prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — a. ökade skatteintäkter somkonjunkturuppgången automatiskt medför. Av olika skäl kan dock vissa länderlänkas vilja gå snabbare fram. I så faU skulle finanspolitiken kunna komma attutöva en restriktiv effekt på konjunkturuppgången. Sammanfattningsvis bedöms emeUertid produktionen inomOECD-området komma alt öka med . För de europeiskadelarna av förutses en något långsammare ökning. TiU följd av svårigheterna att tidsbestämmalageromslaget kan man inle med någon slörre säkerhet uttala sig om lidsprofilenunder lop-, pet av året. Förändringar i lagerinvesteringarna kan förorsakatemporärt kraftiga variationer i den ekonomiska akUviteten. Sannolikhetentalar dock för att de mera stabila efterfrågefaktorerna då i första hand denprivata konsumtionen successivt kommer alt få ökad betydelse föruppsvinget. Tabell 1:1 Preliminär försörjningsbalans 1974 1976 75,7» -2,6 -0,1 -3,9 -1,6 statliga myndigheter och affärsverk 7,0 -0,7 -4,8 -9,7 -7,8 ( + 0,8)' (-2,3)' 0,0» 71,4» -8,4 -0,1 'Lagervolymförändring i procent av föregående års bruttonationalprodukt. "- Utrikeshandelnsfördelning på varor och tjänster är här utförd i enlighet med nationalräkenskapernasdefinitioner. Härigenom uppkommer en viss skillnad i förhällande till tabell 1:2 därvaruutbytet anges i enlighet med ulrikeshandelsstatistiken. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 6 Denna ökadeekonomiska aktivitet bör medföra en återhämtning av världshandeln efler denvikande utvecklingen . Ökningen har bedömts kunna uppgå till ca 6 ä . Detta kommer i sin tur att medföra en moisvarande uppgång av vår varuexport.Utvecklingsbilden förutses emellertid här bli relativt splittrad. Relativttidiga och kraftiga ökningar kommer sannolikt alt inträffa för flertaletskogsprodukter medan däremot exporten från järn- och stålverken och frånverkstadsindustrin först senare kommer alt omfattas av uppgången. Deföreliggande prognoserna tyder på att den samlade varuexporten skulle komma atlöka i volym med 6 å . Detta innebär all vi inte fullt ut skulle återhämtadet fall i exporten som inträffade . Den här redovisade bedömningenligger något under den som presenteras av i kapitel 3.Orsaken härlUl är främst alt en mera försiktig tolkning gjorts av effekterna påden svenska exporten av den ökade ekonomiska aktiviteten på kontinenten. För konsumtionensvidkommande förutses en tillväxt i ungefär samma takt som . Denprivata konsumtionen beräknas öka , vilket med hänsyn tUl utvecklingenav de realt disponibla inkomsterna innebär en viss mindre nedgång i hushållenssparkvot. En sådan framstår i dagens läge som väl grundad mol bakgrund av allhushållen sannolikt ännu inte anpassat sig tUl de senare årens mycket kraftigaökningar i de disponibla inkomsterna utan man har alt räkna med vissaeftersläpande effekter. För denoffentliga konsumtionen förutses en uppgång på . Detta är en någotlägre ökningstakt än den som observerades . Den lägre tillväxten är iförsta hand hänförbar till kommunerna. De samladebrulloinvesleringarna beräknas nu ha minskat med inemot . För1976 förutses en ökning på inemot . Ävenpå detla område är ulvecklingsbilden mycket splittrad. Bostadsinvesteringarnaberäknas fortsätta all minska med inemot . Visserligen förutses enåterhämtning i fråga om antalet påbörjade lägenheter men detla hinner intevända den investeringsnedgång som följer av den låga igångsättningen under1975. Till följd av den statliga stimulanspolitiken beräknas däremot deoffentliga investeringarna öka kraftigt. SärskUl kraftig blir ökningen för destatliga investeringarna som beräknas öka . Härvid har hänsyn tagilstill de åtgärder som beslutals under både . Enligt bedömning skulleindustriinvesteringarna komma alt minska något . Ioch för sig talar del just nu rådande kapacitetslägel för altindustriföretagens investerings-lust skulle försvagas något i förhållande tillde tidigare årens kraftiga uppgångar. Del massiva stöd som dessa investeringarkommer alt få genom bl. a. förlängda