prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Medelsbehovet för de nu spärrade fakultetema har beräknatsmed utgångspunkt i, de beslutade förändringarna i intagningskapaciteten. Förövriga fakulteter har t. v. förutsatts att närvaron i stort sett kommer attligga kvar på dennivå som prognostiserats för /76. Sammanlaget innebär detta attkostnaderna för den högre utbildningen fortsätter att stiga . Detstatliga stödet till forskning och utveckling utgår dels genom de statligaforskningsråden, styrelsen för teknisk utveckling m. fl., dels genomuniversiteten och högskolorna, ökningen av anslagen tilT direkta forsknings-och utvecklingsändamål har varil betydande och förfemårsperioden förutses en fortsatt ökning. Till denna ändamålsgrupp har förtsutgifterna för regeringens förslag om ett program för ökad satsnmg påenergiforskning som lagts fram i prop. 1975: 30. Programmet omfattar olikaforskningsåtgärder med syfte att minska energikonsumtionen ochomvandlingsförluslerna i energiproduktionen samt en satsning på forskningenkring alternativa energikällor. beräknas satsningen rymmas inom en total uIt giftsramav 360 milj. kr. Ett fortsalt deltagande i det europeiska forskningssamarbetet,bl. a. inom europeiska rymdforskningsorganisationen (ESRO) och europeiskakärnforskningsorganisalionen (), har förutsatts vid anslagsberäkningarna. Anslagentill studiesociala ändamål omfattar såväl bidrag som återbetalningsplikligastudiemedel tUl studerande. Fr. o. m. /74 har alla elever över20 år i gymnasieskolan, den kommunala öch statliga. vuxenutbildningen samt folkhögskolanöverförts lill studiemedelssystemet. Studiekredit tiU elever idessa skolformer ulgår fr. o. m. samma budgetår i form avåterbetalningsplikliga studiemedel. Antaletstudiemedelstagare har bedömts förbli i stort sett oförändrat. väntasåterbetalningarna av studiemedel och studielån stiga successivt ,vilket totalt beräknas innebära anslagsminskningar iperioden. Hänsyn har därvid tagits till de nya regler för återbetalning avstudiemedel som påverkar återbetalningarnas storlek fr.o.m. år 1975.Förändringssiffran tUl /77 för studiesociala ändamål i tabell 4beror till största delen på att anslaget kunnat begränsas /76 dåen förbrukning av reserverade medel beräknas ske. Utgiftemainom ändamålsgruppen-totalförsvar avser tUl helt övervägande del det militäraförsvaret. Därutöver ingår civilförsvaret, det ekonomiska försvaret samtövriga delar av totalförsvaret. Utgifterna för totalförsvarsändamål /76 till av de beräknade totala statsutgifterna. Derasandel av de sammanlagda statUga konsumtions- och investeringsutgifterna ärdäremot avsevärt högre och uppgår tUl . Genom1972 års försvarsbeslut har statsmaktema mot bakgmnd av en. säkerhetspolitiskbedömning tagit ståndpunkt till inriktningen av det mi- litäraförsvaret, civUförsväret, det ekonomiska försvaret samt totalförsvaret iövrigt. (Milj.kr., fasta priser) -5,0 Beträffandedet militära försvaret har fastslagits att resurserna skall användas på sådantsätt att en framtida styrketillväxt underlättas även om delta medför en lägreoperativ styrka än vad som aimars vore möjUgt. Försvaretskall bygga på den aUmänna värnpliktens grund. För att begränsa kostnaderna förde värnpliktigas utbildning har grundutbildningen försöksvis förkortats något.Om valet står mellan olika vapensystem skall hellre anskaffas elt större antaltekniskt mindre kvalificerade vapensystem än ett fåtal