prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — Lärarhögskolani anser alt provuppgifterna är alltför verbalt teoretiskt inrUclade ochatt studielränade personer därför troligen koramer att ha bättre provresultatoch finna uppgifterna mer motiverande än vad personer från yrkeslivet gör. Förskoleseminarieti stryker under vikten av de ansträngningar sora görs för att fåuppgiftsraaterialet raera balanserat i förhållande lill kön. Serainariet fruktaralt studerande raed viss begåvnings-och intresseinriktning kan komraa attgynnas. Fleraremissinslanser, bl. a. i och i ,beklagar att det inte varit möjligt att få frara uppgifier sora mäterkreativitet. Utbildningsnämndenvid skogshögskolan anser att de forskningsresurser som disponeras isamraanhanget bör användas för alt ora möjligl ta fram ett pålitligt instrumentför kreativitetsmätning. Någrareraissinstanser är tveksararaa till inslaget av allraänoriente-randeuppgifter, bl. a. folkhögskoleulrednlngen sora anser att det är myckel svårtatt i ett så raångfasetlerat sarahälle som det svenska ställa ett begränsatanlal frågor som kan göra sökande med starkt varierande bakgrand ochreferensramar rättvisa. Lärarhögskolani anser att det inte är helt klart vad som skall avses med begreppetallmänorientering och föreslår att denna del av provet skall utgå. Därigenomskulle man få mera lid till de övriga delarna av provserien som då skullekunna genomföras ulan tidspress under loppet av . Ettstort antal lärarhögskolor och förskoleseminarier liksom vissa övrigaremissinslanser anser att något prov på engelsk läsförståelse inte börkombineras med studielämplighetsprövningen. Mångareraissinstanser, bl. a. AMS, en raduniversitetsorgan och läraruibildningsanstalter frarahåller behovet av fortsattutvecklings- och utvärderingsarbete och av forskning rörandestudieläraplighetsprövning. LOanser det vikligt alt ulvecklingsarbelet skyndsarat fortsätter och alt dengrapp som arbetar med provet förstärks raed personer sora har erfarenhet avyrkesverksamhet ulanför undervisningssektorn och även erfarenhet av och kunskapom vuxenutbildning i studiecirkelform. Lärarhögskolani menar att det fortsatta forsknings- och utvecklingsarbetet bör tasikte på att uppnå en bättre anpassning till er-farenhelsbakgranden hos desökande som inle har skolmässig behörighetsgrund. Förskoleseminarieti anser det angeläget att i fortsatt ut- Prop.1975: 9 378 redning/forskningdiskutera studielämplighetsprovet och andra urvalsinstrument i relation tUlden undeirvisningsmetodik som förekommer inom olika högre utbUdningar. Lärarhögskolornai och pekar på risken för att testträningen kommersialiseras.Tesllräningsformulär bör därför utsändas tillsammans med bekräftelse på anmälantill prov. Förskoleseminarieli Slockholm raenar atl det finns en risk för att ett ulbud av litteratur ochkurser i syfte att höja provresultaten kan koraraa all utnytljas mer av eleverur socialt gynnade och mer sludiemotiverade herarailjöer. TCOraenar all, även om effeklen av testträning inle skall överdrivas, det ändåfinns starka skäl för att noggrant följa denna fråga. Inforraation ochIräningsmaterial bör utdelas lUl dera som anmäler sig till provet. Reglerför prövning och provresultat Mångaav de remissinslanser som avstyrkt ett generellt införande avstudielämplighetsprovet och förordat fortsatt utvecklingsarbete eller försöksverksamheti lilen skala avslår från att lägga synpunkter på de föreslagna reglema förprövning och provresultat liksora på förslagen till lokal och centralorganisation. Blandde instanser som berört frågan är opinionen tämligen jämnt delad mellan derasora ansluler sig tUl Sö:s förslag alt deltagande i studielämplighetsprovskall vara frivilligt för sökande med formella betygsmeriter, vilka kananvändas vid urvalet, och i princip obligatoriskt för sökande utanbetygsmeriter eller raed sådana som inte kan användas vid urvalet och dera somföredrar aft studielämplighetsprovet skall vara frivilligt för alla i enlighetmed KK:s förslag på denna punkt. SÖ:s