prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Av de inhemska efterfrågekomponenlerna kan man räknamed alt de offentliga utgifterna, irols den balanserade slatsbudgeten 1976,lorde komma alt bli mest expansiva och öka under innevarande år.Eftersom en moderat konjunkturuppgång förefaller trolig, beräknasimporten öka . En försämring av den reala externa balansen kommer avallt alt döma att inträffa, men inle av sådan storleksordning att den får någonstörre negaliv effekt på den totala efterfrågan. Mot bakgrund av den ovanskisserade utvecklingen kan en BNP-tillväxt på väntas , vUket ärca lägre än den prognos vilken den franska regeringen angivit i sinnationalbudget . upplevde man i ett markerat fall iden ekonomiska aktiviteten. För att värna om den extema balansen hade den ekonomiskapoUtiken stramats åt , vilket bl. a. bidrog till enanmärkningsvärt snabb minskning av den privata konsumtionen. Bostadsbyggandetsjönk med och för de fasta investeringarna, som expanderade ännu ibörjan av året, bröts trenden och dessa sjönk med dryga för året i sinhelhet. Luften gick sålunda ur den inhemska efterfrågan och arbetslösheten (iprocent av de arbetslöshelsförsä-krade) steg från tillca . En remarkabel förbättring i den externa balansen ochlageruppbyggnaden 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 48 kompenserade delvis det storabortfallet i slutlig inhemsk efterfrågan och möjliggjorde alt den totalaproduktionen kunde stiga . Förbättringen avbytesbalansen gav också utrymme för en omläggning av den ekonomiska politikenoch de direkta skatterna sänktes betydligtvid /75 bl.a. för att jämna vägen.för en lugnare avtalsrörelse.Då arbetsmarknadens arter inle kunde nå en uppgörelse såg sig regering ochFolketing tvingade att upphöja medlarnas bud till lag. De gamla avtalen kom därigenom atl med vissa modifikationer bli förlängda . Den vid eninternationell jämförelse ogynnsamma kostnadsutvecklingen för Danmarksdel kan därmed komma att neutraliseras av den dämpadelönestegringstakten. Då del eftersommarmånaderna 1975 stod klart att den internationella konjunkturuppgången skulle låta vänta på sig var del nödvändigt medytterligare expansiva åtgärder. 1 det beslutade stimulanspaketetåterfanns en fem månaders momssänkning (från lill ), ett frisläpp avtvångssparade medel på ca . och ell stöd till byggnadsverksamhetenmed . Vidare kommer maskiner och utrustning anskaffadeföre utgång atl berättiga lill elt20-procenligt invesleringsavdrag. Programmet var i storleksordningen 5miljarder danska kr. eller av bruttonadonalprodukten. Inte heller dennainjektion kunde dock hindra ett realt fall i bruttonationalprodukten . Denoffentliga och den privata konsumtionen har dock hafl klart expansiva effekteroch ökade båda i volym under1975. För den privata konsumtionen lorde den positiva utvecklingen kunnatillskrivas sänkningarna av de direkta och indirekta skaltema och denuppbromsade inflationslakten. De realt disponiblainkomsterna ökade med . Investeringsstimulansen fickknappast någon effekt 1975 och nedgången har uppskattats till för året i sin helhet. Även ombostadsinvesteringarna steg kraftigt kan deinle väga upp den svaga utvecklingen under tidigare delar av året. Totaltlorde minskningen på bostadssidan komma att bU så hög som . Bytesbalansenvisade ett underskott på . 1975, men detla är ändå enförbättring på över 4 miljarder jämfört med 1974.Förbättringen av den externa balansen och en svag ökning av den slutligainhemska efterfrågan kunde emellertid inte kompensera det betydande bortfall iefterfrågan som kunde hänföras till lagercykeln. Bruttonationalprodukten 1975beräknas därför ha minskat i volym. För alt vikligamål i den förda ekonomiska politiken skall kunna uppfyllas måste de vidtagnastimulansåtgärderna å ena sidan visa sig vara tillräckligt kraftiga för atl påkort sikt avvärja en sysselsättnings- krisunder /1976. Å andra sidan måste de förmå att hålla uppe deninhemska efterfrågan även till dess en externefterfrågeexpansion kan höja exporten. Viss