prop · FZ03203 · 1975-12-31 00:00:00 — Verksamheten1975 har bl, a, omfattat projekt rörande gemensamma provningsmetoder för ellantal varaktiga konsumtionsvaror såsom diskrhaskiner, Prop.1975/76:203 12 tvättmaskiner,köksfiäktar, kylskåp och frysboxar samt ulombordsmotorer. Vidare har man inlettett samarbete om produktsäkerhetsfrågor och ett större samarbetsprojekt påkonsumentundervisningsområdet har slutförts. Man strävar efter enöverenskommelse mellan de nordiska konsument-myndigheterna om att genomföragemensam provning av konsumentvaror eller all godkänna varandrasprovningsresultat, 2.14Transport, kommunikation och trafiksäkerhet Samarbetetpå transport- och kommunikationsområdet bygger på transportöverenskommelsensom trädde i kraft . Till grund för trafiksäkerhetssamarbetetligger en särskild regeringsöverenskommelse. Aktuellauppgifter inom ministerrådets verksamhet är först och främsl tvä projekt avbetydelse för planläggning och ekonomi för trafikförbindelser, och ,samt en undersökning om tvärgående fiygför-binddser. STlNA-projektetgäller att till nordiska förhållanden anpassa utländska försöksresultatangående trafikvolymens och axeltryckets inverkan på vägarna. NORDKOLT-projektethar lill syfte alt behandla personbefordringssystem - särskilt kollektivtrafik- i olika typer av tätorter. Modellstudier i ett antal nordiska tätorter harinletts. Behovetav tvärgående fiygförbindelser på och i de övriga inlandsområdenaav , och ulreds. Undersökningen beräknas bli avslutadunder . Ettannat projekt avser olika frågor med anknytning till Trondheimsleden. Ettprojekt - benämnt TELEMEDEL - gäller utveckling, framställning ochmarknadsföring av utrustning som kan underiätta handikappades utnyttjande avolika teletiänster. Underär påbörjades ett projekt om en värdering på nordisk basis av detkollektiva trafikutbudet i de glest befolkade områdena av våra länder. 1 enförsta etapp skall genomföras en gemensam kartläggning av vidtagna ochplanerade åtgärder. 1 en andra etapp kan därefter - mol bakgrund avkartläggningen - övervägas lämpliga meioder och åtgärder. för transportekonomisk forskning har hållit konferenser och seminarierbeiräffande olika transport- och kommunikationsfrågor. Detnordiska samarbetet i fråga om trafiksäkerhet samordnas av (). NTR har bl. a, utarbetat underiag för lagstiftning omanvändning av bilbälten och skyddshjälmar, NTR har även utrett frågor om barnssäkerhet i bil, användning av fotgängarrefiexeroch säkerhetsfrågor medanknytning till motorcyklar och mopeder. Ett påbörjat projekt avsermetodik för insamling och redovisning av olycksdala i trafiken. Prop.1975/76:203 13 för turism avgav 1974 en rapport om nordiskl samarbete i turistfrågordär man framlade synpunkter på och förslag om internordisk turism. For att föradet arbete som skisserades i rapporten vidare upprättade ministerrådet inovember 1974 en arbetsgrupp för turistfrågor. Gruppen skall också behandla desynpunkter som framfördes på turistkonferens . Gruppenhar förberett projekt rörande bl. a. ledarutbildning inom hotell-och restaurangfackel.Utarbetande av gemensamt nordiskt undervisningsmaterial för användning inomturistnäringen påbörjades . Gruppen har också tagit upp fråganom mera utbyggd och samordnad turiststatistik. Denordiska länderna samarbetar om biståndsprojekt iKenya och . För dessa projekt har en särskild nordisk styrelsetillsatts. Styrd.sen har tillsatt en permanent samordningsgrupp som undersökermöjligheterna för en fortsättning av gemensamma nordiska biståndsprojekt ochförbättrade arbelsformer. Härutöversker ett löpande samråd mellan de nordiska länderna rörande såväl multilateralasom bilaterala biståndsfrågor. De nordiska länderna har gemensam representationi . Också i institutioner som den Afrikanskautvecklingsfonden och den Asiatiska har de nordiska ländernagemensam representation. De nordiska länderna håller därför alllid samråd föralt avstämma sina synpunkter i dessa organisationer. Det försiggår också ettnordiskt samarbeie rörande biståndsfrågor inom FN:s olika organ. Samarbetetutmynnar ofta i gemensamma nordiska inlägg och samma ställningstaganden, vilkelger de nordiska ländernas synpunkler ökad vikl. 2.17.1Jämställdhet mellan män och kvinnor Ministerrådethar