prop · FZ0392 · 1975-12-31 00:00:00 — Den form för den uppsökande verksamhet som utredningenföreslår synes enligl styrelsen väl avvägd och funktionell. Svenska kommunförbundetaccepterar ock.så tanken på en utvidgning av den uppsökande verksamheten ochdelar utredningens uppfattning att föräldrarna i förskolanges information om fortsatt heldagsom.sorg. om aktiviteter under fritid ochvuxenkontakt . De vägar utredningen anvisar för hurdenna information skall lämnas får enligt förbundet ses som exempel på möjligaåtgärder och måste få variera beroende på lokala förhållanden. , ser den uppsökande verksamheten som enviktig förebyggande insats och tillstyrker utredningens förslag men påpekarsamtidigt att det i verksamheten finns en allvarlig risk inbyggd då den kanvidareutvecklas till en stämpling och utstötning av vissa barn med särskildabehov av stöd och stimulans. och anser det naturiigtatt studieförbundens erfarenhet tas tillvara i det uppsökande arbetet. Ettstort antal remissinstanser har uttalat sig om förvaltningsansvaret Prop.1975/76:92 13 Flertalet remissinstanser ansluter sig till utredningensförslag att /social centralnämnd även fortsättningsvis bör haansvaret för fritidsverksamheten. Stockliolms kommun finner utredningensförslag om ett oförändrat förvaltningsansvar viktigt. Svenska koin-miinförbundetpåpekar liksom utredningen alt barnavårdsnämnden/sociala centralnämnden enligtförarbetena till gällande barnavårdslag har det yttersta ansvaret för att erforderiigaåtgärder vidtas för alt främja goda uppväxtförhållanden för barn och ungdom.Ansvaret kvarstår även om annan driver verksamhet förbarn och ungdom. Förbundet ser det inte heller som realistiskt att insatserna idessa avseenden med den nuvarande organisatoriska uppbyggnaden i kommunernaskulle kunna sammanföras under en förvaltning. Den samordning som måste skebör lämpligen kunna genomföras enligt den av förbundet rekommenderade modellenför samverkan mellan socialvård, skola och fritid. Enligt styrelsens mening är del funklionellt all samma förvaltninghar det yttersta ansvaret för såväl den allmänna förskolan som fritidshemmenoch de yngre skolbarnens fritidsverksamhet. Skolöveistyielsen anser att det förden allmänna fritidsverksamheten och efter den fasta skoldagen bör utformassamverkansformer och administrativa rutiner så att verksamheien bland barnen intestörs av oklara förvaltningsmässiga gränsdragningar. framhåller att kommunerna själva måste fåbestämma vem som skall ha förvaltningsansvaret för den berörda fritidsverksamhetenoch förordar barnavårdsnämnden/sociala centralnämnden som huvudman oavsettbarnens ålder. Andra remissinstanser, bl. a. TCO och förordar i ställetskolstyrelsen som huvudman för verksamheten. Utredningensförslag om att varje kommun skall upprätta en plan för fritidsverksamheten tillstyrksav , , några av länsslyrelserna. vissa kommuneroch fiertalet av de till organisationslivei hörande remissinstanserna.Socialstyrelsen framhåller att erfarenheterna från förskoleplaneringen bör geerfarenheter för en planläggning även beträffande fritidsverksamheten. Västeråskommun framhåller att den föreslagna planen väl överensstämmer med denlångsiktsplanering som redan bedrivs i kommunen och anser att den utgör ettnödvändigt underlag dels för ekonomisk men även för kvalitetsmässig utvecklingav fritidsverksamheten. a. LO, TCO och betonar viktenav att kommunerna som utredningen föreslagit får en lagsladgadplaneringsskyldighet för fritidsverksamheten. Svenska konimunföibiindeiframhåller att fritidsverksamheten för barn och ungdomar inte kan ses isoleradfrån motsvarande aktiviteter för andra grupper. Fritidsverksamheten måste ingåsom en del i kommunens totala verksamhetsplanering. Förbundet har utvecklat enmodell som skall underiätta kommunernas fieråriga planering och i dennabetonas vikten av atl samordna social, ekonomisk och fysisk planering. Prop.1975/76:92 14 Svenskakoininunförbundel understryker i sitt remissyttrande också att en lösning