prop · FY0324 · 1975-12-31 00:00:00 — I vissa fall kan det vara lämpligt att någon/någrabefattningshavare fullgör detta arbete medan andra uppehåller undervisningenvid . Arbetet med genomförande av reformen får ej läggas till defortlöpande uppgiftema vid , 3) Un der läsåret innanbefattningshavaren skall övergå tUl den nya utbildningsorganisationen börcentrala seminarier, konferenser etc. anordnas, då det är synnerligenväsentligt att företrädare för de olika ämnena får tillfälle att tillsararaansdiskutera uppkommande problem. 4) anordnas en konferens om envecka för de befattningshavare, som skall övergå till den nya organisationen.Förbunden anser det inte realistiskt att anordna den särskildabefattningsutbildningen vid ett enda tillfälle eftersora man inte kan"tömma" en skola på lärare. SÖställer sig positiv tUl läraratbUdningskommitténs förslag och ansluter sig iprincip till kommitténs uppfattning i fråga om den särskilda befattningsutbildningensomfattnuig. SÖ viU särskilt understryka, att tillfälle måste beredas aUa somavser övergå tUl det reformerade systemet att delta 1 utbUdnmgen utan att dettautgör ett villkor. Utbildningen bör, bl. a. på grund av det successiva tUlsättandetav tjänsterna, förläggas under arbetsåret före reformens inledande. OMUSanser att en särskild befattningsutbildning för nu verksamma lärarutbildare i LUK-ämnenbör organiseras så, att lärarna kan delta i utbUdningen pådeltid, eftersom musikaliska färdigheter normalt måste inhämtas underförhållandevis . Det är således inte möjligt att koncentrera enfortbildning i musUc tUl . Konstfackskolananser att personalpoUtiska hänsyn måste spela en stor roll vid övergång tUl ny utbUdningsorganisation.Vidare anser man att det bör anförtros åt de berörda utbUdningsenheterna att ilokal eller regional samverkan svara för uppläggning och genomförande av reform-förberedelsema. SACOställer sig principiellt positiv tUl att en särskild befattningsutbildninganordnas. Beträffande den särskilda befattningsutbildningens organisation anserSACO att en punkt ytterligare bör utredas. Utredningen föreslår en regional prmcipför uttagande av deltagare till kurserna. Det bör emeUertid närmare övervägasvilken princip som är den riktiga från effektivitetssynpunkt den regionala,där lärare från när- liggandeorter men med olika äranen träffas eUer den där konferenser anordnas och därlärare som undervisar i sararaa ämne får diskutera förändringar i utbildningen.Vidare ser det som angeläget, att arbetsgivaren arrangerarövergångsåtgärder för de nu verksamma lärar-utbildarna i LUK-ämnen. SACOavstyrker bestämt, att introduktionskursen för ämnesutbildare skall förläggas tUlferietid, eftersom utbUdningen är föranledd av att arbetsgivaren ändrar utbUdningensorganisation. 4Tjänster i nya ämneskombinationer för lärare i yrkesinriktade ämnen igymnasieskolan Genombeslut uppdrog Kungl. Maj:t åt SÖ att närmare utreda och tillKungl. Maj:t inkomraa med förslag till bestämmelser om införande avlärartjänster i nya äraneskombinationer i gymnasieskolan för att möjliggöraför vissa lärare i yrkesinriktade ämnen att kombinera sitt huvudämne med annatundervisningsämne. Medskrivelse den 13. har inkommit med förslag iärendet och därvid förordat att tjänster inrättas i ett antal nyaämneskombinationer, orafattande bl. a. förutom yrkesinriktat ämne, sådana ämnensom svenska, engelska, matematik, fysik, kemi, företagsekonomi ocharbetslivsorientering. Bland de föreslagna nya ämnena finns i vissakombinationer även teckning och formgivning samt psykologi. SÖhar för sin del funnit att införandet av lärartjänster i nya ämneskombinationerär en konstruktiv åtgärd för att undanröja bristen på tjänstgöringsunderlag förifrågavarande lärare även om åtgärden från vissa synpunkter kan inge någon,tveksamhet. Vidtas inte åtgärder som leder till att den partiellaövertaligheten för dessa lärare undanröjs, eller i varje fall kraftigt minskas,finns det enligt SÖ:s mening risk för att det blir svårt att behålla och ävenatt nyrekrytera