prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — LO pekar slutUgen på attmissbmk av aktiebolagsformen förekommer på det sätt att en person sätter sittbolag i konkurs efter att ha täckt personliga intressen och därefter bUdar ettnytt bolag med syfte att fortsätta liknande missbruk mot olika fordringsägare.En strikt kontroll som omöjliggör detta slags affärer är önskvärd. LO yrkardärför på att detta slags missbrak undersöks och att förslag lämnas ommotverkande åtgärder. Även TCO anser det önskvärt att man reglerar möjUghetemaför personer som haft det huvudsakUga ansvaret för konkursdrabbade företag attånyo starta företag. ÄtskUligaremissinstanser uttrycker sin tillfredsställelse över den avsevärda likhet somgenom det nordiska samarbetet uppnåtts i de olika nordiska ländema.Patentverket framhåller sålunda att harmoniseringen av associationsrätten harväsentiig betydelse för en fortsatt nordisk integration. En likartadinställning kommer till uttryck i remissyttrandena från riksåklagaren,överåklagaren i , i , och hovrättenför . Sistnämnda hovrätt framhåller emellertid att man vid ettnärmare studium av utredningsförslaget finner att avvikelserna mellan de olikaländerna trots allt är ganska stora. Den bristande enhetligheten är enUgthovrättens mening särskilt beklaglig när det gäller reglema om aktier. Ett avde främsta syftena med likformighet inom aktiebolagslagsliftningen,tUlskapandet av goda förutsättningar för en samnordisk aktiemarknad, hardärigenom förfelats. En nackdel som följer med samnordiskt utredningsarbete ärenligt hovrätten alt kraflema i högre grad inriktas på att åstadkommasamförståndslösningar på det beslåendes grund än på en vidareutveckling avregelsystemet. Särskilt påtagligt är detta när det gäller koncem-reglerna iförslaget, där utredningen trots det intensiva utvecklingsarbetet på områdetsom har försiggått utanför nöjer sig med att föreslåbestämmelser som i stort sett oförändrade har övertagits års lag. LOkonstaterar att frågan om nordisk rättslikhet kommit i ett nytt läge genom denutveckling olika länders förhandlingar med EG har tagit. För delaktualiseras på ett mera direkt satt än för en lagharmoniseringtillsammans med . LO har emellertid ett positivt intresse för att såmycket som möjligt av samordning i av näringslagstiftning, socialreglerm. m. bevaras och vidareutvecklas. Kommerskollegiumframhåller att utredningen främst har vägletls av önskemålet om nordiskrättslikhet. Utredningen har emellertid inte påvi- satnågra olägenheter för det nordiska samarbetet till följd av de f. n. splittraderättsreglerna på aktiebolagsområdet. Även om nordisk rättslikhet i och för sigär eftersträvansvärt, har förhandlingarna om utvidgningen av EG nu nått sålångt att lUdietssträvandet på just aktiebolagsområdet inte längre har sammaaktualitet. Med hänsyn till den osäkerhet om marknadsutvecklingen som dockfortfarande råder kan det enligt kommerskollegium vara skäl att något avvaktautvecklingen innan man tar ställning till utredningsförslaget. Bankinspektionenanför Uknande synpunkler. Näringslivet anser att det är värdefuUt, om ihuvudsak enhetiiga aktiebolagslagar kan genomföras i de nordiska ländernaeftersom det är ägnat att underlätta ett internordiskt företagssamarbete. Vidavvägningen mellan hur långt harmoniseringssträvandena bör drivas och vilkenhänsyn som skall tas till nationeUa önskemål måste emellertid beaktas destrakturella skillnader som finns mellan de olika nordiska ländernasnäringsliv. I näringslivets remissyttrande tas också upp frågan omharmoniseringen av aktiebolagsrätten i förhåUandet tUl EG. Enligt näringslivetfinns det anledning att beakta det samarbete som pågår inom förslag ligger i linje med bärande tendenser i deninternationella utvecklingen i . Med hänsyn härtill och till denlångsamma takten i den kontinentala utvecklingen bör det svenskalagstiftningsarbetet dock kunna fullföljas utan avvaktan på ytterligareresultat av samarbetet inom EG. anser att det måste vara avintresse att den svenska