prop · FZ03177 · 1975-12-31 00:00:00 — Departementspromemorian (Ds A1975: 14) Förvärv av svenskt medborgarskap 25 Överväganden och förslag.................................. 26 Prop.1975/76:177 15 Lag om ändring i lagen (1972: 650) om rätt till ledighetoch lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1972: 650) om rättUll ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare dels att 1 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i övergångsbestämmelsema till lagen skall införasfyra nya punkter, 69, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse 1 §1 Denna lag gäller här i landet Denna lag gäUer här ilandet bosatt utländsk arbetstagare, som bosatt utländsk arbetstagare, som hararbetstillstånd. Föreligger icke har arbetstillstånd. Föreligger ickeskyldighet för arbetstagare att ha skyldighet för arbetstagaren att ha arbetstillståndeller är han befriad arbetstillstånd eller är han befriad från sådanskyldighet, gäller lagen från sådan skyldighet, gäller lagen om han är kyrkobokfördhär i lan- om han är kyrkobokförd här i landet. Lagen gäller också utländskdet. Lagen gäller också utländsk som, utan att vara bosatt som,utan att vara bosatt eller kyrkobokförd här i landet, eller kyrkobokförd här ilandet, är är anställd på svenskt fartyg i ut- anställd på svenskt fartyg i utrikesfart och som har anställnings- rikes fart och som har anställningstillståndeller är undantagen från tillstånd eller är undantagen från skyldighet att hasådant tUlstånd. skyldighet att ha sådant tUlstånd. Dessutom gäller lagen den som har blivit svenskmedborgare, sedan han har påbörjat undervisning som avses i lagen. Lagen gäller icke arbetstagare 1. som harsvenska, danska eller norska språket tiU modersmål eller som eljest har sådanakunskaper i något av dessa språk att undervisning, som avses i denna lag, ickekan anses erforderlig, 2. som genomgåttundervisning som avses i denna lag eller sådan undervisning i svenska språket,som meddelats i samband med arbetsmarknadsutbildning eller iarbetsmarknadsstyrelsens mottagningsförläggningar för flyktingar, 3. somsysselsattes i feriearbete eller eljest i arbete av tillfällig natur, eller 4. som är anställdi arbetsgivarens hushåU. Har arbetsgivare försummat sin skyldighet enligt punkt3 c) att före utgången av bereda arbetstagare möjlighet till ledighetför att påbörja undervisning, skall i fråga om ledighet och ledighetens iSenastellydelse1974: 195. förläggning gälla vad som föreskrives i andra ochtredje styckena. Är arbetstagaren medlem i arbetstagarorganisation, som äreller brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren,får organisationen efter arbetstagarens godkännande besluta om ledighet ochledighetens förläggning. Ledigheten får, om arbetsgivaren icke medger annat,förläggas så att den börjar tidigast efter det att arbetsgivarenhar underrättats om organisationens beslut. Ledigheten skall dock börja senastföre utgången av . Arbetstagare som icke beredes ledighet enligt andrastycket och som före utgången av begär att få påbörja ledighet, kanpåkalla domstols prövning av frågan om ledighet och ledighetens förläggning,om han ej har fått påbörja ledigheten efter det attframställning om ledighet har gjorts hos arbetsgivaren. Talan skall i sådantfalt dock väckas före utgången av . Underlåter arbetstagaren utan synnerliga skäl att utnyttja sin rätt rill ledighet enligt punkt 6, är arbetsgivaren ej vidare skyldig att ge arbetstagare sådan ledighet. Uppkommer mellan arbetsgi vare och arbetstagarorganisation, som är eller brukar vara bunden av kollektivtavtal i förhållande till arbetsgivaren tvist om tillämpning en av punkt 6 såvitt avser medlem i organisationen, gäller organisa tionens mening till dess tvisten har slutligt prövats. Utan hinder av första stycket kan domstol meddela förordnandei tvistefrågan till dess tvisten har slulligt prövats. Yrkande om sådantförordnande får ej bifallas utan att motparten har beretts till-jälle att yttrasig. Första stycket gäller ej tvist i sådan fråga som avses i 1§ andra stycket 1 eller 2 eller i punkt 3 a) eller b). 