prop · FZ03180 · 1975-12-31 00:00:00 — Det liggerdä närmast till hands att, såsom kommittén föreslagit, anknyta till den praxissom utvecklats i fall då ett utbyte av aktier inte har betraktats som ettnyförvärv. De nya aktierna bör således anses anskaffade förförvärvet av de utbytta aktierna och till den då erlagda köpeskillingen, Handelsbolaget- liksom den särskilda form av handelsbolag som kommanditbolag ulgör - kan avyttraspå två olika sätl. Antingen kan andelarna i bolagel överiåtas eller ocksåöverlåter bolaget självt sin rörelse med tillgångar och skulder. Den skattemässigabehandlingen blir helt olika. 1 del första fallet skall säljaren beskallasenligt de regler som gäller vid avyttring av aktier. Om rörelsen i ställetsäljs av bolaget som sådant framkommer vinslen i bolagets räkenskaper. Vinstenblir därefter beskattad hos bolagels delägare enligt vanliga regler. Kommitténkonstaterar att skatleförfattningarna inte innehåller nägra reg- Prop.1975/76:180 170 lerför hur anskaffningskostnaden skall bestämmas i samband med avynring av andel ihandelsbolag. Kommittén anser att del föreligger ett behov av anvisningar förhur anskaffningskostnaden skall beräknas och redovisar utföriigt sin syn påhur sädana bör ulformas. Deregler som kommittén föreslagit bör inle ges formen av lagföreskrifter. Jag ärdärför inle beredd att i delta lagstiftningsärende gä in på de av kommitténbehandlade problemen. 7.5Avyttring av annan lös egendom än aktier o. d. Olikaregler gäller för beskattning av vinster vid avyttring av fast egendom, aklieroch därmed jämslälld egendom saml lös egendom i övrigt. Jag har i tidigareavsnitt lämnat en redogörelse för de beskattningsregler som gäller i dessaolika fall. Reglerna om realisationsvinstbeskaltning av annan lös egendom änaktier o. d, tillämpas vid icke yrkesmässig avyttring av såväl lösa saker(lösören) som vissa rättigheter och värdepapper. Kommitténframhäller att det enligl dess mening knappast finns något bärande skäl för alli fortsättningen ha två system för realisationsvinstbeskattning av lös egendomdär i det ena fallet - aktier o, d, - beskattningen är obegränsad i tiden medanden i det andra - annan lös egendom - är tidsbegränsad, 1 belänkandet föresläsdärför att all lös egendom, med undantag för visst lösöre som helt undantasfrån beskattning, blir föremål för en icke tidsbegränsadrealisationsvinstbeskattning. Sågott som samtliga remissinstanser säger sig i princip dela kommitténsuppfattning att en icke tidsbegränsad realisationsvinstbeskattning beträffandelös egendom skulle vara del riktiga. Med hänvisning till svårigheter all effektivtkontrollera de föreslagna reglerna ställersig dock fiertalet remissinstansertveksamma eller avvisande till förslaget såvitt avser lösöre, KLinnehåller f n. inga särskilda regler om beskattning av realisationsvinster pålösören ulan dessa behandlas enligt de regler som gäller för annan lös egendomän aktier o, d. Reglerna innebär att skatteplikt föreligger beträffande allegendom om avyttringen sker senast efter förvärvet och om den avyttradeegendomen förvärvats genom köp, byte eller därmed jämföriigt fång. I vissa fallföreliggerdock skatteplikt även näregendomen förvärvats genom benefikt fångfrån make eller skyldeman. Om avyttring sker inom femårsperioden reduceras denskattepliktiga delen av vi nsten från om innehavstiden understiger två årtill om den uppgår till minsl . Kommitténskiljer i sitt förslag mellan två grupper av lösören. Utmärkande för den enagruppen, som omfattar t, ex, vanligt bohag, bilar och båtar, Prop.1975/76: 180 171 angesvara att de vid användning normalt minskar i värde. Den andra gruppen omfatiari första hand konst och anlikviteter, men även frimärken, mynt, ädelstenar m. m.Det gemensamma för dessa tillgångar anges vara att de inte är underkastade kontinueriigvärdeminskning. Kommitténs förslag innebär att den försia gruppen av lösören inleskall vara underkastade realisationsvinstbeskattning medan den andra skall varaföremål för en i tiden