prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — II Riksbanksfonden III Statens allmänna fastighetsfond: 25 500000 157 500 000 27 800 000 700 000 000 943 800 000 250 000 000 506 186 000 130 354 000 1975: 1 Bilaga 1 Finansplanen 6 Statens lånefond förden mindre skeppsfarten 7 Statenslånefond för UEiiversitetsstudier 16 Lånefonden tillfrämjande av beredning och avsättningav fisk m. m. 18 Statens hantverks- och industrilånefond 19 Länefonden förbostadsförsörjning för mindre bemedlade,bamrika familjer 20 Lånefonden för bostadsbyggande 21 Lånefonden förinventarier i vissa specialbostäder 22 Lånefonden förmaskinanskaffning inom byggnadsindustrin 23 Länefonden för kommunala markförvärv 24 Lånefonden för allmänna samlingslokaler VI Fonden förlåneunderstöd: VII Fonden förstatens aktier VIII Fonden för beredskapslagring 6 Pensionsfondenför vissa, verk X Diverse kapitalfonder: 1 Fonden förkreditgivning till utlandet 2 325 000 000 2 438 626 000 4 762 265 000 78 924 755 000 Preliminärt förslag till investeringsplanoch investeringsstater för budgetåret1975/76 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Preliminärt förslag till investeringsplan för budgetåret1915116 F. Statens vattenfallsverks fond Statensutlåningsfonder V. Fonden för låneunderstöd Fondenför statens aktier VII. Fonden för förlagtill statsverket VIII. C. Fondenför kanalverk F. Förrådsfonden för ekonomiskt försvar A vgår kapitalåterbetalning: Avsättning till fonden för oregleradekapitalmedelsförluster Övrig kapitalåterbetalning 1 343 395 000 1 875 469 000 4 152 349 000 1 1975.1 saml. Bilaga 1 Finansplanen Bd. Summa 4 127 474 000 Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen PRELIMINÄRTFÖRSLAG TILL INVESTERINGSSTATER FÖR BUDGETÅRET 1975/76 114 100 000 488 700 000 Avskrivningsmedel från statsbudgeten inomfonden Övriga kapitalmedel 1 nvesteringsbemyndi gande Avskrivningsmedel: Teleanläggningar m. m. frånstatsbudgeten inom fonden Avskrivningsmedel:Televisions- och ljudradioanläggningarinom fonden Övriga kapitalmedel: Teleanläggningar m. m. Investeringsbemyndigande: Teleanläggningar m. m. Teleanläggningar m. m. Televisions- och ljudradioanläggningar 6 000 000 800 500 000 773 700 000 40100 000 -33 800 000 Preliminärt förslag til! från statsbudgeten I 000 inom fonden 23 000 000 Investeringsbemyndigande 9 199 000 F. Statens vattenfallsverks fond 1 648 900 000 1 648 900 000 1 648 900 000 Summa investeringsbemyndiganden för statens affärs- 1 343 395 000 Summa investeringsanslag 17 001 000 Avskrivningsmedel från statsbudgeten inom fondenÖvriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande Summa investeringsanslag 649 126 000 Avskrivningsmedel från statsbudgeten inom fondenÖvriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande 192 701000 27 746 000 18000 000 59 354 000 Summa investeringsanslag 297 801 000 Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen IV. Investeringsbemyndigande 100 000 Investeringsanslag Statenslånefond för den mindre skeppsfarten Investeringsbemyndigande 25 000 000 Investeringsanslag Lånefonden för studentkårlokaler Investeringsbemyndigande 1000 Lånefondentill främjande av beredning och avsättning av fisk m. m. från statsbudgeten 338 000 Investeringsanslag Statens hantverks- ochindustrilånefond Investeringsbemyndigande 30 000 000 I n vesteringsbemyndigande 1670 000 000 1 670 000 000 Lånefondenför inventarier i vissa specialbostäder Investeringsbemyndigande 1000 Investeringsanslag Lånefonden för kommunalamarkförvärv 150 000 000 Preliminärt förslag till investeringsplan ochinvesteringsstater Lånefondenför allmänna samlingslokaler Investeringsbemyndigande 1000 Summainvesteringsbemyndi- ganden för statens utlåningsfonder 1 875 469 000 från statsbudgeten Övrigakapitalmedel Investeringsbemyndigande Summa investeringsanslag 460 607 000 Fonden för statens aktier 50 000 000 141 620 000 Summa investeringsanlag 191 620 000 VII.Fonden för förlag till statsverket 65 000 000 5 000 000 VIII.Fonden för beredskapslagring Investeringsbemyndigande 40 000 000 från statsbudgeten 1 000 inom