prop · FY0313 · 1975-12-31 00:00:00 — Om man önskarett system där programsättningen i de tre kanalerna inte blir beroende av olikastereomöjligheter, bör samtliga kanaler utrustas för stereo. Jag föreslårdärför att P 1, P 2 och P 3 förses med utrustning för slereosändningar.Kostnaderna för delta är 11 milj. kr. För utbyggnaden behövs av fem år.Den bör ske i tre etapper och vara slutförd vad gäller P2 och P 3.Stereosändningar i P 1 måste anstå i avvaktan på nödvändigaförbindelsekompletteringar. En central fråga i diskussionen kring införandet avtelevisionen var huruvida kommersiell reklam skulle tillåtas i TV-sändningar.Televisionen anses erbjuda en möjlighet att pä ett effektivt sätt spridareklambudskap. Inkomster av kommersiella reklaminslag har därför i många länder utnyttjats för att finansiera televisionsverksamheten, I vårt land har statsmaktema ansett det väsentUgt attradion och televisionen har en självständig ställning i förhållande tillmyndigheter och intressegrupper och att verksamheten kan bedrivas oberoende avkommersiella hänsyn. Med denna principiella syn var det naturligt att såvälregeringen som en bred opinion inom avvisade tanken på TV-reklam närtelevisionen infördes. Frågan om införandet av TV-reklam har emeUertid från lid till annan aktualiserats i massmediedebatten, främst frånnäringslivet. När reklamutredningen tillsattes med uppgift att göra en analysav reklamens roll i samhället ansågs det därför befogat att också belysaeffekterna av en eventuell TV-reklam. Det material som reklamutredningen nu har lagt fram gördet möjligt att bedöma TV-reklamfrågan med utgångspunkt i ett betydligtfylligare underlag i fråga om fakta och analyser än vad som fidigare har varitmöjligt. Utredningen har prövat frågan om reklam i rundradion på grundval av enbrett upplagd granskning av reklamens roll i samhället. I två tidigare framlagda betänkanden (SOU 1972:7) Reklam II. Beskrivning och analys och (SOU1973:11) Reklam IV. Reklamenskostnader och bestämningsfaktorer har utredningen kartlagt reklamens nuvarandeomfattning och inriktning, redogjort för sin inställning i fråga om reklamensrimliga omfattning och sökt att bedöma utvecklingstendenserna påreklamområdet. I det nu aktuella betänkandet (SOU 1973:10) Reklam 111.TV-reklamfrågan behandlas i första hand TV-reklamen men också reklam iljudradion och effekterna av sådan reklam belyses ur ett flertal oUka aspekter.Utredningen diskuterar vad TV-reklamen kan betyda från samhällsekonomisksynpunkt, på vilket sätt den kan fylla informativa uppgifter, hur införandet avTV-reklam kan förändra pressituationen, hur reklaminslagen kan påverkatelevisionens programutbud och vilka konsekvenser TV-reklamen kan bedömas fåför konsumenterna. Utredningen anser det statsfinansiella värdet av TV-reklamvara obetydligt. Det är jämförelsevis blygsamma belopp som skulle kunnatillföras rundradioverksamheten genom reklaminslagen. Någon resursbesparingsamhällsekonomiskt sett räknar utredningen heller inte med om reklamen i vissutsträckning flyttade över till televisionen. Det är visserligen möjligt attgenom etersändning nå många människor med hjälp av relativt begränsadeinsatser, Annonsörerna kan alltså göra vissa resursbesparingar. Tar man hänsyntiU aUa relevanta kostnader blir dock resultatet enligt utredningensbedömningar en sänkt effektivitet. Utredningen har illustrerat svårigheterna att förenaannonsörernas krav på bra sändningstid för reklaminslagen med önskemålet attreklamsändningarna inte skall inverka menligt på programverksamheten. Detfinns enligt utredningen anledning att räkna med att det skulleuppkomma ett tryck från annonsörerna att söka säkerställa höga publiksiffror ianslutning till reklamsändningarna. Utredningen visar vidare att införandet av TV-reklamskulle komma att allvarligt försämra pressens ekonomiska situation genom ettbortfall av annonsintäkter som enligt utredningens bedömningar skulle bliallvarligast för de s. k. andratidningarna. Om TV-reklam infördes i Sverigeskulle