de lärare som fordras för den yrkesinriktade undervisningen. SÖframhåller att förslagets genomförande till stor del kommer att bli beroendeav storleken och formerna för det ekonomiska stödet till läraren, sora skallvidareutbildas, och av den trygghet i anställningen som vederbörande kan räknamed i den nya situationen som lärare. Enligtav SÖ inhämtade uppgifter är intresset för de nya ämneskombinationerna stortbland berörda lärare. Länsskolnämndernadäremot har stäUt sig tveksamma inför frågan om införandet av ifrågavarandetjänster. Endast ett fåtal nämnder är positiva, helt allmänt, under sådanamotiveringar som att åtgärden skapar större anstäUningstrygghet för läraren,att det är fördelaktigt för små skolor emedan läraren lättare kan placeras ochatt fler lärare kan få fulla tjänster. Beträffande frågan om det är sannoliktatt tjänstgörings- 1975: 24 64 underlagetkan beredas ifrågavarande lärargmpper i det nya ämnet, utan att problem uppstårför andra behöriga lärare, har ingen nämnd klart uttalat sig för att utrymmefinns. Deflesta myndigheter och organisationer som av SÖ beretts tUlfälle att yttra sigi frågan är positiva till förslaget. AMS och kommunförbundet har inte haftnågot att invända mot föreslagna åtgärder. tUlstyrkerprincipen liksom lärarutbildningskommittén. anser inte kan behandla frågan utan samband med LUK-förslaget. SkolledarförbundettUlstyrker förslaget med begränsning av antalet ämneskombinationer. anser sig från afbetsmarknadsmässiga bedömningar inte kunna tUlstyrkaförslaget. Utformningenav läramtbUdningen är en central fråga i samband med reformeringen avskolväsendet. Läraratbildningen är ett betydelsefullt medel för att förverkligade mål som satts upp för skolans verksamhet. Att lärarnas roll ocharbetsmetoder utvecklas och förändras är en förutsättning för en fortsattreformering av skolan. Enomfattande diskussion i dessa frågor fördes i samband med förslaget till 1967års riksdag om formerna för utbildningen av klasslärare och ämneslärare (prop.1967:4, SU 1967:51, rskr 1967:143). Propositionen innehöll ställningstagandensom var giltiga för alla kategorier av lärare. Enligt dessa ställningstagandenmåste målet för lärarutbildningen fastställas med utgångspunkt i de nyaskolformernas målsättning, kursinnehåll och verksamhetsformer, såsom de hade angettsi läroplanerna. framhölls att skolan inte får vara statisk. Denmåste ständigt utvecklas i takt med förändringarna i samhället. På samma gångbör skolan utveckla de nya generationernas vilja att ytterligare förbättrabåde skolan och samhället. I propositionen erinrades också om att de förstalärarna med den nya utbildningen kommer att vara verksamraa ännu ett stycke inpå . Mycket tyder på att lärarnas roU och forraerna för derasverksamhet kommer att förändras i hög grad. a. att växa fram ur ett allt starkare behov att ta större hänsyn tUlden enskilde elevens behov och intressen vilket leder till krav på merdifferentierade arbetsformer. I propositionen framhölls vidare att det är avstörsta vikt, att den nya lärarutbildningen blir ett led i den fortgåendeskolreformen, och att den hos läraren grandlägger vUja och förmåga till omvärderingoch ständig förbättring av skolans arbetssituation, kurser och lärostoff. Detfordras också att lärarna har förmåga att kritiskt be- 1975: 24 65 dömaföreteelser och problem, liksom att de får goda förutsättningar att följa detpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet. Denreformering av lärarutbildningen som beslöts av riksdag avsåg såvälutbildningens innehåll som dess organisation. I organisatoriskt avseendeinnebar reformen att både utbildningen av klasslärare och den praktisk-pedagogiskautbildningen av ämneslärare förlades till lärarhögskolor. Ämnesstudierna förblivande ämneslärare på högstadium och i gymnasieskolan äger ihuvudsak rum vid universitet. Studierna bygger i regel på treårig linje igymnasieskolan. Den praktisk-pedagogiska delen av ämneslärarutbUdningen bestårav en förberedande, begränsad del förlagd i omedelbar