prop · FZ03143 · 1975-12-31 00:00:00 — har inskrivningsorganisationen i väsentliga brister.Med nuvarande uppdelning av prövningsperioderna har del visat sig svårt attskapa kontinuitet i arbetet. a. de ogynnsammaanställningsförhållandena för säsonganslällda, främsl biträdande psykologeroch sköterskor. Endasl ett fåtal av de biträdande psykologerna kan åieranställaseftersom de går över lill annan verksamhet när prövningsperioden är slut. Denambulerande verksamheten har även försvårat möjligheterna att rekryteraläkare. De flesta läkarna är därför kort-lidstjänslgörande värnpliktiga. Åriigenåterkommande kommenderingar för helårsanställd personal är besvärande.Nuvarande inskrivningsverksamhet bedrivs i tillfälligt förhyrda lokaler sominte är ändamålsenliga. Sexalternativ till organisation i har studerats. Äv dessa har tre utrettsmera ingående. Inget av dessa tre alternativ ger enligt värnpliktsverket enbartfördelar utan medför också nackdelar bl. a. från ekonomisk synpunkt, föranställda eller för inskrivningsskyldiga. Till detta kommer också lokaliseringspolitiskasynpunkter som har anförts av berörda kommuner. Ettav de närmare utredda alternativen - alternativ 4 - innebär att inskrivningsenhetingår i värnpliklskontoren i såväl som . Prop.1975/76: 143 13 Dettaalternativ medför fördelar beträffande samverkan, anställnings- och reseförhållanden.Allernalivet kräver emellertid så stora resurser all det inle kan rymmas inomden anvisade kostnadsramen. Ettför Norriand gemensamt värnplikiskonlor inkl. en gemensam inskrivningscentrali Umeå-alternativ 6-är ur ekonomisk synpunkten fördelaktig lösning.Alternativet låser emellertid den organisatoriska handlingsfriheten förframtiden och försvårar systematisk samverkan med berörda militär-befälhavareoch flertalet förband. Det strider dessutom mot de önskemål sompersonalrepresentanterna, de kommunala myndigheterna i och samlJämtlands läns landsting har uttalat. Dettredje närmare utredda alternativet - alternativ 1 - innebär att värnpliktskonlorskall finnas i och och att de inskrivningsskyldiga prövas iUmeå vid en särskild inskrivningscentral som lyder direkt under chefen för värnpliktsverket.Alternativet medför vissa nackdelar för ell fåtal anställda och för Östersundsoch Bodens kommuner men är trots detta den lösning som enligl värnpliktsverketbedöms vara minsl ofördelaktig, Iförhållande till nuläget innebär de tre närmare utredda alternativen att årskostnadernai prisläge minskar med för allernaliv 1 ca 1 123 000 kralternativ . och allernaliv 6 . Värnpliktsverketborde enligl utredningsdirektiven kunna minska kostnaderna för sin verksamhetmed 5 "n. Verket föreslår en kostnadsram om 40 260 (X). i prislägefebruari 1974 vid genomförd modifierad organisation och i plan produktion.Delta innebär enligt värnpliktsverket en kostnadsminskning om 5,75 "i'. Minskningenhar åstadkommits genom bl. a. en ökad användning av maskinella hjälpmedel ochminskning av personalen. Verkets personalbehov har beräknats till 357 tjänster,varav 68 på deltid. Antalet värnpliktiga har minskals med 70. Den avarbetsmarknadsstyrelsen anvisade arbetskraften på sju personer behöver intelängre tas i anspråk. Personalen föreslås minskas efter hand genom naturiigavgång och i förening med omplacering inom verket. Medelsbehovelär beräknai bl. a. på grundval av kapacitetsbehovet vid inskrivningscentralerna.Vid Nordands inskrivningscentral beräknas 45 personer per dag kunna prövas,vid Västra värnpliktskontorel och Bergslagens värnpliktskonlor vartdera och vid Södra och Östra värnpliklskontoren 75 resp. 85 per dag. Värnpliklsverkelanser alt kostnaderna för värnpliktiga vid verket fr. o, m. /78skall ingå i anslaget. I anslaget inräknas vidare fr. o. m. /77medel för personalutveckling. Kvarstående arvodestjänster föreslås successivtbli omvandlade till tjänster på aktiv stal. Enförutsättning för tidigare nämnda personalminskningar är enligl värnpliktsverketatt planerings- och personalredovisningsarbetet stöds av långt