fondfrisläpp, ökadelokaliseringsbidrag, en fortsatt invesleringsfrämjande kredilpolitik talardock för bör göra en viss upprevidering av den prognos som presenterats avkonjunkturinstitutet i kapitel 7. Sammantaget innebär denna bild att den slutligaefterfrågan i vär ekonomi skulle öka med . Detta är en klaracceleration i jämförelse med förhållandel . Den nu förutseddalagerutvecklingen kommer emellertid alt medföra att denna efterfråge-förändringinte får elt fullt genomslag på produktionen. Under såväl 1974 som ökadelagerinvesteringarna kraftigt. Den förutsedda efterfrågebilden och särskiltutvecklingen på exporlområdet pekar nu på en kraftig dämpning av dessainvesteringar. Som redan framhölls i föregående avsnitt kan detta i en vissmening sägas ha varit en åsyftad utveckling. Genom de kraftiga lagerökningarnaunder 1974 och 1975 har vi här i effektivt kunnat motverka denedgångstendenser som kommit från utlandsmarknaderna. Produktionen harhärigenom kunnat upprätthållas på en internationellt sett hög nivå. När nu denslutliga efterfrågan återvänder är del därför naturligt att de stabiliseringspolitiskaanspråken på en lageruppbyggnad i motsvarande mån trappas ner. Genom dennainternationellt sett nästan unika, anlicykliska lagerrörelse har vi såledeslyckats åstadkomma en påtaglig utjämning av konjunkturförloppet. Samtidigtleder även de exportförsäljningar som kan ske från lagerslockarna lill envälbehövlig förstärkning av våra valulainkomster. Betydande svårigheter föreligger emellertid alt meraexakt ange omsvängningen i lagerinvesteringarna. Den lagerprognos som införtsi försörjningsbalansen innebär alt omsvängningen skulle svara mot en reduktionav bruttonationalprodukten på . Detla är något mindre omsvängning änden som redovisats av i kapitel 7. Anledningen lill dennajuslering är dels den förutsatt något lägre ökningstakten för exporten, delsetl försök all ta hänsyn till effekterna av den utvidgning av lagerslödel somregeringen beslutat. Denna utvidgning bör i försia hand påverkalagerutvecklingen inom verkstadsindustrin. Den förväntade lagerutvecklingen innebär atl denförutsedda ökningen av den slutliga efterfrågan på endasi kommer allmedföra en ökning av bruttonationalprodukten beräknad från användningssidanpå ca 1 1/. Beräkningarna från produktionssidan harresulterat i etl något högre tal. Hur denna efterfråge- och produktionsutveckling kommerall påverka sysselsättning och arbetsmarknad är f. n. svårl att precisera. Vihar nu bakom oss etl år med utomordentligt låg produktivitetsutveckling. Myckeltalar för att denna orsakals av alt företagen inom exportindustrierna intevelat göra sig av med sin arbetskraft utan behållit denna i avvaktan på enkonjunkturuppgång. När nu denna ryckt närmare och på vissa områden blivitmanifest framstår det som alltmera osannolikt att 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 8 företagen skulle starta några meraomfattande åtgärder syftande till all anpassa arbetsstyrkan lill den i nulägetfortfarande låga produktionsnivån. Denlånga rad av arbelsmarknadspoltiska åtgärder som kommer att träda ikrafl innebär även att förelagen motiveras atl hålla kvar sinarbetskraft och att tidigare observerade mönster för sambandet mellanproduktion och sysselsättning inle längre gäller.. Dämpningen iprodukliviletsutveckUngen har emeUertid varit så anmärkningsvärtkraftig atl man har anledning att räkna med enviss återgång till tidigare mönster. Vid bedömningen av jämvikten på arbetsmarknadenmåste man emellertid även ta hänsyn till effekterna av de nya pensionsreformersom träder i kraft . Även här är det svårl alt numeriskt preciseravilket genomslag dessa reformer kommer att få. Men det lorde slå klart allsåväl sänkningen av pensionsåldern lill som förtids- ochdelpensionsreformerna kommer alt inverka reducerande på utbudet avarbetskraft. Med dessa utgångspunkter skulle den relativt settsvaga produktionsutvecklingen i första hand ge utslag i svårigheler atlplacera de nytillträdande på arbetsmarknaden, dvs. i försia handungdomar och