prop · FY03109 · 1975-12-31 00:00:00 — Arbetar arbetslagaren under längre lid till sjöss men byter fartyg oflaoch med korta mellanperioder lill lands, bör även arbele än envecka på etl fartyg kunna betraktas som skeppstjänsl. Mönstringsförordningen (1961:87) reglerar mönstring avsåväl svenska som utländska sjömän. MönstringspUktiga enligt förordningen äralla som är anslällda i någon befattning ombord och medföljer fartyget för attutföra arbete för fartygels räkning. Enligt 11 § mönstringsförordningenskall beträffande registrering av ulländska sjömän och om sjöfarlsbok för demgälla vad särskilt stadgas. Med slöd av denna beslämmelse har beslutats altulländska sjömän som tjänstgör på svenska handelsfartyg skall vara förtecknadei sjömansregisl-ret. Registreringen, som föranleddes främsl av den utvidgaderätten lill ATP för utländska sjömän, påböriades . Ulredningen om mönstring av sjömän har framlagtsitt betänkande (Stencil Ds K 1974:11) Mönstring av sjömän. 1 del förslag tillkungörelse om mönstring och registrering av sjömän m. m. som kommiltén läggerfram bibehålls mönstringsplikten i huvudsak för den personkrets, för vilkensådan f. n. föreligger. Mönslringsskyldigheten omfatiar sålunda alla som harbefattning på fartyg, oavsett om arbetsgivare är redaren eller entreprenör.Begreppet befattning på fartyg används i samma betydelse som enligtsjömanslagen. I fråga om registrering av sjömän anför ulredningen bl. Dä svensk första gången anställs påmönslringspliktigt fartyg, dvs. på fartyg om minst 20 bruttoregisterton, skrivshan in i sjömansregistret och får sjöfartsbok. utfärdas avmönstringsförrätia-ren som även ger den inskrivne etl registernummer. Därvidanvänds dennes personnummer. Sedan sjömansregistrel underrättats om inskrivningen,fullbordas denna genom att ett registerkort läggs upp. Registreringen av utländskmedborgare sker däremot direkt i registret utan föregående inskrivning hosmönstringsförrättare. Till grund för registreringen ligger uppgifterna isjömannens Ijänstgöringsbesked. 1 förfarandet ingår atl den utiändske sjömannentilldelas elt särskilt registreringsnummer. För nordisk medborgare rekvirerarsjömansregistrel i särskild ordning ett svenskl personnummer hosriksskatteverket. Övriga utländska medborgare tilldelas registernummer, hämtadeur en särskild nummerserie i sjömansregislret. Utredningen föreslår att allaulländska sjömän förses med en bok som innehållsmässigt är av samma karaktärsom sjöfartsboken, dock utan alt som denna ha funktionen av nationellidentitetshandling. ersätter det nuvaranderegistreringsbeviset men tjänstgör även som arbetsbok för sjömannen. Bokenskall innehålla vissa av de registrerade personuppgifterna samt uppgifter ominnehavarens tjänstgöring på svenska fartyg. 2.5 Förhållandena i övriga nordiska länder De svenska reglerna om sjömansskatthar i huvudsak sin motsvarighet i övriga nordiska länders skattelagstiftningutom den isländska som saknar särskilt sjömansskattesystem. I skall var och en som äranställd på danskt fartyg med brullodräklighet över 100 registerton som nyttjasi utrikes fart eller närfarl belala sjömansskatt. Sjömansskatt skall således,lill skillnad frän vad som gäller enligt de svenska bestämmelserna, betalasäven av den som är anställd ombord hos annan än redaren. Är sjömannen anställdhos annan arbetsgivare än redaren blir ansvarsbestämmelserna för redare imotsvarande män tillämpliga på denne arbetsgivare. 1 eriäggs sjömansskattendast av den som är anställd i redarens tjänst ombord på finskt handelsfartygmed brullodräklighet av minsl 100 registerton som används i utrikes fart ellerkustfart. Enligt de norska bestämmelsernabetalas sjömansskall av den som är anställd ombord i redarens Ijänsl eller hosarbetsgivare som driver näringsverksamhet ombord. Sjömansskatt betalas dockinte av vissa entreprenadanställda på kryssningsfartyg, se närmare avsnitt2.5.2. Liksom i finns i de övriganordiska ländernas författningar regler som i skattehänseende likställerutländskt fartyg som förhyrs på bare-boat basis med inhemskt handelsfartyg. 2.5.2 Entreprenöranställdas rätt till pension Pensionssystemen i stort för sjömäni de olika nordiska ländema gestaltar sig på följande sätt. har ingen särskildsjömanspension. Sjömännen är anslutna till Arbejdsmarkedets Tillaegspension ilikhet med övriga arbetstagare. Denna pensionsordning ger ett standardiserattillägg lill folkpensionen. 1 finns inle några speciella regler förentreprenöranställdas räll lill Arbejdsmarkedets Tillaegspension. För dessaliilämpas lagens bestämmelser så att utländska medborgare som är anslällda avdansk entreprenör för kiosk- eller restaurangverksamhet på ell danskt fartyganses omfattade enligt de allmänna reglerna. Utländska medborgare som äranställda på danskt fartyg för utländsk entreprenör anses inte omfattade avpensions-ordningen. Om en dansk medborgare är anstäUd av en dansk entreprenör ombord på utländskt fartyg, omfattas han avpensionsordningen om han är bosatt och betalar skatt i . har en sjömanspensioneringsom ingår som en bland arbetspensioneringens olika grenar. Den ger en pensionsom är ställd i relation till arbetsinkomsten. Vid sidan härav utgårfolkpension. Enligt lagen om sjömanspensioner är alla personer i sjömanstjänstpå finskt handelsfartyg pensionsförsäkrade oberoende av om de är anställda avredaren eller någon annan, t. ex. en utländsk entreprenör. Med"sjömän" avses alla ombordanställda som följer med fartyget. Till isländska sjömän utgår,förutom folkpension, tilläggspension på grund av medlemskap i pensionskassa.Sådant medlemskap är obligatoriskt. Det finns en särskild pensionskassa försjömän och fiskare. Avgörande för kassatillhörigheten är atl sjömannen ärpåmönstrad som besättningsmedlem. Entreprenöranslällning förekommer inte i denisländska handelsflottan. Utländsk arbetstagare kan medges befrielse frånförsäkringsplikten om han är omfattad av en pensionsanordning i sitt hemland. 1 har sjömännen, förutomgrundpension och tilläggspension enligl folkelrygdslagen, särskildsjömanspension som utgår frän lägre älder än den allmänna pensionsåldern tilldess normal pensionsålder uppnås. Övergångsvis - på grund av sjötjänst föreinförandet av folkelrygdslagen - utges också ålderspensionefter fyllda saml efterlevandepensioner. Av de nordiska länderna harNorge det största antalet entreprenöranställda. uppgickbemanningen på den norska handelsflottan till 41 500 man. Därav var 8 200utländska medborgare. Härtill kommer enlreprenadanställd utländsk personal påkryssningsfartyg. Antalet sådana entreprenadanställda uppgick till ca 3 100personer. Av det totala anlalel utländska medborgare anställda på norskafartyg var 500 bosatta i . Oavsett om arbetsgivaren är redareneller entreprenör gäller att norsk medborgare omfattas av såvältilläggspensioneringen som sjömanspensioneringen. Detta gäller oberoende avvar han är bosatt. Utländsk medborgare omfattas däremot av dessapensionssystem endast om han är bosatt i . Etl ytterligare villkor förrätt lill tilläggspension som gäller både norska och utländska medborgare äratt den anställde betalar medlemsavgift till folketrygden. Avgiftsskyldighettill båda pensionssystemen åvilar också arbetsgivare, dvs. Huruvida arbetsgivaren fullgör denna skyldighet är dock inleavgörande för den anställdes rätt till pensionsförmän. Norska medborgare och utländskamedborgare som är bosatta i omfattas sålunda av pensionssystemen oavsettom redaren eller entreprenör är arbetsgivare. 1 fräga om vissakryssningsfartyg gäller dock särskilda regler för entreprenöranställda. Dessasärskilda regler är tillämpliga pä kryssningsfartyg som inte utgår från Norge.Pä sådana fartyg erlägger de entreprenöranställda inte sjömansskatt ochavgifter till pensionssystemen utgår inte. De entreprenöranställda omfattasinte av tilläggspensione- ringen och sjömanspensioneringen. Motivet för dessaundantagsregler har angivits vara alt entreprenörerna på de fartyg det härgäller vanligen inle har någon anknytning lill och alt det är ogörligtatt driva in skatter och avgifter från entreprenören enär man saknartvångsmedel mot denne. Om emellertid en person som i och för sig skulle kunnaomfattas av tilläggspensioneringen dvs. en eller en utländsk medborgarebosalt i - är anställd av sädan entreprenör kan den anställde självbetala avgifter och omfattas då därav. Ar uppgick antalet fartyg där dessaregler gäller lill ca 20 och antalet entreprenöranställda på sådana fariyglUlca 3 100. Arbetsgruppen konstaterar alt omman vill genomföra en likställighet i pensionshänseende mellan redar- ochenlreprenöranställd personal så bör detta ske genom att de regler som f. n.gäller för redaranslälld personals rätt till ATP och sjömanspension liksomreglerna om sjömansskatt görs tillämpliga på den entreprenöranställdapersonalen. Arbetsgruppen konstaterar atl det råder ett nära samband mellanATP resp. sjömanspension, ä ena sidan, och erläggande av sjömansskatt, å denandra. Systemet för intjänande av ATP för utländska sjömän anställda pä svenskafartyg har anknutits lill sjömansskattcsyslemet. Erläggande av sjömansskatt ärvidare avgörande för rätten till sjömanspension. Pensionen är nämligen beroendeav antalet seglationsmånader och som seglationstid räknas tid för vilkensjömansskatt eriagts. Från denna utgångspunkt föreslärarbetsgruppen att avgränsningen av den personkrets som omfattas av reglerna omsjömansskatt, ATP och sjömanspension inte längre görs genom anknytningen tillredaransläll-ningen. 1 stället bör sjömanslagens sjömansbegrepp användas. Detlabegrepp omfattar all personal, oavsett arbetsgivare, som är anställd förfartygsarbete och som under sin tjänstgöringstid pä fartyget innehar befattningombord. Genom en övergäng till detta sjömansbegrepp utsträcks automatisktpensions- och skattebeslämmelser till alt omfatta den entreprenöranställdapersonalen. Arbetsgruppen finner emellertid altdet i vissa gränsfall kan föreligga behov av en dispensregel. Detta gäller iförsta hand där elt praktiskt genomförande av systemet knappast är möjligt, t.ex. i sädana fall dä utländsk entreprenör tillfälligt släller arbetslag lillförfogande och inle lämnar sädana namn- och övriga uppgifter på personalen allregistrering kan ske. Även för vissa andra fall bör enliglarbetsgruppen dispens kunna meddelas. Arbetsgruppen pekar i detta sammanhangpä all man i funnit del nödvändigt atl införa särskilda regler för vissakryssningsfartyg-Innebörden av att dispens meddelas blir atl sjömansskatt inleskall Vidare kan ATP (enligt reglerna för sjömän) ochsjömanspension inte tjänas in dispensen omfattar och avgifter fördessa pensionsanordningar skall inte las ut. Dispensprövningen föresläs ankommapå sjömansskatlenämnden. avgör dispensärende bör enligt förslagetyttrande inhämtas från redare- och sjöpersonalorganisationer och, om det ansespåkallat, annan svensk organisation som berörs av beslutet. I fräga om administrationen av denvidgade rätten till ATP och sjömanspension samt de nya bestämmelserna omsjömansskatt konstaterar arbetsgruppen att hela den personkrets som föreslåsomfattad av de nya bestämmelserna registreras i sjömansregistret enligtgällande regler i mönslringsförordningen och sjömanslagen. Någon förändring idelta avseende torde inte uppkomma i anledning av de nya mönstringsbestämmelsersom f. n. övervägs. Den personregistrering som sålunda sker även avenlreprenöranställd personal kan, på samma sätt som när det gäller denredaranslällda personalen, utgöra grund för administrationen beträffande såvälbeskattningen som pensioneringen. Den registrering som erfordras för dessaändamål kommer alltså atl bygga pä den personregistrering som sker förstagängen den enlreprenöranställde börjar tjänstgöra på ett svenskt fartyg. Systemetblir detsamma som f. n. gäller för redaranslälld personal. 1 fråga om sjömansskatt föreslåsatl entreprenören registreras hos sjömansskaltekonlorel enligl samma regler somgäller för redare. Entreprenören jämställs sedan med redare i fråga om skalleavdrag,skatteredovisning, uppgiftsskyldigbet etc. 1 löneredovisningarna beträffandesjömän som omfattas av sjömans-skattelagen anges sjömannens idenliletsnummer.Dessa löneredovisningar - som enligt anvisningar skall avgesäven om sjömannen är befriad från skattskyldighet - insänds tillsjömansskattekonloret, varefter de ADB-behandlas. De uppgifter som behövs förall bestämma den pensionsgrundande inkomsten för ATP kan därefter lämnas direkttill lokal skaltemyndighet från . Efiersom den personkrets somföreslås omfattad av rält lill ATP överensstämmer med den somlöneredovisningarna avser, täcks hela den grupp som har rätl lill ATP genomdetta förfarande. Likaledes registreras den seglationstid som ligger till grundför sjömanspension på grundval av dessa löneredovisningar. 1 de undantagsfall däsjömansskattelagen-inte är tillämplig och sjömannen inte heller ärskattskyldig i enligt de vanliga reglerna om inkomstskatt skallentreprenören, i likhet med vad som f. n. gäller redare, avge särskildinkomstuppgift enligt 3 § förordningen (1959:55 1) angående beräkning avpensionsgrundande inkomst enligt lagen om allmän försäkring. Sedan lokal skattemyndighet bestämt den pensionsgrundandeinkoms- ten lämnas meddelande härom lill den försäkringskassa somskaU registrera pensionspoängen. Även i sådant meddelande skaUidentitetsnumret anges. Genom atl identiletsnumret bygger på sjömannens födelsedatakan registreringen inlegreras idel nuvarande ADB-systemet för registrering avpensionspoäng efler personnummer. Efter mönster av vad som f. n.gäller för utländska redaranstäUda sjömän föreslår arbetsgruppen att den pensionsgrundande inkomsten för aUa arbetstagare på svenska fartyg som inte är mantalsskrivna eller bosatta i riket skall bestämmas av den lokala skattemyndigheten i . Vidare föreslås alt pensionspoängen för dessa arbetstagare registreras hos i . Motivet härför är alt det behövs etl nära samarbete mellan sjömansregistret och sjömansskattekon toret, båda belägna i , och den lokala skattemyndighet och försäkringskassa som skall bestämma resp. registrera den pensionsgrun dande inkomsten. Arbetsgruppens förslag omlikställande av entreprenör- och redaranslälld personal innebär atlentreprenörernas skyldighet atl erlägga socialförsäkringsavgifter för sinaanställda avgörs enligt samma regler som f. n. gäller för redare. Detsamma blirfallet med den allmänna arbetsgivaravgiften. Des=i bestämmelser innebärföljande. Redare betalar f. n.socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen och sjukförsäkringen efter enlägre procentsats än som annars tillämpas. Den procentsats som gäller förredare utgör en andel av den procentsats som gäller för övriga arbetsgivare.Denna andel skall svara mot förhållandet mellan antalet svenska sjömän och helaantalet sjömän på svenska handelsfartyg i medeltal för som närmast föregått det år då procentsatsen fastställts. Motsvaranderegler gäller för allmän arbetsgivaravgift. Samma reduktionsregler gällde intill den 1 januari 1974för socialförsäkringsavgiften till ATP. Genom den lagändring som då trädde ikraft fick även ulländska sjömän rätt till ATP. Redarnas avgift till ATP skalldärför i fortsättningen vara densamma som övriga arbetsgivare erlägger. Underåren 1974-1980 gäller övergångsvis regler som anknyter till de äldrebestämmelserna, varvid dock det nämnda medelantalet svenska sjömän ökasmed en åttondel . Innebörden är att procentsatsen underövergångstiden gradvis trappas upp sä att redare betalarsocialförsäkringsavgift till ATP enligt den procentsats som gäUer för övrigaarbetsgivare. Övriga arbetsgivaravgifter, dvs. avgifter till yrkesskadeförsäkring,arbetslöshetsförsäkring, statlig lönegaranti vid konkurs och arbetarskydd(tillhopa f. n. av löneunderiaget) betalas av redare efter sammaprocentsats som övriga arbetsgivare. Förslagen i fråga om likställighetmeUan redaranslällda och entreprenöranställda leder som redan berörts till alläven entreprenörer blir skyldiga alt leverera in sjömansskatt och lämna denredovisning för anställdas inkomster som fordras för pensionsändamål. Förslagenberör ocksä skyldigheten alt erlägga arbetsgivaravgifter bl. a. tiU ATP ochsjömanspensioneringen. Arbetsgruppen har diskuterat fråganom ansvarigheten för att dessa skyldigheter fullgörs och därvid övervägl omredaren bör åläggas delta ansvar. I sjömanslagen har arbetsgivaransvaret lagtspå arbetsgivaren, dvs. entreprenören för den enlreprenöranställde. Emellertidhar redaren ålagts ett ansvar för att entreprenören fullgör sina förpliktelser.Arbetstagaren kan vända sig direki mot redaren som då har regressrätt motentreprenören - arbetsgivaren. Vidare gäller enligt sjölagen samma sjöpanträllför lön vid konkurs för de entreprenöranställda som för redarens egnaanslällda. Arbetsgruppen konstaterar attredare i sjömanslagen har ålagts elt vittgående ansvar för alt entreprenörfullgör sina skyldigheter, dock ej så viltgående att hela ansvaret lagts påredaren. Enligt sjömanslagen är det fråga om ett direkt utkrävande fränarbetstagarens sida av prestationer. Arbetstagaren kan t. ex. kräva attarbetsgivaren skail svara för vård vid sjukdom. När det gäller ATP,sjömansskatt och sjömanspension omfatiar arbetsgivarens ansvar en skyldighetatt lämna myndighet redovisning för utbetalda löner och betala skatter ochavgifter. Arbetstagaren berörs inte direkt på samma sätt. Bland entreprenörerna finns sådanasom har endast ett fåtal anställda och kvaliteten på deras kameralaadministration kan vara bristfällig. Framför allt för atl säkra en såtillförlitlig registrering som möjligt av de entreprenöranställdaspensionsgrundande inkomst kunde det enligt arbetsgruppen finnas skäl att läggaden redovisningsskyldighet det här gäller på redarna som har etableraderedovisningsrutiner. Motiv har emellertid inte föreligga för en .sålångtgående överflyttning av ansvaret ulan det förordas att man prövar enlösning med ett begränsat ansvar för redaren i vissa situationer. När det gäller entreprenörer somdriver sin verksamhet från fast driftställe inom landgränser finns detenligt arbetsgruppens mening inte anledning alt ålägga redaren etl ansvar vid.sidan om entreprenören. I fall dä entreprenören inte fullgör sina skyldigheterfinns möjligheter att .tillgripa tvångsmedel. Berörda myndigheter kan i dessafall ulan svårigheter kommunicera med entreprenören och de administrativaproblemen skiljer sig inte frän de som annars kan göra sig gällande. Åtskilliga entreprenörer driveremellertid sin verksamhet från utlandel och är ofta bosatta långt frän Sverige.I dessa fall kan enligt arbetsgruppens mening problem uppstå vid kontaktenmellan myndigheter och entreprenörer. Av väsentlig betydelse är att svenskamyndigheter inte har möjlighet att tvångsvis utkräva av entreprenören vad denneförsummat. Beträffande de nordiska länderna finns visserligenhandräckningsavtal som ger svenska myndigheter möjlighet tillverkställighetsätgärder i dessa länder. Det innebär emellertid av naluriigaskäl ett betydande administrativt merarbete att anlita sådan handräckning. Föratt det föreslagna systemet skall kunna fungera föreslår därför arbetsgruppenatl redarna åläggs etl ansvar för att deras utländska entreprenörer - varmedavses alla entreprenörer som inle uppenbart driver sin verksamhet från fastdriftställe inom svenskt landterrilorium - fullgör sina skyldigheter. Detförhållandel all entreprenören driver rörelse pä svenskt fartyg anserarbetsgruppen inle böra leda lill befrielse frän ansvar för redare. Ansvaret föreslås så utformat attvederbörande myndighet skall kunna vända sig direkt mot redaren, dvs.entreprenören och redaren åläggs ell solidariskt ansvar för atl skyldigheternafuUgörs. Arbetsgruppen föreslår att de nyabestämmelserna skall träda i kraft . Arbetsgruppens förslag attentreprenöranställd personal skall få rätt till tilläggspension ochsjömanspension samt omfattas av sjömansskatleregler-na på samma sätt somredaranslällda sjömän tillstyrks eller lämnas utan erinran av nästan samtligaremissinstanser. Hit hör , ,, , i och , S.4F, , 1.0, TCO, Svenska sjöfolksförbundet.Svenska maskinbefälsförbundet, , , och . Svenska sjöfolksförbundeluttrycker sin tillfredsställelse över att anställda ombord kommer atllikabehandlas i pensions- och skattehänseende oavsett arbetsgivare. AMS uttalarall del i allmänhet inte hör vara någon skillnad på arbetstagarnas socialarättigheter beroende av om arbetsgivaren är redare eller entreprenör. Sjöfartsverketfinner det framlagda förslaget väl överensstämma med vad verket i tidigaresammanhang framfört i denna fråga. Försäkringskasseförbundel finner förslagelväl motiverat. ställer sig av administrativa skäl och motbakgrund av att reformen torde fä effekt endast för etl fåtal personer någottveksamt lill förslaget men tillstyrker av rättviseskäl gentemot deentreprenöranställda att del genomförs. TR avstyrker de föreslagnaåtgärderna eller föreslår i andra hand atl bolagets anställda på SJ :s fanorskall undantas från de föreslagna reglerna. TR yttrar sig i egenskap aventreprenör för restaurationen ombord på färjor och inskränker sillyttrande till de delar av betänkandet som berör TR:s verksamhetsområde. TRkonstaterar att bolagets personal på SJ :s färjor har fast bosättning i därmed är tillförsäkrade rätt till tilläggspension. Vidare skulle ytterstfå av dessa anslällda kunna tUlgodogöra sig den vidgade rätten lillsjömanspension. Förslagen till ändringar i sjömansskattelagen skulle enligt TRkunna leda till högre skatteuttag med hänsyn till de speciella förhållandenaför bolagets anställda. Förslag om undanlag för dessa anställda förs också framav , SJ och Hotell- och restauranganstäUdas förbund. Beträffande personkretsen önskarlänsstyrelsen i ett klargörande uttalande hursjömansbegreppet bör tolkas och nämner fall då det är svårt att avgöra om vissapersoner som tjänstgör mera tillfälligtvis ombord, t. ex. artister och musiker,är alt anse som sjömän i sjömanslagens mening. Liknande synpunkter förs fram avriksskatteverket. I fräga om den föreslagnadispensregeln anser att även verkel bör beredas tillfälleatl yttra sig i Iveksamma fall, särskilt med hänsyn till ingångna konventionerom socialförsäkring. Verkel utgår från att dispens kommer att lämnas endast iundantagsfall. i anmärker att det inleenbart är för den anställde som etl beslut om dispens kan få negativaverkningar. erinrar om alt uttagande av sjömansskatt beträffandevissa enlre-prenöranstäUda torde vara den enda framkomliga vägen att över huvudtaget utfå skatt. Även från det allmännas sida kan del därför föreligga eltberättigat intresse av alt dispensinstitutet inte tillgrips annat än iundanlagsfall. Arbetsgruppens förslag i fråga omutformningen av administrationen föranleder inte några erinringar. I betänkandet föreslås all i frågaom liksom avgifterna tUl sjukförsäkringen ochfolkpensioneringen skall beräknas enligt procentsatser som regeringenfastställer enligt 19 kap. 4 § och 4 a § lagen om allmän försäkring.Riksförsäkringsverket ifrågasätter om inte fastställandet av dessaprocentsatser i fortsättningen bör anförtros verket. Motsvarande bör dä gällai fråga om allmän arbetsgivaravgift och ATP-avgift som tas ut från arbetsgivareför . 1 fråga om den föreslagnautformningen av arbet.sgivaransvaret ifrågasätter i Göteborgsoch län och om inte redare alllid bör ha ell an.svar föratt av honom anlitad entreprenör fullgör sina skyldigheter. Länsstyrelsenifrågasätter t. o. m. starkt om inte redovisningsarbetet i sin helhet bordeåläggas redaren som i regel har väl etablerade redovisningsrutiner. Deentreprenöranställda utgör en relativt liten grupp och en utvidgning avredovisningsarbetet för redaren torde därför enligt mening i ochför sig inte bli alltför betungande. fästeruppmärksamheten på alt arbete, som utförs av anställd ombord på fartyg undersvensk flagg, enligt praxis inom yrkesskadeförsäkringen jämställs med arbeteinom riket. Vidare har verket ansett sådana verksamheter som exempelvisrestaurang- och kioskrörelser ombord på fartyg under svensk flagg vara bedrivnafrån fast Denna uppfattning har fåll stöd iell flertal domar av försäkringsdomstolen.