förslag tillstyrks av bl. a.lärarhögskolorna i , Och , förskoleseminarierna iGöieborg, och , seminariet för huslig utbildning i Göieborg ochslöjdlärarseminariet. Attstudielämplighetsprovet skall vara helt frivilligt tillstyrks av bl. a. AMS,, lärarhögskolorna i , , Malmöoch , seminarierna för huslig ulbildning i , ochUppsala, , och och Skola. Attgenomgång av studielämplighetsprov skall vara obligatoriskt för allagymnasieskolelever föreslås av lärarhögskolorna i och . Densenare förutsätter atl raetoderna för alt delge de prövade resultatet heltomarbetas och ersätts med ett systera för individuell delgivning undermedverkan av för detla ändaraål korapetent personal. Förslagetatt sludieläraplighelsprövningen skall stå öppen för gyrana-sieskolelevertidigast under sista rerminen i avgångsklassen samt för per- sönerutanför gymnasieskolan, vUka fyllt , tillstyrks av bl. a. lärarhögskolornai och , seminarierna för huslig utbildning i och , SHIOoch . En remissinstans, i , är tveksam tUI dettaförslag. Man bör enligt högskolans mening inte borise från risken att många kankomraa att utnyttja prövningarna i hopp ora all lyckas förvärva elt slags"intelligensraeriter" som kan åberopas vid konkurrerandet ombefattningar av skilda slag. Flertaletremissinstanser sora berört frågan tillstyrker förslagel all inga restriktioneri princip bör gälla för det anlal provtillfällen som var och en får delta i.Tveksamma till detla förslag är i , förskoleseminarieli samt i som menar atl bör förflylainnan man får gå igenom provet på nyll. Deflesta remissinstanser som berört frågan tillstyrker förslaget ora tre årsgiltighetstid för provresultat, bl. a. lärarhögskolorna i och ,seminarierna för huslig ulbildning i och , SHIO och TCO. finner ingen anledning varför inle gUtighetsli-den kan utsträckastill att omfatta en väsentligt . Förskoleseminarierna i ,och vill alla utsträcka giltighetstiden lill . Flertaletremissinslanser tillstyrker förslaget om tre provtillfällen , förlagda ietUighet med förslaget. Några remissinstanser, bl. a. förskoleseminariel iLuleå, påpekar vikten av alt provtillfällena förläggs så att de samstäraraermed ansökningstiden för skilda utbildningar, tUl vilka resultat avstudielämplighetsprov skall gälla sora raerit. Lärarhögskolani , förskoleseminariet i särat TCO anser all de sökande, ulan deninskränkning sora SÖ föreslår, skall ha rätt att delta i alla treprovtillfällena, alltså även det extra provtiUfälle som skall anordnas ca enmånad efter huvudprovlillfäUel på vårterminen. Prövningensadministration: lokal organisation Förslagettill lokal organisation för studielämplighelsprovets genomförande lillslyrkshelt eller i huvudsak av flertalet reraissinstanser, bl. a. statskontoret ochLandstingsförbundet. Knappastnågra invändningar har rests eraol atl prövningen skall förläggas tillgyranasieskolorna. Flera remissinstanser betonar dock att proven bör kunnaförläggas även utanför gyranasieskolorna. Lärarhögskolorna i ochFalun fiimer det önskvärt att folkhögskoleeleverna bereds möjlighet attfullgöra studielämplighetsprov på den egna folkhögskolan. TCO,som tUlstyrker att provet anordnas vid gymnasieskolorna, frarahåller att manockså bör samråda med de komraunala vuxenutbildnings- råden.Man bör sträva efter alt ge organisationen en så decentraliserad förra soramöjligt för alt underlälta deltagande från bl. a. de vuxenstuderandes sida. Förslagetatt prövningen skaU förläggas tUl föranleder komraentar frånflera reraissinstanser. SAFanser atl provet bör förläggas till både raed hänsyn till att dellarainskar störningar för arbetet i gyranasieskolan och raed hänsyn till devuxenstuderande. SAF anser alt förslaget tar alltför lätt på de vuxnaförvärvsarbelandes svårigheter att göra sig lediga från arbetet genoraseraesler eUer på annat sätt. Man raåste t. ex. räkna med alt många vuxna, somtvekar inför steget att ge sig på omfattande studier, inte på detla tidigastadium vill yppa sina planer. Även ur ekonoraisk synvinkel är lördagen i deflesta fall gynnsararaare