ej tidigare förvärvsarbetande kvinnor. De kraftiga, samhällehgainsatserna för just dessa grupper i första hand i form av olika beredskapsarbetenoch systemet med ersättare talar dock för att den registrerade arbetslöshetenfortfarande kommer att Ugga på en internationellt sell myckel låg nivå. Den förutsattaefterfrågebilden med en klar återhämtning av exporten och en vikandelagerulveckling innebär alt man kan påräkna enviss förbättring av bytesbalansen . Genom den revidering av lagerinvesteringarna och den någotförsiktigare exportbedömning som gjorts i förhållande tUlkonjunklurinslilulets beräkningar, redovisas elt något större bytesbalansunderskotti tabell 1: 2 än i kapitel 3. Enligt de i tabell 1: 2 redovisade beräkningarnaskulle bytesbalansen komma att sluta på ett underskott på ca 5 miljarder kr.under 1976. Förbättringen är i sin helhethänförbar lill handelsbalansen som beräknas ge ett överskott på ca 1miljard kr. Däremot synes man inte ha någon anledning alt räknamed någon nämnvärd förbättring av sjöfarlsneltot. Turistneltot väntas uppvisaen viss fortsatt försämring ochtransfereringsposten blir kraftigt försämrad till följd av ökade utbetalningar för u-landsbistånd och för räntorpå den kraftigt växande upplåningen i utlandet. Det förtjänaralltid att understrykas atl ekonomiska prognoser av det slag som härpresenterats är förenade med en betydande osäkerhet. Detla gäller självfalletäven . Men det bör framhållas atl prognosbUden för 1976innehåller inslag som man med förmodligen större säkerhet kan uttala sig om änvad fallet var . Detta gäller kanske i första hand den internationellautvecklingen Tabell1: 2 Bytesbalans 1974-1976' Milj.kr., löpande priser Övriga tjänster, netto 1Bedömningarna här skiljer sig från dem presenterar ikapitel 3 i följande avseenden: 1 Handelsbalansen har ej, som ikapitel 3, antagits ge något överskott . 2 Exportens pris- och volymökning1976 har bedömts bli något långsammare. 3 Även importens prisökning harförutsatts bli något lägre medan en något snabbare volymökning införts, bl. a.som konsekvens av den större investe-rinsvolymen. 4 Sjöfartsnetlot har antagils blinågot lägre 1976. ochden därav härledda prognosen för exporten. Genom .att utvecklingen under 1975i så hög grad har kommit att präglas ay lagernedskärningar lagernedskärningar som med nödvändighet måste komma att upphöra och på vissapunkter även ersättas med en uppgång har man fått en relativt säkerulgångspunkt för prognosen på exporlsidan. I fråga om vår inhemskaefterfrågeutveckling bygger beräkningarna på relativt försiktiga antaganden.Den betydande reala likviditet som företagen och i synnerhet hushållssektornhar innebär atl båda dessa sektorer nu har en betydande utgiftspolenlial. Omutgiflsbenägenheterna skulle återvända till de förhållanden som var rådande vidingången av 1970-lalet skulle en väsentligen snabbare utveckling än den som härhar redovisats komma lUl stånd. I det följande avsnittet 1.3 lämnas en redogörelse förutvecklingen inom olika områden. 1.3Utvecklingen inom olika områden Den internationella lågkonjunkturen fördjupades undervinlem 1974/ 1975. Den totala produktionen sjönk kraftigt under första halvåret1975 och trots en viss återhämtning beräknas utfallet förhelåret medföra en minskning med i sammanlagdabrultonalionalprodukt. Som en följd av den fallande ekonomiska aktiviteten hararbetslösheten i västvärldens ekono- Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 10 mierstigit till drygt 17 milj. . Lågkonjunkturen medförde för förstagången sedan även en nedgång i världshandeln. har bromsats in något men mindre änväntat , eller från 14,4 till för OECD-ländemasammantagna. Bidragande lill dämpningen var atl de inhemska koslnadernautvecklades lugnare och alt de internationella råvarupriserna föll jämfört med1974. Den vändning i den internationella konjunkturen som ägtrum log sin början i och . I dessa länderbörjade industriproduktionen stiga . I nåddes bolleni lågkonjunkturen försl . De mindre som fört enmera ambitiös ekonomisk