kvalificerade.Fjärr-stridsförbanden, vilka bl. innehåller attackflyg och ubåtar, ges påsikt en lägre prioritet än andra system. Isyfte att inom den givna ramen skapa så stort utrymme som möjUgt för sådanmaterielanskaffning och utbUdning, som ger direkt effekt i krigsorganisationen,har överbefälhavaren fått i uppdrag minska antalet anställda inom försvaret med3 900. . /73 bestämdes genom försvarsbeslutet . en utgiftsramgmndad på ett s.k. basbelopp om 6 470 milj. kr. uttryckt i prisläget februari1971. För /76 har i statsverkspropositionen föreslagits mUitäraförsvarsutgifter om 9 574,3 milj. kr. Härav utgörs 1 420 milj. kr. avpriskompensation enligt nettoprisindex, räknat från prisläget februari 1974.Basbeloppet är, bortsett från tekniska justeringar, oförändrat i förhållandetiU försvarsbeslutet. Enligtdet nya planeringssystemet för försvaret skall inte besluta om enflerårig utgiftsram. Planeringen måste dock ske medutgångspunkt i en viss planeringsram. Ibudgetpropositionen har föreslagits att deima planeringsram skall utgåhorisontellt från det nämnda basbeloppet. Härtill kommer kompensation förprisstegringar enligt nettoprisindex. Föratt belysa utveckUngen av de militära försvarsutgifterna även i löpande priserhar beräkningar gjorts på grundval av de prisantaganden som tiUämpas vidberäkningar i långtidsbudgeten i övrigt (tabell 6). Utveckling av de militära försvarsutgifterna /761977/78 (Milj. kr.,löpande priser) 1975/76 1976/77 1977/78 Militäraförsvarsutgifter 9 574 10 090 10 457 varavpriskompensation (1420) (1 940) (2 307) Planeringsramenuttryckt i löpande priser medger att ca 3 500 milj. kr. kan användasför forskning och materielanskaffning. TUl de större anskaffningsprogrammen hörinfanterikanonvagnar, terrängbilar och luftvärnsrobotar för armén, ubåtar,patrullbåtar och kustartiUeribat-terier för marinen samt anskaffning av attack-och jaktversionen av flygplanet för flygvapnet. Beträffandecivilförsvaret innebär försvarsbeslutet att planeringen bl. a. skall utgå frånatt befolkningen kan komma att beröras av biverkningar vid anfall mot mUitäramål i samband med en invasion eller vid markstrid varvid i första handkonventionella stridsmedel används. Liksom i fråga om det militära försvaretbör eivilförsvarsåtgärderna ges långsiktig inriktning. Vissa begränsningar iden operativa styrkan kan godtas . Exempel härpå är attmanskapsutbildningen något begränsas. Civilförsvarets utbildnings- och övningssystemförändras f. n. varvid planeringen inriktas mot en regionalt centraliseradutbildnings- och förrådsverksamhet. /73 bestämdes genom försvarsbeslutet en utgiftsram grundadpå ett s. k. basbelopp om 118 milj. kr., uttryckt i prisläget . Ibudgetpropositionen har för /76 föreslagits utgifter förcivilförsvaret om 177,8 milj. kr. Härav utgörs 26,3 milj. kr avpriskompensation enUgt neltoprisindex, räknat från prisläget febmari 1974.Basbeloppet är oförändrat i förhållande tiU försvarsbeslutet. Planeringen denärmaste fem åren bör enligt budgetpropositionen 1975 utgå horisonteUt fråndet nämnda basbeloppet. HärtiU kommer kompensation för prisstegringar enligtnettoprisindex. Denna planeringsram medger bl. a. att skyddsmasker kananskaffas fortlöpande. Det bör observeras att planeringsramen endast avser decivilförsvarsåtgärder som finansieras över fjärde huvudtiteln. Andra åtgärdersåsom byggande av skyddsrum, verkskydd m. m. finansieras på annat sätt.Regeringen har i en proposition föreslagit att ett nytt