prop · FZ03129 · 1975-12-31 00:00:00 — Samhällethar då också behov av inflytande på och insyn i de forsk-ningspriorilerandeorganens arbete och i den verksamhet som bedrivs vid de institutioner därforskningen utförs. Delta krav på inflytande grundar sig just på insikten omforskningens betydelse för samhällsutvecklingen och på förhoppningen attforskningen skall bidra till all lösa samhällsproblem och främja en önskvärdsamhällsutveckling. Forskningsrådenhar haft och har etl stort ansvar för atl vidmakthålla och bygga upp denvetenskapliga kompetensen och för alt främja förnyelsen i den svenskaforskningen. Det står därmed också klart alt forskningsrådens prioriteringar,särskilt på lång sikt, är av stor samhällelig betydelse. Elt inflytande förallmänna intressen blir då naturligt även i denna verksamhet. Dettainflytande måste avvägas så atl forskningsrådens möjligheter atl kompetentbedöma de rent inomvetenskapHga frågorna kvarstår orubbade och alt balanseradelösningar främjas när det gäller avvägningen mellan önskemål omsamhällsrelevans och inomvetenskaplig betydelse i 1975/76:129 51 forskningen.Organisationen måste alltså ha förmåga att själv bedöma inriktningen av denforskning som har en stark samhällsrelevans. Detär mol denna bakgrund mina ställningstaganden i det följande till FRU:s konkretaförslag om de forskningsstödjande organens arbete och organisation skall ses. Densvenska grandforskningen tilldelas resurser över statsbudgeten dels inom ramenför en basorganisation, dels genom anslag till de statliga forsknmgsråden ochvissa andra organ som i avseende på stödet lill grandforskning fungerar somforskningsråd, t, ex. styrelsen för teknisk utveckling. Basorganisationenbeslår väsentligen av tjänster, lokaler, utrustning etc. vid universitet ochhögskolor. Kostnadema härför vid universitet och högskolor inom utbUdningsdepartemenletsområde kan för innevarande budgetår uppskattas lill ca 800 mUj. I deltabelopp ingår även kostnaderna för forskarutbUdning. Till forskningsråden inom utbUdningsdeparlementetsområde anvisas innevarande budgetår ca 200 milj. kr. De medel som anvisasforskningsråden kan betecknas som forskningens operativa resurser. Med derashjälp är del möjligl att initiera och/eller stödja forskningsprojekt som bedömssom angelägna och vetenskapligt lovande och som inle kan bedrivas endast medde resurser som finns inom basorganisationen. Densvenska forskningsrådsorganisationen tOlkom närmast efter andravärldskriget som ett led i den uppmstning av forskningen och universitets- ochhögskoleväsendet som då skedde. Upprustningen kom lill slånd i en stark tro påforskningens betydelse både för den materiella välfärdsutvecklingen och förutvecklingen av en rikare kulturell och social miljö. AnslagentiU forskningsråden har, sett över , ökat kraftigt. I faslpenningvärde har /511975/76 anslagsbeloppen tillforskningsråden under mångfaldigats. Parallelltmed denna utveckling har en rad förändringar skett både inom själva forskningsverksamhetenoch när del gäller synen på forskningen. Inom universitetsorganisationerna harutvecklingen, föratom en allmän expansion, bl. a. inneburit all forskningenkraftigt differentierats. Nya discipliner har tillkommit, och antalet institutionerdär forskning bedrivs har ökat kraftigt. Detta har iimeburil starkt ökademöjligheter för universiteten atl genom sin forskningsproduklion spela enbetydelsefull roll för hela samhällets utveckling och har givit enrespekterad ställning inom del internationella forskningssamarbetet. Samtidigthar denna process skapat problem inom universiteten bl. a. genom atl de etableradeorganisationsformerna inle alltid har kunnat svara mol de nya behov somutvecklingen har medfört. Parallelltmed den snabba utvecklingen av forskningsråden och av universitets- ochhögskoleorganisationen inom både utbildnings- och 1975/76:129 52 jordbruksdepartementensområden har en annan för svensk forskning utomordentligt viktig utveckling ägtrum. Inomflertalet samhällssektorer har, särskUt , tillkommit