9.Arbetstagarorganisation kan åläggas att ersätta uppkommen skada, om den i sådantvist som avses i punkt 8 första stycket har föranlett eller godkänt felaktig till-lämpningav lagen och organisationens företrädare har saknat fog för sin ståndpunkt itvisten. Denna lag träder i kraft . 1 saml Nr .177 Prop.1975/76:177 18 Lagen (1972: 650) om rätt till ledighet och lön viddeltagande i svenskundervisning för invandrare trädde i kraft den 1 juU 1973(omtryckt 1974: 195). Lagen avsåg ursprungUgen endast sådana utländskaarbetstagare som hade börjat sin första anställning här i landet 1972. Genom en ändring (1973: 238) gjordes lagen, med vissa avvikelser,tilllämplig även på utländska arbetstagare som hade tagit anställning här ilandet före , s. k. "gamla" invandrare. I fråga omdessa invandrare förutsätts att utbildningen skall genomföras successivt underen femårsperiod räknat från tidpunkten för lagens ikraftträdande. Arbetsgivarenär sålunda skyldig att före utgången av bereda dem möjlighet tillledighet för att påbörja undervisning i svenska. Lagen reglerar emellertid intenärmare inom femårsperioden som arbetstagarna skallberedas sådan ledighet, utan parterna förutsätts att på varje arbetsplatssjälva planera utbildningen och komma överens om lämplig förläggning avledigheten. Med anledning av en framställning från LO den 13 mars1975, i vilken bl. a. anfördes att svenskundervisningen inte hade fått denomfattning som var nödvändig för att uppfylla lagens målsättning att successivtbereda de "gamla" invandrarna möjlighet att delta i undervisningen,tillsatte statsrådet en särskild arbetsgrupp med uppgift attnärmare undersöka de "gamla" invandrarnas utbildningssituation.Arbetsgruppen slutförde sitt uppdrag och redovisade sitt arbetei departementspromemorian (Ds A 1976: 1) Enkätundersökning om svenskundervisningför invandrare som börjat sin första anställning i före den 1 januari1973. I en särskild skrivelse har statensinvandrarverk () framhållit att många "gamla" invandrare intehinner påbörja undervisning inom den föreskrivna tiden samt föreslagit vissalagändringar. Mot bakgrund av bl. a. arbetsgruppens resultat och behandlas i denna promemoria vissa frågor om ändring av lagen omsvenskundervisning i vad avser de "gamla" invandrarna. I departementspromemorian (Ds A 1975: 14) Förvärv avsvenskt medborgarskap föreslås bl. a. att kvalifikationstiden för att fåsvenskt medborgarskap genom naturaUsation skall sänkas från sju till förutomnordisk medborgare och från tre till för nordisk medborgare. Medanledning härav tas i denna promemoria även upp frågan om rätt att fullföljapåbörjad svenskundervisning i det fall en invandrare blir svensk medborgareunder utbildningstiden. Prop.1975/76:177 19 Lagen(1972: 650) om rätt UU ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning förinvandrare (ändrad 1973: 238 samt 1974: 195, 364 och 377) ålägger arbetsgivareatt bereda utländska arbetstagare ledighet för att delta iundervisning i svenska språket med samhällsorientering samt att betala dem lönunder studietiden. Arbetstagaren kan också delta i sådan undervisning på annantid än arbetstid. Även i detta fall är arbetsgivaren skyldig att betalaarbetstagaren lön han genomgår undervisning. Lagengrundar sig på ett förslag som invandrarutredningen lade fram i sittdelbetänkande (SOU 1971: 51) Invandrarnas utbildningssituation. Utredningenföreslog emellertid att lagen skulle begränsas till att avse utiändskaarbetstagare som börjat sin första anställning här i landet efter utgången avår 1972. Vid remissbehandUngen av utredningens förslag kritiserades dennaståndpunkt av många instanser som ansåg att lagen borde omfatta alla utländskaarbetstagare som hade behov av grundutbildning i svenska språket. Lagenutformades ursprungligen i enlighet med utredningens förslag. Samtidigtpåbörjades inom en utredning för att snarastundersöka de problem som var förknippade med att låta lagen