prop · FZ03111 · 1975-12-31 00:00:00 — Ansökan om atl bli upptagen i särskild röstlängd skall göras det år röstlängden upprättas. För alt slyrka sitt svenska [medborgarskap skall sö kanden till ansökan foga elt intyg som visar atl han är innehavare av giltigt svenskl pass och enligt passet är svensk medborgare. Intyget skall vara utfärdat av svensk utlandsmyndighet eller svensk polismyndighet som röstlängden upprättas. ] Liksomallmän röstlängd är den särskilda längden föremål för en gransknings- ochanmärkningsprocedur, sedan den har upprättats. Denna procedur är i alltväsentligt utformad på samma sätt somi den som gäller allmän röstlängd. Denuvarande reglerna om utlandssvenskarnas rösträtt har tillämpats vid tre val,andrakammarval samt 1970 och |val till enkammarriksdag.Antalet röstande utlandssvenskar varde olika åren I 540, 1 461 resp. 3 414. Anlalelröstberättigade vid väl har uppskattats till ca 15 000. Alltsedande nuvarande reglerna infördes har i motioner till kravförts fram atl kretsen röstberättigade utlandssvenskar skall vidgas ytterligare.Kraven har gällt rösträtt vid riksdagsval. 1 stort sett kan två grupper avmotionsyrkanden urskiljas. 1 den ena gruppen är huvudtanken den atl rösträttskall föreligga oberoende av kyrkobokföring (mantalsskrivning) i landel. 1 denandra gruppen motioner framställs kravet att kyrkobokföring i landet någongång jämte innehav av giltigt svenskt pass skall vara tillräckligt. Dessuiomhar i några motioner mindre långtgående krav framställts såsom alt femårsgränsenskall ersättas med en tioårsgräns och att den kategori svenska medborgare somutgörs av tjänstemän vid internationella organisationer, vari ärmedlem, bör vara röstberättigade även efter femårsperiodens utgång. Somhar nämnts inledningsvis har i skrivelse till Kungl. år 1970uttalat sig för en förutsättningslös prövning av möjligheterna att vidga denkrets av utlandssvenskar som kan delta i val lill (KU I970il0, rskr 1970i79).Riksdagens skrivelse överlämnades till valtekniska utredning. Utredningenhar nu i sitt slutbetänkande (SOU I975i8) Utlandssvenskarnas rösträttredovisat sina överväganden i frågan. 1 betänkandet diskuteras inle bara hurkretsen röstberättigade utlandssvenskar skall bestämmas utan också vilkaåtgärder som kan och bör vidtas förl att underlätta för röstberättigadeutlandssvenskar att utöva sin rösträtll 1 dessa delar förordar ulredningenvissa ändringar i gällande ordning. Utredningen tar också upp frågor ominformationen kring val och valdeltagande och uttalar i samband härmed vissarekommendationer. Några förfaltningsförslag lägger utredningen inle fram. Vadförst angår den principiella frågan hur kretsen röstberättigade utlandssvenskarskall bestämmas föreslår utredningen den ändringen i gällande 1975/76:111 38 ordningatt femårsgränsen slopas. Röstberättigad enligt utredningens förslag är den somnågon gång har varit kyrkobokförd i landet. En ytterligare förutsättning förrösträtt skall alltjämt vara att den röstberättigade efter ansökan har tagitsupp i särskild röstlängd. Utredningen uttalar att rösträtt bör förutsätta vissanknytning till - etl minimikrav är kyrkobokföring i landet någon gång- och alt redan ansökningsförfarandet fungerar som en tillräckligt avgränsandefaktor. Utredningens förslag i denna del är inte enhälligt. Två avutredningens ledamöter har motsatt sig varje vidgning av kretsenröstberättigade. Vid remissbehandlingen harmajoritetsförslaget fått ett blandat mottagande. Ungefär hälften avremissinstanserna har tillstyrkt förslaget medan de övriga har ställt sigavvisande. Till dem som avstyrker förslaget hör länsstyrelserna i Stockholmsoch , och i i har föreslagit atl den nuvarande femårsgränsenersätts med en tioårsgräns. Länsslyrelsen framför också tanken att vid sidanhärav regler införs som innebär att i utlandet bosatt svensk medborgare sompåförs skatt i skall ha rösträtt. Som min företrädareframhöll när nuvarande ordning infördes (prop. 1967:145) utgörutlandssvenskarna en mycket heterogen grupp. I gruppen ingår sålunda personersom emigrerat i egentlig mening, dvs. definitivt lämnat för att skapasig en ny framlid i ett annat land. Men det finns också utlandssvenskar som bori ett främmande land under ett begränsat antal år, t. ex. för