prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — I direktiven framhöll jag att vissa tilläggsdirektiv till desakkunniga skulle kunna bli aktuella sedan regeringen och tagitstäUning till de förslag ulbildningsutredning lagt fram. har sedermera fattat beslut med anledning avregeringens proposition om reformering av högskoleutbildningen m. m. (prop.1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975:179). beslut innebär bl. a. atl högskoleutbildningenfr. o. m. kommer atl omfatta också en rad utbildningslinjer somf. n. inte har någon naturlig fortsättning ovanför grundulbildningsnivån. Dennanya struktur hos högskoleutbildningen förändrar förutsättningarna fövvekry-leringen lill forskarutbildning och annan utbildning efler grundexamen(motsv.). Det är enligt min mening angeläget all man inom hela högskolanutvecklar möjligheter atl gå vidare lill sådan utbildning. Detla är, som jagberört i prop. 1975:9 (s. 424), av betydelse både för atl bredda inriktningenav högskolans forskning och forskarutbildning och för atl ge även andragrundutbildningar än dem som ålerfinns inom den traditionella universilets-ochhögskoleorganisationen en naturlig anknytning till vetenskaplig verksamhet. Den önskvärda utvecklingen kan med all sannolikhet i mångafall förverkligas inom ramen för utbildning som redan nu anordnas på forskarutbildningsnivå.Härvid uppstår dock särskUda problem vad gäller behörighei, förkunskaper ochurval. Man måsle emellertid också räkna med atl det för en delhögskoleutbildningar inle finns någon lämpligt utformad påbyggnadsulbildninginom den nuvarande organisationen. I debatten har exempelvis ofta pekats påbehovet av forskning och forskarutbildning inom de för socionomutbildningencentrala melodämnena. bör mot denna bakgrund prövai vUken utsträckning åtgärder bör vidtas för att inom den nya högskolanmöjliggöra övergång till befintiig utbildning över grundexamensnivå frånutbildningslinjer som inte har någon naturlig fortsättning. Uiredningenbör också pröva frågan om åtgärder för att säkerslälla förutsättningarna föratt nya påbyggnadsutbildningar kommer till stånd inom områden där behov häravfinns. En viktig fråga vid sistnämnda prövning är om en ordning, därforskningens och forskarutbildningens planering m. m. är knuten till nuvarandefakulleter/sektioneT, ger en ändamålsenlig grund för den önskade utvecklingen.De organisatoriska ramarna för forskning och forskarutbildning inom högskolanblir sålunda aktuella i sammanhanget. förut nämnda beslut innebär att vissa mindreförändringar skall göras i planerings- och ledningsorganisationen för forskningoch forskarutbildning inom högskolan såvilt avser utbildningsdepartementetsområde. Tills vidare skall emellertid fakullets/sektionsindelningen ligga tillgrund för organisationen i denna del. 1975:9 framhöll jag (s. 524) attfrågan om utredning av högskolans organisation för forskning ochforskarutbildning borde övervägas mol bakgrund av bl. a. den år 1972tillkallade forskningsrådsutredningens (U 1972:02) numera avgivna förslag ochockså med beaktande av forskarutbildningsulredningens arbete. jag anförde på denna punkt lämnades utan erinran avriksdagen. Forskarulbildningsutredningenhar enligl sina direktiv i uppdrag all utarbeta förslag till etl syslem fördimensionering av utbUdningen ovanför grundexamensnivån vid universitet ochhögskolor. Denna fråga har samband med kompetensfördelningen mellan olikanivåer och organ inom