prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Ca 60 000 utländska barn var vid sammatidpunkt i skolpliktig ålder. Den ojämförligt största gruppen av inflyttadebarn kommer från . Av samtliga invandrarbarn är vartannat av finländskhärkomst och' vart tionde av jugoslavisk härkomst. Härtill kommer ell okäntantal barn lill naturaliserade svenska medborgare, som har annal hemspråk änsvenska saml invandrare av andra generationen. Den geografiska fördelningen av invandrare är ganskaojämn. De återfinns framför allt i tätorter med hög industrisysselsältning. IStockholms, och är vart tionde barn utiändskmedborgare, medan andelen är avsevärt lägre i t. ex. norrlandslänen. Vissakommuner och vissa kommundelar har en invandrartäthet som svarar uppemot 25lill av befolkningen. En grundprincip i vår invandrarpolitik är atl invandrareså långt möjligl skall ha samma rättigheter och skyldigheter som övrigainvånare. Bland samhällets åtgärder för invandrare intar stödet lill utbildningen central plals och syflar bl. a. lill alt ge invandrarbarnen en utbildningsom är likvärdig med de svenska barnens och atl i görligaste mån gedem möjlighet att bibehålla och utveckla den ursprungliga kulturella ochspråkliga identiteten. Målet är att skapa en gemenskap mellanbefolkningsgrupper med olika etnisk, social och kulturell bakgrund. Åtgärderför atl förbättra invandrarbarnens skolsituation bör tillgodoses inom ramen fördet svenska skolväsendel. I invandrarulredningens slutbetänkande (SOU 1974:74)Invandringen 3 har målen för den svenska invandrarpolitiken angivits varajämlikhet, valfrihet och samverkan. En rad insatser har redan gjorts för alt invandrarbarnenpå bästa sätt skall kunna tillgodogöra sig utbildningen i grundskola ochgymnasieskola. De mest omfattande insatserna gäller stödundervisning ochhemspråksundervisningen i . Stödundervisningen beräknas underinnevarande budgetår kosta ca 21 milj. kr. Inom gymnasieskolan har särskildakurser anordnats för invandrare, av såväl yrkesinriktad som allmän karaktär.Särskilda medel för stödundervisning för invandrarelever i gymnasieskolan ulgårfr. o. m. detta budgetår. En särskild folkhögskola, som kan ge ulbildningslillfällenför en del av den talrika finska ungdomen i vårt land, startade sin verksamhetfr. o. m. /74. Inom förskolans område pågår sedan några årförsöksverksamhet med språkträning för invandrarbarn. För att lillgodoseförskolans behov av utbildade personer för sådan språkträning har Kungl. Maj:tgett () i uppdrag all utreda förutsällningarna för attanordna en särskild förskollärarutbildning för sökande med finska eller annatminoritetsspråk som modersmål. Åtskilligthar sålunda gjorts och görs för atl hjälpa invandrarbarnen till rätta med derassärskilda anpassningsproblem i skolan. Flera av de nu gällande bestämmelsernaoch rekommendationerna har karaktären av försöksverksamhet och har utformatsmol bakgrund av de erfarenheter som efler hand har vunnits av etl ökat antalinvandrarbarn i del svenska U:44 Skr1975/76:103 330 Dessa erfarenheter jämte det förhållandetalt förflyttningar över landels gränser även kan väntas varavanliga, talar för alt denna undervisning nu bör bli föremål för utvärderingoch översyn. a. föreslagit en allmän översyn avundervisningen i grund- och gymnasieskolan av invandrarbarn. har i skrivelse föreslagil enförstärkning av hemspråksundervisningen och en utredning av lärarbehörighel ochijänsteunderlag för hemspråkslärare. En särskild arbetsgrupp bör därför nu lillkallas för altverkställa en översyn av invandrarelevernas utbildningssituation i grundskolanoch gymnasieskolan. En naturlig utgångspunkt för detta arbete bör vara atlkonkretisera Invandrarulredningens förslag bl. a. mol bakgrund avremissyttrandena. Vissa av de frågor med anknytning lill utbildningsområdetsom uiredningen behandlat utreds i särskild ordning av andra kommittéer. Arbetsgruppen bör kartlägga nuvarande omfattning ochutnyttjande av de specialdestinerade resurserna för invandrarundervisning i ungdomsskolan. , SÖ och