prop · FZ0312 · 1975-12-31 00:00:00 — Härigenomföreskrives i fråga om lagen (1973: 1068) om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) att punkterna 3 och 4 i övergångsbestämmelserna skall ha nedan angivnalydelse. Bestämmelserna i 4 § andra stycket och 16 § i dessäldre lydelse gäller fortfarande i fråga om förskott som avses i punkt 6 sistastycket övergångsbestämmelserna lill lagen (1973:1064) om ändring i sjölagen(1891: 35 s.l). De äldre bestämmelserna i 4§ tredje stycket, 16 och 17 §§om redares förmånsrätt på grund av förskott för medredares bidrag tillrederirörelsen enligt 17 § sjö- Efter utgången av skall särskild förmänsrätt enligt äldre bestämmelser gälla a. enligt4 § andra stycket för förskott som avses i punkt 6 sista stycket övergångsbestämmelserna till lagen (1973:1064) om ändring i sjölagen (1891: 35 s.l), b. enligt4 § tredje stycket för förskott för medredares bidrag till rederirörelsen enligt 17 § sjölagen (1891: 35 s. 1) i dess lydelse före ikraftträdandet av lagen (1973: 1064) om ändring i sjölagen (1891: 35 s. 1) om förskottet lämnats före utgången av . Fordranmed allmän för månsrätt enligt 10 § uttages, om det behövs, före fordringar med förmånsrätt enligt 3. Fordran med allmän förmånsrätt enligt 11 eller 1975/76:12 12 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse lagen (1891:35 s. 1) i dess lydelse 12 § i deras lydelse närmast före föreikraftträdandet av lagen(1973: utgången av uttages, om 1064) om ändring i sjölagen (1891: det behövs, med tillämpning av 35 s. 1) gäller fortfarande i fråga äldre bestämtnelser före fordran om förskott som lämnats före med rätt enligt 3, om konkursan- sökan gjorts före utgången av år Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1966: 454) om företagsinteckning Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1966: 454) omföretagsinteckning dels alt 36 § skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 36 § skall utgå, dels att 35 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, 11 aoch 15 a §§, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bestämmelserna i 10 § äga också motsvarande tillämpning,när intecknad verk.samhei jämte egendom, i vilken inteckningen gäller, på grundav upplösning av aktiebolag enligt punkt 4 eller 5 av övergångsbestämmelsernatill lagen (1973: 303) om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag övergårtill aktieägare. Detsamma gäller, om verksamheten och egendomen därefterövergår till handelsbolag, vari det upplösta bolagets aktieägare är delägare.Frist inom vilken talan skall väckas och anmälas lill inskrivningsmyndighetenräknas från det aktiebolaget avfördes ur aktiebolagsregistret. Inteckningshavare äger erhålla betalning för intecknadfordran, fastän denna ej förfallit, om aktiebolag, i vars näringsverksamhetinteckningen tneddelats, upplöses eller måste antagas komma att upplösas enligt punkt 4 eller 5 av övergångsbestämmelsernatill lagen (1973: 303) om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag. Skallinteckningsärende enligt beslut av högre rätt upptagas till ny handläggning avinskrivningsmyndigheten, åligger det denne att upptaga ärendet på förstainskrivningsdagen efter det att beslutet kommit honom tUl hända. SkaUinteckningsärende enligt beslut av högre rätt upptagas tUl ny handläggning avinskrivningsmyndigheten, åligger det denna att upptaga ärendet på förstainskrivningsdagen efter det att beslutet kommit myndigheten till banda. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1973: 303) om ändring i lagen(1944: 705) om aktiebolag Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1973: 303) omändring i lagen (1944: 705) om akflebolag dels att punkten 5 i övergångsbestämmelserna skall hanedan angivna lydelse, delsatt i övergångsbestämmelserna skall införas en ny punkt, 8, av nedan angivnalydelse. 