prop · FY0387 · 1975-12-31 00:00:00 — Avsikten är därvid enligtutredningen att man vid tekniska rättelser regelmässigt skall skriva utunderrättelse om avvikelse i form av datapost eller liknande förfarande.Beskedet distribueras direkt till skattskyldig ulan vidare hand- 1975: 87 21 Även när det gäller bedömningsfall och liknande torde enligtulredningen en slor del av underrättelserna om avvikelse från deklarationkunna framställas ADB-mässigt på motsvarande sätt med ledning av ett system avmallar. Då särskild motivering krävs i underrättelsen skall man enligt utredningeni stället skriva ut stomme till underrättelse, som kompletteras av granskarenföre distributionen. Fördelarnamed ADB-stödet kommer enligt utredningen inte bara granskningen avlöntagardeklarationerna ulan också i allt väsentligt rörelsegranskningen tilldel. Utvecklingen av elt ADB-stöd vid rörelsegranskningen bör emellertidenligt utredningen med fördel organiseras så att detta sker steg för steg underbeaktande framför allt av de erfarenheter som nås hos de lokalaskattemyndigheterna och länsstyrelsema. Utredningen pekar i detta sammanhangpå det organisa-lionsregisler som föreslagits i ett principförslag avseende ADBinom folkbokföring och beskattning som utarbetats av RSV i samråd medstatskontoret, den s. k. , och som avgivils medutredningsrapporten. Registret avses komma att innehålla samtliga juridiskapersoner, vilka driver rörelse eller annan verksamhet, och samtliga fysiskapersoner som har någon anställd eller driver rörelse. Ett sådant register gerenligt utredningen förutsättningar för ett enkelt informationsutbyte mellanskatteförvaltningens olika enheter, vUka handlägger skilda ärenden beträffandeett företag. Utredningenunderstryker ett par fördelar med organisalionsregist-ret som i dettasammanhang enligt utredningen är av särskild betydelse. Detta gäller bl. a. isamband med den avstämningsrutin mellan mervärdeskatt och inkomsttaxering somutredningen föreslår. Organisalionsregistretutgör vidare enligt utredningen en utmärkt grund för en prioritering blandskatteobjeklen, så att kontrollresurserna sätts in där de bäst behövs. Vidareger registret fömtsättning för den överblick över rörelseidkarnasinkomstförhållanden som behövs för alt löpande skall kunna svaraför den planering och styrning av kontrollverksamheten som erfordras för enrationell användning av tillgängliga resurser. Registret kommer vidare attinnehålla elt värdefullt planeringsunderlag vid beslut om regionalakontrollaktioner i första instans. En väsentlig fråga är vilka uppgifter urrörelsernas redovisning som bör registreras i ADB-registren. Mycket talarenligt utredningen för att omsättningen registreras. Såvitt utredningen kan bedömabör utvecklingen av denna del av organisationsregistret ske bl. a. genom försöksverksamheti vilken successivt utvärderas vilka fördelar som ur kontrollsynpnnkt nås genomdet nybildade registret. Utredningenföreslår vidare att vid granskningen gjorda ändringar av deklarationsdata skallske genom särskild ändringsregistrering. Denna avses enbart omfatta de belopp,koder o. d. som ändrats vid taxeringsarbetet. 1975: 87 22 Ändringarnakan i ett direktminnesorienterat ADB-system ske enkelt genom att även enstakaposter kan bearbetas. I nuvarande magnetbandsorienterade ADB-system måstedäremot ändringsaktualiseringen ske med vissa tidsintervaller tUl följd av attelt helt register måste genomlöpas vid varje bearbetningstillfälle. Ettrelativt stort antal poster måsle därför datorbearbelas samtidigt.Rältelsesyslemet blir därför i ett sådant system svåradministreral ochlångsamt. Ielt direktminnesorienterat ADB-system blir enligt utredningenbe-arbelningstiden i stort sett beroende enbart av antalet poster som skallbearbetas. Bearbetning kan således utföras också för enstaka poster.ADB-systemet kan härigenom på ett smidigt sätt anpassas tiU det manuellagranskningsarbetet. Utredningenanser vidare att förslaget om registrering av kontrolluppgifter krävertillgång