studier eller somrepresentanter för svenska företag eller som tjänstemän i internationellaorganisationer. Enligl de uppskattningar som utredningen redovisar skulleantalet röstberättigade utlandssvenskar vid val som tidigare nämnts hauppgått till ca 15 000. Om femårsgränsen inte hade gällt skulle antalet havarit 30-35 000. Säkra hållpunkter för hur dessa siffror fördelar sig på debåda nyssnämnda grupperna föreligger inte. 1 propositionuttalades beträffande emigranterna att det knappast ter sig rimligt att deskall ha rösträtt vid svenska val, eftersom de inte alls eller endast i mycketringa utsträckning påverkas av de beslut som och svenska kommunalaförsamlingar fattar. 1 fråga om övriga utlandssvenskar uttalades däremot attstarka skäl talar för att bortovaro hemifrån under inte skallbehöva medföra ens temporär föriusl av rösträtt. Det hänvisades till attantalet svenskar som vistas utomlands för att sedan återvändahem hade ökat under och sannolikt också skulle komma attöka i takt med den ekonomiska integrationen i ochvidareutvecklingen av våra internationella förbindelser. Enligt min mening hardessa uttalanden alltjämt full giltighet. Det är sådana utlandssvenskar som kanväntas återvända till inom en relativt nära framtid som kan anses haett berättigat intresse av att delta Prop.1975/76:111 39 Det är ju dessa utlandssvenskar som på ett mera påtagligtsätt berörs av de beslut den svenska fattar. Detta synsätt är välförenligt med de överväganden som har lett till att harbeslutat att medge invandrare här i landet rösträtt vid kommunala val (prop.1975/76:23, KU-l975/76i25, rskr 1975/76i78). Avdet sagda framgår alt jag inle är beredd att godta utredningens uppfattning atlsom enda förutsättning för rösträtt -I vid sidan av uppnådd rösträttsålder,frånvaron av omyndighetsförklaring samt kyrkobokföring vid något enda tillfälle- bör gälla att utlandssvensken genom alt ansöka om att bli upplagen iröstlängd visat sig intresserad av att rösta. Jag anser emellertid atl skälfinns för en viss vidgning av utlandssvenskarnas rösträtt. har för sindel också uttalat att det finns anledning till antagande att de uppdragnagränserna har varit för snäva (KU I974i21). Jag är av samma uppfattning. Allt slörregrupper svenskar har engagerat sig för att under några årtjänstgöra ulomlands antingen för internationella organisationer eller isvenska företag. Det har därvid blivil tämligen vanligt med tjänstgöringstidersom något överskridit den 'nuvarande tidsgränsen. proposition diskuterades olika metodei- att avgränsa den krets avutlandssvenskar som borde ha rösträtt. a. övervägdes en avgränsning efleryrke eller annal liknande kriterium. Slutsatsen blev att en sådan avgränsningmåste bli godtycklig och atl det skulle vara svårt att göra kriterierna tillräckligtkonturskarpa. Föratl förbehålla rösträtten åt sådana utlandssvenskar som kundevänias återvända inom en inte alltför avlägsen framlid fäste man i ställetavgörande vikt vid utlandssvenskens anknytning till i del förflutna.Den som varit bosalt i något av de närmast förflutna fem åren skulle fädelta i de svenska riksdagsvalen. Det framhölls all ovissheten omutlandssvensken någonsin skulle återvända blev slörre ju längre han varitborta. Vidare måsle del förutsättas atl förtrogenheten med den svenskasamhällsutvecklingen och med de problem som är aktuella i den svenska dagspolilikengenerellt sett blir mindre ju längre lid som har förflutit från detutlandssvensken lämnade . Förmin del flnner jag även i fråga om avgränsningsmetoden alt de överväganden somgjordes proposition fortfarande har full giltighet. I likhet medutredningen flnner jag det förenat med stora svårigheter alt dra gränser mellanolika persongrupper efter deras yrke och tjänstgöring eller andra liknandekriterier. Varje kategori som låter sig beskrivas med någon grad av precision blirantalsmässigt alltför liten. En vidgning av kretsen röstberältigade till t.ex. sådana anställda vid internationella organisationer som har varit bosattautomlands skulle sålunda inle ge merän elt eller annal hundratal ytteriigareröslberätligade. Varje länkbar gränsdragning av detla slag skulle dessutomframstå som godtycklig. Som framhölls proposition ger en tidsgräns eiiviss garanti för att de