Svenska kommun förbundet genomför f. n. en slörre undersökning om dessa förhåUanden. Arbetsgruppen bör utnyttja detla material i sitt arbete. Gruppen bör vidare kartlägga i vilken utsträckning de särskilt anvisade medlen för särskilda åtgärder på skolområdet har använts för invandrarbarnens skolgång och anpassning i skolan. Möjligheternalill undervisning i del egna modersmålet, s. k. hemspråksundervisning, i skapades genom statsmakternas beslut . Del är dock försl som denna undervisning fått en slörre omfattning. En ökad medvetenhet om betydelsen för eleverna alt få tillfälle alt utveckla sitt egel modersmål präglar i slörre ulslräckning skolans undervisning . har föreslagil att kommunerna åläggs skyldighet atl anordna hemspråksundervisning men all denna bör vara frivillig för eleverna. Uiredningen har vidare föreslagit att antalet undervisningstimmar för hemspråk utökas för all ge invandrar eleverna möjlighet alt utveckla en aktiv tvåspråkighet. Uiredningen konstaterar att en utökning kan vara svår atl åstadkomma inom ramen för nuvarande läroplaners totala undervisningsvolym. Utredningen anvisar två möjliga vägar all lösa detta problem, nämligen antingen alt utöka antalet veckolimmar för denna grupp elever eller atl en del av hemspråksundervisningen förläggs lill icke schemalagd tid. Arbetsgruppen bör mol denna bakgrund överväga efler vilka rikllinjer hemspråksundervisningen skall ordnas, bedöma om behov föreligger av en utökning av antalet undervisningstimmar i hemspråk samt länma förslag om gruppen finner atl antalet hemspråkslimmar bör utökas hur undervisningen bör infogas i elevens arbetsdag. En annan fråga som arbetsgruppen närmare bör belysa ärhemspråkels ställning på högstadiet. Maj:t har medgivit allförsöksverksamhet får bedrivas i Norrbollens län med finska eller samiska somytterligare lillvalsämne på högstadium. Gruppen bör pröva om ensådan modell även kan utnyttjas för andra minoritetsspråk. Genombeslut 1%6 har Kungl. Maj:l meddelat bestämmelser om statsbidrag till stödundervisning åt utländska barn i den obligatoriska skolan. Av bestämmelsen framgår bl. a. atl statsbidrag får beräknas för ifrågavarande stödundervisning under högsl sex veckolimmar per undervisningsgrupp. Stödundervisningen kan innebära antingen undervisning i svenska som främmande språk ellerstudiehandledning på elevens modersmål. Stödundervisningen i svenska skall enligtläroplan för ha till mål all bereda eleverna bästa möjligaförutsättning för svensk skolgång. I kommunermed förhållandevis många invandrare och större invandring medger limresursernaför stödundervisning möjlighet alt anordna den försia lidens undervisning i s.k. förberedelseklass. I vissa fall sker den försia läs- och skrivundervisningeni sådan klass på elevernas modersmål. Flertaletkommuner med ett större antal invandrarelever bedriver f. n. stödundervisningfrämst i svenska för dessa barn. Det finns emellertid kommuner som inle alllideller endasi i begränsad omfattning utnyttjar de möjligheter alt anordnastödundervisning som nuvarande bestämmelser medger. Arbetsgruppenbör mol bakgrund av erfarenheterna av slödundervisningsresursens användning iskolan undersöka behovel av ändring i reglerna så all klarare förutsättningarskapas för all alla barn som är i behov därav får sådan undervisning oavsettbosällningsort. Vidare bör arbetsgruppen kartlägga behovet av enhetliga reglerför upprättande av s. k. förberedelseklass saml under vilka förulsällningarsådan skall drivas. Invandrarutredningenhar föreslagil en utökning av limresurserna för stödundervisning i svenska.Arbetsgruppen bör bedöma behovet och nödvändigheten av en eventuell utökning.Denna fråga bör vägas mot de möjligheter lill ökade insalser som en förändringav reglerna för nuvarande stödundervisning kan ge inom ramen för de gränser somsätts av huvudregeln per grupp. Insatserna för invandrarbarn har avnaturliga skäl varit koncentrerade till den obligatoriska skolan. Åtgärderna pådet gymnasiala stadiet har varit mer