syslem förplanering och finansiering av. skyddsrumsbyggandet skall införas. a. att staten kommer aft svara för kostna- dernaför skyddsrum i bostadsfastigheter. De härav föranledda utgifterna harbeaktats. Detekonomiska försvaret omfattar beredskapsåtgärder inom bl. a. industriproduktionen,livsmedelsförsörjningen, energiförsörjningen och kommunikationerna. För attskydda samhället mot skadeverkningar som beror på avbrolt i oljetiUförseln skeren betydande beredskapslagring hos säljare och storförbmkaré av oljeprodukter.Investeringskostnaderna för denna beredskapslagring av oljeprodukter enligtbeslutat program för perioden 19701976 beräknas priser tUI 760milj. kr., varav staten bidrar med ca 80 milj. kr. och återstoden täcks genomprissättningen på oljeprodukter. För att begränsa sårbarhet vid bl. a. s. k.fredskriser pågår en betydande utökning av beredskapslagringen utöverlagringsprogrammet genom en stalUg lagring av 3 mUj. Utgifternahärför kommer att tUl övervägande del falla på budgetåren 1977/78 och 1978/79.Härutöver har en möjlighet öppnats att tUlförsäkra överstyrelsen förekonomiskt försvar vissa lagringsutrymmen för eldningsolja. F. n. pågårutbyggnad av tre sådana anläggningar och avtal har slutits om enfjärde. Regeringen har dessutom föreslagit att pågående utbyggnad avberedskapslager för främst fredskrisbehov senast skallytterligare utökas med en lagring av råolja och oljeprodukter motsvarande 3milj. m råolja i den mån detta är praktiskt möjligt och ekonomiskt rimligt.Under perioden 1976/771979/80 har vidare medel beräknats för en beslutadutökad statlig lagring av gasol och flygdrivmedel till en kostnad av ca 70milj. Föralt en tUlfredsställande beredskap beträffande försörjningen medbeklädnadsvaror skall kunna upprätthållas beviljas ränte- och amorteringsfriaavskrivningslån tiU investeringar inom teko-, sko- och garve-riindustriema. Eninvesteringsram av 120 milj. kr. för detta ändamål har beslutats. Övrigttotalförsvar omfattar åtgärder inom en rad skilda funktioner. Aktiviteternainom hälso- och sjukvården, polisverksamheten och det psykologiska försvaretfömtsätts fortlöpa på ungefär oförändrad nivå. Verksamheten inom övrigttotalförsvar bygger i krig och krigssituationer i stor utsträckning på den bassom det fredstida samhället utgör. Behovet av beredskapsåtgärder blir därförberoende av samhällets utveckling i övrigt. Dennaändamålsgrupp omfattar huvudsakligen utgiftema för vägväsendet,kommunikationsverken dvs. postverket, , ,luftfartsverket och vissa invesleringsulgifter för SverigesRadio samt vattenfallsverket. Itabell 7 anges den anslagsutveckling som fömtses för perioden frain 2 1975.1 saml Nr 100. t.o.m.1979/80. Dessa anslagsbelopp avser alt jämte tidigare behållningar täcka denförutsedda medelsförbrukningen och därutöver ge en marginal om för attmöjliggöra ökade investeringsramar om det skulle påkallas av konjunkturmässigaeller andra skäl. Beloppen i den följande framställningen avser den beräknademedelsförbrukningen. Vid bedömningen av den framlida utvecklingen har hänsyn iförsta hand tagils till den väntade efterfrågeutvecklingen. Som nämnts iavsnitt 1.2 föreligger vissa svårigheter att avgöra vilkeninvesteringsutveckling som krävs för att anpassa produktionen till efterfrågan.För alt få. en praktiskt användbar beräkningsmetod har investeringarna, eflerreduktion med väntad produktivitetsstegring, förändrats i takt med den,beräknadeefterfrågeökningen. Vidare