röstande verkligen uppfyller rösträllsvillkoren.Förändringar av betydelse 1975/76:111 40 förrösträtten som inträffar sedan utlandssvensken lämnat , t. ex. förlustav medborgarskap, är nämligen ofta svåra all la besked om för de svenskamyndigheterna. Som framgår av remissyttrandena finns även i övrigt vallekniskaskäl för en tidsgräns. Enligt min mening bör alltså den nuvarande avgränsningsmetodenbehållas och en vidgning av utlandssvenskarnas rösträtt alltså ske genom enjämkning av den tidsgräns som gäller. Givetvis är det en omöjliguppgift atl finna en lidsgräns som är från alla synpunkter invändningsfri. Somframgår av det föregående'har en remissinstans förordat att gränsen ändras . För min del anser jag att är en alltför . Anknytningen tillhemlandet bör generellt setl ha försvagats avsevärt för den som vistalsutomlands så . Det är i sammanhanget av visst intresse att hemvisthär i landet enligt vår medborgarskapslagstiftning utgör en avförutsättningarna för förvärv av svenskt medborgarskap. Atl denna tidsgräns harvalts beror uppenbarligen på att en sjuårig bosättning ansetts i regel ge en tillräckliganknytning för förvärv av medborgarskap. Omvänt torde man ha ansett altanknytningen till hemlandet generellt setl försvagas avsevärt . Ävenom en sänkning av kvalifikationstiden lill f n. övervägs (jfr SOU 1974i69,prop. 1975i26 och Ds A I975il4) anser jag mol denna bakgrund alt man i dessa sammanhangkan uppnå en rimlig avgränsning med en tidsgräns . Jag förordarsålunda alt rösträtt vid riksdagsval skall tillkomma den som har varit kyrkobokfördi landet under de senast förflutna sju åren. Jagövergår härefter till de av utredningens förslag som rör röstlängdsförfarandetoch valdeltagandet. Samtliga förslag bör enligt utredningen kunna genomförasvare sig kretsen röstberättigade bestäms enligt utredningens majoritetsförslageller inte. Som jag redan har nämnt ärdet ulredningens mening att ansökningsförfarandet i princip skall behållas.Ansökan skall således göras skriftligen hos RSV . Utredningenanser vidare atl de regler som gäller för upprättande av röstlängd så långt möjligtskall vara likartade vare sig fråga är om allmän eller särskild röstlängd. Fråndenna utgångspunkt har utredningen bl. a. avvisat ett förslag av RSV tillmodifierat ansökningsförfarande, enligt vilket den avgivna rösten också skullefungera som ansökan att bli upptagen i särskild röstlängd. Med etl sådantsystem skulle nämligen utrymmet för en gransknings- och anmärkningsprocedur gåförlorad. De regler som föranleds avsjälva ansökningsförfarandet bör enligt utredningen i görligaste mån utformas såatt de innebär elt så litet hinder som möjligt för utlandssvenskarna atl utöva sinrösträtt. Utredningen har därför föreslagit att ansökan att bli upplagen isärskild röstlängd i princip inte skall behöva göras annal år än då ordinarieriksdagsval äger rum. Den som efter ansökan sådant år har tagits upp i särskildröstlängd skall således utan egen medverkan tas upp i sådan röstlängd också detvå följande åren. 1975/76:111 41 förutsattatt han då alltjämt uppfyller rösträttsvillkoren. Vidare föreslår utredningenalt kravet på intyg rörande medborgarskap slopas. 1 stället skall kontrollen avatt sökanden är svensk medborgare göras mot det centrala passregistret.Sökanden skall emellertid i ansökningshandlingen på heder och samvete försäkraatt han alltjämt är svensk medborgare. Ansökan som saknar sådan förklaringskall inte tas upp till prövning. 1 fråga om ansökan uttalar ulredningen attdenna inte behöver göras på särskild blankett men att det självfallet börfinnas tillgång till blanketter hos såväl RSV som samtliga svenskautlandsmyndigheter, liksom på pastorsexpeditionerna. Enligtnuvarande regler om röstning med valsedelsförsändelse i 11 kap. lSS vallagenkan den som är gift lämna sin valsedel genom sin make. Detta gäller vare sigröstningen sker inom landet eller hos utlandsmyndighet. Också den som inle ärgift kan rösta med valsedelsförsändelse om han på grund av sjukdom eller därmedjämställt förhinder inte kan inställa sig i vallokalen (11 kap. 3 S)-Valsedelsförsändelse enligl 3 S får lämnas genom bud i vallokalen eller på posianslallmen däremot inte hos utlandsmyndighet. Utredningen föreslår all sådan valsedelsförsändelseskall