det bli nödvändigt att kompensera pressen för ett betydandeinkomstbortfall. Enligt utredningens mening är det mycket svårt att finna ettadekvat system för en sådan kompensation, eftersom TV-reklamens inverkan påolika tidningars ekonomi och konkurrenssituation är svår att beräkna. Även från konsumentpolitisk synpunkt skulle reklam-TVenligt reklamutredningens bedömningar få ogynnsamma konsekvenser. Reklamensvolym skulle totalt sett komma att öka. Ökningen skulle främst komma att gällavaror som säljs med hjälp av stora reklaminsatser och för vilkareklamen spelar en avgörande roll i marknadskonkurrensen. Det är endast ettmycket litet antal företag som har en sådan produktion och sådana ekonomiskaresurser att det är möjligt och förmånligt att utnyttja TV-mediet. Erfarenhetentalar dessutom för att de informativa inslagen i TV-reklamen på grund av bl. a.den korta sändningstiden trängs undan till förmån för suggestiva element. De överväganden som utredningen har gjort har lettutredningsmajori-teten till slutsatsen att ett införande av TV-reklam skullemedföra betydande skadeverkningar på TV-politikens, presspolitikens och konsumentpolitikensområden. Majoriteten avstyrker därförbestämt att reklam införs i televisionen.Utredningens majoritet avvisar också tanken på reklam i ljudradion. Majoritetens ställningstagande har fått stöd av ett mycketstort antal remissinstanser, däribland konsumentombudsmannen, ,dåvarande , pressutredning, , LO, KF,och som representerar de mindreföretagen. De remissinstanser som förespråkar införande av TV-reklamrepresenterar så gott som uteslutande näringslivets eller reklambranschensintressen. När ett införande av reklam-TV har avvisats hardetta, som jag tidigare framhållit, främst skett med hänsyn till riskerna föratt reklaminslag får en negativ inverkan på programverksamheten. De riktlinjersom gäller för verksamhet innebär att programmen skall kunnautformas och programsättningen ske oberoende av utomstående intressen. Ettbrett register av smak- och intresseinriktningar hos publiken skall kunnatillgodoses. Dessa för rundradioverksamheten grundläggande principer får interubbas. har visat hur svårt det är att vid ettinförande av reklam i televisionen skydda programmen från en negativ påverkanäven om stor restriktivitet iakttas beträffande reklaminslagen. Härigenom harutredningen förstärkt argumenteringen för att avvisa reklam i rundradion medhänsyn till nödvändigheten att bevara radioföretagets självständighet ochoberoende. Därutöver har utredningen uppmärksammat andra förhållandensom har stor betydelse vid en bedömning av reklam-TV-frågan. Utredningen harklargjort de negativa effekterna från konsumentpolitisk synpunkt av reklam itelevisionen och har vidare påvisat de svåra konsekvenserna för pressen omTV-reklam infördes. Det material som reklamutredningen har lagt fram gerenligt min mening ett övertygande underlag för ett avvisande av kommersiellreklam mot vederlag i televisions- och ljudradioprogram. har inte endast uppehållit sig vidfrågan om reklamens inverkan på televisions- och ljudradioprogram utan ocksådiskuterat vilken roll reklamen kan komma att spela i satellitsändningar,kabeltelevision och videogram. Utredningen framhåller att den framtidautvecklingen i fråga om användningen av kabel-TV och videogram bör följas meduppmärksamhet och att man i samband härmed bör överväga om en ytteriigarereglering av området är motiverad. Möjligheterna att ta emot program via satellit och kabelär enligt gällande regler beroende av statsmakternas ställningstaganden i varjeenskilt fall varför förekomsten av reklaminslag i sådana sändningar kan hållasunder kontroll. Däremot saknas möjligheter för statsmakterna att påverkaförekomsten av reklam i videogram. Mot användningen av reklam i detta mediumtalar i stort sett samma skäl som kan anföras mot TV-reklam. Regeringen hardärför ansett del vara motiverat att ge utredningen (Ju 1974:14) om reklam ivideogram i uppdrag att utreda möjligheterna att förbjuda