fonden 60 500 000 Övriga kapitahnedel 1500 000 Investeringsbemyndigande 3 899 000 Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Preliminärt förslag tiill investeringsplanoch investeringsstater 43 888 000 73 400 000 9 501 000 63 001 000 F. Förrådsfonden för ekonomiskt försvar 1 062 000 77100 000 (54 227 000 Avskrivningsmedel från statsbudgeten inomfonden övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande 1 157 903 000 2152 200 000' 4 152 349 000 7 678 964 000 Summa investeringsanslag 7 678 964 000 7 678 964 000 Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Bil. M (-4 o\ f Os r-, tn o\ -t r o >o o o m - r) o vom o vo m »o O rr) O VI n vo r~. -N Cv () r vo r rl- vo IT) VD 00 r- »o vo rn o (1 Ov ov M m v-1 Tf ov O I VI r- Vt in in * OOOOOOty-, tn o o o o tn tn cn vo -<:j- tn O . ' rn f- O CO ' rn t* cn n r4 i I- rt -ir t- 5 o Iii D Q 'Fn'ä> Bilaga 1 Finansplanen Bd. Prop 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Statsbudgetensrealekonomiska utveckling /701975/76 Beloppen avrundade till närmaste 10-tal milj.kr. 1974/75 Riksstat Ö\Tiga inkomster Till hushåll inkl. social- övriga utgifter (inkl. rörliga Statsskulden underbudgetåren 1963/641973/74 stitutioner och fonder m. m -f 2 208 -f 2 710 -1- 5 414 -1- 6 399 Deninternationella ekonomiska utvecklingen 1 Konjunkturoch ekonomisk politik i 1 Denekonomiska politiken 1975 12 3.1 Deinternationella förutsättningarna 12 3.2 Målenför den ekonmiska politiken 16 3.7 Försörjningsbalansoch bytesbalans 27 Budgetförslaget 1975/76 30 4.1 Inkomster,utgifter och budgetsaldo 1973/741975/76 30 Totalbudgetens inkomstersamt investeringsplan 44 Beräkning avanslagsbehållningarnas utveckling 51 Beräkning av dispositionenav rörliga krediter 52 Beräkning av tolalbudgeten 55 Bilaga 1: Preliminärnationalbudget för Bilaga 2; Riksrevisionsverketsinkomstberäkning Bilaga3: Specifikation av inkomsterna pä driftbudgeten för /76 Bilaga 4: Preliminärtförslag till investeringsplan och investeringsslater för /76 Bilaga 5: Vissa tabellerrörande den statsfinansiella utvecklingen m. m. Tab. 1Totalbudgetens utveckling /671975/76 Statsbudgetensrealekonomiska utveckling /701975/76 Tab. 3 Statsskuldenunder budgetåren 1964/651973/74 BUaga 2 tiU budgetpropositionen 1975 Prop. För flera huvudtitlar gemensammafrågor Föredragande: statsrådet såvitt avser frågor under punkterna statsrådetSträng såvitt avser punkten 12. Anmälantill statsbudgeten för /76, såvitt avser för flera huvudtitlargemensamma frågor 1 Den allmänna lönenivån för statsanställda m. m. För flertalet statstjänstemän och vissaandra tjänstemän i offentlig verksainhet tillämpas f. n. de lönevillkor somframgår av allmänt avlöningsavtal för statliga och vissaandra tjänstemän (AST) samt senare träffade ändringsavtal. Avtalen som harträffats mellan ()samt (), (),akademikers centralorganisation () och (TCO-S) har godkänts av lönedelegation och Kungl. För vissa statligt anställda läkare harförmånerna bestämts genom avtal mellan SAVoch . Den samordning som behövs mellan stat ochkommim i läkarförhandlingama sker genom statens och konununemas samarbetsnämndi lönefrågor. F. n. tillämpas för denna personal de lönevillkor somsammanfattats i avtal omallmänna bestämmelser för vissa statliga läkare m. fl. (ABL). SAV samt SF, SR,och har träffat allmänt pensionsavtal för statliga och vissa andratjänstemän. Avtalet har godkänts av lönedelegation och Kungl.Maj-.t. Enligt avtalet gäller statens allmänna tjänstepensionsreglemente(1959: 287) 1975:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 2 SPR med anslutande föreskrLEter i väsentliga delar somkollektivavtal i denomfattning de avser berörda tjänstemän. Förhandlingar om avtal för tiden fr. o.m. Intill dess förhandlingarna slutförts tillämpas deäldre avtalen. Det är inte möjligt att ange vad somskall gälla i fråga om anställningsvillkor för förrän förhandlingarnadärom slutförts. Dessa frågor torde senare få anmälas för regeringen och underställasriksdagens lönedelegation. TUI grund förberäkningen av anslagsmedlen till avlöningar och till pensioner under