obegränsad beskattning. Avyttras sädant lösöre somomfattas av skatteplikt föreslär kommittén att hela vinslen skall tas tillbeskattning om avyttringen sker efter förvärvet. Vid avyttring merän tvä år efter förvärvet föresläs beskattning ske enligt den schablonregel somf n. gäller vid avyttring av aktier o, d. som innehafts . Dettainnebär att den skattepliktiga realisationsvinsten i normalfallen skall ansesutgöra av neltoförsäljningsprisei. Kommittén framhäller att det främst ärde stora försäljningarna som bör bli föremål för beskattning och föreslårdärför att ett belopp av I . får avräknas frän den schablonmässigtberäknade vinsten. Åtskilligaremissinstanser säger sig dela kommitténs principiella inställning att lösörebör bli föremål för en i tiden obegränsad realisationsvinstbeskattning. Slortveksamhet uttalas dock frän fiera håll beiräffande möjligheterna atteffektivt kontrollera de föreslagna reglerna. 1 fiera remissyttrandenframhålls även att gränsen mellan sädant lösöre som omfattas av skattepliktenoch sådani som undantas från realisationsvinstbeskattningen är både oklar ochfelaktig och att skalleplikten t. ex. borde omfalta även dyrare fritidsbåtar. Föregen del vill jag anföra följande. Enligt gällande regler är allt lösöreföremål för en tidsbegränsad realisationsvinstbeskattning. Detta innebär att sädanegendom i detta hänseende behandlas förmånligare än t. ex. aklier ochfastigheter. Det skulle i och för sig vara önskvärt att undanröja dennaskillnad i beskattningen och därmed åstadkomma regler på detta område som blirmer neutrala från invesleringssynpunkt. Kommittén anser sig ha uppnått dettagenom all föreslå en i tiden obegränsad realisationsvinstbeskattning för sädantlösöre som inte är underkastat kontinuerlig värdeminskning. Kommittén harframhållit att den är medveten om de konlrollsvårigheter som förslaget medför,men anser inle att dessa bör utgöra nägot avgörande hinder för förslagetsgenomförande. Enligt kommittén lorde vissa kontrollmöjligheter finnas, t. ex.genom att uppgifter kan inhämias från kvalitelsauk-tioneroch att mera betydandeförsäljningar kan medföra förändringar! För altunderlätta kontrollen föresläs ocksä all den skatlskyldige skall åläggas att ideklarationen lämna uppgift om huruvida lösöre försålts under beskattningsåretoch i så fall lill vilket belopp. Som jag tidigare redovisat är åtskilligaremissinstanser tveksamma beträffande möjligheten alt effektivt kontrollera deföreslagna reglerna. Jag delar denna tveksamhet. Även om kommitténs förslaginte förutsätter att man måste faslslälla anskaffningspris beträffandetillgångar som avyttras mer än tvä år efter förvärvet erbjuder Prop.1975/76:180 172 detändå stora konlrollsvårigheter. Sannolikt lorde sådant lösöre som t. ex. konst,anlikviteter och frimärken i icke oväsentlig ulsträckning avyttras på deninternationella marknaden. Kommittén haremdlertid inte närmare gått in på despeciella kontrollproblem som skulle uppkomma vid försäljningar uianför landeisgränser.Om kontrollen vid försäljningar inom tankes ske bl. a. sä att uppgifterinhämtas från s. k. kvalitetsauklioner torde, som också påpekats i fieraremissyttranden, följden bli all handeln i allt större utsträckning kommer attske i andra och mera okonirollerbara former. Detta vore frän mänga synpunkteren olycklig utveckling som skulle medföra risker för ojämna och slumpartadelaxeringar. Med hänsynlill vadjag nu har anfört, anserjag att kontrollfrågan ärsä oklar all jag f n,inte är beredd att föreslå någon ändring i gällande realisationsvinstreglerför lösöre, 7.5.3 Värdepapperoch rältigheter som inle ärjämställda med aktier Värdepapperoch rättigheter som inte är jämställda med aklier är f n. föremål för sammatidsbegränsade realisationsvinstbeskattning som gäller för lösöre. Kommitténföreslår att en i tiden obegränsad realisationsvinstbeskattning skall, införasäven för dessa tillgångar och att beskattningen skall grundas på den verkligavinsten, Förslagel innebär att vid beskattning av realisationsvinster