prop · FZ03179 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76:179 Regeringens proposition omändring i allmänna arbetstidslagen (1970: 103); Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås vissa begränsningar av de övertidsuttag som medges iarbetstidslagen. Enligt förslaget skaU som övertid i lagens mening anses intebara den arbetstid som överstiger de i lagen angivna måtten för ordinariearbetstid och jourtid utan även mertid i förhållande till kortare arbetstid somi fråga om heltidsarbete har avtalats i angiven ordning. Vidare föreslås enbestämmelse om att ordinarie arbetstid enligt lagen skall minskas med hänsyntill infallande arbetsfri helgdag vid beräkning av allmän övertid. Ävenbeträffande övertid för nödfallsarbete samt förberedelse- ochavslutningsarbeten föreslås ändringar som i viss utsträckning begränsar möjlighetemaatt ta ut övertid. 1 1975/76.1 samL Nr 179 Lagom ändring i allmänna arbetstidslagen (1970: 103) Härigenomföreskrives i fråga om allmänna arbetstidslagen (1970: 103)dels att 3, 8 och 10 §§ skaU ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen närmastefter mbriken "Övertid" skall införas en ny paragraf,7 a §, av nedan angivna lydelse. '' 3 § Utöver de undantag som anges Utöver de undantag som anges i 2 § får undantag från lagens tiU- i 2 § får undantag från lagens till- lämpning göras genom koUektiv- lämpning göras genom kollektiv avtal, som på arbetstagarsidan avtal, som på arbetstagarsidan slutits eller godkänts av organisa- slutits eller godkänts av organisa tion, vUken är att anse som huvud- tion, vUken är att anse som cen- organisation enUgt lagen (1936: trål .arbetstagarorganisation enligt 506) om förenings- och förhand- lägen (1976:000) om medbestäm- lingsrätt. ' ' mandei arbetslivet. Arbetsgivare,som är bunderi av sådant kollektivavtal, får tiUämpa avtalet på arbetstagare,vilken sysselsattes i arbete som avses med avtalet, även om arbetstagaren ej ärmedlem av den avtalsslutande organisationen på arbetstagarsidan. Detta gällerdock ej arbetstagare, som omfattas av annat tillämpligt kollektivavtal. .1 denna lag förstås med övertid arbetstid som överstiger ordinarie arbetstidoch jourtid enligt 4, 5 och 7 §§. Har genom kollektivavtal, som har tillkommiti den ordning som anges i 3 §, annan ordinarie arbetstid eller jourtid avtalats,förstås med övertid i stället sådan arbetstid som vid heltidsarbete överstigerordinarie arbetstid och jourtid enligt avtalet. Vid beräkning av tillåten övertid enligt 10 § minskas den ordinarie arbetstidenenligt 4 § för varje infallande helgdag, som är arbetsfri och som ej ärsöndag, med den arbetstid som arbetstagaren skulle ha fullgjort om helgdagen istället hade varit vardag. Har natur- ellerolyckshändelse eller annan omständighet, som ej kunnat förutses, vållat avbrotti verksamhet eller medfört överhängande fara för sådant avbrott eller förskada på Uv, hälsa eUer egendom, får övertid tagas ut i den utsträckning somförhållandena kräver. Har natur- eller olyckshändelseeller annan därmed jämförlig omständighet, som ej kunnat föratses, vållatavbrott i verksamhet eller medfört överhängande fara för sådant avbrott ellerför skada , på liv, hälsa eller egendom, får övertid tagas ut i denutsträckning som förhållandena kräver. Arbetsgivarenskall göra anmälan till arbetai"skyddsstyrelsen om så dant arbete med angivande av anledning till samt omfattning och var aktighet av arbetet från arbetets början. Arbetet får icke fortsättas utöver , utan att tillstånd tiU arbetet sökts hos ar betarskyddsstyrelsen. Anmälan eller ansökan anses gjord, när denna av lämnats till posten i betalt brev. .:. Arbetarskyddsstyrelsenfår medge undantag från andra stycket. Därvid får styrelsen föreskrivasärskilda villkor. När särskilda skäl föreligger, får övertid utöver vad som följer av 8 och 9 §§ tagas ut med högst imder av eUer under en kalendermånad, dock högst under ett kalenderår. Närsärskilda skäl föreligger, får övertid utöver vad som följer av 8 § tagas ut niedhögst av fyra yeckor eller under en kalendermånad,dock högst under ett kalenderår. Har övertid, som avses i 9 §,tagits ut skall den övertid som medges enligt detta stycke minskas med densålunda uttagna tiden. Närsynnerliga skäl föreligger, får. arbetarskyddsstyrelsen medge ytterligareövertid med högst under ett kalenderår. Från de begränsningar som föreskrivesi första stycket får avsteg göras genom kollektivavtal, som tillkommit i denordning som anges i 3 §. Om sådant koUektivavtal gäller 3 § i övrigt. Dennalag träder i kraft . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , , , Propositionom ändring i allmänna arbetstidslagen (1970:103) Dennu gällande allmänna arbetstidslagen (1970:103) trädde i kraft den 1 januari1971. Inom har en särskild arbetstidsgmpp medrepresentanter för arbetarskyddsstyrelsen och arbetsmarknadsparterna gjort enöversyn av lagens tiUämpning. Gruppen avlämnade rapporten (Ds A1975: 3) Arbetstidslagens tUl-lämpning. Pågrundval av en del av de synpunkter och önskemål som arbetstidsgruppen förtfram har inom utarbetatspromemorian (Ds A 1975: 15) Vissa ändringar i arbetstidslagen. Promemorian,som även innehåller en kort redogörelse för innehållet i arbetstidsgrappensrapport, bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga (till promemorianfogad bilaga ej medtagen här). Efterremiss har yttranden över rapporten och promemorian avgetts av försvarets civUförvaltning,postverket, , statens jämvägar, ,arbetarskyddsstyrelsen. i (LO),, (), , och (). Försvarets civUförvaltning har tiU sitt yttrandefogat yttrande från . Till arbetarskyddsstyrelsensyttrande har fogats yttranden från styrelsens arbetstidsnämnd ochyrkesinspektionen i , , , , , ,, , , och distrikt. SAF har bifogat yttrandenfrån , och . 2 Gällande bestämmelser m. m. Idenna del hänvisas till avsnitt 2 och 3 i bilagan. 3 Departementspromemorian och remissyttranden över den Ipromemorian läggs fram förslag tiU ändringar av bl. a. arbetstidslagensövertidsbestämmelser. I fråga om innehåUet i förslagen hänvisas tUl avsnitt 6 ibUagan. Förslageni departementspromemorian godtas i sina huvuddrag eUer lämnas i stort sett utanerinran av flertalet reniissinstanser. LO och TCO konstaterar att de föreslagnaändringama i arbetstidslagen innebär förbättringar i förhållande till vad som gäUerf. n. SAF, i vars synpunkter instämmer, avstyrker däremotförslagen och anför att det i stället finns behov av en uppmjukning av lagensregler. och ifrågasätter om inteförslagen bör bli föremål för ytterligare överväganden. Om förslagen likvälskall genomföras nu anser förbunden särskilt med hänsyn till anknytningentill gällande kollektivavtal att ändringama bör träda i kraft tidigast den 1juli 1977. Arbetarskyddsstyrelsen framhåUer att de föreslagna ändringarna kanväntas för styrelsens del medföra ökat arbete med arbetstidsärenden och attdetta är en olyckUg utveckUng. Förslagetatt definiera övertidsbegreppet i arbetstidslagen tillstyrks eller lämnas utanerinran av flertalet remissinstanser. a. arbetarskyddsstyrelsensarbetstidsnämnd och hänvisar tUl att avsiktenenligt promemorian är att bibehålla möjligheten att avtala om såväl längre somkortare ordinarie arbetstid eller jourtid än som anges i lagen. Det framhållsatt lagtexten (7 a § första stycket i förslaget tUl ändring i arbetstidslagen)följaktligen bör återspegla båda dessa alternativ. remissinstanser är kritiska mot den föreslagna definitionen. Landstingsförbundetoch anser att i promemorian inte har redovisats någotvägande skäl för att nu frångå möjligheten att ta ut allmän övertid medutgångspunkt i arbetstidslagens mått för ordinarie arbetstid. Enligf SAF är denföreslagna ändringen inte förenlig med lagens karaktär av maximUagstiffning.Ett genomförande skulle ge upphov till åtskilliga praktiska problem, t. ex.när en dagarbetare tUlfälligt utför arbete i skiftgång. 