prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — För att ökaframkomligheten och säkerheten på riksvägarna har liksom föregående sommarförbud gällt mot trafik med tyngre lastbilar under vissa mer trafikbelastade veckoslut sommaren och . Fr. o. m. ingången av gäller lagsladgadskyldighet att använda bilbälte. Gjorda undersökningar tyder på attanvändningsplikten resulterat i betydande minskningar av antalet dödade ochskadade bilförare och passagerare. 1975/76:100 Bilaga 8 22 den 1maj 1975 gäller skyldighet för motorcyklister att använda skyddshjälm.Beträffande huvudskydd för mopedister följer trafiksäkerhetsverket på uppdragav regeringen det på detta område pågående utvecklingsarbetet. Särskildautbildnings- och kompetenskrav för rätt att föra motorcykel träder efterförslag av trafiksäkerhetsutredningen (K 1973: 07) i.betänkandet (Ds K 1975:1) Körkort för motorcykel i kraft . Körkort för bil förvilka körkortstillstånd meddelats efter ikraftträdandetidpunkten gäller inteför förande av motorcykel. Trafiksäkerhetsutredningenfortsätter sitt arbete. Utredningen har bl. a. tillsatt en särskild arbetsgruppför att överväga åtgärder som kan öka barnens säkerhet i trafiken. () har lagt fram rapporter om skydd av barn som färdasi bil men inte kan använda bilbälte och om fotgängarreflexer. Inom ramen förett projekt avseende de särskilda trafiksäkerhetsproblemen för motorcyklisteroch mopedister har rådet i en inledande etapp undersökt de problem som hängersamman med fordonens konstruktion och prestanda. Rådet har vidare lagt framförslag om obligatorisk användning av varselljus för motorcyklar. Remissbehandlingenav rådets olika rapporter pågår. Rådet utreder ävenfrågan om obligatorisk användning av varselljus för andra fordon änmotorcyklar. Program för ett projekt rörande metoder och normer för medicinskaoch tekniska undersökningar av vägtrafikolyckor är under utarbetande. För attförbättra nykterheten i trafiken har en försöksverksamhet medrutinmässiga alkoholutandningsprov pågått vid trafikkontroller. En anpassning av demedicinska körkortskraven till vetenskapens rön har skett. Bestämmelsernaträdde i kraft . ,trafiksäkerhetsverket och , som haft regeringens uppdrag att utföra enutredning om åtgärder för att främja cykeltrafiken, har behandlat frågan inomramen för ett pågående utvecklingsarbete under projektnamnet "Stadenstrafiknät". Utredningsresultatet har redovisats i en . Trafiksäkerhetsverkethar utfärdat föreskrifter och tillämpningsanvisningarinom skilda områden. a. har nya föreskrifter meddelats om typgodkännandeav skyddsanordningar för barn i bil, om skyddshjälmar för motorcyklister, omförankring av last och om stöldskydd på motorfordon. Arbete pågår medföreskrifter om mopeder, cyklar, draganordningar för bil och släpvagn, tunga fordonskombinationersutrymmesbehov och stabilitet samt ombyggnad av tunga motorcyklar. Provning avprototyper till nya skyltar för skolskjutsutmärkning har avslutats inomtrafiksäkerhetsverket. Regeringen har meddelat bestäm- Prop.1975/76:100 Bilaga 8 23 melserom den nya ulmärkningen. För att ytterligare förbättra säkerheten förskolbarnen har regeringen vidare skärpt föreskrifterna om besiktning avskolskjutsfordon och om vad andra trafikanter har att iaktta. Informationsverksamheten har varitbetydande. Huvudaktiviteten har varit "Trafiknykterhetens år" somutgjort en satsning på ökad trafiknykterhet gemensamt genomförd av demyndigheler och organisationer som aktivt arbetar med trafiksäkerhet. Omfattandeförberedelser har även gjorts års huvudaktivitet "Barn itrafiken". har tagit del i det inom CEMT ochECE m. fl. internationella samarbetsorgan pågående arbetet med frågor avseendetrafiklagstiftning och trafiksäkerhet i övrigt. För budgetåret1976/77 föreslås anslag tilltrafiksäkerhetsverkets förvahnings- och uppdragsverksamhet om tillsammans ca52 milj. kr., vilket innebär en ökning med ca 9,2 milj. kr. Ökningen medgeranställning av viss ny personal för bl. a. uppdragsverksamhet samt ytterligareaktiviteter i fråga