eller kraftigtbegränsa reklam i videogram. önskemål om att denna frågaskall bU föremål för närmare uppmärksamhet har härigenom tillgodosetls. aktualiserar även frågan om utbildninginom reklamområdet. Jag erinrar i delta sammanhang om att jag i samband medmin anmälan av proposition om reformering av högskoleutbildningen m. m. hartagit upp frågan om överförande till statligt huvudmannaskap av utbildningenvid och ochreklamutbildning. I enligt med vad jag har anfört vid min behandUng avfrågan om huvudmannaskapet för lokalradioverksamheten (5.2.3) har inomutbildningsdepartementet upprättals förslag till lag om ändring i radiolagen(1966: 755). Ominnehållet i förslaget till lag om ändring i radiolagen får jag, utöver vad somframgår av den tidigare framställningen, anföra följande tUl den föreslagnaändringen av lagens 5 §. Den föreslagna lydelsen av denna paragraf bygger påförutsättningen att avtal under tid då radioavtal alltjämt löper -kan träffas med om att bolaget skall avstå från sin ensamrättvad gäller ljudradioprogram i lokala rundradiosändningar och alt överlåtelsenav ensamrätten kan ske på villkor som överensstämmer med de riktlinjer som jaghar angett för lokalradioverksamheten. Av skäl som jag redovisat i detföregående (5.2.3) har jag förordat att huvudmannaskapet förlokalradioverksamheten skall ankomma på ett dotterbolag till . Detta innebär med de preciseringar av förhållandet mellan moderbolagetoch dotterbolaget som jag har förordat - att behåller ettövergripande ansvar för rundradioverksamheten i dess helhet. Det bör med hänsynhärtill av lagtexten uttryckligen framgå att lokalradioföretaget skall utgöraett dotterbolag till . Som en konsekvens härav bör ordet"företag" såsom åsyftande bytas ut mot"aktiebolag". Regeln i paragrafens nuvarande andra stycket om att detföretag som har ensamrätt till programverksamheten inte får överlåta denna rätthelt eller delvis utan regeringens medgivande bör med det undantag som följerav det nyinsatta andra stycket -självfallet gälla såväl somdess dotterbolag. Med hänvisning till vad jag sålunda har anförthemställer jag att regeringen föreslår att dels godkänna 1. de riktlinjerför lokalradions organisation och uppbyggnad som jag har förordat, 2. den utbyggnad (öt stereosändningari ljudradion som jag har förordat, 3. de riktlinjerför samhällsinformation i rundradiosändiiingar som jag liar angett, 4. vad jag haranfört i fråga om avvisande av kommersiell reklam mot vederlag i televisions-och Ijudradioprogiani, dels antaga förslaget till lag om ändring i radiolagen(1966:755). 1 fråga om anslagsberäkningarna för /76återkommer jag i det. 8 Anslagsberäkningar för /76 8.1 Televisions- och ljudradioanläggningar' 1973/74 Utgift 35800 000 Behållning 4 900 000 1974/75 Anslag 40 100 000 1975/76 Förslag 38 000 000 Detta investeringsanslag avser investeringar itelevisions-och ljudradioanläggningar. Under anslaget redovisas ocksåmedelstilldelningen till för driftkostnader, till Radioför investeringar och driftkostnader samt till förinvesteringar. mellan staten och svarar medensamrätt för rundradions programverksamhet. svarar fördistribution av rundradioprogram, avstörningsverksam-het samt uppbörd avavgifter för innehav av mottagare. har ansvar för bl. a.projektering och byggande av större byggnader för . Enligtgällande principer för rundradioverksamhetens finansiering skall såväl drift-som investeringsutgifterna bestridas av avgiftsmedel. Investeringarna avskrivsomedelbart till . Av de samlade avgifter som inflyter ställs genom årligabeslut av regeringen medel till förfogande för de med verksamheten förenadeutgifterna. Eventuella överskott fonderas hos för att kunna användasunder andra år, då de löpande intäkterna inte förslår att täcka utgifterna.Sålunda reserverade medel kan utnyttjas av som rörelsemedel moterläggande av ränta, vilken tillförs fonden. Undantagnafrån avgiftsfinansiering är skolprogramverksamhet ochprogramverksamhet för utlandet. Medelsbehovet för dessa ändarnål täcks