begränsade. Fr. o. m. innevarande budgetårulgår emellertid statsbidrag för stödundervisning. Maj:t härden 8mars1974givit SÖ i uppdrag all, efler särskild utredning, inkomma med förslag tillåtgärder som ökar invandrarbarnens möjligheter lill fortsatta studier eflergrundskolan. Arbetsgruppen bör i detla avseende hålla nära kontakt med SÖ. Den geografiska fördelningen avinvandrare i landet är tämligen ojänm. Som framgått av del föregående ärinvandrarna koncentrerade till orter med hög industrisysselsältning, meninvandrarna finns givelvis i slörre eller mindre grad utspridda över helalandet. Kommuner med ell litet antal invandrarelever har av naturliga skälmindre möjligheter att anordna stödundervisning och hemspråksundervisning i denutsträckning som från den enskildes sida skulle bedömas vara behövligt.Arbetsgruppen bör undersöka dels i vad mån underlaget för sådan undervisning i grundskolankan skapas genom en samordning inom kommunen, dels möjligheter som finns tillinlerkommunal samverkan i sådan undervisning. Delta kan gälla i fråga om såvälelever som lärare. Tillgången på lämpligt utbildadelärare utgör ofla ell hinder för att anordna stödundervisning ochhemspråksundervisning i önskad omfattning. I många kommuner kan sådanundervisning inle komma lill slånd just på grund av atl lärare saknas. Behovelav s. k. tvåspråkiga lärare för finsklalande elever har lillgodosetls främst genomrekrytering av lärare i men även bland finländska medborgare bosalla iSverige. Rekrytering av lärare för undervisning i andra minoritetsspråk skeruteslutande här i landet. För atl ytterligare öka rekryteringsunderlaget avtvåspråkiga finskspråkiga lärare har Kungl. Maj:l gett SÖ i uppdrag alt U:44 Skr1975/76:103 332 utreda förutsättningarna för en särskild utbildning avklasslärare med finska som modersmål. Arbetsgruppen bör på grundval av debeslut som kan komma att fallas i anledning av SÖ:s förslag tillsammans medöverstyrelsen utreda förutsättningarna för och behovel av särskild utbildningav klasslärare med annat minoritetsspråk än finska som modersmål. Arbetsgruppenbör först noga pröva det framtida behovet av klasslärare med utbildning i annatminoritetsspråk än finska. Del bör även utredas i vad mån lärare i hemspråk igrundskolan kan användas i förskolans språklräning för utländska barn. Arbetsgruppen bör vidare kartlägga fortbildningsbehovetför sådana lärare som är verksamma i invandrarundervisningen i grundskolanoch gymnasieskolan. Gruppen bör efter samarbete med SÖ framlägga förslag omfortbildningsprogram. Elt särskilt problem utgör frågan om behörighei ochanställningsform för de lärare som undervisar invandrarbarn i hemspråket och ger stödundervisning. Generella regler om anställningsform och behörighet finns inte, men däremot finns särskilda bestämmelser om behörighet för de lärare som undervisar finskspråkiga elever. Dessa lärare kan enligt beslut av Kungl. Maj:lden 17 juni 1970under vissaförutsättningarfåanställningsom extra ordinarie lärare 2 och även, med stöd av beslut av , tillgodoräkna anstäUningslid som lärare i för uppflytlning i befordringsgång och löneklassuppflytlning. Maj:l har genom särskilda beslut för enskilda lärare, som undervisar jugoslaviska invandrarbarn, medgett dem löneförmåner men inle behörighet på samma sätt som de finska lärarna. Övriga invandrarlärare är i regel anställda som timlärare. Som tidigare nänmts har i skrivelsehemställt om utredning av dessa problem. SÖ och invandrarverket har efterremiss avgivit yttranden över skrivelsen. Arbetsgruppen bör nu utreda deproblem som sammanhänger med hemspråkslärares behörighet och tjänsteunderlag m.m. och framlägga förslag till utbildningsprogram för de lärare som här avses.Behörigheten bör därvid utredas först. LämpUgaläromedel för såväl stödundervisningen i läroämnen som hemspråksundervisningenär en nödvändighet för att nå upp tiU målsättning med denna undervisning.Arbetsgruppen bör undersöka och framlägga förslag om hurläromedelsförsörjningen på olika sätt skall kunna förbättras genom