för den vuxne. I stort sett sarama uppfattningföreträds a\' , i öslersund ochförskoleseminariet i . Vadbeträffar personalfrågorna väcker förslaget alt huvudprovledare och biträdandeprovledare i första hand skall rekryteras bland skolans egen personal ingaspeciella invändningar. Lärarhögskolani anser att kommunernas skolpsykologer bör engageras. Lärarhögskolani utgår från att sådana åtaganden från skolpersonalens sida måstevara Irivilliga. SAFpåpekar alt det firms mänga inom näringsliv och offentlig förvaltning samtinom de frivilliga studieorganisationerna sora skulle vara väl lärapade föruppgiften sora provledare. Detla skulle vara elt ulraärkt sätt att ökakontaktema mellan skolan och samhället. SACOanser att i försia hanci lärare, skolpsykologer och syo-konsu-lenter böranvändas som provledare. Belräffandekostnadema för den enskUde provdellagaren raenar TCO all del är viktigt attprövningen inte innebär sådana kostnader alt vissa grupper raissgynnas. Man bördärför överväga om inte reseersättning bör utgå. Elt mera långsiktigt mål börvara att även ersätla förlorad arbetsförtjänst. Kostnadernaför provels genomförande på lokal nivå berörs av bl. a. , som: framhåller alt ora gyranasieskolan får uppdraget altvara provcentmni för studieläraplighetsprovet inora sin region, detta kräverstora insalse;r av koraraunen. Föruiom personal för förberedelse ochgenomförande av proven engageras även skolmåltids-verksamheten. Under sådanaförhållanden anser förbundet att gymna-sieskolkommunerna skall ha fullkostnadstäckning för sitt åtagande gentemot staten. Vidare föratsätts atl elt försöksverksamhet måste äga ram innan definitiv överenskommelse kanträffas mellan statsverket och förelrädare för berörda kommuner. Under dennatid måste dock dessa korarauner så nära som raöjligt erhålla full ersättning 1975: 9 381 förde kostnader verksaraheten förorsakar dem. En preliminär överenskommelse ävenhärom raåste därför träffas före starten av verksaraheten. utgårfrån att de kosinader sora uppstår för skol-huvudmännen helt kommer altbestridas av statliga medel. påpekar alt ettinstäUande av undervisningen för att genomföra provet inle innebär motsvarandelättnad i lärarnas arbetsuppgifter, eftersom undervisningen måsteomstruktureras för att lärokursen skall kunna fullföljas inora den återståendelidsraraen. innebär ett visst raerarbete för lärarna oavsett om provengörs obligatoriska eller ej. Vissa ersättningsfrågor uppkoraraer således närstudieläraplighetsprovet införs i gymnasieskolan. TCOföratsätter beträffande lärarpersonalens och skolledarnas medverkan vid deolika provtillfällena att parterna i vanlig ordning kommer att träffaöverenskomraelse om villkoren för den medverkande personalen. SSKdelar Sö:s uppfattning alt det nu inle finns raöjlighet att ta slällning tillhur de organisatoriska frågorna på central nivå skall lösas på ochbiträder förslaget atl dessa frågor beakias i SSK:s utredningsarbete. Iavvaktan härpå bör det centrala ansvaret för framtagning av provet tUls vidareligga kvar hos SÖ. Den sida av provverksamheten som innebär konstruktion,tryckning och dislribulion bör tills vidare ligga kvar vid pedagogiskainstitutionen i . UKÄ ansluter sig tillförslaget ora huvudansvar för SÖ såsora en riralig raenprovisorisk, tidsbegränsad lösning. Sammauppfattning företräds av statskontoret och TCO. Arbetsgruppens förslagatt ett frislående provinstilut skall inrättas liksom förslaget alt SÖ underen övergångstid skall svara för administrationen av provet tillstyrks av bl.a. lärarhögskolorna i , och , förskoleseminarierna iGöteborg, , och , seminariet för huslig ulbildningi Göieborg, slöjdlärarseminariet, SHIO och LO. Lärarhögskolorna iStockholm och förordar inrättandet av ell fristående provinstitut i sågod tid att arbetsuppgiftema redan från starten kan åvila institutet. Förskoleseminarieti Slockholm menar alt SÖ skall vara central myndighet och att de anslag sorakrävs för elt provinstitut i stäUet bör tUl-föras undervisningsraelodisktforsknings- och utvecklingsarbete. Nämnden försocionomutbildning finner inte skälen raot alt provet skall administreras avUKÄ väga särskilt tungt och förskoleseminariel i ifrågasätter varföradministrationen uite kan ske via UKÄ, eftersom proven är en del avinlagningsprövningen till högskolan. 