politik har med visseftersläpning drabbats av den internationella lågkonjunkturen. Denna den djupaste lågkonjunkturen efter andravärldskriget förklaras av en rad olika faktorer. Av särskild betydelse harvarit all lagercykeln blev så stark och all de privata investeringarna inkl.bostadsbyggandet sjönk så kraftigt. En annan omständighet som bidrog lill altfördjupa lågkonjunkturen var hushållens sparande som steg trots de sjunkandereala inkomsterna. Delta sparbeteende, som kraftigt bidragit lill en svagkonsumlionsulveckling, lorde förklaras av dels en strävan hos hushållen altunder den rådande snabba inflationen återställa sin reala likviditet, dels ochkanske främst en allmän försiktighet betingad av det osäkrasysselsättningsläget. Den kraftiga nedgången i efterfrågan motverkadesknappast av den ekonomiska politik som fördes i de slörre . Destimulansåtgärder som ändock saltes in kom för sent omläggningen av den dittillsmyckel restriktiva politiken skedde försl /1975. Dåemellertid hushållen och företagen på grund av lågkonjunkturen inle var benägnaatt spendera de nya inkomsterna utan i stället sparade dem, uteblev ellerreducerades effekten av de expansiva åtgärderna. Den privata konsumtionen har således, bl. a. lill följdav den ökade sparkvoten, utvecklats svagt 1975. Under loppet av året noteradesdock en förbättring. Den offentliga sektorns efterfrågan har i flertalet länderutmärkts av försiktig expansion. Viktigare för den ekonomiska aktiviteten hardock varit att den offentliga sektorn verkat eflerfrågestödjan-de genom attsåväl budgelaulomalik som de insalta stimulansåtgärderna medfört lägreskatteintäkter och ökade utgifler. De privata investeringarna har, som nämnts,utvecklats utomordentligt svagt. För de sju största tordeinvesteringsvolymen 1975 ha faUit tillbaka till 19711972 års nivå. Utrikeshandeln har starkt påverkats avkonjunkturutvecklingen i de större länderna. samlade import sjönksåledes med i Bil.1 Preliminär nationalbudget 11 årstakt under försia halvåret1975, för atl åter öka något. beräknasvärldshandeln ha minskal i volym. OECD-ländernassammanlagda bytesbalans har förbättrats och underskottetsom uppgick till har sjunkit lill ca 5 miljarder.Förbättringen ligger nästan uteslutande på de större varssammanlagda bytesbalans lill följd av recessionen i dessa länder svängt om lillelt överskott på ca . Konjunkturindikatorernahar tämligen allmänt pekat på en fortsatt återhämtning avden internationella konjunkturen tmder loppet av 1976. Mest utpräglat har dettagällt för , men även i har vändningen ikonjunkturen blivit tydlig. Den fortsattaåterhämtningen av konjunkturen stöds av.att lagercykeln nu gått över i elt expansivt skede. Under lågkonjunkturen underskattademan allmänt styrkan i lagerutvecklingen. Det kan därför inte uteslutas att man även underskattar styrkan iuppsvinget. Den privata konsumtionen bör stimuleras av alt den lägreinflationstakten slabUise-rar hushållens realinkomster. Vidare bör deytterligare stimulansåtgärder som i ettflertal länder sattes in få full effekt underden tidigare delen av 1976. En radomständigheter tyder emellertid på atl denna konjunkturuppgång kan blilångsammare än tidigare återhämlningsfaser. Den omfattande outnyttjadeproduktionskapaciteten kan verka återhållande på de privata investeringarna. Den fortsatta utvecklingen i fråga om den ekonomiskapolitiken är en annan osäkerhetsfaktor. Av rädsla för en ny inflationsvåg kan politiken komma all alltför snabbtläggas om i restriktiv riktning. Sammanfattningsvis bedöms konjunkturutvecklingenunder komma att präglas av enfortsatt uppgång i den ekonomiska aktiviteten. Denna kan dock komma all blirelativt långsam till följd av bl.a. den fortfarande betydande outnyttjade produktionskapaciteten. Produktionsutvecklingenunder torde i stort komma att präglasav samma mönster som 1975, dvs. att behåller sill försprångi konjunkturuppgången och ökar sin totala produktion . I Japanberäknas tillväxten 1976 bli av samma storleksordning. I tordeåterhämtningen bli långsammare, med en tillväxt på i FörbundsrepublikenTyskland och . I och väntas endast mindreproduktionsökningar. De mindre sammantagna väntas ökabruttonationalprodukten med . Trots en fortsattproduktionsuppgäng kan ingen markant minskning av arbetslösheten förväntas iOECD-området . 