avfinansieringsproblemen utgör en förutsättning för att de befogade ambitionernainom detta och andra kommunala verksamhetsområden skall kunna förverkligas. Ensuccessiv höjning av driftbidragen ökar enligt förbundet kommunernas möjligheteratt bygga ut antalet platser i fritidshemmen. LO erinrar om sina tidigareframförda krav på att en ökad andel av driftkostnaderna för barnomsorgenfinansieras av staten. Denna princip anser LO skall gälla även den del avbarnomsorgen som ingår i fritidsverksamheten, Samhälletsbarnomsorg skall ge barnen möjlighet till en god och trygg uppväxtmiljö. Denskall också ge kvinnor och män möjlighet att på lika villkor kunna förenaförvärvsarbete och familjeliv. En omfattande utbyggnad av barnomsorgen ärdärför den viktigaste familjepolitiska frågan . Det utbyggnadsprogram förbarnomsorgen som läggs fram innebär stora ekonomiska åtaganden frånsamhället. Det betyder att barnomsorgen ges hög prioritet i familjepolitikenoch även i hela samhällsverksamheten. Jagvill understryka att samhällets barnomsorg är till för barnens skull. Den ärinte någon ersättning för familjerna utan en komplettering som tillgodoserbarnens behov av stimulerande och utvecklande aktiviteter. Det är fortfarandesä alt samvaron i familjen blir det centrala i barnens uppväxt. Föräldrarollensbetydelse har på intet sätt minskat därför att samhället känner ett positivtansvar att medverka i omsorgen om barnen. Men samhällets barnomsorg är ettviktigt stöd och komplement till samvaron i familjen. Barn har ett stort behovav samvaro och gemenskap med andra barn. Den gemenskapen är viktig för dem ideras utveckling till fria och självständiga människor. Dennagrundsyn kom till uttryck i den proposition om allmän förskola som riksdagenbehandlade (prop. 1973:136, SoU 1973:30, rskr 1973:372). Allasexåringar har rätt till plats i förskola fr. o. m. höstterminen det år defyller . De barn som av olika skäl behöver särskilt stöd i sin utvecklingskall kunna få plats i förskola redan . Genom den nyaföräldraförsäkringen garanteras barnfamiljerna också ökad ekonomisk trygghet ide situationer då barnen har störst behov även förälders närvaro och omvårdnad.I en särskild proposition senare under årets läggs fram förslag om enutbyggnad av föräldraförsäkringen. Vårvilja att skapa ett barnvänligt samhälle och vår strävan till jämställdhet mellankvinnor och män hör nära samman. Det familjepolitiska reformarbetet måstepräglas av denna helhetssyn. Allt fier kvinnor önskar fortsätta sitt förvärvsarbeteutanför hemmet även när barnen är små. Prop.1975/76:92 15 förekommandefamiljesituationen i de unga familjerna är redan nu att båda föräldrarnaförvärvsarbetar utanför hemmet. Allt talar också föratt förvärvsfrekvensenbland kvinnor med barn kommer att fortsätta att öka. Enligt min mening måslesamhället då la ett ökat ansvar för att barnens omvårdnad under föräldrarnasarbetstid ärordnadpåett tillfredsställande sätt. Om samhället inte tar deltaansvar visar erfarenheten att detta i så fall kommer att drabba barnen,eftersom kvinnorna ändå söker sigut på arbetsmarknaden. Föräldrarna tvingas dålilllösningar av sin barntillsyn utan alt ha lillgång till den trygghet samhälletkan ge. Barnomsorgenhar successivt byggts ut och genom staten och kom munerna tillförts ökaderesurser. Trots delta svarar den befintliga och planeradeplatstillgången inte mot behoven. Detta framgår klart av de planer somkommunerna numera upprättat enligt bestämmelserna i den nya förskolelagen.Regeringen har därför funnit det angeläget att ta initiativ för att snabbt fåtill stånd en kraftig utbyggnad av barnomsorgen. Samhälletsbarnomsorg är en uppgift. Med hänsyn till de betydande ekonomiskainsatser som behövs för att lösa denna stora fråga har regeringen under hösten1975 tagit upp överläggningar med kommunförbundet om barnomsorgens utbyggnadoch finansiering. På grundval av den överenskommelse som därvid träffats mellanregeringen och kommunförbundet lägger jag i det följande fram förslag ombarnomsorgens