prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — Norrlandsfonden finner det nödvändigt att utbildningen iträteknik fördjupas utöver vad NoTH föreslagit. i menar att högskoleutbildning inom det trätekniskaområdet bör ges samma omfattning som den nuvarande civilingenjörsutbildningen. anser för sin del att1'foTH inte dokumenterat något arbetsmarknadsbehov av den föreslagnautbildningen och menar, i likhet med , att enallmän översyn av ingenjörsutbildningen bör föregå ett ställningstagande tillNoTH:s förslag. anser att sambandet mellan de olikautbildningsvägarna inom träområdet och konsekvensema av att ytterligare enulbildningsväg inrättas bör utredas närmare innan ställning kan tas tillförslaget. Också SFS anser alt behovet av den av NoTH föreslagna utbildningenbör diskuteras ylterligare. Det övervägande antaletremissinstanser tillstyrker även att den föreslagna utbildningen förläggs tillJlkellefteå. Det gäller bl. a. slatens industriverk, länsstyrelserna iVästerbottens och , , Skellefteåkommun och SAF/SL Som argument för lokalisering till anförs framförallt värdet av utbildningen som stimulans för den industriella miljön iSkellefleåområdet med den stora betydelse träindustrin har där. Rektorsämbeteti framhäller att vissa skäl talar för en förläggning av den trätekniskautbildningen till men föreslår att man i första hand prövar atlinordna utbildningen i redan befintliga institutioner vid iUmeå. Enligl rektorsämbetet kommer all teknisk eller naturvetenskapligutbildning i som förläggs till andra orter än att ytterligareminska studerandeunderlaget för den matematisk-naturvetenskapliga fakulleten iUmeå. Endast ett mindre antalremissinstanser har yttrat sig om utbildningens organisatoriska anknytning.Rektorsämbetet i anser att, om utbildningen förläggs till , denorganisatoriskt bör anknytas till i . SvenskaIräforskningsinslilulet, Stiftelsen Industriellt utvecklingscentrum i övreNorrland och finner för sin del övervägandeskäl tala för en anknytning till högskolan i . Skogshögskolan betonar dennära anknytningen mellan utbildningen vid högskolan och den av NoTH föreslagnautbildningen. Skogshögskolan skulle därför vara en lämpligare huvudman 1975: 9 139 förden senare än i . Även en anknytning till högskolan i enligt skogshögskolan att föredra framför en anknytning till universiletet. Svenskaträforskningsinstilutet är positivt tUl NoTH:s förslag om formaliseradanknytning mellan institutet och den föreslagna utbildningen. a. länsslyrelsen iNorrbottens län, kommun, Träinduslriför-bundet och är positiva till det föreslagna utbildningsrådet för trätekniskutbildning. De remissinstanser somyttrat sig om de föreslagna förkunskapskraven tillstyrker i regel dessa.Statens skogsmästarskola och anser dock att ävenandra linjer i gymnasieskolan bör ge behörighet för utbildningen. De föreslårockså att arbetslivserfarenhet skall fordras för tillträde tillutbildningen. UKÄföreslår för sin del, mot bakgrand av remissyttrandena, att i överensstämmelsemed NoTH:s förslag en tvåårig träleknisk utbildning med gymnasieskolansfyraåriga tekniska linje som gmnd inrättas och förläggs till . Ocksåbeträffande utbildningsorganisationen ansluter sig UKÄ till NoTH:s bedömning.UKÄ stryker under vikten av att utbildningen för att den skall få en näraforskningsanknytning sker i samarbete med iSlockholm. Verksamhetenbör enligt UKÄ inledas /78 och den av NoTH föreslagna tidsplanenför utbyggnaden förskjutas med ell år. NoTHredogör inledningsvis för sitt yttrande över U 68:s betänkandeFörsöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning (jfr 1.2.10). NoTH erinrar om alt det idirektiven liU kommittén anges att förekomsten av en differentierad industri iSkellefteå-regionen talar för att teknisk högskoleutbildning förläggs dit. Deanställda i denna industri vilken till största delen består av mindre ochmedelstora företag kan enligt kommittén ha särskilt slor nytta avyrkesteknisk högskoleulbildning. NoTH föreslår därför att