prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidare kan nu av uUands-trafiken kopplas automatiskt.Den första delen av ett landsomfattande manuellt mobiltelefonsystem har öppnats. Telenätetutnyttjas i växande omfattaingför datakommunikation. har även påbörjat ett prov med ett mindre,separat datanät. Planema omfattar vidare ett allmänt separatdatakommunikationsnät att tas i bruk , varvid de olägenheter som följer av att telenätet används för datakommunikationskulle bortfalla. Anslagen för nästabudgetår inom verksamhetsområde föreslås uppfördamed ca 6 131 milj. kr. Detta innebären ökning i förhållande till riksstaten för /75 med ca 549 milj.kr. Kostnaderna i affärsverken täcks avverkens intäkter. Kostnadema (exkl.avsättning till värdeminskningskonto) för postverket, , och luftfartsverket beräknasenligt driftstatema för innevarande budgetär till ca . Antalet statligtanställda inom departementets verksamhetsområde motsvarade vid mitten av ca139 000 helårsarbetande. Investeringar ochunderhåll inom samfärdselsektorn inberäknat post-och teletjänster uppgick imderår 1973 till ca . I detta belopp ingår inte till privatkonsumtion och firmabilstrafik häiiförliga fordonsinvesteringar. Av samtliganyinvesteringar i landet svarade samfärdselsektornför . Det inrikespersontransportarbetet beräknas underperioden 19601973 ha ökat med i genomsnitt till närmare 76 miljarder personkm (fig. 1). Med hänsyntill nya uppgifter beträffande beläggningen per personbil harpersontransportarbetet nedjusterats jämfört med tidigare beräkningar. Av detkollektiva transportarbetet svarade busstrafiken för hälften ochjärnvägen för en 1355 1960 1965 1970 1975 1980 Det inrikes persontransportarbetet underperioden 19501980 (schematiseradevärden). tredjedel.Den övriga spårbundna trafikens samt luftfartens andelar av det kollektivapersontransportarbetet är däremot relativt begränsade. senare del väntas ensuccessiv dämpning av ökningstakten för det totala persontransportarbetet,vilket bl. a. sammanhänger med en förväntad minskning av nettotillskottet avpersonbilar. De kollektiva trafikmedlen väntas öka sin andel av det totalaperson-transportarbetet. Det totala inrikes godstransportarbetetberäknas ha ökat med i genomsnitt tillca 46 miljarder tonkm (fig. 2). Av det faktaunderlag som framtagits avtrafikplaneringsutredningen (Ds K 1972: 4) framgår bl, a, att av detlandtransporterade godset (e.xkl, lapplandsmalm), mätt i ton, svararlastbilarna för den övervägande delen av de s.k. lokala transporterna« ). Även i fråga om fjärrtrafiken har lastbilstrafiken en starkställning och svarar för ca 1955 1960 1965 1970 1975 1980 Det inrikes godstransportarbetet under perioden19501980 (schematiseradevärden). av den transporterade godsmängden. De mera långvägalastbilstransporternahänför sig i första hand till avstånd . Järnvägenskonkurrenskraft ökar vid avstånd . Enligt nu gjorda bedömningar väntas dettotala godstransportarbetet kommaatt uppgå till storleksordningen 7275 miljarder tonkm, en ökning meddrygt . Av ökningen hänför sig huvudparten till kortvägatransporter, vilket innebär att lastbilstransporternas andel av detlandtransporterade godset även fortsättningsvis kommer att öka även om dettasker i något långsammare takt än vad som har antagits. Transportarbetet i inrikes sjöfartberäknas öka kraftigt fram genom den ökade raffinaderikapacitetenpå samt den kraftiga industriella expansionen i . Den genomsnittliga