om bl. a. informationsverksamheten. För verkets kostnaderi samband med de nya bil- och körkortsregistren samt för framslällning avkörkort föreslås ett anslag om ca 58 milj. kr. Det förhållandevis goda konjunkturläget, i stort settoförändrade postavgifter fram till och omfattandemarknadsåtgärder, medförde att kundernas efterfrågan på postverkets tjänsterutvecklades gynnsamt under /75. Portointäkterna, inkl.avgifterna för befordran av tjänsteförsändelser, ökade under budgetåret med 225milj. till 1 776,2 milj. kr. Postvolymen, mätt i portointäkter i fastapriser, ökade med . Härav hänför sig tillförsändelser som härrör från de rörelsegrenar som överförts tillPKbanken. Bortsett från dessa intäkter och från vissa stora extraordinäraposlsändningar under /74 ökade portointäkterna volymmässigt med4 %, vilket får anses normalt med hänsyn till konj unkturutvecklingen. Anlalet brev och postkort ökade under budgetåret1974/75 med . Ökningen utgjordes främst av försändelser från näringslivet.Paketen ökade med , vilket bl. a. beror på den nya service, hämtningoch utkörning av post, som postverket introducerade . Postverkels distribution av tidningar minskade med under budgetåret. Utvecklingen av antalet postförsändelser framgår av fig. 7. Postgiroinlåningen i dagsmedeltal ökade under budgetåret1974/75 med till nära . Antalet postgirokonton ökadeunder med 14 000 till ca 700 000. 1975/76:100 Bilaga8 24 Miljoner försändelser 1 200 Miljoner försändelser 1 200 1965/65 66/67 67/68 68/69 69/70 70/71 71/72 72/73 73/74 74/75 Antalet postbehandlade försändelser /661974/75. Diligensrörelsensomsättning ökade under /75 med till nära 40 milj. kr., delvis till följd av den ökandebeställningstrafiken. Den senasteavtalsrörelsen medförde stora personalkostnadsökningar för postverket.Personalkostnaderna ökade således under budgelåret till 2 284 milj.kr. Ökningen beror huvudsakligen på höjningarav löner och sociala avgifter. Rationaliseringsverksamheien inom verkethar lett till att ökningen av antalet årsarbetskrafter kunnat begränsas till . Per den 30 juni1975 hade postverket tecknat avtal med 52 kommuner om social service genomlantbrevbärare. Servicen berör nära 700 av de totalt 2 700lantbrevbäringslinjerna och omfattar t. ex. hembesök hos äldre personer ochdistribution av varor. Under /75förmedlade postverket ca 4 milj. insatser i 1975/76:100 Bilaga 8 25 fortsätterdenna verksamhet även under innevarande budgetår. Sedan PKbanken bildades bedriverpostverket entreprenadverksamhet för dess räkning. På bankenssparkonton gjordes under budgetåret sammanlagt 25,6 milj. insättningar ochuttag genom postverket. förmedlade postverket 49,2 milj. transaktionerpå personkonton oeh 400 000 transaktioner på girokapitalkonton. Postbehandlingsarbetetrationaliseras fortlöpande bl. a. med hjälp av mekaniska anordningar, t. ex.brev- och paketsorteringsmaskiner och band- och hängtransportörer. Mekaniskapaketsorleringsanläggningar finns f. n. idrift på åtta olika platser i landet och ytterligare två anläggningarplaneras. Den nyahögmoderna postterminalen i () har nu-invigts. Byggandet av postterminaler är ett led i de strävanden atteffektivisera skilda postfunktioner som spelar en central roll i rationaliseringsverksamheten.Under /77 föreslås en ny stor postterminal i () bli påbörjad. Dataterminalerutnyttjas i , och för sal- dokontroll on-line vid vissa uttag från postgirokonton och personkon ton. Testverksamhet för on-line-drift avkassamaskiner påbörjades i . ' Installationen avpostkassamaskiner har påbörjats programenligt och skall vara helt genomförd, år1978, då totalt ca 2 600 kassamaskiner skall finnas på postanstalterna. Underförsta installerades ca 70 maskiner på 20 platser iStockholmsområdet. , ökade under /75 sin omsättning exkl. moms till drygt 111 milj. kr. Antalet utdelade tidningsexemplar minskade med 3 %och antalet distributionsorter minskade . Volymminskningarnakompenserades delvis av ökadserviceomfattning inom övriga entreprenader. Bolaget förmedlade 11,5milj. till