prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — Den som i egenskap av ledamoteller suppleant i kommunstyrelsen eller annars är redovisningsskyldig tillkommunen eller sådan den redovisningsskyldige närstående som avses i 16 S KLfår inte vara revisor eller revisorssuppleant för granskning av förvaltning somomfattas av redovisningsskyldigheten. Han får inte heller delta i val avrevisor eller revisorssuppleant för granskning av sådan förvaltning. Inteheller får han delta i beslut med anledning av granskningen. Han är däremotoförhindrad att della i den överläggning som kan föregå beslutet. Här finns enskillnad i förhållande till den allmänna jävsregeln i 16 S KL, vilken innebäratt den som är jävig är utesluten från all handläggning av ärende i vilket hanär jävig. Denna skillnad är inte kommenterad i förarbetena till KL. Enligl63 S KL har revisorerna rätt alt när som helst inventera de pen- Prop.1975/76:187 519 ningmedeloch värdehandlingar som kommunstyrelsen eller annan nämnd omhänderhar.Revisorerna har också rätt att ta del av räkenskaper och andra handlingar somberör förvaltningen. Motsvarandebeslämmelser för finns i 67 S KLS. Beslämmelserna avvikerfrån 63 S KL på del sättet all det i 67 S KLS inte finns någon föreskrift omatt revisorerna skall vara minst tre eller all suppleanterna skall vara likamånga som revisorerna. 1 KLS sägs i detta hänseende endast attkommunfullmäktige skall utse revisorer och revisorssuppleanter. Bestämmelsemai 67 S LL stämmer överens med 63 S KL, MedKLS infördes för vidkommande en bestämmelse om att mandattiden förrevisorer skulle vara . Revisorernas mandattid kom därmed all sammanfallamed nämndledamöiernas mandattid. Som skäl för tvåårsregeln för revisoreråberopades i den utredning som föregick KLS att ett åriigt byte av revisorervar ägnat att nedsätta revisionens effektivitet. 1 propositionen godtogs dennaavvikelse från KL, eftersom några egentliga ölägenheter av en tvåårigmandatperiod för revisorerna knappast kunde befaras (prop. 1957:16 s. 63).Genom ändringar i KlS infördesettårig mandattid för ledamöterna i kommunstyrelsen och för revisorerna.Mandattiden för revisorerna ansågs böra liksom tidigare stämma överens medmandattiden för nämndledamöterna (prop, 1969:129 s, 79 och 118). Enligt8 kap. 11 S riksdagsordningen väljs riksdagsrevisorerna för riksdagensvalperiod. När den treåriga mandatperioden för riksdagsrevisorerna infördes varanledningen den att en längre mandattid än tidigare ansågs skapa bätlremöjligheler för en mera inträngande och systematisk granskningsverksamhet (KU1967:60, bil. Fråganom jäv för kommunfullmäktig vid val av revisorer diskuterades av de sakkunnigasom utarbetade förslaget lill KLS, De sakkunnigas majoritet föreslog att någonbestämmdse om jäv för deltagande i val av revisorer eller revisorssuppleanterinle skulle tas med i lagen, eftersom en sådan regel skulle göra övervägandeantalet ledamöter i fullmäktige jäviga vid val av revisorer (prop, 1957:16 s.31). En minoritet ville behålla jävsregeln och framhöll all del var fel attgrundläggande kommunalrällsliga principer skulle avskaffas eller jämkas för attmöjliggöra den ena eller andra lösningen av praktiska administrativa problem(prop. s. 33). Föredragande departementschefen fann att majoriteten inte hadeanfört tillräckliga skäl för att i KLS göra avvikelse från principen att den varsförvaltning skall granskas av revisorer inte får delta i valet av revisorerna.Han framhöll vidare att det torde höra till undantagsfallen attjävsbestämmelsen i praktiken medför några svårigheter (prop, s. 38), Vidolika tillfällen har övervägts frågan om särskilda kvalifikationskrav börställas upp beträffande kommunala revisorer. Förslagen har avvisats underhänvisning dels till att kommunerna bör ha valfrihet på området, dels lill detbiträde som kommunförbunden lämnar i fräga om revisionsverksamheten (prop, 1930:99 s, 189, KU 1937:18 och KU 1944:12), Prop.1975/76:187 520 Ifråga om mandattiden för revisorerna anser utredningen