prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — a. föreslås förbättring avenergistatisliken för jordbrukssektorn, utvidgning av bränslestatistiken, nystatistik för alt få ell bättre bedömningsunderlag när det gäller uppvärmningav bostäder och lokaler saml en undersökning av hushållens energiförbrukning. Förslaget har remissbehandlats och behovet avförbällrad energistatistik understryks av samlliga remissinstanser. Mol denna bakgrund har chefen för finansdepartementettidigare denna dag tagit upp medel för förbättring av energistatistikenavseende framför allt underlag beträffande förbrukningen av bränsle inom industrinoch för uppvärmning, kvartalsvis redovisning av energibalanser och en snabbareredovisning av statistiken. Härutöver har medel beräknats för slalistik överhushållens energiutnyttjande. (I 1974: 05), som tillkallades hösien 1974 för att svara för planeringen av ochbiträda vid genomförandet av en energisparkampanj vintern 19741975överlämnade en rapport med redogörelse för kampanjen. Kommittén hargenom tilläggsdirektiv fåll sill uppdrag utvidgat och förlängt föralt kunna samordna och stödja myndigheternas informationsinsatser och vidbehov planera och genomföra egna informationsåtgärder under i första hand vintern19751976. Kommiitén har fåtl i uppdrag även all isamråd med industriverket fortlöpande följa konsumtionsutvecklingen och, närså är motiverat, offentiigt redovisa sina bedömningar. 9 1975/76. 1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 130 tiU undersökaförutsättningarna för införande av en meraregelbunden inspektion av eldningsanläggningar. Energisparkommitténhar likaså fått i uppdrag atl till undersöka förutsättningarnaför alt under ickekrisförhåUanden på vissaområden införa direkta restriktioner eller förbud mot vissa slag av energianvändning. Kommittén skall därvid särskiltvärdera och prioritera tänkbara restriktioner efter dels deraskonsekvenser för olika konsumenlkalegorier,dels deras effekt på den samlade energikonsumtionslUl-växlen. Bedömningar skallgöras även av effekten på produktion och sysselsättning. En utgångspunktskall vara att besparingseffekterna skall slå i rimlig proportion tiU insattaresurser. En arbetsgrupp har tiUsatts inom för att utarbetaförslag till en särskild lagsliftning för att om behov uppstår kunna genomförarestriktioner av detta slag. Arbetsgruppen skall vidare föreslå former föradministration och konlroll av eventuella restriktioner. Regeringen harvidare uppdragit åt alt belysa sambandet mellan den privata konsumtionens sammansättning ochenergiförbmkningen i samhället. I uppdraget ingår undersökningar av hur olikasätt för hushållen att tillfredsställa sina behov påverkar energiförbrukningen.Härvid kommer frågor om produkters uiformning, livslängd, skötsel ochanvändning att aktualiseras. a. skall verket undersöka om obligatoriskenergideklaration av hushåUsapparater bör införas i , Verket skall föreulgången av lämna en rapport med redovisning av arbetet ocheventuella förslag till fortsatta åtgärder på området. Statens industriverkhar enhgt riktlinjerna i prop. 1975: 30 det övergripande ansvaret för en intensifierad kursverksamhet på energiområdet.När det gäller lokaluppvärmning ombesörjs utbildningen av olika kursarrangörer.SIFU-enheten vid industriverket bedriver exempelvis elt flertal kurserinom områdena ventilation, drift av värmecentraler m. m. driverockså vissa kurser om energihushållning för driftpersonal vid kommunalabyggnader och anläggningar. När det gällerkursverksamhet rörande processinriktade frågor håller industriverket på med attkartlägga och planera för angelägna behovsområden, bl. a. i anslutning tillverkets utredningsarbete angående energiförbrukningen i vissa branscher. Planering för attstarta en energirådgivning inriktad främst på mindre oeh medelstora företagpågår inom företagareföreningarna. för byggnadsforskning bedriver f. n.en omfattande verksamhet med kostnadsfria informationsträffar angåendeintrimning av värmepannor. Regeringen har i maj1975 uppdragit