anslutning till denämnesteoretiska utbildningen och en avslutande del som omfattar ett studieår. Ar1973 förändrades genom ett beslut av statsmakterna utformningen av praktikenför studerande vid lågstadie-, mellanstadie-och ämneslärariinjer(prop. 1973:78, UbU 1973:34, rskr 1973:274). Även i samband med detta beslutframhölls behovet av förändringar i lärarrollen. I högre grad än tidigarebetonades de elevvårdande uppgifterna, lärarens sätt att fungera i förhåUandetill elevgruppen och hans beredskap att möta psykologiska och sociala problera.Sådana inslag i utbildningen som undervisning ora elewårdsproblem, barn- ochutvecklingspsykologi, specialundervisning, invandrarfrågor ra, ra, liksom kontaktermed samhäUet utanför skolan förstärktes. Pedagogik- och metodikundervisningskulle enUgt propositionen Integreras i större utsträckning än tidigare både ipraktikdelen av utbildningen och i utbildningen i övrigt, Isamband med beslut om reforraering av klass- och ämneslärarutbildningarnabetonades också vikten av att i skolsituationen främja en kontinuerligsamverkan meUan olika lärarkategorier, I propositionen framhölls attinledningen av skolans ämnen i grupperna läroämnen, övningsämnen och yrkesämnenmotverkar en sådan samverkan. Så länge denna indelning finns kvar är det svårtatt undvika uppfattningen att de olika grupperna av ämnen har olika värde. Ipropositionen föreslogs därför att benämningarna läroämnen, övningsämnen ochyrkesämnen skulle avskaffas. godkände detta liksom vad sora föreslogsom möjlighet att i lärartjänst kombinera läro- och övningsämne. Förslaget innebaratt extra ordinarie lärartjänst skulle få omfatta båda typerna av ämnen.Åtgärden borde dock ses sora ett provisoriura av det skälet att en slutgiltiglösning ansågs kunna övervägas först sedan en mer genomgripande utredningskett beträffande utformningen av övningslärarutbildningen. Kungl,Maj:t har genora beslut utfärdat provisoriska bestämmelserom extra ordinarie tjänster sora lärare 1 övningsämne och läroämne. Sådanatjänster har inrättats endast i begränsad utsträckning. Särskilda bestäramelserom tjänster för lärare i musik och 5 1975.1 saml. 1975: 24 66 annatämne i och gymnasieskolan m, m, meddelades den 5 raaj 1972 sedan1971 års riksdag beslutat att en provisorisk utbildning av tvåämneslärare imusik och något av ämnena svenska, engelska, matematik eller historia medmöjlighet för dispens i fråga ora andra kombinationer skulle få anordnas medbörjan /72 (prop. 1971: 31, UbU 1971: 5, rskr 1971: 112). Föruppgiften att se över utbildningen av de olika slags lärare som kan föras inunder begreppet övningslärare tillkallades särskUda sakkunniga, soraantog naranet lärarutbildningskoraraittén. Koraraitténs utredningsuppdrag avsågutbUdning av lärare för gmndskola och gymnasieskola i ämnena barnkunskap,barn- och ungdomskunskap, bostads/ miljökunskap, dramatik, ergonomi,familjekunskap, formgivning, gymnastik, hemkunskap, konsumentkunskap,kostkunskap, slöjd, teckning och textilkunskap, samt delar av ämnena ekonomi,konst och konst- och musikhistoria. Uppdraget har redovisats i betänkandena (SOU1972: 92 och 93) Fortsatt reformering av lärarutbUdningen och Förslag tillstudieplaner samt (SOU 1973: 42) UtbUdning av lärarutbildare. I kommitténsuppdrag ingick även vissa delar av musiklärarutbildningen. De delar av utbildningenav musiklärare som avser själva ämnesutbildningen i musik utreds tillsaramansmed övriga utbUdningsfrågor på musikområdet av organisationskommittén för högremusikutbildning (OMUS). Förändringari lärarrollen, lärarnas sociala uppgifter och deras förmåga till samverkan tassom utgångspunkter för direktiven till de sakkunniga som jag med stöd av Kungl.Maj:ts bemyndigande har tillkallat för att utredalärarutbildningens mål, struktur, innehåll m. m. De sakkunniga har antagitnamnet lärarutbildningsutredning, I direktiven frarahålls bl. a. attde sakkunniga i första hand bör ta upp frågor sora rör grundutbildningen förvad som benämns lärare för klass på låg- och mellanstadierna