prop · FZ0392 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76:92 Regeringens proposition 1975/76: 92 omutbyggnad av barnomsorgen; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen läggs fram förslag om en kraftig utbyggnad av samhällets barnomsorg.Mot bakgrunden av en allmän målsättning för utbyggnaden föreslås en nylagstiftning om barnomsorgen. Barnomsorgen blir därigenom en lagfäst kommunaluppgift med skyldighet för kommunerna att svara för en planmässig utbyggnad. Barnomsorgenföreslås omfatta både barn i förskoleåldern och de yngre skolbarnen. Den skallinnefatta daghem, deltidsförskola, familjedaghem och fritidshem. Vidarebehandlas frågan om en ny utformning av fritidshemmens verksamhet enligtförslag från barnstugeutredningen. Pägrundval av en överenskommelse mellan regeringen och kommunförbundet läggsfram förslag om ett utbyggnadsprogram för barnomsorgen . Det omfattar 100 000 nya daghemsplatser och 50 000 nya platseri fritidshem jämte en ökning av platstillgången i kommunala familjedaghem. Ianslutning till utbyggnadsprogrammet läggs i särskild ordning fram förslag omen kraftigt ökad personalutbildning för barnomsorgen. Föratt ge kommunerna ekonomiska möjligheter att genomföra utbyggnaden avbarnomsorgen föreslås ett nytt statsbidragssystem med väsentligt höjda ochvärdebeständiga statsbidrag. Driftbidraget för daghem föreslås ft. o. m. den 1januari 1977 höjt från . för nya platser. Förbefintliga platser höjs bidraget successivt till samma belopp. Bidraget tillnya platser i fritidshem föreslås uppgå till hälften av nämnda belopp. Förfamiljedaghemmen införs utöver nuvarande statsbidrag ett nytt grundbelopp ibidragssystemet. Samhälletstotala årskostnader för barnomsorgen, som för anges / 1975/76. Prop.1975/76:92 2 tillca 2 900 milj. kr., beräknas bli fördubblade under den aktuella femårsperioden.Genom de nya statsbidragen beräknas statens årskostnad uppgå till ca 1 600milj. och till ca 3 500 milj. kr. vid femårsperiodens utgång. Detnya statsbidragssystemet föreslås finansierat genom en socialavgift päarbetsgivarna och egenföretagarna. Den tas ut på samma avgiftsunderiag somgäller för de allmänna socialförsäkringsavgifterna. Socialavgiften tillbarnomsorgen föreslås för utgöra 1 96 av avgiftsunderiaget. Prop.1975/76:92 3 1 §Samhällets barnomsorg innefattar förskoleverksamhet och fritidshemsverksamhet. Denhar till syfte att i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutvecklingoch en gynnsam fysisk och social utveckling hos barnen. Förskoleverksamhetenavser barn som ej har uppnått skolpliktig ålder och barn vilkas skolgång har uppskjutitsenligt 32 S andra stycket skollagen (1962:319). Fritidshemsverksamhetenomfattar barn till och med . Barnomsorgenankommer på kommun eller huvudman för institution 2 §Förskoleverksamheten bedrives i form av förskola samt familjedaghem och annan kompletterande förskoleverksamhet. Förskolakan organiseras som daghem eller som deltidsgrupp. 1 daghem mottages barn förvistelse minst . I dellidsgrupp mottages barn under tid somunderstiger den som gäller för vistelse i daghem. 3 §Fritidshemsverksamheten bedrives i form av fritidshem och därtill an knuten fritidsverksamhet samt familjedaghem. 1fritidshem mottages barn för vistelse den del av dagen dä barnet ej vistas iskolan. 4 § Kommun skall bedriva förskole-ochfritidshemsverksamhet förde barn, som är kyrkobokförda i kommunen ellerstadigvarande vistas där. 5 § Barn skall anvisas plats iförskola från och med höstterminen det år då barnet fyller . Sådan förskolaskall omfatta minst . Barnvars skolgång har uppskjutits enligt 32 S andra stycket skollagen (1962:319)skall beredas möjlighet att fortsätta i förskolan ytteriigare . Kanförskola på grund av barnens restider eller av andra skäl icke bedrivas i denomfattning som anges i första stycket, får kommunen dela upp förskolan på tvåår. Barn som beröres av sådan uppdelning skall anvisas plats i förskolan frånoch med höstterminen det år då barnet fyller . Sådan förskola skallomfatta sammanlagt minst . Prop.1975/76:92 4 6 §Barn, som av fysiska, psykiska, sociala, språkliga eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling skall anvisas plats i förskola tidigare än som anges i 5 S första stycket eller anvisas plats i fritidshem med förtur, om ej barnets behov av sådant stöd tillgodoses på annat sätt. Kommunskall genom uppsökande verksamhet ta reda på vilka barn som behöver anvisasplats i förskola eller fritidshem enligt första stycket. 