åt statens induslriverk atl studera dels energianvändningeninom järn- och stålindustrin samt massa-och pappersindustrin, delsmöjligheterna alt ta tUlvara spiUvärme från 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 131 industriella processer förvärmedislribulion och bygga ut produktionen av mottryckskraft. På grundval avdessa studier skall industriverket ange lyp och omfattning av åtgärder, someventuellt kan behöva vidtas för att uppnå det i prop, 1975: 30 angivna måletom ytterligare mottryckskraft samt i övrigt uppnå de sparmålbeiräffande industrin som framgår av proposilionen. Verket skall redovisaresultatet av arbelel , Regeringen har vidare uppdragit åt industriverketalt inleda kontinuerligundersökningsverksamhet omfattande all industriell energianvändning. Vidare har regeringen tillsalt enulredning (I 1975: 03) om energiplanering. Denna skall närmare utredaomfattning, inriktning och genomförande av kommunala energiplaner samt föreslåbehövlig lagstiftning i ämnet. I ulredningens direktiv framhåUs att videnergiplaneringen kraven på energi för olika användningsområden ochvalet meUan olika energiformer måstebedömas i elt sammanhang för att åsladkomma en god energihushållning.Därvid måste också andra relevanta faktorer som mUjö-effekter, försörjningsberedskapoch markanspråk beaktas. I energiplanbör anges bl. a, fördelningen i huvuddrag inom kommunen av olika energiformer och hur energitillförseln skall ordnasantingen produktion inom kommunen eller leveranser ulifrån väljs somlösning. De beräknade behoven av energi i olika forrher bör framgå av planen. De gmndläggandereglerna för energiplaneringen skall enligt direktiven anges i lag. De närmare riktlinjer för planeringen som behövs dämlöverutfärdas i en form som gör det möjligt att löpande anpassa dem till vunnaerfarenheler av verksamheten och till ändrade omständigheter som exempelvis nya tekniska metoder. Allmänt börgälla att kraven på planeringsinsatser hålls inom ramen för kommunernasresurser. Riktlinjernabör vara utformade så att betydande hänsyn kan las till skiftande lokalaförhåUanden vid upprättandet av energiplanerna. De bör vidare utformas så attde främjar anpassningen av den lokala energiplaneringen till den övergripandeenergipolitiken, I ett inledande skede bör minimikraven på planerna inteställas högre än som kan anses lämpligt med hänsyn tUl att verksamheten är ny. Utredningen skallvidare överväga om vid sidan av energiplaneringen krav på koncession börinföras för anläggande och drift av fjärrvärmenät i likhet med vad som gällerför eldistributionen. Även frågan om attinföra koncessionsplikt för alla anläggningar av väsentlig betydelse förenergiförsörjningen skall prövas av utredningen. Utredningenvänlas lägga fram resultaten av sitt arbete . har beslutat om höjning avenergiskatterna (prop, 1975: 92, SkU 1975:25, rskr 1975: 126). Dessahöjningar infördes , har en utredning(Fi 1975: 07) tiUsatts för att se över energibeskattningen. Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 132 Ulredningens primära uppgifl är att, med utgångspunkt iall energibeskattningen liksom nu skall vara av generell karaktär, undersökamöjligheterna att utnyttja energibeskattningen som ett energipolitiskt spar-ochstyrinstrument och lägga fram förslag härom. Uiredningen är därvid oförhindrad alt behandla fråganom den nedsättning av allmän energiskalt som gäller, bl. a. i fråga omindustriell tillverkning med mera betydande bränsle- och energikostnader, samtnedsättning av energiskatt när energihushållningsskäl motiverar della som etlled i strävandena att underrätta införandet av nya organiska bränslen på densvenska marknaden. Utredningen skall däruiöver pröva om del finns skäl ochförutsättningar för atl beiräffande elkraften förlägga skattskyldigheten i elllidigare led, t. ex. redan i produktionsledet. Vid denna prövning skall ävenbeaklas om vinster i energibesparande syfte kan erhåUas vid en övergång frånkollekliv lill individuell debitering av avgifter för elkraft och värme somförbrukas