prop · FZ0351 · 1975-12-31 00:00:00 — För den som har blivitutförsäkrad finns en speciell kontantförmån i form av nödhjälp, som nämnts vidartikel 4. Bestämmelsernaom arbetslöshetsförmåner i artiklarna 28 och 29 gäller endast för medborgare iSverige och . Ändra försäkrade kan inte åberopa sig på dessabestämmelser. 1artikel 28 finns en regel om sammanläggning av arbetsperioder i de bådaländerna när så erfordras för alt en arbetslös försäkrad skall uppfylla de iett land uppställda kraven på viss tids arbete eller försäkring för räll tillförmåner vid arbetslöshet. En förutsättning för all den arbetslöse skall harätt atl tillgodoräkna sig arbetad tid i det andra landet är att han under detsenaste året har arbetat minsl i det land där han ansöker omarbetslöshelsförmåner. Denna förulsällning skall dock inte gälla när arbetstagarensanställning har upphört ulan hans förvållande. Islutprotokollet lill artikel 28 stadgas alt sammanläggningsregeln i artikel 28inte skall gälla för rätt till moderskapslön enligt den österrikiskalagstiftningen om arbetslöshetsförsäkring. Denna är en familjepolitiskstödform för förvärvsarbetande, som till typen kan jämföras med ellvårdnadsbidrag. För rätt till moderskapslön fordras atl modern avhåller sigfrån förvärvsarbete. För fält till moderskapsförmåner från den österrikiska sjukförsäkringenfår däremot sammanläggning ske enligt vad som sagts under artikel 11 ovan. Iartikel 29 föreskrivs att svensk arbetslöshetskassa, när den fastställer underhur en arbetslös har rätt lill svenska förmåner, skall ta hänsyn tUlden ers"ättning den arbetslöse kan ha erhållit i under desenasie tolv månaderna. 1975/76: 51 12 1kapitel 5 under avdelning 111 behandlas familjebidrag, varmed från svensk sidaförstås de aUmänna barnbidragen. IÖsterrike utgår familjebidrag till föräldrar med ett eller flera barn.Bidragets storlek per barn ökar med barnantalet. Iartikel 30 första stycket sägs beträffande familjebidrag, att för den som ärbosatt med sina barn i ett av länderna delta lands lagsttflning omfamiljebidrag skall gälla även om han arbetar i det andra landet. Regeln behövsför Österrikisk del eftersom rätten till familjebidrag enligt österrikisklagstiftning i vissa fall är knuten till förvärvsverksamheten. Iandra stycket sägs att om en person enligt bestämmelserna i artikel 8 skallbetraktas som utsänd från ett fördragsslutande land och således desssocialförsäkringslagstiftning skall gälla så svarar ulsändningslandet förfamiljebidrag även om barnen vistas i det andra landet. 1slutprotokollet till artikel 30 föreskrivs att den svenska barnbidragslagensregler om viss väntelid () för utländska barns rätt lill allmäntbarnbidrag inte påverkas av konventionens regler. Artikel31 innehåller regler ttll undvikande av att dubbla familjebidrag utgår. Omkonventionens regler skulle leda lill att familjebidrag för ett barn utgår frånbägge länderna skall enligt artikeln endast bidraget från barnetsbosätlningsland utgå. Artiklarna3240 innehåller vissa för konventionens lillämpning gemensamma bestämmelserfrämst av administrativ natur. I artikel 32 sägs bl. a. alt konventionen kankompletteras med en administrativ överenskommelse om konventionenstillämpning. Enligl artikel 33 skall i varje land finnas elt förbindelseorganför att underlätta konventionens tillämpning. I artikel 35 sägs bl. a. attansökan om förmån som inges till ett lands behöriga försäkringsorgan i principskall betraktas också som en ansökan om förmån enligt konventtonen från detandra landet. Tidsfrister för ansökningar e. d. i ett land kan alltså iakttasgenom att framställningen inom föreskriven tid inges till behörigt organ i detandra landet. Artikel37 föreskriver bl. a. alt av en stats domstol eller försäkringsorgan meddeladeverkställbara domar eller beslut i bl. a. avgifts-ärenden skall erkännas i denandra staten. Omett land som förskott har utgett en förmån för eller utgett enförmån med för högt belopp kän avräkning länderna emellan enligt artikel 38ske mot en från det andra landet för samma lid senare utgiven förmån. Iartikel 39 finns regler om skiljedomsförfarande i fall av oenighet ländernaemellan om tolkningen av konventionen. 