prop · FZ03197 · 1975-12-31 00:00:00 — Denårliga arbetsförtiänsten enligt YFL beräknas med utgångspunkt i ,denförsäkrades inkomslförhållanden vid liden för skadan. Den sjukpenninggrundandeinkomsten enligt AFL innefattar däremoi en uppskattning av den årsinkomst avförvärvsarbete som den försäkrade kan antas komma att tills vidare åtnjuta.Antagandena om den sjukpenninggrundande inkomsten brukar avse en tidrymd avett år framåt. Övergångentill ett ekonomiskt invalidilelsbegrepp och införandel av en kompensationsnivåpå 100 ?-6 innebäratt större vikl än tidigare måsle läggas vid en korrektanpassning till akluella förhållanden av del inkomstunderiag som skall varautgångspunkt för beräkning av inkomstförlust lill följd av arbetsskada, 1fråga om sjukpenning från ,'\FL kan den försäkrade numera anrnälainkomständring även under pågående sjukdomsperiod och med verkan på densjukpenninggrundande inkomsten efter en väntetid av , innebärattsjukpenning enligt AFL successivt kan stiga medansjukpenningen enligt YFL är låst vid inkomsiförhållandena vid tiden för skadanoch således förblir oförändrad. Enligt en garaniiregel i YFL får docksjukpenningen inom yrkesskadeförsäkringen inte ulgå med lägre belopp än somskulle ha utgått från den allmänna sjukförsäkringen om det inle varit fråga omyrkesskada, Kommiiiénhar funnii att den beräkning av den åriiga arbetsförtjänsten som f n, skerenligt YFL inle ger ett tillräckligt ändamålsenligt underlag för beräkning avsjukpenning inom arbetsskadeförsäkringen. 1975/76:197 77 anserdet också önskvärt att samma beräkningsgrunder för sjukpenning får gälla inomhela socialförsäkringsområdet. Kommittén föreslår därför att densjukpenninggrundande inkomsten skall läggas till grund även för sjukpenningfrån arbetsskadeförsäkringen. För den som inte är sjukpenningförsäkrad men ändåhar inkomsl av förvärvsarbete föreslås som sjukpenningunderiag hans inkomst avsådant arbeie beräknad med tillämpning av bestämmelserna omsjukpenninggrundande inkomsl. Liksom f n, skall finnas hel och halvsjukpenning. Hel sjukpenning efter samordningstiden skall motsvara 1/365 avsjukpenningunderiaget. Genom att sjukpenningen på detta sätl även eftersamordningslidens slut grundas på den försäkrades sjukpenninggrundande inkomslkan sjukpenningen under hela sjukdomsperioden anpassas i förhållande lill deninkomst den försäkrade skulle ha haft som frisk. Jagansluter mig till kommitténs förslag om ersättningsunderiag för sjukpenningsom har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av alla remissinsianser. Livräntanskall i likhet med sjukpenningen inom arbetsskadeförsäkringen utgöra i principfull kompensation för den av arbetsskadan föranledda inkomstförlusten, mening bör därför samma inkomstunderiag ligga lill grund för bådesjukpenning och livränla. Kommittén föreslår således att livränla normalt skallbestämmas på grundval av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst vid dentidpunkt från vilken livräntan skall utgå. Kommittén föreslår vidare attlivränian liksom f n, skall anknyta lill basbeloppet enligl AFL och därigenomvara värdebeständig. Kommittén uttalar sig vidare för en anpassning efter denallmänna standardhöjningen i någon form av slandardsäkring. Ävenbeträffande ersällningsunderiaget för beräkning av livränla bilräder jagkommitténs förslag, Livränian böräven i fortsättningen följa basbeloppet ochdärigenom vara värdebesländig. Den i betänkandet berörda frågan omstandardsäkring av livränta på grund av arbetsskada ulreds f n, av pensionskommittén. Eftersommaximigränsen för beräkning av sjukpenninggrundande och pensionsgrundandeinkomst enligt AFL har fastställts lill 7,5 gånger del vid årets börjangällande basbeloppet, föreslår kommittén samma övre gräns för bestämmande avarbetsskadeersätlning. De nuvarande reglerna om livränta i YFL lar endaslbegränsad hänsyn till inkomstdelar mellan två och fem basbelopp och innehållerett tak vid fem basbelopp, Enliglden allmänna sjukförsäkringens regler skall den sjukpenninggrundande inkomstenuppgå lill minsl , för alt sjukpenning skall utges. Inom YFL finns enminimigräns för beräkning av årlig arbetsförtiänst. Den är I 800kr, vilkel överensstämmer med den gräns som då gällde som minimiinkomsl förräll till sjukpenning enligl AFL, Uppgår årsförtiänsten inte till minsl I 800kr,, beräknas den alltså alllid lill delta belopp. Kommittén föreslår nu att ersättningsunderiagelför sjukpenning efter samordningstidens slut skall beräknas till . 