alt övervägande skältalar för alt mandattiden för revisorerna bör vara densamma som för nämndledamöterna.Härigenom bör revisionens effektivitet som konlrol-linstmment öka. Vidareunderiättas granskningen av fierårsprojekl. Revisorernas ställning kan ocksåstärkas med en längre mandattid. Utredningen pekar på att en sådan ordningtidigare har tillämpats i och gäller förrikdagsrevisorernas del. Utredningen anför att del inte finns någon skillnadmellan revisionens uppgifter och inriktning mellan och övrigakommuner och att det därför är lämpligasl att den treåriga mandattiden fårgälla även för revisorerna i . En konsekvens av den enhetligatreåriga mandatperioden är att del alltid blir de nyvalda fullmäktige resp. detnyvalda som skall utse revisorer. Beträffande antaletrevisorer och revisorssuppleanter anför uiredningen att den reglering som nufinns i KLS har vissa fördelar. Antalet revisorer för mindre förvallningar kanvara under tre och antalet suppleanter behöver inte vara lika stort som anlalelrevisorer. Utredningen framhåller emellertid att minoritetsintressena alltjämtkräver att antalet revisorer åtminstone totalt sett är tre. Utredningen menaralt principen om tre revisorer och lika många suppleanter enligt uttryckligbeslämmelse i den nya lagen bör gälla också för del fall att fullmäktige utsersärskilda revisorer för viss eller vissa nämnder. Därigenom blir också densedan länge godtagna möjlighelen för kommun att inrätta s. k. delad revisionlagfäst. Ifråga om revisors valbarhet anför utredningen att behovet av att kunna tillförarevisionen sakkunskap utifrån numera tillgodoses genom att samtliga kommuneroch landstingskommuner anlitar någon form av fackrevision. För deförtroendevalda revisorerna bör enligt utredningens mening i princip sammavalbarhetsvillkor gälla som förändra förtroendeuppdrag. Utredningen framhållerockså alt man i kommunerna numera alltid torde kunna finna ett tillräckligtanlal personer med erforderiig sakkunskap som. förtroendevalda revisorer ochtillägger att del i praktiken torde vara myckel sällsynt att man väljerrevisorer som inle är medlemmar i kommunen. Utredningen föreslår därför attsamma regler som för ledamöterna i kommunfullmäktige resp. skallgälla i fråga om valbarhet, valbarhetens upphörande och rätt lill avsägelse.Uiredningen finner inte anledning att föreslå några regler om särskildakvalifikationer för förtroendevalda revisorer. Uiredningenpekar på att det i 12 kap, 7S regeringsformen anges att riksdagsrevisorernaskall granska den statliga verksamheien, inle den statliga förvaltningen (prop,1973:90 s, 435), Med hänsyn härtill föreslår uiredningen att nuvarande ullryck"förvaltningen" som beteckning för revisorernas grundläggandegranskningsuppgift byts ut mot "verksamhet". Utredningenframhåller att nuvarande regler i 63 S KL, 67 S KLS och Prop.1975/76:187 521 67S LL, som tillåter jävig ledamot att della i överläggning i ärende omansvarsfrihet, utgör avsteg från vad som annars gäller vid jäv för ledamöter ikommunala organ. Fullmäktig och ledamot av kommunstyrelsen eller annan nämndfår inte i andra fall delta i någon del av ärendebehandlingen, när jävföreligger. 1 nämnd får jävig ledamot inle ens vara närvarande (37 S KL). Attdellagande i överiäggningen är tillåtet vid behandling av revisionsberättelsekan enligt utredningen förklaras av ärendets speciella natur. Det är i och försig rimligt att nämndledamöter, som också är ledamöter i fullmäktige, har rällatt förklara och försvara sig i debatt med anledning av erinran elleranmärkning från revisorerna mol nämndens förvaltning, även om de har berettstillfälle att kollektivt ge sin mening till känna, när nämnden avgav yttrandeöver revisionsberättelsen. Från suppleantens synpunkt är det däremoi enligtulredningens mening inte godtagbart att han skall vara åhörare underöveriäggningen, utan möjlighet alt framställa yrkanden eller ens yttra sig,samt därefter träda in och delta i beslutet. Revisionsanmärkning eller erinranmot en nämnds förvaltning