få lämnas också hos utlandsmyndighet. Utredningenföreslår vidare att det nuvarande kravet i 8 kap. 3 S och 10 kap. 8S vallagenatt den som inställer sig för alt rösta hos utlandsmyndighet måste kunnaförete röstkort slopas. Efter mönster av vad som gäller för väljare medsjöfartsbok som röstar på fartyg (8 kap. 3 S och 10 kap. 14 S) föreslår ulredningenatt röstkortet skall kunna ersättas med ett adresskort som röstmottagarenupprättar med ledning av giltigt svenskt pass för väljaren och uppgifter somdenne kan lämna. Utredningens förslag avser det fallet att väljaren personligeninställer sig inför utlandsmyndigheten för att rösta. Vid röstning medvalsedelsförsändelse måste alltså liksom röstkort företes. De nu nämnda förslagen remissbehandlingen fått ett på det hela taget positivt mottagande. 1princip råder enighet om att det nuvarande ansökningsförfarandet måste behållasoch att röstlängdsförfarandet i princip bör utformas i så nära anslutning som möjligltill det som gäller allmän röstlängd. En av remissinstanserna har dockifrågasatt om inte RSVis förslag till modifierat ansökningsförfarande bör lasupp till vidare överväganden, eftersom det trots alll är förenat med avsevärdafördelar för den enskilde utlandssvensken. För egen del anser jag detvara mycket väsentligt atl reglerna om utlandssvenskarnas rösträtt är såutformade att rösträtten verkligen utnyttjas. I likhet med utredningen anserjag emellertid att huvuddragen i gällande ordning bör behållas. Det nuvarandekravet att utlandssvensken skall ansöka om att bli upptagen i särskildröstlängd bör alltså upprätthållas. Att slopa detla förfarande eller införa ettansökningsförfarande som inte lämnar utrymme för granskning av ochanmärkningar mot röstlängd samt prövning av eventuella anmärkningar före valetär enligt min mening uteslutet. Prop.1975/76:111 42 utredningenhar konstaterat finns emellertid inom denna ram utrymme för att underiätta förutlandssvensken att utöva sin rösträtt. De förslag till ändringar som ulredningeni dessa delar har lagt fram synes väl underbyggda. som de erbjuderlättnader som inte är oväsentliga är de val tekniskt relativt okomplicerade attgenomföra. Jag förordar därför atl de föreslagna ändringarna kommer till stånd.1 elt avseende förordar jag dock en modifikation. Del föreslagna kravel altansökan om atl bli upplagen i särskild röstlängd skall åtföljas av en försäkranpå heder och samvete angående medborgarskapet synes kunna undvaras med hänsyn tillden förhållandevis begränsade vidgning av kretsen röslberätligade som jagföreslår. Till den laglekniska ulformningen av förslagen återkommer jag i specialmoliveringen. Ulredningenhar i ett särskilt avsnitt uppehållit sig tämligen utföriigt vid frågan ominformation till utlandssvenskarna införallniänna val. Det konstateras där attvaldeltagandet bland utlandssvenskarna är i hög grad beroende av attinformation i god lid når ut till de röstberättigade rörande det instundandevalet och i första hand om tiden för ansökan att bli upptagen i särskildröstlängd. Vidare sägs att informationen - som hillills ombesörjts av RSV ochSveriges Radio - års val skötts på ett förtjänstfullt sätt. mening bör den också inför etl kommande val bedrivas i huvudsak eflersamma principer som . De viktigaste informationsåtgärderna har varitannonsering i den svenska dagspressen och olika inslag i radio och TV. Enliglmin mening är det angeläget all frågan om informaiion till utlandssvenskarnainför allmänna val ägnas tillräcklig uppmärksamhet. Jag är ense med ulredningenom atl informationen inför kommande val bör bedrivas efler i huvudsak sammaprinciper som . 1enlighet med del anförda har inom jusiiiiedepariemenlet upprättats förslagtill Lag om ändring i vallagen (1972:620). 14 kap. 11-21 SS ges regler om särskild röstlängd. Vad jag har förordal i denallmänna motiveringen i fråga om sådan röstlängd leder till ändringar i 11-13SS. 1 ett remissyttrande har dessuiom föreslagits den ändringen att särskildröstlängd på samma sätt som allmän i uppenbara fall skall kunna rättas efleransökan hos länsstyrelse, om möjligheten till anmärkning inte har utnyttjats.Med det för särskild röstlängd speciella ansökningsförfarandel torde behov aven sådan möjlighet till rättelse i särskild röstlängd tidigare inte ha bedömtsföreligga. Enligt min mening är de ändringar i gällande ordning som jag har förordalinte av den omfattningen att det finns skäl Prop.1975/76:111 44 partementsförslagetdet undantaget att väljare som vill rösta hos ullands-myndighet eller på fartygi slällel för atl avlämna röstkort får förete giltigt svenskt pass. Det kananmärkas att undantaget inte avser det fallet att röstningen sker genom bud.