utbyggnad. Jag kommer i samband därmed även att ta upp deförslag beiräffande fritidshemmens verksamhet som lagts fram avbarnstugeutredningen i betänkandet (SOU 1974:42) Barns Fritid. Jag kommervidare att redovisa förslag till lagstiftning om barnomsorgen och förslag omfinansieringen av ett helt nytt statsbidragssystem för barnomsorgen. Enförutsättning för utbyggnaden av barnomsorgen är också att det finnstillräckligt med utbildad personal. Förslag om en mycket betydande ökning avutbildningen för personal inom barnomsorgen kommer i särskild ordning attläggas fram av statsrådet . Detär enligt min mening angeläget att de beslut som skall fattas ombarnomsorgens utbyggnad kan ske med utgångspunkt i en mera långsiktigmålsättning för verksamheten. Det är principiellt av stor betydelse att kunnalägga fast en sådan målsättning. Därigenom kan man också få det perspektiv sombehövs för ett ställningstagande till de närmaste årens utbyggnad avbarnomsorgen. Jag föreslår att den allmänna målsättningen för utbyggnaden skallvara att - utöver den allmänna förskolan -bereda plats inom den kommunalabarnomsorgen för alla barn i förskoleåldern till förvärvsarbetande ellerstuderande föräldrar samt för barn med särskilda behov av stöd och stimulans såatt efterfrågan på sådana platser kan tillgodoses. Denna målsättning församhällets barnomsorg, innefattande även fritidsverksamhet för barn iskolåldern, bör successivt uppnås i alla Prop.1975/76:92 16 kommunerinom den närmaste tioårsperioden. En på detta sätt formulerad målsättning förbarnomsorgen har från regeringens sida också tillkännagetts vid de förut nämndaöveriäggningarna med kommunförbundet. 5.3Verksamhetsformerna Barn i förskoleåldern Förbarn i förskoleåldern omfattar den kommunala barnomsorgen daghem ochdeltidsförskola. Genom deltidsförskolan tillgodoses de behov som innefattas ibeslutet om allmän förskola. Daghemmens uppgift är att svara för omsorgen ombarnen under den del av dagen dä föräldrarna förvärvsarbetar eller studerar.Daghemmen tar emot barn i åldern 6 månader och upp till skolåldern.Verksamheten i daghem och deltidsgrupp har samma pedagogiska innehåll ochsyfte. Det är främst vistelsetidens längd som skiljer de båda verksamheternaåt. Somett komplement till daghemmen finns kommunala familjedaghem. Familjedaghemmenorganiseras genom att kommunerna anställer dagbarnvårdare som i sitt hem taremot ett eller fiera barn för omvårdnad. Familjedaghemmen har stor betydelseframför allt i glesbygder och i orter med ett otillräckligt underlag för ettpermanent daghem samt i nya bostadsområden med ett stort men övergående behovav heldagsplatser. Familjedaghemsverksamheten har förstärktsgenom ett ökat samarbete med förskolan. Detta samarbete kan bl. a. innebära attdagbarn-vårdarna genom återkommande besök får ta del av arbetssättet iförskolan och får möjlighet att delta i gruppverksamheten där. En ökadsamverkan mellan familjedaghemmen och förskolan har också betydelse i samband medförskolepersonalens och dagbarnvårdarnas semestrar och sjukdom. Riksdagenhar pä grundval av prop. 1973:136 om förskoleverksamhetens utbyggnad ochorganisation lagt fast de principer som skall gälla beträffande innehåll ochorganisation i förskolans daghem och deltidsgrupper. Utifrån dessa principerpågår i regi omfattande utvecklingsarbete ochförsöksverksamheter angående förskolans arbetssätt. Som ett resultat avutvecklingsarbetet har de första delarna av en arbetsplan för förskolan nufärdigställts som vägledning för personalen vid förskolorna. Vidare pågår utredningsarbetei familjestödsutredningen och barnomsorgsgruppen som berör bl.a. små barnsförhållande på daghem, handikappade barns förskolesituation, ett vidgat föräldrasamarbeteoch förskolans roll i en allmän föräldrautbildning. Barnomsorgsgruppenhar i betänkandet (SOU 1975:87) Samverkan i barnomsorgen lagt fram förslag tillvissa ändringar i förskolelagen som främst syftar till att tydligare markerasamhällets ansvar för barnomsorgen då det gäller barn med