omfatta även de"gamla" anställda invandrarna. Sedan frågan hade utretts ändradeslagen så att den, med vissa särbestämmelser, kom att omfatta även de invandraresom påbörjat anställning här i landet före . De särskildaregler som gäller de "gamla" invandrarna har tagits in i lagens övergångsbestämmelser. Imotiven till lagändringen (prop. 1973: 43) betonade departementschefen att fräganom hur många "gamla" invandrare som var i behov av svenskundervisningvar svårbedömd och att detta särskUt gällde bedömningen av vilka effekter den dittillsvarandehuvudsakligen på fritid bedrivna svenskundervisningen hade haft. På grundval avdet material som hade taghs fram i frågan gjorde departementschefen denuppskattningen att mellan 50 000 och 100 000 "gamla" invandrarekunde antas behöva svenskundervisning samt räknade med 75 000 som underlag för bedömningenav hur undervisningen praktiskt skulle kunna fullföljas. Departementschefenframhöll vidare att ett så stort antal som 75 000 personer inte kunde fåundervisning även om undervisningsresurserna förstärktes avsevärt. UtbUdningenmåste därför genomföras inom vilken arbetstagarnasuccessivt borde beredas möjlighet att delta i undervisningen. Tidsperiodenhar i lagen fastställts tiU (punkt 3 c) i övergångsbestämmelserna).Arbetsgivaren, som är skyldig att inom viss informeraarbetstagaren om hans rätt enligt lagen, skall före utgången av juni 1978bereda arbetstagare som börjat sin första anställ- 1975/76:177 20 ninghär i landet före möjlighet till ledighet för att påbörjaundervisning. Samtliga "gamla" invandrare skall alltså ges tillfälleatt genomgå eller påbörja utbildningen inom den föreskrivna tiden. Lagenreglerar dock inte närmare i vilken ordning arbetstagaren skall få sin ledighetinom femårsperioden. I denna fråga anförde departementschefen i propositionen (s.16): "Det är emellertid inte lämpligt att i lagen närmare ange i vilkenordning arbetstagarna bör beredas ledighet för att delta i undervisningen.Parterna bör i stället få möjlighet att på varje arbetsplats själva planerautbildningen och komma överens om lämplig förläggning av ledigheten. En lämpligordning synes vara att överenskommelse härom träffas i kollektivavtal. I defall det inte finns någon arbetstagarorganisation som kan tillvarata arbetstagargruppensintresse bör enskilt avtal få träffas mellan arbetsgivaren och arbetstagaren.För att få till stånd en jämn tiUströmning av elever och i följd därav eneffektivare undervisning är det av stor vikt att parterna samråder medstudieförbunden och att därvid beaktas att i princip en femtedel av det totalaundervisningsbehovet skall tillgodoses under vart och ett av åren." Parternasmöjlighet att träffa avtal om ledighetens förläggning regleras i punkt 3 d) iövergångsbestämmelserna. För att i tiden närmare begränsa arbetsgivarens skyldighetatt bereda ledighet innehåller lagen en bestämmelse som innebär attarbetsgivarens skyldighet upphör om arbetstagaren utan synnerliga skälunderlåter att utnyttja sin rätt till ledighet under tid varom avtal harträffats (punkt 3 e i övergångsbestämmelserna). Däremot kvarstårarbetsgivarens skyldighet att betala lön till arbetstagaren vid dennesdeltagande i undervisning än arbetstid . Arbetsgivarensskyldigheter enligt lagen upphör helt om han har fullgjort sinupplysningsskyldighet och berett arbetstagaren möjlighet till ledighet för attdelta i undervisningen men denne inte har påbörjat undervisningen senast den30 (punkt i övergångsbestämmelserna). Arbetstagarensrätt tUl ledighet och lön omfattar 160 eller beroende på hanskunskaper i svenska. Från denna princip görs vissa undantag för sådanaarbetstagare som före lagens ikraftträdande har deltagit i svenskundervisningoch för deltagandet fått ersättning av arbetsgivaren enligt avtal mellan denneoch facklig organisation. De arbetstagare som har genomgått minst 240 timmarsådan undervisning är helt undantagna från lagen medan de som har deltagit isådan undervisning minst 80 men har rätt till 160 timmarsledighet