pä häravsedd egendom i princip samma regler skall gälla som beiräffande aktier.Beträffande förslagets innebörd hänvisar jag till vad jag redan har anfört ombeskattning av aktier o, d. (avsnitt 7.4). Deremissinstanser som har kommenterat förslagel i denna del har lämnat del utanerinran. Föregen del får jag anföra följande. De värdepapper och rättigheter som här avsesär av skilda slag. Hit hör t, ex. obligationer, skuldebrev, förlagsbevis,fordrings-, options- och föriagsrätter. Även om dessa handlingar kan varaförmål för överlåtelse bör man emellertid beakta alt de i fiera här relevantahänseenden brukar skilja sig från aklier. Således är dessa handlingar normaltinte föremål församma långsiktiga värdestegring som aktier och omsättsvanligen inte heller i samma ulsträckning. Det finns dä inte heller anledningatt vid realisationsvinstbeskattningen behandla dem som aktier. En visssärställning intar de konvertibla skuldebreven. Som jag tidigare nämnt kanvärdet på dem i mänga fall väntas stiga i ungefär samma mån som aktierna i detbolag som gett ut skuldebreven. Förhållandena kan dock variera med hänsyn bl, a.till konverteringsvillkoren, F, n, anserjag inte att det finns tillräckligaskäl att föra in de konvertibla skuldebreven under de regler som gäller för beskattningav aktievinster. 7.5.4 Aklieroch andelar i s. k. äkta bostadsföretag k, äkta bostadsföretag avses sådana bostadsaktiebolag och bostadsföreningarsom enligl 24 S 3 mom, KL skall schablonbeskattas för in- Prop.1975/76:180 173 komst av fastighet. Realisationsvinster pä aktier ochandelar i sådana förelag beskattas f n. enligt de regler som gäller för lösegendom i allmänhet. Detta innebär, som jag har angivit, bl. a, attbeskattningen är tidsbegränsad och att vinst som uppkommer vid avyttring mer änfem är efter förvärvet blir skattefri. Kommittén konstaterar alt del numera knappast lorde finnasnågra bärande skäl till varför realisalionsvinsibeskattningen när det gäller aklieroch andelar i äkta bostadsföretag skall vara begränsad i tiden. bör för dessa aklier och andelar i slällel gälla i princip sammaregler som för andra värdepapper. Kommittén har dock funnit all detfrån bostadspolitiska synpunkler kan anföras skäl för all ha en något mildare realisationsvinstbeskallningför aktier och andelar i äkta bostadsföretag än för andra aktier och andelar.Den föreslår därför att lill anskaffningskostnaden skall fä göras ett fast äriigttillägg med . i sädana fall därsäljaren utnyttjat den mot aktien ellerandelen svarande lägenheten som bostad för sin och familjens räkning. Flertalet remissinstanser är i princip positiva tillkommitténs förslag om en icke tidsbegränsad realisationsvinstbeskattning förifrågavarande tillgäng-ar. Svenska , , samtHyresgästernas riksförbund anser dock att denna fräga mäste lösas i ett vidarebostadspolitiskt sammanhang. För egen del anser jag i likhet med nyssnämndaremissinstanser som har anknytning till bostadsmarknaden att frägan ombeskattning av realisationsvinster pä aktier och andelar i äkta bostadsföretagbör lösas i ett större bostadspolitiskt sammanhang. Jag är därför inte bereddalt nu ta ställning lill frågan om ändrad beskattning av realisationsvinstervid avyttring av sådana aktier och andelar. Med hänsyn bl. a. till vad jag nu har anfört vill jag f n,inte heller ta upp frägan om beskattning av medlem i ekonomisk förening som överiåtersin andel till föreningen. gäller vare sig fräga är om bostadsföreningsom avses i 24 S 3 mom, KL eller annan ekonomisk förening. 