prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Delegationen för energiforskning har tilluppgift alt ta fram underlag för en sådan planering. Underlaget skall grundasbl. a. på en värdering av sådana resultat av forsknings- och utvecklingsarbetesom uppnås inom och utom landet. Det skall av delegalionen redovisas på ellsådant sätt alt det kan tjäna till ledning vid beslut om inriktning och omfatining av forsknings- och utvecklingsverksamheteninom energiområdet efler ulgången av budgetårel 1977/78. Jag har underhand erfarit att delegalionen har inlett samarbele med de programansvarigamyndigheterna med avsikten att ett sådant underlag skall kunna föreligga underhösten 1977. Samarbetet syflar därutöver till att efter hand skapa en ordning,där de programansvariga myndigheterna bygger under sina anslagsframställningarmed särskilda fler- 16 1975/76.1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 242 åriga programplaner, som utvisarbl. a, eftersträvade resultat och beräknade kostnader förolika delar av programmet. Jag vill för egen delunderstryka vikten av det av delegationen nu initierade planeringsarbetet. Delär angeläget alt arbetet bedrivs så att framtaget planeringsunderlag gör detmöjligt för statsmakterna alt överblicka konsekvensema av föreslageninriktning och anslagsnivå såväl för hela energiforskningsprogrammet som fördess olika delar,,Det ligger därvid i sakens natur att förhållandevis högakrav måste ställas på programorganens medverkan vid delegationens arbele medätt få fram del här avsedda planeringsunderlaget. Under dennarabrik redovisas i huvudsak kostnader för sådant internationelltatomenergisamarbete m, m. som t, o. m, /75 bestreds från ettsärskilt förslagsanslag för intemationellt atomenergisamarbete. Nämnden förenergiproduklionsforskning har, i yttrande över den medelsberäkning som ABAtomenergi på begäran har lämnat för detta område, framhållit att Atomenergiskostnader för sådant intemationellt samarbete som inte är till Atomenergidelegerad representation inom samarbete på regeringsnivå bör hänföras tillnågot av de sex programmen inom huvudprogram Energiforskning, Jag ansluter migi princip till detta synsätt. Under enövergångsperiod är jag emeUertid beredd att tillstyrka att sådanasamarbetsprojekt, avtal etc. som tidigare finansierats inom anslaget tiU internationellt atomenergisamarbete och dettabud getår inom denna post även fortsättningsvis får fuiansieras inomposlen Övrig verksamhet. Viss ökning avkostnaderna för det nordiska samarbetet förutses genom den utvidgning avsamarbetet inom kämsäkerhetsområdet som är en följd av beslut inom det nordiskakontaktorganet för atomenergifrågor att inrätta en tillfällig grapp förkämsäkerhetsfrågor. Gruppens sekretariat förläggs dU Fiiiland. Jag beräknar /77 medelsbehovet under posten dll 5,7 milj, kr. Av migberäknade medelsbehov för energiforskning framgår av följande sammanstäUning. Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet Medelför forskning och utveckling inom energiområdet (i milj. Summa för huvudprogrammet 107,3 Energianvändningi industriella processer m. m. Energianvändningför transporter och samfärdsel Återvinningav energi i varor m. ni; säkerhetm,m. övrigt varav övriga delprogram SpillvärmeutnyttiandeOrganiska bränslen etc. Nya bränslesystem Fusionsenergi, Geolermisk energi, 'Vindenergioch Övriga energiformer För senare fördelning Anvisat 1975/76 1975/76- 1977/78' ' Viss verksamhet vid AB 'Enligt prop. 1975: 30 och 1975/76: 25 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 244 Av denberäknade totala medelsramen av 120 milj. kr, för näsla budgetår bör 106 milj,kr, tas upp under anslaget Energiforskning, Vidare har jag beräknat 2 milj, kr.under anslaget Kommittéer m, m, för alt täcka kostnadema för delegationen förenergiforskning. Återstående medel inom ramen, 12 milj, kr,, avses som chefenför tidigare denna dag har anmält utgå från fonden förbyggnadsforskning för att delvis finansiera programmet Energianvändning förlokalkomfort. För alt