och lön (punkterna 3 a och b i övergångsbestämmelserna). Utövernämnda kategori undantar lagen även arbetstagare som har svenska, danska ellernorska som sitt modersmål eller som har sådana kunskaper i något av dessa språkatt undervisning inte kan anses behö- Prop.1975/76:177 21 vas(1 § andra stycket 1), eller som har genomgått antingen undervisning enligtlagen eller sådan undervisning som meddelas i samband med arbetsmarknadsutbildningeller i mottagningslä-ger för flyktingar (1 § andrastycket 2). Vidare undantas från lagen arbetstagare som sysselsätts iferiearbete eller eljest i arbete av tillfällig natur (1 § andra stycket 3),eller som är anställd i arbetsgivarens hushåll (1 § andra stycket 4). Enligtkungörelsen (1973: 631) om rätt tiU ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare skall arbetsgivare, arbetstagare och berördarbetstagarorganisation i samråd pröva i vad mån arbetstagare är undantagenfrån lagen enligt 1 § andra stycket 1 eller 2 eller enligt punkterna 3 a ellerb i övergångsbestämmelserna. Kan parterna inte enas vid denna prövning skallfrågan hänskjutas till , som beslutar i ärendet. Talan motskolöverstyrelsens beslut i sådant ärende får inte föras. Parternasöverenskommelser om vilka arbetstagare som är undantagna skall enligtskolöverstyrelsens anvisningar skriftligen meddelas , somenligt kungörelsen skall föra register över alla undantagna. Omarbetsgivaren inte uppfyller sina skyldigheter enligt lagen har arbetstagarenmöjlighet att kräva skadestånd. Reglerna härom återfinns i 7 § och 9 §.Arbetstagarens rätt till skadestånd har fastställts i 7 § som lyder:"Åsidosätter arbetsgivare sina förpliktelser enligt denna lag skall hanutge, förutom lön och andra anställningsförmåner vartUI arbetstagare på grundav lagen kan vara berättigad, ersättning för uppkommen skada. Härvid äger 38 §tredje och fjärde styckena samt 40 § lagen (1974: 12) om anställningsskyddmotsvarande tillämpning." Hänvisningentill 38 § i lagen om anställningsskydd innebär bl. a. att man vid bedömningenom och i vad mån skada har uppstått även skall ta hänsyn till omständigheter avannan än rent ekonomisk betydelse (ideellt skadestånd) liksom tillarbetstagarorganisations intresse av att lagens bestämmelser iakttages iförhållande tiU organisationens medlemmar. 40 § nämnda lag reglerar de fristersom gäller för talan om skadestånd. Bestämmelserna innebär att den som villfordra skadestånd skall underrätta motparten om anspråket inom fyra månaderfrån det skadan inträffade. Vidare skall, om förhandlingarpåkallas enligt lagen om förenings- och förhandlingsrätt eller med stöd avkollektivavtal, talan väckas från förhandlingarnas avslutande.I annat fall skall talan väckas från skadans uppkomst. Skadeståndsmålliksom övriga mål om tUlämpningen av lagen och svenskundervisning handläggesenligt lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister (utom fråga somskolöverstyrelsen avgör). Prop.1975/76:177 22 3Departementspromemorian (Ds A 1976: 1) Enkätundersökning om svenskundervisningför invandrare som börjat sin första anställning i före den 1 januari1973 Imars 1975 överlämnade LO till en kortfattadpromemoria med synpunkter på bl. a. tUlämpningen av svenskundervisningslagen ivad avsåg de "gamla" invandrarna. LO anförde bl. a. attsvenskundervisningen för dessa invandrare inte hade fått den omfattning som varnödvändig för att uppfylla lagens målsättning att de successivt skulle gesmöjlighet att delta i undervisningen inom den föreskrivna tiden samt föreslogatt regeringen skulle företa lämpliga åtgärder för att förmå arbetsgivarna attbättre leva upp tUl sina skyldigheter enligt lagen. Vidtidpunkten för LO:s framställning hade också bl. och flera fackligaorganisationer framhållit att den lagstadgade undervisningen för de"gamla" invandrarna inte hade fått tillräcklig omfattning samtpåtalat risken för att inte alla dessa invandrare skulle hinna få sin undervisninginom den lagstadgade femårsperioden. Mot denna bakgrund tillsattestatsrådet