särskildaorgan eller organisationsformer för alt tillgodose behov av sektorieU forskningoch utveckling (FoU). Från att tidigare ha varit inriktad främst mot tekniskoch ekonomisk utveckling har den sektoriella forskningen vid sidan härav undersenare år i allt högre grad kommit att inbegripa också forskning och utvecklinginom det sociala området i vid mening, forskning rörande den yttre och inremiljön etc. Ävenför den sektoriella forskiungen utgör universitets- och högskoleorganisationenen naturlig bas. I till skUlnad från främst vissa störreindustriländer har inle annat än i särskUda fall inrättats sektorieUa FoU-behoven. Denhär skisserade utvecklingen har för forskningsråden successivt skapat en nysituation. Det var mot denna bakgrand som FRU tillkaUades med uppdrag att förforskningsråden inom verksamhetsområde se över bl.a, forskningsrådens verksamhet, beslutsformer och sammansättning. I sambanddärmed skulle FRU bl. a, överväga i vilka former företrädare för allmännaintressen bör medverka vid rådens avvägningar, FRU har redovisat sina förslagi dessa frågor i betänkandet Forskningsråd. FRUhar sedermera också fått i uppdrag bl. a, atl utreda och bedömaförutsättningarna för en övergripande forskningsplanering. Även andraforskningsfrågor kommer således alt aktualiseras av FRU:s andra utredningsetapp.Enligt min mening är det dock lämpligt att , på grundval av FRU:sförslag, anpassa rådsorganisalionen lill dagens förhållanden. 5.2Principerna för den framtida rådsorganisationen FRUredovisar i betänkandet utförligt utvecklingen av såväl forskningsrådsorganisationensom forskningen vid universitet och högskolor och den sektoriella forskningen.Jag instämmer med de många remissinstanser som berömmer denna klargörandeskildring. FRU diskuterar vissa mer långtgående förändringar i formerna för samhäUetsstöd till forskning. Utredningen avvisar dock lösningar som skulle innebära atlforskningsråden avskaffas och alt de medel som anvisas genom dem antingenkanaliseras genom sektorieUa organ eller tilldelas universitet och högskolordirekt. Jag delar utredningens uppfattning alt dessa alternativ inte ärrealistiska. En forskningsrådsorganisation har sålunda enligl min bedömningalltjämt angelägna funktioner att fylla i planeringen och resursfördelningen påforskningsområdet. Forskningsrådenär statliga myndigheler. FRU diskuterar för- och nackdelar med den nuvarandeorganisationsformen och andra former för forskningsråden såsom ämbetsverk ellerstiftelse. 1975/76:129 53 lande olika altemativen är, enligt FRU, endast marginella. Med hänsyn härtill ochdå inga negativa erfarenheler föreligger av den nuvarande forskningsrådsformenfinner FRU all den bör behållas. Jag delar denna uppfattning. Rådsorganisalionen,den sektoriella forskningsorganisationen och basorganisationen vid universitetoch högskolor kompletterar varandra och utgör tillsammans den statligaorganisationen på forskningsområdet. forskningsstöd börframför allt ägnas relativt långsiktigt orienterad forskning som bedöms hastor inomvelenskaplig betydelse och samhällsrelevans. Deskilda forskningsrådens totala resurser, inriktningen i stort av derasverksamhet, vilka områden som bör prioriteras etc, måsle bestämmas genomavvägning mot bl. a. behovet av resurser inom basorganisationen och för den sektoriellaforskningen. Dessa bedömningar är ytterst av politisk natur. FRUanser att forskningsrådsorganisationens övergripande uppgifl bör vara att isamverkan med andra forskningsstödjande organ främja forskning av betydelse församhällets och vetenskapens utveckling samt atl verka för all spridainformation om forskning och kunskap om forskningens resultat. Liksomremissinstanserna instämmer jag helt i detta. Enförutsättning för all rådsorganisalionen skall kunna fullgöra dessa uppgifterär att också företrädare för andra än forskarna själva medverkar i rådensarbete och beslut. Denna medverkan är viktig främst men inte bara såvilt avseranvändningen av forskningsrådsorganisationens resurser. Den är också viktignär det gäller