högskoleorganisationen. Den berör också systemet förfördelning av resurser och utformningen av den administrativa regleringen avforskarutbildningen. Inom många områden påverkar dimensioneringen avforskarutbildningen direkl forskningsvolymen, eflersom de studerande i sådanutbildning utför en inte oväsentlig del av forskningsarbetet. Del finns också iandra avseenden etl nära samband mellan forskning och forskarutbildning när delgäller ulformningen av högskolans organisation och verksamhet. Man kan, som jag berörde i prop. 1975:9 (s. 524),ifrågasätta om den nuvarande fakultets/sektionsorganisationen svarar mol dekrav man bör ställa på högskolans planerings- och ledningsorganisation förforskning och forskarutbildning i perspektivet av det senaste årtiondetsvetenskapliga utveckling. Det är inle minsl önskvärt alt finna ändamålsenligaformer för atl stimulera framväxten av mångvelenskapliga forskningsprojekt inomuniversitetsorganisationen. Jag vill i delta sammanhang erinra om attregeringen uppdragit åt i all utreda frågan omen tvärvetenskapligt och tematiskt orienterad forskningsorganisation inom iförsta hand de områden som representeras av den filosofiska fakulteten där. har i sitt i april 1975avlämnade belänkande (SOU 1975:26) Forskningsråd föreslagil vissasammanföranden av befintliga forskningsråd. Uiredningen har också tagit uppfrågan om de möjligheter lill samverkan och samplanering i forskningsfrågor somfinns på olika nivåer inom universitetsorganisationen. Utredningen konslalerarall den starka decentraUsering av ansvaret för forskning vid universitet ochhögskolor som nuvarande organisation innebär har en rad fördelar men allbehovet av gränsöverskridande, sammanhållande och samplanering inom dennaorganisation också nära berör rådsorganisalionen och dess möjligheter attarbeta med universitetsorganisationen som bas. Enligl min mening bör mol den angivna bakgrundenulformningen på av planerings- och ledningsorganisationen förforskning och forskarutbildning inom högskolan nu tas upp lill överväganden,såvitt gäller område. Dessa överväganden börinnefatta såväl frågan om vilken indelning av verksamhetsområdet forskning ochforskarutbildning som bör ligga lill grund för organisationen som frågan omomfattningen av och formerna för inflytande för olika intressen. Med hänvisningliU vad jag anfört om sambandet mellan forskarutbildningsulredningens uppgifieroch de nu aktuella frågorna anser jag alt utredningsarbetet även i dessa frågorbör anförtros forskarulbildningsutredningen. Jag erinrar i sammanhanget om atlden centrala organisationskommittén (U 1975:04) för högskolereformen har iuppdrag all överväga frågor om nämnder för forskning och forskarutbildning inomramen för den nuvarande fakultets/sektionsorganisationen. Kommittén skall idessa frågor samråda med forskarulbildningsutredningen . beslut med anledning av prop. a. atl ell samspel mellan grundläggande utbildning ochforskning/forskarutbildning bör komma till stånd över hela fältet avhögskoleutbildning samt alt de U:37 Skr 1975/76:103 320 organisatoriskaförutsättningarna för elt sådanl samspel bör karlläggas (UbU 1975:17 s. 23). Frågan om den grundläggandeutbildningens forskningsanknytning berör på flera områdenforskarutbildningsulredningens arbete. Den hänger för det första samman medförekomsten av för den grundläggande utbildningen relevant forskning ochforskarutbildning. I detla avseende anknyter frågan till vad jag i detföregående