prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag vill idetta sammanhang peka på att den industriella utbyggnad, denföretagsutbildning och den lageruppbyggnad som skett under den internationellalågkonjunkturen nu när efterfrågan åter ökar på motsvarande sätt kommer att motverkainflationen. Detfinns inga enkla patentlösningar i kampen mot inflationen. Den kräver en bredsamverkan mellan olika grupper i vårt samhälle. Regeringen kommer att föra denkampen vidare med kraft i förvissningen om att inflationen successivt kan begränsasom vi alla visar ansvarskänsla och omdöme. Politikför en ekonomi i balans Detsvenska välfärdssamhäUet har successivt byggts ut genom ett målmedvetet ochgenomtänkt reformarbete. Önskemålen om fortsatta reformer pä olika områden ärmånga. Det gäUer bl. a. barnomsorgen, sjukvård och åldringsvård,familjepolitikenj vuxenutbUdningen och insatserna på miljöområdet. Det gälleren femte semestervecka och kortare arbetstid. Men aUa önskemål om reformer kaninte tiUgodoses på en 1975/76:150 30 gångutan de kan endast genomföras i den takt som våra ekonomiska möjlighetermedger. Åretsbudgetförslag, som behandlas av , innebär att nya viktiga steg tasi reformpolitiken. Sålunda sänks pensionsåldern tiU och möjligheteröppnas för delpension i åldrarna . Takten i standardutvecklingen förfolkpensionärer ökar genom en förbättring av pensionstillskotten. En kraftigförbättring sker av bostadstiUäggen till barnfamiljer och andra. Ett programför 100 000 daghemsplatser och 50 000 fritidshemsplatser börjar genomföras.Föräldraförs'äkringen byggs ut. En reformering av skolans inre arbete påbörjas.Lokaliseringspolitiken får kraftigt ökade resurser. Stora belopp avsätts föratt trygga sysselsättningen i varvsindustrin. Den statliga företagsgruppentillförs resurser för en fortsatt utbyggnad av våra basindustrier. Statsbudgetenför nästa budgetår beräknas nu uppvisa ett underskott på ca 11,9 mUjarder kr.Detta är ett underskott av ungefär samma storlek som förutsågs i budgetpropositionen.Jämfört med innevarande budgetår, som beräknas uppvisa ett underskott på ca10,, blir det dock en saidoförsämring på ca . Sålänge konjunkturuppgången inte har gett fullt utslag i svensk ekonomi får ensådan budgetförsvagning accepteras. Det står emellertid fullt klart att etttiUskott av nya reformer och nya åtaganden som saknar täckning i motsvarandeinkomster skulle leda till en icke acceptabel budgetförsvagning och utgöra etthot mot den samhällsekonomiska balansen. Ocksåde kommunala finanserna är utsatta för trycket från reformambitionerna. Isyfte att göra det möjligt för kommuner och landsting att fullfölja sina planermed begränsade skattehöjningar träffade regeringen enöverenskommelse med kommunerna om ett särskUt statsbidrag på 600 milj. kr. förvart och ett av . Kommunförbunden förband sig därvid attverka för att begränsa de kommunala skattehöjningarna till sammanlagt . Skattehöjningarna 1976 för kommuner och landsting blev . Detåterstående skatteutrymmet uppgår således tiU . Ienlighet med överenskommidsen har överläggningar nu ägt rum mellan regeringenoch kommunförbunden om den ekonomiska utvecklingen sedan överenskommelsenträffades och om villkoren för den kommunala ekonomin 1977. Den kommunalakonsumtionen ökade mycket starkt 1975 eller . Även förutser de kommunala planerna en kraftig volymökning.Den kommunala ekonomin uppvisade ett kraftigt underskott 1975 och någonavgörande förbättring förutses inte . Enligt regeringens bedömning böremellertid den kraftiga ökningen av skatteutbetalningarna i kombinationmed en dämpad kostnadsutveckling medföra en klar förbättring av de kommunalafinanserna. 