atl förbättra informationen om forskning och forskningsresultattill andra än dem som är direkt engagerade i eller beroende avforskningsverksamheten. Jag återkommer i det följande till formerna för attutse ledamöterna i rådsorganen. FRU presenterar ettförslag till uppbyggnad av rådsorganisationen inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Förslaget innebär dels tre fristående forskningsråd, vartoch ell beslående av en majoritet av forskare men med inslag även avföreträdare för sektoriella organ, dels vid sidan av råden enforskningsrådsnämnd (FRN) med majoritet för representanter för allmänintressenoch därutöver representanter för forskningsråden inomutbildningsdepartementets område, styrelsen för teknisk utveckling (STU) samtstatens råd för skogs- och jordbruksforskning (), Förslaget tiUstyrks avflertalet remissinstanser. Även jag finner den av FRU föreslagna lösningen välavvägd och biträder i huvudsak utredningens förslag, I del följande redovisarjag mina stäUningstaganden närmare. Jag har i vissa frågor samrått med chefernaför försvars-, jordbruks- och industridepartementen. I den mån inle annat sägsavser mina synpunkter och förslag endast Prop.1975/76:129 54 forskningsråden inom område. Försammanhangels skull redovisar jag även vissa frågor i vilka det ankommer påregeringen eller annan myndighet all fatta beslut. Det är en aUmän uppfattning all den nuvarandeforskningsrådsorganisationen i stort sett fungerat väl när det gäller atlfördela medel lill inomvetenskapligt motiverad forskning. Däremot har den bl.a. till följd av sin institutionella utformning inte alltid kunnat fånga uppoch tUlgodose de forskningsbehov som har sin utgångspunkt i aktuellasamhällsproblem. Varje forskningsråd har f. n. sitt särskUda ämnesmässigaansvarsområde. Delta har medfört svårigheler att få slöd för dem som villarbeta med tvär- och mångvelenskapliga forskningsprojekt, FRU diskuterar hurman bör utforma en rådsorganisation som bättre kan tillgodose behovet attfrämja forskning också av sådan karaktär, FRU:s förslag innebär atl man vidsidan av forskningsråden inrättar en forskningsrådsnämnd (FRN), Denna börenligt FRU i samverkan med råden, andra liknande organ och sektoriella organkunna stimulera och stödja samhällsrelevant forskning. Som jag har redovisat anser jag all enforskningsrådsnämnd bör inrättas vid sidan av forskningsråden. Jag har i dennafråga samrått med cheferna för jordbruks- och industridepartementen. Vissaremissinstanser vill ge FRN en i förhållande till råden mer framskjuten StäUningUn FRU har föreslagit. a. anser man atl FRN bör få fördela tillgängUgamedel mellan råden. De uppgifter som FRN i så fall skulle få är emellertidenligt min mening av sådan karaktär alt de ankommer på regering och riksdag.Jag vUl således i likhet med FRU och flertalet remissinstanser framhålla att FRNbör vara sidoordnad och inte överordnad forskningsråden. FRN:s främsta uppgiftbör vara all vid sidan av de insatser som de enskilda råden gör initiera ochstödja forskning främst inom områden som är angelägna från samhäUets synpunkt.FRN bör härvid särskUt beakta behovet av tvär-och mångvetenskaplig forskning. FRN bör, som FRU föreslår, disponera egna medel. FRU harföreslagit atl FRN normalt endast skall kunna finansiera projekt m. m. somsamfinansieras med forskningsråd eller sektoriella organ. Enligt min mening bördetta gälla som huvudregel. Självfallet är det värdefullt om forskningsprojektkan finansieras gemensamt av flera intressenter som finner projekten angelägnautifrån skilda utgångspunkter. FRN bör dock i likhet med forskningsråden hamöjlighet att ensam ta initativ till och stödja projekt. För de projekt somsamfinansieras av FRN och l.ex. etl forskningsråd bör fördelningen i tiden av FRN:sslöd Prop.1975/76:129 55 avgöras från fall till fall i samband med beslut omigångsättande och finansiering. Jag delar FRU:s uppfattning att FRN inte behöver en egengranskningsorganisation för bedömning av ansökningar etc. För sådana projektsom kan komma i fråga