risk finns att återgången till dentidigare moms-nivån efter första kvartalet 1976 kan medföra en svacka i denprivata konsumtionen. Arbetslösheten visade tecken till stegring underhöstmånadema och var eller i mnt tal 100 000 personerarbetslösa. Inflationstakten dämpades dock betydligt från de dryga15 % 1974 och lorde mellan åren ha blivit . Flertalet inhemska efterfrågekomponenter förväntasbidra lill en gynnsam konjunkturutveckling och möjliggöra en ökning av totalproduktionenmed 1976. Den privata och offentliga konsumtionen beräknas bli i detnärmaste lika expensiv som . kan man räkna med att de fastainvesteringarna ökar års myckel låga nivå med . En betydandedel därav kan tillskrivas bostadsinvesteringarna som förväntas öka med . Industriinvesteringarnas utveckling är däremot mera osäker. Man kan å enasidan peka på det låga kapaciietsutnyttjandet och pessimistiskaavsättningsför. 'äntning-ar på kort sikt men å andra sidan fallandeinvesteringar och investeringsvänliga skatteavdrag . Här antas attindustriinvesteringarna förblir i stort sett oförändrade gentemot 1975. Som en konsekvens av ett högre inhemskt efterfrågetryckoch en viss lageruppbyggnad torde importen komma att öka under innevarandeår. Från officiellt håll i är man reserverat optimistiska när detgäller exportutvecklingen och man förväntar sig i stort sett oförändradexportvolym jämfört med . Försämringen av deri externa balansenreducerar därför totala efterfrågan med uppsktlnings-vis . Del kanemellertid inte uteslutas atl exportutvecklingen kan bli mer hävdad än enligtde officiella prognoserna. Underskottet i bytesbalansen torde likväl öka till45 miljarder . Den intemationella konjunkturavmattningen påverkadeinte aktiviteten i den finska ekonomin i någon större utsträckning förrän motslutet av 1974. Bruttonationalprodukten ökade med från 1973 till 1974och arbetslöshelsgraden var den lägsta som uppnåtts . Den mest expansivautvecklingen kunde noteras främst för investeringar i maskiner och utrustningmen även för bostadsbyggandet. Det höga sparandet, den snabba inflationen ()och den allt stramare kreditpolitiken inverkade återhållande på hushållenskonsumtion trots atl konsumenterna tillförsäkrats betydande reallönestegringarfrämst tack vare den tvååriga lönepolitiska uppgörelsen . En storlageruppbyggnad liksom en markant ökning av underskottet i bytesbalansen varäven utmärkande . 4Riksdagen 1975/76. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 50 Avsättningen påutlandsmarknaderna för trävaror och i viss utsträckning även för papper blev tydligt svagare . Skogsindustrin,som svarar för dryga av den finska exporten, fick erfara ett massivt falli efterfrågan under försia . Exportvolymen inom denna sektorsjönk jämfört med med omedelbara verkningar påbytesbalans och produktion. Trots denminskade utländska efterfrågan och lägre importprisökningar beräknas inflationen 1975 ha blivit ungefär lika stor eUer t. o.m. något större an 1974. Regeringen stod tidigt inför uppgiften altreducera den inhemska efterfrågan för att motverka den synnerligen ogynnsammatrenden för den externa balansen. antogs ett principprogram för denekonomiska politiken och man införde bl. a. elt temporärtimportdepositionssystem som omfattade ungefär halva importen. Härigenomförväntades varuimporten för bli reducerad med ungefär 1 miljardfinska mark. Trots vissa ytterligare importdämpande åtgärder samt enförbättring av bytesförhållandet kan man konstatera alt underskott i bytesbalansen blev dubbelt så stort (över 8miljarder finska mark) som 1974. Hushållen har under1975 sannolikt främst på gmnd av begränsade reallöneökningar och fortsaltsnabb inflation visat återhållsamhet i utgifterna. Den privata konsumtionentorde därför inte ha ökal med . I enUghet med de undervåren 1975 uppdragna riktlinjerna för den ekonomiska politiken skall denstatliga konsumtionen hållas inom en ökningslakt av 1975 och 1976.Man har vidare överenskommit alt kommunemas utgiftsökningar inte skallöverstiga för vardera av de