1975/76: 51 13 Iartiklarna 4042 ålerfinns sedvanliga övergångsbestämmelser liksomföreskrifter om ratifikation och ikraftträdande liksom regler om uppsägning avkonventionen. Konventionen och slutprotokollet tr"äder i kraft förstadagen i andra månaden efter den då ratifikalionshandlingama har utväxlats. Somnämnts har remissbehandling skett av elt utkast som endast i fråga om vissadetaljer skilde sig från den slutliga konventionen. Så gott som samtligaremissinstanser ttllstyrker utkastet till konvention eller lämnar det utanerinran. LOnoterar med tillfredsställelse att den föreslagna konventionen på de punktersom kan regleras i bilaterala överenskommelser uppfyller kraven pålikabehandling på den sociala trygghetens område som LO ställt i sitt remissvaröver invandramtredningens förslag. LO anser att den svensk-österrikiskakonventionen bör vara vägledande även för kon-ventionssamarbelet med andrastater. Försäkringskasseförbundetanser rent principiellt att konvenlionen mellan och har fåtlen tilltalande utformning. Det gäller framför allt rätten till föräldrapenningför hemvändande ullands-svenskar, reglema för ersättning och behandling vidbehov av akut sjukvård i ett av de föredragsslutande länderna samt möjlighetenför medborgare från tredje land att tillgodoräkna sig väntelider ochkvalitfika-tionsperioder i etl av de fördragsslutande länderna för att fåpension i' det andra landet. Förbundet firmer det vara en viktig rättvisefrågaatt alla som vistas i , oavsett vilket land de kommer ifrån, behandlaslika. De principer som förs in i konventionen med bör därförutgöra grunden för konventionsärbetet också med andra länder. En sådanlikabehandling är dessutom värdefull ur informationssynpunkt, då den germöjlighet att undvika den irritation som uppstår när man inte förslår varförnågon annan behandlas annorlunda. Förbundet framhåller att det ävenadministrativt för försäkringskassorna och deras personal är av stort värde omsamma villkor gäller för alla oavsett nationalitet. uttalar sin uppskattning av del värdefulla arbete som bedrivs i syfteatt öka människors trygghet vid vistelse i andra länder än hemlandet. Ätt manhärvid utgår från tanken att en persons sociala Irygghetsstalus skall bygga pålagsfiftningen i det land där han är bosatt är principiellt riktigt, och även ipraktiskt hänseende ändamålsenligt. Emellertid vill föreningen framhålla, atttiden "ännu är långt Lfrån mogen för en generell tillämpning av dennagrundsats, beroende på de stora skillnader i social utveckling som alltjämtbeslår mellan olika länder. 1975/76: 51 14 Beträffandekonventionens omfattning och personkrets uttalar sig Försäkringskasseförbundettill förmån för att konventionen som föreslagits i utkastet i princip skallomfatta alla som är försäkrade i de två länderna utan hänsyn tillnationalitet. Vadbeträffar konventionens regler om sjukförsäkring finner bestämmelsema om sammanläggning av kvalifikationstider inom de tvåländernas sjukförsäkringssystem värdefulla men menar samttdigt att svenskamedborgare bör kunna erhålla svensk föräldrapenning utan någrakvalifikationstider. har intet att erinra mot konventionens regler omfolkpension till österrikiska medborgare. påpekaralt folkpensionsreglerna i konventionen kan motivera särskildasamordningsföreskrifter i de statliga pensionsbesl"ämmelserna. Lötillstyrker likaledes de föreslagna bestämmelsema om österrikisk medborgaresrätt till folkpension och föreslår att dessa blir v'ägledande för övrigakonventionsförhandlingar. SAF, SPP och konstateraratt reglerna för rätt till svensk folkpension vid bosättning utomlands blirolika för svenska och österrikiska medborgare. Ingen av de nämnda instansernahar något att erinra mot de föreslagna reglerna för österrikiska medborgare menanser att dessa kan genomföras endast om svenska