utsett en kontaktgrupp beslående av representanter för regeringskansliernai varje land med uppgift alt utbyta informationer och erfarenheter ijämställdhetsfrågor. Under1975 har ministerrådet också salt igång en studie rörande lagstiftning motkönsdiskriminering. Ett nordiskt seminarium om jämställdhet i arbets-ochfamiljeliv anordnas i , Prop.1975/76:203 14 Efterengemensam nordisk utredning och bl, a, en rekommendation från Nordiska rådelfattade ministerrådet ett principbeslut om nordisk kommunalrösträtt och valbarhet. Reformen innebär att nordiska invandrare som under enviss minsta period (som maximalt får bestämmas till ) har varil bosatta i infiyttningslandet,medges rösträtt och valbarhet vid kommunala val. Man syftar till alt genomförareformen från och med de förestående kommunalvalen i och 1976,i och i , har ännu inte lagil slällning tillfrågan, 1 har beslutat att rösträttoch valbarhet för invandrare oavsett ursprungsland skall genomföras fr, o, m,kommunalval, Minislerrådelhar 1975 tillsatt en kontaktgrupp för frågor rörande multinationella företag.Gruppen skall vara ett informations- och samrädsforum. har ocksågjort en preliminär kartläggning av utredningar om problem rörande demultinationella företagens verksamhet samt en kort sammanställning för attbelysa deras roll i de nordiska ländernas ekonomi. Efter överläggningar medarbetsmarknadens parter har mininsterrådel fastställt riktlinjer för fortsattutredningsarbete om multinationella företag. Under1975 fattade ministerrådet beslut om att bevilja medel för ett forskningsprojektmed syfte att kartlägga samspelet mellan gödsling och gallring av skog, Ministerrådethar beslulal att den nordiska rotationsordningen för representation i deninternationella luftfartsorganisationens () råd skall utvidgas lill altomfatta också , Någrastörre förändringar i ministerrådets organisation har inte inträffat underåret, Minislerrådel sammanträder sålunda i olika sammansättningar beroende på vilkafrägor som behandlas. lyder sammanlagt 14 ämbetsmannakommiitéersom framför alll har beredande och verkställande uppgifter på sina respektiveområden. Vilka ämbetsmannakommiitéer och andra samarbelsorgan som upprättatspå olika områden fram- Prop.1975/76:203 15 gärav publikationen "Nordiska samarbetsorgan" som har utgetts ireviderad upplaga . Det pågår diskussioner om eventuellt upprättandeav en ämbetsmannakommitté även för frågor rörande bistånd till . finns redan en slyrelse för gemensamma biståndsprojekt i . Arbetetmed att skapa en enhetlig organisation och lämplig inpassning av gemensammanordiska institutioner har fortsall . En studie av ett större antalinstitutioner har lagts fram. Detavtal om anställdas rättsställning vid nordiska institutioner som undertecknadesi ratificerades av i bönan av 1976, Därmed har detratificerats av samtliga länder och minislerrådel har beslutat att sältaavtalet i kraft från den , Vid senare tillfälle skall man fattabeslut om vilka institutioner avtalet skall tillämpas pä. Under1975 har ministerrådet arbetat för att effektivisera informationsverksamheten.Under året anordnade ministerrådet ell seminarium i för journalister medtemat nordiska resurser och industrisamarbete, Vidett samrådsmöle mellan presidium och samarbetsministrarna den15 enades man om offentlighetsregler för presidiesekretariatetoch ministerrådets sekretariat. Reglerna innebär bl. a, att del skall upprättasoffentliga beslutsprotokoll vid ministerrådets och äm-betsmannakommittéernasmöten. Även i övrigi gäller offentlighet som huvudprincip. Vissa undantagföreskrivs för bl. a, arbetsmaterial, handlingar i personalfrågor, vissaskrivelser som inte är offentliga hos avsändaren eller mottagaren samthandlingar som berör andra länder än de nordiska. har satt dessaregler i kraft för ministerrådets sekretariats vidkommande fr, o, m, den 1januari 1976, Kontakternamellan minislerrådel och Nordiska rådel har fortsatt och fördjupats. Vidsamrådsmöten mellan samarbetsministrama och presidium har fieraviktiga samarbetsfrågor behandlats bl, a, frågan om offentlighetsprincipenstillämpning vid de nordiska sekretariaten. Möten har ägl rum mellan utskott och medlemmar av ministerrådet. Nordiska rådel har under 1975bildal en budgeikommiiié som höll ell första möte medsamarbetsministrarna varvid pro-jektbudgel diskuterades. Dessadiskussioner avsåg inte kulturbudgeten för vilken en speciell kontakiprocedurfinns sedan lidigare. Del har också hållits möten mellan sekrelerarkollegium,medlemmar av ställföreträdarkommittén och sekrelarialscheferna vidministerrådets sekretariat. Prop.1975/76:203 16 2.21Kontakter med arbetsmarknadens parter och arbetsmarknadens parter som inleddes harfortsalt. 