för finansiering enbart genom FRN bör dock nämnden kunnaanlita experter eller lUlsätta egna granskningsgrupper för bedömning ochprioritering. För sådana projekt måste också ansökningar om anslag kunnaställas direkt till FRN, medan ansökningar för övriga projekt i första handbör gå via berört forskningsråd till FRN. För långsiktsmotiverad forskning anvisas medel underanslaget Framtidsstudier. Dessa medel disponeras av en särskild kommitté, samarbetskommitténför långsiktsmotiverad forskning. Jag kommer i det följande att föreslå atl FRNfår en sammansättning likartad sam-arbetskommilténs. FRN bör därför överta deuppgifter som f. n. åligger kommittén. Medel för den långsiktsmotiveradeforskningen bör ingå i FRN:s anslag. FRN bör inom ramen för detta anslag vägabehovet av resurser för långsiktsmotiverad forskning mol resursbehov för annanforskning och själv avgöra i vilka organisatoriska former sådan forskningfortsättningsvis skall initieras och stödjas. Under anslaget lill samhällsforskning är f. n. uppförd enanslagspost till folkrörelseforskning. Posten disponeras av en särskilddelegation med representanter för de ideella folkrörelserna. Medel för dettaändamål bör enligl min mening fortsättningsvis anvisas under anslaget tillforskningsrådsnämnden men fortfarande disponeras av en särskUd delegation förfolkrörelseforskning. Råden bedriver viss informationsverksamhet. Deger t. ex. gemensamt med en rad andra intressenter ut . Vissa av råden informerar också om forskningen inom det egna området.En viktig uppgift för FRN bör, enligt min mening, vara att svara för en merallmän och övergripande information om forskning och forskningsresultat. Deenskilda forskningsråden bör dock, liksom , svara för informationen omverksamheten inom sina områden. FRN bör vidare vara samarbelsorgan för forskningsrådeninom såväl utbildnings- som jordbruksdepartementens områden. Det är ocksåönskvärt alt styrelsen för teknisk utveckling bereds tillfälle att delta isamarbetet inom FRN i vad avser styrelsens stöd till teknisk forskning. FRN börsåledes ansvara för frågor som är gemensamma eller har ett gemensamt intresseför hela rådsorganisalionen. Som exempel på sådana frågor kan nämnas samordningav ratiner för anslagsbehandling, vissa informations- och dokumenlalionsfrågor,viss forskningsstatistik, administrativa serviceuppgifter och internationelltvetenskapligt samarbete som inte naturligt faUer inom ett visst forsk- 1975/76:129 56 Nämnden kommer således all ersätta forskningsrådens samarbetsdelegation.En viktig uppgift för FRN i dess egenskap av samarbetsorgan för forskningsrådenbör vara atl svara för en fortlöpande omprövning av rådsorganisationensverksamhetsformer. Några av de arbetsuppgifter jag nu har angett är av denkaraktären atl de åtminstone inte regelmässigt behöver handläggas av FRN iplenum. De bör t. ex. kunna hänskjutas tiU en av FRN tillsalt delegation förgemensamma rådsangelägenheler i vilken skulle kunna ingå bl. a. företrädare förrådens kanslier. Del bör självfallet ankomma på FRN att finna lämpliga formerför arbetet inom nämnden. Det ankommer emellertid på regeringen eller eflerregeringens bmyndigande på FRN att i den mån så erfordras meddela bestämmelseri de avseenden som jag nu har berört. 5.4Antalet forskningsråd inom utbildriingsdepartementets område Rådsorganisationenfick sin nuvarande utformning i huvudsak under 1940-lalet. Då inrättades medbörjan forskningsråd inom de tekniska, medicinska, naturvetenskapligaoch samhällsvetenskaphga områdena liksom för jordbruksforskning och förbyggforskning. Den nämnd för fonden för humanistisk forskning, som inrättatsunder 1920-lalel, fick en ställning likartad forskningsrådens. Delsamma gälldeden särskUda kommittén för atomforskning. Vissa organisatoriska justeringar vidtogsunder , varigenom bl. a. de sistnämnda organen ombildades till resp.statens humanistiska forskningsråd och statens råd för atomforskning. Rådsorganisationenshuvuddrag har sålunda inle förändrats under , en lid dåen intensiv utveckling