1975/76:179 6 industriförbundanför olika faU där redovisning i arbetstidsjournalen av skiftarbete anseskomma att försvåras, om man vid redovisning av övertid inte kan utgå frånordinarie arbetstid enligt arbetstidslagen. a. påpekas att arbetstiden per fyraveckorsperiodkan växla för de oUka skiftlagen och ömsom överskrida, ömsom underskrida dengenomsnittliga avtalade arbetstiden per period. Isammanhanget tar LO och TCO också upp frågan om övertid för deltidsanställda.Enligt organisationema bör arbetstidslagen med tanke på deltidsanstäUdautformas så att aU arbetstid, som fullgörs utöver avtalad ordinarie arbetstid,anses som övertid. Förslaget i fråga om närmareberäkning av tillåten övertid innebär att man vid beräkning av övertidsuttagskall minska den ordinarie arbetstiden enUgt arbetstidslagen med hänsyn tillinfallande arbetsfri helgdag. Till denna princip ansluter sig flertalet remissinstanser.Statens avtalsverk framhåller dock att förslaget, om det genomförs, ändrar enav de fömtsättningar som gällde när parterna träffade avtal om omfattningen avskyldigheten att fuUgöra allmän övertid. En begränsning av föreliggandemöjligheter att ta ut allmän övertid kan enligt verket komma att medföra behovav ökade personella resurser bl. a. inom poUsväsendet, kriminalvården ochförsvarsmakten. Mot den föreslagnaschablonregeln vid beräkning av övertid görs emellertid invändningar. Enligtstatens avtalsverk bygger förslaget på arbetstidsförhållanden för arbetstagaresom regelbundet arbetar varje helgfri måndagfredag. Huvuddelen avarbetstagarna inom verkets avtalsområde har en annan arbetstid än åtta timmarper arbetsdag och arbete förekommer i stor utsträckning också ochsöndagar. Det synes nödvändigt att dessa förhållanden beaktas och att somutgångspunkt vid beräkningen tas den arbetstid som arbetstagaren skulle ha fuUgjortom arbetsfri helgdag, som ej är söndag, i stället varit vardag. Liknandesynpunkter framförs av postverket, och och invänder mot förslagetsutformning att förslaget inte tar hänsyn tUl fall där enligt avtal viss kortarearbetstid än skall gälla och veckoarbetstiden samtidigtskall vara densamma oavsett antalet helgdagar som infaller under sjudagarsperioden.Vidare påpekar arbetarskyddsstyrelsens arbetstidsnämnd att förslaget lämnaröppet om det avser arbetsfria helgdagar för den enskilde arbetstagaren eUer förden arbetsgrupp han tillhör. LO och TCO hälsar medtillfredsställelse promemorians uttalande att arbetstidslagen skall tillämpasså att exempelvis semester och sjukledighet jämställs med arbetad tid vidberäkning av tillåtet övertidsuttag. LO menar att regler om s. k. privUigieradfrånvaro bör tas in också i lagtexten. Vidare framhåller LO och TCO att detmåste slås fast att fackUgt arbete, som under ordinarie arbetstid utförs av fackUgförtroen- Prop.1975/76:179 7 demanenligt lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, skallbetraktas som ordinarie arbetstid i arbetstidslagens mening. Sist-nänmda frågabehandlas även i yttrandet från arbetarskyddsstyrelsens arbetstidsnämnd.Nämndens flertal förordar att facklig förtroendemans arbete likstäUs med arbetei arbetstidslagens mening när det utförs på hans ordinarie arbetstid. Denföreslagna ändringen av bestämmelsen om övertid för nödfallsarbete tUlstyrks avbl. a. LO och TCO samt försvarets civilförvaltning. Statens avtalsverkkonstaterar att förslaget innebär en skärpning av nuvarande bestämmelser ochatt viss risk finns att viktiga samhällsintressen härigenom kan bli åsidosatta. LOoch TCO anser att det inte finns några skäl att ha en särskild övertidsform förförberedelse- och avslutningsarbete. Förslaget i promemorian att övertid förförberedelse- och avslutningsarbete skall avräknas från aUmän övertidkommenteras dessutom av bl. a. och . Enligt statens jämvägarkan förslaget komma att medföra dels behov av viss personalökning, delssvårigheter att fullfölja planerade banunderhållsarbeten till dess ytterUgarepersonal hunnit utbildas. SAF framhåller att stora svårigheter skulle uppkommaför bl. a. byggnadsindustrin, sågverksindustrin och viss verkstadsindustri, omförslaget genomförs. Ävenförslaget om ändrat förfarande vid