särskilda behov avstöd och stimulans. Utredningen har också föreslagit ändrade och utvidgadestatsbidrag till kommunerna för att Prop.1975/76:92 17 ökamöjligheterna till insatser för dessa barn. Des.sa förslag har beaktats vid dentidigare nämnda överenskommelsen mellan regeringen och kommunförbundet och idet lagförslag som läggs fram i det följande. Barnomsorgenskall även omfatta fritidshem och annan fritidsverksamhet för de yngreskolbarnen. Som barnstugeutredningen framhållit är del främst barnen i åldern 7t.o.m. som inte nås av samhällets olika insatser för barn ochungdomar. Barnstugeutredningenhar i betänkandet (SOU 1974:42) Barns Fritid behandlat frågan om de yngreskolbarnens behov av omsorg och fritidsverksamhet. Jag vill därför något utföriigareberöra denna fråga. Utredningen har definierat fritidsverksamheten för de yngreskolbarnen som sådan verksamhet som pågår under den icke lektionsbundna tidenav dagen, terminen och året. Utredningen har i betänkandet formulerat ettprogram dels för en allmän fritidsverksamhet för alla barn, dels för samhälletsansvar för de skolbarn som alltjämt behöver heldagsomsorg under den tidföräldrarna förvärvsarbetar eller studerar och när skolans ansvar inte gäller.Programmet bygger på de mål för förskolan som redovisats riksdag (prop.1973:136). Allaskolbarns behov av bättre omsorg har också berörts av uiredningen om skolansinre arbete (). Utredningens förslag syftar bl. a. till att åstadkomma ensamlad skoldag bestående av olika verksamheter som undervisning,fritidsverksamhet m. m. S\A har liksom barnstugeutredningen understrukit betydelsenav atl engagera föreningslivet i fritidsverksamheten. Isamband med remissbehandlingen av såväl barnstugeutredningens som SIA-utredningensbetänkanden har betonats nödvändigheten av en samordning av förslagen i debåda utredningarna i vad avser de frågor som berör den allmännafritidsverksamheten för de yngre skolbarnen. Jag kommer därför, efter samrådmed statsrådet . att här endast behandla de frågor som gällerfritidshemmen och den öppna fritidsverksamheten i anslutning till fritidshemmen.Organisationen och utformningen av en allmän fritidsverksamhet för barn iskolåldern kommer att i ett sammanhang behandlas i den proposition regeringenavser att förelägga innevarande på grundval av ochbarnstugeutredningens förslag i dessa avseenden. Jagvill i likhet med barnstugeutredningen starkt understryka nödvändigheten av enkraftig utbyggnad av fritidshemmen för barn i de lägre skolåldrarna. Barnstugeulredningenföreslår att fritidshemmens funktioner differentieras och organiseras enligtett nytt system med karaktär av ett utvidgat fritidshem. Därigenom kanverksamheten förde inskrivna barnen i fritidshemmen samordnas med övrigfritidsverksamhet. De tidigare tankegångarna i förslagen om förskolan medhemvistrum och aktivitetsområden Prop.1975/76:92 18 förbarnen kan därmed också fullföljas för barnen i skolåldern. De barn som ärinskrivna i fritidshemmet får då sina egna lokaler med personal som är den förgruppen sammanhållande faktorn. Dessa lokaler för barnens hemvist underfritiden skall i första hand tillgodose omsorgs- och kontaktfunktionerna.Övriga funktioner avses bli tillgodosedda genom olika former av öppenverksamhet som anknyts till fritidshemmet. Enligt utredningen bör formerna fördet utvidgade fritidshemmet prövas genom en försöksverksamhet. Jaganser liksom remissinstanserna det angeläget att i enlighet med barnstugeutredningensförslag få till stånd en utbyggnad av fritidshemmen och en förändring avfritidshemmens verksamhetsformer och funktioner. Detta kan bl. a. ske genom ensådan samordning mellan skolans och fritidshemmens lokaler sombarnstugeutredningen föreslagit. Utformningen av fritidshemmen måste dock. somutredningen och fiera remissinstanser framhållit, ske efter den modell sompassar det enskilda bostadsområdet och som svarar mot barnens speciella behov.Jag finner det då naturligt att olika alternativ utformas i varje kommunberoende på de lokala