möjliggöraerforderlig planering och organisation av insatsema har de programansvarigaorganen behov av att kunna göra fleråriga åtaganden. Jag beräknar behovethärför under /77 tiU 80 milj, kr, för åtaganden /78 och tiU 50 milj, kr, för /79, i båda falleninberäknat löpande beslut. Jag hemställer att regeringenföreslår alt 1, bemyndiga regeringen altunder /77, i enUghet med vad jag har anfört, iklädastaten ekonomisk förpliktelse i samband medslöd till forskning och utveckling inom energiområdet som, inberäknat löpandebeslut, innebär åiaganden om , för /78 och50 , för /79, 2, till Energiforskning /77 anvisa elt reservationsanslag av . Grundläggande forskning för energiområdet 1975/76 Anslag 5000 000 1976/77 Förslag 5675 000 Från anslagetanvisas medel för allmänt kunskapshöjande grundforskning med inriktning motenergiområdet som en komplettering lill den satsning på målinriktat forsknings-och utvecklingsarbete som görs inom huvudprogrammet Energiforskning. Medel frånanslaget har för /76 av regeringen fördelats på statensnaturvetenskapliga forskningsråd, statens råd för atorh-forskning, slyrelsenför teknisk utveckling och AB Atomenergi, Dessa organ har också begärt medelfrån anslaget för /77, Anvisade och äskade medel framgårav följande tabell. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 245 1975/76 Anvisat 1976/77 Äskat ' ' Siatens råd för atomforskning Styrelsen för teknisk utveckling 5 400 000 2 000 000 2 500 000 Statensnaturvetenskapliga forskningsråd begär för / 77 sammanlagt 5,4milj. från detta anslag. Härav avser 2,4 milj, kr, projekt kring kemisk lagring av energi. På rådets uppdrag har inomdetla område utarbetats programförslag beiräffande fasla tillståndetskemi, elektrokemi och folokemi. Kemisk lagring av energi har även varit föremålför diskussioner med det franska forskningsrådet som elt lämpligt samarbetsprojekt.Rådet äskar i övrigt medel för skilda insatserinom områdena kemi, fysik, geovetenskap och biologi. för atomforskning begär 2 milj, kr,för /77 och anger att rådet främst önskar stödja studierav isotopieffekter med laserteknik,kärnbränslecykelns kemi samt aktinidernas och fissionsprodukternasekologi. Styrelsen förteknisk utveckling hemställer om anslag till grundläggande forskning förenergiområdet för /77 med 2,5 milj, kr. Medlen avses för stödtill projekt av kunskapsuppbyggande karaklär inombl. a. strömnings- och värmeöverföringsteknik, fotosyntes och hanteringav högaktivt avfall. Särskilt beträffande de två sistnämnda otrirå-denaföreslås utökade insatser. AB Atomenergi begärfrån förevarande anslag 6,1 milj. kr. för budgetår 1976/77. Härvid har dockräknats in medel för bolagels långsiktiga kärntekniska forskning som t. o. m,/75 har utgått över anslagetStyrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling ochsom innevarande budgetår räknats in i anslaget AB Atomenergi: Övrig verksamhetmed 1,9 milj. kr. 1975: 30 bil, 1 s.488), Atomenergi redovisar ulöver den verksamhel som f, n. finansierasöver sistnämnda anslag (huvudsakligen reaktorteknologi med inslag av bl, a,reaktorfysik, reglerteknik, värmeteknik och neutronfysik) och som /77har kostnadsberäknats till 2,3 milj. kr. Grundforskningrörande strålningseffekter på material (1 milj. Forskning med anknytning tiU bränslecykeln (1,2milj, kr,), Miljöpåverkan och säkerhet hos olikaenergisystem (0,7 milj. Grundforskning beträffandeelektrokemiska system (0,9 milj. Jag beräknar medelsbehovet underanslaget till , för bud- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 246 Liksom hiltUlsankommer det på regeringen att fördela dessa medel mellan olika organ. Frågan om medel förden långsiktiga kärntekniska forskningen vid AB Atomenergi får prövas i sambandmed behandlingen av bolagets övriga verksamhet. Jag hemställer att regeringenföreslår alt lillGrundläggande forskning för energiområdet för /77 anvisa eltreservationsanslag av . Aktiebolaget : Stöd till svensk kärnkraftindustri Aktiebolaget : Övrig verksamhet ' I statsbudgetenför /76 har under dessa anslagsrubriT ker anvisats