tiU ett direktminnesorienterat ADB-system, I ell magnetbandssystem börförslaget inte genomföras. Detta innebär bl. a. alt kontrolluppgifterna måstesorteras in i deklarationerna, att datorkontrollen av deklareradetjänsteinkomster försämras, alt möjligheten alt maskinellt ulföra en korrektPGI-beräkning minskar och att möjligheten atl använda kontrolluppgifterna somunderlag för beräkning av arbetsgivaravgifter bortfaller. Detdirektminnesorienterade ADB-systemet som således är en förutsättning förulredningens förslag ger också möjlighet att öka servicen gentemot aUmänheten,arbetsgivare m. fl. Ett genomförande i ett mag-netbandsorienterat ADB-systemsynes vidare enligt utredningen i förhållande till ett direktminnesorienteratsystem överslagsvis innebära en årlig merkostnad på 1015 milj. kr. Detfortsalla utvecklingsarbetet, vid vUket sekretessfrågor får ägnas särskilduppmärksamhet, kommer enligt utredningen att bedrivas i samarbete med bl. 3.2.7 Granskning av löntagardeklaralioner 3.2.7.1 Strukturering avlöntagargranskningen Ulredningenanför att flertalet löntagare har enkla inkomst- och förmögenhetsförhållanden,varför granskningen av deras deklarationer vållar väsentligt mindre besvär ände mer komplicerade rörelse- och jord-bruksdeklaralionema. Enhgt gjordaundersökningar i två distrikt som ingick försöksverksamhet medtjänstemannagranskning av löntagardeklaralioner är av totala antaletlöntagardeklaralioner helt okomplicerade, varmed förstås att ingen som helstutredning erfordras vid handläggningen. är något mindre okomplicerade.Vad som framkommit vid de angivna undersökningarna stämmer enligt utredningenerfarenhetsmässigt med vad som torde gälla rent allmänt. De enkladeklarationerna kräver endast en teknisk granskning, medan övriga löntagardeklarationerinnehåller uppgifter som fordrar bedömning- 1975: 87 23 aroch ofta utredningar. Sistnämnda deklarationer är dessutom inle begränsadetill inkomstslaget tjänst utan omfattar även andra slag av inkomster, såsominkomst av hyresfastighet, mera betydande kapitalinkomster och inkomst avtillfällig förvärvsverksamhet. Till de rena löntagardeklarationerna bör enligtutredningen hänföras fömtom dem som avser endast inkomst av tjänst ävendeklarationer som avser inkomst av tjänst och/eller inkomst avschablonbeskattad annan fastighet och/ eller inkomst av kapital av ej betydandeomfattning. Undantag bör dock enligt ulredningen i nämnda faU göras fördeklarationer som avser delägarskap i fåmansbolag, inkomstberäkning somfordrar speciell utredning, skattepliktig förmögenhet, dubbelbeskattningsavtaloch ackumulerad inkomst. Medhänsyn till att rena löntagardeklaralioner generellt sett är lätt-kontrolleradeoch till att så många deklarationer som möjligt enligl ulredningen bör hinnagranskas, innan avräkning sker , föreslår ulredningen attgranskningen av löntagardeklarationerna prioriteras, så att aUa renalöntagardeklaralioner är färdiggranskade . Härigenom kommer endast ca10 % av totala antalet löntagardeklarationer att kvarstå ogranskade efternämnda tidpunkt. Utredningenföreslår vidare att varje deklarationsgranskare betjänar en eller flera nämnderberoende på antalet löntagardeklaralioner som ankommer på varje nämnd, Löntagardeklarationernaföreslås bli granskade i stort sett i den turordning som de kommer idistriktet. Enkla deklarationer varvas således med något mer kompliceradeunder hela granskningsperioden. En sådan arbetsordning torde enligt utredningenbli mer omväxlande än om materialet stmktureras sfi att alla enkladeklarationer granskas med förtur, medan bedömnings- och utredningsfallensparas till slutet av perioden eller tvärtom. Utredningenbedömer att fördelar ligger i att samme granskare har samma distrikt , 3,2,7.2Dimensioneringsfrågor Ambitionenbör enligt utredningen som nämnts vara att ha löntagardeklarationernagranskade och taxerade i allt väsentligt . Granskningsperiodenför dessa deklarationer har därför beräknats till ca 50 effektiva arbetsdagar.Någon längre