1975/76:150 31 getför en mera slutlig bedömning ännu saknas har emellertid parterna kommitöverens om att fortsätta överläggningarna . Deangelägna vård- och omsorgsbehoven för barn, sjuka och åldringar ombesörjs iallt väsentligt inom den kommunala sektorn. Denna sektor kommer därför att ävenframöver få ta en stor del av det tillgängliga reformutrymmet i anspråk. Somjag utvecklat i samband med diskussionen om en mer långsiktig ekonomiskstrategi måste emeUertid i en balanserad ekonomi också de kommunala ambUioncrnabegränsas av det reala resursutrymmet. Det förstärker kraven på noggrannkostnadskontroll och en effektiv prioritering i den kommunalautgiftspolitiken. Desvenska hushållen beräknas kunna öka sin konsumtionmed . I när levnadsstandarden sjunkit i många industriländer harvi alltså lyckats såväl genomföra angelägna sociala reformer som kontinuerligtöka medborgarnas konsumtionsstandard. har hushållens sparandefortsatt att öka. Ettfortsatt högt hushållssparande utgör en viktig betingelse för samhällsekonomiskbalans . Det är bl. a. mot den bakgrunden sparavdragetvid beskattningen höjts fr. o. m. Sparavdraget är nu 1 600kr. Det innebär att om makarna sparat . påsparkonto eller i aktier så blir avkastningen normalt skattefri. Jag viU ocksåerinra om den sparstimulans som finns i det allmänna lönsparandet,sparobligationerna och premieobligationerna. Ett betydande sparande sker ocksåinom ramen för egnahemsbyggandet. Förinnevarande år beräknas hushåUssparandet sjunka något från den exceptionellthöga nivå som uppnåddes 1975 hushållens sparkvot var då . Jagräknar emeUertid även fortsättningsvis med ett högt hushållssparande. Denekonomiska utvecklingen i kommer att präglas av deninternationella konjunkturuppgång som jag har redovisat i det föregående. a. att exporten på nytt blir en expansiv faktor i vår ekonomi.Samtidigt kommer de stora lager som byggdes upp i efterfrå-gestödjande syfte197475 att verka dämpande på produktionsuppgången i ekonomin. Den inhemskaefterfrågan, exkl. lager, beräknas emellertid öka klart snabbare än 1975. Sammantagetinnebär detta att tUlväxten i vår ekonomi 1976 blir klart starkare än 1975.Bruttonationalprodukten skulle, mätt från användningssidan, öka 1976mot 1975. Mätt från produktionssidan blir talen något lägre, 1976mot 1975. Bytesbalansen skulle förbättras markant och uppvisa ettunderskott på . mot 6,4 mUjarder kr. Prop.1975/76:150 32 Viden internationeU jämförelse kan ökningstakten i den svenska ekonomin 1976förefaUa något låg. Man bör emellertid vid en sådan jämförelse också beaktaden negativa ekonomiska utvecklingen i vår omvärld 1974 och 1975. EninternationeU jämförelse som beaktar den samlade tillväxten åren 197376 visarsåledes att den svenska tillväxten varit väsentligt snabbare än dengenomsnittliga inom OECD-området. Enmera detaljerad genomgång av den ekonomiska utvecklingen redovisas i denreviderade nationalbudgeten (bilaga 1). Jag vill emellertid här redovisa vissahuvuddrag i den förutsedda utvecklingen. lager förväntas ligga något lägre 1976 än 1975. Minskningen kan i sinhelhet återföras till bostadsbyggandet som beräknas minska i volym.Avgörande betydelse härvidlag har den låga igångsättningen ca 50 000bostäder som sätter sin prägel