tvåreservationsanslag ay resp, 24,1 milj, kr, och 13,1 milj. kr. AB Atomenergihar för verksamhetsperioden redovisatunderskott i den löpande verksamheten. a. mot denna bakgrund har detbedömts lämpligt att inom industridepartementet göra en särskild genorhgång avdet ekonomiska läget för AB Atomenergi, Jag avser all senare föreslå regeringenalt lägga fram särskild proposition om anslag lill AB Atomenergi, I avvaktanhärpå bör dessa anslag föras upp med oförändrade belopp i stalsbudgetförslaget. Jag hemställer att regeringenföreslår all, iavvaktan på särskild proposition' i ämnet, för /77 beräkna '' ' [ . 1. till Aktiebolaget : Stödtill svensk kärnkråfiinditstri ett reservationsanslag av ,, 2, tUl Aktiebolaget : Övrig'verksamhet ett reserva tionsanslag av . 1974/75 Utgift 15000 000 1975/76Anslag 20 000 000 1976/77 Förslag 20 000 000 I november 1968träffade staten och Allmänna svenska elektriska aktiebolaget (ASEA) ettkonsortialavlal om samarbete på reaktor- och bränsleområdet. Avtalet, somgäller till ulgången av , innebär 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 247 bl, a, att parterna skall samarbetainom ramen för ett självständigt bolag, AB Asea-Atom, Konsortialavlalet hargodkänts av (prop, 1968: 169, SU 1968: 199, rskr 1968: 408), Asea-Atom har till uppgift alt bedrivaulveckling, tillverkning och försäljning av kärnreaktorer och reaktorbränsle.Bolaget har övertagit vissa tillverkningsresurserm. m,, soin lidigare fanns hos ASEA och AB Atomenergi. Aktiekapitaleti Asea-Alörn uppgår till' 100 milj. kr. 1974: 1 bU. 15 s, 156, NU 1974: 26, rskr'1974: 198), Staten och ASEAäger lika slora delar, Asea-Atom har ett dotterbolag iFinland, . På grund avAsea-Atoms begränsade möjligheter all ställa realsäkerhet för åiaganden i samband med leveranser har staten och ASEA ställt garantierav f, n, 165 milj, kr. vardera, Garantiema har formen av en förbindelse altintill etl belopp av 330 mUj, kr. tillskjuta medel som kan visa sig varaerforderliga utöver bolagels egna tillgångar för att bolaget skall kunnafullgöra sina förpliktelser, Garaniibeloppei, som ursprungligen var 500 milj.kr. (prop: 1969: 101, SU 1969:'99, rskr 1969: 245), har reducerats lill följd av dels ökningen av aktiekapitalet ,dels lämnade medelstillskott (prop. 1972:52, NU l972: 34, rskr 1972: 197), (prop. 1974: 1 bil, 15 s, 154,'NU1974: 26, rskr 1974: 198) och (prop. 1975: 30 bil. 1 s. 490, NU1975: 30, rskr 1975: 202) om sammanlagt 65 milj. kr. från var och en avaktieägarna. Asea-Atoms orderingång har varil följande: 1969 ca 485 milj. kr. 1970 ca 34 milj. kr. 1971 ca 466 milj. kr. 1972 ca 342 milj. kr. 1973 ca 1 691 milj. kr. 1974 ca 1 010 milj. kr. 1975 ca 117 milj. kr. (tillmitten av november) Den 31 december1974 hade bolaget tillsammans med dotterbolag inneliggande order till ett värdeav ca 4 438 milj. kr. och tiU ca 4 233 milj. kr. Faktureringen beräknas för de sju förstaverksamhetsåren uppgå till sammanlagt ca 1 400 milj. kr., varav ca 340niilj. Asea-Atom har den 17november 1975' gjort framslällning till bolagels aktieägare om ytterligaremedelstillskott, Bolagel föreslåralt aktieägarna lämnar ett medelstiUskott av totalt 40 milj. kr. under år 1976.Slalen och ÄSÉA skulle härvid vardera svara för hälften av tillskottet.Asea-Atom hänvisar till de skäl som bolaget har anfört för begäran ommedelstillskott 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 248 och som redovisades i dels prop.1974: 1 (bil. 15 s. 155), dels prop. . 