semesterledighet infaller normalt inte före den 31 maj.Utredningen räknar med att varje deklarationsgranskare med kompetensmotsvarande nuvarande taxeringsinspektörs skall hinna med ca 4 500löntagardeklarationer , vilket skulle innebära en genomsnittliggranskningstakt av ca 90 deklarationer per arbetsdag den 25februariden . Somskäl för det angivna produktionslalet anför utredningen bl, a, atthandläggningsrutinen underlättas, eftersom fjolårets deklaration normalt 1975: 87 24 inlebehöver las fram för jämförelser då det gäller enkla deklarationer. skall nämligen erforderliga uppgifler finnas registrerade på TRA,som skall bifogas varje deklaration. Genomströmningshastighetenbör öka för de okomplicerade deklarationerna, eftersom ulredningen föreslåratt tekniska ändringar och andra ändringar av enkelt slag av deklarationerskall kunna meddelas skattskyldig genom ett förenklat ADB-mässigt förfarande.Granskaren behöver därför inle avbryta granskningsrutinen för utskriftav underrättelser om avvikelser i dessa fall. Dearbetsmoment i granskningen som bör överföras på datasystemet får enligtutredningen bedömas vara relativt tunga. De är också delvis av rätt ensidig ochenkel natur. Detta ökar fömtsättningarna för att en snabb behandling avlöntagardeklarationerna skall bli en stimulerande arbetsuppgift. Arbetet kommerenligt utredningen att koncentreras till de bedömningsfall som deklarationernainnehåUer, Vidarebör enligt utredningen kanslipersonalen bli en god förstärkning vidgranskningen av löntagardeklarationerna. Med utgångspunkt i de erfarenheter1973 års försöksverksamhet med tjänstemannagranskning av löntagardeklarationergivit samt med kännedom om biträdenas arbetsuppgifter i nuvarandetaxeringsinspeklörsorganisation bedömer utredningen, att varjedeklarationsgranskare av denna kategori i huvudsak självständigt kan hinna medett dagspensum av ca 65 löntagardeklarationer. Ett dagspensum i fråga om någotmer komplicerade löntagardeklarationer av ca 40 deklarationer för granskare avdenna typ torde enligt utredningen vara realistiskt att räkna med. 3.2.SGranskning av små och medelstora rörelser o. d. Enbranschvis ordnad granskning av rörelsedeklarationema förekommer redan idagens system på vissa håll. En sådana granskning har enligt utredningensuppfattning vissa fördelar. Granskaren blir snabbare insatt i de speciellaräkenskaper och deklarationsunderlag som förekommer i branschen och kan därförlättare ställa relevanta frågor angående i deklarationen redovisade uppgifter,ökat kunnande inom några branscher och erfarenhet härifrån ger ocksä ettsäkrare uppträdande och agerande vilket kan till en del kompensera den mtin somden yngre personalen saknar. Vidfördelningen av deklarationsmaterialet mellan granskarna är det enligtutredningen naturligt att även beakta personalens önskemål den enskildatjänstemannens intresseinriktning för att uppnå tUlfreds' ställelse ochtrivsel i arbetet. I detta sammanhang bör det pekas på att vissataxeringsfrågor är av så specieU art, t. ex. skogsvärdeminsknings-avdrag ochstora reparationsavdrag på byggnader, att de kräver spe- 1975: 87 25 cialislkompetens.Det synes därför enligt utredningen vara rationellt alt sådana frågorspecialbevakas kontinuerligt av en granskare tUl vUka övriga granskare kanvända sig för råd och upplysningar. Dearbetsformer som beskrivits underlättas enligt utredningen väsentligt omdet nuvarande förfarandet att förordna viss tjänsteman att biträda nämndenslopas. bör i stället biträda nänmden och därvid fördelagranskningsarbetet inom myndigheten på bästa sätt med beaktande av materialelsstruktur och personalens fömtsättningar. Ensedan gammalt tillämpad metod att bedöma en rörelsedeklarationsliUförlitiighet är att beräkna den redovisade bruttovinsten och detprocentuella förhållandet mellan den och deklarerad omsättning. Sådan beräkninggörs i regel för rörelser, som tillhör bransch för vilken brut-tovinststatistikfinns tillgänglig. BmltovLnstberäkningen är emeUertid enligt