1975:103 föreslagen ly- Här föreslagen lydelse Bolag,vars registrerade aktiekapital ej uppgår flll , skall, om det ejträtt i likvidation eller försatts i konkurs, upplösas genom att avföras ur aktiebolagsregistret,om samtliga aktieägare och styrelseledamöter saml verkställande direktören begärdet. Uppgift att bolaget har avförts ur registret skall kungöras i det förstanumret av och som utkommer under närmast följandejanuari, april, juli eller oktober månad. Punkt 4 andra och tredje siyckenaäger motsvarande tillämpning. Bolag,vars registrerade aktiekapital ej uppgår tUl , skall, om det ejträtt i likvidation eller försatts i konkurs, upplösas genom atl avföras ur aktiebolagsregistret,om samtliga aktieägare och styrelseledamöter samt verkställande direktören begärdet före utgången av . Uppgift om att sådan begäran framställtsskall ofördröjllgen kungöras i allmänna tidningarna. Bolaget får ej avföras urregistret förrän efter det att sådant kungörande skett. Uppgift attbolaget har avförts ur registret skall ej kungöras. 1 Senaste lydelse 1971:1215. « Senaste lydelse av övergångsbestämmelserna se 1973:1081.Senast föreslagna lydelse av övergångsbestämmelserna se prop. 1975/76:12 14 1975:103 föreslagen ly- Här föreslagen lydelse delse ochtredje styckena äger motsvarande tillämpning. Öm verkan av företagsinteckning, som meddelats i näringsverksamhetutövad av aktiebolag, som upplöses enligt punkt 4 eller 5, finns bestätnmelseri lagen (1966: 454) om företagsinteckning. Dennalag träder i kraft . 1975/76:12 15 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , , ProposHionmed förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970: 979) m. m. Närkonkurs inträffar, skall konkursgäldenärens skulder betalas i en viss ordning,den s. k. förmånsrättsordningen. Bestämmelser om i vilken ordning olikafordringar skall betalas finns i förmånsrällslagen (1970: 979). Enligtförmånsrättslagen har bl. a. vissa löne- och pensionsfordringar förmånsrätt.Förmånsrätt gäller vidare i fråga om fordringar för vilka säkerhet har ställtsi form av företagsinteckning. Löne- och pensionsfordringar har företräde framförsådana inteckningsfordringar. Värdet av den säkerhet som företagsinteckning gerär alltså beroende av hur stora löne- och pensionsfordringar som kan komma attgöras gällande, om gäldenären försätts i konkurs. Utredningen (Ju 1972: 12)angående företagsinteckningi har i uppdrag alt göra en allmän översyn av lagen(1966: 454) om förelagsinteckning. och (numera ) anförde i en till utredningen ställd skrivelse den 7maj 1974, att förelagsin-leckningens värde som kreditsäkerhet hade försämratsgenom införandet av lagen (1974: 12) om anställningsskydd. Organisationernaframhöll atl införandet av den lagen, som innehåller bestämmelser om längre uppsägningstidän vad som fldigare tillämpades, har medfört att företagens latentalöneskulder ökat. Till följd härav har också utrymmet för säkerhet i form av företagsinleckningminskat i motsvarande mån. Prop.1975/76:12 16 ganisationernaansåg, att den försämring av företagsintecknings värde som kreditsäkerhet somdärigenom uppkommit, borde motverkas genom att företagsinleckning gavsföreträdesrätt framför lönefordringar. På grund av den statliga lönegarantinvid konkurs ansåg organisationerna, att en sådan ändring avförmånsrättsordningen kunde ske utan betänkligheter. Fråganlogs också upp av bankinspektionen i skrivelse . Ävenbankinspektionen menade, att förelagsintecknad fordran borde placeras framförlönefordringar. Eftersamråd med mig tog uiredningen upp den sålunda väckta frågan lill särskildbehandling. Utredningen avgav betänkandet (Ds Ju 1975: 4) Löneprivilegiumoch förmånsrätt för företagsinteckning med förslag tUl bl. a. lag om ändring iförmånsrättslagen. Betänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga A. ' Betänkandet har remissbehandlats.Yttranden har avgetts av , , kammarkollegiet,bankinspektionen, , , statens industriverk,länsstyrelserna i , och , företagsskaltebered-ningen(Fi 1970: 77), konkurslagskommiltén (Ju 1971: 06), Investerings-banken,Försäkringsbolaget , ömsesidigt (FPG), , , (), . (), , föreningsbankers förbund, , hantverks- och industriorganisation (SHIO), . , Ackordscentralens Stockholms-och malmöavdelningar. (), Landsorganisationeni (LO), . (),Centralorganisationen /SR, Föreningen och Sverigesadvokatsamfund. Efterunderremiss har yttrande över betänkandet avgetls av kronofogdemyndigheterna iStockholm, och samt . Post-och () har anslutit sig till innehållet ibankföreningens yttrande. Utredningenhar vidare i en lill justitiedepartemenlet ingivenpromemoria föreslagit ändringar i bl. a. lagen (1966: 454) omföretagsinteckning. 