arbetarskyddsstyrelsens handläggning av ärendenom dispens från föreskrifter om arbetstiden berörs i några yttranden. LO serpositivt på förslaget men framhåller att det är central arbetstagarorganisationsom myndigheten bör ha kontakt med vid remissförfarandet. Enligt arbetarskyddsstyrelsensarbetstidsnämnd kommer ett remissförfarande med organisationerna i ärenden, somtUlstyrkts av arbetstagarna personligen, att innebära förlängdhandläggningstid och ökat arbete för myndigheten. För att minska antaletärenden bör enUgt nämnden partema kunna disponera över den extra övertidengenom kollektivavtal på förbundsnivå eller motsvarande. Dessutom tar vissaremissinstanser upp frågan om straffrättsUgt ansvar vid överträdelse avarbetstidslagens föreskrifter. LO och TCO hemstäUer att åtgärder vidtas för attförhindra att arbetstidslagens bestämmelse om förande av övertidsjournal sättsur spel. anser att frågan om ettförtydligande av nämnda bestämmelse bör aktualiseras. Vidare menar yrkesinspektioneni distrikt att dagsböter inte är tillräckligt avhållande somstraffpåföljd vid överträdelse av arbetstidslagen och att därför möjUghet börinföras att döma ut normerade böter. i distriktanför i ansvarsfrågan att det förefaller oriktigt att yrkesinspektionen skallbevaka och eventuellt åtalsanmäla uttag av övertid i de fall där en fackligorganisation kunnat avtala fördelaktigare arbetstider än vad arbetstidslagenföreskriver. 4 Föredraganden 4.1 Inledning Genomallmäima arbetstidslagen (1970:103) lagfästes 40-timmarsvec-kan som mått förden ordinarie arbetstiden. Lagen innehåUer vid sidan härav bestämmelser somreglerar jourtid och övertid. Fyra oUka former av övertid kan förekomma enUgtarbetstidslagen. Dessa är övertid för nödfallsarbete, övertid för förberedelse-och avslutningsarbete, allmän övertid som kan tas ut med högst perår och extra övertid som kan medges av arbetarskyddsstyrelsen med ytterUgare150 timmar . Bestämmelsernai arbetstidslagen är allmänt håUna. Grundläggande normer ges om den tid undervilken arbetstagare får anUtas till arbete. Vidsträckta möjUgheter finns förarbetsmarknadens organisationer att genom kollektivavtal komma överens omavvikelser från lagstiftningens maximinormer. För avsteg krävs godkännande avfackförbund eller därmed jämförUg sammanslutning på arbetstagarsidan. Dennauppläggning har gjort det möjUgt att förverkliga tanken på en enhetligtuppbyggd och allmängiltig arbetstidslag. Arbetstidslagen är med få undantagtillämplig på alla arbetstagare som utför arbete för arbetsgivares räkning. Frågor om arbetstiden har livUgtdebatterats även efter 40-timmars-veckans genomförande. Detta återspeglas inyligen avslutat eller pågående offentligt utredningsarbete. Jag erinrar omatt arbetsmiljöutredningens slutbetänkande (SOU 1976: 1) Arbetsmiljölaginnehåller förslag till nya bestämmelser om arbetstidens förläggning. Arbetstidsfrågorbehandlas vidare i familjestödsutredningens betänkande (SOU 1975: 62) Förkortadarbetstid för småbarnsföräldrar och semesterkommittés betänkande (SOU1975: 88) Fem veckors semester. Även sysselsättningsutredningen (A 1974: 02)och delegationen (Ju 1973: 03) för jämställdhet mellan män och kvinnorbehandlar eller har behandlat hithörande frågor. Här bör också nämnas detlagstiftningsarbete som har bedrivits på grundval av arbetsrättskommitténsbetänkande (SOU 1975: 1) Demokrati på arbetsplatsen och som har lett framtill proposition 1975/76: 105 om lagstiftning angående medbestämmande i arbetslivetm. Med en sådan lag avses att skapa ökade fömtsättningar för arbetstagarnaatt reglera bl. a. arbetstiden i avtal med arbetsgivarna. För att göra det möjUgtför arbetsmarknadens parter att följa det pågående arbetet med arbetstidsfrågornaoch ta de initiativ som behövs för att få fram utredningsmaterial tillkalladejag delegationen (A 1974: 09) för arbetstidsfrågor (DELFA). Bland DELFA:suppgifter ingår att analysera utfallet av tidigare arbetstidsförkortningar,inte minst deras effekter på produktion och