samt lärare ide ämnen som tidigare kallades läroämnen för grundskola, gymnasieskola och vuxenutbUdning.I denna del får de sakkunnigas arbete också karaktär av ut-värdernig av 1967års lärarutbildningsreform liksom av den beslutade nya praktikorganisationen. Ivilken utsträckning de sakkunnigas uppdrag skall komraa att orafattautbildningen av lärare 1 barnkunskap, dramatik, hemkunskap, gymnastik, rausik,slöjd och teckning skall enligt direktiven avgöras sedan ställning tagits tilllärarutblldningskoramltténs förslag. () har kommit in med förslag om införande av lärartjänster inya ämneskombinationer i gymnasieskolan för att möjliggöra för lärare iyrkesinriktade ämnen att kombinera sitt huvudämne med annat undervisningsämne.SÖ anser att införandet av sådana lärartjänster är en konstruktiv åtgärd föratt undanröja bristen på tjänstgöringsunderlag för ifrågavarande lärare, ävenom åtgärden från vissa synpunkter kan inge någon tveksamhet. Enligt av SÖ inhäm- 1975: 24 67 tadeuppgifter är intresset för de nya äraneskorabinatlonerna stort bland berördalärare. Ifrågor sora rör den högre utbUdningen och utbildningar pä kulfur-området harjag särskUt samrått med chefen för . Ienlighet med lärarutbildningskomraitténs terrainologi kommer jag ifortsättningen att använda beteckningen LUK-äranen för de ämnen sora kommitténhar behandlat. Kommitténföreslår en genomgripande förändring av utbUdningen av lärare i LUK-ämnen, Ikorthet innebär förslaget följande. Deblivande lärarna i LUK-ämnen måste ha samma referensram som andra studerande ihögskolan och övriga lärare i skolan. Det betyder att den allmänna behörighetenför tillträde till studierna bör vara genomgång av rainst tvåårig linje avgymnasieskolan eller motsvarande kunskaper och färdigheter enligt det vid 1972års riksdag beslutade allmänna behörighetskravet för tillträde till högrestudier (prop. 1972: 84, UbU 1972: 31, rskr 1972: 240). Stor vikt bör ocksåfästas vid kunskaper om och erfarenheter från olika områden av arbetslivet ochsamhället i övrigt. Därför föreslår en majoritet inom kommittén att förtillträde till den praktisk-pedagogiska utbildningen vid lärarhögskolasämneslärarlinje skall krävas rainst arbetslivserfarenhet från annatområde än skolan. F.n. är tjänsterna i de ämnen som omfattas av kommitténs uppdrag regelmässigtkonstruerade som ettämnestjänster. Kommittén föreslår att studierna i LUK-ämnenför studerande som siktar till att skaffa sig behörighet som lärare skallkombineras med studier i ytterligare något skolämne. Motiveringen är följande.En bredare utbUdning är berikande för lärarens personliga utveckling i sittyrke. Detta gäller också lärarens inställning till skolans mål och hans syn påämnets uppgift i skolan och dess utveckling. Lärarens möjligheter att samverkamed andra lärare ökar. Vidare förbättras föratsättningar att lära känna elevema.Skolarbetet underlättas för läraren om han får tUlfälle att möta elevernaunder . En vidgad behörighet möjliggör för skolan att låta läraren fåarbeta med elevema i mer än ett ämne. Om skolorganisationen så medger innebärdetta att läraren i störte utsträckning kommer att undervisa samma eleverunder än f. n. Lärarutbildningskomraittén har i enlighet meddirektiven vägt in lärarens möjligheter att få jämn sysselsättning i skolanoavsett tiraplaneförändringar och elevernas val. Pedagogiska ochorganisatoriska skäl talar enligt lärarutbildningskomraittén för en övergångfrån ettämnesutbildning till fler-ämnesutbUdning. Förslagettill organisation av studierna överensstäramer i stort med det system somgäller i ämneslärarutbUdningen, 1975: 24 68 Ämnenaskall studeras efter varandra. Studierna skall omfatta sammanlagt minst 120studiepoäng, enligt det vid de filosofiska fakulteterna tUlämpadepoängsystemet, vilka får tillgodoräknas i filosofie kandidatexamen.Färdighetsträningen i LUK-ämnena kräver att tidsomfånget för studierna inte bUralltför kort. Studierna i LUK-ämnet bör därför omfatta minst 60 studiepoäng.Den praktisk-pedagogiska utbildningen föreslås