1975/76:197 78 inteuppgår lill detta belopp. Samma regel föreslås för beräkning avlivränleunderiaget. Därigenom återknyts ininimiinkomslen inom arbetsskadeförsäkringentill lägsta sjukpenninggrundande inkomsl enligt AFL, Den angivna regelnföreslås gälla efter utgången av samordningsliden med sjukförsäkringen på 90dagar. De"här föreslagna reglerna har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av de flesiaremissinstanserna. Ett par remissinsianser anser all kompensation förinkomstbortfall bör ges utan begränsning lill 7,5 basbelopp. För egen delanserjag i likhet med kommittén all arbelsskadeförsäkringen bör följa den övreinkomstgräns som enligt AFL gäller för såväl sjukpenning som ATP, Det börunderstrykas all förslagel på denna punkt i förhållande till nuvarandebestämmelser innebär en väsentlig höjning av livränian vid arbetsskada. Jagförordar därför att kommitténs förslag genomförs även i delta avseende. Jagbiträder även kommitténs förslag om en samordning mellan arbetsskaddivränia ochförtidspension i sådana fall då livränta och pension avser att kompensera sammainkomslborlfall. Jag återkommer i specialmotiveringen till några detaljfrågorsom bl, a, gäller utformningen av reglerna om fastställande aversältningsunderlaget för livränta, 6,5,6Ersältningsiinderlag for unga försäkrade Beträffandevissa försäkrade hardet inle ansetts tillfredsställande att fastställa enlivsvarig egenlivränta eller en efterievandelivränta enbart med hänsyn tillinkomsiförhållandena vid skadetillfällel. Detta gäller bl, a, när denförsäkrade vid skadetilirället var så ung all han inte hade hunnit lå full löni sill yrke. Därför föreskrivs i YFL all en uppräkning av den årligaarbelsförtiiinslen skall ske vid !8, 21 och . Uppräkningen görssamtidigt med att den åriiga arbetsförtiänsten fastställs men iräder inle ikraft förrän den skadade uppnår respektive ålder. Regeln kommer lill användningi endasl ett fåtal fall. Kommitténhar vid en undersökning av förhållandena inom vissa branscher dragitslutsatserna att en icke obetydlig ökning av lönerna sker upp till 25-årsåldernoch alt inkomstökningen är störst i de lägsta åldrarna. Med hänsyn härtillanser kommittén att systemet med uppräkning av den årliga arbetsförtiänsten förunga försiikrade bör behållas. Någon ändring av de åldersgränser som gällerföreslås inle. Jag ansluter mig till kommitténs förslag. Enstuderande har som regel ingen eller mycket lågarbetsinkomst, YFL innehåller därför den specialbesiämmelsen att den åriigaarbeisfönjänsten för en studerande som drabbas av yrkesskada skall beräknastill vad han skulle ha förtiänat. om han vid liden för skadan hade avbrutitstudierna och ägnat sig ål förvärvsarbete. Liksomvid uppräkningen av den åriiga arbetsförtiänsten för unga försäkradeeftersträvar man i den nuvarande lagstiftningen en så individuell 1975/76:197 79 bedömning som möjligt. Man försöker bilda sig enuppfattning otn vilka möjligheler den försäkrade i varje särskilt fall medhänsyn lill sina förutsättningar skulle ha haft på arbetsmarknaden, om hanhade avbrutit utbildningen och börjat förvärvsarbeta. Genom att reglerna lar sikte på inkomsten vid ettstudieavbrott i stället för inkomsten efter avslutad utbildning kan den somunder studietiden ådrar sig en yrkesskada komma all drabbas förhållandevishårdare än den som skadas i sill arbeie. är enligl kommitténs mening en bristi del nuvarande systemet. Kommittén anser därför att anknytningen av livränlaoch sjukpenning till förvärvsinkomsten efter ett studieavbrott i fortsättningenendast