1 promemorian belyses frågan om verkan av företagsinteckningi sådana aktiebolag som enligt särskUda bestämmelser kan komma att upplösas pågrund av att aktiekapitalet inte uppgår till . Jag vill i dettasammanhang ta upp också denna fråga. 1975/76:12 17 2 Företagsinteckning och lönefordran 2.1 Gällande rätt m. m. I fråga om gällande rätt, framställningen från de organisaflonersom jag tidigare nämnt, bankinspektionens skrivelse samt utredningens förslagber jag att få hänvisa till bilaga A. Det stora flertalet remissinstanser har i allt väsentligtanslutit sig till utredningens förslag. En sammanstäUning över remissyttrandenabör fogas flll protokollet i detta ärende som bilaga B, flll vUken jag ber attfå hänvisa. 3 Rätt på grund av företagsinteckning vid avveckling avsmå aktiebolag 3.1 Gällande rätt m. m. 3.1.1 Avveckling av små aktiebolag Genom lagen (1973: 303)- om ändring i lagen (1944: 705) omakflebolag höjdes gränsen för aktiekapitalets lägsta belopp frän 5 000 till . Lagändringen trädde i kraft . För aktiebolag som bUdatsföre denna dag gäUer fortfarande den tidigare akflekapitals-gränsen. Genomlagen (1973: 1081) om ändring i den nämnda lagen (1973: 303), som trädde i kraflden , har emellertid införts regler som syftar tUl att allaaktiebolag efter utgången av skall ha ett lägsta aktiekapital om 50 000kr. De aktiebolag som inte före nämnda tidpunkt höjt aktiekapitalet till detnya lägsta beloppet skall upplösas genom ett förenklat likvidationsförfarande,obligatorisk avregistrering. De nya bestämmelsema, som har formen av ändringari övergångsbestämmelserna till den förstnämnda lagen, medger att Upplöstaktiebolags rörelse kan fortsättas i annan förelagsform. 1975: 103 med förslag till ny akflebolagslag, m. m.föreslås ytterligare ändring i den nämnda lagen (1973: 303) av innebörd att aktiebolag,som har elt aktiekapital lägre än , på begäran av samfligaaktieägare, styrelseledamöter och verkställande direktör skall kunna upplösasenligt det förenklade förfarandet redan före utgången av , frivUlig avregistrering. 1973: 168 framhålls att det stora flertalet av deföretagare som väljer att avslå från att höja aktiekapitalet lill 50 000 kr.beräknas träffa 1973 : 93, LU 19, rskr 238. ä Prop. 1973: 168, LU41, rskr 393. 2 1975/76. Prop.1975/76:12 18 avtalmed leverantörer, kreditgivare och andra om alt bolagels åtaganden ochförpliktelser skall överföras på elt handelsbolag, som skall överta rörelsen,eller på företagaren själv, ifall rörelsen skall fortsättas under personlig ftrma.I brist på sådana uppgörelser tryggas borgenärsintressena genom attsolidariskt ansvar åläggs aktieägare, styrelseledamöter och verkställandedirektör för sådana bolagets förpliktelser som uppkommit innan bolaget avförtsur registret, (övergångsbestämmelserna punkt 4 andra stycket). För att enfortsatt drift av rörelsen i annan förelagsform inle skall äventyras genom attaktiebolagets avtalsparter motsätter sig att det eller de nya rättssubjekt somövertagit bolagets rörelse uiträder som part i bolagels avtal föreskrivsvidare, att aktieägarna inträder i det avregistrerade bolagets ställe som parti de avtal bolaget slutit med tredje man. Denna ordning har betecknats som ettslags universalsuccession. 