en särskUd arbetsgrupp med företrädare förarbetsmarknadsdepartementet, , , () och LO med uppgift att "undersöka om de uUändskaarbetstagare som börjat sin första anställning före berettseller kommer att beredas möjlighet att påbörja undervisning i svenska i denomfattning som lagen om rätt till ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning förutsätter i fråga om dessa invandrare". Arbetsgruppenslutförde sitt uppdrag och redovisade resultatet av sitt arbetei departementspromemorian (Ds A 1976: 1) Enkätundersökning omsvenskundervisning för invandrare som börjat sin anstäUning i före den1 . I det följande redogörs i korthet för innehållet i dennapromemoria. Arbetsgruppen började sittuppdrag med att inhämta och närmare granska vissa undersökningar om denlagbundna svenskundervisningen för invandrare. Sedan det visat sig att dessaundersökningar av olika skäl inte kunde läggas till grund för en bedömning avde "gamla" invandrarnas undervisningssituation, beslöt arbetsgruppenatt genomföra en egen enkätundersökning hos företag med "gamla"invandrare. Med hänsyn till den begränsade tid som stod till förfogande enadesgruppen om att inte genomföra en brett upplagd undersökning som omfattade allaföretag med "gamla" invandrare. I stället granskades ett antal företagsom enligt LO kunde misstänkas inte komma att fullgöra sina skyldigheterenligt lagen gentemot dessa invandrare eller som Ulustrerade problem i sambandhärmed. Undersökningenomfattade 41 (av LO föreslagna) företag inom sju 1975/76:177 23 Såväl företagsledningen som den fackliga organisationen vid alladessa företag tillställdes ett av arbetsgruppen utarbetat enkätformulär (bil.1) med frågor som endast avsåg de "gamla" invandrarna. Enkätfrågornaformulerades så att de i huvudsak skulle kunna besvaras med enbart siffror. Detvisade sig emellertid att många företag och organisationer vid sidan av desifferuppgifter som lämnades i enkätformuläret, fann skäl att i särskildaskrivelser till arbetsgruppen närmare redogöra för förhållandena vid företaget.Bl. a. på grund därav har arbetsgrappen redovisat enkätsvaren individualiseratpå företag eUer på grupper av företag och därvid i väsentliga delar återgett desärskilda skrivelsernas innehåll. Härutöver har arbetsgruppen till sinpromemoria fogat en sammanställning över sifferuppgifterna i enkätsvaren. Dennasammanställning bifogas också denna promemoria (bil. Avpromemorian framgår att arbetsgruppen har funnit det inkomna materialet tillviss del vara svårbedömbart och att det inom gruppen har förelegat meningsskiljaktighetervid bedömningen av de uppgifter som har lämnats från vissa företag.Representanterna från LO och SAF har beträffande flera företag i särskildakommentarer redovisat sin uppfattning om hur materialet skall tolkas.Arbetsgruppen enade sig emellertid om en gemensam slutsats av följande lydelse. "Somframgår av redogörelsen under rubriken har materialet när det gäller flera företag varit svårbedömbartoch meningsskiljaktigheter har därvid förelegat. Trots detta har arbetsgruppen som inte har att ta ställnuig till behovet av lagsliftning eller andraåtgärder, utan endast att göra en bedömning av om de 'gamla' invandrarna fårundervisning inom föreskriven tid kunnat enas om följande slutsatser. Omman strikt betraktar de uppgifter som arbetsgivare och fackliga lokalaorganisationer lämnat till enkäten står det klart att invandrarna i de flestafallen kommer att få utbildning i rätt tid. I några av dessa fall kan möjligenmisstänkas att enkätundersökningen bidragit till en kraftfullare insats frånbl. a. företagets sida. Inom ett mindre antal av de berörda förelagen kanförmodas att utbildningen inte kommer att genomföras inom den föreskrivna tiden.I företag som ej besvarat enkäten kan förhållandet vara sådant. Undersökningenvisar också att lagstiftningen i något fall varit helt okänd både förarbetsgivare och fackliga organisationer. Enkätundersökningenvisar alltså att i det övervägande antalet företag som undersökningen omfattarkommer undervisningen för 'gamla' invandrare att fullgöras på föreskrivetsätt. Men resultatet av undersökningen utesluter inte att det finns företagsom inte har omfattats av undersökningen, där undervisning inte kommer attpåbörjas före . Detta kan i vissa fall bl. a. bero på attföretagen har att fullgöra sina skyldigheter gentemot 'nya'invandrare." 