i hushåll. Efterfrågan är slor på statsbidrag och lån tillenergibesparande åtgärder i bostäder, industrier m. m. På grund härav oeh isyfte att skapa förulsällningar för ökad sysselsättning har i prop. 1975/76:25 (s. 60 och 68) tagils upp sammanlagl ytterligare 200 milj. kr. påtilläggsbudget I för innevarande budgetår för sådanl stöd, varav 50 milj. kr.för bidrag till näringslivet och resten tUl bosläder. har riksdagenanslagit sammanlagt 824 milj. kr. för energisparstöd, varav drygt 600 milj. kr.tUl bosläder. Flera ändringar beträffande omfattning och inriktningav energisparslödet har gjorts som resultat av energipolitiskabeslut . Vad gäUer näringslivet utgår således numera bidrag såvällill byggnader som lUl åtgärder i industriella processer, till vissa prototyperoch demonslralionsanläggningar och dll vissa anläggningar för energiproduktion. I syfle alt stimulera fastighetsägare atl ansluta sinafastigheter till kollektiv värmeanläggning har reglerna för erhållande avbostadslån ändrats. En förutsättning för atl lån skall erhållas för om- ellertillbyggnad är all huset ansluts tiU fjärrvärmeanläggning eller annankollektiv värmeanläggning om sådan anslutning är möjlig och särskilda skäl inleföreligger däremot. En annan ny föratsättning för bostadslån är alt husetförses méd anordningar, som gör del möjligl alt för varje lägenhet mäta ochdebitera leveranser av varmvallen, el och gas särskilt. Vissaundanlagsmöjligheler föreligger dock. Vidare har 9 § byggnadsstadgan (1959: 612)kompletterats med en bestämmelse om alt vid planläggning hänsyn skall tas tillhushållningen med energi. Genomen ny paragraf, 44 a §, och ändring av 48 a § i byggnadsslad- 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 133 ganhar krav uppställts på att byggnad skall utföras så atl den möjliggör godvärmehushållning. Förslag till närmare föreskrifter och anvisningar medanledning av dessa nya bestämmelser har kommil in lill bostadsdepartementetfrån planverket och bereds f. n. inom detla departement. För att bätlre kunna bedöma och planera industrinsenergianvändning har statsmakterna beslutat utvidga bestämmelsen i 136 a §byggnadslagen (1947: 385) om lokaliseringsprövning av industriell eller liknandeverksamhet lill alt omfalla även prövning från energihushållnings-synpunkt.Prövningen skall härvid avse såväl valet av plals som själva tillkomsten av denaktuella verksamheten. Ändringen trädde i krafl . De industribranscher som är generellt underkastadeprövning från energihushållningssynpunkt enligl 136 a § byggnadslagen, bl. a.jäm-, stål- och metallindustri, pappers- och massaindustri, cementindustri,petrokemisk och viss annan kemisk industri, svarar för ca tre fjärdedelar avindustrins lolala energiförbrukning. Efterfrågan på den internationella oljemarknaden underår 1975 har präglats av konjunkturnedgången i de slora konsumentiänderna. Oljeförbrukningeninom OECD-området har legat på en något lägre nivå än . Enbetydande överskottskapacitet finns nu såväl i fråga om råoljeproduktion sominom övriga led av oljeindustrin. Trots detta har producenlländema inomOrganisalion of () lyckats vidmakthålla denprisnivå på olja som nåddes under oljekrisen 19731974. Genom ett beslut avOPEC höjdes råoljepriset med från den 1 oklober 1975 med del uttaladesyftet atl ge medlemsländerna kompensation för prishöjningar på importen frånindustriländerna. Enligl beslutet skall den nya prisnivån gälla I. o. m.utgången av . väntas en viss uppgång i OECD-ländernasoljeförbrukning i samband med att den internationella konjunkturen förbättras.Importen från OPEC-länderna vänlas också öka, fasl i mindre grad, beroende påen ökad produktion inom . kommer alt ge betydandetillskott lill oljeförsörjning. Även för del väntas oljeförbrukningen under år1976 komma att öka något, dock ulan atl nå upp till nivå. Såvilt i dagkan bedömas, kommer del svenska behovet av råolja och raffinerade produkterall kunna lillgodoses utan svårighet . I enlighet med de allmänna riktlinjer som fastställdesvåren har statens engagemang