årliga trafikökningen på det allmänna vägnätet(exkl. delar inom tätbebyggelse) beräknas 1 000-taIbilor i 000 lOOO-tol bilar 4 000 irf,i 100 Fordonsbeståndets utveckling (logaritmisk skala) . hauppgått till på riksvägar, på genomgående länsvägar och påövriga länsvägar. beräknas trafiken på vägnätet som helhet haökat med 2 å mot 4 å . Av trafikräkningar framgår attbilanvändningen varit mindre än under motsvarandeperiod 1973. Fr, o, m, sensommaren 1974tycks personbilen åter användas i samma omfattning som . Persontransportarbetet på väg som enligt nämnda revideradeberäkningar uppgår till 69 miljarder personkm beräknas öka till närmare 76 miljarder personkm . Ensuccessivt långsanmiare ökning av persontransportarbetet fömtses som nämntsunder jämfört medutvecklingen då ökningen uppgick till igenomsnitt . Prognosen bygger bl. a. på antagandet att antaletpersonbilar ökar från f. n. ca 2,5 till ca 3,1 milj. (fig. 3). Lastbilamas gods transportarbete kan för beräknas till ca 23 miljardertonkm, vilket motsvarar av det totala inrikes godstransportarbetet. Vad gäller det framtida transportarbetetär detta svårbedömbart, vilket bl. a. sammanhänger med osäkerhet rörande Prop.1975:1 Bilaga 8 13 delsbyggnadsverksamhetens omfattning, dels förbmkningen och transporterna av petroleumprodukter';' delsskogsbruket och skogsindustrins produktion. Föreliggande bedömningar visar attlastbilarnas transportarbete kan väntas öka med fram till år1980. Längden av riksvägarna och länsvägama vari resp. eller totalt . Den totala väg-standarden harsuccessivt förbättrats, vilket bl. a. framgår av att andelen väg medvaraktigare slitlager än gms var mot . Ävenbärigheten har höjts vilket lett till att av det statliga vägnätetoch hela riksvägnätet var upplåtna för 10 tons axeltryck och 16 tonsboggitryck. De statliga insatserna i fråga ombyggande och drift av vägar och gator har hållits på en hög nivåför att tillgodose de krav som den ökande trafiken ställer. Även de kommunalaoch enskilda väghållningsinsatserna har ökat kraftigt. För budgetåret197 5/7 6 föreslås en ökning av väganslagen under driftbudgeten med ca 251milj, kr. till ca 3 014 milj, kr. Totalt föreslåsatt ca 1 142 milj, kr, investeras i allmänna och enskilda vägar. Driftanslagenföreslås öka med ca 231 milj. kr. till ca 1 654 milj. kr. Härvid har de statliga och kommunala driftanslagenräknats upp med ca 200 milj. kr. resp, ca 21 milj. kr. Bidragen tillenskild väghållning föreslås öka med 10 milj, kr, till 93 milj, kr. Underkapitalbudgeten föreslås en ökning avmedelsförbrukningen med ca 9 milj. kr, till 65 milj, kr, för investeringari förrådsfond. Godstrafiken på järnväg omfattade totalt 72,2milj, ton. Transportarbetet uppgick under till 18,3 miljarder tonkm(SJ 17,2 miljarder tonkm), en ökning med jämfört med föregående år. Härav utgjordes 17,9 miljarder tonkmav vagnslastgods och resten av styckegods, Medeltransportlängden vid SJ uppgicktill för vagnslastgods och för styckegods. trendmässiga tillväxten av SJ:s godstiansport-arbete varit . Fr. o. m.andra hälften av har ökningen varitbetydligt snabbare. Generellt sett har godstrafiken ökat snabbare vadgäller tonkm än ton, dvs, godset transporteras över allt längre sträckor. a. på den växande andelen utlandsgods. Ar uppgick utlandsgodsetsandel av godstransportarbetet till . Avvagnslasttrafiken ökade transporter av malm, järn och skogsprodukter snabbast under år 1973.Exporttrafiken var mycket expansiv, medan importgodset efter en svagutveckling började öka . Totalt sett svaradeutlandstrafiken för omkring två tredjedelar av transportarbetets ökning underår 1973, Styckegodsetutgör en begränsad men resurskrävande del av SJ:s tra- 1975:1 Bilaga 8 14 snisnnxtoso k» ti BNUnolONKM FER DAG OCH BANKH ------------- 2 SOO-SOOO BRUirOIONKM Ktl DAG OCM Transportarbetet på de svenskajärnvägarna . 