yrkestekniskhögskoleulbildning förläggs till . När det gällerinriktningen av utbildningen föreslår NoTH att en träteknisk utbildningslinje,som även innefattar änmesområdet såg- och hyvleriteknik, inrättas i Skellefteå.Kommittén anser att det finns elt stort uppdämt utbildningsbehov inom denorrländska träbearbetande industrierna. Behovet av utbildning inom området ärså betydande i landet att kommittén finner det välmotiverat att utbildning meddenna inriktning inrättas på ytterligare en ort utöver som U 68förordat. NoTH anser vara den lämpligaste orten för trätekniskutbildning i övre . Om kommitténs förslag om en tvåårig 1975: 9 140 trätekniskutbildning i genomförs, komrher den yrkestekniska utbildningslinjenmed träleknisk inriktning att ingå som en naturlig del i enutbildningsorganisation inom träområdet. NoTHanser vidare att det är av stor betydelse alt förstärka verkstadsindustrin iSkellefteå-regienen. Ett sätt att åstadkomma en sådan förstärkning är att därinrätta en yrkesteknisk högskoleutbildning med inriktning mot verkstadsområdet.Kommittén erinrar om att det industriella utvecklingscentrum som upprättats iSkellefteå bygger ut verksamheten med inriktning mot denna bransch. Sammanfattningsvisföreslår NoTH att yrkestekniska utbildningslinjer med inriktning motträindustri resp. verkstadsindustri inrältas /77 i . Densenare linjen bör enligt kommittén profileras mot lätt verkstadsindustri, medanmotsvarande av U 68 föreslagna linje i bör profileras mot tungverkstadsindustri. Resurserför utbildningen bör enligt kommittén utgå enligt samma ordning som angetts i U68 :s betänkande om yrkesteknisk högskoleutbildning. Kommittén föreslår att 30studerande och utbildningslinje tas in i inledningsskedet. Vad avserhuvudmannaskap förordar kommittén, under fömtsättning att U 68:s förslag omhögskolans organisation genomförs, att ledningen av utbildningen i Skellefteåhandhas av högskolestyrelsen i . Förslagetom yrkesteknisk högskoleutbildning i tillstyrks av flertaletremissinstanser som yttrat sig till UKÄ i frågan. a. statens industriverkfinner valel av utbildningsinriktningar välmotiverat. SHIOönskar dock att förslaget om yrkesteknisk högskoleutbildning inom lättverkstadsteknik skaU ulredas ylterligare. skogsindustriförbundframhåller att förbundet och i samrådmed berörda statliga utbildningsinstanser försökt byggaupp elt utbildningssystem som tillgodoser branschens utbildningsbehov. Dettahar lett till beslut om en rikssåg-verksskola i . Denna skola skall bl.a. ge den för branschen erforderliga yrkestekniska högskoleutbildningen. Enyrkesleknisk högskoleutbildning i träteknik förlagd till därför inte tillstyrka. UKÄtillstyrker för sin del förslaget att i imälta yrkeslekniskhögskoleutbildning med inriktning mot verkstadsindustri. Koncentrationen avmindre och medelstora verkstadsföretag inom området utgör, enligt UKÄ, etttillfredsställande underlag för sådan utbildning, när det gäller såvälefterfrågan på utbildning från de yrkesverksamma inom området som resurser förutbildningen (lärarkrafter, tillgång till utrustning, objekt förprocesstudier). Med hänsyn till den jämförelsevis väl utvecklade träindustrisom finns i Skellefteåområdet ansluter sig UKÄ också, till förslaget att yrkestekniskhögskoleutbildning med inriktning mot träindustri inrättas i . 1975: 9 141 UKÄanser att de av U 68 framlagda förslagen till utbildningsplaner för berördalinjer måste bearbetas grundligt och profileras med hänsyn till de särskildaförutsättningama i . Enligt UKÄ bör den yrkestekniskahögskoleutbildningen i påbörjas höslen 1977. Vad gällerutbildningens organisatoriska anknytning ansluter sig UKÄ till NoTH:sbedömning. Mångaremissinstanser begränsar sina yitranden över U 68:s huvudbetänkande tillfrågor som särskilt berör dem. De tar då ställning till utredningens förslagenbart eller huvudsakligen med avseende på konsekvensema för det egna ansvars-eller intresseområdet. Ett genomgående drag i yttrandena från universitet ochhögskolor