1975: 9 382 RiksförbundetHem och Skola påpekar att ora provinstitutets arbete kommer att ledas av enstyrelse, föräldrarepresentant och elevrepresentant bör ingå. Förslagenbelräffande anmälningsförfarande, identitetskontroll, rättning avsvarsblanketler, delgivning av provresultat och arkivering av dala kommenterasav få remissinslanser. Några reraissinstanser, bl. a. förskolesemenarierna iStockholm och Göieborg, lillstyrker allraänt förslagen. Förskoleseminarieti vänder sig mot förslaget atl ha skilda anmälningslistor förgymnasieskolans elever och övriga. Delta bör undvikas då det markerar ensärskild anknytning av provet till gymnasieskolan. Slöjdlärarseminarietpåpekar viklen av idenliletskontroll och raenar atl samtliga prövade måstekunna visa fullgod fotolegitimalion vid prövningstillfället. Förslaget att använda ADBför vissa moment i de administrativa rutinerna, bl. a. för rättning avsvarsblanketler och utskrift av provresultatet i form av individuella dokumentkommenteras av datainspektionen, som frarahåller att del föreslagnaADB-regislret blir elt sådani personregister som avses i datalagen (1973:82).Enligt 3 § datalagen skaU vid bedömande av om otillbörligt intrång i denpersonliga integriteten kan uppkomma särskUt beaktas bl. a. den inslällningtill registret som föreligger eller kan anlas föreligga hos dera som kan kommaatt registreras. Dalainspektionenanser att det inte är möjligt all genora del redovisade principförslaget taslutlig ställning till registret i inlegrilelshän-seende. Rättning av proven raedhjälp av ADB lorde upplevas som positivt för de registrerade dels genom atträtlningsförfarandet därigenom blir enhetligt för samUiga elever, dels genoraalt rältningsarbele går fortare. Elt helt automatiskt rättningsförfarande kandock upplevas som osäkert för den registrerade. Fel kan exempelvis uppkomma vidinläsning av optiska blanketter eller vid stansning. Dalainspektionen tardärför för givet att kringrulinerna vid rätlningsai betet eliminerar dennaeventuella osäkerhel. Lärarhögskolani finner del självklart atl provet skall vara offentlig handling frånoch raed lestdagen för alt ge möjligheter till insyn i provkonslraklionen.Vidare bör råpoängsfördelning och skalpoäng i resp. kvotgrapp publiceras föratt ge insyn och för att ge den enskilda kännedom om det egna provresultatet iförhållande lUl resultaten för de övriga inom gruppen. 1975: 9 383 Förskoleseminarieti framhåUer atl instruraentsekretessen inte får leda eltheralighåUande eUer "mystifierande" av de faktorer och definitionerav dessa som man tror sig "mäta". Tvärtora bör de vara föremål för enständig diskussion, där man släller dessa faktorer eller egenskaper i sambandmed de studier och del yrke den prövade tänker ägna sig åt. Detskydd för obehörig behandling av provresultaten och därmed det förslag tUländrad lydelse av sekretesslagens 14 § sora i förslagel anses sora önskvärdtillstyrks av försvarets skolnämnd, lärarhögskolorna i , ochLuleå, förskoleseminarierna i , , , och ,slöjdlärarseminariet samt och . Förskoleseminarierna iStockholm, och vänder sig mol alt en enskUd prövande skallkunna använda skl provresultat som raerit i annat sararaanhang än vid ansökantiU högre ulbildning. Förskoleseminarieli framhåller alt studielämplighetsprovet inle kan användas förränsekretessfrågan är lillräckligt utredd. anser alt proven ioffentlighets- och sekretesshänseende bör behandlas som cenirala prov. Efiersomresultatet av studielämplighetsprovet av den enskUde individen får utnyttjasliUsammans med avgångsbetyg vid ansökan tUl högre utbUdning bör resultatet avstudielämplighetsprov vara offentlig handling. RiksförbundetHem och Skola anser att provresultaten icke bör kringgärdas med