utveckladdatateknik. Bildskärmar förutsätts kunna användas för alt stödja Prop.1975/76: 143 14 handläggningenav kngsplacerings- och tjänstgöringsärenden och enskilda värnpliktsärenden samtför att ta fram information lill värnpliktiga m. fl. Detframlagda förslaget bedöms kräva en allmän granskning och revidering av deförfattningar som gäller för värnpliklsverkel. En sådan granskning ochrevidering är omfattande och ligger enligt värnpliklsverkel uianför dess kompetens.1 enlighet med direktiven för översynen föreslår dock verket vissa ändringarsom behövs för alt den föreslagna organisationen skall kunna träda i krafl ochfungera . Ändringsförslagen gäller värnpliktslagen, kungörelsenom inskrivning och redovisning av värnpliktiga, kungörelsen (1969:380) omvärnpliktigas tjänstgöring m. m. (omtryckt 1974:414), instruktionen för värnpliktsverketsamt kungördsen (1942:840; ändrad senast 1972:336) angående hämtning avvärnpliktiga som uteblivit från inskrivningsförrältning eller tjänstgöring m. (hämtningskungörelsen). Ändringarbehövs i bl, a, § 29 värnpliktslagen för all medge förslagen delegering avbeslutanderätt i enskilda värnpliklsärenden, I övrigi föreslås ändringar ikonsekvens med namnändringar och förändrad organisation. Värnpliktsverketföreslår att den nya organisationen fastställs att gälla fr, o, m, budgetåret1976/77. Utredningens förslag föreslås genomföras successivt. Flertaletremissinstanser har inte haft något att erinra mot de föreslagnalydnadsförhållandena för värnpliktsverket. Chefen för armén anser dock all värnpliktsverketbör lyda under överbefälhavaren och alt värnpliklskontoren bör lyda under resp.militärbefälhavare. I krigsorganisationen bör värnpliklskontoren ingå i militärområdesstabernaeller underställas militärbefälhavarna. Delta skulle innebära att personalenär gemensam vilket underlättar ett nära och konlinueriigt samarbete. Mihiärbefälhavarenför Södra militärområdet delar wpiattmnen all värnpliklskontoren ikrigsorganisationen bör underställas eller lyda under resp. militärbefälhavare. Värnpliktsverketsförslag till organisationsstruktur och internprogramindelning behandlas endaslav ett fåtal remissinstanser. Överbefälhavaren, chefen för försvarsstaben,chefen för armén. och tWlsiyrkeri princip föreslagen organisationsstruktur. 1975/76: 143 '5 förförsvarsstaben framhåller att vissa modifieringar av organisationen kan blinödvändiga när försvarsmaktens ledningsutredning lagt fram förslag angåendeden högre regionala ledningen. Chefen för armén understryker betydelsen av ensamordnad central och regional planering. En flyttning av Östra värnpliktskontorellill bör enligt arméchefen övervägas. Överbefälhavarenoch chefen jör försvarsstaben anser att överbefälhavaren, försvarsgrenschef ochmilitärberälhavare bör ges ell visst inflytande på produktionen. Deunderstryker värnpliktsverkets roll för att hålla krigsorganisationenspersonalstyrka vid makt. Försvarelssjukyårdsstyrelse och militärbefälhavaren for Södra militärområdet stöderförslaget beträffande den regionala organisationen. Enligt sfukvårdssty-relsenär det rationellt att driva inskrivnings- och personalredovisningsverk-samhetenvid ett antal likadana regionala enheter. Chefenför marinen förutsätter att värnpliklsverkets föreslagna roll som produktions-och fackmyndighet inte kommer att ändra nuvarande ansvarsförhållanden, har del medicinska fackinnehållet i verksamheten inteutretts. En sådan utredning borde ha legat lill grund för organisationsförslagen.Sjukvårdsstyrelsen kommer genom bl, a, sin egen översynsutredning att kunnalämna kompletterande synpunkter på den medicinska fackrollen. Styrelsen flnnerdet dock angeläget att beslut beträffande värnpliktsverkets organisation inlefördröjs. Överbefälhavaren framhåller alt värnpliktsverkets översyn utgör tillräckliggrund för ett beslul om inskrivningsfunktionen. EnWgtförsvarets sfukyårdsstyielse och bör medicin- ochpsykologifacken få egna företrädare i huvudkontoret. Dessa föreslås lyda direktunder chefen