7.6.7 Avdrag för realisationsförlust Vid inkomsttaxeringen skall resultatet av varjeförvärvskälla beräknas för sig. Icke yrkesmässig avyttring av fastighet, som ärbelägen i skattskyldigs hemortskommun, och av los egendom samt deltagande i lotteriräknas som en förvärvskälla. Avyttring av fastighet utanför hemortskommunenutgör däremot en särskild förvärvskälla för varje kommun där den eller de avyttradefastigheterna är belägna. Vid kommunalbeskattningen fär realisationsförlustkvittas mol realisationsvinst endast om föriusten enligl nu angivna regleruppkommit i samma förvärvskälla som vinsten. Vid taxeringen till siatliginkomstskatt är däremot kvittning mellan underskoll av tillfällig 13 1975/76. Prop.1975/76:180 174 förvärvsverksamheti en förvärvskälla och inkomst av sådan verksamhet i annan förvärvskällatilläten. Någon möjlighet att kvitta underskott av lillfälligförvärvsverksamhet mol inkomster av annat slag, t, ex, inkomst av tjänst ellerkapital, föreligger däremot inte. Vidberäkning av inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet gäller vidare som allmänregel att realisationsföriust som uppkommit under visst är får kvittas endastmot realisationsvist som uppkommit under samma beskattningsår som förlusten.Från denna regel finns ett undantag, Föriust som hänför sig till avyttring avfastighet fär nämligen även avräknas mot realisationsvinst som uppkommit undernågot av de som följer närmast efter förluståret, Realisationsföriustberäknas i princip efter samma grunder som realisationsvinst. Beträffandefastigheter gäller dock att förlustberäkningen alltid skall ske medutgångspunkt i den faktiska anskaffningskostnaden. Varken indexuppräkning ellerfasta lillägg fär alltså ske och inte heller fär ingångsvärdet - som vidvinstberäkningen - i vissa fall baseras på taxeringsvärde. Om fastigheten harförvärvats genom arv, gåva eller annat benefikt fång gäller - på samma sätt somi fräga om aklier o, d, - att del vederlag som betalades vid närmast föregåendeonerösa fång blir avgörande för föriustberäkningen. Har den med förlustavyttrade egendomen innehafts att, om vinst i stället hadeuppkommit vid avyttringen, endast en del av vinsten skulle ha varit skattepliktig,medges avdrag endasl för motsvarande del av föriusten. 1 de fall dä avyttradaktie innehafts och vinst alltså f n, skulle ha beräknats enliglschablonmetod (10 96 av netloförsäljningspriset) är inte nägon del av föriustenavdragsgill, 1KL finns inte någon uttrycklig beslämmelse om vad som skall anses sombeskattningsenhet vid beräkning av resultatet av fastighetsavyttring. Som jagtidigare belyst (avsnitt 6.1.1) kan denna fråga få stor belydelse förskattskyldig, som under ett och samma beskattningsår säljer flera fastighetereller fastighetsdelar, eftersom olika regler gäller för beräkning av vinst ochför beräkning av föriust vid fastighelsavytiring. Kommitténanser att man bör utvidga rätten att avräkna realisationsförlust som uppkommitunder visst beskattningsår mot realisationsvinst som uppkommit under nägot avde sex följande åren. Enligt kommitténs förslag bör sådan rätt föreligga intebara i fräga om förlust vid fastighetsförsäljning ulan även när föriusten uppkommitvid avyttring av lös egendom. Vadbeträffar beräkningen av realisationsförlust innebär kommitténs förslag attförlust vid avyttring av fastighel skall beräknas liksom medutgångspunkt i faktiska belopp. För fastighet, som förvärvats ,skall dock även vid förlustberäkningen som anskaffningskostnad anses 150 96 av1952 ärs taxeringsvärde, 1 övrigt får anskaffningskostnaden vid beräkning avavdragsgill förlust inte grundas på taxeringsvärde. Vid avyttring av aktier o.d.skall enligt förslaget avdragsgill realisationsföriust beräknas enligt sammaregler som gäller för beräkning av skattepliktig realisationsvinst. a. alt avdrag i fortsättningen föreslås få ske även Prop.1975/76: 180 175 förförlust som uppkommit vid avyttring av äldre aktier. Anskaffningskostnaden försådana aktier skall bestämmasmed hjälp av den av kommittén föreslagnagenomsnittsberäkningen. Kommitténdiskuterar frägan om hur slor del av en föriust som bör vara avdragsgill i detfall då motsvarande vinst endasl delvis är skattepliklig. Kommittén anser attnuvarande regler av praktiska skäl bör behällas oförändrade. Kommitténhar också tagit upp frågan om vad som skall utgöra beskattningsenhet vidrealisationsvinstberäkningen. Den föreslär att den taxeringsenhet, som gällervid försäljningstillfället, skall ulgöra beskattningsenhet. Som