1maj 1973 hölls en arbetsmiljöminisierkonferens till vilken represenianler förarbetsmarknadens parter hade inbjudits. arrangerades också konlaktmöienmellan arbetsmarknadens parter och respektive ämbetsmannakommiitéer päbyggområdet och arbetsmiljöområdei. Arbetsmarknadensparter har beretts tillfälle all ytlra sig över förslaget till nordisktsamarbetsprogram på arbetsmarknadsområdet i två remissomgångar. En gemensamdiskussion om programmet ägde slulligen rum med ministerrådet i den 31oktober 1976. Vid detta möte deltog även representanter för Nordiska rådet.Det rådde enighet om att genomförandet av programmet skall ske i nära kontaktmed arbetsmarknadens parter. Den30 hölls ett möte om de multinationella företagens roll i denordiska ländernas ekonomi. Även vid detta möte var Nordiska rådetrepresenterat. Ministerrådels fortsatta arbete med frågan kommer att äga rum i kontakimed arbetsmarknadens parter. 3Ministerrådets förslag till budget för Somjag nämnde inledningsvis fastställde förslagtill budget för för den verksamhel som administreras överministerrådssekretariatet i , Denna budget omfattar utgifter om totalt 21,1milj, norska kr, varav 6,7 milj, avser projektmedel, 6,3 milj, dispositionsmedelför projektverksamhet, 7,3 milj, medel för administrativa kostnader och 0,8milj, medel avsedda att täcka beräknade pris- och löneökningar. Ministerrådethar beslutat överföra ett odisponerat överskott frän 1974 på 0,8 milj. norska kr.till budgeten . Av dessa har 0,4 milj. avsatts för projektverksamhetoch 0,4 milj. för ombyggnad m.m. i samband med att sekretariatet ftyttartill nya lokaler. Vid ett möte i fattade minislerrådelbeslul om fördelning av Slörre delen av återstående medel budget tillprojekt inom de fiesta av de samarbetsområden som omfattas av ministerrådets verksamhet. Ministerrådethar enats om ett förslag till budget för med utgifterpå vilket är en ökning i förhållande till 1976 på ca6,6 milj. kronor. Av de förslagna utgifterna avses 2,0 miljoner täckas genomsekretariatets inkomster av räntor och av avgifter som de anställdahar att eriägga enligt särskilda regler. Återstoden på 26 149 000 norskakronor avses bli täckt genom bidrag från de nordiska länderna. Avutgifterna gäller 18,5 milj. norska kr. medel för projekt och institutioner,8,4 milj. medel för administrativa kostnader och 1,2 milj. är avsedda all täckaberäknade löneökningar. Prop.1975/76:203 17 Projektmedlenhar i budgeten tagits upp med ett belopp som är ca 5 milj. norskakronor högre än 1976. Medlen skall läcka kostnaderna för såväl fortsättning avpågående projekt som igångsättning av nya projekt . De medel somhålls i reserv är avsedda för allmänna utredningar eller projekt som kan bli akluellasenare . Under1975 har ministerrådet fattat beslut om ändrad budgetprocedur förprojektverksamhetens vidkommande. Den nya proceduren innebär i korthetföljande, Ämbelsmannakommiitéerna skall senast den förebudgetåret inkomma lill ministerrådssekretariaiet med preliminära projektprogram för budgetåret. Dessa skall bl.a. innehålla kortfattad beskrivning avprojektens syfte, prioritering mellan projekten saml en unge-färiigkostnadsuppskattning. På grundval av dessa uppgifter och efter diskussion medNordiska rådels budgeikommiiié skall ministerrådet i mars året före budgetåretfastställa förslag lill totalram för projektverksamheten och bestämma indikativaramar för verksamheien på de olika områdena, Ämbelsmannakommiitéerna skallsedan detaljplanera verksamheten med ledning av dessa ramar och senast den 1augusti året före budgetåret inge en ansökan om medel med detaljeradprojektbeskrivning och kostnadsberäkning. fastställer sedan enprojektbudget i november året före budgetåret varvid man anslår huvuddelen avmedlen till olika projekt och bara