7 § Kommun skall verka för altbarn som avses i 5 och 6 SS utnyttjar den anvisade platsen och informeraföräldrarna om verksamheten och syftet med denna. 8 § Kommun skall genom enplanmässig utbyggnad av förskola, familjedaghem, fritidshem och annan förskole-och fritidshemsverksamhet sörja för att de barn som på grund av föräldrarnasförvärvsarbete eller studier eller av andra skäl behöver omvårdnad utöver vadsom följer av 5 och 6 SS får sådan omvårdnad, om ej behovet tillgodoses påannat sätt. Ikommunen skall finnas en av kommunfullmäktige antagen plan för barnomsorgen. Iplanen skall redovisas behovet av förskolor, familjedaghem, fritidshem ochannan förskole-och fritidshemsverksamhet inom kommunen saml på vilket sättbehovet skall tillgodoses. Planen skall avse en period av . 9 §Vistas barn på sjukhus, barnhem eller annan institution skall huvud mannen för denna sörja för att barnet får tillfälle att deltaga i verksamhet som motsvarar den som erbjudes i förskola eller fritidshemsverksamhet. 10 §Ledningen av barnomsorgen utövas inom varje kommun av barna vårdsnämnden. Kommun får dock besluta att annat kommunalt organ skall utöva ledningen av verksamheten. I fråga om sådant organ skall beträffande barnomsorgen bestämmelserna för gälla i tillämpliga delar. Il§ Kommun för ej taga ut avgift för plats i förskola som avses i 5 eller 6 SS iden mån verksamheten ej överstiger 15 limmar eller om året.I övrigt utgår avgift för plats i förskole- och fritidshemsverksamhet enligtgrunder som beslutas av kommunen. Avgiften får ej överstiga vad som motsvararplatsens andel i kommunens kostnad för verksamheten. Prop.1975/76:92 5 12 § utövar inomlänet tillsyn över barnomsorgen. 13 § utövar dencentrala tillsynen över barnomsorgen. utfärdar vägledandeinformation till kommunerna. Finansieringav statsbidrag till barnomsorgen 14 § Om statsbidrag tillkommunernas barnomsorg finns särskilda bestämmelser. För finansiering avsådant statsbidrag eriägges åriigen socialavgift enligt 15-17 SS. 15 § Arbetsgivare eriägger avgiftberäknad enligt de grunder som anges för arbetsgivares socialförsäkringsavgift tillsjukförsäkringen i 19 kap. I S lagen (1962:381) om allmän försäkring. 16 § Fysisk person som haftinkomst av annat förvärvsarbete än anställning enligt 3 kap. 2 S lagen(1962:381) om allmän försäkring erlägger avgift enligt degrundersom anges försjukförsäkringsavgift i 19kap.2 Ssammalag. 17 § Avgift som avses i 15 och 16SS utgår med en procent av det belopp, på vilket avgiften skall beräknas. 18 § I fråga om debitering ochuppbörd av avgift som avses i 15 S äger lagen (1959:552) om uppbörd av vissaavgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. motsvarande tillämpning. Omdebitering och uppbörd av avgift som avses i 16 S finns bestämmelser iuppbördslagen (1953:272). Avgifterna tillföres staten. Dennalag träder i kraft , då lagen (1973:1205) om förskoleverksamhetskall upphöra att gälla. Förekommeri lag eller annan författning hänvisning till föreskrift som har ersatts genombestämmelse i denna lag skall hänvisningen i stället avse den nya bestämmelsen. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , , ,, , , , . Proposition om utbyggnad av barnomsorgen har efter överläggningar träffat överenskommelse omåtgärder för utbyggnaden av kommunernasbarnomsorg. Den innebär atl en kraftig utbyggnad av barnomsorgen förutsättsske . Överenskommelsen bör fogas lillregeringsprotokollet i detta ärende som bilaga. Pågrundval av nämnda överenskommelse tar jag i det följande upp frågan omutbyggnaden av barnomsorgen och därtill hörande lagstiftnings- och finansieringsfrågor.1 samband därmed kommer jag även att ta upp vissa frägor om fritidshemmensverksamhet som behandlats i barnstugeutredningens betänkande (SOU 1974:42)Barns fritid och likaså några av de förslag som lagts fram avbarnomsorgsgruppen i betänkandet (SOU 1975:87) Samverkan i barnomsorgen. Förskoleverksamhetenreglerasav lagen(1973:1205)om förskoleverksamhet. Verksamheten har till syfteatt i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling ochen gynnsam fysisk och social utveckling hos barn som inte uppnått skolpliktigålder eller vars skolgång uppskjutits enligt bestämmelserna i skollagen(1962:319). Förskoleverksamheten ankommer på kommun eller huvudman för sjukhuseller annan institution där barn vistas (1 S). Förskoleverksamheten bedrivs iform av förskola (daghem och deltidsgrupp) samt familjedaghem och annankompletterande förskoleverksamhet (2 S). Prop.1975/76:92 7 Barnskall anvisas plats i förskola från och med höstterminen det år då barnetfyller . Sådan förskola skall omfatta minst . Kanförskola på grund av barnens restider eller av andra skäl inte bedrivas i dennaomfattning fär kommunen dela upp förskolan pä och den skall då omfattaminst (4 S). Barn som av fysiska, psykiska, sociala, språkliga ellerandra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling skall så långl möjligtanvisas plats tidigare om inte barnets behov av stöd tillgodoses på annat sätt.Kommunen skall genom uppsökande verksamhet ta reda på vilka barn som behöveranvisas sådan plats (5 S). Kommunenskall genom förskola, familjedaghem eller på annat sätt så långt möjligl sörjaför att de barn som på grund av föräldrarnas förvärsarbete eller studier ellerandra skäl behöver omvårdnad fär sådan om inte behovet tillgodoses på annatsätt (7 S). Vistas barn på sjukhus, barnhem eller annan anstalt, skallhuvudmannen för anstalten sörja föratt barnet så långt möjligt får tillfälleatt delta i verksamhet som motsvarar den som erbjuds i förskola (8 S). Ledningenav förskoleverksamheten handhas inom varje kommun av barnavårdsnämnden. Kommunfår dock besluta att annat kommunalt organ skall svara för ledningen förförskoleverksamheten (9 S). 1 varje kommun skall finnas en av kommunfullmäktigeantagen plan för förskoleverksamheten. I planen skall redovisas behovet av förskolor,familjedaghem och annan kompletterande förskoleverksamhet inom kommunen samt ivilken utsträckning och på vilket sätt behovet skall tillgodoses. Planen skallavse en period av (10 S). Förutomi förskolelagen finns bestämmelser om kommunernas ansvar för barn och ungdomfrämst i barnavårdslagen (1960:97) och skollagen. Kommunernas kompetens enligtdenna lagstiftning omfattar både obligatoriska och frivilliga uppgifter. Enligtbarnavårdslagen skall kommun bedriva en allmänt förebyggande barna- ochungdomsvård (1 S)- I varje kommun skall finnas en (2 S).Nämnden skall bedriva uppsökande verksamhet. Den skall sålunda göra sig välförtrogen med barns och ungdoms levnadsförhållanden och särskilt uppmärksammasådana barn som med hänsyn till kroppslig eller själslig hälsa och utrustning,hem- och familjeförhållanden samt omständigheterna i övrigt kan anses varasärskilt utsatta för risk att utvecklas ogynnsamt. I mån av behov skall nämndendärvid främja anordningar för bättre fritidsförhållanden för barn och ungdomar(3 S). bör samarbeta med myndigheter, institutioner,föreningar och andra vilkas verksamhet berör barnavärden (9 S). Barnavårdsnämndenhar att utöva tillsyn över förskole- och fritidshemsverksamheten (60 S). Medstöd av lagen (1970:296) om social centralnämnd m. m. får de uppgifter somankommer på i stället handhas av social centralnämnd omkommunens fullmäktige så beslutar. Prop.1975/76:92 8 Enligtläroplan för (Lgr 69) bör skolan ta ansvar också för elevernasfritid i det dubbla syftet att eleverna får möjlighet att utnyttja fritiden påett utvecklande och värdefullt sätt så att de under sin