anfört med anledning av vidgningen av högskolebegreppet. Den ärvidare sammankopplad med ulformningen av planerings- och ledningsorganisationeninom högskolan och de förutsättningar för samband mellan grundläggande utbildningoch forskning/forskarutbildning som denna organisation ger. Frågan omgrundutbildningens forskningsanknytning berör slutligen tjänsteorganisationeninom högskolan. Som utbildningsutskottet framhållil är del viktigt alt enöversyn av tjänsteorganisationen utgår från att så långl möjligt alla lärare igrundutbildningen skall ha anknytning tiU forskning. Forskarutbildningsulredningenbör i anslutning till sitt arbete inom de nämnda områdena särskilt beakta frågan om den grundläggande högskoleutbildningens forskningsanknytning. tjänsteorganisationbör utredningens arbete utgå från att de betydande vinster för den pedagogiskaverksamheten vid universitet och högskolor inte skall äventyras, vilkauppnåddes genom statsmakternas beslut om inrättande av lärartjänster,för vilka vetenskaplig kompetens krävs men vilka i första hand äravsedda för grundläggande utbildning (prop. 1958: 104, SU 1958:B 48, rskrI958:B 76). Utredningenhar - hållit sju sammanträden saml haflöverläggningar med berörda läroanstalter. Därutöver har utredningens sjureferensgrupper hållit vardera tre sammanträden. Utredningen har företagit enstudieresa till . Uiredningenhar avgett betänkandet (Ds U 1975:11) Utbildningsbidrag fördoktorander. Förslag lill provisorisk förstärkning av studiestödet inomforskarutbildningen. Utredningensarbete beräknas pågå . 38.Organisationskommittén (U 1974:07) för och vissa museer Maj:ls bemyndigande den 12 juH 1974 för ochvissa museer: , S. , departementsråd Ledamöter:Engman, ., avdelningschef , . B., kansliråid Experter:Biörnstad, , överantikvarie (fr.o.m. ) Bjurslröm, Per G., förste intendent (fr.o.m. den 15 mars1975) , , ombudsman (fr.o.m. ) Gyllensvärd, BoV., museidireklör (fr.o.m. ) Hedqvisl, ., förstebyråsekrelerare (fr.o.m. ) , . P. B.,hovrättsassessor (fr.o.m. ) , P. , museidireklör(fr.o.m. ) , ., byrådirektör (fr.o.m. den 15mars 1975) , Dag L., professor (fr.o.m. ) Nordenson,, t.f. överintendent (fr.o.m. ) , ,hantverkare (fr.o.m. ) , E. , riksantikvarie(fr.o.m. ) , K. ., professor (fr.o.m. den15 ) Slyrenius, ., museiföreståndare (fr.o.m. den 7oktober 1974) , C. J. , förste antikvarie (fr.o.m. den 7 oktober1974) Sekreterare: , B. , departementssekreterare sekreterare: , ., kansUsekrelerare Lokal: , 1, Fack, 10310 , tel. /763 17 43 (), 763 17 59 () Direktiven för kommittén, se kommittéberättelse U54. Kommittén har under liden november 1974 - oktober 1975hållit 19 sammanträden. Kommittén har avgett betänkandet (Ds U1975:16) Statens konstmuseer. Kommittén beräknas slutföra sitt arbete . Radioutrednmgen (U 1974:08) TUlkallade erUigt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 7 juni1974 för utredning om radions och televisionens fortsatta utveckling (se Post-och Inrikes tidn. den l9juU 1974): Ordförande: , ., t.f. statssekreterare (t.o.m.den 31 mars 1975) Löwbeer, Hans, universitetskansler (fr.o.m. ) Ledamöter: , redaktör, led. avriksdagen , ., led. av /s , , förlagschef 21 1975/76. U:39 Skr1975/76:103 322 E. , folkskollärare, led. av riksdagenMaltsson, ., led. av , ., docent, led. Experter: Assarson, Per, hovrättsassessor (fr.o.m. den 15november 1974) , A. V. , redaktör (fr.o.m. )Byggdal, G. , redaktör (fr.o.m. ) ,, producent (fr.o.m. ) , Hans,redaktionschef (fr.o.m. ) , Per , författare (fr.o.m.den 15 november 1974) , ., byrådirektör (fr.o.m. den 15oktober 1975) , , avdelningsdirektör (fr.o.m. den 15 oktober1975) , Hans (Halte) F. G., redaktör (fr.o.m. )Gerie, Hans E., budgelchef (fr.o.m. ) , ,direktör (fr.o.m. ) , ., docent (fr.o.m. den15 ) , , revisionsdirektör (fr.o.m. den 15november 1974) , ., direktör (fr.o.m. ), B. S. , tonsättare (fr.o.m. ) , M.Bure O., utredningschef (fr.o.m. ) , , fil. dr(fr.o.m. ) Ivre, . E., planeringschef (fr.o.m. den 15november 1974) Jackert, , organisationsdirektör (fr.o.m. den 15aprU 1975) Kampmann, , programredaktör (fr.o.m. den 15 november1974) Kleberg, . M., avdelningsdirektör (fr.o.m. den 15november 1974) Kranz, , regissör (fr.o.m. ) ,., landsarkivarie (fr.o.m. ) Lannegren, ,departementssekreterare (fr.o.m. ) , P. , informationschef (fr.o.m. den 15november 1974) Lång, ., programråd (fr.o.m. ), ., regissör (fr.o.m. ) , ,chefredaktör (fr.o.m. ) , ,hovrättsassessor (fr.o.m. ) PenrUöv, ., hovrättsassessor(fr.o.m. ) , K. I. , driflschef (fr.o.m.den 15 november 1974) , . S., informationschef (fr.o.m. den 15november 1974) , I. () G., planeringschef (fr.o.m. ) , Bo E., hovrättsassessor (fr.o.m. den 1 november1975) , , direktör (fr.o.m. ) Weslerståhl, H.Jörgen, professor (fr.o.m. ) Wärneryd, , professor (fr.o.m. den 15 november1974) Sekreterare: , , byrådirektör (fr.o.m. den15 ) sekreterare: , A, , ekon. lic. (fr.o.m.den 7 oktober 1974) Källqvist, , ulredningsledare (fr.o.m. den 15 april1975) , S. , universitetslektor (fr.o.m. den ), , civilekonom (fr.o.m. ) Lokal: 2-4. Postadress:Utbildningsdepartementet, Fack, 103 lOStockholm, tel. växel08/763 1000 Direktiven för utredningen, se kommittéberättelseU 55. Uiredningen har under liden november 1974 - oktober 1975hållit 14 sammanträden. Därutöver har elt 60-lal sammanträden hållils inomutredningens olika arbetsgrupper. Uiredningen har företagit en studieresa till ochStorbritannien. Uiredningen beräknas slutföra sill arbete . Arbetsgruppen (U 1974:09) för beredande av vissafrågor rörande samarbetet mellan staten och Tillkallade enligt Kungl. Maj:ls bemyndigande den 26 juli1974 för beredande av vissa frågor rörande samarbetet mellan staten och Hermodskorrespondensinslilul: Ordförande: , N. , fil. kand., led. Ledamöter: ., tf. statssekreterareJacobson, , undervisningsråd Experter: , , kansliråd (fr.o.m. den 26augusti 1974) Beijer, , utredningschef (fr.o.m. ), , direktör (fr.o.m. ) , ,direktör (fr.o.m. ) Särskilda direktiv har ej meddelats. Arbetsgruppen har avgelt en rapport (DsU 1975:7) Samverkan mellan staten och . Uppdraget är därmed slutfört. U:41 Skr 1975/76:103 324 Utredningen (U 1974:10) om andlig vård Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 12 juli1974 för utredning rörande den andliga vården vid sjukhusen och vidkriminalvårdens anstalter (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande: , M. , generaldirektör, led.av Ledamöter: , pastor , ,kriminalvårdsdirektör , . A., landstingsråd , ,kontraktsprost , BertU, landstingsråd , , biträdandeprofessor, led. Sekreterare: , C. ., stiftssekreterare(fr.o.m. ) Lokal: Domkapitiet i , 12, Fack, 221 01Lund, tel. växel 046/13 50 50 (sekreteraren), 08/37 26 00 (ordföranden) Direktiven för utredningen, se kommittéberättelseU 57. Utredningen har under iden november 1974 - oktober 1975hållit tre sammanträden. Den har även anordnat en "hearing" medsjukvårdspersonal m. fl. inom landstingsområde