1975: 30 (bil. 1 s. 489). Dessa motivanser bolaget alltjämt vara gUliga. Asea-Atom harhittills förmått alt hävda sig väl trots den hårda internationellakonkurrensen på kämkraftområdet. Verksamheten är av väsentlig betydelse förulbyggnaden av kämkraflförsörjningen i . En del inneliggandeorder har tagils med pressad prisnivå. Bolaget har därför, somjag också redovisade vid min behandling av frågan om medelstillskott tiUAsea-Atom , ett vissl behov av medelstiUskott.Medel behövs även för ett fortsalt utvecklingsarbete. Under år 1976behöver Asea-Atom etl medelslillskolt av 40 milj. kr. Av detla bör staten ochASEA svara för hälfien vardera. ASEA har förklaratsig villigt atl bidra med 20 milj. kr, i medelstiUskott , underförutsättning bl, a. att de av slalen och ASEA utställda garantierna reduceras med summan av de aktuellatillskotten från ägarna. Som följd härav bör statens förbindelse att tillAsea-Atom tillskjuta högst 165 milj, kr, reduceras med 20 milj. kr. Jag hemstäUer att regeringenföreslår att tillMedelstillskott till Aktiebolaget för budgelårel 1976/77 anvisa elt reservalionsanslag av . Europeiskt rymdsamarbete m. m. 1974/75 Utgift 34 466 181 1975/76Anslag 39 160 000 1976/77 Förslag 42 360 000 Statensdelegation för rymdverksamhet inrättades (prop. 1972: 48, NU1972: 37, rskr 1972: 216). Den har dU uppgift att svara för utformning ochorganisalion av den svenska rymdverksamheten.Det åligger delegationen att samordna tillämpnings- och grundforskningsverksamhetinom rymdområdet i samverkan med berörda myndigheler, institutioner och företag samt att stäUa samman och redovisa underlagför statsmakternas rymdpolitiska ställningstaganden- och deras långsikliga planering av svensk rymdverksamhet.Delegationen är svenskt beredningsorganför engagemanget inom den europeiska rymdorganisationen (, ESRO), fr, o, m, benämnd European SpaceAgency () (jfr prop, 1975/ 76: 58), och för kontakterna med andraintemationella rymdorganisalio- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 249 Delegationen har till uppgiftatt fördela de för, den inhemska rymdverksamhetentiUgängliga resurserna: Delegationen, samordnar vidare den svenskafjärranalysverksamheten såväl inom landet som gentemot andra länder ochintemationella organisationer, Delegalionen bestårav nio ledamöter, bland vilka regeringen förordnar en verkställande ledamot.Delegationen har inrättat en forskningskommitté med uppgift att bereda ärendenrörande rymdforskning, en lillämpningskommitté med rådgivande funktionerbeträffande rymddll-lämpningsprojekt och rymdindustrifrågor samt en fjärranalys-kommittémed uppgift att bereda ärenden rörande fjärranalys. Det statsägdaSvenska rymdaktiebolaget har till uppgift att huvudsakligen på uppdrag av delegationen för rymdverksamhet svara för vissauppgifier inom rymdområdet, såsom det tekniska verkställandet av del nationellasondraketprogrammet, driften av sondrakelförsöksplalsen , sekretariats-och utredningsuppgifter åt delegationen samt internationell marknadsföring avsvensk rymdteknisk kompetens vid förelag och statliga institutioner. Rymddelegalionens verksamhet är organiseradenligt programbudgel-principer med följande program och delprogram. Program Eu ropeisk t rymdsam arbet e Delprogram Deltagande i ESA:s grundprogram Deltagande i ESA:s vetenskapligaprogram Från delta anslag finansieras verksamheten inomprogrammet Myndighetsuppgifter samt delprogrammen Deltagande iESA:s.grundprogram och Deltagande i . Programmet Nationell rymdverksamhet finansierasfrån anslaget Styrelsen för teknisk utveckling:Teknisk forskning och utveckling och från anslaget under åttonde huvudtitelnNaturvetenskapUg' forskning. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet ESA:s vetenskapliga program ochDeltagande i specialprojekt finansieras från anslaget under åttonde huvudtiteln samarbete inom rymdforskningen. Enredogörelse för de riksdagsbeslut som ligger till grund för-Sveri ges deltagande i ESA:s program har lämnats i pröp. 1975: 1 (bU. 15 s. 164). ' Följandesammanställning angei: verksamheien inorn detta anslag (i 1 OOO-tal kr.). ' ' '' ' " '' Program/ Del progra m 1974/75 , Utfall 1975/76;' Beräknar-1 . 1976/77 - : .,:: '.J. " ' 1 700 ' ; 8 437 .- ;, . ' 43 328 ' -.'