1975:1 Bilaga 8 15 fikarbete.En tidigare trendmässig nedgång har förbytts i en uppgång som till en del förklaras av att etttåg-bil-godssystem infördes . Till volymökningen har ävenkonjunkturutvecklingen bidragit. SJ beräknar att företagets totalagodstransportarbete kommer att i genomsnitt öka mednära , dvs. i ungefär samma takt som . Liksom tidigarekommer en stor del av ökningen att avse uUandsgods. Persontrafikens omfattningpå jämväg har successivt minskat under större delen av . Envändpunkt 1967 och sammanhänger med tillkomsten av pendeltrafiken iStorstockholmsområdet. ökadeantalet järnvägsresor inom alla avståndsintervall. Den relativt störstaökningen noterades på avstånd . Ar uppgick det totala antalet resor påjärnväg till 69 milj,, varav vid SJ 58 milj.Resorna i avståndsintervallet utgjorde av totala antaletresor. Persontransportarbetet på järnväg uppgick till ca 4,7 miljarder personkm, varav SJ svarade för ca4,5 miljarder personkm. Den gynnsamma utvecklingen avresandetrafiken på järnväg har fortsatt . Transportarbetetsfördelning i stort på de svenska järnvägarna framgår av fig, 4. För budgetåret197 5/7 6 föreslås för SJ en investeringsram om480 milj. kr,, varav 210 milj. kr. beräknas för fasta anläggningar ocb 230milj, kr, för rullande materiel. Föreslagen investeringsram bör göra detmöjligt för SJ att öka kapaciteten för att möta den förväntade ökningen avtransportefterfrågan. Till kapacitetshöjande investeringar hör bl. a. ny- och ombyggnad av järnvägslinjer,bangårdsutbyggnader, fjärrblockeringsanläggningar, eldrift- ochteleanläggningar samt anskaffning av modema lok och vagnar. Ersättning till SJför drift av icke lönsamma järnvägslinjer m, m, ökas från 435 milj. kr. till 545 milj. kr. Denkraftiga ökningen av driftersättningen("kollektivbiljetten"), orsakad i första hand av kostnadsutvecklingen,styrker behovet att på olika sätt motverka denna. Godsomsättningen med lastfartyg i utrikes sjöfartöver de svenska hamnarna ökade från 70,4 milj, ton till 78,4 milj. ton, dvs. (fig. 5).Importen av mineraloljor och exporten av järnmalm ökade med resp,2,5 milj, ton. Färjegodset ökade från 10,8 till 12,2 milj.ton, dvs. Godstransporterna i inrikes sjöfartomfattade 12,9 milj. ton. Världshandelsflottanutgjordes av fartyg om Med lastfartyg i utrikes fart transporterat godspä svenska hamnar år 1972och är 1973, tillsammansca 311 milj, ton brutto och hade från föregående halvårsskifte ökat med ca 21milj. ton, dvs. , Den svenska handelsflottanstonnage uppgick till 6,14 milj. ton bmtto. De svenska rederiernasintäkter i utrikes fart sedan utgifter på utrikes ort dragits ifrån utgjorde 2 550 milj. kr. attjämföras med 2 103 milj. kr. För /7 6 beräknas för sjöfartsändamål på driftbudgeten 212 milj. kr. Under sjöfartsverketsfond föreslås en investeringsram om 67 milj. kr. Under Fonden för beräknas medelsförbrukningen för att fortsätta utbyggnaden av kanalentill 8 milj. kr. Statens insatserför vintersjöfarten på Norrlandshamnarna utgör ett komplement till detregionalpolitiskt motiverade stödet