behåller en mindre del som reserv. Ettnytt drag i budgelbehandlingen är att överiäggningarna med harfördjupats och institutionaliserats. Under årel har upprättat ensärskild budgeikommiiié med representanter för de olika utskotten. hade en överiäggning med samarbetsministrarna omfördelningen av dispositionsmedel , En liknande Överläggning rörandeprojektbudgeten hölls , Vid båda tillfällena utgick disku.ssionenfrån ett förslag som ställföreträdarkommittén lagt fram. Dessa diskussionerger ministerrådet värdefull vägledning inför dess beslul, både vad beträffarprioriteringen mellan olika sektorer och vad gäller den finansiella ramen förverksamheten. Beviljademedel per för olika områden projektbudget och de indikativaramar minislerrådel har fastställt framgår av följande. Kostnadernaför 1977 har angetts beräknade prisnivå i . Ensärskild reserv på har avsatts för kostnadsökningar mellan 1976 och1977. 1 000 nkr. 1 000 nkr. B}'ggsekiorn T ran spön frågor S-,a Projekt Ministerrådetsallmänna budget upptar f, n, två gemensamma institutioner - nordiska drogforskningsorganeloch nordiska läkemedelsnämnden. Till dessa har anslagits ca I milj, norskakronor. Deadministrativa kostnaderna och de medel som avses täcka beräknade pris- ochlöneökningar stiger tillsammans från 8,1 milj, norska kronor till 9,6 milj.Detta beror huvudsakligen pä beräknade löneökningar för sek-reiariatspersonalenoch andra kostnadsökningar, Nägon ökning av personalen planeras inte. Jaghar kortfattat redogjort för det nordiska samarbete som ägt rum inomramen för nordiska ministerrådet. En mera utföriig redogörelse för vidtagna ochplanerade nordiska samarbelsåtgärder har lämnats i den berättelse rörande detnordiska samarbetet, som ministerrådet överiämnade till infördess session , Grundvalenför det nordiska samarbetet ligger i de nordiska ländernas geografiska närhet tillvarandra, gemensamma historiska utveckling, likheten i samhällssystem, denhöga grad av samstämmighet i värderingar och den långtgående kulturella ochspråkliga gemenskapen. Prop.1975/76:203 19 Dettaskapar goda förulsällningar lor ell omfattande samarbete, av syftena meddelta samarbete bör vara all nå bättre resullal med befintliga resurser än deenskilda länderna skulle ha kunnal göra på egen hand. Ett annat syfte med delnordiska samarbetet är att undanröja hindren i kontakterna rnellan de nordiskaländerna och därvid skapa största möjliga sociala, kulturella och ekonomiskagemenskap. Slutligen syftar det till all, där så är möjligt, uppnå samstämmiga ständspunkteri inlernationella sammanhang och därigenom ge ökad styrka åt de nordiskasynpunkterna. Myckelav det nordiska samarbetet har utvecklats successivt under loppet av fieradecennier. Genom tillkomsten av ministerrådet har förutsättningarna för envidareutveckling av samarbetet avsevärt stärkts, Ministerrådssekretariaiet ochden gemensamma budgeten skapar praktiska möjligheter all snabbt få i gänggemensamma projekt. Del är min uppfattning att olika myndigheter i de nordiskaländerna i växande grad har uppmärksammat dessa möjligheter. Del är angelägetatt de nordiska staterna fortsätter att undersöka vilka frågor som med fördelkan drivas nordiskl. Detnordiska samarbetet har inneburit stora framsteg pä fiera områden.Flera av resultaten framstår vid en internationell jämförelse som betydande ochpekar mot en utvidgad samverkan . Upprättandetav en nordisk invesieringsbank kan bli ett incitament lill all nordiskaperspektiv kommer in i planeringen av investeringar och export. Planerna påsamarbete rörande forskning, utveckling och teknologiförmedling päenergiområdet kommer att omsättas i en rad konkreta projekt under entreårsperiod. På arbetsmarknadsområdet har de formella hindren för arbetskraftensrörlighet avlägsnats, men det har sedan skett stora förändringar påarbetsmarknaden och det arbetsmarknadsprogram som antogs syftar tillalt anpassa det arbetsmarknadspolitiska samarbetet lill dessa förändringar och lillatt ge individen ökade valmöjligheter, Ocksä på det socialpolitiska området hardet skett stora förändringar i de nordiska länderna, bl, a, beiräffandegrundpension. Det gäller all anpassa den nordiska irygghetskonventionen tilldessa ändringar. En överenskommelse om ändring