onödigasekretessbestäramelser, då resultatet av ett studielämplighetsprov inte börbetraktas på annat sätt än ett vanligt betyg. Innan erfarenheler vunnits bördock provresultaten bli hemliga (temporär ändring av sekretesslagen nödvändig). Fråganom sekretess har utförligast behandlats av offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommittén (), vars yttrande här redovisas tämligenfullständigt. OSKanser att, enligt gäUande rätt, studielämplighetsproven torde vara atl anse somkunskapsprov under SÖ:s inseende och på denna grund hemliga till dess debegagnats för det avsedda ändamålet jämlikt 1 § punkt 2 civilförvaltningenssekretesskungörelse. I den mån proven skall användas lorde delvara raöjligt alt hemlighålla dem även i fortsättningen, men såsomarbetsgruppen anfört är det sannolikt lärapligare att inle göra det. Arbetsgruppensförslag ora en utvidgning av sekretessen till skydd för enskUdas personligaförhållanden enligt 14 § sekretesslagen till att avse även resultaten avstudielämplighetsprov bör enligt OSK:s mening ej genomföras. I det förslag tUlförordning om tystnadsplikt inom skolväsendets område (Ds U 1974: 13), som OSKsamlidigl avger remissyttrande över, har från tystnadsplikt undantagilsförhållande som uteslutande avser den studerandes studiesituation, och som ifrågasatt om lyst- nadspliktenenligt förslaget ej är aUtför långtgående delar uppfattningen alt betyg ochstudieresultat ej bör skyddas av lyslnadsplikt eller handlingssekretess.Studielämplighetsproven är till både uppbyggnad och funktion jämförliga medbetygshandlingar, och något befogat anspråk på att de skall vara skyddade fråninsyn kan enligt OSK:s mening knappast resas. Med hänsyn tUl den oftalivsavgörande betydelsen som antagningen till viss utbildning har är det åandra sidan av slörsta vikt, att de kontrollmöjligheter somoffentlighetsprincipen ger inte utari myckel slarka skäl försämras på deltaområde. Avarbetsgrappens redogörelse fraragår, atl raan avser att utnyttja ADB förrättning och redovisnuig av proven, sora identifieras med per-sonnuraraer.Detla innebär, alt resullatförleckning och annan redovisning blir att betraktasom personregister enligt datalagen och kräver tillstånd. I saraband raed tillslåndsi)rövningenkan ges föreskrifter om gallring eller avidentifiering till undvikande av attmaterialet utnyttjas för främmande ändamål eller utanför den tidsperiod det kananses relevant. ,som avser att i betänkande behandla bl.-a. frågan omhandlingssekretess på skolans område, vill med hänvisning till det anfördabestämt avstyrka lagändring syftande till ökad sekretess förstudielämplighetsprov. förutsätter, att utnyttjandet av ADB-materialelregleras enligl datalagen. Datainspektionen delarståndpunkten alt ingen lagändring skall göras för alt öka sekretessen förlitudieläraplighetsprov men är medveten ora att det för den studerande kanfrarastå som otillbörligt om utomstående utan hans vetskap oc:h vilja använderprovresultatet för helt andra ändamål än som förutsågs vid utförandet.Möjligheterna härtill är stora ora uppgifterna finns på datamedium, som äroffentligt tillgängligt. Den personliga integriteten skulle kunna skyddasgenom att uppgifterna inte lagras på personanknutet sätt alltför lång lid. Medhänsyn lill provets primära syfte behöver uppgiftema bevaras under högst tre årenligt det framlagda förslaget. I"'ör forskningsändamål kan det däremoibli aktuellt med en längre lagruig. Hur länge måste bedömas på andra grunder änelt förmodande alt uppgifterna koramer alt ha stort intresse för forskama. Detbör därför enligt datainspektionen under det fortsatta arbetet orasorgsfulltbedömas vUka ändamål utöver det primära som skall tillgodoses, dvs. vUkenforskning det kan bli fråga om, vilket tidsperspektiv denna forskning bör ha,om forskningen kräver att uppgifterna behålls personidenlifierade under långtid och i så fall hur länge, om forskningen kräver aft hela populationenbehålls personiden-tifierad ra. Dessa överväganden, sora lärapligen jämtesystemutvecklingen i övrigt bör göras i samråd med förelrädare för destuderande, bör således inte anslå liUs registret, efter eventuellt beslut avregeringen ora dess inrättande, anraäls till dalainspektionen enligt 1 § andrastycket datakungörelsen (1973: 291) eller till dess tUlstånd för registretsöks, ora sådani behövs. Oraregeringen beslutar att registret skall inrältas, hemställer datainspektionenatt regeringen med stöd av 5 och 6 §§ datalagen meddelar den föreskriften attändamålet med registret skall vara administration av studieläraplighetsprövningi enlighet med den av regeringen då utfärdade författningen. Avses registretför andra ändamål bör dessa också preciseras. Ettstort antal remissinstanser stryker under behovet av information omstudielämplighetsprovet och lägger synpunkter på utbildningen av provledare ochinformatörer. Ilikhet med flera remissinstanser inslämmer AMS i alt slor uppmärksamhet iinformationshänseende måste ägnas de vuxenstuderande av olika slag. Informationom provet måste vara ett reguljärt inslag inom och statligvuxenutbUdnmg samt vid folkhögskolorna. Den information som ges tiUsyo-funklionärerna måste, menar AMS, huvudsakligen omfatta prövningensfunktion och organisation samt provets allmänna utformning. Mer ingåendetekniska och metodiska anvisningar kan lätt inge föreställningen att provet gerunderlag för individuell vägledning och medför risk för övertolkning avresultaten. Den centrala rayndighet som kommer atl åläggas informationsansvarför provet föreslås samarbeta med AMS vid utformningen av den information somberörts ovan. ÄvenTCO stryker under arbetsgruppens uppfattning, att speciell uppraärksamhetmåste ägnas gruppen vuxenstuderande, vilken till stor del befinner sig utanfördet institutionaliserade ulbUdningsväsendet. Lärarhögskolani vill kraftigt tillstyrka förslaget att frågor rörande provet skallbehandlas som en väsentlig del av undervisningen om behörighets- ochmeritvärderingsfrågor inom den nuvarande utbUdningen av syo-konsulenter. Delär också av vikt atl i den reguljära forl-bUdningen för verksammasyo-konsulenter och yrkesvägledare hög prioritet ges åt behörighets- ochmeritvärderingsfrågor, inklusive studielämplighetsprovet. Lärarhögskolani föreslår atl samarbete upptas dels med och Skola,dels med studieförbunden. i finner det angeläget atlinformationsbroschyren till dem sora anraäler sig lill provet utarbetasorasorgsfullt och all den innehåller ett flertal exempel på i provetförekommande typer av uppgifter. RiksförbundetHem och Skola menar att betydande omsorg måste läggas ned på att informeraföräldrar och elever om studielämplighelsprovets utformning och framför alltom dess roll i urvalsprocessen. Förträningens inverkan bör därvid beaktas. 25 1975.1 saml Nr 9 Utredningensuppdrag avser förfarandet vid tillsättning av tjänster som professor ochbiträdande professor i det följande gemensamt kallade professorstjänster. Detnu avgivna betänkandet gäller professorstjänsterna vid universitet ochhögskolor inom UKÄ:s område samt vid jordbrukets högskolor. Bestämmelsemaom förfaranidet vid tillsällning av tjänster som professor och biträdandeprofessor är i stort sett desamma för tjänster vid universitet och högskolorvilka regleras av universitetssladgan som för tjänster vid jordbruketshögskolor. I den mån inte annat anges i det följande, är bestämmelserna avsamma innehåll för tjänster sora professor och som biträdande professor. FörUKÄ:s område gäller i huvudsak följande. Innanicke nyinrättad professorstjänst ledigkungörs, skall bl. a. frågan om tjänstensämnesinnehåll övervägas. Härvid medverkar institutionen, utbildningsnämnden,fakulteten eller sektionen och UKÄ i förfarandet. Finner UKÄ alt tjänsten börges ändrat ämnesinnehåll, skall ämbetet överlämna ärendel till regeringen. UKÄskall närmare ange det av regeringen fastställda ämnesinnehållet, om enbeskrivning därav behövs som vägledning vid tillsättningen av tjänsten ellerav annat skäl. ProfessorstjänstertUlsätts av regeringen efter förslag av fakultet eller sektion.