tidigareredovisats (avsnitt 6.1,2) är kommittén medveten om att en sädan bestämmelse f n.kunde medföra vissa komplikationer i de fall då en faslighet anskaffatssuccessivt och vissa delar förvärvats två är eller mera före avyttringen, medanandra delar förvärvats mindre än två är före avyllringen. I sädana fall fårman enligt kommittén proportionera den framräknade realisationsvinsten pä deolika fastighelsdelarna. Kommitténhar slutligen ocksä föreslagit att en särskild bestämmelse införs för attförhindra obehöriga föriuslavdrag. Enligt den föreslagna bestämmelsen skallrealisationsförlust inte vara avdragsgill om det framstår som uppenbart atttransaktionen tillkommit främst i syfte att framkonstruera en avdragsgill föriust,vilket kan vara fallet t. ex. när försäljning sker till närstående. Kommitténsförslag om principerna för beräkning av realisationsföriust har i regel godtagitsav remissinstanserna. Inte heller har förslagel om utvidgade möjligheter attkvitta realisationsförlust mol senare ärs realisationsvinster föranlett någraerinringar. Endasti ett par fall har remissinstanserna kommenterat förslaget alt den taxeringsenhetsom gäller vid försäljningstillfället skall vara beskattnings-enhet och attsåledes - om en försäljning omfallar fiera taxeringsenheter - separatvinstberäkning skall ske för varje enhet. Näringslivels skaitedelegation anseralt förslagel kan leda till orimliga resultat eftersom vinstberäkningen sker ifast penningvärde medan föriustberäkningen sker efter en nominell metod.Lantbrukarnas skattedelegation godtar däremot förslagel i princip men anser attpraktiska skäl talar mot att använda den av kommittén föreslagnaproportioneringsmetoden i de fall då viss del av fastigheten innehafts kortaretid än tvä är och en annan del . De remissinsiansersom yttrat sig angående kommitténs förslag om särskild bestämmelse motobehöriga förlustavdrag har ansett att förslaget bör bedömas i ett slörresammanhang när man tar ställning till frågan om införande av en allmän skattefiyktsklausul. Föregendel fårjag anföra följande. Jag tillstyrker kommitténs förslag att rätten attavräkna visst års realisationsföriust mol senare års realisationsvinsterutvidgas lill att omfatta även föriusler vid avyttring av lös egendom. Vidareansluterjag mig till vad kommittén föreslagit angående beräkningen avrealisationsförlust vid avyttring av fastigheter samt av aklier och annanegendom som f n. omfattas av 35 S 3 mom. KL. Prop.1975/76: 180 176 attavdragsgill föriust påsainma sätt som skall reduceras i de fall dä motsvarandevinst skulle ha varit endast delvis skattepliktig. Vadjag nu sagt innebär bl. a. att förlust vid fastighetsförsäljning i vis.sa fallfår beräknas med utgångspunkt i en anskaffningskostnad, som motsvarar av1952 ärs taxeringsvärde, men alt i övrigt anskaffningskostnaden för fastigheterinte får baseras på taxeringsvärde'vid föriustberäkningen. d, innebär mitt förslag att även förluster vid avyttring av egendom, somförvärvats mer än tvä år före ingången av avyttringsåret, i princip bliravdragsgilla. Detta får anses vara den följdriktiga lösningen i ett system sombygger pä en i tiden obegränsad beskattning av verklig vinst. Denomständigheten att anskaffningskostnaden för äldre börsnoterade aktier i vissafall beräknas enligt schablon bör inle föranleda begränsning av rätten tillavdrag för faktiska förluster. Jag vill dock framhålla att inte hela utan endasl40 % av föriusten blir avdragsgill vid avyttring av äldre aktier o, d.Anskaffningskostnaden för sådana aktier skall vid föriustberäkningen - på sammasätt som vid vinstberäkningen-bestämmasenligi de föreslagna reglerna förgenomsnittsberäkning. Avmitt ställningstagande i frägan om beskattning av vinst vid avyttring av annanlös egendom än aktier o, d. följer attjag beträffande sädan egendom inteföreslär någon ändring i nuvarande beslämmelser om avdrag för realisationsföriust. Jag tillstyrker kommitténsförslag att taxeringsenheten skall vara beskattningsenhet vid beräkning