samt studeratsjukhuskyrkans verksamhet i vid studiebesök där. Utredningens arbete beräknas pågå . Arbetsgruppen (U 1974:11) för vissa kulturminnesvårds-och museifrågor TillkaUade enligl Kungl. Maj:ts bemyndigande den 25oktober 1974 för vissa kulturminnesvårds- och museifrågor: Ordförande: , Jan-Mals, departementssekreterare Ledamöter: , överantikvarieGustafsson, ., ombudsman , , landsantikvarie Tornborg, CurtG. F., kansliråd Wandén, , departementssekreterare Experter: Hedqvisl, ., förste byråsekreterare(fr.o.m. ) , . B., hovrättsassessor (t.o.m.den 30 juni 1975) Kleberg, . M., avdelningsdirektör (fr.o.m. den10 ) Sekreterare: , B. , departementssekreterare sekreterare: , G. , kammarrattsfiskalJonsson, ., kanslisekreterare Direktiven för arbetsgruppen, se 1975 årskommittéberättelse U 58. Arbetsgruppen har - juni 1975hållit 13 sammanträden samt haft överläggningar med olika myndigheler,organisationer och andra som berörts av arbetsgruppens arbete. Arbetsgruppen har avgelt betänkandet (DsU 1975:9) Regional kulturminnesvård och museiverksamhet. Uppdraget är därmed slutfört. Utredningen (U 1975:01) rörande viss kliniskodontologisk verksamhet Tillkallade enligt Kungl. Maj:ls bemyndigande den 20december 1974 för atl utreda organisationen av den kliniska verksamhet sombedrivs i anslutning lill odontologisk utbildning och forskning (se Pöst- ochInrikes tidn. Ordförande: , , landshövding Ledamöter: , förste sekreterare ,., medicinalråd , . R., kommunalråd , K. ,professor , överdirektör Experter: Arlbäck, , intendent (fr.o.m. den 1oktober 1975) , , avdelningsdirektör (fr.o.m. den ), , departementssekreterare (fr.o.m. ) Sekreterare: , Hans V., departementssekreterare(fr.o.m. ) U:43 Skr1975/76:103 326 Lokal: 2-4. Postadress:Utbidlningsdeparlementet, Fack, 103 10 , tel. /763 10 00 (växel), 76323 96 (sekreteraren) Direktiv (anförande av statsrådet ): Fr. o. m. den regleras folktandvården i ensärskild lag, f olklandvårdslagen (SFS 1973:457). Enligl denna lag harlandstingskommun och kommun som ej tillhör landstingskommun landvårdsansvar föralla barn och ungdomar upp lill och med det år då de fyller nitlon år, tillsvidare begränsat till åldrarna sex lill och med , saml ansvar förspecialisttandvården. För barnen skall landvården vara avgiftsfri. Huvudmännenskall i övrigt tillhandahålla landvård för vuxna i lämplig omfattning. Samtidigthar en allmän tandvårdsförsäkring införts. Den omfattar alla försäkrade , i ell inledningsskede även åldersgruppen med nittonår. Patienten och försäkringen betalar i regel hälften vardera av beloppen i enav Kungl. Maj:t särskild faslslälld tandvårdstaxa (1973:638). Åtgärderhar vidtagits för en förstärkning av folktandvårdens resurser så all en alltslörre del av vårdefterfrågan skall kunna tillgodoses inom den av samhälletorganiserade landvården. En högutbildningskapacitet vid de odontologiska fakulteterna har varit avgrundläggande betydelse vid ulbyggnaden av folktandvården. har antalet inlagningsplalser till tandläkarutbildning i landetnära fördubblats och uppgår f. n. lill 500 per läsår. Vid deläroanstalter som har odontologisk fakultet bedrivs landvårdande verksamhet sometl led i utbildningen och forskningen. För del vetenskapliga och pedagogiskaarbetet är del av slor betydelse all läroanstalterna därvid har entillfredsställande patienllillströmning. De studerande måsle få möjlighet atl itillräcklig omfattning se och behandla olika slag av