inom olika led av oljehanteringen ökat.Diskussio- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet I34 ner har förts på regeringsnivå medelt antal oljeproducerande länder, bl. a. , och , isyfle att skapa fömtsättningar för en tryggare oljeförsörjning. på lång sikt.Ett statligt oljebolag. Svenska PetroleumAB, har bildals inom . Bolaget förhandlar f. n, omförvärv av råolja från fyndigheter i den brittiska delen av Nordsjön.Parallellt med arbetet på.råoljesidan pågår uppbyggnad av bolagets marknadsföring i , främst inom den ställiga sektorn. Projekteringenav elt statiigt raffinaderi vid drivs vidare med sikte påredovisning . Diskussioner förs med olika oljeföretag omsamarbele beträffande såväl raffinering som andra led av verksamheten. De båda halvslatliga prospekleringsföretagenOljeprospektering AB (OPAB) och har intensifierat sinverksamhet. OPAB har vid borrningar på land på den södra delen avGotland gjort, etl antal små oljefynd. Detta har gett värdefulla erfarenhelerför de borrningar i havsområdet öster om som planeras ske sommaren1976. Den ekonomiska ramen för verksamheten har höjts från 150 tUl ca 170 milj,kr. Petroswede ABbedriver prospektering i och , och ell antal andra projektförbereds. Bolagel har ;fålt norska regeringens tillstånd att förvärvarättigheter i vissa koncessioner i södra . Förslag rörande vissa riktiinjer för den statligaoljepoliliken avses bli framlagda i särskild proposition . Arbetet med attundersöka möjligheterna alt införa naturgas i har fortsatt. Kontakterhar ägt mm med flera länkbara leverantörsländer, bl. a. , ochSovjetunionen. Inom ramen för har vissa preliminärastudier utförts rörande överföring av naturgas från fyndigheter i den norskadelen av till och . Dessa kontakter ochstudier har inle avsatt några konkreta resultat, och utsikterna för attintroducera naturgas i är alltjämt mycket osäkra. På förslag av denstatliga nalurgasdelegationen (I 1973: 03) har överläggningar inletts omförutsättningarna för att bilda ett bolag med ansvar för att bearbeta deprojekt i fråga om naturgasimport från olika håll som kan komma att bliaktuella. Frågan om dekommunala stadsgasverkens framlid har tagits upp mot bakgmnd av de sloraförlusterna i verksamheten . De berörda kommunerna harbegärt statiigt stöd med hänvisning bl. a. till sladsgasverkens betydelse vidett införande av naturgas. En arbelsgrupp med företrädare för olika berördaintressen studerar frågan. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 135 I elt särskUt avsnitt i del följande redovisas enskrivelse från Svensk KärnbränsleförsörjningAB med redogörelse för försörjningsläget beträffande kärnbränsle. I redogörelsenhänvisas till utredningen (I 1972: 08) om radioaktivt avfall, A k a-u tredningen. Uiredningen har dll uppgiftatt bl, a, bedöma behovet av nationelltforsknings- och utvecklingsarbete rörande behandling och förvaring avradioaktivt avfaU, vilka krav som bör ställaspå lagringsplats och förutsällningarna för en samlokalisering av högaktivtavfall och en upparbetningsanläggning. Utredningen skall också, med den angivnaförutsättningen atl del skall ankomma på slalen all ombesörja slutUg förvaring av radioaktivt avfall, överväga organisationsfrågor.Utgångspunkten skall vara' all samlliga kosinader beträffande radioaktivtavfall från kärnkraftdrift skall bärasav producenterna av kärnkraft.Utredningen väntas slutföra sitt uppdrag . har under arbetets gånguppmärksammat behovet av. etl från kärnkraflproducenterna friståendeorgan med uppgift alt inrikta . och följaupp pågående och ytterligare erforderligt utvecklingsarbete rörandekärnkraftens radioakliva avfall. Elt sådant organ bör enligt uiredningen få somen ylterligare uppgift alt förstärka beredskap i fråga om lagring avutbränt kärnbränsle. I enlighet medAkaulredningens direktiv har AB Atomenergi tillsammans med Kärnbränslebolagetutarbetat ett förslag till program rörande hantering av reakloravfall ochutbränt bränsle. Vidare har Kärnbränslebolaget beslutat om en utvecklingsbudgetför på 9 milj. kr. alt