tidningsföretagen i statlig samdistributionsrabatt, en ökningmed . har för /75 redovisatett överskott efter avskrivningar av 1,1 milj. kr. För den senastefemårsperioden har för-riinlningen av postverkets statskapital därmed varit 7,, vilket är något mer än förräntningskravet. Investeringarnaför postverket avser huvudsakligen byggnader samt bussar för diligensrörelsen.För /77 föreslås en investeringsram på49,5 milj. kr. Investeringsanslaget skulle därvid räknas upp med 34 milj. kr. iförhållande till innevarande budgetår till 54 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga8 26 Televerkels expansion har inom allaverksamhetsgrenar utom telegrafrörelsen fortsatt även under det senastebudgetåret. Vad gäller telefontrafiken har den uppåtgående trendenförstärkts ytterligare fram . Antalet beställda nyatelefonapparater uppgick /75till 378 000 (föregående budgetår 332 000), och antalet apparater iteleverkets nät var ca 5,2 milj. Detta innebär en ökning avtelefontätheten från 612 till 633 apparater per 1 000 invånare.I fig. 8 visas antalet samtalsmarkeringar för olika kundkategorier. De telefonsamtalsom utväxlades under /75 motsvarade omkring 18 miljardersamtalsmarkeringar, en ökning med jämfört med föregående budgetår. Deninländska telefontrafiken är fullständigt automatiserad, och avtelefontrafiken till utlandet kopplades vid utgången av budgetåret avsamtalen automatiskt. Antalettelexanslutningar i nät ökade under /75 från 9 940till ca 10 840, en ökning med . Det totala antalet markeringar förtelexskrivningar ökade till ca 127 milj.Principbeslut har fattats om en modernisering av det svenska telexnätet som bl.a. innebär att en rad ytterligare tjänster kommer att kunna erbjudasabonnenterna. Den starkaexpansion, som kännetecknat datakommunikationsrörelsens utveckling , bedöms komma att fortsätta. Televerkettillhandahåller sedan ett tiotal år dataöverföringsutrustning, s. k.modemer, för abonnemang. uppgick antalet installeradenio-demer till ca 5 500 en ökning med . Som enförsta etapp på vägen till ett separat datanät har ett provdatanät medcentraler (s. k. koncentratorer) i , och , byggts uppunder . På grundval av erfarenhetema från försöksverksamheten avserteleverket att etablera ett permanent datanät som beräknas kunna varatillgängligt på kommersiell basis . Trots densvenska handelsflottans utveckling mot färre enheter har en viss ökning av investeringsbehovet skett vadgäller utrustning för radiokommunikation. Den radioutrustning sominstalleras ombord blir nämligen alltmerkomplicerad och därmed också dyrare. För att även begränsaverkningarna av kostnadsökningarna har satsat på etl automatiserattelexsystem för fartyg, . Under innevarande budgetår kommer vidare ettpar fartyg försöksvis att förses med utmstning för satellitkommunikation. I konkurrensmed andra trafikvägar minskar efter hand antalet fasta radioförbindelser ilandet. 1975/76:100 Bilaga 8 27 Index Isep 1972 = 100) Index Isep 1972=100) Systemabonnemang (växlar, lin och liknande) / //- / .// l-':ill.y i f 1 J 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 I ] 1 1 I--------- ]--------- 1_l I I I 1 I 94 dec mer jun sep dec mar jun sep dec mar jun sep dec mar jun Antalet samtalsmarkeringar för olika kundkategorier (index för glidande 12-månadersperiod). Utbyggnaden avden landmobila telefontjänsten, MTD, fortsätter i syfte att elimineratäckningsluckor i och och att utvidga täckningen i de inredelama av . Antalet abonnemang ökar snabbt och överstiger f. n. 5 000.Omkring planeras en automatisk, landsomfattande mobiltelefontjänst,MTC, bli satt i drift i en försia utbyggnadsetapp. I produktsortiment finns sedan mångaår flera olika system för larmöverföring. De marknadsförs undersamlingsnamnet MULTI-LARM. Samarbete har under föregående år inletts medAllmänna Be- 1975/76:100 Bilaga 8 28 vakningsAB, ABAB, vilket innebär att kunderna kan erbjudas en fullständiglösning på sina säkerhetsproblem. ABAB:s väktarorganisatiori svarar därvid för den personella bevakningen ochteleverket