riktas, anför utredningen, mol nämnden som organ ochinte mot de enskilda ledamöterna. Delta motiverar enligt utredningens medningatt någon på nämndens vägnar under överiäggningen har möjlighet att utvecklanämndens synpunkter och delta i debatten, även om nämnden enligt utredningenslagförslag skall beredas möjlighet att inkomma med förklaring med anledning avanmärkning eller erinran. Med hänsyn till det anförda föreslår utredningen attdet föreskrivs att den som är ledamot eller suppleant i kommunstyrelsen resp.förvaltningsutskottel eller annars är redovisningsskyldig till kommunen ellerlandstingskommunen inte får della i handläggningen av ärenden om ansvarsfrihetför verksamhet som omfattasav redovisningsskyldigheten. Som ett undantaghärifrån skall enligt förslaget gälla att ordföranden och vice ordföranden istyrelsen eller annan nämnd, vars förvaltning granskningen gäller, får delta iöveriäggningen, när revisionsberättelse som avser granskningen behandlas. Bestämmelsernaom inventeringsrätt för revisorerna skall enligt ulredningens förslag tas in ien särskild paragraf som närmare behandlar revisorernas uppgifter m. m. (65S), Förslagetatt revisorer i kommun och landstingskommun i fortsättningen skall utses i stället biträds eller lämnas utan erinran av samtligaremissinstanser som berör frågan. tillägger dock attmandattiderna för revisorer och nämndledamöler bör sammanfalla i alla kommuneroch att de problem som på grund därav uppkommer i bör lösas idet fortsatta lagstiftningsarbetet. FöreningenSveriges kommunala förvallningsjurisler anför att förslaget ger möjlighet tillval av revisorer när som helst under löpande mandatperiod. Prop.1975/76:187 522 vilketinte synes vara avsett. Enligt föreningens mening bör paragrafen kompletterasmed en bestämmelse om att valet skall ske för tre är räknat fr, o, m, den 1januari året dä val i hela riket av fullmäktige har ägt rum. ÄvenSvenska kommunförbundei, läns landstingskommun samt ,, och kommuner anser att paragrafen bör förtydligas säatt del klart framgår att revisorerna skall ha samma mandattid somnämndledamöterna. Förslagetatt de valbarhetsvillkor som gäller för ledamot i fullmäktige även skall gällaför revisor och revisorssupfileant avstyrks av i län, läns landstingskommun och . Länsslyrelsensäger sig ha svårt all finna bärande skäl för att bestämmelserna om valbarhelsvillkorskall tillämpas på revisorer och åberopar härvid intresset av att kommunernainte binds i onödan. Landstingskommunen framhåller alt förslaget innebär atten revisor som flyttar från landstingskommunen genast föriorar sitt uppdrag.Om detta inträffar revisionsberättelsen skall undertecknas, måsleman kalla in en suppleant som inte har deltagit i revisionsarbetet. Dentidigare revisorns iakttagelser och erfarenheter går därmed föriorade.Landstingskommunen anseratt denna praktiska synpunkt måste ta över denprincipiella synpunkten att endasl den som är valbar bör hainsyn i förvaltningen och få uttala sig i ansvarsfrågan. anförall de valbarhetsvillkor som föreslås innebär att en länsöverdirektör eller enavdelningschef vid länsstyrelse inte kan vara revisor. Utredningen anför intenågot annat motiv för denna ändring i förhållande till vad som gäller f n. änatt samma valbarhetsvillkor i princip bör gälla för de förtroendevaldarevisorerna som för andra förtroendemän. Enligt kommunens mening bör det inteföreligga samma valbarhetshinder för revisor som för fullmäktig och nämndledamol.Sedan gammalt bmkar man sträva efter all resa så få hinder som möjligt förkommunmedlemmarna alt inneha förtroendeuppdrag. Kommunen kan inle urskiljanågot fall när ett jävförhållande skulle kunna inträffa vid förening avuppdrag som vald revisor och innehav av tjänst som avdelningschef vidlänsstyrelse. Skulle en sådan situation uppkomma, kan avdelningschefen avståfrån att handlägga ärendet i , kommun kan inte heller finnanågot skäl för att en avdelningschef vid länsstyrelse inte skulle kunna vararevisor, Svalövsoch kommuner anser att det