aktiebolagslagen såvitt möjligt anpassas till reglemai EG-direktiven. har en liknande inställning. Skåneshandelskammare finner det i och för sig värdefullt att samstämmighet i huvudsakhar uppnåtts mellan de nordiska förslagen. Fördelarna av att svensklagstiftning på aktiebolagsrättens område överensstämmer med vad som gällerinom övriga och inom EG får emellertid inte överdrivas. De föreslagnaförenklingarna av reglerna av formell karaktär kan genomföras oberoende avresultatet av det pågående lagstiftningsarbetet inom övriga nordiska länder ochinom EG. Angelägna reformer av gällande lag får enligt handelskammaren inteförhindras av strävandena att anpassa det svenska regelsystemet tillinternationella förhållanden. Liknande synpunkter framförs avriksrevisionsverket, och . LRF anser att utredningen haröverbetonat värdet av nordisk rättslikhet. Fleraremissinstanser framhåller att utredningsförslaget utgör en önskvärdmodernisering i förhållande tUl gällande lag. Näringslivetframhåller sålunda alt förslaget i sina huvuddrag utgör en ändamålsenlig ramför en effektiv organisation av svenska företag. Förslagets största betydelseligger enligt näringslivet i de regler som är ägnade att underlätta företagenskapitalförsörjning. Liknande synpunkter framförs av kommerskollegium,i , . Flera remissinstanser uttrycker också sintillfredsställelse över att dengällande lagens utförliga och tungrodda regelsystem har förenklats. Synpunkterav det slaget framförs av bland andta näringslivet, kommerskollegium,patentverket, , hovrätten för , riksåklagaren,försäkringsinspektionen, bankinspektionen, och ett parhandels kamrar. Kammarrätten framhåUer emellertid att denna förenkling harinneburit att lagtexten ibland ger mindre fuUständiga uttryck för den rätt somavses gäUa. Vissa nu gäUande bestämmelser har uteslutits trots att de enligtmotivutlalanden aUtjämt skall tUlämpas. Kammarrätten pekar på risken för attdessa ändringar i lagtexten kan komma att uppfattas som avsteg från äldre rätt. 3.41973 års ändringar i aktiebolagslagen Somtidigare nämnts har vissa delar av utredningsförslaget redan föranlettlagstiftiimg (prop. 1973:93, LU 1973:19, rskr 1973:238, SFS 1973: 302305 samtprop. 1973: 168, LU 1973: 41, rskr 1973: 393 och SFS 1973: 10811082). Styrelsenhar genom den nya lagstiftningen fått möjlighet att vid nyemission av aktiermot betalning i pengar besluta om avvikelse från den företrädesrätt att delta inyemission som annars tUlkommer aktieägama. Vidare har styrelsen fått behörighetatt efter bemyndigande av bolagsstämman besluta om nyemission och om avvikelsefrån aktieägares företrädesrätt. Aktiebolaghar genom lagstiftningen fått möjUghet att ge ut konvertibla skuldebrev, dvs.skuldebrev som kan bytas ut mot aktier i det låntagande bolaget. Bolagen harockså fått möjlighet att ge ut skuldebrev förenade med optionsrätt att tecknanya aktier i det låntagande bolaget. En tredje finansieringsform som harinförts är konvertibla aktier, dvs. aktier som kan omvandlas till aktier avannat slag t. ex. från preferensaktier till stamaktier. Denökade handlingsfriheten för styrelsen har motiverat jämkningar i den s. k.generalklausulen. I den nya lydelsen förbjuds bolagsstämman, styrelsen ellerverkställande direktören alt fatta beslut som är ägnade att bereda otillbörligfördel åt aktieägare eller annan till nackdel för bolaget eller annanaktieägare. Aktiekapitaletsminsta belopp har höjts från . Aktieägarehar fått ovillkorlig rätt att låta sig företrädas av ombud på bolagsstämma ochatt medföra ett biträde på stämman. Reglema om tid för kallelse tUlbolagsstämma har jämkats liksom bestämmelserna om jäv för revisor. Särskildaregler har införts beträffande, rösträtten för aktier som innehas av allmänna pensionsfonden. Slutligenhar införts ett principiellt förbud för bolagen att lämna penninglån tillaktieägare, styrelseledamot eller verkställande direktör i bolaget eller annatbolag i samma koncern. Låneförbudet omfattar också vissa aktieägare, styrelseledamoteller verkställande direktör närstående personer.Vissa undantag från låneförbudet finns, bl. a. gäller det inte om gäldenären ärbolag i samma koncern. Länsstyrelse kan meddela dispens från låneförbudet, omsynnerliga skäl föreligger. 