sköter installation och underhåll av den tekniskautrustningen. Fömtom samverkan på detkommersiella området planeras visst gemensamt utvecklingsarbete.Marknaden för larmöverföringssystem ökar kraftigt. /1981beräknas ca 16 000 system finnas inkopplade jämfört med ca 2 400 årsskiftet1975/1976. Utvecklingen inom telekommunikationsområdet ärexpansiv, och räknar med att under de närmaste årenintroducera nya typer av produkter och tjänster, som kan komma att utöka ochdelvis förändra verksamhet. Knappvalsapparaterberäknas således kunna erbjudas kunderna i begränsad omfattning fr. o. m. år1978. Om .drygt tio år väntas alla telefonabonnenter kunna få tillgång tilldenna apparattyp som medger lättarenummertagning och minskad uppkopplingstid. Knappvalstekniken underlättardessutom införandet av nya automatiska tjänster. Under ett övergångsskede avserteleverket att som ett alternativ till den traditionella fingerskivsapparatenkunna erbjuda kunderna en s. k. impulsvals-apparat som manövreras med knappar. En nygeneration abonnentväxlar, som baseras på moderna elektroniska komponenter,kan väntas . ELLEMTEL, detav och LM gemensamt ägda utvecklingsbolaget,har konstmerat en automatisk programminnesstyrd abonnentväxel förstorleksområdet 100600 anknytningar. Växeln kan utrustas för ett stort antalnya tilläggsfunktioner. Bland övriganya tjänster som räknar med att kunna er bjuda kan nämnas utrustning för teleföredrag, konferens-TV samt bild telefon. Genom att bildtelefonsamtal kräver mer komplicerad utrust ning och större ledningskapacitet för överföringen än vanliga telefon samtal torde långväga bildtelefon! med rörliga bilder av kapacitetsskäl ligga relativt långt fram i tiden. Något som däremot kan realiseras in om en nära framtid är bildtelefoni med rörliga bilder inom mera be gränsade områden. Anlalet anställda iteleverket uppgick till knappt 41 000, vilket innebar enminskning med drygt 300. har vidtagit denomorganisation varom statsmakterna beslutat (prop. 1973: 171, TU1973:26, rskr 1973:335 samt Kungl. Maj:ts beslut ). I anslutninghärtill har en treårig försöksverksamhetmed förvaltningsdemokrati igångsatts. harför /75 redovisat ett överskott efter avskrivningar av 180 milj.kr. I fråga ominvesteringar i teleanläggningar föreslås för /77 en investeringsram av 825milj. Prop.1975/76:100 Bilaga 8 29 slagetskulle därvid räknas upp med 53,4 milj. kr. i förhållande till innevarandebudgetår, dvs.,till 827,1 milj. kr. Anslagenför nästa budgetår inom verksamhetsområde beräknastill sammanlagt 6 695,5 milj. kr. en ökning med 564,9 milj. kr. jämfört medstatsbudgeten för /76. Av totalbeloppet hänför sig 4 819,2 milj.kr. till driftbudgeten och 1 876,3 milj. kr. beslutade regeringen om tidigareläggning av vissaindustribeställningar och anläggningsarbeten. En stor del av satsningen ca380 milj. kr. avser investeringar inom kommunikationsverken, främst SJ och 1976/77 milj. kr. mentet m. m. Institut m. m. '20,0 »773,7 V. Fonden för läneunderstöd '65,9 '8,0 tidigareläggning av investeringar med 6,5 milj. kr. » Exkl.tidigareläggning av investeringar med 7,9 milj. kr. ' Exkl. tidigareläggning avinvesteringar med 143,9 milj. kr. * Exkl.tidigareläggning av investeringar med 10,4 milj. kr. 5 Exkl. tidigareläggning av investeringarmed 35,2 milj. kr. Exkl. tidigareläggning av investeringar med 8,4 milj.kr. samt 55 milj. kr. 8 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga 8 30 med 144 milj. kr. resp.204 milj. kr. Med hänsyn tagen tUl dessa investeringar som i huvudsak skulleha utförts under /77 blir ökningen för drift- ochkapitalbudgeten över 940 milj. kr. Anslagsförändringarnainom verksam hetsområde i förhållande till statsbudgeten för /76 fram går av sammanställningen. För att kompletterabilden av verksamhetsområde bör nämnas, attdriftkostnaderna för statens affärsdrivande verk inte tas upp på statsbudgetenutan i särskilda driftbiidgetar-som regeringen fastställer. De sammanlagdakostnaderna - exkl. avsättning till värdeminskningskoriton för postverket;,. SJ och luftfartsverket har för innevarande budgetår beräknatstill ca . Kostnadema täcks av verkens intäkter. Antaletstatligt anställda, uttryckt i helårsarbetande, inom departementetsverksamhetsområde utgör i genomsnitt ca 140 400 under innevarande budgetår.Därav hänför sig ca 125 400 till de fyra affärsverken.