utredningen ettganska tmbbigt medel för bedömning av deklarationens tiUförlitlighet. Isynnerhet gäller detta när omsättningen i företaget överstiger . Kontantberäkningär ett annat hjälpmedel vid bedömandet av en deklarations tillförlitlighet. Ensådan beräkning anses vara obligatorisk vid granskning av deklarationer förjordbmkare, rörelseidkare och andra fysiska personer med kompliceradedeklarationer, Kontantberäk-ningen är en sammanställning av en skattskyldigsdeklarerade kontanta inkomster och utgifter och hans förmögenhetsförändringarunder . mening kommer de traditioneUa överslagsberäkningarna,bmttovinstanalys och kontantberäkning, att alltmer mista sin betydelse fördeklarationskontrollen allt eftersom de komplicerade deklarationerna blirbättre i formellt hänseende. Bokförings- och revisionsbyråer gör numera somregel dessa kontroller själva, innan deklarationerna lämnas in, och allt flerrörelseidkare och jordbmkare anlitar sådana deklarationsmedhjälpare. Nuvarandeförfarande präglas enligt utredningen av att underlaget för nämndens beslut ärbättre ju enklare inkomst- och avdragsförhållanden som föreligger.Utredningens förslag syftar tUl att fördjupa beslutsunderlaget förkomplicerade deklarationer och därigenom komplettera det numera mindreverkningsfulla kontrollmedlet bmttovinstanalys och i viss mån ävenkontantberäkning. Taxeringsrevisionär, anför utredningen, en kontrollåtgärd som vidtas i syfte att kontrollerariktigheten av uppgifter i självdeklaration eller andra uppgifter tUl ledningför taxering eUer för att i övrigt skaffa underlag för att besluta om riktigataxeringar. 1975: 87 26 f,n., om särskild anledning till närmare undersökning föreligger, men måsle äveni sådana faU ofta underiålas på grund av bristande resurser. Beslul omtaxeringsrevision meddelas av skattechefen. Denna befogenhet har dock somregel delegerats till revisionsdirektören. Finner taxeringsnämndtaxeringsrevision vara erforderlig, skall nämnden göra framställning om detlatill skattechefen. Nämnden kan således inte själv föranstalta omtaxeringsrevision. Vid taxeringsrevision får räkenskaper och anteckningar meddärtill hörande verifikationer m. m. granskas. Taxeringsrevision får omfattakontroll även av det löpande beskattningsårels räkenskaper. Omkring 10 000revisioner utförs f.n. . Antalet revisionsobjekt, dvs. skattskyldiga medsådana inkomstförhållanden att materiell kontroU av deklarationerna krävergranskning av räkenskaperna, beräknas till omkring 350 000. Taxeringsrevisionutförs f. n. mycket sällan som underlag för taxeringsnämndens beslut.Flertalet revisioner sker först sedan skattskyldig anförl besvär i andrainstans över åsalt taxering eller när skattemyndighet i efterhand kontrollerartidigare taxeringar. Vid1973 års taxering har försöksverksamhet bedrivits i Västerbot-lens län medtaxeringsrevisioner till ledning för taxeringsnämnds beslut. Revisionerna harutförts av revisionspersonal från revisionsenhel. Liknandeförsök har genomförts i . Allmäntkan sägas, anför ulredningen, att försöksverksamheten visat atttaxeringsrevisioner under pågående taxeringsperiod till ledning förtaxeringsnämnds beslut är elt effektivt instrument för taxeringskontrollen.Det måste därför anses vara en angerågenhet av vikt att denna typ av kontrollanvänds i ökad omfattning. Utredningen tillmäter det sådan betydelse att dettai väsentlig grad bör vara styrande såväl adminstra-livt-organisatoriskt somresursmässigt. Taxeringsmyndighetensmöjlighet f. n. att genom infordrande av handlingar ta del av underlaget fördeklaration utan att taxeringsrevision sker innebär, framhållerutredningen, endast att kontroll kan ske av huruvida de i deklarationen och idess bilagor upptagna posterna stämmer överens med underlaget. Däremot kan intesjälva underlagets riktighet kontrolleras härigenom. Om så anses erforderligt,måste detta ske genom taxeringsrevision. Bestämmelsema ger således intetaxeringsmyndigheten befogenhet att kontrollera, om noteringarna i rörelseidkaresräkenskaper och annat grundmaterial om influtna rörelseintäkter stämmer överensmed inkomna kontrolluppgifter. En sådan kontroll måste därför ske genomtaxeringsrevision. mening får det anses uppenbart att om en effektiv och iförhållande till den skattskyldige smidigt arbetande skattekontroll skallkunna komma tiU stånd, skattemyndigheterna bör ges möjlighet att få ta del avräkenskaper och övrigt deklarations- 1975: 87 27 underlagvid besök hos den skattskyldige. Syftet med dessa partiella revisioner ärenligt utredningen att vidga och fördjupa kontrollen av rörelse- ochjordbruksdeklarationer från enbart en granskning av dem vid skrivbordet till enkontroll också av deklarationsunderlaget i så många fall som möjligt. Utredningenföreslår, vUket redovisas i det följande, en dimensionering avtaxeringsorganisationen så att utrymme ges för över 40 000 partiella revisionerårligen. Utredningen stryker särskUt under det slora värde som ligger i departiella revisionerna genom att ett besök på platsen innebär reeUaförutsättningar för alt sondera de förhållanden under vilka verksamhetenbedrivs. Utredningenframhåller kontrolluppgifternas betydelse vid skattekontrollen. Inhämtadekontrolluppgifter bör distribueras mellan länen enligl av RSV utarbetadeanvisningar och rutiner. Utredningen anser att en satsning på kontrolluppgiftermed efterföljande partiella revisioner utgör en viktig väg för en effektivareskattekontroll i första instans. Utredningenbedömer att ett ökat kontroUmaterial fordras, om de partiella revisions|naskall få full effekt. Detta föratsätter att RSV leder viss insamling avkontrolluppgifter under inkomståret för vissa branscher, som avses blispecialgranskade i första instans. av kontrolluppgifterpå regional nivå (regionala aktioner avseende elt eller ett par län) bedömsockså vara nödvändig, inte minst därför att erfarenheten därifrån utgör enviktig grund för beslut om framlida riksaklioner. Detdimensioneringsförslag utredningen lägger fram innebär alt de partiellarevisionerna blir avsevärt fler än . De kommer att utgöra ettnaturligt led i granskningsarbetet. Att vid sådant förhållande bryta lossrevisionsdelen från deklarationskontrollen innebär att granskaren kan kommaatt vara benägen att skjuta ifrån sig de deklarationer som kan kräva en meraomfattande undersökning. Ulredningen förordar därför alt partiella revisionerbeslutas av den myndighet som ansvarar för deklarationsgranskningen, dvs. i dethelt övervägande antalet fall av lokal skaltemyndighet. De partiellarevisionema kommer sålunda att utföras i huvudsak av tjänstemän vid de lokalaskattemyndigheterna. Då det gäller revisioner av de verkligt stora objekten,som enligl ulredningens förslag granskas av länsstyrelsetjänstemän, utför dessade partiella revisionerna och besluten därom fattas i princip av skattechefen. Medhänsyn till de krav som ställs på en person som skall utföra en partiellrevision är det enligt utredningen ytterligt väsentiigt att förutsättningaratt rekrytera kompetent granskningspersonal kommer att föreligga. Utredningenanser att rekryleringsproblemen skall bedömas utifrån de förutsättningar somkan beräknas föreligga på arbetsmarknaden . Såvitt nukan bedömas finns det enligt 1975: 87 28 ulredningenanledning räkna med att de tjänster som berörs kommer att vara attraktivaför gymnasieekonomer och akademiker, dvs. samma rekryteringsbas som förnuvarande revisorskår. Skönstaxeringar,trots att deklaration avgivits, bör enligt utredningen som regel inte åsättasutan föregående partiell revision för att undvika obefogade sådana taxeringar.Gjorda undersökningar av 1963, 1964, 1965 och taxeringar inom vissasärskilda taxeringsdistrikt i visar att av totalaantalet skönstaxeringar överklagats i andra instans. Av dessa besvär har 65 %medfört sänkt taxering i prövningsnämnden. I av antalet besvär hartaxeringsrevision verkställts. GranskningspromemoriaskaU enligt utredningen normalt inte upprättas över vad som iakttagits vidpartiell revision. Granskaren