i huvudsak äga rum efter avlagdgrundexamen och bli förlagd till lärarhögskolas ämneslärarlinje. Densammanlagda studietiden blir aUtså efter gymnasieskolan. Om LUK-ämneingår i studierna kommer examen i regel att ge behörighet för tjänst i tvåämnen. För ämneslärare gäller annars att tjänst i regelmässigtskall omfatta tre äranen. Enpositiv faktor i nuvarande utbildning av LUK-ämneslärare är kontakten redanunder äranesstudiema med det yrke den studerande överväger att välja. För att bibehåUaden tidiga kontakten föreslås att åtta veckors lärarinriktad yrkesförberedelseinfogas i ämnesstudierna. Kommitténföreslår av resursskäl spärr vid antagningen till samtliga LUK-ämnesstudier,Antagningsbegränsningen skall gälla det enskilda LUK-ämnet, Krav skall inte stäUaspå den studerande att frän början bestamma sig för en hel ämneskombination.Inte heller behöver den studerande enligt förslaget från början vara beredd attInrikta sig just på läraryrket. Den sora vill göra det skall emellertid varatillförsäkrad möjlighet att fullfölja utbildningen. Dimensioneringen avantagningen till studier i LUK-äranen måste därför bli restriktiv och göras påett sådant sätt att de studerande som vill bli lärare också kan beredas plalsvid lärarhögskola, Ifråga om forskningsanknytning, tillträde till forskarutbildning ochdimensionering av forskningen förutsätter kommittén att samma förutsättningarskall gälla för LUK-ämnena som för all högre utbildning i det framtidahögskoleväsendet. Isitt huvudbetänkande har lärarutbUdningskommittén lämnat en redogörelse förskolans och LUK-ämnenas utveckling som enligt min mening klart visar den storabetydelse som dessa ämnen har för skolans samlade verksamhet. Teori och praktikintegreras inom dessa ämnen på ett sätt som främjar såväl inlärningen somträningen av kunskaper och färdigheter. Detta arbetssätt eftersträvas även inomandra ämnen, vilket bl, a, kommit till uttryck i vid behandlingen avvissa motioner (UbU 1972: 45, rskr 1972: 287, UbU 1974: 11, rskr 1974: 120),Som kommittén framhåller finns det en ökad medvetenhet om betydelsen av aU utvecklaalla uttrycksformer, inte bara det talade och skrivna ordet. 1975: 24 69 ochform, ljud och rörelse övas och vidareutvecklas inom LUK-ämnena, Dessauttrycksformer spelar också stor roll i elevens allsidiga personliga utveckling.Sådana ämnen som hemkunskap, slöjd och barnkunskap är dessulom av särskildbetydelse framför aUt i , genom att undervisningen i dessa ämnen gereleverna praktiska kunskaper och färdigheter som är viktiga för förraägan attfungera i ett modernt samhälle. Lärarutbildningskommitténmenar att den särställning som LUK-ämnena traditionellt har haft i skolan iviss mån håUer på att försvinna. Gränserna mellan dessa ämnen och skolansövriga ämnen blir allt mindre markerade. LUK-ämnena har i nu gällandeläroplaner för grundskola och gymnasieskola fått en annan ställning ochstruktur och ett annorlunda innehåll . Den sociala inriktningen harförstärkts och inslag av orientering och analys har fått ökat utrymme.Samtidigt finns det enligt kommittén åtskilligt sora måste göras för attytterligare förbättra LUK-ämnenas ställning. Jag delar denna uppfattning.Indelningen i olika kategorier av ämnen har haft negativa konsekvenser förskolans hela verksamhet. Lokaler för LUK-ämnen och yrkesinriktade ämnen har oftaförlagts tUl särskilda byggnader eUer förts samman till enheter avskilda frånskolans övriga lokaler. På så sätt har saraverkan i skolarbetet försvårats ochlärarna har ofta gått miste om den naturliga kontakten med kolleger, lärare i LUK-ämnen har skett vid fristående UtbUdningsenheter utan närmarekontakt raed annan lärarutbildning, Ilikhet med kommittén anser jag det väsentiigt att lärare i LUK-ämnen genomutbildning och arbetsförhållanden får bästa möjliga förutsättningar att ingå iarbetsgemenskapen i skolan. Av remissyttrandena framgår att flertaletremissinstanser anser det önskvärt att lärare i LUK-ämnen i sina studier ochsenare i sin tjänst kombinerar LUK-ämnet med ett annat