sysselsättning, familjeförhållan- Prop.1975/76:179 9 den,barntillsyn m. m. Uppmärksamhet skall även ägnas åt frågor som rördeltidsarbete. Arbetstidslagenirmebar en radikal omgestaltning av den tidigare arbetstidslagstiftningen. Föratt kartlägga vissa frågor om lagens tUl-lämpning under ett första skede avdess giltighetstid har en särskUd arbetstidsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet varit verksam. Gruppen har redovisat resultatet avsin översyn i rapporten (Ds A 1975: 3) Arbetstidslagens tiUämpning. .Inom arbetstidsgruppen och i särskilda framställningar har arbetstagarorganisationerfört fram kritik mot arbetstidslagen på olika punkter. Mot denna bakgrund harinom utarbetats promemorian (Ds A 1975: 15) Vissaändringar i arbetstidslagen. I promemorian läggs fram förslag om ändringar i övertidsbestäm-melsemai arbetstidslagen och om viss ändrad handläggning av dispensärenden iarbetarskyddsstyrelsen. Förslagen har vid remissbehandlingen vunnit starkt stödhos .de största löntagarorganisationerna, i (LO)och (). Organisationerna har samtidigtfört fram förslag om ytterligare ändringar i arbetstidslagen. Någraremissinstanser ställer sig avvisande till förslagen. Kritiken tar främst siktepå att företagens verksamhet kommer att försvåras och fördyras genom attföretagen blir mera beroende av att få dispenser för extra övertid, omförslagen genomförs. Vidare har framhållits att de föreslagna ändringarna förarbetarskyddsstyrelsens del kan väntas medföra ökat arbete medarbetstidsärenden. Föregen del vill jag allmänt anföra följande. Som framgår av vad jag redan harnämnt pågår f. n. en omfattande utrednings- och lagstiftningsverksamhet påarbetstidens område. Jag vill också erinra om att huvudsyftet med den nyalagstiftningen om medbestämmande är att de anställda via förhandlingar medmotparter skall kunna påverka arbetsmiljön i vid mening. Arbetstiden är därviden viktig del. Med den utformning som arbetstidslagen har finns detföljaktligen anledning att anta att relativt betydande förändringar påarbetstidsområdet växer fram på grundval av medbestämmandelagen. Med hänsyn härtiUär det för tidigt att nu ta upp frågan om en allmän översyn av arbetstidslagstiftningeneller överväga mera omfattande ändringar i denna. Detta bör anstå till dessverkningarna av den nya förhandlingsrätten kan närmare avläsas. De konkretakrav som framställts på annan utformning av arbetstidslagen är emeUertid avsådan art att det synes möjUgt att genom begränsade ändringar i lagen beaktaframförda synpunkter i väsentliga avseenden. Jag avser här vissa av de reformkravsom har rests från arbetstagarhåll på starkare stöd i arbetstidslagen när detgäller att beräkna övertid och att motsätta sig ökat övertidsuttag. Med hänsyntill att arbetstidslagen lämnar stort utrymme för förhandlingsuppgörel-' t2 1975176.1 saml. 1975/76:179 10 serbehöver man inte räkna med att dessa punktändringar i övertidsbestämmelsernaföranleder någon betydande ökning av antalet arbetstidsärenden hosarbetarskyddsstyrelsen. Det är i detta avseende också av intresse att noteraatt ärbetsmiljöutredningens förslag till arbetsmiljölag öppnar möjlighet att iarbetstidsärenden enligt arbetarskyddslagstiftningen flytta över dispensrättenfrån arbetarskyddsstyrelsen till yrkesinspektionen. I anslutning tillbehandlingen av arbetsmiljöutredningens förslag kan finnas anledning att beröramotsvarande spörsmål i arbetstidslagen. Arbetstidslagenär så konstmerad att arbetstid som överstiger den ordinarie arbetstiden ellerjourtiden enligt lagen eUer den längre arbetstid som har överenskommits i koUektivavtalutgör övertid i lagens mening. Har kortare ordinarie arbetstid eller jourtidavtalats än vad lagen anger, utgör skUlnaden mellan avtalad och lagstadgadarbetstid däremot inte övertid enligt lagen. För vissa avtalsområdenhar numera kortare arbetstid än överenskommits genomkollektivavtal. Sådana överenskommelser har senast träffats i fråga om särskilttungt och påfrestande arbete, under jord och vid