på byggnadsvolymen . Igångsättningen 1976väntas stiga till knappt 60 000 lägenheter, vilket väl motiveras avbostadsbehovet på . Den svaga igångsättningen harnämligen lett till att antalet outhyrda lägenheter nu klart minskar. Destatliga investeringarna väntas öka kraftigt . Detta hänger bl. a. sammanmed de sysselsättningsfrämjande åtgärder som har satts in ochi början av detta år. Flera av åtgärderna riktar sig också mot de kommunalainvesteringarna, som bl. a. tUl följd härav väntas stiga . Jag kan bl.a. erinra om att statsbidraget till byggande av daghem och fritidshem harhöjts från . per plats till . Vidare harde kommunala beredskapsarbetena utökats och byggandet av skolor har tilltagit. Näringslivetsinvesteringar förutses vara i huvudsak oförändrade 1976. Mot bakgrund avkonjunkturuppgången och det förstärkta stödet till maskininvesteringar, som jaghar förordat I det föregående, bedöms industriinvesteringarna komma att hävdasig väl i förhållande till höga nivå. Handelns investeringar bedömskomma att öka kraftigt. Somjag nämnde inledningsvis förutses en kraftig omsvängning i lagerinvesteringarna.Lageruppbyggnaden var kraftig såväl 1974 som 1975. Sammanlagt uppgicklagerökningen de bägge åren till ca 15 mUjarder kr. De extremt stora lagrenkommer att successivt återgå tUl en mer normal nivå. En viss fortsattlageruppbyggnad förutses dock totalt sett även . a. kommer enUgtvad jag har förordat i det föregående lagerstödet att utgå förlagerinvesteringar . Mot den bakgrunden beräknaslagerinvesteringarna 1976 komma att uppgå till nästan . Nedgångenfrån lagerinvesteringsnivå på . utgör emellertid ettbortfall i efterfrågan som motsvarar av den totala produktionen. Denoffentliga konsumtionen beräknas öka med . Sysselsättningen beräknasöka med inom den statliga sektorn och med ca Bruttonationalprodukt från produktionssidan därav:varuproduktionen -2,0 -3,3 -0,2 -3,1 -0,9 -1,6 statiiga affärsverk och myndigheter 7,0 -0,1 -2,2 -8,4 -10,2 (0,7)' (-2,3)' -1,5 -8,6 -0,2 ' Lagerinvesteringens förändring i procent av föregåendeårs bruttonationalprodukt. i den kommunala. Bidragande till denna utveckling ärde särskilda åtgärder som har satts in för att stödja ungdomssysselsättningen. Den privata konsumtionen bedöms komma att öka med ca 3,, dvs. något snabbare än realinkomsterna. Utvecklingen i detaljhandeln underdet .i år styrker också en sådan bedömning. En konsekvens avdetta konsumtionsantagande är, som jag tidigare nämnt, en viss försvagning avden nu mycket höga sparkvoten. Konsumentpriserna väntas stiga med under loppet av1976. Den direkta effekten av höjda internationella priser väntas bli förhållandevisUten. Emellertid tillkommer indirekta och förskjutna effekter från deinternationeUa prisrörelserna. Vår inhemska kostnadsutveckling är denviktigaste förklaringsfaktorn i övrigt. Exporten väntas, som jag tidigare nämnde, öka inycketkraftigt eller med . Framför allt väntas en stor uppgång iråvaruexporten efter den kraftiga muiskningen 1975. Exporten av järnmalm,trävaror och 3 1975176.1 saml. Prop.1975/76:150 34 (Milj.kr.) Export, varor Import, varor 70 514 72 758 72 230 74 000 övriga tiänster, netto - 320 2 930 -2 540 -1 970 800 -3 530 - 360 3 000 -2 800 -2 450 800 -4 750 massaberäknas sålunda öka i volym. Däremot förutses endast en obetydliguppgång i exporten av järn, stål och verkstadsprodukter, räknat mellan helåren1975 och 1976. Ser man på utvecklingen under loppet av 1976 väntas