. . '_. . i l'. ' 42 748; ; för höjt lönekostnadspålägg. Delegationen för rymdverksamhet Program Myndighetsuppgifter Delegationenräknar med ett ökat medelsbehov till följd av att anvisade medel harvisat sig otillräckliga, huvudsakligen på grand- av de' ökade kostnaderna förESA-engagemanget. a. alt flera av organisationens program går in i ett intensivt utvecklingsskedefram tUl åren 19771978: .För' /77 beräknar delegationen elt medelsbehov av , inkl. kostnader för höjt lönekoslnadspålägg. ' Deltagandei :s grundprogram ..':. ochtillämpningsprogram .. ' [ ' Kostnadema förverksamheten inom dessa delprö'gräm utgörs' av'avtalsbundna bidrag. Delegationen föreslår inga förändringar i deltagande i ESA:s verksamhetoch beräknar på ett pireliminärt underlag kostnaderna härför under detta anslagtUl , /77.-Sotn intäkt under anslageträknas de medel som-'svensk industri; efter över-' enskommelse medstaten, ställer till delegationens förfogände. Dessa medel uppgår till . och avgår vid anslagsberäkningen. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 251 Som tidigarehar redovisats för (prop. 1975/76: 58) under tecknade en konvention angående upprättan de av ett europeiskt rymdorgan (, ). Den na konvention avses ersätta konventionen om upprättande av- ESRO. anslutning tiU har godkänts av (NU 1975/76: 17, rskr 1975/76: 110). Anslutningen innebär inte några förändringar i deltagande i de samarbelsprogram på rymd- området som har godkänts avriksdagen. '[.' ESA-konventionenträder i kraft när den ratificerats av signatär-stalema. Till dess bedriverESRO sin verksanihet under namnet . En närmare redovisning av innehållet-iESA-konventionehhar lämnals i prop, 1975/76: 58, I samband medslulförhandlingarna om överenskoms alt skulle bidra tillunderhållet av den franska raketbasen i . Detla skedde för att,säkerställa tillgången till en uppskjutningsplals för Ariane-raketeri, när denai: färdigutvecklad i början av 1980-talet.De svenska bidragen tUl detta underhåU kompenseras av besparingar inomandra delar av det europeiska rymdsamarbetet ochmedför ingen extra belastning av defta anslag. Samlidigl med överenskommelsenom Kourou träffades också vissa överenskommelser om förlängning avavtalet om drift av raketbasen i . 1972: 48 (s. 34) angav jag vissa uppgifterför Svenska rymd-aktiebolaget. Den nationella rymdverksamheten har sedandess ökat i omfattning och fått en större andel tUlämpningsprojekt, Jag finnerdet med hänsyn härtUl naturligt att bolaget, utöver de angivna uppgifterna,även mot ersättning åtar sig uppdrag med anknytning till rymdverksamhet frånmyndigheter, forskare, företag och andra enskilda institutioner. Jag godtar deberäkningar som delegationen har gjort av storleken på bidrag lill /77. De ökade kostnaderna för ESA-bevakningen motiverar en uppräkning åv bidraget till pro grammet Myndighetsuppgifter. Totalt beräknar jag för riästa budget år etl medelsbehov under anslaget av . ' Jag hemställer att regeringenföreslår att tUlEuropeiskt rymdsamarbete m. m. för /77 anvisa ett förslagsanslagav . Nordisk fond för teknologi och industriell utveckling , 1974/75 Utgift 4500.000 Reservation 1975/76Anslag 4 500 000 1976/77 Förslag 4500 000 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet '252 Från anslagetutgår bidrag till nordisk fond för teknologi och industrieU utveckling (nordisk industrifond), som bildades den 1juli 1973 enligt överenskommelse mellan de nordiska länderna (prop.1973: 79, NU 1973: 35, rskr 1973: 138), Syftet med fonden är att främja tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete medindustriell inriktning och av gemensamt intresse för två eller fleranordiska länder. Enighet har uppnåtts om alt fonden totalt bör tillföras 50milj, kr,, varav 30 milj, kr, anvisats. Fondens sekretariat är förlagttill , Vid sammanträde fastställde bl, a, stadgar för fonden och allmänna riktUnjer för fondensverksamhet. Fonden har hittillsmottagit 96 projektförslag. Beslut har fatlats om 41 projekt på sammanlagt 14,6milj. De största insatserna har gjorts inomverkstadsindustrin, livsmedelsindustrin samt massa- och pappersindustrin. Vid sammanträdeden beslöt att fastställa generellaprioriteringar för fondens verksamhel . Dessa innebär att visskoncentration av fondens stöd skall ske dll följande insatsområden,miljövårdsteknik inkl. arbetsmiljö, hälsovårdsteknik, transportteknik,datateknik och dess