medborgare får sammamöjligheter. Ävremissinstanserna har endast LO särskilt kommenterat bestämmelserna rörandesvensk allmän tilläggspension. I motsats till vad som har föreslagits ikonventionsulkastet förordar LO att de särskilda övergångsbestämmelserna omförmånligare regler för intjänande av ÄTP för personer födda före år 1924utsträcks alt i viss omfattning gälla även för utländska medborgare. Vadbeträffar arbetslöshetsförmånema i konvenlionen menar arbetsmarknadsstyrelsenatl den som gör framställning om ersättning vid arbetslöshet med tillämpningav konventionens sammanläggningsregler bör ha arbetat i landet minst fyraveckor före framställningen om ersättning. Arbetsmarknadsstyrelsenoch De erkända arbetslöshetskassornas samorganisation framhåller vidare atlkonventionens bestämmelser rörande förmåner vid arbetslöshet måste kompletterasmed tillämpningsföreskrifter. 4 Föredraganden 4.1 Allmänt 1mitten av anslöt sig till vissa multilaterala socialförsäkringskonventionerav stor betydelse nämligen nordiska 1975/76: 51 15 konventionom social trygghet och 1953 inom utarbetade provisoriskasocialförs"äkringsavtal. Under samma lid slöt bilateralasocialförsäkringskonventioner med , och . Ar 1968slöts slutligen en socialförsäkringskonvention med . De provisoriskaeuropeiska avtalen gäller i förhållande till de europarådsländer som vi intehar annat avtal med, utom och , men innehåller en mycketoutvecklad konvenlionsreglering. Undersenare år har behovet av atl utveckla socialförsäkringsförbindelserna medandra länder blivit allt större i takt med atl invandringen fått ökadomfattning. har det stått klart att man numera måste söka delvis nyalösningar på de problem på den sociala trygghetens område som kan uppslå förutländska medborgare i liksom för svenskar i utlandet. Denkonvention mellan och om social trygghet, som föreligger,utgör del första exemplet på strävandena atl tillskapa tidsmässiga ochändamålsenliga socialförsäkringskonventioner. Förhandlingar med Österrikeupptogs första gången . hade man kommit så långl iarbetet alt etl konvenlionsulkasl kunde sändas på remiss i . Flertaletremissinstanser var myckel posittva lill konventionsulkastet. En sistaförhandlingsomgång ägde rum varefter konventtonen undertecknadesden . Idet följande skall jag något beröra de ur principiell synpunkt viktigastebestämmelsema i konventionen. 4.2Konventionens omfattning och personkrets Äldrebilaterala socialförsäkringskonventioner som har slutit gäller vanligenendast de två fördragsslutande ländernas medborgare. Gmndprincipen ikonventionerna har varit att medborgare i det ena landet likställs medmedborgare i det andra när det gäller rält till socialförsäkringsförmåner. Meddenna teknik kan man lösa problem som har sin orsak i att personer raedutländskt medborgarskap särbehandlas inom ett landssocialförsäkringslagstiftning. Däremot löser man med 11-kabehandlingsreglerinte de problem som skapas av väntetider, kvalifikationsperioder etc. som kanfinnas i lagsttflningen och som brukar gälla alla oavsett nattonalitet, alltsåäven för landels egna medborgare. Som exempel kan nämnas den på kontinentenvanliga regeln atl ingen ålderspension utgår till den som har arbetat kortaretid än i landet. Föralt lösa sådana problem, som alltså kan föreligga även för landets egnamedborgare, fordras att man inför sammanläggningsregler, dvs. be-sfåmmelser omrätt att i ett land räkna sig tillgodo v"äntetider ellerkvali-fikationsperioder som har fullgjorts i det andra landet. Delta har sketti den föreliggande svensk-österrikiska konventionen. 