till landtransporterna. Statenskostnader för isbrytningsverksamheten ökar nästa budgetår med 16,9 milj. kr.till 63,6 milj. kr. Förslag läggs fram om byggande av ytterligare en kapacitetsstark statsisbrytareför havsisbrytning. Totala antalet passagerare på de statligaflygplatserna ökade till drygt 5,5 milj. Den kraftigasteökningen uppvisade den inrikes linjetrafiken. I utrikes chartertrafikminskade antalet passagerare jämfört med föregående år. Den utrikes linjefartenoch chartertrafiken uppvisade en viss minskning i antalet landningar(fig. 6). Persontransportarbetet i inrikeslinjefart ökade med . /76 beräknasluftfartsverkets investeringar till 411 milj. kr., varav 280 milj. kr, fallerpå staten och resten, 131 milj. kr,, utgörsav kommunala bidrag. Av de statliga investerings-utgifterna avser ca 106milj. arbeten på den nya utrikesbyggnaden på och 86 milj.kr. projekterings- och anläggningsarbeten på /flygplats.Bland övriga investeringar kan nämnas en fortsatt upprustning avsäkerhetsanläggningarna i luftleder m. m. Antalet landningar på luftfartsverketsflygplatser (inkl, militära flygplatser med reguljär civil trafik) under perioden19641973, 2 1975.1 saml. 1975:1 Bilaga 8 ig InomEuropeiska transportministerkonferensen (CEMT) fortsätter ansträngningarna attliberalisera internationell buss- och lastbilstrafik och samordnavägtrafikreglema. har principbeslut fattats som syftar till enheUiga normer förhastighetsbegränsningar inom medlemsländerna. har undertecknats avtal medTyska demokratiska republiken och om landsvägstrafik. inom FN:sekonomiska kommission för (ECE) fortsätter sitt arbete med trafik- ochbilsäkerhetsfrågor och med harmonisering av de nationella reglerna förlandtransporter. harratificerat intemationeUa fördrag om godsbefordran med järnväg () och om befordranmed järnväg av resande och resgods (). Fördragen trädde i kraft den 1januari 1975. Inom Centralbyrån för intemationeUa järnvägstransporterfortsätter bl. a. översynen av reglema omtransport av farligt gods. är medlem i administrativa kommitténför byrån. InomECE, CEMT, och utveckling (),Mellanstatliga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO) ochvärldshandelskonferensen () fortsätter arbetet för en bättre samordningav land- och sjötransporter av containers. om en kod för linjekonferensernashandlande avslutades i . Den konvention som lades fram förundertecknande biträddes inte av , eftersom den inte är förenlig medSveriges strävan att främja en fri och effektiv internationell sjöfart medhänsynstagande till utvecklingsländemas intressen. har fortsatt dennasträvan inom sjöfartskonmiitté, och den s.k. . Efter förhandlingar har ettsjöfartsavtal med paraferats. Vid en av IMCO anordnadkonferens har antagits en ny konvention omsäkerhet för människoliv till sjöss, avsedd att ersätta 1960 årskonvention i änrnet Inom IMCO pågår även diskussioner om att etablera ettsatellitsystem för sjöfarten. för skydd av havets miljö harunder inlett sitt arbete. På det sjöfartstekniska och nautiska områdetfortsätter arbetet bl. a. inom IMCO. har invalts iInternationella civila luftfartsorganisationens () råd för en period . Det av de skandinaviska trafikministrarnatillsatta arbetsutskottet för översyn av de skandinaviska charterbestämmelsernahar avslutat sitt arbete. Trafikministrarna godkände i juni 1974arbetsutskottets förslag, som innebär en ytterligare liberalisering avcharterbestämmelserna. Prop.1975:1 Bilaga 8 