nästa budgetår har lagtsde löne- och pensionsbelopp som gällt fr. o. m. . I eidighet med vad chefen förfinansdepartementet redovisat i finansplanen har medel emellertidschablonmässigt beräknats för en ökning av de statsanställdas löner i takt meiiden förutsedda prisstegringen och en beräknad prisstegring . Fördetta ändamål begärs preliminärt 1 200 milj. kr. på täckningsanslag underfinansdepartementets huvudtitel. Vid riksdag har beslut fattatsom en höjning av socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen från 3,3 %till för (prop. 1974: 129, SfU 1974: 32, rskr 1974: 332) och avsocialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen från till den 1januari 1975 (prop. 1974: 132, SfU 1974: 33, rskr 1974: 329). Vidare innebärlagen (1973: 477) om procentsatsen för uttag av avgift under åren 19751979till försäkringen för tilläggspension att denna procentsats stiger från 10,50 %till för . Dessa höjningar bör påverka det lönekostnadspålägg, som enligt kungörelsen (1969: 54) om beräkningoch redovisning av lönekostnadspålägg beräknas på statens löner m. m. På grundhärav har imslagsberäkningen för nästa budgetår både vid redovisningen avmyndighetemas yrkanden och i regeringens förslagtill gjorts med utgångspunkt i att lönekostnadspålägget höjsfrån tiU . Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu hai anfört. 2 Lönegradsplaceringen för vissa tjänster m. m. I allmänna tjänsteförteckningsavtalet(ATF) har () samt (), (), akademikers centralorganisation () ochTjänstemännens centralorganisations statstjänstemanna-sektion (TCO-S) kommit överens om placering i lönegrad resp. lönetariffklassoch avlöningsförstärkning för tjänst. Eidigt avtalet skall en gång skeen översyn av auställningsvillkoren för tjänstemän vid varje myndighet. Viddenna översyn får anställningsvillkoren för tjäns- 1975:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 3 a. ora vissa i avtalet preciserade villkor är uppfyllda. Ändring avanställningsvillkoren för tjänst får i övrigt ske vid bl.a. större organisationsförändring. När ny myndighet inrättas och vid större organisationsförändring eller årlig översyn skallpersonalorganisationerna beredas tillfälle till förhandling om anställningsvillkoren.I andra fall prövas frågan om anställningsvillkoren för nyinrättad tjänst avarbetsgivaren. kan dock alltid påkalla förhandling i dessafall. Sådan förhandling förs mellan arbetsgivaren och berördhuvudorganisation, om inte parterna kommer överens om annat. Förhandlingarnaförs under fredsplikt. Enligt särskilda föreskrifter som SAV har meddelatutövas arbetsgivarens befogenhet i fråga omplacering i lönegrad resp. lönetariffklass och avlöningsförstärkning i storutsträckning av den myndighet som får inrätta tjänsten. Begär personalorganisationförhandling med anledning av myndighetens beslut, bestämmer SAV i varjesärskilt fall om förhandling får föras av annan myndighet än SAV. för undervisningsområdet (TFU)och tjänsteförteckningsavtalet för kyrkliga tjänster (TFK) gäller i huvudsakmotsvarande regler när ny tjänst skall inrättas. Den årliga översynen i ATFmotsvaras dock i TFU och TFK av en översyn en gång , ominte parterna kommer överens om annat. I tjänsteförteckningsavtalet den 9oktober 1974 för vissa statliga läkare m. fl. (TFL) har parterna kommitöverens om att, om tjänst nyin-rättas eller direkt berörs av ändradförvaltningsorganisation, förhandling skall tas upp om anställningsvillkorenför tjänsten på parts begäran. Sådan förhandling förs under fredsplikt. ATF, TFU, TFK och TFL har upphört attgälla med utgången av . Förhandlingar om nya avtal pågår. Tills vidaretillämpas de äldre bestämmelserna. Lönegradsplaceringen av de tjänster som regeringen begärriksdagens bemyndigande attinrätta har skett enligt de regler som gäller enligt avtalen. Även när detgäller tjänster som kan inrättas utan medverkan men för vilka regeringen beräknar medel under de olika huvudtitlarnahar anslagsberäkningen skett med utgångspunkt i lönegradsplacering enligtgällande regler. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 3 Statens avtalsverks befattning med arbetstvister I tvist om avtal angående anställnings-eller arbetsvillkor för statstjänsteman eller i tvist om påföljd för otillåtenstridsåtgärd är det i allmänhet () som företräderstaten-arbetsgivaren, 1975. 1975:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 4 dockinte eller dess myndigheter (10 § kungörelsen 1965: 465 om vissastatliga kollektivavtal m. m.). Detta gäller både vid domstol, t. ex. införarbetsdomstolen, ocb utom rätta. SAV kan dock lämna över ställföreträdarskapettill annan statlig myndighet. I samband med 1965 årsförhandlingsrättsreform uttalade föredragande departementschefen härom bl. a.att det skall åligga SAV att föra eller låta föra arbetsgivarens tailan införarbetsdomstolen (prop. 1965:77 s. 25). Som regel torde det enligtdepartementschefen få anses lämpligt att SAV för arbetsgivarens talan även imål vid allmän domstol om en oorganiserad tjänstemans tjänsteavtal, som hämtarsitt innehåll från kollektivavtal slutet av SAV. I övrigt skall staten isådana mål vid allmän domstol som rör anställds rätt till förmån på grund avanställning m. m. företrädas av vederbörande myndighet. Departementschefenanförde emellertid också att myndigheten i sådana mål skall samråda med SAVföre rättegångens början. Genom lagen (1974: 371) om rättegången iarbetstvister (ändrad 1974: 1012) har införts en ny ordning för handläggningenav de tvister som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Nämndalag gäller i allmänhet också på det statliga området. Sålunda skall tvister omavtalsbara frågor handläggcis enligt lagen, om frågan inte är reglerad i annanförfattning än lag. F. n. träffar undantaget bl. a. frågor omresekostnadsersättning och traktamente. Även vissa grupper av tvistefrågor på detavtalsförbjudna området handläggs enligt lagen om rättegången i arbetstvister.Hit hör bl. a. tvister om tidsbegrärisning av förordnande på tjänst och tvisterom uppsägning från tjänst (51 § statstjänstemannalagen 1965: 274, ändrad senast1974: 1009). Enligt lagen om rättegången iarbetstvister skall arbetsdomstolen som enda instans pröva bl. a. arbetstvistermellan arbetsgivare och arbetsta-garförening eller medlem i sådan förening.Andra arbetstvister prövas av tingsrätt i första instans och av arbetsdomstoleni andra instans. I anslutning till den nya lagstiftningen bör enligt minmening SAV:s behörighetatt företräda staten som arbetsgivare utvidgas. SAV bör sålunda befullmäktigasatt företräda staten, dock inte och dess myndigheter, i de arbetstvister som enligt nu gällande bestämmelser kanprövas av arbetsdomstolen i första eller andra instans. Härifrån böremellertid göras en del undantag. SAV:s uppdrag bör t. ex. inte avse tvister omåterkrav av felaktigt utbetald lön eller annan förmån på grund av anställning (s. k. condictio indebiti;jfr prop. 1974: 77 s. 235, avskrivningskungörelsen 1965: 921). Vidare bör SAVges möjlighet att lämna över uppdraget att företräda staten åt annanstatlig myndighet. Det får förutsättas att så kan ske i stor utsträckning. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nuhar anfört. 1975:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 4 L'-landsuppdrags meritvärde m. m. Sedan 1968 års riksdag hemställt omutredning av frågan om meritvärdet avanställning inom biståndsverksamheten i m. m. 1968:1:522och 864, 1968:11:653 och 1124, SU 1968:165, rskr 1968: 349) bemyndigade Kungl.Maj:t mig att tillkalla sakkunniga för att pröva frågan. De sakkunniga fickockså i uppdrag att gå igenom och analysera gällande bestämmelser och praxis ifråga om tillgodoräknmg av u-landstjänstgöring i löne- och pensionshänseende.De sakkunnigai avlämnade den 10 december1973 betänkandet (Ds Fi 1973: 16) U-lands-uppdragets meritvärde. Yttranden överbetänkandet har avgetts av , styrelsen för internationellutveckling (SIDA), överbefälhavaren, , ,statens bakteriologiska laboratorium (SBL), sjukhuset, , , statensvägverk, luftfartsverket, (), (), (),lantbruksstyrelsen, ,, statens veterinärmedicinska anstalt,, , lantmäteristyrelsen, rikets allmännakartverk, domänverket, , ,, skoldirektion, allmänna skolstyrelse, skolstyrelsen i ,, . , , (),SR (SR), akademikerscentralorganisation (), (TCO-S), Svenska rödakorset. Rädda barnens riksförbund och . Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till detta protokoll som bilaga. De sakkunniga behandlar i betänkandetfrågor om tillgodoräkning i såvälmerithänseende som löne- och pensionshänseende, om tjänstledighet ochom förbättrad dokumentation. Vad utredningen föreslagit har i huvudsaktillstyrkts eller lämnats utan erinran av remissinstanserna. Även jag kan iallt väsenUigt ansluta mig till huvuddelen av utredningens förslag. När detgäller förslagen om tillgodoräkning i pensionshänseende är jag dock inteberedd att nu ta ställning. Förslagen i övrigt är inte av der) beskaffenhetenatt de för sitt genomförande kräver medverkan. Eftersom utredningenkommit till stånd på begäran anser jag dock att förslagen bör redovisasför . I det allt merökande internationella utvecklingssamarbetet medverkar genom insatser av olika slag.Enligt de riktlinjer som gäller för detstatliga svenska utvecklingsbiståndet tillmäts därvid personalbiståndet 1 RegeringsrådetBengt , tillika ordförande, direktören och avdelningschefen . Prop.1975:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 6 Rekryteringsbehovet av svensk personal för u-landsin-satser, vilketför innevarande budgetår beräknas uppgå till 475 personer, väntas föråterstående del av stiga för att därefter befinnasig på samma nivå av . Utredningen som enligt sitt uppdrag hargått igenom och analyserat gällande bestämmelser och praxis i hithörande frågorkonstaterar att nuvarande förhållanden inte är tillfredsställande. Bristen påbestämmelser i fråga om meritvärdering och tillgodoräkning i lönehänseende samtden ofullständiga regleringen på övriga områden har enligt utredningensuppfattning försvårat rekryteringen till anställningar inom biståndsverksamheten.Jag delar denna uppfattning. I det följande redovisar jag de åtgärder som börvidtas för att komma till rätta med de otillfredsställande förhållanden som nuråder. Vad beträffar området för den biståndsverksamhet som reformerna bör omfattahar utredningen begränsat sina förslag till att avse anställning inombiståndsverksamhet som sker genom eller med bidrag av svenska staten. Jag anserdetta vara en riktig bedömning. De lösningar jag i det följande skisserarberör liksom utredningens förslag endaststatligt lönereglerade tjänster. Jag delar även utredningens uppfattningatt skyldighet att medverka i biståndsverksamheten med personalinsatser intebör föreskrivas inom det rent kommunala området eller inom den enskildasektorn. Det är dock min förhoppning att riktlinjer som utfärdas för detstatligt reglerade området också i huvudsak kommer att tUlämpas inom dessaområden. Utredningen har föreslagit att myndighetskall vara skyldig att i största möjliga utsträckning meddela generella beslutom tillgodoräkning i merithänseendeav anställning inom sådan biståndsverksamhet sora sker genom eller med bidragav svenska staten. Vidare har utredningen föreslagit dels att myndighet påbegäran av anställd hos myndigheten före utgången av ansökningstid föranställning inom sådan biståndsverksamhet i den mån det är möjligt lämnarbesked om ifrågavarande anställnings meritvärds, dels att myndigheten lämnarsådant besked även till annan som begär det. Förslaget har godtagits avflertalet remissinstanser. Några remissinstanser har dock framhållit att det ärförenat med vissa svårigheter att genomföra utredningens förslag i denna del.Jag är medveten om de svårigheter som kan uppkomma att lämna sådana besked somutr&iningen föreslår. Trots detta anser jag att förslaget bör genomföras.Enligt min mening är det nämligen väsentligt såväl för biståndsverksamheten somför den berörda personalen att sådana besked lämnas, när det över huvud tagetär möjligt. Möjligheterna att lämna beskedbör också bli större aUteftersom dokumentationen angåendebiståndsanställning förbättras. Ävennär det gäller tillgodoräkning i lönehänseende av an- 