1975/76:51 16 lättutsträckas till att omfatta även tredje lands medborgare som är eller har varitförsäkrade i länderna. En sådan utvidgning har skett i konventionen. Densvensk-österrikiska konvenlionen skall således i princip gälla inte endast försvenska och österrikiska medborgare utan för var och en som omfattas eller haromfattats av socialförsäkringslagstiftningen i eller Österrike.Härigenom kan man alltså lösa sådana socialförsäkringsproblem som kanföreligga vid flyttning mellan de bägge länderna, oavsett den flyttandesnationalitet. Detta innebär t. ex. alt en schweizisk medborgare, som hararbetat i , efler flyttning lill får rält atttillgodoräkna sig sina svenska ÄTP-år när det behövs för atl han skall få rälttill pension från den österrikiska pensionsförsäkringen. Utsträckningenav konventionsreglerna lUl tredje lands medborgare gäller inte i den månsärskilda inskränkningar görs. Så skall t. ex. reglerna om folkpension ikonvenlionen endasi gälla för österrikiska medborgare. Enperson som flyttar från det ena landet lill det andra har enligl konvenlionenrätt all i inflyltningslandet räkna sig tillgodo försäkringstid iulflyllningslandet. En sådan sammanläggning av försäkringslider är av värde ide fall där den österrikiska sjukförsäkringslagstiftningen kr"ä-ver enviss ttds försäkring för rält till en viss förmån. Detta gäller exempelvis förkontanta moderskapsförmåner för icke förvärvsarbetande kvinnor. Bestämmelsenhar även betydelse bl. a. för rätten lill föräldrapenning för den som flyttartill , t. ex. en från hemvändande utlandssvensk. Desom är sjukförsäkrade i det ena landet och som tillfälligt vistas, exempelvissom turister, i det andra landet skall oavsett nationalitet vid akut behov avsjukvård ha rätt all få vård i vislelselandet enligt landelssjukförsäkringsregler. Delta innebär exempelvis att en svensk turist i Österrikemed iakttagande av konventionens bestämmelser gratis kan an-lila den offentligaöppna och slutna sjukvården i . Övrigabestämmelser i konvenlionen rörande sjukförsäkring syflar lill alt garanterasjukvård från bosätlningslandels sjukförsäkring till dels pensionärer, delskvarvarande familjemedlemmar till någon som är förvärvsverksam i det andralandet. Beslämmelserna saknar självständig betydelse för del då allahär bosatta personer är sjukförsäkrade, men innebär en väsentligt förbätladsituation för vissa svenskar i . 1975/76: 51 17 Folkpensioneringeningår i det grundläggande trygghetssystem som har byggts upp för dem som ärbosatta i . Den saknar motsvarighet utanför . Rätlen tillfolkpension är oberoende av tidigare avgiftsbetalning eUer förvärvsinsats. Medh"änsyn lill den särskilda karaktär som folkpensioneringen härigenom harfått, har det inle ansetts möjligt att utan vidare i lagstiftningen likställautländska medborgare med svenskar beiräffande rätten lill förmåner, utan denärmare villkoren för deras rätt till folkpension regleras genom konventionermed andra länder. De lösningar som har vallsi konventionerna bygger på tanken atl det är naturligt att en utländskmedborgare får rätt till folkpensionsförmåner med samma belopp och på samma villkori övrigt som en svensk medborgare om han har vistats en längre lid i Sverigeoch är bosatt h"är som pensionär. Väntetidens längd har tidigare varieratfrån konvention till konvention. De tider man nu har kommit fram till ikonventionen med ansluter till dem som har upptagits iinternationella arbetsorganisationens konvention nr 118 om utlänningarslikställande med ett lands egna medborgare i fråga om social trygghet. Ålderspension kan enligtkonventionens regler utgå till den som uppfyller pensionsvillkoren i övrigtenligt lagstiftningen, om han är bosatt i närpensionsfrågan skall prövas och har varit bosatt här sammanlagt . Förförtidspension är väntetiden , men pension kan utgå ulan hinder av dennavänlelidsregel lill den som har varit normalt arbetsför minst etl år under dentid han har varit bosatt här. Familjepensiontill österrikisk medborgare bosatt i utgår efler en väntelid avmaximalt . Det krävs alltid all antingen den avlidne eller denefterlevande vid dödsfallet var bosatt i . Denna lyp av regler förutländska medborgares rält till svensk folkpension finns i aUa våraexisterande socialförsäkringskonventioner. Konventionslösningarna anknytertill tanken på folkpensioneringen som ett grundskydd och fömtsätter som redanangetts atl det är fråga om en person som är bosatt i som pensionär. För den som harförvärvsarbetat och tjänat in en svensk ÄTP-pension kan folkpensionen samtidigtanses utgöra en ersättning för alt ÄTP-systemet inte ger förvärvspension förhela inkomsten. ÄTP utgår nämligen för den del av årsinkomsten som ligger överett basbelopp, medan inkomster upp till basbeloppet avses kompenseras avfolkpensionen. Mot bakgmnd h"ärav har man i de nu slutförda konventionsförhandlingarnaenats om speciella föreskrifter rörande folkpension lill österrikiska medborgaresom inte uppfyller de tidigare angivna kraven för rätt till foik- 3 1975/76. 