ämne. Jag instämmer iuppfattningen att en bredare utbildning och en vidgad tjänstgöring är berikandebåde för lärarens personliga utveckling och för hans möjligheter att samverka raedandra lärare och med eleverna. En lärare som möter sina elever i mer än ettämne får ökad möjlighet att lära känna dem. Jag delar därför uppfattningen omvärdet av kommittéförslaget i denna del. Påvissa avgörande punkter är emellertid remissinstanserna kritiska mot kommitténsförslag. Kritiken riktar sig främst mot att kommittén inte i tillräckligomfattning har belyst effekterna för skolan och för annan lärarutbildning avatt på en gång införa tvåämnesutbildning och tvåämnestjänster som endaalternativ. Vidare kritiseras kommittén för att i sitt förslag tillorganisation av utbUdningen i alltför hög grad ha anpassat sig till vad somgäller för ämneslärarutbUdningen. Kommittén har, framhåller fleraremissinstanser, inte tagit tillräcklig hänsyn till LUK-ämnenas speciellakaraktär. Även förslaget till behörighetskrav för tillträde till utbildningenhar mött kritik. 1975: 24 70 Ettstort antal remissinstanser anser att ettämnesutbildning och ettämnestjänsterbör bibehållas som reguljära alternativ till vad kommittén föreslår. Flera reraissinstanser,däribland SÖ, tar upp och vidareutvecklar kommitténs resonemang att en vissdel av LUK-lärarna bör utbildas och anställas sora ettäraneslärare och att debör få utbildning för att i sin tjänst även ha andra uppgifter än undervisning,t. ex, kurativa och andra sociala uppgifter, ungdomsledarskap ochfritidsverksamhet, uppgifter inom det kommunala kulturlivet,konsumentupplysning m. m. SÖ har också i sitt yttrande pekat på deorganisatoriska svårigheterna att bereda en tvåämneslärare undervisning i bådaämnena i samma klass. har i sitt remissvar uttalatfarhågor för att lärare med t. ex. konstnärlig eller praktisk bakgrund i mindreutsträckning kommer att söka sig till lärarutbUdning om tvåämnesutbildningblir enda alternativet. Någraremissinstanser har helt avstyrkt förslaget ora tvåämnesutbildning medmotivering att förslaget innebär en nedskäming av studietiden i LUK-ämnet,vilket skulle medföra en försämring av utbildningens kvalitet. Detta gällerframför allt reraissinstanser som särskilt intresserat sig för teckningsäranet.Även i den allraänna debatten och i skrivelser till utbildningsdepartementethar sådan kritik förts fram. Andra remissinstanser som i princip är positivatill tvåämnesutbildning har också framfört farhågor för att den tid som kanägnas åt färdighetsträning blir alltför kort. Kritikenmot behörighetskraven gäller dels de föreslagna förkunskapskraven förtillträde till studier i ett enskilt LUK-ämne, dels de kompletteringar sorakrävs för studier i många av de föreslagna ämneskombinationerna, LärarutbUdningskommitténsförslag innebär, som jag redan har nämnt, att den framtida ämnesutbUdningenskall grundas på genomgången tvåårig linje i gymnasieskolan i enlighet med 1972års principbeslut om allmän behörighet för tillträde tiU högre studier, Iprincipbeslutet ingick också att en s. k, normalväg genom gymnasieskolan skullesäkerställas för varje eftergymnasial utbildningsväg. Med normalväg menas attför varje utbildningsväg inom högskolan de särskilda förkunskapskraven skallkunna helt uppfyUas på någon linje i gymnasieskolan, Islöjdämnet föreligger, som kommittén framhåller, stora svårigheter att inhämtaerforderliga förkunskaper inom ramen för en gymnasielinje. De studerandeborde, för att uppfyUa önskvärda krav på såväl färdighetsträning som kunskaperinom det naturvetenskapliga området, helst välja moraent från olika linjer i gyranasieskolan.Färdighetsträningen tiUgodoses bäst inom någon av de mer utprägladeyrkesinriktade linjerna. På dessa linjer kan man emellertid inte inhärata deteoretiska förkunskaper som krävs, dels för studier i LUK-ämnet, dels förallmän behörighet till studier vid högskola. Kommittén har därför föreslagittvåårig social linje som normalväg, trots att färdighetsträningen blir efter- Prop.1975: 24 71