4 Bildande av aktiebolag Gällanderegler om aktiebolags bildande syftar främst tUl att skydda blivande aktieägaremot risken att vUseledas om grunderna för bolagsbUdningen och om det blivandebolagets ändamål och beskaffenhet. Man vUl också åstadkomma att ett visstkapital på för alla delägare rättvist sätt tillförs bolaget när det bildats. Det första steget vidaktiebolagsbUdning är att minst tre personer, stiftama, upprättar vissahandlingar, nämligen stiftelseurkund, förslag tUl bolagsordning,stiflelsekungörelse och teckningsUsta. Stiftelseurkunden är en överenskommelsemellan stiftarna att de skall bilda ett aktiebolag för att bedriva verksamhetunder viss firma. Förslaget till bolagsordning innehåller de gmndläggandebestämmelserna om det blivande bolagets organisalion och verksamhet. Omstiftare eUer annan skall ha rätt att teckna aktie mot tillskjutande av annanegendom än pengar (apportegendom), skall det anges i stiftelseurkunden.Dessuiom skall i så fall en särskild stiftarberättelse upprättas. På ansökan avstiftarna kan också utses särskilda granskare som tUl stiftarna avgergranskningsberättelse rörande apportegendomen. Stiftelsehandlingama skall gesin för godkännande till patentverket. När verket godkänt handlingarna offentliggörsstiftelsekungörelsen, som skall innehålla de väsentiigaste uppgiftema istiftelseurkunden, försläget tUl bolagsordning och teckningslistan.Offentliggörande sker i de allmänna tidningarna och tidning i den ort därbolaget skall ha sitt säte. Därefter kan aktieteckning ske på den godkändateckningsUslan. När aktieteckning har avslutats, hålls konstituerande stämmaför att fatta beslut om bolaget skall komma till stånd. Fattas beslut härom,utses styrelse och revisorer, varefter bolaget inger ansökan om registreringhos palentverket. Först i och med registreringen bUr bolaget en juridiskperson. Iförslaget till bolagsordning skall intas bestämmelser om aktiekapitaletsstorlek. Det är möjligt att bestämma aktiekapitalets storlek genom att ange enminimi- och en maximigräns. Maximikapitalet får vara högst större änminimikapitalet. Aktiekapitalet, eller i förekommande fall minimikapitalet,får aldrig sättas lägre än . Anledningentill att förfarandet vid bolagsbildning har reglerats så ingående torde enligtutredningen vara att man utgått från att aktiebolags-väsendet innefattarsärskilda faror för en osakkunnig kapitalinveste- Man har ansett att det bästa sättet att hindra osunda ellerbedrägliga bolagsbUdningar är att framtvinga preciserade upplysningar meduppgifter om bolagsbildningen och att stäUa denna under publicitetens ljus. Utredningenanser att själva utgångspunkten för systemet med formaliteter och publicitetär verklighetsfrämmande. Bara i undantagsfall bUdas aktiebolag genom att manför bolagsbUdningen vänder sig tiU en större allmänhet. I de allra flesta falltillkommer ett aktiebolag genom överenskommelse mellan ett begränsat antalpersoner. Att för sådana överenskommelser kräva ett invecklat och omständligtformalitets- och publicitetsförfarande imder det att ett helt formlöst avtal ärtUlräckligt för att bilda ett handelsbolag eller kommanditbolag anses knappastmotiverat. Det är dessutom enligt utredningen uppenbart att publiceringen avde vanligen helt schablonartade uppgifterna i stiftelsehandlingama sällan harnågon betydelse som skydd för aktietecknama. Särskilt gäller delta när personeryrkesmässigt bildar aktiebolag för att senare kunna sälja dem till personer somönskar bilda ett aktiebolag. Motden bakgrunden har utredningen funnit att gäUande regler om publicitet genomkungörande av stiftelsevillkoren före bolagets registrering kan utmönstras.Utredningen har vidare ansett att man bör kunna ba ett enkelt förfarande vidbolagsbildning när hänvändelse lill allmänheten att delta i bolagsbUdningeninte