19 Förhandlingar underår 1974 om ett luftfartsavtal mellan och har resulterat i att ettsådant avtal paraferats. Förhandlingar om tillämpningen av gällandeluftfartsavtal har förts med bl, a,, , och . fortsättersitt deltagande i det inom Europeiska gemenskapen (EG) initieradevästeuropeiska vetenskapliga och teknologiska samarbetet på kommunikationsområdet. Det nordiska samarbetet på transport- ochkommunikationsområdet sker inom ramen förNordiska ministerrådet och förtransportfrågor (NÄT). Flera olika gemensamma utvecklings- och samarbetsprojekt har redan inletts eller beslutats. De tvåprojekt som påbörjades ang, trafikvolymens och axeltryckens inverkan på vägkroppen ochNORDKOLT-pro-jektet ang, framtida kollektivtrafiksystem för nordiska tätorter fortskrider enligt fastställda arbetsprogram. I harpresenterats en delrapport, vari behandlas dagens och framtidens resbe-hov,resstandarden i nordiska tätorter, miljöfaktorer med anknytning tilltransportsystem i tätorter och säkerhetsproblem rörande sådana system. En särskild arbetsgrupp utreder frågor omtelehjälpmedel åt handikappade enligt beslutat program. uppdrag förbereder NÄT ettprojekt för harmonisering av transportstatistiken. En väsentlig del av samarbetetrör regionalpolitiska frågor. Den arbetsgmpp som undersöker flygförbindelsernapå och i övriga inlandsområden i norrväntas avsluta inventeringsfasen omkring . Beträffandemellanriksförbindelsema har NAT gjort en översikt över det aktuella läget ochde närmaste planema. NÄT har också beslutat tillsätta en expertgrupp för attundersöka transportproblem med anknytning till den s. k. Trondheimsleden. På trafiksäkerhetsområdet sker detnordiska samarbetet inom ramen för (). Som exempel på gemensamt utredningsarbete kan nämnas frågoma ombilbältesanvändning, användning avskyddshjälm vid färd med motorcykel och moped, användning av reflexanordningar för fotgängare, bams säkerhet ibil, varselljus, säkerheten för motorcyklister och mopedister m. m. NTRhar upprättat ett handlingsprogram för det nordiska trafiksäkerhetssamarbetet.Stor vikt har lagts vid att täcka in såvälfortlöpande bevakning av olika trafiksäkerhetsspörsmål som arbetsuppgifter iform av projekt och utredningar på längre resp. kortare sikt. Vid en av () i samarbete med anordnadkonferens har antagits en ny överenskommelseom väderleksstationer i . Denna överenskommelse är avseddatt ersätta den nuvarande som upphör att gälla . 1975: 1 Bilaga 8 20 Även har ettomfattande och vittförgrenat arbete utförts för att främja trafiksäkerheten. Arbetet medkörkortsreformen har fortgått planenligt. De nya centrala ADB-baserade bil- och körkortsregistren,som byggts upp under ledning av bilregisternämnden, är i drift och kommeratt inordnas i trafiksäkerhetsverket den 1juli 1975, bilregisteraämndens förordnande upphör. Från ingången av gäller attfordon skall vara försedda med nya reflekterande registreringsskyltar. Isamband härmed infördes ett nytt kontrollmärkessystem, som visar attfordonsskatt och trafikförsäkring har betalats samt att fordonet har godkäntsvid kontrollbesiktning. Härigenom har kontrollen över fordonsbeståndetförstärkts i väsentliga avseenden. har även rullandeskatteuppbörd och kilometerskatt införts för dieseldrivna motorfordon. Utbytet av äldre körkort till nyadifferentierade körkort har fortsatt och har ca 1,3 milj.kort bytts ut. En ny etapp av körkortsreformen inleddesden . Från denna tidpunkt gäller högre