för värnpliktsverket, framhåller att fackföreträdarnabör vara jämställda. Föreslagendelegering inom verket samt till marinens truppregistreringsmyndigheter av bl,a. beslutanderätten i enskilda värnpliktsärenden biträds i allt väsentligt avöverbefälhavaren, chefen för armén, chefen för marinen, värnpliktsnämnden ocharbetsmarknadsstyrelsen. a. att en sådandecentralisering underiättar samarbetet med länsarbetsnämnderna. Frågoromett centralt personaktsarkiv förlagt till Kadstad har behandlats av chefen förmarinen, försvarets sjukvårdsstyrelse samt . Chefen förmarinen och försvarets sjuk\'årdsstyrclsc föreslår att hela kostnaden förarkivet skall budgeteras av värnpliklsverkel. Både sjukvårdsstyrelsen ochSveriges läkarförbund är kritiska mot benämningen personaktsarkiv.Läkarförbundet föreslår att arkivet benämns centralt läkarhandlingsregister.Sjukvårdsstyrelsen anser att det centrala arkivet bör förläggas till ienlighet med förslaget medan föreslår att det föriäggs lillÖstra värnpliktskontorel i . Försvaretssjukvårdsstyrelse framhåller att förslaget om redovisning av medicinalpersonalinte kan genomföras. Frågan kommer att behandlas i Prop.1975/76: 143 16 Överbefälhavaren framhåller att del är lämpligt all verketsträvar efler en enhetlig redovisning av personalen och undviker alt skapaeller behålla exklusiva rutiner för små personalgrupper. Marinenstruppregister behandlas av försvarsmaktens ledningsutredning. Överbefälhavarenoch chefen för försvarsstaben anser att gränsdragningen mellan denna utredningoch värnpliktsverkets utredningsarbete är lämplig. Chefen för marinen anseratt marinens truppregistreringsmyndigheter även i fortsättningen bör varaintegrerade i marinstaben. Försvaretssjukvårdsstyrelse anser att det är väsentligt att anställningsförhållandenaförbättras för personalen inom främst inskrivningsverksamheten. Styrelsenframhåller därvid möjligheterna till samordning med andra uppgifter inom hälso-och sjukvården och inom den militära organisationen. Sjukvårdsstyrelsen finnerdet olyckligt att värnpliktiga läkare även i fortsättningen måste utnyttjas iså slor utsträckning. Styrelsen är även oroad över möjligheterna att rekryteraläkare. Försvarets lörsknlngsanstali betonar betydelsen av attanställningsförhållandena för psykologer förbättras. läkarförbundanser att behovet av läkare bör täckas med anställd personal. Överbefälhavaren,chefen för försvarsstaben, chefen för armén och flertaletpersonalorganisationer berör personalens kategoritillhörighet. Enligt överbefälhavarenär en allsidig representation av såväl civil och civilmilitär som militär personalpå skilda nivåer önskvärd. Vidare framhålls behovet av lämpliga fredsbefattningarför personal som ingår i krigsorganisationen. Chefen för armén. Svenska officersförbundetoch Kompaniofftcersförbundel poängterar att många tjänsler vid värnpliklsverkelär lämpliga för äldre personal, är tillgångenpå denna typ av tjänster en förutsättning för pensionsåldersreformensgenomförande. Överbefälhavaren och chefen för flygvapnet anser allvärnpliktsverket bör ses som en integrerad enhel i försvaret vid rekryteringoch tillsättning av militär och civilmilitär personal. Försvarets civila ijänsteniannaförbundanser att vissa tjänster även bör besättas med militär personal menatt ett stort anlal av de tjänster som är avsedda för militär personal börändras lill civila tjänster. Förbundet berör också liksom Plutonsofficersförbundetde svårigheter som kan uppstå om någon ersättare inte finns vid frånvaroeftersom reservkapacitet inte har räknats in i personalbehovet. Enligt måste frågan om reserv kapacitet vid sjukdom, semester och fackligverksamhet utredas. Fleraremissinstanser berör personalutvecklingen. De i utredningen framfördaförslagen tillstyrks av flertalet. a. understryks behovet av fort- och vidareutbildning. Prop.1975/76: 143 17 Deargument som framförs för och emot olika alternativ beträffande organisationeni rör frågor beiräffande samverkan, rekrytering, anställningsförhållanden,lokaler