skall avse den beräknade studietiden. För tiden därefter föreslärkommittén en bestämmelse som tar sikte på den inkomsl som den försäkrade skulleha fått efter avslutad utbildning. Därvid skall för varje särskilt fallundersökas vad som kan anses vara en normal begynnelselön i yrket. Om den skadade inte utbildades till någol bestämt yrke. ären individuell bedömning av de framlida inkomsiförhållandena knappast möjlig.Kommittén föreslår därför en garaniiregel som innebär att livränteunderlagetskall beräknas lill två gånger basbeloppet för liden , två ochen halv gånger basbeloppet för liden därefter fram till saml tregånger basbeloppet för liden fr, o, m. Jag ansluter mig lill dessa av kommittén föreslagnabeslämmelser för studerande, som i allmänhet har fått ett positivt mottagandeav remissinstanserna, 6,5,7 Åldersförmåner Livränla till yrkesskadad är f n, i princip livsvarig.Enligt gällande regler reduceras dock livränian lill 3/4 av sill belopp fr, o,m, den månad under vilken den skadade fyller (med vissa övergångsregler65 år fr, o, m, den ), Samordning mellan livränta och pension följeri princip samma regler oberoende av om pensionen utgår i form av förtidspensioneller ålderspension. Pensionen skall därvid minskas med 3/4 av livräntan.Folkpension i form av ålderspension skall dock alllid ulgå med minst 3/4 avsill belopp. Bakom bestämmelsen aii livräntan skall sänkas vid ålderligger en jämförelse med förvärvsarbetande som vid inträdet i pensionsåldernfår en minskning av sina inkomster. Invalidiieisbedömningen vid arbetsskada bör enligl vad jaglidigare har anfört grundas på skadans försötiningsmässiga konsekvenser för denförsäkrade. Eventuella förvärvsinkomster efter skadefallet skall därvidlillsammans med livränta motsvara den förvärvsinkomst som den skadade hadekunnat påräkna som frisk. Förvärvsinkomst avlöses som regel av ålderspensionnär den förvärvsarbetande uppnår pensionsåldern. Kommittén har därför funnitalt huvudprincipen inom arbetsskadeförsäkringen bör vara att 1975/76:197 80 livräntaupphör när den försäkrade fyller . dvs, vid den lidpunkt då han enligthuvudbestämmelserna i (fr, o, m, ) har rätt all uppbäraålderspension och då också flertalet arbetstagare börjar uppbära sådan pension. Jagdelar liksom remissinstanserna kommitténs mening att livränian bör begränsastill arbetstagarens aktiva lid under förutsättning alt de åldersförmåner somtillförsäkras honom när han uppnår pensionsåldern blir i huvudsak lika storasom om han inte hade skadats. Vid utformningen av dessa bestämmelser måstebeaktas att den som uppbär livränta lår vidkännas en betydande försämring isina ålderspensionsförmåner till följd av arbetsskadan med nuvarandebestämmelserom pensionsgrundande inkomsl inom ATP. Jag biträder därför kommitténsförslag om en sådan ändring i IIkap, AFL att arbetsskadelivränta skallbeaklas vid beräkning av pensionsgrundande inkomst. Förslag om denna ändringkommer alt läggas fram med de andra ändringar i AFL som följer av dennya lagen om arbetsskadeförsäkring. De problem som sammanhänger med allpensionsgrundande inkomsl inte beräknas för den som uppbär förtidspension omfattasav pensionskommitténs pågående översyn av hilhörande bestämmelser och bördärför tas upp lill prövning i det sammanhanget. Somen garantiregel bör i enlighet med yrkesskadeförsäkringskommitténs förslaggälla alt de sammanlagda förmånerna inte skall understiga av arbetsskadelivräntans belopp. Genom en sådan regel får också de minimikravsom internationella arbetstagarorganisationens () konvention nr 121 ställerpå ersättning vid arbetsskada anses uppfyllda, Frägorbeträffande skadefall före den nya lagens ikraftträdande behandlas avyrkesskadeförsäkringskommitlén under dess fortsatta utredningsarbete. Därvidkommer även samordningsreglerna för dessa äldre skadefall all övervägas, Efterievandelivräntakan enligt YFL utgå till änka och barn till den avlidne. Var denavlidne ogifl, kan livränta i stället utgå till ogift kvinna som sedan avsevärdtid