1 prop.1973: 168 berörs särskilt frågan om de säkerheter som ett av-registrerataktiebolag kan ha ställt. Det framhålls bl. a. att det av reglerna ompersonlig ansvarighet för aktieägarna m. fl. och om aktieägarnas inträde somavtalspart i de av bolaget slutna avtalen följer, alt säkerheter som bolagetställt i form av borgen, pant m. m. kommer alt stå kvar sedan bolaget upplösts.I fråga om företagsinleckning sägs i propositionen följande: Förbolagets förbindelser kan också säkerhet ha ställts i form av företagsinleckning.Inte heller sådan säkerhet rubbas av att bolagel har avregistrerats. Ändringav företagsform i förevarande fall är inte att anse som överlåtelse avverksamhet och bestämmelsema i bl. 10 och 15 §§ lagen (1966:454) om företagsinteckning är därför inte tUlämpliga. Somfldigare nämnts föreslås i prop. 1975: 103 att små aktiebolag skall kunna upplösasgenom avregistrering, om samtliga aktieägare och styrelseledamöter samtverkställande direktör begär det. De redovisade bestämmelserna omsolidariskt ansvar för bolagets förbindelser och om aktieägares inträde ibolagels avtal föreslås få motsvarande tillämpning även vid denna frivilliga avregistrering.Till skillnad mot vad som gäller vid den obligatoriska avregistreringenföreslås dessutom, att uppgift om att bolaget avförts ur registret skallkungöras i Post- och . Kungörande skall emeUertid inte skeomedelbart efter avregistreringen utan i det första numret av tidningen somutkommer under närmast följande januari, aprU, juli eller oktober månad.Kungörelseförfarandet förutsätts bli avgiftsfritt. Lagändringenföreslås träda i kraft . Frivillig avregistrering kansåledes komma att äga mm . 1975/76:12 19 3.1.2 Lagen om företagsinteckning 3.1.2.1 Inteckning och dess föremål Enligt1 § lagen (1966:454) om företagsinleckning (FL) kan efter medgivande av närmgsidkareföretagsinteckning meddelas i hans näringsverksamhet. Företagsinteckning kanockså meddelas i näringsverksamhet som två eller flera näringsidkare utövargemensamt. Gemensam inteckning i skilda näringsidkares ohka verksamheter ärinte möjlig. Företagsinteckning får enligt 2 § FL meddelas endast omnäringsidkaren är bokföringsskyldig eller driver jordbmk eller skogsbmk. Företagsinteckningmeddelas i all den näringsverksamhet eller i den verksamhet av viss art somnäringsidkaren vid varje tid utövar inom ett län eller inom en eller flerakommuner i länet. 1 fråga om aktiebolag gäller den speciella föreskriften attinteckning kan omfatta bolagets verksamhet inom hela riket eller inom fleralän. Inteckiungen får inte meddelas så att den till omfattningen avviker frånannan inteckning som är meddelad eller sökt i samma näringsverksamhet. Bifallsansökan om företagsinteckning, sker inskrivning i inskrivningsboken överärenden om företagsinteckningar varjämte bevis om inteckningsbeslutet tecknaspå fordringshandUngen. 1 inskrivningsboken skall göras särskilt upplägg förvarje verksamhet, beträffande vilken inteckningsärende förekommer. Uppläggenordnas i bokstavsföljd efter näringsidkarens efternamn eller, om det är frågaom aktiebolag, handelsbolag eller ekonomisk förening, dess firma. Genom namneteller firman identifieras den upplagda verksamheten som inteckningsenhet. Förelagsinteckninggäller i näringsidkarens lösa egendom, i den mån deima hör tUl den intecknadeverksamheten och är hänförlig tUl någon av de egendomsarter som finnsuppräknade i 4 § FL. Av denna paragraf följer att företagsinteckning i principupphör att besvära sådan egendom som inte längre tillhör näringsidkaren. Inteckningsobjektetär själva näringsverksamheten. Denna individualiseras genom följandekännetecken: 1. den eller de fysiska ellerjuridiska personer som driver verksamheten, 2. verksamheten, tUl arten bestämdeller obestämd, 3. den geografiska ramen förverksamheten. Förindividualisermgen är anknytningen till näringsidkarens person av väsentligbetydelse. 