har ägt rum på forskningens område. FRU har diskuteratvissa mer långtgående förändringar i rådsorganisalionen. Utredningen avvisarsådana och finner att den nuvarande rådsorganisalionens principiella uppbyggnadbör bibehållas. FRU föreslår dock all de nuvarande fem forskningsråden ersättsav tre, nämligen ett humanistisk-samhäUsvetenskapligt, ett medicinskt och ellnaturvetenskapligt forskningsråd. FRU:s förslag tUlstyrks av flertaletremissinstanser. Fråganom den inbördes avgränsningen av de samhällsvetenskapliga och humanistiskaforskningsområdena och om de lämpligaste organisatoriska formerna för attfrämja forskningen inom dessa har diskuterats i flera sammanhang sedanrådsorganisationens tillkomst. Det synes emeUertid inle vara möjligl attfördela olika forskningsområden mellan forskningsråden på ell sätt somsamtidigt tillgodoser alla önskemål. FRU framhåller att gemensamt förforskning inom de här aktuella områdena är atl forskningen gäller "samhället som politiskt. 1975/76:129 57 socialt och ekonomiskt system, människans villkor ochyttringar av mänsklig kultur i detta system". De humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningsrådensarbetsfält omfattar en mängd discipliner som hör till fyra olika fakulteter.Det finns dock mer eller mindre starka samband när det gäller forskningsobjektoch forskningsmetoder. Jag delar FRU:s uppfattning alt frågan om hurforskningen inom berörda ämnesområden bör stödjas bör prövas i elt sammanhålletforskningsråd. Jag förordar därför att statens humanistiska forskningsråd (HFR)och statens råd för samhällsforskning (SFR) ersätts av elt humanistisk-samhällsvelenskapligtforskningsråd. För att del nya rådet skall få största möjliga rörelsefrihetinom ramen för tillgängliga resurser bör rådels verksamhet och resurser intefördelas på sektioner. Det medicinska forskningsrådet (MFR) är f. n. uppdelat påtvå sektioner, en allmänmedicinsk och en försvarsniedicinsk. Jag delar FRU:suppfattning all den försvarsmedicinska sektionen inom MFR bör avskaffas. innebär ingen ändring av MFR:s uppgifl att inom ramen för sittansvar för all medicinsk grundforskning även tUlgodose behov av sådan forskninginom det försvarsmedicinska området. Den verksamhet som hör tiU denförsvarsmedicinska sektionen torde vara av sådan art att den därför även ifortsättningen bör knytas till MFR. Det bör dock i samband inedomorganisationen övervägas om någon del av verksamheten med hänsyn till sinkaraktär bör föras över till myndighet inom försvarssektorn. Jag avser därföratt föreslå regeringen atl uppdra åt MFR alt i samråd med berörda myur digheterpröva frågan och komma med förslag rörande den fortsalta ansvars- ochmedelsfördelningen för den verksamhet för vilken den föf-svarsmedicinskasektionen svarar. Jag har i denna fråga samrått med chefen förförsvarsdepartementet. mot cancer utgår f. n. ett årligtstatsbidrag öm tre milj. kr. totala stöd till cancerforskningär dock avsevärt större. och de närmast berörda forskningsråden,de medicinska och naturvetenskapliga, har utvecklats ett närasamarbete vid bl. a. bedömningen av forskningsprojekt. FRU har föreslagit alt det statliga stödet tillcancerforskning i sin helhet skall kanaliseras genom de statiigaforskningsråden inom området, främst det medicinska. Förslaget har fått eltblandat mottagande av remissinstanserna. a. mot canceravstyrker förslaget. Föreningen framhåUer att deri nuvarande ordningenfungerar väl. Föreningen framför också farhågor för alt om del särskilda bidragettill föreningen skulle tas bort, detta skulle kunna medföra all viljan att gegåvor och donationer, till föreningen minskar. 