båda åren. Industriinvesteringarnafortsatte att stiga den svagare exportutvecklingentill trots. Eftersom kreditmarknaden stramats åt betydUgt och produktivainvesteringar åsatts hög prioritet torde bostadsinvesteringarna realt hasjunkit med från rekordbyggandet . Finansieringsläget tycks haförsvårat genomförandet även av industrins investeringar och framskjutitigångsättandet av nya projekt. Trots detla beräknas de privata fastainvesteringama ha ökat med i förhållande tUl 1974. Lagerinvesteringamaunder 1975 lorde inle ha ökal i lika stor utsträckning som (då debidrog med till ökningen av BNP) men verkade ändå positivt påproduktionsutvecklingen. Sammantagna kunde inte de inhemskaefterfrågekomponenlerna fullt ut kompensera det drastiska fallet i exporten.Bruttonationalprodukten minskade därför med i volym tiU 1975. Under åren19731975 har den inhemska efterfrågevolymen ökat alltför snabbt och en avsevärddel har tillfredsställts genom import. Detla har varit möjligt endast genom enkraftigt ökad utländsk skuldsättning, som totalt kan beräknas lUl ungefär 20 %av bruttonational- Tjänslemannaregeringenkonstaterade i det strama budgetförslaget att den nödvändigareduktionen av bytesbalansunderskottel lämnar mycket magert utrymme förinvesteringar och konsumtion under denärmaste åren. Den restriktiva finanspolitiken kombinerades med en ytterligarekraftfull åtstramning av kredilpoliliken. Det finnsrelativt få positiva inslag i prognosen för den ekonomiska utvecklingenför . fördjupades konjunkturnedgångenylterligare och inom allt fler sektorer inom industrin har man tvingats begränsa produktionen på grund avden svaga orderstocken och ökande lager. Det har längestått klart atl en försämring av sysselsättningsläget på grund avkonjunkturnedgången var att vänta. Sysselsättningen förblev emellertid hävdadunder försia och det var först som en klarförsämring blev märkbar. var arbetslösheteni genomsnitt , vilket är knappt 1/mer än . Arbetslöshetenväntas bli förvärrad och torde komma att uppgå liU . Situationen på arbetsmarknaden verkardämpande på den privata konsumtionen som bl. a. därför beräknas öka med bara någon procent under 1976.Nedgången i bostadsinvesteringarna beräknas fortsätta i minstsamma takt som . Det låga kapacitelsulnytljandet och de försämradefinansieringsmöjligheterna kommer alt lägga en hämsko på näringslivets investeringarsom kan förväntas avla . Det inhemska kostnadsläget harinom administrationen givit upphov till viss oro för internationella konkurrensförmåga. Inkomst- och prisuppgörelseni början av detla år kommer alt bli avgörande för kostnadsutvecklingen underåret. En neddragningav lagerinvesteringarna är oundviklig och omslaget torde motsvara enminskning av totalproduktionen med 2 . Möjligheterna till en utplåning avfallet i den ekonomiska aktiviteten blir beroende av den internationellakonjunkturuppgången och dess effekter på den finländska exporten. Bytesbalansunderskottelkan beräknas komma alt reduceras med omkring 2 miljarder finska mark 1976. Islutet av 1975 bildades en femparliregering vars främsta uppgift är alt värna om sysselsättningen. M. h. t. den extemabalansen lorde dock ev. expansiva åtgärder i huvudsak få selektivinriktning. Restriktionerna för denekonomiska politiken i kombination med det i övrigt svaga inhemskaefterfrågeläget gör all tUlväxlen i den finska ekonomin blir låg . Till skillnad frånflertalet har gått igenom den nuvarande internationellalågkonjunkturen med en väl hävdad ekono- 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 52 misktiUväxt och sysselsättning. beräknas således bruttonationalprodukten haökat med som arbetsmarknaden kännetecknats av en arbetslöshelstrax ovanför 1-procentsnivån. Att denna gynnsamma utveckling har varit möjligförklaras i huvudsak av två omständigheter. Dels bärs efterfrågan i uppav de direkta och indirekta impulserna från den expansiva oljesektorn, delshar statsmakterna, liksom i , fört en medveten kontracyklisk ekonomiskpolitik. vidtogs en rad finanspolitiska