1975/76: 51 18 pensionmen som har förvärvsarbetat i och tjänat in en tilläggspension.Folkpension enligt dessa till ÄTP-systemet anknutna regler skall ulgå oavsettbosätlningsland och ulan särskilda karenstider. Reglernablir tillämpliga t. ex. på österrikare som efter arbete i har återvänttill sitt hemland. Den enda förutsättningen för rält till folkpension enligtdessa regler är att en ÄTP-pension utgår. Den som erhåller ÄTP, men inte kan fåfolkpension enligt huvudregeln, skall erhålla 1/30 av oavkortad folkpensionför med ÄTP-poäng. 1 fråga om förtidspension tas hänsyn inte bara tillfaktiska poängår ulan även tUl år, för vilka s. k. antagandepoängtillgodoräknats inom ÄTP. När det g"äller familjepension anknytspensionsberäkningen lill den avlidnes ÄTP-år. Även här kan år medantagandepoäng ha betydelse. Vissa övergångsregler ges för den som har utförtförvärvsarbete i då ÄTP-systemet infördes. Sammanfattningsviskommer österrikiska medborgare att kunna erhålla pension från den svenska folkpensioneringenenligl två alternativa regelsystem. Den som bor i sedan en längre lidfår fuU folkpension enligt samma regler som svenska medborgare. Den som intebott i eller som har lämnat får en i förhållandetill utgående ÄTP-pension uträknad pension från folkpensioneringen dvs.oavkortad folkpension om han arbetat in ÄTP under och eljest 1/30 avoavkortad folkpension med ÄTP-poäng. Jagvill i sammanhanget erinra om det samband som råder med be-skatlningsfrågorna.De avtal som har ingått med andra stater tillundvikande av dubbelbeskattning vilar på principen atlsocialförsäkringspensioner får beskattas av den stat som betalar ut pensionenäven om förmånstagaren är bosatt i den andra staten. Vissaremissinstanser har tagit upp frågan om svensk medborgares räll lillfolkpension under bosättning utomlands. De har påpekat att konventionens reglerom österrikisk medborgares rätt liU folkpension under bosättning utanförSverige skiljer sig från dem som gäller för svenska medborgare bosattautomlands. I denna fråga vill jag anmäla min avsikt att föreslåtilläggsdirektiv till pensionskommittén (S 1970: 40). Jag kommer därvid altförorda alt kommittén får i uppdrag alt i enlighet med de riktlinjer somgäller för den svensk-österrikiska konventionen överväga en ändrad utformningav bestämmelserna om svensk medborgares räll till folkpension vid bosättningutomlands. I samband härmed kommer jag också att föreslå att kommittén vidarefår överväga den av invandrarutredningen väckta tanken på lagfästa minimireglerför folkpension för invandrare som inle omfattas av konvention. Konventionen föreskriver att en person som inte uppfyller den 1975/76: 51 19 svenskalagstiftningens krav med ÄTP-poäng för rätt till ÄTP-pension harrätt att lägga samman sina österrikiska försäkringsår med sitt eller sinasvenska ÄTP-år för att uppfylla treårskravet. Den svenska ÄTP-pensionensstorlek beräknas däremot enbart på grundval av de år pension har intjänats iSverige och registrerade ÄTP-poäng. Denna sammanläggningsregel skall tillämpaspå alla personer oavsett nationalitet. 1enlighet med tillämpade principer har i konventionen från svensk sidagjorts förbehåll för att den svenska lagstiftningens regler om förmånligareberäkning av ÄTP för personer födda skall tillämpas endast påsvenska medborgare. LOhar i sitt remissvar förordat att dessa övergångsbestämmelser skall sträckas utatt i viss omfattning gälla även för utländska medborgare. Enligt min meningbör behovet av övergångsbestämmelser för utländska medborgare som har arbetath"är i landet före ÄTP-systemels tillkomst närmare övervägas. 