avresultatet av fastighetsförsäljning. Jag vill framhålla att de svårigheter sommed nuvarande regler kunde uppkomma när en del av taxeringsenheten innehaftsmindre än tvä år och en annan del bortfaller i och med att hdavinsten - såsom jag föreslagit -är skattepliktig även efter tvåärslidensutgång. Ilikhet med de remissinstanser som yttrat sig i saken anserjag alt frågan omåtgärder mot obehöriga föriuslavdrag inte bör prövas i delta sammanhang utan isamband med ställningstagandet till del förslag om allmän skattefiyktsklausulsom kommer att läggas fram. Beslämmelsernai lagen(1951:763)omberäkningav statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomsl (seavsnitl 6.2.1) är f n. tillämpliga på två formerav realisationsvinst. Vinstvid fastighetsförsäljning behandlas som ackumulerad inkomst, om vinsten til an hälften består a v återvunna värdeminskningsavdrag. Vinst vid avyttringav aktie eller andel i fåmansbolag betrakias som ackumulerad inkomsl, omaktien eller andelen innehafts och vinsten alltså skallberäknas enligl schablonmetod. Kommitténanser att viss utvidgning av rätten till skatteberäkning för ackumulerad inkomslvid fastighetsförsäljning är befogad. Kommittén föreslår att man skall mildraverkningarna av tvångsförsäljning av fastighel Prop.1975/76: 180 177 genomatt låta vinst vid sådan försäljning behandlas som ackumulerad inkomsl. 1fråga om aklier och andelar i fåmansbolag föreslår kommittén - i linje med sitthuvudförslag om aktievinstbeskattningen-den ändringen att realisationsvinstfår betraktas som ackumulerad inkomst vid avyttring redan efter två och ej -som f n. - först innehav. Deremissinstanser som yttrat sig i saken har tillstyrkt kommitténs förslag. I ellpar yitranden föreslås dock viss ytteriigare utvidgning av möjligheterna attbehandla realisationsvinst som ackumulerad inkomst. Föregen del tillstyrker jag kommitténs förslag. I enlighel med vad jag lidigarehar föreslagit om initialperioden vid aktievinstbeskattning bör rätten lillsärskild skatteberäkning vid försäljning av aktier och andelar i fåmansbolagavse egendom som förvärvats mer än tvä år före ingången av avyttringsåret. Dellaföranleder en viss ändring av 3 S 4 mom. lagen om beräkning av siatliginkomstskatt för ackumulerad inkomst. Dessutom bör en av omläggningen avskogsbeskattningen föranledd formell jämkning i 3 S 2 mom. denna lag göras. Jagär inte beredd att tillstyrka någon utvidgning av beslämmelserna utöver vadkommittén föreslagit. 7.6.3 Anståndmed betalning av skatt Realisalionsvinsttas till beskattning det år dä första delen av köpeskillingen betalas. Dettakan ibland leda till påfrestningar på den skatlskyldiges likviditet närbetalningen av köpeskillingen är utsträckt över . Med hänsyn tillsädana fall har i 48 S 4 mom. uppbördslagen (1953:272, UL) införts enbestämmelse, enligt vilken skattskyldig under vissa förutsättningar kän fäanstånd med skattebetalningen om försäljningslikviden skall belalas . Anstånd innebär i princip att betalningen av kvarstående ellertillkommande skatt för det taxeringsår, då försäljningen las lill beskattning,får fördelas . Anståndsreglerna gäller f n, vid avyttring av fastighetoch rörelse men däremoi inte vid avyttring av t. ex, aktier. Kommitténföreslär att anständsbestämmelserna skall kunna tillämpas ocksä när skatlskyldigavyttrar aktier eller andelar i fåmansbolag. Remissinstanserna har inte gjortnågra invändningar mol förslaget. Jagtillstyrker kommitténs förslag i denna del. Med anledning av att ett parremissinstanser efterlyst möjligheter till anstånd med skattebetalning i defall då skattskyldig begärt uppskov med beskattningen av realisationsvinst fårjag erinra om all möjlighet till uppskov i dessa fall numera införts (SFS1975:1179), Gällanderegler innebär att aktiefond vid avyttring av aktie beskattas förrealisationsvinst enligt samma regler som gäller för andra kapitalförvaltande Prop.1975/76:180 178 skattesubjekt.I den mån realisationsvinst utdelas till andelsägarna blir denna inte beskattadhos fonden.