förhållandena. pågåendeförsöksverksamhet kan väntas ge värdefulla erfarenheter i dessa frågor. Jag villliksom utredningen understryka personalens betydelse för verksamhetensinnehåll och kvalitet. Det är dock angelägel att påpeka att olika organisationsformerkräver olika insatser. Det är därför inte möjligt och inte heller lämpligt attutfärda stadgebundna bestämmelser om personalfrågorna. Som utredningenkonstaterat ankommer dessa frågor på kommunen. Det ankommer också på kommunenatt besluta om hur de resurser som är knutna till fritidshemmen skall utnyttjasi fritidshemsverksamheten. Barnstugeutredningenhar i sitt betänkande utgått från att det utvidgade fritidshemmet och dendärtill anknutna fritidsverksamheten skall bedrivas med utgångspunkt i ettoförändrat förvaltningsansvar hos eller i förekommande fallfritidsnämnd e. dyl. I likhet med bl. a. kommunförbundet delar jagutredningens uppfattning. Jag vill i det sammanhanget betona att enligtbarnavårdslagen ligger ett yttersta ansvar redan nu hos barnavårdsnämnden föratt erforderliga åtgärder och anordningar inom kommunen vidtas till främjandeav goda uppväxtförhållanden för ungdomen. En förutsättning föratt verksamheten skallfungera tillfredsställande är dock ett väl utvecklat samarbete mellan olikaberörda kommunala nämnder. Jag villi likhet med utredningen även framhålla att familjedaghemmen också ifortsättningen kommer att fylla en funktion som hemvist för barn i skolåldern.Det är därvid angeläget att familjedaghemmen knyts an till den övrigafritidsverksamheten på samma sätt som påbörjats beträffande förskoleverksamheten. Molbakgrund av vad jag nu anfört kommer i det följande att föreslås en betydandeutbyggnad av fritidshemmen i enlighet Prop.1975/76:92 19 medden mellan regeringen och kommunförbundet träffade överenskommelsen. Samtidigtsom den förut angivna målsättningen för samhällets barnomsorg läggs fast börden nuvarande förskolelagen ändras lill en lag om barnomsorg. Den nya lagen börange kommunernas ansvar för barnomsorgen avseende säväl barn i förskoleåldernsom de yngre skolbarnen. Liksomi den nuvarande förskolelagen bör anges kommunernas skyldighet att anvisa platsi förskola för alla sexåringar. Skyldigheten för kommunerna att anvisa plals ideltidsförskolan även för yngre barn som behöver särskilt stöd i sin utvecklingbör ändras i enlighet med barnomsorgsgruppens förslag (SOU 1975:87). Syftetdärmed är att tydligare markera samhällets ansvar för barnomsorgen då detgäller dessa barn. Motsvarande ändring bör göras när det gäller insatser förbarn som vistas på barnhem, sjukhus och andra institutioner. Beträffandeomsorgen i daghem, fritidshem eller familjedaghem för barn tnedförvärvsarbetande eller studerande föräldrar bör införas en lagregel som angerkommunernas skyldighet att genom en planmässig utbyggnad svara för dennaverksamhet. Jag föreslår således alt barnomsorgen i dess helhet blir en lagfästkommunal uppgift. Planbestämmelsernai lagen bör innebära atl det i varje kommun skall finnas en avkommunfullmäktige antagen plan för barnomsorgen i dess helhet. I planen skallredovisas behovet av daghem, deliidsförskola. familjedaghem, fritidshem ochannan förskole- och fritidshemsverksamhet inom kommunen samt på vilket sättbehoven skall tillgodoses. 1 enlighet med överenskommelsen med kommunförbundetkommer att tillsättas en arbetsgrupp för att på grundval av de praktiskaerfarenheterna förbättra underlaget för kommunernas utbyggnadsplanering.Arbetsgruppens uppgifter kommer även att omfatta frågan om beräkningar avplatsbehovet inom barnomsorgen vid den fortlöpande uppföljningen av kommunernasplaner för barnomsorgen. De kommunala barnomsorgsplanerna skall omfatta en femårsperiod.För att vara aktuella bör de revideras . På samma sätt som gäller förförskoleplanerna bör kommunernas barnomsorgsplaner redovisas lillsocialstyrelsen och där sammansiällas lill en samlad redovisning för helalandet. nya lagen bör också tas in bestämmelser om finansieringen av statsbidrag