har vissa beslutade program och en-gångsprojektbeaktats. (Milj.kr., fasta priser) m. m. -4,7 Inomvägväsendet beräknas trafikvolymen öka i långsammare takt än vad som varitfallet . Det även vid en oförändrad nivå av vägbyggnadsanslagenstigande vägkapitalet kräver emellertid en viss uppräkning av driftanslagen föralt det ökade underhåUsbehovet skall kunna tUlgodoses. Televerketsinvesteringar omfattar dels telenätet, dels rundradioan-läggningar fördistribution av radio- och TV-programmen. Medelsförbmkningen för dessa ändamålberäknas uppgå till ca 838 milj. kr. under /76, varav drygt 40milj. Investeringarna i telenätet har bedömtsmot bakgrund av den väntade teletrafikutvecklingen. Medelsförbrukningen förstatens järnvägars investeringar beräknas uppgå tiU 480 milj. kr. Investeringarna har räknats upp med hänsyn till den förväntadetrafik-och produktivitetsutvecklingen. Utvecklingenav luftfartsverkets investeringar domineras av elt fåtal slora projekt. Medelhar beräknats för färdigställandet av en ny utrikes- terminalpå och anläggandet av flygplats, övrigainvesteringsbehov har bedömts mot bakgrund av den förväntadetrafikutvecklingen. Medelsbehovetför postverkets investeringar har beräknats med utgångspunkt i att den totalapostvolymen kommer att ligga på i stort sett oförändrad nivå under perioden.Hänsyn har tagits till vissa slörre pågående byggnadsprojekt, bl. 1fråga om sjöfarten förutses en fortsattrationalisermg av lots- och fyrväsendet. Under budgelårel 1975/76 beräknas tvåstatsisbrytare av större och maskinstarkare typ vara i operativ verksamhet.Vidare har beaktats att ytterUgare en kapa-citetsstark isbrytare skaU levererasunder perioden för alt möta de behov som väntas uppkomma i samband med Stålverk80. En utgångspunkt förlångtidsbudgetens beräkningar avseende energiförsörjning har varit denföresats som ställts upp i prop. 1975: 30 om energihushållning. Denna föresatsinnebär en i genomsnitt tvåprocentig årlig tiUväxt av energikonsumtionen förperioden fram . I detta syfte föreslås i fråga omenergikonsumtionen insatser för alt spara energi i bostäder och inomnäringslivet. På produktionssidan redovisas ålgärder för alt förstärkaelkraflproduktionssystemet, bl. a. med ytterii-' gare två kärnkraftaggregatutöver de redan beslutade. Vidare föreslås ålgärder för att trygga vår tUlgångtill olja. I propositionen redovisas också det oljelagringsprogram som byggsupp för att möta olika typer av fredskriser. Utgiftema för de ökade insatsernaredovisas inom de ändamålsgrupper som svarar mot åtgärdema. Underändamålsgmppen kommunikationer och energiförsörjning har sålunda medelberäknats för utbyggnad av produktions- och distributionsanläggningar förelkraft. Iavsnittet bostäder har förslagen om bidrag tiU förbättrad energihushållninginom bostadssektorn beaktats. Utgiftskonsekvensemaav förslaget om ett stödprogram för förbättrad energihushållning inom industrintas upp under ändamålsgruppen näringars främjande. Utgifternaunder deima ändamålsgmpp avser huvudsakligen inkomst-överföringar tiU hushåUeni form av allmänna bambidrag, föräldrapenning och bostadstiUägg förbarnfamiljer. Statsbidrag till kommunemas barnomsorg utgör en växande del avändamålsgmppen. Vidare ingår statens utgifter för bidragsförskott (utgifternaför underhållsbidrag till bam för vilka ersättning inte kan tas ut av denunderhållsskyldige) och den del av statens bidrag tUl social hemhjälp som avserhjälp tiU barnfamiljer. Tabell 