fritid både vill ochkan göra aktiva insatser i samhällslivet. De fiestakommuner har strävat efter en samordning av fritidsverksamheten i kommunen ochdå inrättat särskild fritidsnämnd. Statsbidragtill förskolor och fritidshem utgår enligl kungörelsen 1973:1207. Föranordnande av förskolor och fritidshem utgår statsbidrag fr. o. m. den 1januari 1975 med . Bidraget utgår för nybyggnad, om- ellertillbyggnad eller inköp av byggnad som anordnas sä att lokalen kan användas föromvårdnad eller i varje fall minst per barn ochdag. Bidraget är genom förordningen (1975:893) om förhöjt statsbidrag underviss tid till anordnande av förskolor och fritidshem höjt till . perplats som börjar byggas - den 31 december1976. Bidragtill anordnande av lokaler som utnyttjas enbart för deltidsgrupper utgår med . Förskottmed 90 96 av beviljat anordningsbidrag kan betalas ut när byggnadsarbetenapåbörjats. Statsbidragtill driften av daghem utgår fr.o.m. med . per platsoch år för barn under skolåldern vid avdelning där minst två tredjedelar avantalet platser utnyttjas minst per barn och dag. Om minst tvåtredjedelar av platsantalet vid en avdelning slår till förfogande för omvårdnadminst per barn och dag men platserna inte kan utnyttjas i nämndautsträckning pä grund av bristande efterfrågan utgår driftbidrag med 7 500 kr.per år för varje plats vid avdelningen som utnyttjas för omvårdnad minst femtimmar per barn och dag. Tillfritidshem för barn i skolåldern utgår driftbidrag med . ochplats under förutsättning att sådana platser hålls öppna under minst fem timmarper dag. Statsbidragtill deltidsgrupper utgår fr. o. m. med . per barnoch år för det ökade antalet sexåringar som är inskrivna i förskolan iförhållande till platsantalet . Till kommuner som kundeanvisa plats till samtliga sexåringar utgår bidraget för det antal inskrivnasexåringar som överstiger 90 96 av antalet sexåringar i kommunen. Samma bidragutgår för fyra- och femåringar som bereds förskoleverksamhet i deltidsgrupperpä grund av särskilda behov av stöd och stimulans, dock för högst avantalet fyra- och femåringar i kommunen. Driftbidragutbetalas i efterskott för budgetår. Förskott kan utgå med högst hälften avberäknat bidrag för budgetåret. Statsbidragutgår i särskild ordning till förskolor, skolhem och hemun- Prop.1975/76:92 9 dervisningför döva och hörselskadade barn i förskoleåldern. Bidraget utgår i efterskottmed . för varje barn som fått undervisning vid förskola, samt därutövermed . för varje barn som också vistas på skolhem eller annars genomhuvudmannens försorg fått vård och underhåll. Vidare utgår statsbidrag med . för varje barn som - utan att ha varit inskrivet vid förskola - underredovisningsåret fått i-egelbunden hemundervisning. Bidragsbestämmelsernaåterfinns i kungörelsen (1956:252) angående statsbidrag till förskolor,skolhem och hemundervisning för döva och hörselskadade barn (omtryckt1964:458, ändrad 1967:820). Utöver vad som följer av nämnda kungörelse kanefter prövning i varje enskilt fall utgå bidrag till personell assistans inomförskoleverksamheten åt synskadade barn inom en kostnadsram av . Statsbidragutgår också till kostnader-för kommunala familjedaghem. Bidraget utgår med 3596 av kommunens bruttokostnader för lön, sociala förmåner ochomkostnadsersättning ät dagbarnvårdare. Samma bidrag utgår även för kommunenskostnader för föreskrivna hälsokontroller av dagbarnvårdare och dennes familj. Statsbidragetutbetalas i efterskott för kalenderår. Bidragsbestämmelserna återfinns ikungörelsen (1968:236) om statsbidrag för familjedaghemsverksamhet(ändrad senast 1974:842). Tillverksamheten i s. k. jordbruksdaghem, som avser en till viss del av åretkoncentrerad daghemsverksamhet, utgår statsbidrag med högst avdriftkostnaderna. 