- 1975/76:100 . vid regeringssammaniräde ' 1975-1229 Anmälan till statsbudgeten för /77 såvitt avser kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde A. KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTETM. 1974/75 Utgift 7 320 000 1975/76Anslag 7 790 000 - - 1976/77 Förslag 10185 000 ' Beräknad ändring 1976/77 Handläggande personal Övrig personal 7 220 000 170 000 400 000 + 2 156 000 + 20000 + 219 000 Med hänvisningtill sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillKommunikationsdepartementet för /77 anvisa ett förslagsanslagav . 1975/76:100 Bilaga8 32 Kommittéer m. m. 1974/75 Utgift 5 820 000 Reservation 164 000 1975/76Anslag 15 100 000 1976/77 Förslag 6 100 000 'På tilläggsbudget II begärs . Med hänsyn till den beräknadeomfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget föras upp med 6 100 000kr. för nästa budgetår. För innevarande budgetår bedöms de medel som står tillförfogande för kommittéverksamheten bli otillräckliga. Av detta skäl kommer jagsenare denna dag att hemställa att regeringen föreslår att tillKommittéer m. m. på tiUäggsbudget II till statsbudgetenför /76 anvisa ettreservationsanslag av . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillKommittéer m. m. för /77 anvisa ett reservationsanslag av , varav hälften att avräknas mot automobilskattemedlen. 1974/75 Utgift 316 000 Reservation 546 000 1975/76Anslag 430 000 1976/77 Förslag 430000 Anslaget bör för nästa budgetårföras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen ,, att tillExtra utgifter för /77 anvisa ett reservationsanslag av 430 000kr. 1975/76:100 Bilaga 8 33 Statens vägverkär central förvaltningsmyndighet för ärenden rörande allmänna vägar och gatorsamt statsbidrag m. m. till den kommunala ochenskilda väghållningen. Verket utövar även viss tillsyn över enskilda järnvägar,spårvägar och tunnelbanor. I sinverksamhet har verket omfattande samråd och kontakter med bl. a. planerande,naturvårdande och trafiksäkerhetsfrämjande myndigheter och organ på central,regional och lokal nivå. Den centrala verksamheten är fördelad pådriftavdelnihgen, byggnadsavdelningen, tekniska avdelningen,ekonomiavdelningen, administrativa avdelningen och revisionssektionen.På det regionala planet finns en vägförvaltningi varje län, sju byggnadsdistrikt samt två projekteringskontor. Delokala enheterna är, drift- och arbetsområden; I planeringshänseende ärverksamheten fördelad på sju planläggningsområden.Väg- och trafiklagstiftningen innehåller de grundläggande bestämmelsemaom väghållningen, vilken omfattar byggande och drift av väg. Statens vägverkhar i skrivelse lagt fram förslag till anslag /77 () m. m. Vidare har verksamhetsberättelse lämnats för . Allmän översikt över utvecklingen Samhällets trafikförsörjning kan kvantitativtbeskrivas med utgångspunkt från utförda transportprestationer.Transportprestationerna består dels av persontransportarbete mätt i personkm,dels av godstranportar-bete mätt i tonkm. Persontransporterna kan vidareindelas i kollektiva och individueUa transporttjänster. av persontransportarbetet och omkring50 %, av gods-transportarbetet i sker på väg. Vägtrafikensdominerande ställning förklaras inte minstav den tillgänglighet väg- och gatunätet ger till bostäder, arbetsplatser,service- och fritidsanläggningar. Detta nät om sammanlagt vägaroch gator utgör basen i landets utan jämförelsemest förgrenade trafiksystem, med vilket så gott som all bebyggelse kannås frän dörr till dörr. Persontransportutvecklingen styrs till stor del av hur lokaliseringsmönstretav bostäder, arbetsplatser, service- och fritidsan- 3 1975/76. 