bör övervägas om inte revisorerna bör varaauktoriserade eller på annat sätt särskilt kvalificerade för uppgiften.Riksrevisionsverket menar däremoi alt del f n. inte finns anledning alt ta uppfrågan om särskilda kvalifikationskrav. Riksrevisionsverketlillslyrker utredningens förslag i fråga om del s, k, de-chargejävet, Värmlandsläns landstingskommun. Föreningen jörvallningsiuiister ochKarlstads kommun anför däremot invändningar gentemot förslaget. De vill att detäven skall vara möjligt att använda förfaringssättet alt i protokolletanteckna att viss ledamot inte deltar 1975/76:187 523 i beslutet om ansvarsfrihet såvitt angår honom. Föreningenanför att en konsekvent tillämpning av den nuvarande jävsregeln i fråga om beslulom ansvarsfrihet kan medföra att bara ett ringa antal av fullmäktiges ledamöleroch suppleanter är behöriga all falla beslut. Det kan tänkas inträffa att enpartigrupp som inte är representerad i nämnderna på grund av jäv för övriga ledamöleroch suppleanter i fullmäktige kommer att utgöra en majoritet i fullmäktige,när revisionsberättelsen avser hela den kommunala förvaltningen. Det skullekunna göra det möjligt att som en politisk demonstration vägra ansvarsfrihetutan saklig grund. En sådan situation kan undvikas, om det även i fortsättningenblir möjligt att lösa jävsfrågan genom att anteckna i protokollet att vissaledamöter inte deltar i beslutet om ansvarsfrihet såvitt gäller dem. ser det står inte denna möjlighet öppen enligt utredningens förslag,anför att förslaget om att dechargejävet skall vidgas tillatt gälla inte bara beslut i frågan om ansvarsfrihet utan hela handläggningenav ärendet rent principiellt synes konsekvent och riktigt men att det ipraktiken är skäligen betydelselöst. Kommunen ifrågasätter därför om dennanyhet, som medför att paragrafen måste tyngas av en undantagsbestämmelse omrätt för resp, nämnds ordförande och vice ordförande att della ihandläggningen, verkligen är påkallad. Några av remissinstanserna tar upp frågan om revisorssuppleanternasSlällning, anför alt det från principiell synpunkt hade varitav värde om utredningen hade belyst revisorssuppleanternas ställning ochfunktion, principerna för suppleants inkallande m, m. Enligt kommunens mening föreliggernämligen med hänsyn till revisorsuppdragets karaktär av en sammanhängande ochodelbar förrättning, en klar skillnad mellan uppdrag som revisorssupplenat ochuppdrag som suppleant för nämndledamot. Av delta skäl har i frågan omsuppleants inträde vanligtvis aktualiserats först när det har varit klart allordinarie revisor inte har kunnat fullfölja sitt uppdrag. Ofla har frågan dålösts genom nyval av revisor. och länslandstingskommuner samt och kommuner föreslår en föreskriftom att beslämmelserna om styrdsesuppleanlers tjänstgöring skall gälla även förrevisorssuppleanter. Svenska kommunjörbundei fäster uppmärksamheten på att ulredningensförfattningsförslag är så utformat att en revisorssuppleant, som intetjänstgör, inte kan få någon ersättning. Enligt förbundets mening bör det varamöjligt att ge ersättning även åt revisorssuppleant som inte tjänstgör. I 63 S första styckei har lagils in beslämmelser om val avrevisorer och revisorssuppleanter och om mandatperiod, I likhei med utredningenoch en i det närmaste enhällig remissopinion har jag funnit det lämpligt attinföra en enhetlig treårig mandatperiod för revisorer och revisorssuppleanter Prop.1975/76:187 524 ikommuner och landstingskommuner, Oavsell vilken mandatperiod som gäller förstyrelsen och övriga nämnder är del fördelaktigt för revisionsarbetet altrevisorerna väljs för en följd av år, Någol undantag i fråga omman-dalperiodens längd har därför inle gjorts för , I lagmmmetanges uttryckligen att valet skall förrättas av de nyvalda fullmäktige. Jagvill för tydlighets skull erinra om att revisorernas uppdrag är slutfört förstsedan de under Ijärde året efter valet har granskat det tredje årets verksamhel. Atts, k, delad revision är tillåten anges uttryckligen i första stycket. Även