treskiftsgång. Idepartementspromemorian föreslås att det övertidsuttag som arbetstidslagenmedger knyts även till sådan kortare arbetstid som på förbundsnivå ellermotsvarande har överenskommits genom kollektivavtal. Förslaget har tillstyrktseller lämnats utan erinran av de flesta remissinstanserna. Detär också enligt min mening naturUgt att det lagstadgade övertidsuttaget knyts tUlordinarie arbetstid eller jourtid som överenskommits i kollektivavtal.Arbetstidslagen är som nämnts så konstruerad att detta redan gäller när längrearbetstid har avtalats än lagen anger. Sakligt är det väl befogat att ha sammatillämpning när partema har överenskommit om kortare arbetstid. Arbetstidslagen bör ienlighet med det sagda ändras så att övertidsbestämmelserna avser ävenskillnaden mellan lagstadgad och i kollektivavtal överenskommen kortarearbetstid. För att utmärka detta bör, som anförs i departementspromemorian, endefinition av övertidsbegreppet föras in i arbetstidslagen. Jag föreslår attlagens övertidsbestämmelser inleds med en föreskrift av innehåll att medövertid avses arbetstid som överstiger den för ordinarie arbetstid och jourtidi lagen angivna tidsmängden eller annan arbetstid som har avtalats i angivenordning. Med denna lydelse har beaktats påpekandet i vissa remissytttanden att lagtextenbör återspegla möjligheten att avtala om såväl längre som kortare ordinariearbetstid eller jourtid än som anges i lagen. I en del remissyttranden från arbetsgivarhåll har konstaterats att 1975/76:179 11 praktiskaproblem kan uppstå vid registrering av arbetstid, om man inte har 40-timmarsveckaneller per fyraveckorsperiod som utgångspunkt vidövertidsberäkningen. Jag vill i anslutning härtiU anföra att minskad marginalför uttag av ordinarie arbetstid naturiigtvis kan medföra att störreuppmärksamhet krävs vid redovisning av övertid. erinrar jag ommöjligheten att avtala om längre begränsningsperioder i fråga om övertidsuttagän lagen anger. På detta sätt kan ibland undvikas att övertid formellt uppstårvid exempelvis skiftarbete med arbetsperioder av varierande längd. Självfalletär det härvid nödvändigt att också ta hänsyn till vilka variationer somlämpligen bör godtas. Vad gäller problem vid registrering av arbetstid kan frånpraktisk synpunkt slutligen påpekas, att en anpassning av arbetstidslagensövertidsbegrepp efter vad som avses med övertid enUgt kollektivavtal måsteverka i riktning mot att redovisningen förenklas. LOoch TCO har i sina remissyttranden anfört att arbetstidslagen bör utformas såatt även för deltidsanställda all arbetstid utöver avtalad ordinarie arbetstidanses som övertid. Jag vill här understryka att en arbetsgivare enligt allmännaavtalsrättsliga grunder inte kan ålägga arbetstagare övertid eller jourtid utanatt uttrycklig eller underförstådd överenskommelse har träffats. Detta gällerockså vid anställnmg på deltid. Att i arbetstidslagen reglera frågan om mertidmed utgångspunkt i avtal om deltid, skulle däremot inte överensstämma medlagens allmänna syfte att ge normer för vad som är högsta tiUåtna ordinarie arbetstid,jourtid och övertid. I lagtexten bör markeras att man vid beräkning av övertidskall utgå från ordinarie arbetstiden vid heltidsarbete. Med sådan arbetstidavses helt naturligt vad som inom avtalsområdet är full arbetstid i motsats tiUdeltid. Arbetstidslagenberör inte frågan om ordinarie arbetstid skall minskas med den arbetstid somskulle fuUgjorts infallande arbetsfri helgdag, s. k. mjuk arbetsvecka, eller omden ordinarie arbetstiden skall gälla oavsett helgdag, s. k. hård arbetsvecka.Följden har blivit att någon övertid i lagens mening inte anses uppkomma, ävenom eh anstäUd arbetar på avtalad övertid under motsvarande antal timmar som harfallit bort på grund av arbetsfri helgdag. Frånarbetstagarhåll har frågan om en lagreglering väckts under hänvisning till atthelgledighet i vissa faU har föranlett motsvarande ökning av övertidsuttag. 1departementspromemorian konstateras att berörda förfaringssätt framstår somföga rimligt.