1975:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 7 stäUning inom biståndsverksamhet har utredningenföreslagit att förhandsbeskedskall lämnas i den mån det är möjligt. På denna punkt ärläget något annorlunda än när det gäller tUlgodo-räkning i merithänseende. Möjlighetenatt i lönehänseende tUlgodoräkna anställningi biståndsverksamhet är beroende på vad partema bestämmer i avtal. Av denanledningen kan det vara svårt för myndigheterna att lämna några bindande besked om hur anställningen kommer att tiU-godoräknas.SAV har i sitt remissyttrande framhållit att det inte annat än i undantagsfallkommer att vara möjligt att ge besked i dessa frågor men förklarat sig berettatt om det är möjligt ge förtur åt ärenden av dettaslag. Med hänsyn tUl betydelsen för den enskUde att få de upplysningarom en eventuell lönetillgodoräkning som är möjliga att lämna anser jag dock i medvetande ora de svårighetersom fiims att förslaget även i denna del bör genomföras. Med verkan fr. o. m. den 1 januari 1974har möjlighet öppnats att träffa avtal om rätt till tjänstledighet. De förutsättningar som gällde underutredningsarbetet har därför ändrats när det gäller denna fråga. Detnaturligaste vore därför att det överlämnades tdl avtalsparterna på denoffentliga sektorn att i avtal ange i vilken utsträckning rätt till tjänstledighet för anställning inom biståndsverksamhetbör föreligga. Jag anser dock att det är lämpligt att frågan regleras avregeringen i avvaktan på att avtal kan komma att träffas. Vad utredningen har föreslagit på denna punkt har i huvudsaktillstyrkts av remissinstanserna.En del remissinstanser har emellertid ansett att tiden för sådan tjänstledighet bör begränsas. Jag är inte bereddatt ansluta mig till den ståndpunkten. Det skulle innebära en skärpningav nuvarande regler. Även jag anser sålunda att utredningens förslag kan läggastill grund för bestämmelser i ämnet.Myndighet, vid vilken finns tjänst med avlöningsförmåner fastställda under medverkan av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, bör sålunda beviljainnehavare av sådan tjänst tjänstledighet för anställning inom häravsedd biståndsverksamhet, om det inteföreligger synnerliga skäl däremot. en tjänsteman hartjänstledigt från statligt reglerad tjänst, får denna uppehållas endast medvikariat. Eftersom jag är medveten om att det är olägligt med vikariat underalltför avser jag, som jag närmare skallutveckla i ett senare avsnitt, att föreslå att regeringen begär bemyndigandeatt i vissa fall få föra sådan tjänst över stat. Utredningen föreslår vidare atttjänstledighet skall bevUjas också för den som är gift, trolovad ellerstadigvarande sammanboende med anställd inom biståndsverksamheten och sominnehar statligt reglerad tjänst. Även på denna punkt ansluter jag mig ihuvudsak tUl utredningens uppfattning. Jaganser dock i likhet med vissa remissinstanser att en maximitid börinföras i dessa fall. Tjänstledighet bör sålunda enligt min 1975:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 8 meninginte kunna medges föir än sammanlagt i sådant fall. har i sitt remissyttrande förklarat sig negativtinställd till frågan om tjänstledighet för trolovad eller stadigvarandesammanboende på grund av att annan samlevnadsform än äktenskap kan medföraallvarliga störningar i tjänstgöringslandet. Jag utgår från att bl. a. denaspekten kommer att beaktas när SIDA skall sända ut anställda ibiståndsverksarahet. I detta sammanhang vill jag också ta uppfrågan om tjänstledighet för den som är gift med sådan i:jänsteman inomutrikesförvaltningen, för vilken det ingår i tjänsten att vara stationerad påutrikes ort. Om sådan anhörig innehar statligt lönereglerad tjänst och begärtjänstledighet för vistelse i utlandet tillsammans med tjänstemannen finns detenligt rain mening skäl för något längre tjänstledighetstid än jag föreslagitför anhöriga till anställda inora bistiindsverksamheten eftersom tjänstemänneninom utrikesförvaltningen är utlandsstationerade under så stor del av sinaktiva tid. I sådana fall är det enligt min raening lärapligt med enmaxi-raitid av sammanlagt .