valav revisorer och suppleanter för granskning av viss eller vissa nämndersverksamhet skall ske . Genom regeln att revisorerna och revisorssuppleanternaskall vara minst tre även vid delad revision skapas garantier för altminoritetsintressena kan göra sig gällande i revisionsarbetet. Någraremissinstanser har uttryckt önskemål om en reglering av suppleanternastjänstgöring och föreslagit att bestämmelserna om slyrelsesupp-leanter skallgälla även för revisionssuppleanter. Frågan om revisorssuppleanternastjänstgöring bör enligt min mening regleras av varje kommun ellerlandstingskommun i del reglemente eller den instruktion som fullmäktige kananta för revisorerna. Det torde ulan särskilda beslämmelser vara klart altfullmäktige därvid måsle se till alt det minoriletsskydd som följer avvalreglerna inte träds för när. Jag vill erinra om alt den proportionellavalmetoden enligt 28 S kan användas vid val av revisorer och revisorssuppleanter. Ilikhet med utredningen harjag inte funnii skäl att införa speciella valbarhetsvillkorför revisorer. I enlighet med utredningens förslag föreskrivs däremot i 63 stycket att bestämmelserna för fullmäktige om valbarhet, verkan av altvalbarheten upphör, rätt till avsägelse och rätt till ledighet från anställningskall gälla även för revisorer och revisorssuppleanter. Liksom vid val tillstyrelsen och andra nämnder skall dock den som har uppnått vid vallillfälletvara valbar. Enligtvad som föreskrivs i 63 S iredje stycket kan ersättning utgå även lillsuppleant. Bestämmelsernai 64 S om att bl, a, ledamot i styrelsen inte får vara revisor eller revisorssuppleantför granskning av verksamhel som omfattas av hans redovisningsskyldighet ellerdelta i val av sådan revisor eller suppleant stämmer överens med de nuvarandebestämmelserna i , KLS och LL, 1 enlighet med utredningens förslag föreskrivsvidare att motsvarande jäv föreligger vid handläggningen av ärende omansvarsfrihet för verksamheten men att ordföranden och vice ordföranden istyrelsen eller annan nämnd ändå får delta i överiäggningen. Ledamot som får dellai överiäggningen med stöd av dessa bestämmelser är att ange som jävig och far inledella i beslutet i frågan om ansvarsfrihet. Suppleant skall kallas in för honomredan under överiäggningen. Jag vill vidare erinra om alt de konsekvenser avutredningens förslag som Föreningen förvaltnings- Prop.1975/76:187 525 juristerhar noterat kan undvikas, om frågan om ansvarsfrihet behandlas särskilt förvarje nämnd, i den mån anmärkning mot nämndens förvaltning har framställts irevisionsberättelsen. Föreskriften om rält för ordföranden och vice ordförandeni nämnd att della i överläggningen har utformats så att det klargörs att den anvseräven den som inte är ledamot i fullmäktige, I65 S finns beslämmelser om revisorernas uppgifter och befogenheter, medan 66 Sinnehåller regler om den förvaltning som har samband med revisionsuppdraget. I63 S KL, 67 S KLS och 67 S LL finns motsvarighet till vissa av bestämmelserna iden nya 65 S, medan motsvarighet lill 66 S -saknas. GäUanderätt och lidigare förslag 163S KL och niotsvarande bestämmelser i och LL sägs att revisorerna utses föratt granska förvaltningen samt att de har räll att inventera de penningmedeloch värdehandlingar som kommunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet ellerannan nämnd omhänderhar och att tadel av räkenskaper och andra handlingar somrör förvaltningen. Vidrevisionen skall räkenskaperna granskas redovisningstekniski och för-valiningsåtgärdernaslämplighet i allmänhet prövas. Undantagen från denna prövning, den s. k,sakrevisionen, men inte från den redovisningstekniska granskningen, ärspecialreglerad nämnds kvalificerade myndighetsutövning. Med detta undantagavser revisionen frågan om nämndernas verksamhet har ägt mm i former som ärgodtagbara från rationaliseringssynpunkt och som säkerställer ett så långtmöjligt riktigt beslutsunderlag (Kaijser, Kommunallagarna 11, 1975 s, 319), 1betänkandet Storiandstingets författning anmärktes