användning, energiteknik, speciellt energianvändning ochenergibesparing, samt resursteknik i övrigt, speciellt materialteknik. att fonden inom energiområdet skulle stödja forskningoch utveckling avseende dels förstudier, symposier och seminarier för attförbältra kunskapsutbytet och ge underlag för gemensamma nordiska förprojekt,dels förprojekt och projekt av betydelse för energihushållningen. För projektsom faller utanför fondens normala verksamhetsområde, exempelvis på grand avbristande induslriell anknytning, avses finansiering i viss utsträckning kunnaske via ministerrådets dispositionsbudget. att föreslå dels att fonden skulle tillföras 10 milj, kr. år1977, dels att fondens styrelse borde få bevilja flerårigt slöd utövertillgängliga medel med högst 3 milj. kr, för och högst 2 milj. kr, förår 1978. Medel för den verksamhet som bedrivs av nordiskindustrifond skall tillskjutas av de nordiska länderna. Medel i enlighetmed Nordiska ministerrådets ställningstagande bör anvisas /77.Det svenska bidraget bör, i avvaktan på att ministerrådet fastställer nya fördelningsreglerför , beräknas på grundval av gällande fördelningsregler. Dessainnebär att svarar för , 1975/76:100 : Bilaga 15 Industridepartementet 253 för , för , för16 % och för , bidrag för blir sålunda 4,5 milj,kr. Fonden bör vidare hamöjlighet att göra åtaganden om slöd . andel avflerårsåtagandena blir , för och . för år 1978.Jag förordar att regeringen inhämtar bemyndigande alt medge altfonden får lämna stöd som inberäknat löpande beslut för delinnebär åtaganden om högst 1 350 000 kr.under år 1977 och högst . Jag hemställer att regeringenföreslår att 1, bemyndiga regeringen att medge att stöd lämnas av nordisk fondför teknologi och industriell utveckling, vilket inberäknat löpande beslut förSveriges del innebär åiaganden om högst , och högst900 , , 2, till Nordiskfond för teknologi och industriell utveckling för /77 anvisa ettreservationsanslag av , ' Finansiering av statens utvecklingsfond Siatensutvecklingsfond inrättades (prop, 1973: 41, NU 1973: 54, rskr1973: 225), Den är en självständig myndighet, men är administrativt knuten lillslyrelsen för teknisk utveckling (STU). Dess förvaltning handhas av en särskildstyrelse, som tillsälls av regeringen. Fondens verksamhet regleras av enkungörelse (1973: 622, ändrad 1975: 790), Fonden har tilländamål att genom långivning stödja riskbetonade investeringar inom industrinför utveckling av nya produkter, processer eller system för industriellproduktion. Den är avsedd ätt utgöra ett komplement till STU och . Projekt, som kan finansieras på kreditmarknaden i övrigt,skall inte stödjas av fonden. En närmare redogörelse för fondens uppgifter harlämnats i prop, 1974: 1 (bil. 15 s. 163). Fonden har underbudgetåren 1973/741975/76 tillförts sammanlagt 65 milj, kr. avInvesteringsbankens vinst , varav 5 milj. kr, /76. Den långsiktiga finansieringen av bl, a, statens utvecklingsfond behandlas av forskningsavgiftskommittén(I 1974: 01). Fonden framhålleratt utlåningen under det första /74 var liten, främstberoende på att fondens kansli var under uppbyggnad och på atf fonden var okändhos förelag och enskilda in- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 254 Efler det attlånemöjlighelerna i fonden har blivit bättre kända bl.a. genom eninformationskampanj, har fonden fått en stor tillgång på intressantautvecklingsprojekt och antalet engagemang har krafligt ökat. Sammanlagt harunder beviljats lån på 35,3 milj. kr. Blandlånlagarna dominerar småföretagen starkt. Under /75 gick avfondens beviljade lån till företag med mindre än 50 anställda. Många projekt harredan resulterat i att nya företag har startats och fonden har kunnat hjälpatill med råd och kontakter, t, ex. för att skaffa nödvändigt rörelsekapital. Många förelag ärenligt fonden främmande iiiför tanken alt lånefinansiera utvecklingsprojekt.Resultatet är i många fall att utvecklingsarbete bedrivs med för lågintensitet och med ryckvis anpassning efter företagenssjälvfinansieringsmöjligheter.