behörighetskrav för rättatt föra buss eller fordonskombination i vilken tung släpvagn ingår. Utbildningenför de nya behörigheterna sker främst inom gymnasieskolans ram men även inomarbetsmarknadsutbildningen. Ett ökat behov av utbildningskapacitet kanförutses på ifrågavarande område. Detta behov bör i första hand tillgodosesinom gymnasieskolans ram. I den mån det bedöms ar-betsmarknadsmässigt motiveratkommer, enligt vad jag har erfarit från chefen för ,en ökning att kunna ske av utbildningen inom ramen för arbetsmarknadsverketsbristyrkesutbildning. För att ökaframkomligheten och säkerheten på riksvägarna har liksom föregående sommar förbud gällt mot trafikmed tyngre lastbilar under vissa mer trafikbelastade veckoslut . Fr. o. m. ingångenav gäller lagstadgad skyldighet att använda bilbälte. Användningsplikten gäller försittplatser i framsäte där bilbälte ärmonterat. Av praktiska skäl medges undantag bl. a. vid backnlng, vid färd inomparkeringsplats eller under liknande förhållanden. Undantagna frånskyldigheten att använda bilbälte är även bam under och personer sominte har sådan längd () att bilbälte lämpligen kan användas. a. taxitrafiken i ett inledningsskede. har föreslagit obligatorisk skyldighet för motorcyklisteroch mopedister att använda skyddshjälm. Remissbehandlingen av rådets rapport har justavslutats. Trafiksäkerhetsrådetutreder även frågan om placering av bam som 1975:1 Bilaga 8 21 intekan använda bilbälte vid färd med bil samt frågan om obligatorisk användning av varselljus. Rådet överväger ocksåde särskilda trafiksäkerhetsproblem som gäller motorcyklister ochmopedister, varvid frågor som sammanhänger med fordonens konstruktion ochprestanda undersöks särskilt. Vissa bestämmelser om körkort ochtrafikkort har reviderats. a. har öppnats möjlighet till en fortlöpandeanpassning av de medicinska syn- och hörselkraven till vetenskapliga rön. För att förbättra nykterheten i trafikenhar vid ingången av startats en försöksverksamhet med rutinmässigaalkoholutandningsprov vid trafikkontroller. Den parlamentariskt sammansattatrafiksäkerhetsutredningen (K 1973: 07) fortsätter sitt arbete och har genomtilläggsdirektiv fått i uppdrag att utreda bl. a. frågan om en minskning avhögsta tillåtna längd för motordrivna fordon och fordonståg. Vidare haruppdragits åt utredningen att före inkomma med förslag rörandesärskilda utbildnings- och kompetenskrav för rätt att föra motorcykel. För attkunna överväga flera olika åtgärder för att minska antalet motorcykelolyckorhar trafiksäkerhetsutredningen även tillsatt en särskild arbetsgmpp förmotorcykelfrågor. Regeringen hartillsatt en utredning (K 1974: 03) avseende vissa kommunala trafik- och trafiksäkerhetsfrågor,som skall överväga bl. a. frågorna om trafiknämndemas organisation ocharbetsuppgifter. Trafiksäkerhetsverkethar tmder det gångna året utfärdat tiUämpnings-anvisningar inom skilda onuåden. Närmare föreskrifter harsålunda utfärdats när stopp- resp. väjningsplikt bör förekomma vid infart påhuvudled. I samband med genomförandet av de ändrade reglerna härför har utbyteskett av äldre stoppmärken vid vägkorsning mot det nya åttakantiga märket. Försöken med användning av omställbaravägmärken för angivande av särskild hastighetsbegränsning vid skolor ochliknande har fortsatt och utvidgats. Även andra lösningar har studerats inomramen för uppdraget att meddelaanvisningar om hastighetsbegränsningar till skydd för särskilt