genomriksstatsanslagen Viss utbildning via radio och television m. m. under åttondehuvudtiteln resp. Information om i utlandet under tredje huvudtiteln.Från förstnämnda anslag bestrids även kostnaderna för den programproduktion somhandhas av utredningen angående den fortsatta verksamheten med radio ochtelevision inom utbildningsväsendet. Ersättning till för att vissasynskadade är befriade från att erlägga ljudradioavgift utgår från det underåttonde huvudtiteln uppförda anslaget Bidrag till de handikappades kulturellaverksamhet. kostnader för beredskapsutrustning betalas vidarefrån det under samma huvudtitel uppförda anslaget Viss beredskapsutrustning m.m. för . ' Anslaget redovisas normalt i budgetpropositionen (bil.10) under Kapitalbudgeten, Statens aflarsverksfonder (fond). De anslagsframställningar, som ges in av SverigesRadio och berörda myndigheter, skall utgå från en samlad planering, som skallutföras på sådant sätt att underlag erhålls för en avvägning av intäkter och kostnader i rundradioverksamheten. skallha huvudansvaret för planeringen, som skall bedrivas i nära samråd med berördamyndigheter. I anslutning till redovisningen i det följande avteleverkels förslag för /76 redogörs därför förrundradiorörelsens beräknade resultat för budgetåren 1973/74 och 1974/75 samtför det av , och beräknademedelsbehovet fram 1. o. m. /80. Nuvarande mottagaravgifler, som är oförändrade sedan den 1juU 1971, utgör för hushåll med TV-mollagare och radiomottagare eller baraTV-mottagare . för kvartal (allmän mottagaravgifl). För hushåll medfärg-TV-motlagare gäller en sådan tilläggsavgift av . Densärskilda ljudradioavgift för hushåll som endast har radiomottagare uppgår till50 kr. Antalet särskilda ljudradioavgifter uppgick den 30 juni 1974till ca 245 000 och antalet tilläggsavgifter för färg-TV till 920 000. Antaletallmänna mottagaravgifler uppgick vid samma lidpunkt till ca 2,8 milj.Praktiskt taget varje hushåll har en eller flera radiomottagare. avalla hushåU beräknas inneha TV-mottagare. Kostnaderna för ljudradio- och lelevisionsverksamhetenunder /74 utgjorde enligt preliminära uppgifter 680,9 milj. kr.varav (31,0-H 35,8+13,1 =) 79,9 milj. kr. avsåg avskrivning tUl avSveriges Radios, och investeringar och (491,3 +109,7 =) 601 milj. kr. och kostnader för produktionoch distribution av program. Under samma budgetår uppgick de totala intäkterna irundradiorörelsen till 736,2 milj. kr. Totalt innebär resultatet /74 ett överskott av 55,3 milj. kr. Delta innebär att delackumulerade överskollel per uppgår till 332,7 milj. kr. Kostnaden för radionämndens verksamhet, som bestrids isärskild ordning med avgiftsmedel, uppgick för /74 till 322 000kr. Medelsförbrukningen under /75 beräknas till38,9 milj. kr. Investeringskostnaderna för rundradioanläggningar underperioden /76-1979/80 kostnadsnivå framgår av följande sammanställning. (1,0) (2,0) (4,0) (2,0) Beträffande del för /76 upptagna beloppetför stationer anför att detta i huvudsak behövs för att uppföranågra mindre stationer för ljudradio och och ett fyrtiotal mindrestationer för , samt för att påbörja kompletteringen av FM-näten för stereo.Det för radiolänklinjer upptagna beloppet behövs för att öka kapaciteten påvissa linjer. Vidare beräknas för /76 medel för arbeten pårundradiocentralerna i , och . Den nu pågående utbyggnadsetappen av TV 2-nätet avser delsutbyggnad av ytterligare stationer för att uppnå en täckning av avbefolkningen, dels ombyggnad av provisoriska anläggningar tiU permanenta samtanskaffande av reservutrustningar för hela TV 2-nätel. Inom ramen förfemårsplanen räknar med att bygga stationer förbefolkningskoncentrationer med ned till 75 hushåll. Vidare räknas med enslutlig täckning av , som med endast någon tiondels procent understiger TV1-täckningen. planeras ca 200 mindre TV 2-siationer tillkomma.Därvid kommer glesbygden, speciellt i inre , att prioriteras.Stationsbyggnader för under nu aktuell femårsperiod beräknas kosta ca 100milj. I övrigt behövs i första hand