3.Betänkanden från barnstugeutredningen och barnomsorgsgruppen Ibetänkandet (SOU 1974:42) Barns fritid redovisar barnstugeutredningen sinaöverväganden och förslag om samhällets omsorg om barn i skolåldern med sikte påfrämst åldrarna . Utredningen anser att en snabb utbyggnad avbarnomsorgen genom fritidshem bör ges hög prioritet. Barnomsorg i fritidshemoch genom en allmän fritidsverksamhet där föreningslivets medverkan prioriterasbör enligt utredningen kunna lillgodose behoven av dels heldagsomsorg för debarn vilkas föräldrar förvärvsarbetar eller studerar samt för barn med behov avsärskild omsorg, stöd och stimulans och dels allmän fritidsverksamhet för allabarn. Utredningen definierar fritid för barn och ungdom som den icke-lektionsbundnatiden av dagen, terminen och året. Föratt vidga det traditionella fritidshemmet beskrivs i betänkandet olikaorganisationsmodeller för fritidshem. Idéerna i förslagen om förskolan med hemvistrumoch aktivitetsområden för barnen bör enligt utredningens mening kunnavidareutvecklas och anpassas till fritidshemsverksamheten. I* 1975/76. Prop.1975/76:92 10 barnsom är inskrivna i detta s. k. utvidgade fritidshem kan dä få behovet av omsorgoch kontakt tillgodosett i egna lokaler, hemvist, medan övriga funktioner kanuppfyllas utanför hemvisten i olika former av aktivitets-otnråden. Utredningen föreslårsom en basmodell atl det utvidgade fritidshemmet lokalmässigt anknyts tilllåg- och mellanstadieskolorna. Debarn som av fysiska, psykiska, känslomässiga, sociala, språkliga eller andraskäl behöver särskild omsorg bör enligt utredningens uppfattning få tillfälletill samvaro ined andra barn och delta i deras verksamheter bl.a. i fritidshemoch föreningsliv. Fritidshemmets och föreningslivets samlade resurser bör isamverkan med skolans elevvård och kommunens sociala uppsökande barnavårdanvändas för alla barn som har behov av särskilt stöd och stimulans.Utredningen anser att den uppsökande verksamheten för förskolebarn med behov avsärskilt stöd och stimulans bör byggas ut till att omfatta också barn iskolåldern. En vidgad uppsökande verksamhet bör enligt utredningens meninggenomföras i samverkan mellan socialvården och skolan, främst för barn i delägre skolåldrarna. Utredningenföreslår ett oförändrat förvaltningsansvar för den utvidgade fritidsfiemsverksamhetenmed i första hand /social centralnämnd som ytterst ansvarig. Utredningenförutsätter att det statliga driftbidraget till fritidshem liksom hittillsfortlöpande anpassas till kostnadslägel och successivt höjs för att stimulerautbyggnaden. Utredningenanser att en grundläggande lagregel bör införas om kommunernas skyldigheter ifråga om fritidsverksamheten. Utredningens förslag innebär attbarnavårdsnämnden blir skyldig att vidta åtgärder för att barn med särskildabehov av stödåtgärder och barn med förvärvsarbetande/studerande föräldrarerbjuds omsorg under fritid. Vidare bör barnavårdsnämnden enligt utredningensförslag tillse att det för kommunfullmäktige framlägges en plan som omfattarbåde allmän fritidsverksamhet och fritidshemsverksamhet. Barnstugeutredningenbehandlar i betänkandet även fiera särskilda frågor som främst gäller denallmänna fritidsverksamheten för de yngre skolbarnen. Även utredningen omskolans inre arbete () har i betänkandet (SOU 1974:53) Skolans arbetsmiljöföreslagit åtgärder som syftar till ökade insatser från samhällets sida för atttillgodose barns behov av omsorg och fritidsverksamhet under skoldagen samtföre och efter skoldagen. Dessa frågor kommer att i ett sammanhang tas upp tillsärskild behandling och redovisas därför inte här. Ibetänkandet (SOU 1975:87) Samverkan i barnomsorgen behandlar barnomsorgsgruppenbl. a. vissa speciella frågor som har anknytning till utbyggnaden avbarnomsorgen. Prop.1975/76:92 11 Barnomsorgsgruppenanser det otillfredsställande att det inte föreligger en skyldighet förkommunen att erbjuda förskoleplats till barn som man i den uppsökandeverksamheten bedömer har behov av sådan. Genom den förväntade snabbautbyggnaden av förskolan bör det finnas möjlighet att erbjuda plats till allabarn med behov av särskilt stöd. Utredningen föreslår att 5 S i förskolelagenändras så att kommunerna får en klarare skyldighet att anvisa plats i