3-1.2.2 Inteckningens verkan vid överlåtelse m. m. EnUgtFL upphör inteckningsrätten i princip att gälla i rörelsen, om denna övergårtill ny innehavare. Från denna regel görs undantag för det fall attnäringsidkaren avlider, då dödsboet träder in i hans ställe som näringsidkare. Prop.1975/76:12 20 I10 § FL fiims regler om företagsintecknings verkan vid överlåtelse avverksamhet som omfattas av företagsinteckiung. Dessa regler ger borgenären, inteckningshavaren,s. Inteckningsrätten fortsätter nämhgen alt belasta denkonkreta egendom som ingick i överlåtelsen och som då besvärades avinteckningen. Detta gäller så länge egendomen tUlhör förvärvaren. Om denneöverlåter eller upplåter sådan egendom eller denna skadas eller går förloradeller tas i anspråk genom expropriation eller liknande förfarande, gällerinteckningen i hans fordran på vederlag eller ersättning. Inteckningen gerföreträde lill betalning framför företagsinteckning som grundas på förvärvarensmedgivande. Borgenärenförlorar sin förföljelserätt, om han inte efter det verksamheten frånlräddesväcker talan mot förvärvaren om betalning ur egendomen och också anmäler dettatill inskrivningsmyndigheten. Avslår han från sin rätt mot förvärvaren, är hanskyldig att anteckna delta på inteckningshandlingen, om förvärvaren fordrardet. Förföljelserätten är avsedd att främja en uppgörelse mellan borgenären, överlålarenoch förvärvaren, t. ex. så alt inteckningslånet överförs på förvärvaren. Enligl11 § FL gäller förföljelserätt på motsvarande sätt när intecknad verksamhetjämte egendom, i vilken inteckning gäller, övergår till annan genom skifte avhandelsbolags tillgångar eller bodelning av annan anlednmg än näringsidkarensdöd. Detbör tUläggas, alt 15 § FL i de aktuella situationerna ger borgenären rätt altkräva betalning för sin intecknade fordran trots alt denna inte förfallit, s.k. acceleration av förfallotid. Denomständigheten att inteckningen vid överlåtelse av intecknad , verksamhetupphör att gälla i den överlåtna verksamheten bortsett från förföljelserätten medför inte att inteckningen som sådan upphör att gälla. Det framgår bl. a.uttryckligen av 4 § FL att inteckningen gäller i överlåtarens fordran påvederlag, i vad delta avser egendom som vid överlåtelsen omfattades avinteckningen. Denförföljelserätt för vilken jag redogjorde i föregående avsnitt föranleder vissainskrivningsåtgärder. Som nämndes där måsle för-föijelserätten utövas inom ettår efter det verksamheten frånlräddes. måste inteckningshavarendels väcka talan mot förvärvaren om betalning ur överlåtna egendomen, delsanmäla detta till inskrivningsmyndigheten. Sådan anmälan skall antecknas iinskrivningsboken. Särskilt upplägg skall därvid göras under förvärvarens narrmeller firma och anteckning om anmälningen göras dels på överlåtarens, dels påförvärvarens upplägg. Om förvärvaren inte tagit ut någon inteckning iverksamheten, kommer bara den gjorda anteckningen att 1975/76:12 21 finnaspå hans upplägg. Gravationsbevis i fråga om intecknad verksamhet skall innehåUauppgift om bl. a. anmälan om alt inteckningshavare väckt talan mot förvärvareav inlecknad verksamhet om betalning. Ipromemorian framhålls att, om FL tas till utgångspunkt, avveckling avaktiebolag enligt de i avsnitt 3.1.1 behandlade reglerna medför, att företagsinteckningsom meddelats i bolagets näringsverksamhet upphör att gälla vid bolagets avregistrering.Med samma utgångspunkt kommer enhgt utredningen inteckningshavaren inte helleratt ha någon förföljelserätt, eftersom äganderättsövergången vid avregistreringinte grundas på överlåtelse, bolagsskifte eller bodelning av annan anledning ännäringsidkarens död. Uiredningenpåpekar att det i prop. 1973: 168 emellertid uttalats att säkerhet i form av företagsinleckninginte rubbas av atl bolaget har avregistrerats. Enligt utredningen torde dennaståndpunkt ha motiverats av att avregistreringen innebär en form avuniversalsuccession. Utredningen ifrågasätter emellertid om inte en uttryckliglagregel borde ha införts om att rörelsen efter avregistrermgen skall ansesvara samma verksamhet som bolagels rörelse. Awecklingslagsliftningenbygger enligl utredningen på den tanken att rörelsedrivande avregistrerade akflebolagmed två eller flera akfleägare antingen genom avtal eller genom konkludentaåtgärder skall transformeras till handelsbolag. Del blir alltså i de fall dåverksamheten övergår på handelsbolag fråga om två äganderätlsövergångar. I ochmed avregistreringen