t. ex.inlerkommunal samverkan och samarbete med invandrarnas ursprungsländer. Arbetsgruppenbör i övrigt beakta de frågor som invandrarutredningen har uppmärksammat i vadavser undervisning av invandrare och barn inom och gynmasieskolansåvitt delta inte ankommer på annan. Arbetsgruppen bör även redovisa behovel av olika informationsinsatser inom skolans ram för all hos invandrarelevernas föräldrar öka kännedomen om skolans undervisning, arbete och miljö. Arbetsgruppen bör i sin verksamhet på lämpligt sättha kontakt med personalorganisationer och organisationer som företräder invandrare och språkliga minoriteter. Gruppen har - september 1975hållit 18 sammanträden. Gruppen har avgett belänkandet (Ds U1975:13) Förslag till åtgärder för invandrarbarnen i förskola,grundskola och gymnasieskola. Uppdraget är därmed slutfört. Skeppsholmsgruppen (U 1975:03) Tillkallade enligl regeringens bemyndigande den 27februari 1975 för alt fortlöpande medverka i den fortsalta planeringen avSkepps- och Kaslellholmarna: Ordförande: , , departementsråd Ledamöter: , departementssekreterareZellerquisl, ., departementssekreterare Sekreterare: , , departementssekreterare sekreterare: , . M.,departementssekreterare (fr.o.m. ) Lokal: , 1, Fack, 10310 , tel. (), 763 18 66 () Kommitténs uppgift är all - med utgångspunkt i vad somanförts i prop. 1974:34 (s. 19) - i samråd med och statensförhandlingsnämnd samt i samverkan med berörda kommunala organ fortlöpandemedverka i den fortsatta planeringen av Skepps- och Kaslellholmarna. Några särskilda direktiv därutöver har ej meddelats. Gruppen har hållitfyra sammanträden. Gruppens arbete beräknas pågå . (U 1975:04) förhögskolereformen (H 75) Tillkallade enligt regeringens bemyndigande den 29 maj1975 (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande: , C. , statssekreterare U:46 Skr1975/76:103 334 , ., sekreterare N., sludievägledare , ThorborgS., lektor, t.f. , ., universitetslektor, led. Haidén, J. O. , direktör Landslröm, ., direktör , A. , ulbildningschef , L. , lantbrukare, led av H., professor, rektor Löwbeer, Hans, universitetskansler , ., överdirektör vid behandlingenav frågor om centrala och regionala myndigheters kansli- och personalorganisation: R., utredningschef (fr.o.m. den 15 juU1975) , Hans G. Löfroth, ., byrådirektör Experter: Brinning, , avdelningsdirektör (fr.o.m.den 1 september 1975) Hälleberg, , sekreterare (fr.o.m. den 1 september1975) , , förste sekreterare (fr.o.m. ) ,, avdelningsdirektör (fr.o.m. ) , IngvarB., studierektor (fr.o.m. ) Sekreterare: , S. , kansliråd Lokal: 2-4. Postadress:Utbildningsdepartementet, Fack, 103 10 , tel. (ordföranden),763 19 02 (sekreteraren), 763 19 05 (kansU) Direktiv (anförande av statsrådet lillprolokoll vid regeringssammanträde ): har fattat beslut med anledning avregeringens proposition om reformering av högskoleutbildningen m. m. (prop.1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975:179). I nämnda proposition anförde jag bl. a.atl en central och sex regionala organisationskommittéer borde lillkallas föratl medverka i planerings- och förberedelsearbetet för genomförandel avstatsmakternas beslut (s. 576). Vad jag sålunda hade anförl lämnade riksdagenulan erinran. Dessa kommittéer bör nu tillkaUas. Jag vill upplysa om att jagunder beredningen av delta ärende har samrått med dels statsrådetHjelm-Wallén, dels chefen för . Den sistnämnde avser atlsenare föreslå regeringen atl uppdra ål styrelsen för jordbrukels högskolor ochstatens veterinärmedicinska anstalt atl, i samråd med den centralaorganisationskommittén, utarbeta förslag lill de föränd- ringar i jordbrukels högskolors organisation m. m. somföranleds av del nämnda riksdagsbeslutet. Det ligger i sakens natur all de myndigheter bådeämbetsverk (motsv.) och läroanstalter som har ansvaret för olika delar avverksamheten inom högskolan också kommer atl få väsentliga uppgifter när delgäller alt förbereda högskolereformen i olika avseenden. Pågåendeutredningsarbete rörande olika slag av högskoleutbildning