8, Stöd till barnfamiljer m. m. kr., fasta priser) 1977/78 1978/79 + 6,8' m. m. Utgiftsutvecklingenför barnbidragen bestäms av bidragsnivån och befolkningsutvecklingen. Enligtriksdagens beslut höjs barnbidragsbeloppét fr. o. m. . per barn och år. Bidragen utgår till omkring 1 mUjonbamfamiljer med ca 1,8 mUjoner barn. Antalet barn i bidragsberättigad ålderberäknas i stort sett bli oförändrat . Dentidigare moderskapsförsäkringen omvandlades fr. o. m. föräldraförsäkring i anslutning till barns födelse. o. m. förlängts till sju' månader. Föräldrapennmg, somär ATP-gnindande,' utgår med en garanlinivå på /dag. För dem som harsjukpenning över garantinivån utgår! föräldrapenningen med samma belopp somsjukpenningen, dvs. Föräldrapenningen iitgår till deh avföräldrarna modern eUer fadern som stannar hemma och vårdar barnet. har förvärvsarbetande föräldrar med barn rätt att och famUj vara hemma och ta hand om sina barn när de är sjukai hemmet och i vissa fall då barnen vistas på sjukhus. Föräldraförsäkringenfinansieras enligt de regler som gäller för sjukförsäkringen. Destatliga och statskommunala bostadstilläggen till barnfamiljer utgår till caen halv miljon familjer nied omkring en miljon bara. I samband med de av 1974års riksdag beslutade reformerna på det bostadspolitiska området genomfördesvissa förbättringar av bostadstilläggen. Sålunda höjs inkomstgränsema föroreducerade tiUägg under både . De statskommunala bostadstilläggenomfattar fr.o.m. även låginkomsttagare utan bam. Stödet tiUlågm-komsttagare utan bam har i långtidsbudgeten förts till ändamålsgruppenbostäder. Debarn vars föräldrar lever åtskilda är genom bidrags- förskottengaranterade ett särskilt ekonomiskt grundskydd. Bidragsförskottens årsbeloppär av basbeloppet eller f. n. Ibudgetpropositionen föreslås att bidragsförskott fr. o. m. den 1 juli1976 skall kunna utgå även till invandrarbarn enligt Uknande grunder somgäller för barnbidrag. Kommunerna erhåller statsbidrag avnettokostnaderna för bidragsförskotten för varje kalenderår i efterskott. m. har vårdbidraget till förälder med svårt handikappade bam ihemmet höjts till samma nivå som förtidspension inkl. pensionstUlskott. kommer enligt riksdagsbeslut möjlighelerna att få vårdbidragatt utvidgas. Vidare kommer vårdbidragens nivå att höjas kraftigt den 1 juU1976 i anslutning till att förlids-pensionerna höjs. Utgifterna för vårdbidraghar inräknats i ändamålsgruppen folkpensioner, sjukförsäkring m; m. Barnomsorgenblir av allt större betydelse när det gäller samhällets service lillbarnfamiljerna. Under en följd av år bar statens bidrag tUl anordnande ochdrift av barnstugor höjts kraftigt. Antalet platser i daghem och fritidshemuppgick tUl 75 000. Anordningsbidraget höjdes från . Driftbidragel till daghem och fritidshemhöjs fr. o. m. per plats och år. Den1 infördes statsbidrag till kommunala familjedaghem. Genom beslutav kommer statsbidrag fr. o. m. attutgå av kommunernas bruttokostnader för verksamheten inkl.omkostnadsersättning. Allmänförskola för 6-åringar införs . Statsbidragen lill dennaverksamhet beräknas tiU ca 60 milj. kr. Enligtförskolelagen är varje konmiun fr. o. m. skyldig att upprätta en planför utbyggnaden av förskoleverksamheten. Planen skall avse en femårsperiod ochinnefatta en redovisning av behovet av förskoleverksamhet och på vilket sättoch i vilken utsträckning kommunen avser att tillgodose detta behov. Dennaändamålsgmpp omfattar