5 1975/76. Prop.1975/76:129 58 skullebli fallet skuUe enligt föreningen de totala resurserna för cancerforskningkomma alt reduceras. LiksomFRU och många av remissinsianserna anserjag atl de berörda forskningsråden iprincip bör svara för avvägningarna, mellan cancerforskning och annanforskning. Den sakkunskap som behövs för alt avgöra angdägenhetsgraden av vissforskning, möjligheterna alt genomföra den och sannolikheten att den skallleda till, resultat finns framför allt inom råden själva. Jagdelar emellertid uppfattningen att del hittillsvarande samarbetetmellan mot cancer och berörda forskningsråd har fungerat väl.Jag vill därför inte nu förorda någon ändring av nuvarande ordning förmedelsanvisning till cancerforskning. bör som anvisas eltbidrag över statsbudgeten. Storleken av bidraget får prövas i det årligabudgetarbetet. Inom detnaturvetenskapliga området finns två forskningsråd, statensnaturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) och statens råd för atomforskning (AFR).Den omständigheten att vi har hafl elt särskilt forskningsråd och ett särskiltanslag för alomforskning har bidragit till all bygga upp forskning inom deltaområde. , när den svenska atomforskningen har nått en viss omfattning, finnsdel dock enligl min mening inle skäl alt särskUl avdela resurser för dennaforskning. Forskningsprojekt med sådan inriktning bör i stället prövas isamband med och vägas mot andra naturvetenskapliga forskningsprojekt. Jag delarsåledes FRU:s och remissinstansernas uppfattnmg alt AFR och NFR bör ersättas avelt råd, benämnt naturvetenskapliga forskningsrådet. En indelning av rådet isektioner skulle, enligt min mening, kunna motverka en önskvärd enhetlighetvid bedömningen av forskningsprojekt. Rådet bör därför arbeta utan uppdelningpå sektioner. Det nya naturvetenskapligaforskningsrådet bör överta ansvaret för den svenska medverkan iforskningssamarbetet inom . Jag räknar därvid med att den prioritering som AFRgjort i fråga om dellagande i program för en sloraccelerator inle skalländras. Acceleralor-anläggningen påbörjades och beräknas ta allfärdigställa. Medel för del av det svenska bidraget till nämnda program utgårunder uppbyggnadsskedet från anslaget Europeiskt samarbete inom kärnforskningen(prop. 1971: 55, UbU 1971: 18, rskr 1971: 175). bör samtiiga kosinaderför dellagande i stor-acceleratorprojektet helt bestridas inom ramenför det nya rådels anslag. Jagräknar vidare med atl det nya rådet i samarbete med stöd till den svenska fusionsforskningen. Underdet naturvetenskapliga forskningsrådets anslag anvisas , under en särskildanslagspost, medel för rymdforskning. Prop.1975/76:129 59 disponerasav statens delegation för rymdverksamhet. FRU har föreslagit att medlen läggssamman med det nya NFR:s anslag och disponeras av NFR. Statens delegation förrymdverksamhet och flera andra remissinstanser har dock redovisat övertygandeskäl mot en sådan sammanläggning. Statens delegation för rymdverksamhet pekarbl. a. på det mycket nära sambandet. mellan den grundforskning, som finansierasfrån anslagsposten under NFR:s anslag, och den tillämpnings-inriktade forskningsom bekostas från anslag som delegationen disponerar underindustridepartementets hu-vudtitel. Jag anser, liksom flertalet av deremissinstanser som har behandlat frågan, alt medlen för rymdforskning liksom hittillsbör disponeras av statens delegation för rymdverksamhet. Medlen bör alltjämtanvisas under en särskild anslagspost under naturvetenskapligaforskningsrådets anslag. Jag har i denna fråga samrått med chefen för industridepartemenlet. Denuvarande forskningsråden har en relativt varierande sammansättning. Även ifråga om antalet ledamöter är variationema stora. Genomgående är dock allråden så gott som uteslutande beslår av ledamöter som är direkt eller indirektutsedda av forskare med fast anställning inom universitets- ochhögskoleorganisationen. EnligtFRU:s förslag skall varje forskningsråd beslå av ordförande och tio övrigaledamöter. Sju av ledamöterna avses representera universitetens ochhögskolomas forskning och tre representera sektoriella eller moisvarande organ. Detär enligl min mening önskvärt alt antalet ledamöter i forskningsråden blirrelativt begränsat. Med elt stort antal ledamöter ökar risken för att varjeledamot anser sig skyldig att först och främst väma om det egnaämnesområdets/fakultetens, den egna läroanstaltens eller den egna sektomsintressen.