sker. Detta enklare förfarande, som av utredningen kallassimultanbildning, innebär att konstituerande stämma kan hållas i omedelbaranslutning till att stiftelsehandlingarna upprättas under förutsättning attalla aktier tecknas vid stämman och att alla av stiftarna godtagnaaktietecknare är ense om bolagsbildningen. Sker hänvändelse till allmänheten,s. k. successivbildning, fordras däremot enligt förslaget att stiftarna kallartill konstituerande stämma och alt stiftelsehandlingarna hålls tillgängligaunder viss i kallelsen angiven tid. Oavsett vUken form av bolagsbildning somanvänds fordras enligt förslaget inte att stiftelsehandlingama granskas påförhand av patentverket. Denna senare förenkling av gällande regler motiverasmed att förhandsgranskning inte behövs vid den enkla form av bolagsbildning somsimultanbildning innebär. Vid successivbildning som antas bli mer ovanligkommer enligt utredningen regelmässigt experter att anlitas för att upprättastiftelsehandlingar och därför anses det inte heller vid sådan bolagsbUdningfinnas något behov av förhandsgranskning. Utredningenanser att det är viktigt, att aktietecknarna före aktieteckningen får kännedomom vUlkoren för bolagsbildningen och bolagets verksamhet. Förslagets regler omstiftelseurkundens resp. teckningslistans innehåll, särskilt när speciellabestämmelser om apport gäller, överensstämmer därför i sak i väsentliga delarmed gällande rätt. Detsamma är fallet med bestämmelserna om framläggande av ochtillhandahållande av stiftelseurkund och övriga handlingar. Reglerna omgranskare och granskningsberättelse har dock fått utgå. Fleraremissinstanser hälsar med tillfredsställelse att nuvarande bestämmelser omaktiebolags bildande har förenklats och att formaliteterna vid bolagsbildninghar skurits ned. framhåller sålunda att de nuvarande reglerna ärbåde formalistiska och betungande. Genom alt elableringen i aktiebolagsformidag i de allra flesta fall sker under medverkan av företag eller personer somtUlhandahåller färdiga aktiebolag kringgås de avsikter medpublicitetsbestämmelserna som lagstiftaren har haft. Den nuvarandegranskningsproceduren har mer och mer kommit att le sig som en onödig ocharbetskrävande pappersexercis. Eftersom aktiebolag bara i undantagsfalltillkommer genom hänvändelse till allmänheten, är det knappast befogat att behållaett vidlyftigt förfarande till skydd för denna. Den av utredningen förordademöjligheten till simultanbildning kommer enligt patentverket säkert att bli denvanligaste nybUdningsformen. De föreslagna beslämmelsema om bUdande av bolag ärenligt verket exempel på god anpassning till den praxis som under den nuvarandeaktiebolagslagens tid har utvecklat sig. Näringslivet ansluter sig lillhuvudlinjerna i utredningsförslaget. Näringslivet påpekar emellertid atl detäven i framliden kan finnas behov av att få en förhandsgranskning medpatentverket i mera speciella fall. Genom en sådan förhandskontakt kan manundvika de mycket besvärande komplikationer som annars kan uppkomma, om vidbehandling hos verket detla anser sig behöva kräva andra eller annorlunda handlingarän dem sökanden har presterat i ett registreringsärende. Näringslivetuttrycker den förhoppningen att patentverkets service häratin-nan skall beslåäven om reglerna om förhandsgranskning utmönstras ur lagen. Näringslivetunderstryker också önskvärdheten av att patentverket genom en formulärsamlingtill allmänhetens tjänst underlättar en friktionsfri tillämpning av de mångaformella bestämmelserna. Också kammarrätten, överåklagaren i ,och hovrätten för godtar att reglerna ombUdning av aktiebolag förenklas. Hovrätten framhåller emellertid atterfarenheten visar att det är ytterst sällan som allmänheten erbjuds att deltai teckning av aktier i samband med ett bolags bildande. Det saknas enligthovrättens mening kanske anledning att tillhandahålla en särskild procedur förde fall då aktiebolag bUdas med hänvändelse till allmänheten. Finns det undantagsvisanledning att låta en större krets av personer