förskolaoch fritidshem för dessa barn med behov av särskilt stöd. I8 S förskolelagen regleras skyldigheten för landstingskommun och kommun sominte tillhör landstingskommun att ordna förskoleverksamhet för de barn somvistas på sjukhus, barnhem eller annan anstalt. Utredningen anser att den gruppbarn det här gäller i hög grad är i behov av stöd och stimulans. Även i dettafall bör därför finnas skyldighet alt ordna förskoleverksamhet. Isyfte att underiätta för kommunerna att ta omsorg om handikappade barn ochandra barn med behov av extra stöd föreslär barnomsorgsgruppen en förändradstatsbidragskonstruktion. Utredningen anseratt ett extra bidrag till denna delav förskoleverksamheten är särskilt viktig under förskolans uppbyggnadsskede. Utredningenfinner att ett extra bidrag för insatser för barn med särskilda behov av stödbör få en generell utformning som nära anknyter till det ordinariedriftbidraget. Kommunen bör själv få avgöra hur de extra medlen skall användas.Socialstyrelsen bör dock i anvisningar till kommunerna beskriva de aktiviteteroch den verksamhet som bidraget är avsett för. Utredningenföreslår ett bidrag med . för varje statsbidragsberättigad daghemsplats.Ett viktigt motiv för att knyta bidraget till antalet daghemsplatser är attdaghemmen är den verksamhetsform som har de största förutsättningarna att taemot barn som behöver särskilt stöd. Barnomsorgsgruppenföreslår att de nuvarande statsbidragen till 4-5-åring-ar i deltidsgrupper samtde särskilda statsbidragen till döva och hörselskadade förskolebarn samtbidragen till personell assistans inom förskoleverksamheten åt synskadade barnupphör med att det nya enhetliga bidraget införs. 4.Remissyttranden över barnstugeutredningens betänkande Idet följande redovisas remissyttrandena över barnstugeutredningens betänkandeti de delar som är aktuella. Remissinstansernaframhåller allmänt vikten av att man som utredningen föreslår bygger utheldagsomsorgen för de yngre skolbarn som har förvärvsarbetande/studerandeföräldrar samt för barn som har behov av särskild omsorg, stöd och stimulans. Defiesta remissinstanserna har i sina yttranden i positiv riktning tagit 1975/76:92 12 upputredningens förslag om att vidga det traditionella fritidshemmet genom att på olikasätt ge tillgäng till öppen verksamhet. noterar medtillfredsställelse att utredningen funnit tillsynsformer som tillgodoser kravetpå god tillsyn som de är ekonomiskt acceptabla. Utredningens samladeförslag präglas enligt styrelsen av den flexibilitet som möjliggör förkommunerna att välja det eller de alternativ som bäst passar behov ochförutsättningar i den egna kommunen. Deav utredningen redovisade organisationsmodellerna diskuteras ingående av någraremissinstanser. anser liksom flera kommuner att man intefår låsa fritidshemsverksamheten vid en bestämd basmodell. Förbundet att även familjedaghemmen spelar en viktig roll förheldagsomsorgen. Fleraremissinstanser nämner särskilt de problem som är förknippade medfritidsverksamhet för barn med särskilda behov av stöd och stimulans. FöreningenSveriges Socialchefer påpekar att barn med särskilda behov av stöd ochstimulans inte bör fixeras i en problemsituation genom att speciella miljöerskapas för dem. LO betonar vikten av att en integrering kommer till stånd inomfritidshemsverksamheten. anser alt de aktiviteter somdiskuteras för friska barn även bör komma barn på sjukhus till del så långt detär möjligt med hänsyn till vårdrutiner på en vårdavdelning. Blandde remissinstanser som har behandlat utbyggnadstakten anser skol-översiyrdsenatt fritidshemsverksamheten kraftigt bör byggas ut men att det-ekonomiskautrymme som står till förfogande kommer att bli avgörande för möjligheternatill en utbyggnad. Utredningensförslag om en utvidgning av den uppsökande verksamheten att omfatta även barn iskolåldern tas upp positivt av remissinstanserna. Socialsiyrdsen anför i sittyttrande alt behovet av särskilt stöd och stimulans givetvis inte är begränsat tillförskoleåldrarna.