utsattatrafikantkategorier. Arbetet med utformning av anvisningar förtrafiksanering har resulterat i en gemensam rapport i ämnet frånstatens planverk, statens vägverk och trafiksäkerhetsverket. Arbetsgruppen för utarbetande av normerför trafiknät med representanter för planverket, ochtrafiksäkerhetsverket har fortsatt sitt arbete. Häri ingår bl. a. uppgiften attskapa bättre förutsättningar för cykeltrafiken. Arbetet med bestämmelser om fordon harunder resulterat i nya föreskrifter om terrängskoter, terrängvagn påband, belysning på cyklar, styraxel för påhängsvagn samt anordningar förbegränsning av Prop.1975:1 Bilaga 8 22 föroreningar i avgaserna från bensindrivna bilar. Arbetepågår med föreskrifter ommopeder, cyklar, draganordningar för bil och släpvagn som kopplas till bil samtom typgodkännande av skyddsanordningar för barn i bil. Informationsverksamhetenhar varit betydande. Huvudaktivitetenhar varit "Trafikkunskapens år" som utgjort en gemensam satsning påökad fortbildning genomförd av de myndigheter och organisationer som aktivtarbetar med trafiksäkerhet. En brett upplagd informationskampanj hargenomförts om bilbälteslagstiftningen. Kampanjen kommer att följas upp under år1975. Omfattande förberedelser har även gjorts års huvudaktivitet"Trafiknykterhet". har tagit del i detinom CEMT och ECE m. fl. internationella samarbetsorgan pågående arbetet medfrågor avseende trafiklagstiftning och trafiksäkerhet i övrigt. För budgetåret1975/76 föreslås anslag till trafiksäkerhets-verkets förvaltnings- ochuppdragsverksamhet om tillsammans ca 43 milj. kr., vilket innebär en ökning medca 5,6 milj. kr. öknmgen medger anställning av viss ny personal föruppdragsverksamhet samt ytterligare aktiviteter i fråga om bl. a.informations- och typbesiktningsverksamheten. För verkets kostnader i sambandmed de nya bil- och körkortsregistren samt för framställning av körkortföreslås ett anslag om ca 60 milj. kr. Den allmänna konjunktumppgången,oförändrade postavgifter och energiska marknadsföringsåtgärder medförde attkundemas efterfrågan på postverkets tjänster utvecklades gynnsamt /74. Portointäktema, inkl. avgiftema för befordran av tjänsteförsändelser,ökade under budgetåret med 128,8 milj. kr. till 1 715,7 milj. kr. Postvolymen,mätt i portointäkter i fasta priser, ökade med den största ökningpostverket haft jämfört med en minskning på under föregåendebudgetår. Antalet brev ökade under budgetåret1973/74 . ökningen utgjordes främst av försändelser från näringslivet,men även den statliga tjänsteposten bidrogtill den gynnsamma utvecklingen. distribution av tidningarökade under budgetåret. med 27 nummer per veckaminskade något medan antalet tidningar med mindre än 2 nummer ökade. Utvecklingen av antalet postförsändelserunder den senaste tioårsperioden framgår av fig. 7. /74 var Postbankens sistaverksamhetsperiod. sammanfördes enligt beslut (prop.1973:145, NU 1973: 63, rskr 1973: 326) Postbanken och Kreditbank tillPost- och p( st kort 600 500 iOO 300 h1964/65 65/66 65/67 67/68 68/69 69/70 70/71 71/72 72/73 F/g, 7, Antalet postförsändelser under perioden1964/651973/74, och (), Den totala inlåningen iPostbanken steg underbudgetåret med till . fördelade sig inlåningen med 6,2 miljarderkr. på postgirokonton, . på personkonton och 11,6miljarder kr. inom den egentliga sparrörelsen. Räntenettot i Postbanken stegunder budgetåret till 647,8 milj. kr. personalkostnader ökade underbudgetåret till 1 937,2 milj, kr.