satsa kapital redan iinitialskedet, kan detta ordnas genom en nyemission i nära anslutning tUlbolagsbildningen. anser att slopandet av förhandsgranskningenbåde vid successivbUdning och vid ökning av aktiekapitalet i större bolaggenom nyteckning inte är utan risker. Skulle det vid registreringen befinnasall något allvarUgt formfel har begåtts, kan tråkiga komplikationer uppstå tillföljd av att förfarandet redan genom- Det skulle därför enligt mening vara önskvärt omvid successivbUdning och vid ökning av aktiekapitalet genom nyemissionmöjlighet till förhandsgranskning även i fortsättningen kunde slå till buds förden som vUl gardera sig mot senare komplikationer. 5 Inbetalning av aktiekapital 5.1 Nuvarande ordning Bolagetsaktiekapital är fördelat i aktier som skall lyda på lika belopp, ,det s. k. nominella beloppet. Det nomineUa beloppet kan bestämmas lill lägrebelopp, dock lägst , om aktiekapitalet eller maximikapitalet inteöverstiger . eller särskild dispens meddelats. Den som tecknar aktiei bolag är skyldig att betala det nomineUa beloppet lUl bolaget. Inbetalningpå aktier skall ske i pengar såvida inte i stiftelseurkunden föreskrivs attaktietecknare skall få belala sina aktier genom tillskjutande avapportegendom. Vidapportbildning är det angeläget att förhindra övervärdering av apportegendomen.En sådan övervärdering är nämligen tUl nackdel inte bara för bolagets blivandefordringsägare utan också för andra aktieägare som betalar sina aktier medpengar. För att förhindra övervärdering av apportegendomen ges i gäUande lagföreskrifter som syftar till att alla intressenter skall bli fullständigtunderrättade om apportegendomens värde. I stiftelseurkunden måste sålundaanges varje bestämmelse om apport. Stiftelseurkunden skall fogas vidteckningslistan och anmärkas i stiftelsekungörelsen. Den blir därmedoffentliggjord och varje aktietecknare kan få kännedom omapportbestämmelserna. Vidare finns föreskrifter om att en särskildstiftarberättelse skall avges av stiftarna. Denna berättelse skall innehållauppgift om de omständigheter som kan vara av vikt vid bedömandet av granden tUlapportbestämmelsen och av bestämmelsens skälighet. Det finns inte någonoffentlig kontroll av att apportegendomen värderats riktigt istiftelsehandlingarna. Det är emellertid möjligt att begära en frivilliggranskning av apportegendomen genom särskilt utsedda granskare. En sådanfrivillig granskning sker i praktiken aldrig. Gällande lag innehåller ocksåbestämmelser om s. k. uppskjuten apport. Härmed förstås att aktietecknamabetalar de tecknade aktierna med pengar men därefier låter bolaget köpaegendom av dem. För sådana situationer finns föreskrift om att avtal om förvärvav egendom som är avsedd för stadigvarande bruk för bolaget skall registrerashos palentverket, om avtalet har slutits efter det att bolagetregistrerades och det erlagda priset överstiger en femtedel av helaaktiekapitalet. Vid en sådan registreringsanmälan skall fogas yttrande avbolagets revisorer. Föratt bolaget skall kunna registreras måste minst haerlagts genom betalning med pengar eller genom att bolaget tillförtsapportegendom i enlighet med stiftelseurkundens bestämmelse. Ansökan ombolagets registrering måste göras senast efter utgången av den tidinom vUken konstituerande stämma skall hållas enligt teckningsUslan. Senastinom från aktiebolagets bildande skall aktie vara till fullo betald. Senastett år från det stämman fattade beslut om nyemission, skall full betalning förvarje ny aktie erläggas. efler utgången av den för inbetalning avde nya aktierna bestämda tiden, skall för registrering anmälas hur många nyaaktier som har betalts till fullo. Har efter sådan anmälan ytterligare nyaaktier blivit till fullo betalda, skall efter betalningenantalet sådana aktier anmälas för registrering. Så snart registrering har skettanses aktiekapitalet ha ökat med sammanlagda nomineUa beloppet av det nya anlalaktier som har betalts till fullo. Kapitalökningen sker sålunda successivi. Utredningsförslagetinnebär