sjukdomsfaU, som möter denyrkesverksamme tandläkaren. Även lärare och forskare måste få tillfälle atlutöva kliniskt arbete. I syfle alt säkerställa en tillräcklig patienltillgång förden kUniska verksamheien äger samarbete rum med huvudmännen för folktandvårdenpå orter med landläkarutbildning. Sålunda har mellan staten, å ena, samt resp.Stockholms läns landstingskommun, läns landstingskommun, Malmökommun och , å andra sidan, träffats avtal om samordnande avläroanstalternas patienlvårdande verksamhet med berörda huvudmäns folktandvård. Enligl de avtal som gäller fiir utförs vidläroanstalterna barn- och specialisttandvård för folklandvårdshuvudmännensräkning. Därvid skall läroanstalterna anses som distrikts- ochspecialisllandpoUkliniker. Vidare ombesörjer läroanstalterna allmän landvård ålvuxna. För denna landvård skall huvudmännen i mån av behov och efler förmågamedverka lill palientrekryteringen. Vid e\'enluell utbyggnad elleromorganisation av folktandvården skall läroanstalterna betraktas somdistriktsland-polikliniker. Läroanstalternas resurser för barn- ochspecialisttandvård skall ingå i vederbörande huvudmans tandvårdsplan. Vadbeträffar annan landvård ål vuxna än specialisttandvård skall den tandvård somutförs vid läroanstalterna beaktas vid upprättande av planen. Huvudmännenerlägger ersällning lill staten för landvård som läroanstalterna utför på barnoch inneliggande patienter. För övrig tandvård uppbärs ersättning från patientoch försäkringskassa. 327 Konunittéer: U:43 Ansvaret för den kliniska verksamhet som bedrivs ianslutning lill odontologisk utbildning och forskning ligger helt påuniversitets-myndigheterna. Den kliniska verksamheten bedrivs emellertid enligttvå skilda syslem, som skiljer sig främst genom verksamhetens organisation ochlärarnas medverkan i och ansvar för landvården. Del ena och äldre systemet, sominnebär att landvård meddelas dels vid lärarklinik, dels vid kandidatklinik,tiUämpas vid i och vid (enheten vidHolländargatan). Del andra och nyare systemet, som gäller för verksamheien viduniversiteten i och (jfr. 1962:104 och 1964:161) och ävenskall gälla för den enhet för odontologisk utbildning och forskning som ärunder uppbyggnad i anslutning till (jfr prop. 1970:122),innebär all den kUniska verksamheien hålls samman inom en organisatorisk enhetbenämnd landsjuk vårdscenlral. Gemensamt för de två organisationsformerna är, somframgått, all den kliniska verksamheien helt drivs av läroanstalterna. För denmedicinska utbildningen och forskningen däremot har den kliniska anknytningenskett antingen genom inrättande av statliga undervisningssjukhus under egenstyrelse och förvaltning eller genom samarbete med kommunala sjukhus. Frågan omorganisationen för den kliniskl-odonlologiska verksamheien har tidigare berörtsav de odontologiska förhandlingssakkunniga, som i sitt belänkande (SOU 1961:36)Tandsjukvården vid de odonlologiska läroanstalterna föreslog, att den kliniskatandläkarutbildningen skulle organiseras efter i stort sett samma principer somden kliniska läkarutbildningen. I belänkandet förordades, att den kliniskautbildningen och forskningen förlades till undervisningssjukhus eller andrahögspecialiserade sjukhus och all tandvården koncentrerades lill en särskildenhet vid sjukhuset. För den landvårdande verksamheten räknade de sakkunnigamed kommunalt huvudmannaskap. Vid sin anmälan av frågan om ökad utbildning av läkare ochtandläkare (prop. 1%2:104, SU 1962: 