av trygghetskonventionen kommerall undertecknas av de nordiska länderna . Efter samråd med chefen försocialdepartementet vill jag i detta sammanhang omtala att han efterundertecknandet ämnar föreslå regeringen att ratificera överenskommelsen. Dennabör träda i kraft , Jagövergår nu till att behandla budgeten , Dennya budgetprocedur som har fastställls och som gäller frän och med1977 års budget innebär alt ministerrådet före budgetårets börjanfastställer indikativa ramar för projektverksamheten påolika områden. Medledning av dessa genomför ämbelsmannakommiitéerna en detaljplanering av sin verksamheloch gören slutlig ansökan om medel. På grundval av denna fastställerministerrådet projekibudgeten kort före det aktuella budgetårets början.Härvid sker en noggrannare granskning av projekten och om- Prop.1975/76:203 20 fördelningarmellan olika områden kan bli aktuella. Dennya proceduren, som innebär alt huvuddelen av anslagen beviljas vid etttillfälle, ger ministerrådet betydligt större möjligheter till en samlad avvägningmellan de olika områden som täcks av denna budget. har de olika ämbetsmannakommittéerna kommit in med ansökningarför projekt på sammanlagt ca 22,5 milj, norska kronor beräknadeprisnivå. har till överiämnat ett förslag till indikativa ramar för de olikaområdena inom en totalram på 17 milj, norska kronor inklusive reserv förprisökningar , Efter överiäggningar med nord iska rådets budgeikommiiiéenades ministerrådet om en höjning av lo-talramen för projekt m, m, till 18,5milj, norska kronor, vilket innebär en ökning med ca 5 milj, norska kronorjämfört med , I totalramen ingår en reserv för förutsedda prisökningar påca 1,2 milj, norska kronor och en allmän reserv på ca 1 milj, norska kronor,vilken enbart är avsedd för nya projekt som aktualiseras . Deprioriteringar som ligger till grund förde indikativa ramar ministerrådet harfastställt för de olika områdena har ett starkt samband med de beslut somfattals , har t, ex. gett hög prioritet ål det samarbeterörande forskning och utveckling på energiområdet som kommer att inledas redanunder 1976. Ramen för detta ändamål har satts till 2,5 milj. norska kronor. Ettannat prioriterat område är arbetsmarknadspolitiken där ramen har fastställtstill 1,7 milj. norska kronor mot 0,95 milj. som har beviljats för . Avdessa medel är huvuddelen avsedd för genomförandet avarbetsmarknadsprogrammet. Ett tredje prioriterat område i samtliga nordiskaländer är arbetsmiljöfrägorna. För detta ändamål har beslutats om en ram på 0,9milj. Medlenför sekretariatets adminstraliva kostnader föreslås -jämfört med är 1976 - ökamed ca 1,1 milj, norska kronor till 8,4 milj. Ökningen beror främst påberäknade löneökningar , Härtill kommer en reserv för ytterligarelöneökningar pä 1,2 milj. Någon ändring av personalstyrkan vidsekretariatet bedöms f, n, inte som nödvändig. Totaltuppgår kostnaderna för den verksamhel som administreras överministerrådssekretariatet i till . Fråndetta belopp skall avdrag göras för sekretariatets beräknade inkomster undersamma år vilka uppskattas till 2 milj, norska kronor. Återstoden som skallläckas med nationella bidrag omfattar sålunda . Ländernasbidrag till ministerrådets budgetar betalas enligt en fördelningsnyckelgrundad på förhållandet mellan ländernas bruttonationalprodukter, J december1975 fastställde ministerrådet följande fördelning för : Danmark23,4 9é, 15,8 96, 0,9 96, och 42,9 96,andel (42,) av de nationella bidragen utgör 11217 921 norskakronor, vilket enligt nuvarande växelkurs motsvarar Prop.1975/76:203 21 Medlenbör anvisas i statsbudgeten för /77, Då den nordiska budgetenavser , kan det svenska bidraget delvis komma att behövabetalas ut efter del svenska budgetårets utgång. Regeringen bör kunna medge attsådana utbetalningar-belastar motsvarande anslag i statsbudgeten för budgetåret1977/78 inom den av godkända ramen för . Jag förordar, attanslaget fr, o, m, /77 benämns Nordiska ministerrådets aUmännabudget. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1, godkännaförslaget till allmän budget för Nordiska minister rådet för om , 2. lill Nordiska ministerrådets allmänna budget för /77 anvisa ett förslagsanslag av . Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram.