prop · FZ0372 · 1975-12-31 00:00:00 — För rätt till exportstöd enligt EKL krävs bl. a.atl exportkredit har lämnats köparen för minst hälften av köpeskillingen, dockminst 2 milj. kr. och att krediten finansieras hos bank ellerkapitalmarknadsinstitut till en ränta, som överstiger exportkrediträntans, 1några fall har uppkommit fråga om avdrag kan medges när exportkredit harlämnats men denna lill viss del självfinansierats, 1 dessa fall har - när denexternt finansierade delen av krediten uppgått till avköpeskillingen och minst 2 milj. kr, - avdrag medgivits för den ränteskillnadsom belöper på den externt finansierade krediten. En ordning där företagenmedgavs att finansiera hela krediten internt medför atl man måste fastställabolagets kalkylränta för alt kunna beräkna dess kostnad för krediten. Detta ärkomplicerat och ar- 1975/76.72 12 Jag finner inte tillräckliga skäl atl kompliceraförfarandet med regler om rätt till exportkreditslöd vid totalinlernfinansiering. Beträffande fallen av blandad intern och extern finansieringföreslår jag emellertid att dessa i fortsättningen skall behandlas på i principsamma sätt som , dvs, att avdrag medges om den externt finansieradekrediten överstiger av köpeskillingen. Däremot bör i dessa fall intekrävas att även den externt finansierade krediten överstiger elt visstminimibelopp. Det bör således räcka med att den totala krediten överstiger 2milj. Under delta lagstiftningsärendes beredning harframhållits alt den föreslagna regeln om alt exportkrediten skall avse mer änhälften av den avtalade köpeskillingen kan komma att innebära att någonavdragsrätt inte får åtnjutas av svenska företag i samband med krediter förvilka Värids-banken arrangerar s. k. samfinansiering. Det har påpekats att vidsamfinansierade projekt i regel minst hälften av kontraktsbeloppen betalaskontant av köpariandel och Väridsbanken, Med anledning av vad som anförts anserjag alt 2 S EKL bör kompletteras med en bestämmelse om att avdrag, om synnerligaskäl föreligger, får medges även om inte minst hälften av exportkreditenfinansieras hos bank eller kapitalmarknadsinstitut. Denna be-sliimmelse börkunna tillämpas bl. a, i fall där arrangerar s. k,samfinansiering. 5,10Frågan om begränsning av exportkreditstödet till vissa länder 1 prop, 1973:126 framhöll jag att konkurrensen medutländska statligt subventionerade kreditvillkor framför allt förelåg videxport till sialshandelsländer och utvecklingsländer. EKL har i enlighethärmed tillämpats så atl stöd i huvudsak har medgivits vid export till dessaländer. Lagen ger emellertid även möjlighet att medge stöd vid export tillindustriländer. Så har också skett i några enstaka fall där det gällt myckelslora projekt och där lagens förutsättningar i övrigt har varit uppfyllda. Dethar emellertid från många företags sida framhållits att det vore angelägel attmedge stöd vid export till industriländer i större omfattning än som sker.Ett skäl hiirtill är all många länder lämnar elt mera generellt exportstöd änvad gör, t. ex. genom att göra det möjligt för företag att lämna kreditpå villkor som är förmånligare än som är normalt i resp. land, Detla innebär dåalt svenska företag vid export till industriländer har konkurrenter, som hartillgång lill kreditstöd. För egen del anserjag att erfarenheten har visat attskäl föreligger alt i större utsträckning än medge stöd vid exporttill industriländer. 1 dessa fall bör dock ställas högre krav på bevisning fränsökandens sida om att konkurrens föreligger från förelag som har tillgång tillutländskt kreditslöd. Det främsta syftet med EKL bör dock alltjämt vara att gemöjlighet till exportstöd vid affärer med sialshandelsländer ochutvecklingsländer. Prop.1975/76:72 13 Ett särskilt problem föreligger när ett svensktföretag uppträder som un-derieveranlör till ett företag i ett industriland somsedan i sin tur svarar för den totala leveransen i förhållande till denslullige köparen i ett tredje land. 1 sådant fall har avdrag vägratspå grund av föreskriften i 2 S 2 EKL att varan skall ha sålts för användning idet land vartill försäljning har skett. Exportnäringarna har emellertidframhållit att detta sätt att organisera en affär har fått ökad betydelse, ochatt det sannolikt kommer att bli an mera vanligt, inte minst inomöst-västhandeln. Vid bedömningen av denna fråga bör man enligt min mening utgåfrån det principiella syftet med EKL, nämligen att skydda svensk exportör motkonkurrens i form av utländska subventioner. Jag har fortfarande den uppfattningenatt bruket av räntesubventioner bör begränsas så mycket som möjligt. Man börsåledes vara uppmärksam på fall av den aktuella typen, där intressekopplingar ivissa industriländer kan leda till ackumulerade exporlkreditstöd. Del svenskaexportkreditstödel bör inte komma i fråga vid anbudskonkurrens omunderleverantörskap, såvida inte huvudleverantören finns i land som omfattas avstödet och avser att utföra sitt arbete i detta land. Däremot bör sådant stödinte vara helt uteslutet i fall där huvudleverantören befinner sig i annatland än sådant som bör omfattas av stödet, om arrangemanget medunderleverantörskap är betingat av organisatoriska skäl - t. ex. elt utländsktmoderbolag som är försäljningsbolag - och den reella konkurrenssituationenavser export av svensk kapitalvara till land som bör omfattas av stödet. En fråga som bör uppmärksammas i detla sammanhangär hur man bör förfara när konkurrensen föreligger i form av räntesubventionertill producent i del land vartill den svenska exporten är ämnad. 1 synnerhetvad beträffar industriländer torde dessa genom internationella överenskommelservara förhindrade att lämna subventioner i sådana fall. Om emellertid sådan konkurrensbevisligen förekommer bör lagen inte hindra att exportkreditstöd lämnas.Nuvarande lydelse av EKL synes inte lägga hinder i vägen för stöd i nu avseddafall, 5.11Förfarandet vid ansökan om exportkreditstöd Ansökan om exportkreditslöd kan f n, göras såvälinnan exportkreditavtal har slutits som därefter. När avtal har ingåtts måsteansökan enligt gällande lag ges in senast före utgången av den tid inom vilkenexportören skall avlämna självdeklaration för del beskattningsår då avtalet haringåtts, vilket i praktiken i flertalet fall innebär före åretefter avtalsåret, exportråd och harframhållit att denna lidsgräns är alltför snäv. Jag vill med anledning däravframhålla att lagen förutsätter att avtalet har slutits under konkurrens frånföretag med tillgäng till utländskt kreditslöd av sådant slag att den hartvingat den svenska exportören att erbjuda en ränta på krediten som understigerrefinansierings- 1975/76:72 14 räntan.Detta är en viktig förutsättning för stödet, och avgörandet i ärendet skulleavsevärt försvåras, om alltför tillåts förflyta mellan avtaletsingående och prövningen av ansökningen om exporlkreditstöd. Ett förelag, somhar slutit exportavial men ännu inte ordnat finansieringen av lämnadexportkredit, kan f ö. få prövning i förväg av rätten till exportkreditstödunder förutsättning att refinansieringen ordnas på det sätt lagen föreskriver.Jag anser det därför inte föreligga tillräckliga skäl att för normalfallenändra nu gällande regel om senaste tidpunkt för ansökan om exporlkreditstöd. Enkategorisk tillämpning av regeln kan dock i undantagsfall få stötandekonsekvenser. Elt sådant fall kan vara om exportören har felbedömt sinamöjligheter att få refinansieringskredit till viss ränta och därför underlåtitatt ansöka om exporlkreditstöd inom den i 4 S EKL angivna tidsfristen. 1 detlaoch likartade fall bör därför, om synnerliga skäl föreligger, prövning kunnaske även av ansökan som inkommer efter utgången av nämnda lid, 5,12Ikraftträdande och tillämpningstid EKL bör även i fortsättningen vara tidsbegränsad.Jag föreslår därför att de nya reglerna lillämpas på exporlkreditavtal somingås mellan 31 december 1979. Delta innebär att äldrebestämmelser alltjämt skall tillämpas i fråga om exporlkreditavtal sim haringåtts 30 september 1975. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslär all antaga inom finansdeparlemeniei upprättatförslag lill lag om ändring i lagen (1973:423) om avdrag vid inkomsttaxeringenavseende kostnad för exportkredit. Regeringen ansluter sig lill föredragandensöverväganden och beslutar all genom proposition föreslå all antagadet förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1975/76:72 15 Propositionen................................................... ...... I Propositionenshuvudsakliga innehåll..................... ...... I Förslagtill lag om ändring i lagen (1973:423) om avdrag vid in komsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 4 1. Inledning...................................................... ..... 4 Nuvarande ordning......................................... ..... 5 2.1 Förutsättningar förexportkreditstöd............. 5 2.2 Exportkreditstödetskonstruktion.................. ..... 5 2.3 Handläggning av ärenden rörandeexportkreditslöd 5 Vissa statistiska uppgifter............................... ..... 6 exportråds ochSveriges industriförbunds promemoria beträffande exportkreditstödel 7 Föredraganden.............................................. ..... 8 5.1 Allmänna överväganden............................. 8 5.2 Storieken av avdrag för kostnadför exportkredit 9 5.3 Räntebegreppet........................................ 9 5.4 Kreditens minimibelopp............................... .... 10 5.5 Kapitalvarubegreppet................................ .... 10 5.6 Frågan om beräkning avkredittid................. .... 10 5.7 Frågan om tillämpning avkontantmetoden..... .... 11 5.8 Frågan om exporlkreditstödunder tillverkningstiden 11 5.9 Kravet på externfinansiering avexportkrediten....... II 5.10 Frågan om begränsning avexportkreditstödel till vissa länder 12 5.11 Förfarandet vid ansökan om exportkreditslöd.. 13 5.12 Ikraftträdande ochtillämpningstid................ 14 GOTAB 75 10225S Slockholm 197.S