skall vidaresjälvfaUet slutföras enligt meddelade direktiv, även i de fall arbetet berörfrågor som blir aktuella för organisationskommittéerna för högskolereformen.Detla gäller t. ex. beträffande organisationskommittén (U 1970:60) för högremusikutbildning (OMUS) och expertgrupp (U 1973:05) för konstutbildning(K 73). är del klart atl planeringen för den nyahögskolan i vissa avseenden kräver samordning av insatserna såväl centralt sominom var och en av de sex högskoleregionerna. Del blir en viklig uppgifl förorganisationskommittéerna för högskolereformen atl svara för denna samordning.I försia hand gäller behovel av samordning den del av planeringen som avser högskoleutbildningensdimensionering och lokalisering saml fördelningen av resurser. I vissa avseenden krävs vidare inför högskolereformensgenomförande särskilda överväganden med utgångspunkt i de rikllinjer som harangetts i proposilionen och i utbildningsutskottets belänkande. Det gäller iförsta hand elt antal punkter i den institutionella organisationen. Med hänsyntiU alt reformen bl. a. syflar lill förändringar i nuvarandemyndighets-organisation är det naturligt all etl huvudansvar här läggs på organisationskommittéerna,som givelvis bör samverka med berörda myndigheler. I andra frågor, bl. a. omstudieorganisation och kompetensregler, finns del också anledning att vidkonkretiseringen av de principer som har lagts fast genom statsmakternas beslutlåta organisationskommittéerna, då främst den centrala, medverka. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört finner jag detändamålsenligt alt den centrala organisationskommittén får vissa samordnandefunktioner i förhållande till dels berörda centrala myndigheter och organ medmotsvarande uppgifter, dels de regionala organisationskommittéerna. Desistnämnda bör i sin lur få vissa samordningsuppgifter i förhållande lillberörda läroanstalter. Det är angeläget alt kommittéerna så långl det är möjliglulnylljar den sakkunskap och den personal som finns inom de berördamyndigheterna. Dessa bör, inom ramen för sina ordinarie uppgifter, biträdaorganisationskommittéerna. Särskilda förordnanden atl biträda kommittéerna börbli aktuella endasi i begränsad omfattning såvitt gäller personal inomutbildningsdepartementet, universitelskanslersämbelet (UKÄ), () och övriga berörda centrala myndigheter med uppgifter avseendehögskoleutbildning samt de lokala universitets- och högskoleförvaltningarna(motsv.). Frågan om resurstillskott till berörda myndigheler för uppgifter ianslutning lill kommittéarbetet får prövas från faUliUfall. Q. Organisationskommittéernas uppgifter 1Högskoleutbildningens avgränsning Inom har upprättats en förteckningöver dels offentiig utbildning som fr. o. m. bör utgöragrundläggande U:46 Skr 1975/76:103 336 högskoleutbildning,dels enskild utbildning med statsbidrag vilken bör betraktas som grundläggandehögskoleutbildning. Förteckningen bör fogas till regeringsprolokollel i dettaärende som bilaga 1. Planeringsarbetet bör utgå från denna avgränsning avhögskolan. Om modifieringar aktualiseras i organisationskommittéernas arbete,bör den centrala organisationskommittén lägga fram förslag härom. Inomutbildningsdepartementet har upprättats en förteckning över högskoleutbildningför vilken under alla förhållanden de principer för behörighei och urval, somhar lagts fast genom 1972 och riksdagsbeslut, bör tillämpas.Förteckningen bör fogas lill regeringsprotokoUet i detla ärende som bilaga 2.Den bör tills vidare ligga till grund för planeringsarbetet. Pågåendeutrednings- eller beredningsarbete rörande olika utbildningar kan ge anledningalt införa de nya behörighets- och urvalsreglerna för ytterligare utbildningarredan läsåret 1977/78. bör med utgångspunkt i vad som har anförts ipropositionen (s. 413-417, 451-458 och 471-480) och i utbildningsutskottetsbelänkande (s. 34-39 och 42-46) utarbeta förslag till de bestämmelser ombehörighet och urval vilka bör gälla för i vart fall de utbildningar, som hartagits upp i bilaga 2, och vilka fordras för dels fastställandet av särskildaförkunskapskrav, dels antagningen . 