Ändringarna i de övriga paragraferna har karaktären av följdändringar. a. atl röstmottagare skall upprällf adresskort för väljare som intekan förete röstkort. Vad som under remissbehandlingen har anförts om behovelavbistånd från lokal skaltemyndighets sida åt valnämnderna med att återfinnavissa väljare i de allmänna röstlängderna har inte bedömts påkalla någrasärskilda föreskrifter i lag. Behövliga föreskrifter kan meddelas av RSV idess egenskap av ceniral valmyndighet. 11 kap. 3 och 4 SS 1paragraferna ges beslämmelser angående röstning genom valsedelsförsändelse. 13 S första stycket anges nu som förutsättning för sådan röstning all väljarenpå grund av sjukdom, rörelsehinder eller hög ålder inle kan inställa sig ivallokalen för det valdistrikt där han är upptagen i röstlängd. I departemenlsförslagethar en komplettering gjorts för del fallet atl väljaren vistas utomlands.Röstning genom valsedelsförsändelse fär i så fall ske om han på grund avsjukdom, rörelsehinder eller hög ålder är förhindrad alt inställa sig hosnärmaste utlandsmyndighet där röstning äger rum. Det kan anmärkas atlbestämmelsen är tillämplig även på andra än utlandssvenskar. 13 S andra stycket har en följdändring gjorts. Enligt4 S i dess nya lydelse får valsedelsförsändelse enligt 3 S lämnas även hosutlandsmyndighet där röstning äger rum. Jaghemställer alt regeringen föreslår attantaga inom upprättat förslag till lag om ändring ivallagen (1972i620). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular att genomproposition föreslå att anta del förslag som föredraganden har lagtfram. Gotab, 1976 50.137 1975/76:111 43 Jag är därför inte beredd att förorda en ändring i enlighetmed förslaget. Idenna paragraf anges villkoren för rösträtt för svensk medborgare som ej ärbosall i riket. Här har endast den ändringen gjorts alt villkoret om kyrkobokföringnågon gång under de senast förflutna fem kalenderåren ändrats till att avsesju kalenderår. 112 S andra stycket anges f n. vem som skall tas upp i särskild röstlängd. 1sådan röstlängd skall, efter ansökan, den tas upp som har rösträttenligt 11 S. Vidare innehåller stycket en särbestämmelse angående den som den Ijuni ännu inte har fyllt . Somframgår av den allmänna motiveringen förordar jag alt den som har tagits upp isärskild röstlängd som har upprättats då ordinarie riksdagsval ägerrum skall las upp ulan ansökan i sådan röstlängd också de två följande åren. Enbestämmelse av denna innebörd har tagits in i 12 S andra stycket. 1 13S andra stycket föreskrivs alt vid ansökningshandling skall fogas intyg somvisar atl sökanden har giltigt svenskl pass och enligt passet är svenskmedborgare. Vidaregesdär närmare bestämmelser angående intygets innehåll och ompåföljden för underiålenhet att förete ett sådant intyg. Jag har i den allmännamotiveringen förordat att det nuvarande kravet på intyg slopas och att medborgarskapskontrolleni stället sker mot centrala passregister. Denna ändringarhar i deparlementsförslaget genomförts på det sättet att 13 S andra styckethar upphävts. En följdändring har vidtagits i paragrafens nuvarande tredje stycket.Någon föreskrift i lag om att medborgarskapskontroll skall ske mot det centralapassregislrel har inle påkallad. Del har inte heller ansetts nödvändigtatt i lagen meddela närmare föreskrifter om vad ansökningshandling skall innehålla.Vad som bör gälla i detla hänseende lorde liksom få avgöras av RSV. 3 och 5 SS samt 10 kap. 8 och 14 SS Ändringarnai dessa paragrafer är föranledda av den föreslagna lättnaden för de röstande ifråga om skyldigheten att vid röstningen förete röstkort. Den grundläggandeändringen görs i 8 kap. 3 S andra stycket. Från den nuvarande huvudregeln attröstning på postanstalt', hos utlandsmyndighet eller på fartyg inte får skeutan att röstkort avlämnas görs sålunda i de-