och kostnader. Ett flertal remissinstanser anser att ell närasamarbete mellan miliiärområdessiab, landsting, kommun och resp, värnpliktskonlorär av stor betydelse, Värnplikiskontorens samverkan med landsting och kommuneranses ha betydelse för möjligheterna att erbjuda berörd personal godaanställningsförhållanden och därmed underlätta rekryteringen. Samarbetetmellan militärområdesstab och värnpliktskontor anses betydelsefullt främst förpersonalredovisningen inom försvarsmakten och det operativa krigsförbereddsearbetet. Försvarelsdataceniral ser vissa administrativa fördelar med nuvarande lokalisering iNorrland men förordar inte något alternativ, kommun förordar iförsta hand oförändrad verksamhet i , Alternativ1 vilket innebär all planering och personalredovisning finns i ochÖstersund medan inskrivningen i koncentreras till förordas av mlUtärbefdIhavarnai Övre och Nedre militärområden, försvarets forskningsanstah,försvarets sjukvårdsstyrelse och . Överbefälhavaren,chefen för försvarsstaben och chefen för armén motsätter sig inle dettaalternativ. Bodens kommun väljer allernaliv 1 i andra hand. länslandsting hemställer att allernaliv I inle görs lill föremål för beslut. Överbefälhavaren,chefen for försvarsstaben, chefen för armén. Bodens kommun, länslandsting, och förordaralternativ 4, dvs. fullständiga värnpliktskonlor med både personalredovisningoch inskrivning i och . och Östersundskommun förordar delta allernaliv i andra hand. Försvarels sjukvårdsstyrelseanser att alternativ 4 kan vara väl så lämpligt som alternativ 1 underförutsättning att de av berörda landsting och kommuner gjorda uträsidserna beiräffandesamverkan och engaKemang rörande personal och lokaler kan infrias. kan acceptera att värnpliktsverkels verksamhel förläggs tillBoden och . anser det mindre lämpligtatt förlägga prövningsverksamheten till både och . Umeåkommun och förordar alternativ 6, dvs. ell för hela Norrlandgemensamt värnpliktskonlor i som svarar för såväl personalredovisning sominskrivning. läns landsllng anser att inskrivningsprövningarnaför hela bör ske i . Delta motiveras bl, a, av alt delar av arbetsmedicinskainstitutet och skall förläggas till Umeå.Alternativ 6 förkastas helt av Bodens kommun. anser att en förläggning av verksamheten i Nordand till äratt föredra om endast värnpliktsverket och inle kommuner. 1975/76: 143 18 fl, ansvarar för verksamheien, Östersundskommun och anser all beslul om värnpliktsverketsorganisation i inte bör fattas innan resultaten från vissa utredningar- främst försvarsmaktens ledningsulredning - föreligger. MilitärbefölhavarenJör Övre militärområde, kommun, ,kommun, . Bodens kommun och Norrbottensläns landsting har förklarat sig beredda att medverka till att lösa lokal-ochpersonalfrågor. Enligtdirektiven borde värnpliktsverket kunna minska sina kostnader med 5 "ii . Överbefälhavaren anser allde av värnpliktsverket redovisade beräkningarna i vissa avseenden kandiskuteras. Chefen förförsvarsstaben föreslär alternativa sätt all beräkna koslnadsbesparingarnamen motsätter sig inle de utgångsvärden värnpliklsverkel har använt. Chefen förarmén biträder förslaget all minska antalet värnpliktiga vid värnpliktsverketmen anseratt det är felaktigt alt räkna del minskade antalet värnpliktiga somen kostnadsminskning för värnpliktsverket. En sådan reducering innebär intenågon minskning av det totala antalet värnpliktiga. Kostnaderna för dessavärnpliktiga börenligt arméchefen liksom redovisas av armén. Inte helleröverbefälhavaren anseratt uteblivna kostnader för värnpliktiga vid värnpliktsverketinnebär någon besparing för försvarsmakten. Yltedigare åtgärder kan blinödvändiga att vidta om verksamheien vid värnpliktsverket skall bedrivas lill 5' n lägre kostnader för försvarsmakten. betonasdock betydelsen av värnpliklsverketsverksamhet. Militärbefälhavaren för Östra militärområdet anser del angelägetall värnpliktsverket tillförs nödvändiga resurser. Bodenskommun framhåller alt värnpliktsverket i