m. fl. är sålunda att diskussioner och bedömningar av förslagen islor utsträckning koncentreras till att gäUa den verksamhet som bedrivs vidläroanstalten eller fakulteten i fråga. Yttrandena från länsstyrelser,landsting och kommuner m. fl. är på samma sätt främst inriktade pålokaliseringsförslagen och därmed sammanhängande dimensionerings- och organisationsfrågor.I den mån de regionala och kommunala organen avger mera allmänna omdömen om U68:s förslag är dessa i regel positiva. Närmastredovisas översiktligt de sammanfattande bedömningar och huvudsakligaställningstaganden som görs av dels de cenirala myndigheler och organisationersom i sina yitranden behandlar eller tar slällning till U 68:s förslag meragenerellt, dels de berörda läroanstalterna m. fl. I sammanhanget redovisasockså vissa allmänna synpunkter på utredningsarbetets avgränsning m. m. UKÄerinrar i sitt yttrande om 1950- och 1960-lalens slarka expansion av den högreutbildningen och de problem den förde med sig och om de senasle årens vikandetillströmning till högre studier. UKÄ pekar på all många bedömare uppenbarligenlåter dagens utbildnings-pessimism influera starkt på inställningen till frågorsom avser en utveckling med verkningar först några decennier framåt i tiden.En betydande försiktighel, om än inte pessimism, vore också enligt UKÄpåkallad om planeringen i fortsättningen skulle komma att styras så starkt avkvantitativa mål som skett . Direktiven har gjort detnödvändigt för U 68 att i avsevärd utsträckning uppehålla sig vid diskussioneri kvantitativa termer. Likväl står det enligt UKÄ klart att utredningenshuvuduppgift, också i dessa delar, varit att söka lägga granden för en ny typav kvalitativa förändringar, syftande till att ge den eftergymnasialautbildningsorganisationen bättre beredskap inför framtida krav. UKÄ avser meddetta de sidor Prop, 1975:9 142 avulredningsförslagen som är ämnade att bringa olika delar av den eftergymnasialautbildningen till en närmare samverkan en integrerad högskola och i skildaavseenden förstärka dess anknytning till arbetslivet, utvecklingslinjer somenligt UKÄ tillsammans med riksdagsbesluten om principer för behörighet ochurval till högre ulbildning och om regionpolitikens grunder bör vidgahögskolans roll i den sociala utvecklingen. UKÄställer sig i huvudsak positivt till U 68 :s förslag utom i fråga omlokalisering, där UKÄ avstyrker att beslut nu fattas med anledning av utredningensförslag, och institutionell organisation, där modifieringar föreslås främstbeträffsude högskolestyrelserna. SÖuppfattar U 68:s förslag som en principiell modell, som successivt kommer attges ett konkret innehåll. SÖ ansluter sig till att förändringar böråstadkommas i huvudsak efter de angivna riktlinjerna. En rad konsekvenser avförslaget är dock enligt SÖ ofullständigt kända, även om bl. U 68:s egnaundersökningar ger viss om än begränsad kunskap om t. ex. rörlighet ochutbytbarhet på arbetsmarknaden, social rekrytering, studiemål ochstudieavbrott. I de delar förslaget är utformat som en modell för detfortsatta arbetet bör förändringama prövas och utvärderas så att successivajusteringar möjliggörs. SÖfäster stort avseende vid att reformarbetet bedrivs med sikte på att förslagetom återkommande utbildning skall förverkligas. Ett dylikt sludiemönsler tordeenligt SÖ sannolikt mer än något av U 68 :s övriga förslag kunna medverka tillde förändringar som är målet för hela reformarbetet. Nämndenför socionomulbildning ansluter sig till den allmänna syn påhögskoleulbildningens funktion och uppgifier som U 68 givit ullryck åt.Samtidigt betonar nämnden att det här gäller alt åsiadkomma förändringar iviss riklning inom, ett område där man ännu har begränsad kunskap om hurmekanismerna fungerar. Denna osäkerhet manar enligt nämndens mening tillförsiktighet när det gäller att bedöma om de av utredningen föreslagnaålgärderna leder till avsedda förändringar. Förslagen bör däirför i slorutsträckning ses som hypoteser som prövas