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 12 PrisulveckUngen antas komma att präglas ayen fortsatt inbromsning. Goda förutsättningar för detla föreligger i form av enlugnare kostnadsutveckling i flertalet länder. Världshandeln beräknas öka 1976 . Denviktigaste faktorn bakom denna återhämtning torde bU den ökade handelnOECD-länderna emellan. Den ökade införseln till dessa länder beräknas leda tillalt deras samlade bytesbalanssaldo försämras med ca och attunderskottet kommer att uppgå liU 1315 miljarder. För de icke oljeproducerandeu-länderna väntas underskottet minska något men fortfarande uppgå liU över 20miljarder dollar. Försvagningen i den internationella efterfrågan härgivit ett betydande utslag på den svenska exporten. Mot slutet av 1974minskade efterfrågan på skogsprodukter krafUgt och denna nedgång pågick, dockmed avlagande styrka, till senare deleri av 1975. Under intryck av en förbättradefterfrågan har exporten vänt uppåt. Främst gäller deltaträvaror och massa. Totalt för torde dock minskningen för dessaprodukter volymmässigt uppgå till . Stålindustrins exporlkonjunklurförsämrades drastiskt omkring /1975 och exporten föll kraftigtunder . Den internationella stålefterfrågans svaghet fick naturligenbetydande återverkningar även på den svenska malmexporlen. För de nämndavarugrupperna har exporten även begränsats av alt den efterfrågan som funnitsi inte oväsentlig grad tillgodoselts genorri en reducering av förbrukarlagren. För verksladsproduklerna kan konstateras attförsvagningen blev märkbar försl under loppet av 1975. Under både 1974 och 1975har länder utanför främst statshandelsländerna och OPEC-länderna bidragit till all stärka exporten. Mellan årsgenomsnitten 1974 och 1975 harexporten av verkstadsprodukter varit ungefär oförändrad. För den andra störregruppen fiirdigvaror, övriga industrivaror, beslående bl. a. av kemiskaprodukter, lekovaror, snickerier, började exporlvolymen gå ner redan under1974. Detta förklaras delvis av att exporten av dessa varor gått liU länder meden myckel låg efterfrågenivå. har den svenska färdigvamexporten fåttvidkännas en del förluster av marknadsandelar. Detta kan bl. a. återföras påskillnaden i efterfrågeläge mellan och utlandet. Detta har verkat dels 1 De i detta avsnitt redovisade volymtalen förutrikeshandeln skiljer sig från dem som konjunkturinstitutel använder i kapitel3. De här angivna talen ansluter till de i nationalräkenskaperna användaberäkningsmetoderna. Skillnaden mellan beräkningssätten har att göra medmetoden för sammanvägning av pris- resp. volymtalen vilket medfört att vid etlgivet exportvärde blir fördelningen på pris och volymkomponenter olika. För1975 redovisar nationalräkenskaperna en volymminskning av exporten på ca 8,5 %medan det av konjunkturinslitutet använda beräkningssättet ger 11 %.Skillnaderna är avgjort mindre på importsidan. Även föreliggerliknande skillnader. 1 Preliminärnationalbudget '13 så alt de svenska företagen intekänt elt lika kraftigt tryck alt gå ut på exportmarknaderna som konkurrenterna,dels så alt konkurrensen på dessa marknadervarit speciellt hård. Vidare har den svenska kostnadsutvecklingen varitrelativt sett ogynnsam . Totalt beräknas den svenska exporten ha minskat 19741975 mätt i volym. Hur utvecklingenunder kommer att gestalta sig är osäkert. Osäkerheten gäller hur snabbtden internationella efterfrågeökningen kommeratl stimulera den svenska exporten. Enligt bedömningskulle exporttillväxten på råvarusidan ha börjat . Under loppet av 1976 skuUe ävenfärdigvarusidan bli berörd. Tillväxten skulle bli mest märkbar underandra . Delta innebär att exportvolymen enligt institutet skullekomma att öka med inemot 1976 (räknat i nationalräkenskapstermer). Dettahar emellertid bedömts vara en alltföroptimistisk prognos. En exportvolymökning på har ansetts merasannolik. Denna revidering berör främst och gäller bedömningen av både råvaru- och färdigvaruexporten. Räknat mellanårsgenomsnitten 1974 och 1975 var exportprisökrvmg-en kraftig. Den beräknas hauppgått till . Att ökningen blev så kraftig beror på ulvecklingsprofilenunder både 1974 och 1975. 