alternativ 4 inte har beaktat allafaktorer, bl. a. konsekvenserna av samverkan med landsting och kommuner. EnligtUmeå kommun har för lilen hänsyn tagits till de ekonomiska vinsterna i allernaliv6. anser all ekonomiska överväganden har spelatalltför stor roll beträffande inskrivningsverksamheten i Norriand. Lokaliseringspoliliskaaspekter bör tillmätas minst lika stor betydelse. läns landstinganser alt resekostnaderna inte kan uteslutas vid kosinadsjämförelser mellanolika allernaliv som har skett i förslaget. Försvaretsdatacentral noterar bl. a. alt kostnaderna för en terminalförbindelse mellanvärnpliktsverkets huvudkonlorochcenlralensdatamaskinerinte har tagits med ikostnadsberäkningarna. Försvaretssjiikvårdssiyrelse anser att kostnaderna för läkarlöner kan vara för låglberäknade. Denna uppfattning delas av överbefälhavaren. 1975/76: 143 ,och instämmer ivärnpliktsverkets förslag beträffande tidpunkten för genomförande avomorganisationen. 1974/75 Ulgifl 1975/76 Anslag 1976/77 Förslag 39231 000 37 245 000 43 260 000 Kostnaderoch meddsbehov (1 000-ial kr.) Primäruppdrag m, m. : Allmän ledning och för-bandsverksamhet Militär personal Regementsofncerare Kompaniofflcerare Plulonsofficerare Civilmilitär lursonal Övrig personal Deialjor-ganisaiion och fördelning enligt regeringens bestämman de -123 -123 Prop.1975/76: 143 20 1974/75 1975/76 Beräknad ändring Planerat Utfall Planerat Värnplikts- Föredra- ' Inkl, 35 personer utöver personalförteckning, 2 Sammanlagt minskar anlalel militära tjänster med 9 (jfrnot 3) 3] personalförteckningen finns 16 tjänster förregementsofficer och 16 tjänster för Vakanserna har fyllts med civil personal. Värnpliktsverketanger i sin årsredovisning för /75 att fasta rutinerförplaneringsverksamhetensuccessivt harinförts. Delta har bl. a. positivt påverkat planeringen av denregionala förbandsomsätlningen. Personalplaneringssystemet har utvecklats somplanerat. Personalredovisningenharunderbudgelårelfungerattillfredsställande.Arbetsmetoder och rutiner harensats. eftersläpning i krigsplaceringsar-betethärtill stor del inhämtats. En ny rutin för krigsplacering med datamaskin harutarbetats och prövats. Enförbättrad rutin för att bevaka enskilda värnpliklsärenden har införts. Vidarehar handläggningsruli nerna för dessa ärenden setts över och förenk lats. Åtgärderhar vidtagits för att förbättra informationen till enskilda. Åtgärderhar vidtagits för all minska den hanteringen vid delgivning avregisterinnehåll enligl datalagen. Inskrivningarnahar kunnat genomföras planenligt. Arbete har pågått med att förbättra klassifikations-,krav- och kunskapsredovisningssyslemen. Databehandlingoch administration har fungerat tillfredsställande. System- ochprogramanpassning i samband med övergång till nytt befattnings-typkravregisleroch införande av urvalsgrupper har genomförts beiräffande inskrivningsrutinerna.Marinens övergång till värnpliktsverkets redovisningssystem har genomförts. Underbudgetåret har resultaten av översynen av värnpliklsverkets organisationredovisats för regeringen. Förberedelser kommer att vidtas för att genomföra dei slutrapporten föreslagna åtgärderna. Huvudkontoretkommer alt omlokaliseras till under budgetåret. 1975/76: 143 21 Förberedelserför omlokaliseringen pågår. Denfortsatta utvecklingen av dalamaskinstödda rutiner kommer att inriktas mol altutnyttja befintlig information för all minska del arbetet. Antalet delgivningsärendentill följd av den nya dalalagen tenderar alt öka och kräver fortsattuppmärksamhet. Förändringari förhållande till /76 motiverar värnpliktsverket på följandesätt, A, Pris-och löneomräkning Pris-och löneomräkningen innebär alt kostnaderna ökar med , B, Förändringarenligl Kungl, Maj:is/regeringens beslul Merkostnadernatill följd av omlokalisering av huvudkontoret och Bergslagens inskrivningscentral uppgår till , 2, Kungl,Maj:t/regeringen har i särskilda beslut medgett inrättande av två tjänster (+ ,), Förändringarnamed anledning av översynen (-,) beräknas enligl