emellertid ävenför dessa varor en klar vändning uppåt. Exportpriserna bedöms komma att stigamed 3 ä . Importen,som sjönk med 1975, beräknas 1976 stiga med inemot 2 %.Importpriserna vänlas stiga något snabbare än exportpriserna eller med . Meddenna utveckling av import och export skulle handelsbalansen visa ettöverskott på nära 3 mUjarder kr. Sjöfartsnettotsom till följd av världshandelns utveckling minskade med nästan 1 miljard kr.från T974 till 1975 väntas bli obetydligt större 1976. Turistnettot försämrasytterligare och transfereringarna väntas ge ca . Förklaringen till de starktökande underskotten för transfereringarna är främst räntebetalningarna på denökade utländska upplåningen ocb den fortsatta ökningen av u-landsbiståndet. Bytesbalansenför 1976 väntas visa ett underskott på . Det är ca 3 miljarderkr. mindre än 1975. Sammanfattningsvisbör den ekonomiska utvecklingen således präglas av en tilltagandeproduktionsökning, en dämpad inflationstakt och en förbättrad bytesbalans. Vikan nu se tiUbaka på en tidsperiod som internationellt präglats av ekonomisktillbakagång. Den har också kännetecknats av en oacceptabelt hög arbetslöshet.Även om det finns förklaringsgrunder för tUlbaka-gången i världsekonomin så framstår den omfattande arbetslösheten 1975/76:150 35 ochden ekonomiska tillbakagången som en dyster påminnelse om att nationerna ännuej kan behärska det ekonomiska händelseförloppet i tillfredsstäUande grad och idet större formatet. Det ger anledning till eftertanke och omprövning: Löserman inte de grundläggande mänskliga kraven på arbete, trygghet och bättrelivsbetingelser så saknas också förutsättningarna för en lugnsamhällsutveckling. Då vi nu ser slutet på den världsvida konjunkturnedgångenoch räknar med en ny konjunkturuppgång bör tiden användas för att nationelltoch internationellt skapa den beredskap som utesluter en upprepning av desenaste årens hårda påfrestningar. Vi har i vårt land i stortsett undgått sådana påfrestningar. Sysselsättningen har varit god, högre äntidigare, och arbetslösheten mycket låg. Vi har också byggt ut våraproduktionsresurser, vidareutvecklat vår sociala trygghet och omsorgen om debehövande. Naturligtvis har vi inte undgått att drabbas av den internationellainflationen, även om prisstegringen för vår del legat i underkant av denna. Vigick in i krisårens påfrestningar med överskott i vår bytesbalans och en godvalutareserv. En försiktig ekonomisk politik gav oss dettagoda utgångsläge. I förvissningen om att den internationella nedgången, oaktatden var svår och omfattande, skulle gå över har vi medvetet satsat på att medstatiiga stödåtgärder hålla efterfrågan och sysselsättning väl uppe. Förfinansieringen av vår omfattande investeringsexpansion har vi nödgats anlitaden internationella lånemarknaden. Förbättringen av vår produktionskapacitetjämte den starkt ökade lagerreserven bör , vid en förväntadinternationell efterfrågeökning, dels kraftigt nedbringa det nuvarandeunderskottet i bytesbalansen och dds möjliggöra ett kraftigt minskat beroendeav den internationella lånemarknaden. Problemet för dagen i detklart förändrade konjunklurperspektivet blir att anpassa den ekonomiskapolitiken till vad läget kräver. Starka skäl talar emellertid för att destatliga stimulanserna för en fortsatt utbyggnad av produktionsapparatenuppehåUes . Lagerstöd och investeringsstimulanser bör såledesfortsätta året ut. Kreditpolitiken bör inriktas med hänsyn härtill. En vissförstärkning av industriinvesteringarna bör kunna åstadkommas genom deytterligare höjda skatteavdrag resp. bidrag som föreslås. Vigår in i en ny efterfrågekonjunktur med mindre reserver i fråga omarbetskraften än vid något tidigare liknande tillfälle. Det ger oss anledningatt ambitiöst ta vara på den arbetskraft som visar sig vara tillgänglig vid enökad efterfrågan. Här kommer framför allt det kvinnliga arbetskraftsutbudetjämte ungdomen i förgrunden. Vidare aktualiseras behovet av att stärkautbildningsmöjligheterna för att tillgodose efterfrågan på utbildadarbetskraft inom både privat och offentiig sektor. De åtgärder som har introduceratsför detta ändamål behöver uppehållas 1975/76:150 36 äveni en bättre konjunktur. Tidsutvecklingen kräver alltmer av yrkeskunskap hosarbetskraften och samhällets ansvar i detta avseende är oomtvistat. Även isämre tider visar erfarenheten att brist på yrkeskun-nigt folk ständigtföreligger och utgör en begränsning i den ekonomiska utvecklingen. Deninternationella prisstegringen visar nu klara tecken på att avta. För vår dd ärdet en klar anvisning om en motsvarande utveckling för vårt eget land. Vårtkonkurrensläge såväl på exportsidan som i fråga om den hemmamarknadsindustrisom har att möta importkonkurrensen kan endast framgångsrikt uppehållas ompris- och kostnadsutvecklingen inte överstiger vad som kan avläsasinternationellt. För1977 har överenskommelsen mellan regeringen och de båda dominerandearbetsmarknadsorganisationerna om skattesänkning i kombination med en kommandelönerörelse skapat förutsättningar också under nästkommande år för enavtalsrörelse inom ramen för ekonomisk stabilitet. Den ger ocksåförutsättningar för en real inkomstförstärkning för alla löneanställda. Denrealism och det ekonomiska ansvar för en stabil ekonomisk utveckling somorganisationerna visat genom att biträda uppgörelser om skatter, arbetsgivaravgifteroch dessas inverkan på förhandlingsutrymmet är värt ett oreserverat erkännande. Ävenom alla tecken på en begynnande konjunkturuppgång nu börjar kunna avläsas så ärsamhällets ansvar för en lugn utveckling av ekonomin ej mindre. Den inflationsom dessbättre nu visar klara tecken på att avta kan blossa upp igen omekonomin blir överansträngd. Även om inflytandet utifrån på vår inhemskaprisstegring avtar, som vi räknar med, så kan en egen hemlagad inflation ställatill mycken skada. Lättköpta poäng i den allmänna debatten om långtgåendeskattesänkningar kombinerade med bibehållna och till och med utbyggda socialareformer, kan åsamka många svårigheter i vår strävan till en sund ekonomi. Likaofrånkomligt som att stimulera i nedgången blir det för samhäUet att visaerforderlig restriktivitet i uppgången. En stark finanspolitik och enkontrollerad och behärskad penningpolitik är statsmakternas medel i en sådansituation. Dessa nödvändiga medel är ej förenliga med lättsinniga överbud varesig på skattepolitikens eller andra områden. Underde senaste av lågkonjunktur präglade åren har stimulansåtgärder från statenstått helt i förgrunden för den ekonomiska politiken. Situationen är i dagsådan att beredskapen bör vara inställd på en flexibel konjunkturpolitik. Detär den nya situation som ger anledning tUl en mera nyanserad uppfattning ompolitikens medd och dess användning. Vi har alla ett odisputabelt intresse avatt vårt lands vid en internationell jämförelse stabUa ekonomi befästes förframtiden. Prop.1975/76:150 37 1 Utnyttjande av finansfullmakten, m.m. Regeringenhar av bemyndigats att lör /76, om arbetsmarknadslägetkräver det, besluta om utgifter intill ett sammanlagt belopp av 1 000 milj.kr. 1975: 1 bil. 1, FiU 1975: 1, rskr 1975: 30). Möjligheterna attutnyttja fullmakten har utvidgats genom beslut av (prop. 1975/76: 100bU. 1, FiU 1975/76: 20, rskr 1975/76: 173). Som framgår av denredovisning jag lämnade i årets finansplan har fullmakten utnyttiats vid tvåtillfällen, nämligen och . Beslutet den16 redovisades i finansplanen. Genom beslutet den 29 december1975 utnyttjades fuUmakten för följande ändamål: nybyggnad av polishus iVärnamo samt om- och tillbyggnad av polishus i (26,7 milj. ), (jfrprop. 1975/76: 125 bil. 1); lån till nybyggnader vid erkända vårdanstalter föralkoholmissbrukare (3 milj. ), (jfr prop. 1975/76: 125 bil. 4); reparations-och underhåUskostnader m. m. under slottsbyggnadernas ddfond av statensallmänna fastighetsfond (1,7 milj. ), (jfr prop. 1975/76: 125 bil. 12);nybyggnad av stor musikstudio i för (25,1 milj. ),vissa byggnadsarbeten inom verksamhetsområde (27,2milj. ), (jfr prop. 1975/76: 125 bil. 7) samt beredskapsåtgärder (477,1milj. ), (jfr prop. 1975/76: 125 bU. Genomhär redovisade beslut disponerade regeringen förskottsvis sammanlagt . av den nämnda fullmakten. Regeringen har sedermera i prop. 1975/76: 125hemställt om anslag av sammanlagt . Regeringenhar vidare beträffande beslutet angående reparations- ochunderhållskostnader m. m. under försvarets fastighetsfond, kasernbyggnadersdelfond (. ), (jfr prop. 1975/76: 100 bU. 1 s. 48, FiU 1975/76: 20,rskr 1975/76: 173) medgivit att kostnadema får bestridas från förslagsanslagetB 3. Arméförband: Iståndsättningar av befästningar och kaserner resp. från deni staten för försvarets fastighetsfond under kasernbyggnaders delfond uppfördaposten Reparations- och underhållskostnader. Somjag redovisade i årets finansplan har regeringen vidare med stöd avriksdagens beslut avseende en marginal av utöver investeringsramarna föraffärsverken för att möjliggöra en av konjunkturmäs-siga eller andra skälpåkallad ökning av medelsanvändningen (prop. 1975: 1 bU. 8, : 2, rskr1975: 54 samt prop. 1975: 30 bU. 1975/76:150 38 525,NU 1975: 30, rskr 1975: 202) samt den 29 december 1975beslutat vidta vissa sysselsättningsfrämjande åtgärder. Regeringen har vidare,med stöd av skilda av lämnade bemyndiganden, beslutat vidta åtgärderi konjunkturstimulerande syfte. Dessa åtgärder redovisades i årets finansplan(prop. 1975/76: 100 bil. 1, FiU 1975/76: 20, rskr 1975/76: 173). 2 Allmänna Pensionsfondens fjärde fondstyrelses verksamhet 1975/76: 100 (bil. 1 s. 5054) lämnades en redovisning av allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelses placeringar och övriga verksamhet underperioden den 1 januari 1975den . Till propositionen var ävenfogad fondstyrelsens redovisning av verksamheten för perioden. Fjärdefondstyrelsen har överlämnat årsredovisning för . Dennaredovisning bör fogas till protokollet I detta ärende som bilaga (10).Regeringen har genom beslut fastställt balansräkningen. Avverksamhetsberättelsen framgår att fondstyrelsen under fondens andra verksamhetsår har rekvirerat ytterligare 200 mUj. frånriksförsäkringsverket och därmed utnyttjat de 500 milj. kr. som harställt till förfogande. Äv det totala kapitalet har 435 milj. kr. Nettoökningen uppgick till 203 milj. kr. och fördelade sigi stort sett jämnt på första och . förfogadefonden över en likviditetsreserv om 103 milj. kr. i form avbanktiUgodohavanden. Härav åtgår dock 10,5 milj. kr. för betalning av redanköpta aktier. beslutade (NU 1975/76: 34, rskr 1975/76:174) att ytteriigare 500 milj. kr. skall ställas till fjärde fondstyrelsensförfogande. Vidutgången av ingick i fondstyrelsens aktieportfölj 23 olika företag enreducering med två . Tre företag (, LM och ) svaradeför av portföljens dagsvärde. Relativt stora poster hade fondstyrelsenockså i , FläktfabrDcen, Fortia och Incentive. Största andelen iförhåUande till företagens kapital hade fonden i Svenska Rötor Maskiner ochIro (15 resp. av aktiekapitalet). Nya företag i portföljen för år 1975är , Billerud, och Svenska Rötor Maskiner. Aktieinnehaven iCementgjuteriet, Bröderna har avvecklats underår 1975. Det tidigare Coronainnehavet har bytts mot nya aktier i , medanMölnlyckeaktierna har bytts mot nya Cellulosaaktier och konvertiblaobligationer. Volvos tidigare dominans har reducerats genom portföljensutökning . Vid utgången av utgjorde Volvoaktiema avtotalportföljen. 1975/76:150 39 3 Post- och , , verksamhet Riksdagenhar i samband med behandlingen av prop. 1975/76: 26 (NU 1975/76: 4, rskr1975/76: 60) hemställt om en utvärdering och allmän redovisning av Post- ochKreditbankens () verksamhet. Härvid borde särskilt beröras hurPK-bankens tillkomst och inriktningen av dess rörelse inverkat påkapitalmarknaden samt hur banken uppfyUer kraven på förräntning av sittkapital. Redan1969 beslutades (prop. 1969:158, BaU 1969:53, rskr 1969: 430) att dåvarandePostbanken skulle få vidgade placeringsmöjligheter av samma slag som redangällde för affärsbankerna. Det uttalade syftet var att banken skulle få vidgademöjligheter att ge krediter till näringslivet. När beslut om PK-bankensinrättande fattades 1973 (prop. 1973: 145, NU 1973: 63, rskr 1973: 326)uttalade jag att syftet var aU banken skulle nå största möjliga slagkraft på kreditmarknadenoch effektivt konkurrera med andra banker. Detta har inneburit att PK-bankensplaceringsstruktur närmat sig övriga affärsbankers. En likartad utveckling harf. ö. gällt också sparbankerna. placeringar är dock aUtjämt ibetydande utsträckning av långfristig natur. Detta framgår bl. a. av bankensverksamhetsberättelse för . Kapitalmarknadenhar totalt sett ökat i omfattning . Följande serie (milj. )utvisar det årliga flödet över marknaden i form av nettoköp av långfristigaobligationer och nettoökningen av försäkringsinrättningarnas reverslån. Tillväxtenberor delvis på den trendmässiga tUlväxten hos AP-fonden ochförsäkringsbolagen, men också på bankernas och övriga placeringsgruppersinsatser. Tillväxten har också påverkats av olika ekonomiskpolitiska åtgärder. Är1973 slöts en överenskommelse meUan bankinstituten ochdelegationen för bostadsfinansiering angående bankernas bidrag till den långabostadsfinansieringen, och detta har upprepats . Det har idessa sammanhang varit en självklar förutsättning att skullebehandlas på samma sätt som de övriga affärsbankerna och sparbankema. Påvåren 1975 vidtogs en serie åtgärder för att vidga kapitalmarknaden, i syfteatt tillgodose i första hand industrins upplåningsbehov, men givetvisäven andra låntagargruppers. Den långa räntan höjdes med en procentenhet ochriksbanken träffade överenskommelser med Prop.1975/76:150 . försäkringsinstitutenoch affärsbankerna om ökade förvärv av industri-obUgationer och lån tUlindustrifinansierande mellanhandsinstitut.