åtgärder i syfle attstärka den inhemska efterfrågan. följde såytterligare två konjunklurpolitiska program. Dessa har bestått av selektivafinanspolitiska åtgärder såsom slöd till produktion för lager, pris-ochinkomstpolitiska åtgärder och en snabbare tillväxt i den offentliga sektornskonsumtion och investeringar. Kreditpolitiken har utformats i syfteatt-underVätta en expansion . Som en följd av den expansiva finanspolitiken under1974 och 1975 och en avsevärd löneglidning ökade hushållens reala disponibelinkoms-lerkraftigt. Den expansion av den privata konsumtionen som var avsikten med dennarealinkomstökning kom delvis all förskjutas till 1975 och beräknas ha uppgåtttill inemot .. Trots detta väntas importökningen bli tämligen måttlig vilketförklaras av den ringa andelen importvaror i lagerinvesteringarna och nedgångeni den importintensiva exportproduktionen . Investeringarna i fastkapital lorde ha ökal totalt . Detta förklaras av en fortsattexpansion av investeringama inom oljesektorn, men även industri- ochbostadsinvesteringarna ökade kraftigt. Den offentliga konsumtionen harvisserligen ökat men i lägre takt än den totala produktionen. Mot dennaexpansion av den inhemska efterfrågan har stått etl fall i varuexporten medhela i volym. Tillsammans med en kraftig nedgång i sjöfarlsneltot hardetta medfört ett rekordartat bylesbalansunderskott på . Utsikterna domineras av en fortsatt starkinherrisk produktionsutveckling och av den internationella uppgångsfasensinverkan på . Den senare faktorn beräknas leda till att efterfrågan pånorska exportvaror börjar göra sig märkbar och . Deekonomisk-politiska åtgärder som vidtagits är därför utformade såalt de med snabb verkan skall kunna avbrytas när efterfrågan från utlandet nåren tillfredsslällande nivå. Till följd av atl en långsammare ökning väntas förlöntagarnas realinkomster kan tillväxten i den privata konsumtionen komma attbromsas något, tUl . För alt dämpa den inhemska kostnadsutvecklingeningicks en överenskommelse om lägre nomineUa löne- ochinkomstökningar i utbyte mot åtgärder från regeringens sida som garanterarlöntagarna och jordbrukarna samma reala inkomsthöjning som vid högre nominellalöne- och prishöjningar. Den starkautvecklingen av de fasta investeringarna kommer sannoliktatt följas av stagnation . Bakom detta ligger en reaktion inomindustrin och sjöfarten på den internationella lågkonjunkturen. Detla kanberäknas medföra kraftiga nedrevideringar av investeringsplanerna. Oljesektorn,bostadsbyggandet och de offentliga investeringarna torde dock i varierandegrad uppvisa en fort-saft tiUväxt. Den slutliga inhemska efterfråganväntas öka långsammare 1976 än Trotsdetla lorde itnporlen komma atl öka avsevärt snabbare än . Bakom detla ligger huvudsakUgen detförväntade uppsvinget i ex porten men även den fortsatta produktionsökningen och en viss upp byggnad av importvarulagren. Tack vare den kraftiga återhämtningen av exporten väntas handelsbalansens underskott minska med mer än hälften. Då emellertid tjänste- och transfereringsnettot försäm ras påtagligt beräknas bytesbalansunderskottet lill . Som en följd av den höga inhemska aktiviteten ochtidigare års internationella prisutveckling accelereradeinflationstakten till 1975. blir utfallet beroende av en radfaktorer bl. a. effektiviteten i deinkomslpoUtiska överenskommelserna och de nya överenskommelsernasom väntas bli träffade i samma ämne Deofficiella norska prognosema bygger dock på antagandet om en ökning i konsumentprisindex 1976. Den totala produktionen 1976 antas komma att ökamed . Exkluderas sjöfarten och oljeseklom blir BNP-ökningen ca45 %. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 54 Den svenska varuexporten beräknas ha fallitmed i volym jämfört med . Förra gången en minskning i exportenmellan två kalenderår registrerades var 19571958 och för att finna entillbakagång av jämförbar storleksordning måste man gå tillbaka ända till 1952.Till större delen är exportnedgången en följd av den ovanligt markeraderecession som präglat ekoiiomi 1975, inle minsl del sätt påvilket denna tagit sig uttrycki form av mycket betydande lagerminskningar. Detsenare lorde ha medverkat liU alt särskilt råvaruexporten sjunkit i enomfattning som saknar motstycke i ef-terkrigshistorien. OUka omständigheter harmedfört att niinskningen i den svenska exporten synes ha blivit starkare änminskningen' av exporten från övriga industriländer. Sålunda har den svenskaexportens strukturella varusammansältning utgjort en ogynnsam faktor under1975; sådana ur den svenska exportens synpunkt betydelsefulla marknader somför trävaror, massa och papper, stål och investeringsvaror från verkstadsindustrinhar varit utomordentUgt svaga. Till' detla kommer att den svenskaexportindustrins marknadsposition antagligen försämrats på flera områden. Avden marknadsandelsförlusl 19741975 moisvarande som enligt tabell 3: 1beräknas ha ägt rum för färdigvaruexporten till kan uppemot 3procentenheter troligen för- 1 De i detta kapitel angivna volymberäkningarna harframkommit genom deflatering med utrikeshandelsstatistikens enhetsvärdeindexoch avviker frän vad som redovisas i nationalräkenskaperna. Tabell3:1 export av färdigvaror (exkl. fartyg)' till OECD-området 19721976 -6 -13 'SITC5-8, exkl. 68 och 735. =Utom , , , , , , ochTurkiet. Anm.Prognoserna är avrundade till närmastehela resp. halva procent. klarasav den nyssnämnda oförmånliga varusammansätlningen. Återstoden avandelsförlusterna förklaras bl. a. av att hemmamarknad i motsats tillflertalet andra industriländers varit expansiv. Incitamentet för de svenskaföretagen alt öka exporten har därigenom inte varit så starkt medan däremotintresset ökat kraftigt från konkurrentländernas sida att söka främjaexportförsäljningarna. Vidare har de svenska exportpriserna under försia delenav 1975 stigit avsevärt mer än världsmarknadspriserna. Etl ännu slörre fall iden totala exporlvolymen 19741975 hade inträffat om inte exporten lillÖsteuropa,och OPEC-länderna hade visat fortsalt god -tUlyäxt. Däremot harexporten till icke-oljeproducerande sjunkit kraftigt 19741975. Detlafår ses mot bakgrund av alt deras realinkomster sjunkit lill följd avoljeprishöjningarna och den vikande efterfrågan på deras exportvaror. Undersenare delen av 1975 har flera ekonomier åter börjat präglas avtillväxt, en lUlväxt som bedöms fortsätta och successivt få en allt slörreomfattning . Detta har'i sin lur förutsatts resultera i att ävenimporteflerfrågan växer. Atl en sådan utveckling bedöms som trolig har tillbetydande del att göra med den lagerut-, veckling som emotses i OECD-länderna.Lagerneddragningarna, lorde ha upphört eUer på ell.avgörande sätt. Räknat mellan genomsnitten för.1975 och 1976 väntaslagerinvesteringarna ge avsevärda positiva bidrag till den ekonomiska tillväxten.För några länder av stor betydelse som svenska exportmarknader väntas dockkonjunkturläget 1976 bli mindre gynnsamt än vad som ovan angetts gälla förOECD-området i dess helhet. Sålunda väntas efterfrågetillväxten iStorbritannien och bli mycket obetydlig. I viss grad kompenseras dettadock av att tillväxten i den norska eko- Tabell3: 2 export av färdigvaror (exkl. fartyg)' 19681976 'SITC5-8, exkl. 68 och 735. -Utom , , , , , , ochTurkiet. ' , , , , , ,, ', , och . Enligt kalkylen frän varugruppssidan, somingär i tabellen över totalexporten (tabell 3:4), blir förändringen . Anm.Prognoserna för volymförändringarna är avrundade till närmaste hela resp. halva procent. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 56 nomin, också av central betydelsesom svensk avnämarmarknad, förutses bli mycket hög. 1 motsats tillde närmast föiregående åren väntas exporten lill inte uppvisa någon tillväxt 19751976. ÖsUänderna har f. n. besvärandeunderskott i handeln med västvärlden och flera för vikliga länder liderbrist på internationella betalningsmedel. Inte hellerexporten till de icke-oljeproducerande beräknas komma att stiga 19751976; deinkomstförstärkningar dessa länder kan erhålla i samband med del väntadeuppsvinget i industriländernas efterfrågan torde på sin höjd kunnaförhindra ett fortsatt fall i deras importeflerfrågan mellangenomsnitlsnivåema 1975 och 1976. Även för OPEC-länderna har en försvagning avinkomslulvecklingen ägt rum. Detta, tillsammans med att svårigheler börjatuppstå alt fysiskt hantera den starka strömmen av importvaror, väntas fnedföraätt deras import-tillväxt minskar från till omkring 20 %19751976. Den tendens tiU nedgång i exportens marknadsandelar som synes ha förelegat 1975lorde kunna bromsas och eventuellt vändas under loppet av 1976. Bakom dennabedömning ligger bl. a. förutsättningen all dén relativa exportprisulvecklingen blir mer gynnsam ur konkurrenssynpunkt, delvistill följd av en mer försiktig prissättning från de svenska exportörernassida, delvis beroende på alt vid ett antagande om oförändrade växelkurser frånslutet av november en viss effektiv appreciering av kronan gör sig gällande19751976. Vidare väntas efterfrågetrycket i de större konkurrentländerna under1976 stiga i förhållande till , vilketi viss mån kan minska deras relativa säljlryck på avsättningsmarknaderna. Totalt sett har export beräknats stigamed 1975 1976. Härvid har exporten av råvaror, dvs. främstträvaror, massa och järnmalm, med dess högakänslighet för lagerrörelser i import- och förbrukarleden förutsattsväxa betydligt kraftigare än exporten av färdigvaror. De genomsnittliga exportpriserna beräknas19741975 ha stigit mycket kraftigt, , vilket dock är lägreän den utomordentligt starka ökning som noterades 19731974. Ökningen 19741975är främst elt resultat av fortsatt kraftiga prisökningar för färdigvaruexporten,medan exportprisökningen för råvaror har dämpats kraftigt jämfört med19731974. Prisuppgången för färdigvaruexporten är troligen delvis ett uttryckför en ännu inte helt avslutad anpassning till den kraftigt höjda nivån påolje- och råvarupriser fr. o. m. 1974, men dessutom och detta delvis ocksåsom en följd av del nyssnämnda förhållandel har den starkalönekostnadsökningen verkat uppdrivande. Som redan ovan antytts beräknas desvenska exportpriserna för färdigvaror 1974 1975 ha stigit snabbare änmotsvarande priser på världsmarknaden vid en jämförelse gjord i enhetlig valuta se tabell 3: 3. TUl en del kan BU.1 Preliminär nationalbudget 57 Tabell3: 3 Prisutvecklingen för färdigvaror 19601976 (1) i nationella valutor (2) i US dollar (3) i svenska kronor 19,2» 17,5» -3,5 'Exportprisindex för "manufactured goods" för de elva i världshandelnstörsta sammanvägt med deras andelar i världsexporten. Inkl. papper erhålls , resp. . Anm. Prognoserna äravrundade till närmaste hela resp.halva procent. deltaförklaras av alt den svenska kronan effektivt sett apprecierats tämligenkraftigt mellan genomsnittslägena 1974 och 1975. För 19751976 beräknas exportprisuppgången blibegränsad lill . Liksom 19741975 bedöms alt färdigvaruexporlens priserstiger avgjort mer än råvaruexporlens. Inle minst torde dock avsättningsmöjligheternapå utlandsmarknaden, särskilt med tanke på den kraftiga relativa prishöjningen19741975, komma att utgöra tvingande skäl för en mer återhållsam utvecklingäven av färdigvarupriserna, trots de senares starka lönekostnadsberoende. För de i runt tal 3/4 av exporten som beslår avfärdigvaror (exkl. fartyg) har, parallellt med analyser för olikadelvarugrupper, gjorts bedömningar på aggregerad nivå med tonvikten lagd påexportens relation tUl den internationella efterfrågans utveckling. Resultatenhärav har redovisats i tabellerna 3: 1, 3:2 och 3: 3. För råvaruexportendäremot, som har en varusammansältning soni är helt olik den totalainlernationeUa råvaruhandelns, är det inte särskilt meningsfullt att utarbetanågon exportprognos med utgångspunkt från den aggregerade internationella råvaruefterfrågan.I stället har där uteslutande en disaggregerad prognosansats tillämpats, byggdpå informationer om marknadsförhållanden och produktionsförutsättningar för detrelativt begränsade antal råvaror som är betydelsefulla för den svenskaexporten.