och utvärderas successivt så atteventuellt behövliga förändringar kan göras på ett tidigt stadium. Frånsina utgångspunkter bedömer nämnden många av U 68 :s förslag innebäraförbättringar av den nuvarande universitets- och högskoleorganisationen. Socialstyrelsenansluter sig, utifrån de synpunkter verket har att företräda, i huvudsak tillU 68 :s förslag. Statskontoretuppfattar U 68:s. förslag i stort som en strävan att fullfölja den hittillsförda politiken på universitetets- och högskoleområdet med särskilt beaktandeav statsmakternas uttalade önskanom en betydande utvidgning av möjligheterna till fort- och vidareutbildningför redan yrkesverksamma. Detla allmänna syfte kan statskontoret helt anslutasig till. Verket ansluter sig också till utredningens förslag omyrkesinriktning av högskoleutbildningen och till dess strävan atldecentralisera beslutsfunktioner, men förordar vissa modifieringar i denföreslagna institutionella organisaiionen. Statskontoret är slutligen, motbakgmnd av de akluella tillströmningstendenserna, negativt till all U 68:sförslag rörande dimensionering och lokalisering nu läggs till grand för beslutav statsmakterna. Likartade ståndpunkter intas av RRV. AMS kan i väsentliga delarinstämma i U 68:s allmänna målsättning för det framtida högskoleväsendet.Högskolan bör sålunda enligt AMS få en siarkare förankring i arbetslivet ochden allmänna samhällsutvecklingen. Den bör mer än tillgodose olikasamhällsgruppers behov av eftergymnasial utbildning. Utbildningar med klaryrkesinriktning och mera allmänna utbildningsvägar bör få en närmareanknytning till varandra, varvid delarna bör kunna kombineras alltefterarbetslivets behov och elevernas önskemål. AMS förordar modifikationer iutredningens förslag i första hand i fråga om högskoleutbildningenslokalisering. SIFU anser attutredningens allmänna delar i betydande grad kan ligga lill grund forgenomförandet av åtgärder för yrkesinriktad högskoleutbildning. a.förslaget till institutionell organisaiion bör dock ses över. SIFU finner detvikligt att frågan om ansvaret för och en systematisering av den inomnäringslivet, främst industrin, förekommande fort- och vidareutbildningenlöses. Stora delar av denna ulbildning torde enligt SIFU motivera en anslutningtill yrkesinriktad högskoleutbildning. Enligt STU bör frågan omforskningens roll i högskoleorganisationen utredas, innan förändringargenomförs med anledning av U 68 :s förslag. Likartade ståndpunkter intas av deolika forskningsråden inom utbildnings- och jordbruksdepartementens områden.Dessa instanser, liksom ett stort anlal universitets- och högskoleorgan och bl.a. , , och , beklagar eller kritiseraratt U 68:s uppdrag begränsats till den grandläggande utbildningen och attförslagen därmed endast indirekt kommit alt beröra forskningen ochforskarutbildningen. Underlaget för beslut om reformer i fråga omhögskoleutbildningens organisation m. m. har därigenom enligl de nämndainstanserna blivit bristfälligt eller otillräckligt. Synpunkter i hithörandefrågor redovisas närmare i det följande. LOframhåller att högskolan måste liksom utbildningsväsendet i övrigt bli ettinstrument för en jämnare fördelning av ekonomiska, sociala och kulturellavärden och en vidareutveckling av demokratin. Främst gäller det härvid att görahögskolan till ett mera öppet system. Prop.1975: 9 144 somkan utnyttjas av växande grupper och att förankra högskoleväsendet bättre idet omgivande samhället. En siarkare arbelslivsanknytning är därvid enligt LOväsentlig. Detla kräver på vikliga punkter en "ny" högskola. Enviktig huvudlinje blir därvid en utveckling mot återkommande utbildning. Fråndessa synpunkter uttrycker LO en klarl positiv värdering av U 68 :s betänkandeoch ansluter sig i det väsentliga till uiredningens förslag. FörTCO framslår en genomgripande reform av hela högskolesektorn som absolutnödvändig. Den traditionella högskoleutbildningens isolering måste enligt TCObrytaj; och ersättas med en samverkan och ett samspel