levde samman med den avlidne under äktenskapsliknande förhållanden. Somavsevärd tid anses i praxis . Detsamma gäller kvinna som var trolovadmed den avlidne och som hade eller hade haft barn med honom eller viddödsfallet var havande med barn lill honom. Med barn lill den avlidne jämställsi fråga om rätt lill livränla makes barn som står under makens vårdnad. Vidarekan livränla ulgå till änkling och förälder som genom dödsfallet kommer attsakna behövligt underhåll och till frånskild make som den avlidne hade enlagstadgad 1975/76:197 81 underhållsskyldighetmot, Efterievande kvinnas rätt till livränta upphör om hon gifter sig ellerunder avsevärd tid lever samman med annan under äktenskapsliknandeförhållanden. Änkling som har rätt lill livränta föriorar denna om han gifterom sig. Yrkesskadeförsäkringensefterievandeskydd skiljer sig på flera sätt från den allmänna försäkringen.Till skillnad från vad som gäller inom folkpensioneringen ställs inle någotkrav på medborgarskap eller bosättning i och i fråga om änkeskyddetinte heller på ålder, viss varaktighet av äktenskapet eller förekomst avminderårigt barn i hemmet. Från ATP skiljer sig yrkesskadeförsäkringen framförallt genom att efterievandeskyddel inte är förbehållet änkor i legalaäktenskap. Det saknar också motsvarighet till ATP:s villkorangåendeäktenskapets längd, tidpunkten fördess ingående och förekomst av minderårigtbarn. Yrkesskadeförsäkringens efterievandeskydd för änkling, frånskild ochförälder saknar motsvarighet inom den allmänna försäkringen. Kommitténhar vid sina överväganden funnit alt försäkringen för arbetsskada alltjämtmåste innehålla ell ekonomiskt skydd för vissa eflerlevande. Det har däremoidiskuterats hur vidsträckt den krets av efterievande bör vara som omfattas avförsäkringen. Framför allt har det gällt att ta ställning till frågan omarbetsskadeförsäkringen skall begränsas till att täcka förlust avförsörjarinkomsl och alltså inriktas på minderåriga barn och andra av denavlidne beroende anförvanter eller om den bör ges en mera generell omfattning. Försäkringenmåste enligt kommittén självfallet ge skydd åt minderåriga barn till denavlidne i samma utsträckning som f n. Kommittén finner det också rnotiverat altbehålla möjligheten att ge efterievandelivränta åt förälder som till följd avdödsfallet kommeratt sakna nödvändigt underhåll. 1fräga om de nuvarande reglerna för änka och med änka jämställd sammanboendekvinna ställer sig kommittén däremot mera tveksam till att överförabestämmelserna utan ändring till den nya lagen. Kommittén åberopar därvid vadpensionsförsäkringskommittén anförde beträffande änkepensioneringen ibelänkandet Familjepensionsfrågor m, m, (SOU 1971:19). När frågan om denframtida familjepensioneringen nu skall tas upp till fortsatt behandling avpensionskommittén förutsätter yrkesskadeförsäkringskommitlén att ocksåmotsvarande problem beträffande efterievandeskyddel inomarbetsskadeförsäkringen blir uppmärksammat. Motdenna bakgrund begränsar kommittén sina ändringsförslag till den regel i YFLsom ger änkeskydd lill alla efterievande kvinnor oberoende av ålder ochvårdnadsplikt mot barn. Kommittén föreslår, efter mönster av motsvarande reglerinom folkpensioneringen, alt en nedre åldersgräns för rätt till änkelivränlainförs för kvinnor utan minderåriga barn och att denna gräns sätts vid 36 år.Kommittén föreslår vidare att lagen skall innehålla en avtrappningsregel sommotsvarar den som finns inom folkpensioneringen och som innebäratt livräntanskall minskas med 1/15 för vane 1975/76:197 82 år,varmed änkans ålder vid mannens död eller den tidpunkt då hon upphörde att habarn i hemmet understeg . Motsvarande regler skall enligtkommitténs förslag gälla beträffande sammanboende kvinna som skall jämställasmed änka. Närdet gäller den nuvarande rätlen för änkling alt efler särskild behovsprövningla livränta har de nuvarande reglerna visat sig ha mycket liten praktiskbetydelse. Endast ett låtal änklingslivräntor ulgår f. n. i hela landet ochnågon