1975/76:100 Bilaga 8 34 Det ökaderesandet är dock inte enbart en följd av lokaliseringsmönstrets förändringarutan också en följd av den höjda materiella levnadsstandarden. På riksnivå har denstarka tillväxten av befolkningen i storstadslänen dämpats. Pålänsnivå har under befolkningsökningenbegränsats till ett fåtal kommuner i varje län. På kommunnivå är det iallmänhet huvudsakligen centralorternas folkmängdsom vuxit på bekostnad.av invånarantalet i övriga delar av kommunerna.Totalt sett ökade inte folkmängden nämnvärt . Vid slutet av åretuppgick den till närmare 8,2 miljoner invånare. Vid utgången av år1974 uppgick det sammanlagda bilantalet till ca 2 809 000 fordon fördelat på ca2 639 000 personbilar, 154 000 lastbilar och 16 000 bussar. Biltätheten vardärmed 3,1 vilket motsvarar ca 323 bilarper 1 000 invånare. En internationell jämförelse visar att är ettav de biltätaste ländema i världen. Endast , , och har en personbilstäthet somöverstiger . Den stora ökningen av reskonsumtionen under desenaste tjugo åren hänför sig nästanhelt till det' ökade bilinnehavet.Skillnaden i personbilstäthet mellan de olika länen är inte stor.Kristianstads län hade den högstamed 357 personbilar per 1 000 invånare medan hade denlägsta med 292 personbilar per 1 000 invånare. Den länsvisavariationen i genomsnittlig körlängd per personbil och år är måttlig. Stockholmoch de nordligaste länen hade den störstaårliga körlängden rried omkring 1 medan vissa syd- och mellansvenskalän hade den lägsta med omkring 1 . De förhållandevissmå skillnaderna i biltäthet och bilutnyttjande mellan länen innebär attfördelningen av personbilarnas trafikarbete länsvis väl överensstämmer medbefolkningens fördelning. Enligt denprognos som utarbetats inom (Ds K 1974: 4 Transporteri ) beräknas biltätheten till 2,7 invånare per bil, vilketskulle motsvara ca 370 bilar per 1 000 invånare.Persontransportarbetet väntas tiill öka till mellan 83 och 88 miljarderpersonkm, vilket innebär en väsentligt lägre tillväxttakt än un-' der föregående decennium. Andelen vägtrafik år1980 bedöms bli oförändrad, dvs. Det inrikes godstransportarbetet beräknas under perioden1960-1970 ha ökat från ca 23 till ca 47 miljarder tonkm dvs. med i genomsnitt2,4 miljarder tonkm . Av transportarbetet som uppgick till ca 49miljarder tonkm hänförde sig riära hälften eller 23 miljarder tonkm till lastbilstrafik. Den övervägande delen avlastbilstransporterna är relativt kortväga. Av det totala inrikesgodstransporlar-betet till lands på sträckor under svaradelastbilarna för , medan motsvarandemarknadsandel på sträckor över (exkl. transporter avlapplandsmalm) var . 1975/76:100 Bilaga 8 35 Vad gällergodstrafiken pekar utvecklingen på ett totalt transportar bete om 6675 miljarder tonkm , varav lastbilarna skulle svara för en ungefär oförändrad andel jämfört medi dag. Det skulle dock in nebära en närmare 40 %-ig ökning av lastbilarnas transportarbete fram . Den årliga trafikökningen på det statliga vägnätet(exkl. delar inom tätbebyggelse) beräknasunder perioden 19641970 ha uppgått till . Under perioden1970:1973 var den årliga trafikökningen på det statliga vägnätet . Vägkategoriindelningeni genomgående och övriga länsvägar har visat sigvara mindre ändamålsenlig, då den inte heltsammanfaUer med skillnader i vägarnas trafikvolym eller trafikuppgifter.För att erhålla en funktionell indelning av vägnätet använder i sin planering i stäUet enindelning av länsvägarna i primära resp. övriga länsvägar. Övriga länsvägarindelas vidare i sekundära och tertiära länsvägar. Till gruppen primäralänsvägar har förts de läns-' vägar som harde största trafikvolymerna och/eller de viktigaste trafik-' uppgifterna.På riksvägarna, som utgör äv det statliga vägnätet, utfördes intemindre än av trafikarbetet. Höjningen avdrivmedelskostnaderna har stimulerat debatten om kollektivtrafiken. Av naturliga skäl minskade bilutnyttjandetavsevärt under.bensinransoneringen . finnsett alltför begränsat underlag för att göra mer tillförlitliga bedömningar om de bestående konsekvensernaför bilinnehav och bilanvändning på grund av de ökadedrivmedelspriserna.