siatens utgifter för oUka arbetsmarknadspolitiskaåtgärder såsom arbetsförmedling, sysselsättningsskapande åtgärder,arbetsmarknadsutbildning, kontant stöd vid arbetslöshet och. arbetarskydd.Vidare redovisas här utgifterna för regionalpolitiska stöd-. åtgärder i form avbidragsverksamhet, transportstöd, lokaliseringslån osv. Sedan1960-talets början har utgifterna för arbetsmarknads- och regionalpolitikenökat mycket kraftigt. har utgifterna i fastapriser inom denna ändamålsgrupp stigit med i ge- De snabbt ökande anslagen är ett uttryck för en höjning av ambitionsnivån,bl. a. i form av ökade insatser i anslutning till näringsUvetsstrukturomvandling. Det kan i sammanhanget nämnas att arbetsmarknadsverketspersonalökning under 1970-lalet uppgår till ca 760 nya tjänster. Tilldessa kommer ytterligare 290 Ijänster som tiUförs verket efler beslut avriksdagen . Denreformering av arbetsmarknadsutbildningen som föreslagits i prop. 1975: 45kommer att utgöra en viktig utgångspunkt för de närmaste årensarbetsmarknadspoUtik. I övrigt torde arbetsmarknadspolitiken liksom hittUlsunder i första hand komma att inriktas på åtgärder för de gruppersom har särskilda problem att få eller behålla ett arbete. För att uppfyllamålet om en järhnare fördelning av sysselsättningsmöjligheterna mellan olikaregioner krävs även fortsättningsvis insatser såväl i fråga om åtgärder somsyftar till ökad yrkesmässig och geografisk rörlighet som i fråga omregionalpolitiskt stöd i de delar av landet som har svårt att uppnå entillfredsställande sysselsättningsnivå. Långtidsbedömningarna för dennaändamålsgrupp inkluderar inte kostnader för eventuella slabiliseringspolitisktmotiverade insatser. (Milj.kr., fasta priser) 1977/78 1978/79 -H25,9 +1,0 . Riksdagenhar förelagts förslag om reformerad arbetsmarknadsutbildning. Reformensom avser såväl bidragen som utbildningens omfattning, finansierashuvudsakligen via en särskild arbetsgivaravgift. Bidragssystemet anknyter tillarbetslöshetsförsäkringen. För elever som tillhör erkända arbetslöshetskassorutgår en skattepliktig dagpenning på . (inkl. stimulansbidirag).Oförsäkrade erhåller en dagpenning på /dag. Statens bidrag förstiUsamnians med arbetsgivaravgifterna tiU en särskildarbetsmarknadsutbildningsfond. Utbetalningarna från denna fond redovisas intepå budgetens utgiftssida. De i tablån under arbetsmarknadspolitik angivnautgiftsförändringarna återspeglar därför endast lill en begränsad delomfattningen av, denna reform:. Desysselsältningsskapande åtgärderna i form av beredskapsarbeten har beräknats fåen i huvudsak oförändrad omfattning jämfört med den väntade utvecklingen /76. Anslagentill kontant stöd vid arbetslöshet beräknas öka tUlföljd av ett växande antal medlemmar i de erkända arbetslöshetskassorna. Iarbetsmarknadspolitiken ingår vidare strävanden att med hjälp avanpassningsgrupperna bereda arbete på den reguljära arbetsmarknaden förpersoner med nedsatt arbetsförmåga. Likväl krävs en förstått utbyggnad iförsta hand av den halvskyddade men också av den skyddade sysselsättningen. Ifråga om regional utveckling beslutade riksdag om en femårig ram på 2500 milj. kr. för regionalpolitiskt stöd. Femårsprogrammet upphör budgetåret1977/78, men verksamheten har i långtidsbudgeten antagils ligga kvar påoförändrad nivå även budgetåren 1978/79 och 1979/80. Iändamålsgrupperna ingår slutiigen kostnader för arbetarskydd. Sedan budgetåret1971/72 har erhållit sammanlagtca 350 nya tjänster, inkl. de 78 tjänster som anvisats för /76.De nya lagreglerna om arbetarskyddet innebär att skyddsorganisationen påarbetsplatserna fått betydligt ökade befogenheter. Dennaändamålsgrupp domineras av räntebidrag och långivningen lill bostadsbyggandetsom för /76 föreslagils uppgå till drygt 3,8 mUjarder kr. Blandövriga anslag märks lånefonden för kommunala markförvärv, vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. samt bostadstillägg förlåginkomsttagare. 