1 detförslag till tilläggsdirektiv till pensionskommittén jag avser att lägga framkommer jag därför att förorda att kommittén även får överväga frågan omtillskapande av sådana regler. Betr"åffandeden österrikiska pensionsförs"äkringen g"äller enligt konventionenatt den som har arbetat i men inte uppfyller det österrikiska kravetpå ett visst antal försäkringsår för rätt till pension (t. ex. förålderspension) har rält att medräkna svenska ÄTP-år för att uppfylla deösterrikiska kraven. Denösterrikiska pensionens storlek beräknas enligt konventionen med utgångspunktfrån vad som skulle ha utgått om den sammanlagda försäkringstiden hadefullgjorts i och på grundval av de inkomster som uppburits iÖsterrike. Äv denna teoretiskt beräknade pension utbetalas den del som svararmot förhållandet mellan försäkringstiden i och den sammanlagdaförsäkringsliden. Eftersom pension enligt österrikisk lagstiftning tjänas inefter en skala som är progressiv i förhållande till försäkringsliden medförbeaktandet av de svenska ÄTP-åren vid pensionsberäkningen alt den österrikiskapensionen i regel blir högre än den eljest skulle ha blivit. Enperson som har arbetat i och i får t. ex. tillföljd av dessa samordningsregler dels svensk ÄTP svarande mot de tio åren iSverige, dels österrikisk pension motsvarande hälften av den pension som skulleha utgått av . Beträffandeförmåner vid arbetslöshet gäller i konventionen alt en försäkrad som flyttarfrån det ena landet till det andra har rätt att tillgo- Prop.1975/76: 51 20 doräknasig den tid han har arbetat i utflyttningslandet vid prövning av rätten tillkontantstöd vid arbetslöshet i inflyltningslandet. Ett villkor är dock att hanfaktiskt har förvärvsarbetat minst i inflyttningslandet under desenaste tolv månaderna. Arbetsmarknadsstyrelsenhar i sitt remissvar föreslagit att de fyra veckornas förvärvsarbete iinflyttningslandet skall ligga före framställningen om ersättning.Jag vill för min del, efter samråd med chefen för ,erinra om all vi i har en reglerad invandring med krav på arbetstillståndför utomnordiska medborgare. a. med hänsyn härtill anser jag att detknappast föreligger sådana spekulationsrisker som arbetsmarknadsstyrelsentorde avse att förebygga med sitt förslag. Jag finner därför ifrågavaranderegel i konventionen tillfyllest. Densvensk-österrikiska konventionen om social trygghet har fått en utformning sompå flera områden skiljer den från de socialförsäkringskonventioner som Sverigetidigare har ingått. I fråga om förmånerna g"äller detta i första handreglerna rörande svensk folkpension. Jag vill förorda att de principer somligger till grund för konvenlionen så långl det är möjligt och befogattillämpas när sluter socialförsäkrings-konventioner med andra länderliksom när gällande äldre sådana konventioner revideras. Med hänsyn härtillhar jag ansett atl konvenlionen är av sådan vikt att den bör föreläggasriksdagen för godkännande. Iställningstagandet ligger att regeringen efter inhämtande av riksdagensgodk"ännande av denna konvention bör kunna ingå framtida överenskommelserav förevarande slag med andra länder ulan att skall nödgas pröva deenskilda konventionsärendena, förutsatt all konventionerna lill sinuppläggning inte väsentligt avviker från den svenskösterrikiska. Medhänvisning tiU vad jag nu har anfört hemstäUer jag att.regeringen föreslårriksdagen alt godkänna den konvention mellan och om socialtrygghet med därtill hörande slutprotokoll som har undertecknats den 11 november1975. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram. 1975/76: 51 Konvention mellanKonungariket och Republiken om social trygghet KonungariketSverige och Republiken , som önskat reglera de båda staternasömsesidiga förbindelser på den sociala trygghetens område, har överenskommitatl sluta följande konvention: