prop · FZ0398 · 1975-12-31 00:00:00 — 1 fråga om s.k. utevaro-beslut skall sökanden dessutom företede handlingar som krävs för att myndigheten skall kunna verkställa den prövningsom sägs i art. 6. I förekommande fall skall även handlingar rörande rättshjälpi ursprungsstaten inges. Slutligen föreskrivs att handlingarna skall åtföljasav bestyrkt översättning. Kravet på översättning kan efterges. Omansökan om erkännande eller verkställighet är ofullständig, skall myndighetenförelägga sökanden att inom viss lid komplettera ansökningen med erforderligadokument. Kompletterande uppgifter bör i första hand inhämtas under hand ellermuntligen vid förhandling. I art. 17 sista slyckel stadgas förbud mot att krävalegalisering eller annan liknande formalitet. Imotsats till konvention upptar den nya konventionen bestämmelser omoffentligt organs möjlighet att begära erkännande och 1975/76:98 26 Härvidlag skiljs mellan två slag av underhållsbeslut. Art.18 avser beslut med anledning av ansökan av elt offentligt organ, vilket yrkatåterbetalning av bidrag som organet förskotteral en underhållsberättigad. Art.19 avser beslut som meddelats i mål mellan en underhållsskyldig och enunderhållsberättigad och där det offentliga organet begär erkännande ochverkställighet av avgörandet i den underhållsberältigades ställe. Uttrycket"offentligt organ" är inte definierat i konventionen. Del fåremellertid lolkas vidsträckt. Härunder faller inte bara offentlig myndighet isnäv mening, såsom eller annat allmänt organ. Även etthalvstalligi organ eller lill och med en privat organisation, åt vilkenuppdragits att fullgöra en offentlig funktion, omfattas av uttrycket offentligtorgan. En tjänsteman vid ett lands utrikesrepresentalion är alt betrakta somelt "offentligt organ" i den mening som avses i konventionen. Vidbegäran om erkännande och verkställighet av beslut kan det offentliga organetinte kräva mer än återbetalning av underhållsbidrag som utbetalats till denunderhållsberättigade. För alt inte del offentliga organet skall behöva anlitadomstolsförfarande med jämna mellanrum finns enligt art. 11 möjlighet attbegära verkställighet av sådant underhällsbidrag som förfaller till betalningi framtiden. Eltytterligare villkor för tillämpning av art. 18 och 19 är, att lagen i den stalsom det offentliga organet lyder under tillåter organet att kräva återbetalningav förskotteral underhåll resp. att begära erkännande eller verkställighet iden underhällsberättigades ställe. 18 punkt 2 gäller vidare att denanmodade myndigheten skall erkänna eller verkställa ett utländsktunderhållsbeslut som meddelats på ansökan av ett offentligt organ, omunderhållsskyldighet mellan den underhållsberättigade och denunderhållsskyldige är föreskriven i den inhemska lag som är tillämplig enligtden anmodade statens internationella privaträtt. 20 framgår atl den anmodade myndigheten skall ha tillgång lillerforderliga handlingar för den prövning som sägs i art. 18 och 19.Bestämmelsen utgör elt komplement till art. 17. Föruisäiiningarnaför atl elt förlikningsavtal rörande underhåll skall omfattas av konventionenhar behandlats i anslutning lill art. 1. I art. 21 föreskrivs alt ett sådantavtal skall förklaras exigibell på samma villkor som elt avgörande, om avtaletär exigibell i ursprungslandet. Underrubriken bestätnmelser har i konventionen samlats elt antal reglerrörande olika frågor med anknytning lill det materiella innehållet ikonvenlionen. Huvudinnehållet i dessa regler är följande. 22, som motsvarar art. 10 konvention, ålar sig konventionsstatatl underiätta valutatransakiioner beträffande underhållsbidrag. Bestämmelseni nuvarande överenskommelse är av stor 1975/76:98 27 praktiskbetydelse och har elt flertal gånger åberopats från svensk sida. Konventionenutgör enligt arl. 23 inte hinder för den underhållsberättigade alt - i ställetför konventionens bestämmelser - åberopa andra bestämmelser som kan varaförmånligare för honom. Sådana bestämmelser kan finnas i bilaterala eller andraöverenskommelser mellan stater eller i inhemsk lag. Rätt all kombinera delar avsådana komplex föreligger inte. Motsvarande beslämmelse finns i art. 11 i 1958års konvention. Art.12 konvention föreskriver all konventionen inte är tillämplig påbeslut som meddelats innan konventionen trädde i kraft. Bestämmelserna i 1973års konvention gäller däremot enligt art. 24 första stycket i princip utanavseende på beslutsdatum. Delta innebär att den nya konvenlionen kommer attgälla även beträffande avgöranden som har meddelats före ikraftträdandet. Avandra stycket framgår dock att beslut, som meddelats innan konventionen trätt ikrafl mellan ursprungsstaten och den anmodade staten, kan verkställas i denanmodade staten endast för underhållsbidrag som förfaller till betalning efterdet att konvenlionen trätt i krafl. Varjefördragsslutande stat kan enligt art. 25 förklara atl konvenlionen - iförhållande till stater som gör motsvarande förklaring - skall omfatta sådanaofficiella handlingar ("actes authentiques") rörande underhåll somupprättats av eller inför elt offentligt organ och som är omedelbartverkställbara enligt lagen i ursprungsstaien. 26 kan fördragsslutande stat göra vissa reservationer senast vid tillträdelill konvenlionen. Genom reservation kan tillämpningsområdet för konventionenbegränsas i olika hänseenden. Det finns sålunda för del första en möjlighet attgöra förbehåll beträffande andra avgöranden och förlikningar omunderhållsskyldighet än som gäller underhåll mellan makar eller förutvarandemakar eller underhåll till den som är och ogift. För det andra kanförbehåll göras beiräffande underhåll mellan släktingar i sidled och släktingargenom gifte. För det tredje kan förbehåll göras för underhållsbidrag som fastställtsatl utgå som engångsbelopp. Stat som har gjort förbehåll är inte berättigad attkräva lillämpning av konventionen på sådana avgöranden och avtal somuteslutits genom förbehållet. 27 och 28 berörs frågor om tillämplig lag i bl.a. federala stater medflera rättssystem. Somtidigare framhållits ersätter den nya konventionen 1958 årsunderhållskonvention i förhållandet mellan stater som är anslutna både till dennya konvenlionen och konvention (art. 29). Konventioneninnehåller avslutningsvis sedvanliga slutbestämmelser. Konvenlionen är öppenför undertecknande av stater som var medlemmar i vid tiden fördess tolfte session (art. 30). Även annan stat kan ansluta sig tillkonventionen efter ikraft- 1975/76:98 28 trädandet,nämligen om den blir medlem i efter dess tolfte session ellerär medlem av FN eller något av dess fackorgan eller är ansluten till stadganför internationeUa domstolen. Sådan stats anslutning blir dock utan verkan iförhållande till konventionsslat som motsätter sig anslutningen (art. 31). 32 och 33 ingår bestämmelser om konventionens lillämpning på områden förvars internationella förbindelser viss stat ansvarar och på stal med flerarättssystem. Somhar nämnts kan stat vid ratifikation eller anslutning göra vissa förbehåll(art. 34). Endast de i art. 26 nämnda förbehållen är tillåtna. Art.35 innehåller bestämmelser angående ikraftträdandet. Konvenlionen träderenligt första stycket i kraft den tredje kalendermånaden efterdepositionen av det tredje instrumentet angående ratifikation, antagande ellergodkännande. I andra stycket regleras ikraftträdandet för stater som tillträderkonvenlionen efter den tidpunkt då den har trätt i kraft. Konventionengäller enligt arl. 36 från dess ikraftträdande enligt art. 35 förstastycket. Giltighetstiden förlängs sedan med i taget, om uppsägning intesker. 37 ankommer det på nederländska utrikesministeriet att i sedvanlig ordningunderrälla berörda stater om ratifikation m.m. 3,1Sveriges anslutning till konventionen Sverigehar som tidigare nämnts deltagit i det internationella samarbetetangående erkännande och verkställighet av domar och beslut rörandefamiljerättslig underhållsskyldighet. En sådan samverkan förekommer både mellande nordiska länderna och på ett vidare internationellt fält. 1 det senarehänseendet märks särskilt i ämnet, vilken Sverigeratificerade . tillkom den ännu gällande lagen (1965:723) omerkännande och verkställighet av vissa utländska domar och beslut angåendeunderhåll till barn. har utarbetats en ny konvention om internationell giltighelav beslut rörande underhållsskyldighet. Konvenlionen har lagts fram förundertecknande . har sju stater undertecknat den. Denfrämsta avsikten med är atl underlätta möjligheternaatl indriva underhållsbidrag mellan vuxna. konvention gäller endastunderhåll till barn, något som i och för sig är den viktigaste formen avunderhållsskyldighet. Prop.1975/76:98 29 gällerdäremot alla former av familjerätlsligt underhåll. Liksom sin föregångareuppbärs konvention av etl starkt socialt och humanitärt intresse. Dennya konvenlionen innebär också ökade möjligheter atl indriva underhållsbidraglill barn. I förhållande lill konvention har en ny kategori avexekutionstitlar tillkommit. Sålunda har intagits en bestämmelse om att förlikningsavtalsom fastställts av judiciell eller administrativ myndighet skall utgöraexekutionstitel. Från renodlad svensk synpunkt är detla visserligen av mindreintresse, eftersom en av svensk domslol stadfäst överenskommelse ingår som endel av domstolens dom och därför är verkslällbar på samma sätt som vanligadomar. I likhet med vad som gäller enligt konvention, faller däremotfrivilliga avtal om underhåll utanför den nya konventionens tillämpningsområde.Detta torde vara den i vanligaste formen för reglering avunderhållsskyldighel i samband med fastställande av faderskapet till barn utomäktenskap (jfr 7 kap. 7 § ). Såsom framgår av art. 25 finnsvidare möjlighet atl avge särskild förklaring atl konventionen skall omfattaäven s.k. acles authentiques, dvs. officiell handling om underhåll somupprättats av eller inför myndighet eller offentlig funktionär. Detta innebäratl en sådan förbindelse att betala underhållsbidrag utgör exekutionstitel istater som gör samma förklaring. Dennya konventionen innehåller också vissa andra förbättringar i jämförelse med1958 års konvention. Så t.ex. kan svensk , som betalatbidragsförskott lill en underhållsberättigad, för egen del i annankonventionsslat begära erkännande och verkställighet av dom som avserunderhållsbidrag. Över huvud har frågan om offentligt organs möjlighet attpåkalla sådan verkställighet utomlands getts en framträdande plats ikonvenlionen. Ijämförelse med konvention innefattar således den nya konventionenavsevärt utvidgade möjligheter till internationellt erkännande ochverkställighet av domar och beslut rörande familjerättsligunderhållsskyldighet. Det kan förväntas att konvention liksom sinföregångare kommer all vinna bred anslutning bland stater med vilka harnära förjjipdelser. Detla talar med styrka för en svensk anslutning lillkonve||tionen. Tillförmån för all inta en mer avvaktande hållning i ratifikationsfrågan kanvisserligen anföras att den främsta nyheten i konventionen, nämligenunderlättandet av möjligheterna att indriva underhållsbidrag mellan vuxna,stämmer mindre väl med den utveckling som har ägt rum i under senare årpå familjerättens område. Sin väsentliga betydelse har den famUjerättsliga underhållsskyldighetennumera i förhållande till minderåriga barn. På grund av socialförsäkring ochandra samhälleliga trygghetsanordningar spelar underhåll mellan 1975/76:98 30 vuxnaen mindre roll . 1 sammanhanget kan vidare erinras om alt det idirektiven för familjelagssakkunniga (Ju 1970:52) bl.a. har framhållits, attdet minskade ömsesidiga beroende som är en följd av nutida utbildnings-,arbetsmarknads- och socialpolitik måste resultera i att äktenskapets ekonomiskarättsverkningar begränsas i skilda hänseenden. Utgångspunkten förutredningsarbetet bör enligl direktiven vara, atl underhållsbidrag mellan makarinte skall komma i fråga efter upplösning av äktenskapet. Del framhålls dockatt det kan vara svårl att genomföra denna princip fullt ut. Som exempel påundantag nämns all maken saknar yrkesutbildning eller av en eller annananledning har svårt att få arbete. Uiredningen har ännu inte avgivit någotförslag i denna del. Ävenom utvecklingen på det familjerällsliga området för svenskt vidkommande närmastgår i riktning mot atl underhåll mellan vuxna fär en starkt minskad betydelse,utgör delta inte någon avgörande invändning mol en svensk anslutning till 1973års underhållskonvention. Man torde under överskådlig lid ha atl räkna med attbehov av internationell verkställighet av avgöranden rörande familjerällsligunderhållsskyldighet kommer alt finnas också i fråga om underhållsbidragmellan vuxna. Den nya konvenlionen innefattar dessutom vissa förbättringarsåvilt gäller underhåll till barn. Den är vidare tillämplig också på avgörandenoch förlikningar som hänför sig lill tiden före konventionens ikraftträdande,dock endast såvitt avser belopp som förfallit lill betalning efter dennalidpunkt. Detla medför att konventionen redan från början fär en slörreräckvidd än konvention. Pågrund av det anförda förordas atl tillträder omunderhåll. Somhar nämnts tidigare kan fördragsslutande stat enligt art. 26 vid ratifikationbegränsa konventionens tillämpningsområde. Enligt första stycket 1 kanförbehåll göras beiräffande andra avgöranden eller avtal än som gällerunderhåll mellan makar eller förutvarande makar eller underhåll till den som ärunder och ogift. Vidare kan förbehåll göras i fråga om underhåll mellansläktingar i sidled och genom gifte (första stycket 2) samt beträffandeunderhållsbidrag som fastställts atl utgå som engångsbelopp (första stycket 3), Lagsladgadunderhållsskyldighet finns i främst för de fall som avses i art. 26första stycket 1. En vidare underhållsplikt i förhållande till barn följeremellertid av 7 kap. 3 § första stycket . Härjämte föreskrivs enliknande underhållsskyldighet mot föräldrar i 7 kap. 3 § andra stycket. Enligl7 kap. 4 § föreligger även skyldighet för den som är gift med någon, som harbarn i tidigare gifte 1975/76:98 31 ellerutom äktenskap under sin vårdnad, att jämte den andra maken bidra till barnetsunderhåll. Någotmera framträdande behov av all öppna möjlighet för underhållsberättigad attbegära internationell verkställighet i andra fall än som avses i art. 26 förstastycket 1 torde inle föreligga från svensk synpunkt. Härvid är bl.a. atl beaktaden utveckling på familjerättens område som har berörts i föregående avsnitt.Internationell verkställighet av underhållsanspråk i fall som avses i arl. 26första stycket 2 skulle dessutom kunna få konsekvenser som ler sig oacceptablaför svensk rättsuppfattning. Som exempel kan nämnas att underhållsplikt i annanstat föreligger mellan släktingar i mer avlägsna led. Del synes inte finnasskäl att i sådanl fall medge verkställighet här i landet av ell utländsktavgörande. Mol denna bakgrund får övervägande skäl anses tala för atl Sverigevid ratifikation av konvenlionen gör förbehåll enligl arl. 26 första stycket 1.I enlighet härmed bör göra förbehåll också enligt arl. 26 förstastycket 2. Underhållsbidragkan undantagsvis i bestämmas att utges med visst belopp en gång föralla. 1 vissa främmande stater är det däremot inte ovanligt atl underhållbestäms atl utgå med engångsbelopp. Något principiellt hinder mot all här iriket indriva sådant underhållsbidrag föreligger inle. Härtill kommer attprincipen om ordre public kan komma att bli tillämplig i fall som klart avvikerfrån svenska rättsgrundsatser. Skäl att enligt art. 26 första stycket 3 göraförbehåll mot engångsbelopp kan därför inte anses föreligga. 25 kan stal genom särskild förklaring utvidga konvenlionen till allomfatta också vissa officiella handlingar som upprättats under medverkan avmyndighet eller offentlig funktionär ("actes authentiques"), och somär verkställbara i ursprungslandet. Möjligheten att avge en sådan förklaringhar för del betydelse i fråga om underhållsavlal som avses i 7 kap. 7§ . Förklaring bör därför avges enligt art. 25. 