ny sådan livränta har inte tillkommit . Kommittén framhållerall änklingsskydd inte förekommer inom andra socialförsäkringsgrenar. På grundhärav har kommittén inte funnit skäl att föreslå någon rält tillänklingslivränta i den nya lagen. Ett sådant skydd tillgodoses enligtkommitténs bedömning på ett bättre sätt genom den förstärkning avefter-levanddivränlorna till barn som kommittén föreslår, Rältenför frånskild make att lå efterievandelivränta inom ramen för den avlidneslagstadgade underhållsskyldighet har enligl kommittén utnyttjats i ganska litenutsträckning. Kommittén föreslår att frånskilda kvinnor även i fortsättningenskall kunna få livränta, om de är berättigade till underhållsbidrag, I likheimed vad som har föreslagits för änkor görs undanlag för unga kvinnor ulanminderåriga barn. Någon avtrappningsregel föreslås inte för dessa fall. Blandremissinstanserna har i fråga om livränta till efterlevande rått delademeningar. Många har tillstyrkt kommitténs förslag medan andra har varilkritiska på olika punkter. Kommitténs konstruktion av änkeskyddet godtas iallmänhet. Däremot avstyrker flera remissinstanser kommitténs förslag att slopaänklingslivräntan. Några remissinstanser vill också behålla möjlighelen förfrånskild man att få livränla. Jagvill erinra om att pensionskommittén numera i enlighel med beslut(SfU 1974:24, rskr 1974:293) har fåll i uppdrag att utreda frågan omeflerievandepensionens framlida utformning. De riktlinjer i fråga omutformningen av eil framtida pensionssystem som har anvisats av pensionsförsäkringskommitténskall ligga lill grund fördel fortsatta utredningsarbetet, 1socialförsäkringsutskotteis nämnda utlåtande anförs bl, a, all del - med hänsyntill samhällsutvecklingen och till kvinnornas ökade utträde i arbetslivet - kanifrågasättas om pensionssystemet erbjuder en ändamålsenlig form förefterievandepensioner . Frågan hur ett efterievandeskydd som ärneutralt i förhållande till kön kan närmare utformas bör med hänsyn härtill bliföremål för fortsatta mer ingående överväganden. Medhänsyn lill alt hela frågan om familjepensioneringens framlida utformning ienlighel med beslut skall behandlas av pensionskommittén är detinte möjUgt att i detta sammanhang ta slutlig slällning lill utformningen avefterievandeskyddel inom arbetsskadeförsäkringen, Möjlighelerna till livräntaför änkling och frånskild man bör som kommittén har föreslagit inte föras övertill den nya lagen innan efterievandeskyddel har blivit föremål för en allsidigprövning. De skäl som yrkesskadeförsäk- Prop.1975/76:197 83 ringskommiiténhar anfört för en revidering av reglerna för rält lill änkelivränla är enligtmin mening övertygande. Jag förordar därför att dessa regler i enlighel medkommitténs förslag lår i princip samma utformning som motsvarande regler inomfolkpensioneringen. Även i övrigi bilräder jag kommitténs förslag i nu berördadelar. 6.6,1.2Förmånernas storiek Livräntatill änka och därmed jämslälld kvinna samt livränta till barn ulgår f n, medviss andel av den avlidnes åriiga arbetsförtiänst. Änkelivränta skall motsvara1/3 - fr, o, m, den månad under vilken änkan fyller 1/4 - ochbarnlivränla 1/6 av arbetsförtiänsten. Livränta till änkling och förälder ärbehovsprövad och livränta lill frånskild make begränsas så att denöverensstämmer med den lagstadgade underhållsskyldigheten. Livränta tillänkling och förutvarande make får inte översliga 1/3 - efter 1/4 -av den åriiga arbetsförtjänsten. För livränta lill förälder finns påmotsvarande sätt en gräns vid 1/6 av arbetsförtjänsten. Om livränta skall utgåsamtidigt till flera efterievande gäller vissa maximi- och reduceringsregler. Änkepensionfrån folkpensioneringen utgör för år räknat 95 96 av basbeloppet. Om änkaninle hade fylll vid mannens död eller då hon upphörde att ha vårdnaden omoch stadigvarande sammanbo med barn , minskas pensionen med 1/15 förvarje år varmed hennes ålder vid den aktuella tiden understiger 50år.Barnpension inom folkpensioneringen är garanterad till av basbeloppet