följande, +21 549 000 kr, 389tjänster dras in 357 tjänsler inrättas 1 tjänstinrättas för personaktsarkivet 2 tjänsterbehålls vid medicinalpersonaldelaljen 17 arvodestjänster behålls 3 tjänsterhålls vakanta i Norriand 3tjänster behålls övergångsvis vid dataavdelningarna vid Södra och Östravärnpliktskontoren och Nedre Nordands värnpliktskontor 1tjänst vid dataavdelningen vid Övre Norriands värnpliktskonlor hålls t, v, vakantVärnpliktsförmåner minskar Materiel och tjänster minskar Personalutveckling Lönertill övergångsvis kvarstående personal depå ochtraktamenten Prop.1975/76: 143 22 Eflersonnpågående översyn av värnpliklsverkel vänlas innebära besparingar istorleksordningen har något särskilt nollalternaiiv inte redovisats. 1april 1973 uppdrog Kungl. Maj:l åt värnpliktsverket att i samarbete med försvaretsrationaliseringsinstitut se över värnpliktsverkels organisation. En delrapportöverarbetet övedämnades . Slutrapporten redovisades i september1975 efter att ha remissbehandlats. Värnpliktsverketär f n. centralt organ för inskrivning och personalredovisning inom försvarsmakten,I enlighet med den uppfattning som värnpliklsverkel och flertalet remissinsianserhar redovisat anserjag att verket bör vara en under regeringen direkt lydandeförvaltningsmyndighet för inskrivning och personalredovisning. Värnpliklsverkelföreslår att verkels nuvarande uppgifter lämnas oförändrade och att verketliksom tidigare skall vara program- och produktionsmyndighet för delprogrammetVärnpliklsverkel och fackmyndighet för facket personalredovisning.Verksamheten föreslås bli indelad i tre internprogram, näm-ligen planering,redovisning och inskrivning. Dessutom föreslås att gemensamma stödfunktionert, v, betraktas som ett internprogram. Internprogrammen bör motsvaras avenheter i organisationen. Jag delar värnpliktsverkets uppfattning alt denföreslagna organisationsstrukturen ger vissa effektivitetsvinster iförhållande till nuvarande organisation och tillstyrker därför förslaget, Verksamheienföreslås ledas av en verkschef, leda huvudkontorets verksamhel bör enligtvärnpliktsverket en särskild chefsbefattning inrättas, Enligl min mening är delosäkert vilka effekter omorganisationen kommer att få på verksamheien ihuvudkontoret. Jag är därför inte beredd all tillstyrka den förslagnachefstjänsten. Redan1964 års inskrivnings- och personalredovisningsutredning föreslog attinskrivning och personalredovisning skulle ledas av en central personalförvaltning.Regionalt skulle inskrivning och personalförvaltning ske inom varjemilitärområde. För alt bl, a. begränsa kostnaderna inrättades endast trevärnpliktskontor och tre inskrivningscentraler. Kontoren skulle i princip omfattatvå militärområden som lillsammans skulle bilda ett inskrivningsområde, Enliglvärnpliklsverkel har denna organisation visai sig vara mindre rationell. Enförstärkning av inskrivningscentralerna har blivit nödvändig och dessa har irealiteten fungerat som värnpliktskonlor. föreslår därför attnuvarande inskrivningscentraler jämställs med värnpliklskontoren och i likhetmed dessa lyder direkl under chefen för värnpliktsverket. Som en följd av dettabör benämningen på inskrivningscenlralerna ändras till värnpliktskonlor ochinskrivningsområdena få gränser som stämmer överens 1975/76: 143 23 Flertalet remissinstanser stöder den föreslagna regionalaorganisationen. Föratt uppnå en funktionell organisation bör enligt min mening inskriv-ningscenlralernaslydnadsförhållanden ändras. Trots all verksamheien vid de regionala enheternaliksom tidigare kommer alt ha olika omfattning tillstyrker jag således värnpliklsverketsförslag beträffande den regionala organisationen med undantag för inskrivningsorganisationeni till vilken jag återkommer i det följande. Detta innebärattbenämningen på inskrivningscenlralerna ändras till värnpliktskontor och att anlalelinskrivningsområden utökas lill sex. Inskrivningsområdena (år samma gränsersom militärområdena. Denav värnpliklsverkel föreslagna delegeringen av bl.