1975 har präglats av en fallande pristrend underloppet av året. Färdigvaru-prisökningen är avsevärt större än vad som gällerför råvarorriå. För verkstadsprodukter exempelvis uppgick den till ca 15 %19741975. Delta har sin grund i tidigare råvaruprisslegririgar och andrakostnadsökningar. 1976 dämpasprisstegringarna sannolikt. beräknas dock en viss acceleration inträda enligt konjunkturinstitutetsbedömning. Ökningen har beräknats till med tyngdpunkt på färdigvarusidan.Den mera försiktiga bedömning av exportmöjligheterna som görs i detla kapitelmedför även en mera modest syn på möjligheterna till exportprishöjningar underandra . Mellan helåren 1975 och 1976 antas att ökningen stannarpå . På imports\dar\ kraftiga volymökningen 1974 förbytts i en nedgång på 1975. Dettaförklaras dels av att den lägre produktionstaklen inom industrin krävt enlägre grad av försörjning med insalsvaror,dels av att maskininvesleringarna sjönk vilket påverkat importen avinvesteringsvaror. Däremot har importen av konsumtionsvaror hållilsuppe, särskilt gäller detta verkstadsvaror. Detta medverkade till alt ökaverkstadsimporlen med 1975. Däremot sjönk importen av övrigaindustriprodukter där inslaget av insatsvaror är stort. Det förhållandet attråoljeimporten ökade med medan importen av petroleumprodukter sjönk kraftigt beror på utbyggnaden av den svenskaraffinaderikapaciteten. väntas en viss uppgång iimporten. Vad som ovan sagts om 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 14 råolje- ochpetroleumproduktimporten gäller även 1976. Det mest intressanta inslaget i bilden för övrigt är minskningen för verksladsproduklernavilken bl. a. sammanhänger med den förutsatta lagerutvecklingen.Övrigvaruimporten börjar åter öka då behovet av insalsvaror stiger. På /mporrpmsidanberäknas en uppgång om 1975 och 1976. . Den angivnautvecklingen skulle innebära en ytterligare försämring av handelsbalansen med ca 700 milj. kr. 1976inträder en förbättring så atl elt överskott på . uppkommer,se labell 1: 2. Det bör påpekas att utvecklingen för handelsbalansen skiljersig från vad konjunklurinsitutel redovisar i kapitel 3. Den beskrivna utveckUngen innebär också enförbättring i bytesförhållandet på 1975 och 1976. 1975 har inflödet via sjöfartsnetlot försämrats med ca . Även övriga poster på tjänstebalansen harförsämrats, om än i mindre omfattning. Försvagningen avtransfereringsnettot blev ungefär 1 miljardkr. På det totala tjänste- och Iransfereringsnettol blev därmed underskottet4,. och del totala bytesbalansunderskottet drygt 7,5 miljarderkr. 1976 torde sjöfartsnetlot förbättras högsl obetydligt. Här räknas med en något svagare återhämtning än ikonjunkturinstitutets prognos. Underskottet på transfereringsnettotväntas bli , främst beroende på ökade räntebetalningarpå den stigande utlandsupplåningen och ökal u-landsbistånd. Bytesbalansunderskottel kan enligt,dessa kalkyler därmed beräknas lill ca . Den totalatillväxten i den svenska ekonomin kan uppskattas lill räknatfrån produklionssidan. Produktionsökningen har fallit helt påtjänstesektorerna. Det är således den offentliga sektorn jämte den privatatjänsteproduktionen som svarat för ökningen. Inom varu- ochkraftproduktionen är det endast energ/seklorn som kan redovisa någon tillväxt.Nedgången på elt par procent inom industrinär främst atl hänföra till skogsindustrin, järn- och stålverken samt gruvindustrin.Därutöver har även vissa färdigvarubranscher såsom tekoindustrin och dengrafiska industrin fåtl vidkännas en efterfrågened-gång av en sådan omfattning alt produktionsnivån dragils ned. Verkstadsindustrinhar också successivt fått möta en sjunkande orderingång.