1975/76 ------- -.------------ :---- 1976/77 1977/78 1978/791979/80 - ... -' -1979/80 -2,0 4 995 +348 +148 -526 +25 : -0,1 Väsentligabostadspolitiska reformer med angivande av vissa riktUnjer för den framtidabostadspolitiken beslöts . I fråga om bor stadsfinansieringeninnebär reformerna dLrekta subventioner vilka un- damöjerproblemen med skuldökning inom lånesystemet. Genom de ändradefinansieringsreglerna uppnås en bättre likställdhet i fråga om boendekostnaderför olika besittningsformer och bättre förutsättningar för en i förhållandetill de boendes betalningsförmåga rimlig hyresnivå i senare årgångar av hus. Nyproduceradehyres- och bostadsrättslägenheler får genom det nya finansieringssystemet engaranterad låneränta på av lånetiden. Förnyproducerade småhus som bebos av låntagaren blir motsvarande ränta . Förslaisbelånade hus gäller således atl räntekostnader över de garanteradenivåerna subventioneras bort och alltså betalas av staten. De garanteraderäntenivåerna skall av lånetiden höjas på visst sätt. Systemetmed garanterade räntenivåer berör även stora delar av beståndet av fastigheterfinansierade med statliga lån. Reformema inom finansieringssystemet innebärvidare bl. a. en ökning av statslånets storlek för småhus som bebos avlåntagaren och bostadsrättshus varigenom kontantinsatsen i princip kanminskas till hälften av vad den har varit. Medutgången av infriades det långsiktiga bostadsbyggnadsprogrammet på enmiljon färdigställda lägenheter för perioden 1974 som uttalatsig för att följa. Med utgångspunkt i att bostadspolitiken måste få denomfattning och inriktning som krävs för alt trångboddheten skall kunnaavskaffas har förutsatt ett fortsalt högt bostadsbyggande. Man hardärvid uppskattat det erforderliga resursutrymmet till 70 00080 000lägenheter som ett genomsnitt för . Antaletnyproducerade slaisbelånade lägenheter som ryms inom de av statsmakternaangivna ramarna för bostadsbyggandet uppgår tUl 72 500 lägenheier såväl förinnevarande år som . I långtidsbudgeten har sammaantagande om nyproduktionens omfattnuig fått gälla även för de återståendeåren . Härtill kommer visst privatfinansierat byggande. Detmycket höga bostadsbyggandet har i förening med endämpning av efterfrågan lett till en ökning av antalet oulhyrda lägenheter påvissa orter i landet. Detta har medfört ekonomiska problem för vissabostadsföretag. För att underlätta den finansiella situationen för sådanaföretag har statsmakterna bevUjat särskilda lån för täckande av hyresförluster.Lånemöjligheterna har av riksdag utsträckts till att omfatta förlustert. o. m. . Hänsyn härtill har tagits i långtidsbudgeten liksom tiU attdelar av lånen i vissa fall kan efterges. I avsikt att motverka hyresförlusterskall vidare enligt beslut av riksdag särskilda bidrag kunna ulgå fr.o. m. för förbättring av befintiiga boendemiljöer. Denjämfört med relativa nedgången i nyproduktionen frigörresurser som möjUggör en ökad ombyggnads- och förbättringsverksamhet.