att gällande bestämmelserger intrycket att revisionsarbetets tyndpunkt ligger i räkenskapsgranskningen.Sakrevisionen borde enligt betänkandet nämnas i bestämmelserna om revision, 1de bestämmelser som föreslogs i betänkandet angavs att revisorerna granskarlandstingskommunens räkenskaper och förvaltning samt övervakar altförvaltningen utövas på ett från ekonomisk synpunkt tillfredsställande sätt ochatt den kontroll som utövas inom förvallningsorganen är ändamålsenlig, Ibelänkandet föreslogs vidare att de nuvarande bestämmelserna om inventeringsrältskulle kompletteras med en föreskrift om skyldighet för förvaltningsorganen attlämna uppgifteroch upplysningar till revisorerna. De nämnda förslagen ibetänkandet ledde inte till lagstiftning, nuvarande kommunallagarna finns inga uttryckliga bestämmelser omrevisorernas förvaltning i samband med revisionsuppdraget, 1kommunerna och landstingskommunerna förekommer f n, olika or- Prop.1975/76:187 526 är revisorerna uppdelade på revisorsgrupper. Dessutomkan det finnas revisionskontor med anställda tjänstemän, I kommunerna anlitasofta som biträde irevisionsarbetet. Medrevisionsuppdraget följer en del administrativa uppgifter som kan särskiljasfrån det egentliga revisionsarbetet. Till dessa administrativa uppgifter hört. ex. förvaltning av anslag för revisionsarbetet och handläggning avpersonalfrågor i den mån det förekommer direkt underställd personal. 1 en delkommuner och landstingskommuner finns en särskild uppgifterna. 1 några kommuner har förvaltningen lagts påkommunstyrelsen, 1litteraturen har hävdats att en ordning som innebär att revisorerna som ledareför revisionsförvaltningen organiseras som nämnd får anses strida motkommunallagstiftarens intentioner. Revisorerna bör i stället uppfattas somdirektansvariga inför fullmäktige. Vid behandling av revisionsberättelsen, sombör innehålla redogörelse för hur revisionsarbetet har bedrivits och bekostats,bör fullmäktige i särskilt beslul ge till känna om det finns anledning tillkritik mot revisionsarbetet (Kaijser, Kommunallagarna II, 1975 S,324), Fråganom revisorernas ställning belyses i rättsfallet 1971ref 42,1 målet var frågaom vilken ställningen landstingskommuns revisorer hade,när de enligt ett för dem antaget reglemente anställde och entledigaderevisionskontorets personal samt fattade sådana beslut i personalärendenrörande kontoret som inte föll inom personalnämndens kompetensområde.Regeringsrätten fann i målet all revisorerna fick anses ha ställning somlandstingskommunal nämnd, när de fullgjorde dessa förvaltningsuppgifter. har utarbetats ett normalförslag till revisionsreglemenlesom innehåller ytterligare en lösning av frågan om den förvaltning som följermed revisionsuppdraget. Lösningen innebär att revisorerna själva förvallar sittanslag utan att de därigenom får ställning som nämnd. Revisorerna bör enligtnormal förslaget lämna en redogörelse för hur revisionsanslagel har använts.Beträffande tjänstlillsättningsfrågor m, m, föreslås att avgörandena skallfattas med enkel majoritet bland revisorerna, om dessa är oeniga, Sotn enalternativ lösning anvisas att låta fullmäktige avgöra sådana frägor närrevisorerna inte är ense. Även har utarbetat förslag lillnormalreglemente för revisorerna, promemoria från som är intagen som bilaga tillkommunallagsutredningens betänkande anförs att den nuvarande beskrivningen avrevisorernas inventeringsrält i 63 S KL så lill vida kan uppfattas som enbegränsning av revisorernas befogenheter som det inte Prop.1975/76:187 527 klartframgår att revisorerna har rätt att infordra förklaringar och andraupplysningar som behövs för revisionen, Bestämmelsema bör enligt promemoriankompletteras på denna punkt, 1kommunförbundets promemoria anförs all revisionsbestämmelserna i den nya lagenbör inledas med en föreskrift om att fullmäktige kan anta reglemente(arbetsordning) för revisorerna, I detta reglemente kan anges hur revisionen ikommunen skall organiseras och ges föreskrifter om uppdelning iansvarsområden.