med samhället i ö\rigt.Högskoleutbildningen måste inlegreras i samhällsplaneringen octi dess roll isamhället och ansvar för uppfyllandet av samhälleliga mål måste markerasstarkare. Mot denna bakgrund ansluter sig TCO i stort till U 68 :suppfattningar, planer och förslag som uttryck för huvudlinjer i den fortsattaulvecldingen av högskoleutbildningen. Det är enligt TCO angeläget atl grund-och gymnasieskolereformernas principer nu följs upp beträffande högskoleutbildningen. och redovisar en i huvudsakpositiv inställning till U 68 :s förslag. med instämmande av SR riktar stark kritik mot vissa av uiredningensförslag, i första hand beträffande lokalisering och institutionellorganisaiion. Under förutsättning att hänsyn till denna kritik tas och enöversyn av förslaget till institutionell organisation med förnyadremissbehandling kommer till stånd bör emellertid enligt U 68:s belänkandekunna läggas till gmnd för beslul. finner det särskilt angelägel all fåtill slånd en dimensionering av den högre utbildningen efter arbetsmarknadensbehov och en bättre yrkesinriktning av framför allt utbildningen vid defilosofiska fakulteterna. SAF/SItar avstånd från U 68:s strävan efter enhetliga lösningar för allhögskoleulbOdning. Enligl organisaiionerna bör man utifrån användningen avkunskaper inom olika områden av samhället och dess arbetsliv skapa ändamålsenligautbildningar och sedan låla de organisatoriska ramarna få växa fram på dennagrund, även om det skulle innebära delvis olika lösningar för olikautbildningar. SAF/Sr.skritik gäller i första hand förslagen om lokalisering och institutionell organisaiion.Med de av organisationerna förordade ändringama i dessa delar bör enligtSAF/SI uiredningens förslag kunna tjäna som underlag för en välbehövligreformering av det högre utbildningsväsendet. Likartadesynpunkter anförs av , som tar avstånd från U68:s förslag i fråga om lokalisering och institutionell 1975: 9 145 organisaiionmen anser alt bl. a. förslagen om dimensioneringsprinciper och om utbildningensyrkesinriktning bör genomföras. IVA anser att U 68:s förslag inte utanväsentlig omarbetning kan läggas lill grund för en omdaning av det högreutbildningsväsendet. EnliglSFS:s uppfattning kan U 68:s förslag på intet sätt läggas lill grund för enreformering av den högre utbildningen. SFS anser alt en parlamentariskutredning bör tillsättas för att vidare behandla de akluella frågorna. Ihuvudsak samma ståndpunkt intas av CUF, FPU, MUF och SSEF. Samtliga nämndaorganisationer, liksom några universitets- och högskoleorgan, kritiserar U 68:skonstmktion och utredningsgruppens sammansättning. Också Kommunistisk ungdomavvisar U 68:s förslag. finner att utredningeni sina huvuddrag inte kan läggas till grund för en reform. Organisationenansluter sig till kravet på översyn och ny remissbehandling av förslaget tillinstitutionell organisation. Yttrandenafrån läroanstalterna inom UKÄ-området är allmänt starkt kritiska. Mest kriiiskaär generellt sett fakulteter/sektioner och utbildningsnämnder men även ikonsistoriemas yttranden är gmndto-nen klarl negativ. De problemområden sombehandlas mest utförligt och där kriliken också är starkast gäller sambandetmellan grundutbildning och forskning/forskarutbildning saml sammanhängandehärmed utbildningens lokalisering och den institutionella organisationen. Somredan nämnts anser många universitets- och högskoleorgan att forskningens ochforskamtbildningens villkor och samband med gmndutbildningen måste beaktas påett helt annat sätt vid en högskolereform än som skett inom ramen för U 68:suppdrag. En annan synpunkt som ofta återkommer hos främst fakulteter/sektioneroch utbildningsnämnder är att de organisatoriska frågorna ägnats alltför storuppmärksamhet i utredningsarbetet, medan frågor om utbildningens innehåll,metoder och kvalitel inte blivit belysta på önskvärt säll. Konsistoriernavid universilelen, inslitutet och lekniska högskolan i alla alt U 68:s förslag som helhet inte bör läggas till