedriva studieorientering i organiserade former och attexpertmedverkan, utöver den som medges enligt nuvarande bestämmelser, skall fåäga mra under högst två av , SÖ, TRU, folkhögskoleutredningen,, , , och tillstyrker i huvudsakförslagen, och SR hävdar att studie- och yrkesorientering bör handhas avpersoner med särskild utbildning för detta. Studieorientering som kräver dennaexpertmedverkan skall utföras av konsulenter för studie-och yrkesorienteringföreträdesvis inom den kommunala vuxenutbildningen. En konsulent för studie-och yrkesorientering bör knytas till cirkelverksamheten för individuell ochkollektiv studie- och yrkesorientering. Remissinstansernatillstyrker över lag utredningens förslag om ökat statligt stöd på olikaområden för att underlätta studiecirkel- Således tiUstyrker bl. SÖ, LO, TCO, . , ,, , . Studiefrämjandet, , Vuxenskolan, TBV ochHörselfrämjandets i allt väsentligt förslagen. Riksförbundetför utvecklingsstörda barn kritiserar utredningen för att den inte beaktat deutvecklingsstördas och övriga begåvningshandikappa-des problem. FörbundetfranUiåller att praktiskt taget alla utvecklingsstörda är i trängande behov avvuxenundervisning, men att utredningens förslag är otUlräckliga för attrekrytera människor med studiehämningar och intellektuella hämningar. a.krävs att studieledare och lärare har en orientering i specialpedagogik och attstudiematerial framställs för människor på alla begåvningsnivåer. Remissinstansernatillstyrker nästan undantagslöst utredningens förslag om ökade resurser tillstudieförbundens organisationskostnader och pedagiska verksamhet för studiecirkelverksamhet i glesbygd. anser emellertid att förslagen inte innebär någon förstärkningutan förordar ytterligare medel till glesbygdsverksamheten. ABF understrykerstarkt utredningens synpunkter men föreslår att det särskUda schablonbidragetför studieförbundens organisationskostnader bör utgå med 4 kr.Studiefrämjandet och Vuxenskolan anser att bidrag bör utgå förcirkelledares rese- och traktamentskostnader. förordar att ett särskilt organisationsbidrag utgår för atttäcka merkostnaderna för glesbygdsverksamheten. LRF tiUstyrker utredningensförslag om utvidgning av glesbygdsbegreppet men finner förslagen i övrigt heltotillfredsställande. Samtligaremissinstanser som yttrat sig i frågan tUlstyrker i huvudsak utredningensförslag om att ämneskurs vid folkhögskola som anordnas i kombination medstudiecirkelverksamhet skall dels få förläggas utanför folkhögskolans lokalerdels få omfatta än , dock minst . Bland dem somtillstyrker återfinns LO, TCO, , , Vuxenskolan ochRörelsefolkhögskolornas intresseorganisation. , somtUlstyrker förslagen, menar att motsvarande regler även bör gäUa för utbildningav cirkelledare m. fl. TCO framhåller att samma möjligheter bör gesvuxna som studerar inom vuxenutbildning. kristnasocialdemokraters förbund föreslår att folkhögskoleutredningen får i uppdragatt närmare klarlägga hur studie-cirkelanordnaren skall kunna påverkakaraktären vid folkhögskoleäm-neskursen. Prop.1975: 23 151 Bl.a. SÖ, LO och TCO betonar betydelsen av att omfattande och allsidiginformation om vuxenutbildningsreformer och olika utbildningsutbud kommer tillstånd. Behovet av samordning av informationsverksamheten i kommunerna betonasockså av ett flertal remissinstanser liksom att befintliga kommunalainformationsresurser utnyttjas. UKÄ förordar att den kommunalavuxenutbildningen ges ökade resurser för bl. a. informationsverksamhet. TCOföreslår att särskilda kommunala informationsorgan inrättas som knyts tillvuxenutbildningsråden och att kommunerna bör få särskilda bidrag för dettaändamål. Endastett fåtal remissinstanser berör utredningarnas förslag om de föreslagnaåtgärdernas ikraftträdande. CSN anser att de administrativa och organisatoriskaförslagen är ofullständiga och anser att man bör överväga att skjutagenomförandet av FÖVUX' förslag till . ABF finner det angelägetatt FÖVUX' förslag genomförs fr. o. m, den 1 juU 1975,