medelför reinvesteringar i befintliga ljudradio- och TV 1-stationer, kompletteringarav radiolänklinjerna samt utrustning för fjärrövervakning av distributionsnätet.I beräkningarna ingår kostnader för införande av stereo. Någrainvesteringsmedel för införande av lokalradio ingår dock inte. a. anskaffning av radiomateriel innebär att meralångsiktiga avtal måste träffas behövs ett beställningsbemyndigande om 25 milj.kr. för /77. driftkostnader för programdistribution ochavgiftsinkassering har beräknats till 110 milj. kr. för innevarande budgetår. beräknar driftkostnaderna för perioden1975/76-1979/80 kostnadsnivå enligt följande sammanställning. 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 114,0 116,0 116,0 117,0 118,0 Kostnadsökningen /75 till 1975/76 berorhuvudsakligen på fluktuationer i reservmateriels- ochmälinstrumentanskaffningen samt ökade kostnader för förhyrda programledningaroch personal. Medelsförbrukningen för investeringar i radio- ochtelevisionshus beräknas för /75 till 11,3 milj. kr. Investeringskostnaderna /76-1979/80 i1974 års kostnadsnivå framgår av följande sammanställning. 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 För förslag lämnas en närmareredogörelse vid anmälan av investeringsanslaget Vissa byggnadsarbeten förSveriges Radio. Investeringskostnaderna beräknas för innevarande budgetårtill 31,5 milj. kr. beräknade investeringskostnader underperioden / 761979/80 kostnadsnivå och med oförändradverksamhetsnivå framgår av följande sammanställning. räknar med att kostnaderna under budgetåret1975/76 kommer att ligga över nuvarande nivå. De beräknade investeringskostnadernablir då 36,2 milj. kr. Av detta belopp hänför sig 8,8 milj. kr. tUl sådanabyggnadsarbeten och inredningar för vilka skall svara ochåterstoden till tekniska och administrativa inventarier. driftkostnader beräknas för innevarandebudgetår till 526,5 milj. kr. I detta belopp ingår 15 milj. kr. återleverans har tilldelats företaget i särskild ordningvia den s. k. dragningsrätten. statsverksproposition (prop. 10 s.466, KrU 1974:6, rskr 1974:107) framhölls att borde planera sin verksamhet på grundval av oförändradeförutsättningar vad gäller sändningstid m. m. Något inkomst-tUlskott iverksamheten genom höjda avgifter förutsattes inte heller behövas under denärmaste åren. har för /75 budgeterattelevisionens sändningstid . För kommande budgetårplanerar man att återställa sändningstiden tiU . För ljudradionsriksprogram räknas med samma sändningstid som under innevarande budgetår dvs.ca för år. Av följande sammanställning framgår hur Radioberäknat driftkostnaderna för /76. 1975/76 Förslag milj. kr. Tillgängliga medel 1974/75 Återställd kvalitetsnivå m. m. Summa i 1974/priser Kompensation för kostnadsökning 1975/76 () Kompensation för utnyttjad dragningsrätt 1974/75 Totalt begärda driftmedel 1975/76 Avgår återbetalning av dragningsrätt -15,0 För tillgängliga medel 1975/76 framhåller att effekterna av en realt sänktmedelstilldelning gjort sig märkbar i främst tre hänseenden, nämligen medavseende på verksamhetens ambitionsnivå, på möjligheterna till rationelltresursutnyttjande samt på möjligheterna att utnyttja utomstående krafter. Beräkningen av medelsbehovet /76 har byggtspå en genomsnilllig kostnadsökning av jämfört med beräknade kostnader /75. förutsätter därutöver att företaget isärskild ordning skall tillföras erforderlig kompensation för av statsmakternabeslutade nya avgifter eller höjningar av nu utgående sådana. I en skrivelseden till har sålundahemställt om särskild kompensafion för förhöjda arbetsgivaravgifter.Medelsbehovet beräknas som en följd av delta öka med 11,8 milj. kr. och uppgåtiU sammanlagt 639,6 milj. kr. förutsätter också att andrakostnadsökningar utöver beräknade skall kompenseras och föreslår attregeringen utverkar bemyndigande att vid behov få tillföra ytteriigaremedel. Medelsberäkningen inkluderar 15 milj. kr. avsedda attutgöra återbetalning av den under /75 ianspråktagnadragningsrätten. motiverar denna