gör dock minnesanteckningar därom tUl stöd förföredragningen i nämnden. När taxering åsätts skallskyldig med avvikelse fråndeklaration på grund av vad som iakttagits vid en partiell revision, tordeenligt utredningen erforderlig redogörelse härför kunna lämnas i preliminärtbeslut om taxering. Den partiella revisionen måste mynna ut i förslag tiU ställningstagandetill taxeringen, så långt den partiella revisionen ger underlag. Revisionsdirektörenskall enligt utredningen underrättas om alla planerade partiella revisioner.Vidare skall revisionsdirektören fortlöpande håUas informerad om resultatet avdessa revisioner, övergripande planering, ledning och uppföljning av de partiellarevisionerna skall enligt utredningen handhas av chefen för revisionsenheten isamråd med den som närmast under skattechefen skall leda det årligataxeringsarbetet. Bedömer granskaren vid en partiell taxeringsrevisiondeklarationsunderlaget vara så bristfälligt och otillförlitligt att enfullständig revision bör komma till stånd, dvs. komplett genomgång av inkomst-och utgiftsredovisningen, uppkommer frågan om när och av vem denna skallutföras. Utredningen gör den bedömningen att behovet av fullständiga revisionerär relativt sett avsevärt större beträffande deklarationer avseende medelstoraoch stora företag. De partiella revisioner som utförs av lokal skattemyndighetavser mindre och medelstora rörelser. Den partiella revisionen måste drivas så långtatt underlag för ett preliminärt beslut av nämnden föreligger. I enstaka fallbör det vara möjligt för den lokala skattemyndigheten att med egna resurserfullfölja även en fullständig revision efter samråd med revisionsdirektören.Det normala blir emellertid att revisionspersonal måste kopplasin. Mot denna bakgrund ter det sig naturiigt att chefen för revisionsverksamheteni länet gör ifrågavarande prioriteringar och beslutar om samtliga fullständigarevisioner. Skall en sådan revision göras av den lokala skattemyndighetenspersonal bör beslutet tas i samråd med . Till ledning för sinprioritering och planering bör chefen 1975: 87 29 förrevisionsenheten erhålla en kort beskrivning över skälen lUl att en partiellrevision bör fullföljas. Den partiella revisionen har härvid delvis karaktärav förstudie. Med den överblick revisionsdirektören härigenom får, skapas godaförutsättningar för denne att åstadkomma en adekvat inriktning avresursanvändningen. Den omständigheten alt gränsen mellan en parlieU ochfullständig revision är flytande understryker behovet av en kontinuerligtillsyn regionalt av verksamhetens utveckling och inriktning. Somett alternativ till förslaget om partiella taxeringsrevisioner för atl åstadkommaen intensifierad granskning i första instans av rörelse-ochjordbmksdeklaralioner har utredningen övervägt en annan kontrollform,betecknad skaltekontrollbesök. Sådant besök skulle enligt utredningen få skehos den skaltskyldige först sedan denne lämnat sitt medgivande till besöket.Vid skattekontrollbesök skuUe granskaren få ta del av aUa räkenskaper,anteckningar och handlingar som erfordras för kontroll av deklarationen.Granskaren skulle däremot inte äga rätt att föra med sig den skattskyldigesräkenskaper, såsom fallet är vid revision, för fortsatt kontroll annorstädesän hos den skattskyldige. Vid sitt slutliga ställningstagande har utredningeninte ansett sig böra förorda sistnämnda förslag, eftersom det bedömts attmomentet av frivillighet skulle göra denna kontrollform verkningslös. Ulredningenmotiverar sammanfattningsvis de partiella revisionerna för mindre ochmedelstora företag av följande fyra skäl: Kontroll av bokslut. Bedömning av räkenskapemasallmänna kvalitet. Bedömning av rörelsensdriftsmässiga förutsättningar. Förkontrollen av de verkligt stora företagen framträder enligt ulredningen ocksåandra behov. Inkomstredovisningen minskar i intresse allt eftersom den internakontrollen är utbyggd. Resultatregleringsposter, avdragsposter och förmånertill anställda träder mera i förgrunden.