närena föräldern är avliden och till 60 96 av basbeloppet när båda föräldrarna äravlidna. InomATP utgör änkepensionen, om det finns pensionsberättigat barn till den avlidne,35 96 och i annat fall 40 96 av hel förtidspension eller ålderspension som vidtidpunkten för dödsfallet tillkom den avlidne. Barnpension beräknas på sammapensionsunderlag och utgår, om änkepension utges, med 15 96 och iannal fall med 40 96 av undertaget. Finns flera pensionsberättigade barn, ökasde nämnda procenttalen med 10 för varie barn utöver del försia. Del sammanlagdapensionsbeloppet fördelas därefter lika mellan barnen, Efterievandeskyddelinom yrkesskadeförsäkringen är på samma sätl som egenskyddei samordnat med denallmänna försäkringens förmåner. Det nuvarande samordningssystemet innebär attlivräntefcirmånerna lämnas orubbade och alt reduktionen av de sammanlagdaförmånerna görs på pensionssidan, uppfallning saknas anledning att när arbetsskadan har lett tilldödsfall göra avsleg från arbelsskadeskyddets huvudprincip att fullt ul lämnaersäitning för inkomstföriusten, i delta fall det mislade underhållet. Dennabehållna standard åt de efterievande börenligt kommittén åstadkommas genom desammanlagda förmåner som kan ulgå från arbets- Prop.1975/76:197 84 skadeförsäkringenoch den allmänna försäkringen. Kommitténförordar att efterievandeskyddel ulformas så att utgående livränta skallmotsvara viss andel av en beräknad livränta för den avlidne vid föriust avförvärvsförmågan. Livränta till änka och med änka jämställd kvinna föreslåsutgå med 40 96 av ersättningsunderiagel om det finns liv-ränteberättigal barntill den avlidne och i annat fall med 45 96 av underiagel. Barnlivräntaföreslås utgå med 20 96 om livränta lill änka eller med änka jämställdsamtidigt utgår och i annal fall méd 40 96 av underiagel för det första barnetoch för varje ytteriigare barn. Finns flera barn skall det sammanlagdalivräntebeloppet fördelas lika mellan barnen. Föratt förhindra överkompensation föreslår kommittén som redan har nämnts allefterlevandelivränta liksom egenlivränta skall samordnas med de förmåner somden allmänna försäkringen ger. Pensionsförmånerna skall liksom närdetgälleregenlivräntorna vara grundläggande och livräntan frånarbetsskadeförsäkringen utgå som ett komplement. Vid samordningen skall hänsyntas endast till sådana pensionsförmåner som avser att kompensera sammainkomstbortfall. Änkelivränta skall således samordnas med änkepension ochbarnlivränta med barnpension. Kommittén föreslår vidare att änkelivräntorsamordnas med ålderspension från folkpensioneringen. Remissinstansernahar allmänt biträtt kommitténs förslag till utformningen av förmånerna tillefterievande. Jag förordar i enlighet med kommitténs förslag attefterievandelivränta fastställs till en viss andel av den beräknade livräntanför den avlidne. Jag biträder också kommitténs förslag beträffande förmånernasstoriek som innebär avsevärda förbättringar framför allt då det gäller barn. Närdet gäller samordningen med den allmänna försäkringen är kommitténs förslag ifråga om efterievandeskyddel en konsekvens av de allmänna samordningsprincipersom kommittén har förordat och som jag har anslutit mig till. 1praktiken kommer det att innebära att arbetsskadelivränian skall svara för dendel av änkans resp. barnets andel av försörjarinkomsten som inte ersätts genompension från den allmänna försäkringen. I frågan om livränta till änka efterinträdet i pensionsåldern ålerkommer jag i specialmoliveringen tilllagförslaget. Livräntatill frånskild hustru och lill förälder bör som kommittén har föreslagit utgå ienlighet med samma principer som i YFL, Som maximum skall enligt förslagetgälla att livräntorna inte får översliga 45 96 av ersällningsunderiaget närdet gäller livränta till frånskild hustru och av underiagel vid livräntatill förälder. Om del finns flera efterlevande som är berättigade tilllivränta, bör i enlighet med kommitténs förslag ske en jämkning efter sammaprinciper som f n. gäller. 1975/76:197 85