1975/76:177 24 4 Framställning från statens invandrarverk Iskrivelse (bil. 3) som inkom till iår har bl. a. hemställt att lagen om svenskundervisning ändras så atttidsperioden för de "gamla" invandrarna förlängs. Skrivelseninnehåller i korthet följande. EnligtSIV torde drygt 200 000 utländska medborgare (av arbetskraften) arbeta iSverige. Ca 110 000 av dem torde ha påbörjat sin första anställning i Sverigeföre . Den av företagna enkätundersökningen visaratt av de "gamla" invandrarna är aktuella för undervisning.Denna siffra stämmer relativt väl överens med de undersökningar har gjorttidigare. Med dessa beräkningar som grund kommer fram till att ca 66 000"gamla" invandrare är i behov av undervisning. Pågrundval av det antal studietimmar (cirkelledartimmar), som har använts för denlagbundna undervisningen lagen har varit i kraft görSIV en uppskattning av det totala antalet invandrare "gamla" och"nya" som kan utbildas . a. följande. Drygt462 har förbrukats /74 ocb 1974/75. Enligtskolöverstyrelsens statistik över cirklar har de lagbundna studiegrupperna igenomsnitt 6,6 deltagare. register visar att ca 1/5 av deinvandrare som är i utbildning får och 4/. De förbrukadetimmarna kan med denna beräkning ha räckt till drygt 13 500 invandraresutbildning . Undervisningens igångsättande försenades,men har (enligt bl. a. SAF) fått normal omfattning 1974/75, då 337 000studietimmar förbrukades, vilket innebär att 9 925 invandrare kan ha utbildatsunder detta år. Om utbUdningen får samma omfattning fram till 1 juli1978 som /75 kan fullständig utbildning ges till ca 30 000 invandrareunder den återstående tidsperioden. Totalt kan sålunda 43 500 invandrare utbUdasunder efter lagens ikraftträdande. Detta visar att enbetydande del av de invandrare som är i behov av undervisning inte kommer attfå detta behov tillgodosett om inga ytterligare åtgärder vidtas. SIVframhåUer vidare att registret hos visar att utbildningen ärav begränsad omfattning och att detta bekräftas vid SIV:s kontakter medinvandrare, företagare, fackföreningsfolk, invandrarbyråpersonal m. fl. Dessakontakter samt enkäter och brev från invandrare ger anledning förmoda attinformationen om lagen är bristfällig och att alltför få har erbjuditsundervisning. SIVavslutar sin skrivelse med ett yrkande om att lagen ändras så att den nuvarandetidsfristen förlängs och att fackföreningen tillsammans Prop.1975/76:177 25 medinvandraren skall få möjUghet att självständigt planera in undervisningen påbetald arbetstid, om arbetsgivaren inte har erbjudit invandraren undervisningföre den 1 juU 1978. 5 Departementspromemorian (Ds A 1975: 14) Förvärv av svenskt medborgarskap Inomarbetsmarknadsdepartementet har utarbetats en promemoria (Ds A 1975: 14)Förvärv av svenskt medborgarskap med förslag om vissa ändringar i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap (MbL) ocb medborgarskapskungörelsen (1969: 235). I promemorian, som nyUgenhar remissbehandlats, föreslås bl. a. att kvalifikationstiden för att fåsvenskt medborgarskap genom naturalisation enligt 6 § MbL skall sänkas frånnuvarande tUl . I fråga om nordiska medborgare, för vilka detenligt gällande praxis krävs hemvist i , föreslås en sänkningtill samt att en uttrycklig bestämmelse om denna kvalifikationstid försin i 6 § MbL. Vidare förordas att vissa grupper vid sidan av den generellasänkningen av hemvistvillkoret skall få ytterligare lättnader genom dispens.Sålunda bör utomnordisk medborgare som är gift med svensk medborgare kunna fåsvenskt medborgarskap hemvist i om äktenskapet harvarat . Sammanboende under äktenskapsliknande förhållanden bör därvidäven jämstäUas med äktenskap.