144, rskr 1962:322) framhöll dåvarandedepartementschefen atl med hänsyn främst lill vad som framkommit vidremissbehandlingen organisationsformen med staten som huvudman bordebibehållas tills vidare. Universitelskanslersämbelet (UKÄ) har i skilda sammanhangberört denna fråga, bl. a. i skrivelse angåendetandläkarutbildningens dimensionering och organisation. UKÄ har därvidifrågasatt om nuvarande statliga huvudmannskap för tandvårdsverksamheten vid deodonlologiska läroanstalterna är ändamålsenligt. Samma synpunkl har framförtsav . Som framgått av del föregående är förevarandelandvårdsverksamhel organiserad enligl två skilda syslem. UKÄ har i sinaförslag till anslagsäskanden för /76 framhållil, alt del nyaresystemet, dvs. det som tillämpas vid universiteten i och , ansesinnebära avsevärda fördelar jämfört med del äldre. UKÄ har därför medinstämmande i ett förslag från fakulteten för den odonlologiska utbildnings-och forskningsverksamheten vid i föreslagit en organisationliknande den som finns vid nämnda universitet och som kommer all finnas vidkarolinska institutet, enheten i . 1 och med den allmänna tandvårdsförsäkringens genomförandeoch del i samband därmed införda vårdansvaret för folktandvårdshuvudmännen harförutsättningarna för tidigare beslut i frågor som rör organisationen avlandvårdsverksamhelen vid läroanstalter med odontologisk fakultet delvis U:43 Skr1975/76:103 328 Mot denna bakgrund bör formerna för den kliniskaverksamhet, som bedrivs i anslutning liU odontologisk utbildning och forskningvid universiteten i , och saml vid ses över.Jag förordar atl sakkunniga lillkallas för en sådan översyn. De sakkunniga bör undersöka olika organisatoriska modellerunder dels statligt, dels kommunalt huvudmannaskap och föreslå denorganisatoriska lösning som skapar de bästa förutsättningarna för såväl kliniskutbildning och forskning som tandvårdande verksamhet. Koslnaderna vid olikaalternativ och vid olika dimensionering av verksamheien bör belysas. 1 sambandhärmed bör även de personalorganisatoriska frågorna, såsom dekUniskt-odonlologiska lärarnas ställning, behandlas. De sakkunniga bör vara oförhindrade atl ta upp lillbehandling även andra för den kliniskl-odonlologiska verksamheien viduniversiteten (motsv.) väsentliga frågor än dem jag bitr berört i delföregående. De sakkunniga bör samråda med vederbörande huvudman,, , , statens förhandlingsnämnd och UKÄ. Samråd bör vidare äga rum med1971 års utredning om tandläkarnas specialistutbildning m. m. och andrautredningar som har anknytning till de sakkunnigas arbete. Utredningen påbörjade sitt arbete och hart. o. m. hållit tre sammanträden. Utredningens arbete beräknas pågå . Invandrargruppen (U 1975:02) Tillkallade enligl Kungl. bemyndigande den 13december 1974 för fortsatt utredning av invandrarelevernas utbildningssituationi och gymnasieskolan: Ordförande: , , departementsråd Ledamöter: , undervisningsrådNordberg, , sekreterare , , departementssekreterareThorslenson, R. BiUy, tf. kansliråd , , departementssekreterare Experter: , ., hovrättsassessor (fr.o.m. den24 ) Reinans, , byrådirektör (fr.o.m. ), , föredragande i (fr.o.m. den 20 maj1975) Sekreterare: , , bitr. skoldirektör (t.o.m. den26 ) 329 Kommittéer: U:44 sekreterare: , I. , soc. stud.(t.o.m. ) Direktiv (anförande av statsrådet lillstatsrådsprotokollet ): /74 fanns i inemot 138 000 barni åldrarna O med utländskt medborgarskap. Dessa utgjorde avalla barn i motsvarande ålder i .