tillkommunernas barnomsorg genom en socialavgift på arbetsgivarna m. fl. Jagåterkommer till denna fråga i det följande. Detupprättade lagförslaget kommenteras också vidare i en följande specialmotivering. Prop.1975/76:92 20 Mot bakgrunden av den förut angivna målsättningen för barnomsorgenhar vid regeringens överläggningar med kommunförbundet förutsättningar som finns för en utbyggnad av barnomsorgen under denärmaste åren. Resultatet av de gemensamma bedömningar som därvid gjorts arenöverenskommelse om en planmässig utbyggnad av barnomsorgen underfemårsperioden med 100 000 nya daghemsplatser och 50 000 nya platser ifritidshem. Därjämte förutsätts en utbyggnad av familjedaghemmen enligt denbedömning som görs lokalt i varje kommun. Utbyggnaden av daghem och fritidshemförutsätts komma till stånd enligt följande sammanställning. 1976 16 000 8 000 1977 18 000 9 000 1978 20 000 10 000 1979 22 000 11000 1980 24 000 12 000 .Summa 100 000 .50000 De nya platserna förutsätts i princip vara tillgängligaför verksamheten året efter angivna byggnadsår, dvs. Denna utbyggnadstakt innebär mer än en fördubbling avkommunernas utbyggnad som den har kommil till uttryck i de föreöverenskommelsen föreliggande planerna förde närmaste åren. Utbyggnadsprogrammeibygger på överväganden om vad som kan vara praktiskt möjligt att förverkligaunder den angivna perioden med beaktande av byggnadsfrågor, personalfrågorosv. Jag finner det angeläget att det redovisade utbyggnadsprogrammeigenomförs. har i överenskommelsen med regeringen åtagit sigalt verka för att en utbyggnad av barnomsorgen i här angiven omfattning kommer tlllstånd. Överenskommelsen har inom kommunförbundet de därrepresenterade politiska partierna med undantag för moderata samlingspartiet. För atl illustrera överföringen av utb,yggnadsprogrammettill de enskilda kommunerna anges i överenskommelsen som en allmän riktpunktatt kommunen genom utbyggnad av daghembehöver nå upp till av det platsbehov som med ledning av kommunensnuvarande förskoleplan kan beräknas för . Förändringar i sysselsättningoch i befolkningens storiek och sammansättning kan dock medföra att beräkningenav platsbehovet behöver revideras. Prop.1975/76:92 21 Enligtöverenskommelsen skall en allmän avstämning av den faktiska utbyggnadstaktengöras . En avstämning skall då också göras mot då föreliggandebehovsberäkningar. Till den träffade överenskommelsen fogas också en protokollsanieckningsom innebär alt kommunförbundet är oförhindrat att påkalla nya överläggningarom genom statsmakternas beslut väsentlig ändring skulle inträda i deförutsättningar som legat till grund för överenskommelsen. Föratt ge kommunerna ekonomiska möjligheter alt genomföra den sålunda föreslagnautbyggnaden av barnomsorgen bör ett helt nytt statsbidragssystem genomföras pågrundval av den mellan regeringen och kommunförbundet träffadeöverenskommelsen. Nuvarandestatsbidragssystem består av ett särskilt bidrag som utgår för byggandet avplatser i daghem och fritidshem och ett bidrag som utgår till driften av sådanaplatser. Anordningsbidraget -som från börjam,itgick med . per plats försäväl daghem som fritidshem - har därefter i olika omgångar höjts till 7'500kr. var anordningsbidraget av konjunkturpolitiskaskäl tillfälligt höjt till . Driftbidraget har höjts i fieraomgångar och utgår fr. o. m. med . per plats i daghemoch med . per plats i fritidshem. Statsbidrag till kommunalafamiljedaghem utgår fr. o. m. med 35 96 av kommunensbruttokostnader för verksamheten. Dessutom utgår särskilda statsbidrag i vissomfattning för deltidsförskolan och för vissa särskilda ändamål. Detnya statsbidragssystemet bör i enlighet med överenskommelsen renodlas till ettkraftigt förstärkt bidrag till kommunernas driftkostnader för daghem ochfritidshem jämte ett likaså förstärkt bidrag till de kommunala familjedaghemmen.Delta nya statsbidragssyslein bör genomföras fr. o. m. , dvs.vid den tidpunkt dåenökad utbyggnad kan beräknas få effekt på kommunernasdriftkostnader för verksamheten.