grund för enreform utan förordar ell successivt reformarbete med ulgångspunkt i rådandeförhållanden. Konsistoriet vid i menar att elt sådantreformarbete i större utsträckning bör förankras i den kompetens i de akluellafrågorna som finns vid universitet och högskolor. Konsistoriet viduniversitetet i förordar ytterligare beredning av de stora frågorna,helst genom parlamenlariskt sammansatla grupper. Ocksåkonsistoriet vid riktar stark kritik mol vissa avutredningens förslag. Konsistoriet i förutsätter en nyremissbehandling av överarbetade förslag. Konsisloriegruppeni har däremot en positiv syn på U 68 :s för- 10 1975.1 saml Nr 9 slagoch tillstyrker dem i huvudsak. Också slyrelsen för bibliotekshögskolanredovisar i huvudsak positiva synpunkter. Remissopinionenbland läroaftstalterna inom SÖ-områdei är inte entydig. Generellt är dockinställningen lill U 68:s förslag här mera positiv än inom UKÄ-området. Ihuvudsak positiva är vidare slyrelsen för gymnastik- och idrotts-sögskolornasaml flertalet socialhögskolor. Samarbetsnämndenför journalisthögskolorna avstyrker med stöd av de båda högskolorna hell U68:s förslag såvitt avser journalisthögskolorna, vilka enligt nämndens meningbör fungera som . Samma ståndpunkt intas av TMR såvitt avserscenskolorna, statens dansskola och statens musikdramatiska skola och avkonstakademien såvitt avser . OMUS för musikhögskolornas del samt styrelserna för dramatiska institutet och intar en någotmera nyanserad hållning i fråga om de berörda utbildningarnas förhållande tillannan högskoleutbildning. De betonar emellerlid utbildningarnas särart och dekrav på hänsyn i skilda avseenden den ställer. Sistnämnda aspekt framhållsockså av . 1.2.2Högskoleutbildningens avgränsning och uppgifter Högskoleutbildningensavgränsning Enöverväldigande majoritet av remissinstansema ansluler sig helt eller i huvudsaktill U 68:s avgränsning av begreppet högskoleutbildning. Många remissinstanserframhåller värdet av den vidgning av högskolebegreppet U 68:s förslag innebäroch pekar på alt den kan bidra till en mer likartad värdering av olikautbildningar och ge en för de studerande mer överskådlig information. UKÄanför, atl även en enbart författningsmässigt enhetlig högskola i och för sigskulle betyda elt långt steg i utvecklingen, men anser också någon form av fastyttre saroimanhållning vara nödvändig om svagheterna i nuvarande system sk.illkunna undanröjas. På lång sikt bör enligt UKÄ sammanhållningen kunna främja"utvecklingen av den mångfald i sammansättningen av studier tvärs överrådande fakullets-eller andra sektorsgränser som från skilda synpunkter ärangelägen". Betydelsen av en integrerad högskola torde dock framträdaförst sedan sammanhållningen praktiserats och därvidförverkligats tillsammans med förändringar t. ex. i fråga om dimensioneringen,vilka är ägnade att stödja och fördjupa målen och värdegemenskapen i stort. EnligtOMUS är U 68:s helhetssyn på högskoleutbildningen ett värdefullt led i ennaturiig strävan alt skapa likvärdighet mellan olika utbildningar. OMUS anseratt en enhetligare organisation inom utbildningsområdet ökar möjlighelema attbl. a. bryta igenom värderingar Prop.1975: 9 147 Slyrelsen för framhåller värdet förutbildningen inom det område skolan representerar av att på ett klartdefinierat sätt inordnas i det högre utbildningssystemet. Detla betyder enligtstyrelsens mening förutsättningar för ett organiserat samarbete med annan högreutbildning liksom möjligheter tiU produktutveckling och forskning inom ett idetta hänseende försummat område. () m. fl. stryker under vikten av alt varje linje igymnasieskolan får en naturlig fortsättning inom högskolan. En sådanutveckling skulle enligt förbundet göra grundskoleelevernas valsituation meravspänd som omgestaltningen av högskolan bringas i harmoni med redangenomförda förändringar inom ungdomsskolan. Mångauniversitets- och högskoleorgan diskuterar i första hand de organisatoriskakonsekvensema av ett vidgat högskolebegrepp.