3.3Konventionens införlivande med svensk rätt Ratifikationav konvenlionen förutsätter att konventionens regler införlivas med svensklagstiftning. För att införliva en konvention med nationell rätt kan mananvända sig av olika metoder. Konventionens innehåll kan omarbetas -transformeras - till svensk lag genom att man använder den lagstiftningstekniksom är bruklig vid rent intern lagstiftning (transformationsmetoden). Detla ärden metod som har kommit till användning vid ratifikationen av 1958 årsunderhållskonvention. En annan metod är att konventionens regler i så gott somhelt oförändrat skick las upp i en intern lag (inkorporeringsmetoden). Dennametod har använts t.ex. vid tillkomsten av lagen (1912:69) om vissa intematio- 1975/76:98 32 nellarättsförhållanden rörande äktenskaps rättsverkningar, vilken föranleddes avSveriges tillträde till rörande konflikter mellan olikalagar i fråga om vissa rättsverkningar av äktenskap. Man kan också förfara pädet sättet att konventionen görs tillämplig här i landet utantransformering. Detta förfarande har använts bl.a. i samband med Sverigestillträde lill konvenlionen om fraktavtalet vid internationellgodsbefordran på väg. Eftersom1958 års konvention alltjämt kommer alt gälla i förhållande lill stater sominte lUltrält den nya konventionen torde del krävas en ny verkställighetslagsom ansluter till nu föreliggande konvention. Den nya konventionen innehållerockså nya institut, såsom erkännande och verkställighet av förlikning ochmöjlighet för alt begära verkställighet utomlands av regressanspråkpå grund av utgivet bidragsförskott. Även i övrigt innefattar 1973 årskonvention viss omarbetning av konvention. Med en sådan lagteknisklösning kan lag kvarstå oförändrad och fortfarande gälla beträffandeerkännande och verkställighet av underhållsbeslut i förhållande till statersom inte tillträtt den nya konventionen. DenIransformationsmelod som har använts vid ratifikationen av den äldrekonvenlionen bör lämpligen tillämpas även i fråga om den nya överenskommelsen.För den närmare innebörden härav redogörs i nästa avsnitt. Molbakgrund av det anförda har upprättats förslag till lag om erkännande ochverkställighet av utländskt avgörande angående under» hållsskyldighel m.m.Förslaget bifogas promemorian som bilaga 2. 4Specialmotivering till lagf(>rslaget 1motiveringen till de särskilda bestämmelserna i lagförslaget behandlasföreträdesvis frägor som innefattar nyheter eller ändringar i förhållande till1965 års lag. I de delar den föreslagna lagen stämmer överens med den äldretorde i första hand få hänvisas till vad som har uttalats i prop. delaljregler i den nya konventionen har inle ansetts behöva ges någradirekta motsvarigheter i lagförslaget. Som exempel kan nämnas atl konventionenenligl art. 2 är tillämplig på avgöranden och förlikningsavtal, oavsett hur dehar betecknats. Konventionen är enligl samma artikel tillämplig också påavgöranden och förlikningsavtal, varigenom ett tidigare avgörande ellerförlikningsavtal har ändrats, även om den ursprungliga exekutionstiteln härrörfrån en icke fördragsslutande stat. 1 art. 2 finns slutligen en bestämmelse omalt konvenlionen är tillämplig utan avseende pä om underhållskravet är avinhemsk eller internationell natur och utan hänsyn lill parternas 1975/76:98 33 Med hänsyn till den generella utformning som getts 1 och 2 §§ ilagförslaget har det inte synts nödvändigt att belasta lagtexten medföreskrifier moisvarande de nu nämnda konventionsreglerna. Motsvarandeöverväganden har gjorts beträffande vissa andra detaljbestämmelser ikonventionen (bl.a. art. 3, 10, 27 och 28). 1§ Paragrafens första stycke motsvarar art. 1 första stycket och art. 4 punkt 2i konventionen saml 1 § första stycket, 2 § och 3 § första stycket 1965 årslag. Definitionen i andra stycket motsvarar art. 4 punkt I i konventionen och 1§ andra stycket lag. Tredje stycket anknyter lill arl. 1huvudregeln angående den nya lagens tillämpningsområde (första stycket)klargörs i enlighet med vad förut nämnts alt lagen gäller bara avgörande sommeddelats i stat vilken har tillträtt underhållskonvention. Härvidunderförstås att del rör sig om antingen stat, som är medlem avHaagkonferensen, eller stat, mot vars anslutning till konventionen integjort någon invändning enligt arl. 31 tredje slyckel. Beiräffande avgörande somhärrör från stal som har tillträtt konvention men inte 1973 årskonvention blir alltjämt lag att lillämpa. Uppgifier om vilka statersavgöranden som den nya lagen blir tillämplig på bör tas in i en av regeringenutfärdad förordning. Enav de viktigaste nyheterna konvention är alt den gäller ävenunderhåll till vuxna. 1 förhållande lill lag innefattar del nuföreliggande lagförslaget därför den utvidgningen atl lagen gäller -förutomavgöranden angående underhållsskyldighel mot ogift barn (eller avkomling tillbarn) under - även avgöranden angående underhållsskyldighel mot makeeller förutvarande make. Med förutvarande makar avses även makar varsäktenskap förklarats vara ogiltigt eller skola återgå. Som följer av del somanförts i avsnitt 3.2 faller underhåll (ill släktingar i sidled m.m. utanförlagens tillämpningsområde. Liksom enligt lagkrävs i princip att det utländska avgörandet vunnit laga kraft för all detskall gälla bär i landet (jfr även 7 §). Som allmän fömtsättning gäller vidareatt avgörandet meddelats av myndighet som är behörig enligl 4 §. Medavgörande förstås enligt andra stycket i paragrafen dels utländsk domstols domeller slutliga beslut, dels utländsk administrativ myndighets slutliga beslut. 1tredje stycket ges regeringen möjlighet atl förordna att avgörande som avserengångsbelopp inte skall gälla här i landet, om avgörandet härrör från stat somgjort förbehåll mot att erkänna och verkställa sådana avgöranden (se art. 26). 3-Riksdagen 1975/76. 1975/76:98 34 2§Denna paragraf, som motsvarar art. I andra stycket samt art. 21 och 25 ikonventionen, avser giltigheten av förlikningsavtal m.m. angående underhåll.Paragrafen saknar motsvarighet lag. Enligtförsta stycket kan utländsk förlikning ("transaction"), som ingåttsinför behörig judiciell eller administrativ myndighet rörandeunderhållsskyldighel som avses i 1 §, verkställas i under förutsättningalt förlikningen kan verkställas även i ursprungslandet. Detla innebär en nyheti förhållande lill lag, som endast gäller utländska myndighetersavgöranden rörande underhåll. Kravet på att förlikningen ingåtts inför behörigmyndighet begränsar dock regelns räckvidd. Privairältsliga avtal som upprättatsutan medverkan eller godkännande av myndighet faller utanför den nya lagen. Iöverenssiämmelse med arl. 21 utsägs i första stycket atl lagen "itillämpliga delar" gäller förlikning varom nu är fråga. De villkor somställs upp för erkännande och verkslällighel av avgörande skall således gällaäven i fråga om förlikning, i den mån villkoren är tillämpliga på sådanl avtal.Del ligger i sakens natur att en del av de krav .som avser avgöranden inte harnågon aktualitet beträffande förlikningar, t.ex. reglerna om forum i 4 ij. Art.25 öppnar möjlighet att utöka antalet utländska exekutionstitlar med vissaofficiella handlingar ("actes authentiques"). Som har berörts iavsnitt 3.2 lorde från svensk sida böra avges förklaring all skalltillämpa konventionen också på sådana handlingar. För alt en handling av dettaslag skall gälla som exekutionstitel i krävs dels atl den har vissofficiell karaktär, dvs. att den upprättats av eller inför myndighet elleroffentlig funktionär, dels att den är verkslällbar i det land därden har upprättals, dels alt det är fråga om underhållsskyldighel som avses i I§ lagförslaget. "Actes authentiques" avser i försia hand sk. "actesnotaries", dvs. i bl.a. handling sorn mottagits av offentligfunktionär (notarie) och upprättats i viss form (jfr Code civil arl. 1317).Beiräffande handlingar varom nu är fråga ulsägs i 2 § andra slyckel altregeringen, under förutsättning av ömsesidighet. kan förordna atl lagen itillämpliga delar skall gälla även sådan handling. Förordnande torde kunna bliaktuellt visavi vissa kontinentaleuropeiska stater. 3§ Denna paragraf, som motsvarar arl. 5 och 6 i konvenlionen och 3 !