i huvudsak användas till arbelen enligt dellaprogramförslag. Mot dennabakgrand har regeringen tillsatt ett programrådför radioaktivt avfall, som t. v. skall ansvara för utvecklingsarbeterörande radioaktivt avfall och utbränt bränsle i huvudsak enligt det tidigarenämnda programförslaget. har beslutat att ett nyttanslag Åtgärder för hantering av radioaktivt avfall m.m,, skall föras upp påstatsbudgeten (prop. 1975/76:25 bil. 11, NU 1975/76:18, rskr 1975/76: 135),Anslaget skall tUlföras medel som ställs till programrådels förfogande avKärnbränslebolagel, försörjning med elektrisk energi äraUljämt till slörre delen baseradpå inhemska vattenkrafltillgångar. Produktionen av vattenkraft under budgetåret1974/75 uppgick till , vilket motsvarar av den totalaelproduktionen inom landet, I övrigl producerades 5,5 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet TWh() i kärnkraftverk, (8,) i fossileldade mottrycksverk, (7,) i fossileldade kondenskraftverk och (0,) i gasturbiner. Importenuppgick till och bestod huvudsakligen av vallenkraft från Norge.Exporten i första hand lill utgjorde exkl.överföringsförlusler. Den totala förbrukningen av elektrisk energi i landetinkl. samtliga överföringsförlusler uppgick således tiU , vilkelinnebär en ökning jämfört med förbrukningen budgetårel 1973/74. Motsvarandeökningslal budgelårel 1973/74 var och /73 . Från har jag inhämtat uppgifterom hur försörjning med elektrisk energi med beaklande av kravet påle-' veranssäkerhel kommer atl gestalta sig budgelåren 1977/781983/84 medhänsyn till den belastningsökning som förutses och de utbyggnader som verket,kommuner och enskilda kraftföretag planerar alt genomföra . Deenergi- och effektbalanser som verkel därvid har lämnat baserar sig på de allmännarikllinjer för energihushållning m. m, som antogs av . Balanserna, som således utvisar total belastning förbrukning inkl. överföringsförluster , produktion och installeradmaskineffekl samt kraflulbylet med de nordiska grannrånderna framgår avföljande sammanställningar. Energibalanserför hela landet budgetåren 1977/78-1983/84 (i TWh) Vattenkrafl inkl. import, Brist enligt kriteriet för 'Kriteriet för leveranssäkerhet innebär att summan av 0,8 xvattenkraftproduktionen under medelår och 0,9 X värmekraftproduktionenvid medeltillgänglighet skall vara minst lika stor som den totala förbrukningen Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 137 Eflfektbalanserför liela landet budgetåren 1977/78-1983/84 (i MW') maximala timeffekt Fast export Installerad effekt: Vattenkraft inkl. import Värmekraft 13 799 12 571 14 183 13 481 14 860 14 406 15 548 15 546 15 578 17 681 15 640 18 101 ' 1 MW(megawatt) = Som framgår av sammanställningarna ärleveranssäkerheten tillfredsställande under samlliga redovisade budgeiår frånsåväl energi- som ef-fektsynpunkl. Såvitt nu kan bedömas kommer kraftproduklionssystemetunder första delen av perioden allt vara överdimensionerat i förhållande tillden sannolika förbrukningen. Orsaken härtill är dels att planerings-ochutbyggnadstiden för kraflprodukdonsanläggningar är lång, dels allelkonsumtionen inle har ökal i den takt som förutsågs när utbyggnads-beslutentogs. Cenlrala Driflledningen (CDL) publicerade år 1972studien 19751990. CDL har gjort en översyn av 1972 årsstudie såvilt gäller liden fram , CDL har kommit fram till att ökningenav elförbrukningen under bör kunna begränsas till igenomsnitt per är, vilket överensstämmer med de av statsmakterna beslutaderiktlinjerna för energihushållning m. m. I studien har dessutom tagits förgivna de utbyggnader av vattenkrafl och motlrycksbaserad kraftproduktion somhar förutsatts enligt nämnda rikllinjer. CDL anser del inle möjligl atl erhålla nämnvärda tillskott av sol- eller vindenergieller av andra nya former av förnyelsebar elektrisk energi. Bortsett frånvallenkraft och mottryckskraft står därför endast kärnkraft och fossileldadkondenskraft till buds för produktion av elektrisk energi. CDL:s studie syftartiU all finna en från ekonomisk synpunkl optimal avvägning mellan sistnämndakraftslag. Kostnadsökningarna vad gäller bränslen har som nämnts varit mycketkraftiga . Oljepriserna påverkar direkl den rörligaproduktionskostnaden i oljeeldade kraftverk. Denna har således ökat från ca 2öre/kWh till innemot /kWh. Även kärnkraftens rörliga produktionskostnaderhar stigit. CDL räknar f. n. med en koslnad av ca /kWh mot tidigare 0,7öre/kWh. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 138 syn tagits till en nästantrefaldig ökning av priset på natururan samt väntade kostnader för aiuikning,upparbetning och avfallshantering. I följande sammanställning redovisasanläggningskostnader, fasta årskostnader, rörliga kostnader och totalaproduktionskostnader för kärnkraft, oljebaserad kondenskraft ochgasturbinkraft enligt CDL-sludien. Kostnadema har angetts i prisnivån julil975. 2 X 1 000 Anläggningskostnad; kr./KW Fast årskostnad, kr./KW, år Rörlig koslnad, öre/kWh , öre/kWh Vid eltantaget oljepris av /ton bör enligt CDL utöver vattenkraft ochmottryckskraft endast kärnkraft konima i fråga för att tillgodose elt ökatbehov av elektrisk energi. 1 000 MW, oljeeldad kondenskraft jämfört med 1 000MW kärnkraft ger en merkostnad fördölja om ca 380 milj. kr./år. beslut om riktlinjer förenergihushållningen nnnebär beträffande vattenkraften att denna framtill bör byggas ut för en årligproduktion av ca utöver produktionen i befintliga eller lov-; givnaanläggningar. produktionstillskott hade enligt prop. 1975: 30 bedömtsmöjligt att uppnå genom utbyggnader som ger förhållandevis småskadeverkningar, i försia hand om-, tUl- och vissa' nybyggnader i de redanhårt .exploaterade-älvarna. Vad gäller vattendragen i södra och norra.Svealand, vilka hade behandlats av den s. k. Sehlstedtska utredningen.i betänkandet(SOU 1974: 22) Vattenkraft och miljö angavs i propositionen dels sådana projektsom borde vara. öppna för prövning i vanlig ordning, dels projekt beiräffandevilka inga beslut om utbyggnad t. v. borde fattas. beslutade att föraytterligare ett antal projekt till den senare kategorin. ställningstagandentill dessa kommer att aktualiseras först efter det att den pågående utredningen(8.1974:01) rörande vattenkraftutbyggnader i norra har redovisat sittarbete. Det väntas ske i vår. Det rådersåledes f. n. belydande osäkerhet om möjlighetema att, såsom har förutsatts iriktlinjerna, öka produktionen av vattenkraft med ' fram till år 1985.Delta har påpekats av valtenfallsverket i sambandmed anslagsframställningen för /77. ,, somhar yttrat sig över framställningen, ansluter,sig till denna bedömning ochframhåller att del kan bli svårt att nå den avsedda produktionsnivån omutbyggnaderna begränsas dll de redan ianspråktagna älvarna. Av de trettonaggregat som ingår i dét nuvarande kärnkraftprogram-met är ett 1 -i rutinmässig drift, medan fyra aggregat. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 139 2, 1 och 2samt befinner sig i olika stadier av provdrift. De fem aggregatenberäknas ha producerattUlsammans ca moisvarande inemot av landets totalaelproduktion. Fem aggregat ärunder uppförande, nämligen , , , ochForsmark 2, De planeras bli tagna i rutinmässigdrift resp, budgetåren 1977/78, 1977/78, 1978/79,. 1979/80 och 1980/81.Vattenfallsverkel har i sin anslagsframställningen begärt medel förulbyggnad av elt tredje aggregat i Forsmark. Upphandling av della och del tredje aggregatet i Oskarshamnsverketpågår. Idrifltagningen av- dessa båda aggregat är planerad lill budgelåren1981/82 (3) och 1982/83 (). Projeklering avett eventuellt fjärde aggregat i Forsmark pågår. Parallellt härmed undersöks i enlighet med beslutom det tekniskl, ekonomiskt och med hänsyn till säkerhet etc. finnsförutsättningar för utbyggnad av kärnkraftverket i med ytterligareelt aggregat avsett för produktion av såväl hetvatten för fjärrvärmeändamål somelektrisk energi. En första utredningsetapp har redan genomförts. F. n. studeras bl. a. de miljö- och säkerhelsmässigaaspekterna på hetvatten-överföring samt på byggande och drifl av etttredje kärnkraflaggregat i .