3 Högskoleutbildningensinnehåll och studieorganisation Inomutbildningsdepartementet har upprättats en på 1%8 års utbildningsulrednings (U68) förslag grundad preliminär förteckning över allmänna utbildningslinjer. Idenna har linjerna fördelals på yrkesulbild-ningssektorer med utgångspunkt ivad som har anförts i proposilionen (s. 429-430) och i utbildningsutskottetsbetänkande (s. 23). Förteckningen bör fogas lill regeringsprolokollel i dettaärende som bilaga 3. Den bör ligga till grund för överväganden om vilkautbildningslinjer som bör finnas inrättade . Det bör ankomma påden centrala organisationskommittén atl, i samråd med berörda centralamyndigheter och de regionala organisationskommittéerna, avge förslag om allmännautbildningsUnjer i sådan tid alt regeringen kan meddela uppdrag alt fastställautbildningsplaner m.m. enligt den nya ordningen före höstterminen1977. Arbetet med utbildningsplaner bör tills vidare bedrivas med utgångspunkti den redovisade förteckningen. Närdel gäller all utveckla nya utbildningslinjer och förändra befintliga liksomnär det gäller atl utarbeta utbildnings- och kursplaner enligt den nyastudieorganisationen måste huvudansvaret ligga på berörda centrala och lokalamyndigheler. Organisationskommittéerna bör i princip behandla frågor omenskilda utbildningslinjers innehåll och organisation endasi då sådana frågoraktualiseras i kommittéernas överväganden om högskoleutbildningens geografiskafördelning och utbyggnad saml i övrigt då två eller flera befintligamyndigheler skall medverka i en och samma utbildningslinje. Kommittéerna bördock generellt åläggas alt verka för alt återkommande utbildning utvecklas. bör med utgångspunkt i vad som har anförts ipropositionen (s. 419-423 och 438-446) och i utbildningsutskottets betänkande(s. 20-21 och 48) utarbeta förslag till sådana bestämmelser om utbildningsmåloch studieorganisation som skall gälla för 337 Konunittéer: UtbUdningsdepartementet U:46 För all dessa bestämmelser skall medgehänsyn till särskilda förhållanden vid olika utbildningar bör dels demyndigheter, som fastställer utbUdningsplaner (motsv. ), och berörda organinom dem, dels de särskilda kommittéer, som har uppgifter avseende vissa slagav högskoleutbildning, beredas lUlfäUe all, innan den centrala organisationskommitténavger sitt förslag, lämna synpunkler på ell av kommittén utarbetat utkast tiUrambestämmelser utifrån en tänkt lillämpning av bestämmelserna på denutbildning som hör till vederbörande myndighets eller kommittés ansvarsområde. Den centrala kommitténs förslag bör avse också deförändringar i gällande bestämmelser om studieorganisationen i gymnasieskolansom föranleds av atl viss utbildning som f. n. tillhör gymnasieskolan kommeratt föras till högskolan. 4 Antalet studerande i högskoleutbildning. Fördelning avutbildningskapaciteten på orter m.m. Som bakgrund till organisationskommittéernas övervägandeni dimensionerings- och lokaliseringsfrågorna har inom ubildnings-departementelsammanställts uppgifter om berörd utbildning /76. Såvitt avserutbildning med anlagningsbegränsning redovisas antalet nybörjarplatser. Såvittavser utbildning vid de fria fakulteterna har kapaciteten uppskattats pågrundval av inskrivningen av studerande samt dessas deklarerade sludieavsiklerde senaste läsåren. Sammanställningen bör fogas lill regeringsprotokollet idetla ärende som bilaga 4. När det gäller sluderandeantalet börorganisationskommittéerna tills vidare utgå från vad som har angetts ipropositionen (s. 462-468 och ) och i utbildningsutskollets belänkande (s.29-30). Del kan senare bli akluelll all ge ytterligare förutsättningar förarbetet, t. ex. vad avser sektorn för utbildning för undervisningsyrken pågrundval av de förslag som den inom tillkalladearbetsgruppen för lärarhögskolefrågor samt bamstugeutredning (S1969:31) kommer att lägga fram. Den centrala organisationskommittén bör, i samverkan medberörda centrala myndigheler (motsv.)