övergår nämligen verksamheten till aktieägarna och därefterövergår den flll ett handelsbolag. Utredningen instämmer i att det vid denförsta äganderättsövergången skulle kunna vara fråga om universalsuccession,som inle rubbar inteckningssäkerheten. Men den andra äganderättsövergången ärenligt utredningen inte någon sådan succession. Så snart aktieägarna överförverksamheten till ell handelsbolag, kommer företagsinteckningen alt upphöra attgälla i verksamheten. Inteckningen kommer endasi alt medföra förföljelserätt iden till handelsbolaget överförda egendomen. Följaktligen kommer inteckningenbara att galla i aktieägarnas fortsatta gemensamma verksamhet under denregelmässigt korta tid som denna består. Dentilltänkta ordningen med inteckningsövergång genom ett nytt slagsuniversalsuccession i samband med avveckling av aktiebolag skulle enligtutredningen få vissa otillfredsställande prakflska konsekvenser. Utredningenframhåller all någon korrigering av inskrivningsmyndighetemas böcker överärenden om företagsinteckningar inte synes vara förutsatt i samband med alt företagsintecknadeaktiebolag avregislreras. 1975/76:12 22 Inskrivningsböckernakommer därför inte atl redovisa gällande inteck-ningsförhåUanden. Enligtuttalandet i prop. 1973: 168 skuUe ju inteckningarna i det förutvarandeaktiebolaget gäUa i enskilda näringsidkares eller i handelsbolags rörelser. Inskrivningsböckernaskulle emeUertid inte komma att redovisa dessa inteckningar under näringsidkamasnamn och de nybildade handelsbolagens firmor. Ett gravationsbevis utfärdat förnågon av aktieägarna i ett upplöst bolag skulle således komma att sakna uppgifterom inteckningar som meddelats i del upplösta bolagets verksamhet. Detta skullekunna medföra rättsförluster vid exekution i förelagsintecknad egendom. Vidareskulle, menar uiredningen, presumtiva kreditgivare komma att sakna möjlighetatt förvissa sig om huruvida den näringsverksamhet i vilken de erbjuds intecknmgssäkerhetredan är belastad av företagsinleckning. Utredningen anser att förutvarandekreditgivare tUl avregistrerade bolag visserligen genom särskilda åtgärder skuUekunna hålla sig underrättade om de fortsatta inteckningsförhållandena. AUaandra emellertid som eUer, om förslaget i prop. 1975: 103antas, överväger att bevilja enskild näringsidkare eller bolag kreditmot säkerhet av företagsinteckning måste räkna med möjligheten attverksamheten redan är belastad av en "tyst" inteckning som inteframgår av gravationsbevis. Utredningenpekar också på olika situationer där risker för inteck-ningskoUisioner kankomma att uppstå. En person utövar t. ex. i samma område samma slagsnäringsverksamhet såväl genom ett av honom ägt aktiebolag som under enskUdfirma. Om båda rörelserna är inlecknade, skulle inteckningarna efter bolagets avregistreringkomma att omfatta en och samma verksamhet om bolagets verksamhet fortsätts.Besvärande konkurrensproblem skulle kunna uppstå härigenom. Elt annat koUisionsfallkan länkas i det fall alt en person äger två små aktiebolag, som harverksamheten intecknad i samma område. Om bolagen driver samma slags rörelse,kommer inteckningarna i de olika bolagen efter dessas avregistrering att gällai samma verksamhet. Också härigenom kan konkurrensproblem tänkas uppstå. Andraliknande fall kan naturligtvis tänkas. Utredningenanser att del skulle vara ytterst arbetskrävande alt korrigera inskrivningsböckrnai enlighet med del rättsläge som enligt det förut nämnda uttalandet i prop.1973: 168 skulle komma att inträda vid avregistrering. Utredningenhar kommit till den slutsatsen att man bör överge ståndpunkten atlinteckningssäkerheten inte rubbas av avregistreringen. Upplösning genom avregistreringbör i stället i detta sammanhang bedömas på samma sätt som fusion av akflebolagoch skifte av aktiebolags tillgångar. Omsålunda företagsinteckning i akflebolags näringsverksamhet skall antas upphöraatt gälla vid bolagets avregistrering, uppkommer frågan Prop.1975/76:12 23 om hur borgenäremas behöriga intressen lämphgen kantillgodoses.