särskilda tilldelning med attdragningsrätten utnyttjades för att täcka kostnadsökningar av bestående artoch att besparingar inom ramen för i övrigt tilldelade medel därför äromöjliga. begär inga medel för lokalradio och inteheller för utökning av den regionala TV-verksamheten med hänvisning till attdessa frågor aviserats bli behandlade i en särskild proposition. I sin anslagsframställning framhåller attkulturutskottets uttalande (KrU 1973:42) om önskvärdheten attytterligare öka distriktsandelen i programutbudet och att därvid även satsaresurser på regioner utanför storstadsområden inte kan tillgodoses /75. hävdar att en sådan utveckling tordeförutsätta en ökning av den totala verksamhetsnivån varvid ökningen kan förläggastiU distrikten. Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd(Klys) yrkar i sin årliga skrivelse med prioriteringsförslag för kulturområdet,att får sådana resurser, att svenska kulturarbetare kan anlitasi minst samma omfattning som tidigare, helst i ökad omfattning, samt att varjeavdelning inom skall sända egenproducerade program. Den av , och byggnadsstyrelsenberäknade intäkts- och kostnadsutvecklingen samt fondbehållningen under innevarandeoeh nästa budgetår framgår av följande sammanställning. Över/underskott Ackumulerad fondbehållning +53,0 386,0 -17,0 369,0 Enligt en av upprättad långtidsprognos förkostnadsutvecklingen t. o. m. /80 kan verksamheten, om denbedrivs på oförändrad nivå, finansieras med nuvarande avgifter och tillgänglig fondbehållning t. o. m. utgången av perioden om pris- och lönenivån förutsätts förändras med i genomsnitt perår. Om pris- och lönenivån ökar krävs ett inkomsttillskott irundradio-rörelsen senast vid utgången av /78. Televisions- och ljudradioverksamheten finansieras genomavgifter från innehavare av TV- och radiomottagare. Det gäller både SverigesRadios egna utgifter för programverksamheten, investeringar ochdriftkostnader samt investeringar i vissa byggnadsarbetenför . Eventuella överskott av mottagaravgiftsmedel fonderas hosteleverket för att kunna användas , då de löpande intäkterna inteförslår att täcka utgifterna. Skolprogramverksamheten, programverksamheten förutlandet och de av TRU producerade TV- och ljudradioprogrammen finansieras medskattemedel. För att garantera programpolitisk frihetgäller speciella regler för relationerna meUan statsmakterna ochradioföretaget. Jag har inledningsvis redogjort för de lagar och avtal sombestämmer rundradioverksamheten. I dessa ger staten vissa övergripande reglerbeträffande ansvarsfördelning, organisation, inriktning etc., men inom dessaramar har en betydande frihet. Motsvarande regler gäller för den årligamedelstilldelningen. Statsmakterna anger vissa ambitioner rörande det totalaprogramutbudets omfattning och regionala fördelning, men lämnar i övrigtSveriges Radio full frihet. Anslagsgivningen tiU skiljer sig medhänsyn härtill väsentligt från den som gäller för myndigheter och statligakullurinstitu-tioner. Det årliga driftanslaget består sålunda av totalbeloppoch vid prövningen av medelsbehovet för automatiska kostnadsökningar görregeringen ingen detaljgranskning utan en schablonbedömning. Den valdaanslagsmetoden, som alltså innebär alt ensamt svarar förprioriteringar och intern anslagsfördelning, är ett uttryck för statsmakternasvilja att garantera företaget en programpohtisk integritet. De förslag som har lagt fram i sinanslagsframställning för /76 innebär i några avseenden avstegfrån tillämpad praxis för medelstilldelningen. Ianslagsframställningen beräknas en genomsnittlig kostnadsökning tiU , menradioföretaget begär därutöver kompensation för av statsmakterna beslutade nyaavgifter eller höjningar av nu utgående sådana. Företaget förutsätter också attregeringen utverkar bemyndigande att vid behov tillföra SverigesRadio ytterligare medel om den faktiska kostnadsökningen skulle komma attöverstiga . Dessutom motiverar företaget en Ökning om 30,6 milj. kr. medbehovet av en höjning av kvaliteten på programmen.