inte några mera genomgripande ändringar i förhållande lUl gäUande lag.Utredningen föreslår emellertid att den nuvarande undre gränsen för aktiesnominella belopp tas bort. Utredningen framhåller därvid att kravet på visstminimibelopp för aktie har motiverats med att en osundaktiespekulalion bland allmänheten därigenom skulle kunna motverkas. För ettsådant syfte anser utredningen emellertid att nuvarande regler ärverkningslösa. Tas föreskriften om visst minsta nomineUa aktievärde bort, kandet enligt utredningen tänkas medföra att bolag bUdas med lågt aktiekapital menmed stor reservfond. Ulredningen menar alltså att det nominella värdet påaktierna kan komma att sättas mycket lågt under det att det belopp som skall betalasvid teckningen blir förhållandevis högt. En sådan överkurs skall enligtförslaget liksom enligt gällande rätt föras till reservfonden. Med hänsyn tiUatt inte bara aktiekapitalet utan även reservfonden utgör bundet kapital anserutredningen att detta inte kan vara betänkligt. Enligtutredningsförslaget är övervärdering av apportegendom inte tillåten.Utredningen föreslår att det nuvarande systemet med offentlig redovisning avapportegendom och dess värdering behålls i huvudsak oförändrade. Bestämmelsernaom frivUlig granskning vid apportbUdning har emellertid inte behåUits iförslaget eftersom utredningen anser att dessa bestämmelser visat sig saknapraktiskt intresse. Inte heller reglerna som syftar tiU att förhindra s. k.uppskjuten apport har bibehållits i förslaget. Anledningen härtill är attutredningen menar att dessa regler i praktiken har visat sig ineffektiva. Enligtförslaget skall bolaget anmälas för registrering senast efterdagen för stiftelseurkundens undertecknande. För att registrering skall kunnaske måste bl. a. på aktierna ha inbetalats så mycket att det inbetalade beloppetuppgår tUl halva beloppet av det aktiekapital som registrerats dock , vUket belopp svarar mot det av utredningen förordade minimibeloppetför aktiekapitalet. Full betalning för aktierna skall erläggas frånbolagets registrering. Utredningen har intebehållit systemet med successiv kapitalökning. Har på de nya aktiernasammanlagt inbetalats så mycket att det inbetalade beloppet uppgår tUl halvadet ökningsbelopp som skall registreras, skall hela kapitalökningen anmälas förregistrering. efter det att registrering av kapitalökningen har ägtmm måste full betalning ha erlagts för aktiema. Detta skall anmälas av bolagetför registrering. Har ej anmälts att full betalning erlagts för alla aktierna,skall registreringsmyndighelen efter bolagets hörande registrera attaktiekapitalet nedsatts med sammanlagda nominella beloppet av de aktier sominte har betalats till fullo. Aktiema blir enligt utredningsförslaget ogiltiganär nedsättningen registrerats. Hovrättenför erinrar om att utredningsförslaget inte innehåller någrabestämmelser om särskUd granskning av apporlegen-doms värde eller omförfarandet vid uppskjuten apport. Hovrätten har i och för sig inte något attinvända häremot men påpekar att det är angeläget både för framtidafordringsägare och för andra intressenter i bolaget att den egendom somtillskjutits för att bilda bolagets kapitalgrundval verkligen är värd vad dentas upp tUl. Att gällande lag misslyckats med att skapa tUlfredsställandegarantier i det avseendet bör inte avskräcka från nya ansträngningar.Utredningen har emellertid inle behandlat problemet hur man skall undvika attreglema om apportbUdning kringgås och hur man i apportfall skall säkerställaatt en riktig värdering sker. En närliggande fråga är hur man skall komma tillrätta med fall där inbetalningen i pengar fullgörs genom renaskentransaktioner. Detta problem har inte heller ägnats någon uppmärksamhet iförslaget. Dessa frågor är enligt hovrätten inte lätta att lösa. Möjligen kundeman uppnå större säkerhet om de i samband med bolagsbildningen utseddarevisorema ålades att i registreringsärendet yttra sig över frågan om bestämmelsernaom bolagsbildning har blivit riktigt tUlämpade.