prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — Där föreskrivs att om i undantagsfall enskildelev inom ramen för undervisningen enligt läroplanen inte kan erhålla enutbildning som i rimlig grad är avpassad efter hans intressen och anlag, fårskolstyrelsen besluta om sådan jämkning i studiegången i åk 9 som bedöms varanödvändig för att elevens skolgång skall bli meningsfull. 1anvisningar från understryks karaktären av undan- Prop.1975/76:39 12 tagsfalloch bestäms att anordnande av jämkad studiegäng som medför extra kostnadermåste medges av länsskolnämnden. Jämkad studiegång har anordnats imycket ringa omfattning. Specialundervisning,särskild undervisning och stödundervisning I skollagen (24 !;)sägsbl. a. att i grundskolananordnas specialundervisning för sådana barn, som har svårt att följa denvanliga undervisningen eller anpassa sig till verksamheten i skolan, ochsärskild undervisning för barn, som på grund av lyte, långvarig sjukdom ellerliknande omständighet inte kan delta i vanligt skolarbete. Föreskrifter för specialundervisning i grundskolanåterfinns i skolförordningen (5:38-44). Kompletterande anvisningar ochkommentarer samt vissa bestämmelser för specialundervisning i grundskolanåterfinns i läroplanssupplementet "Specialundervisning". Därutöverhar meddelat närmare bestämmelser för specialundervisningeni . Där regleras omfattningen av specialundervisningen inom enkommun till högst /elev. Skolstyrelse som anser behovföreligga av ytterligare resurstimdelning skall förelägga länsskolnämndendetta för prövning. Innan denna kvotering trädde i kraft den 1 januari 1972fanns inga begränsningar för anordnande av samordnad specialundervisning igrundskolan. För anordnande av specialklasser gällde även tidigare att antaletspecialklasser bör motsvara högst av antalet övriga klasser i en kommun. Föreskrifter för särskild undervisning igrundskolan återfinns i skolförordningen (5:45-49). Särskild undervisningskall anordnas for elev, när enligt läkares bedömning hinder för skolgångkommer att föreligga efter det undervisningen kanpåbörjas. 1 vissa fall kan särskild undervisning anordnas även under frånvarosom understiger . Undervisningen skall omfatta förelev som åtnjuter undervisningen enskilt. Vid gruppundervisning ökas antaletveckotimmar till högst 26 per grupp. På sjukvårdsanstalter och barnhem ellerliknande anstalt far undervisniiigen organiseras i klasser enligt bestämmelseri.skolförord-ningen. Stödundervisning vid sidan av den vanligaundervisningen kan förekomma på högstadium enligt bestämmelsernai läroplanen för elever, som önskar ändra studieinriktning eller som på grundav långvarig sjukdom eller andra liknande omständigheter har behov av extrastöd frän skolans sida under viss, begränsad lid. Varje skolenhet disponerarför detta ändamål 40 lektioner, (Skolenheter med 800 elever på högstadiet ellerflera får ett högre antal lektioner.) får medgestödundervisning i större omfattning, om särskilda skäl föreligger. Beslut omstödundervisning fattas efter klasskonferensens hörande av rektor. Enligt skolförordningen omfattar ett läsår 40veckor () (1:5). Läsåret indelas i en hösttermin och en vårtermin ochbör börja Prop.1975/76:39 . Inom dessa fasta tidsramar har skolstyrelsen attfastställa dagar för terminernas början och slut (5:23). Skolförordningen innehåller vidare bestämmelser omantalet lovdagar (tio), studiedagar (fem) och friluftsdagar (fyra-åtta) (5:12,30 och 31). 1 det sistnämnda fallet har skolstyrelsen en viss möjlighet attsjälv inom ramarna besluta om antalet, men i övrigt inskränker sigskolstyrelsens befogenhet till att bestämma när lovdagarna skall tas ut. Skolförordningen föreskriver femdagarsvecka iskolan. kan medge fyradagarsvecka för klass eller grupp iårskurserna 1 och 2 (5:25). Den dagliga undervisningstiden i årskurserna 1 och2 i får i regel omfatta högst sex lektioner och i övriga årskurseri skolan högst åtta lektioner. Föriäggningen av den dagliga undervisningstidenbestäms av skolstyrelsen (5:26). Skolförordningen innehåller för grundskolanbestämmelser om morgonsamling (5:27). Före dagens första lektion används entid av högst för morgonsamling. 1 vissa fall får samlingen uppgåtill . Rektor för bestämma om sammanläggning av morgonsamlingstidentill en eller fiera samlingar . Om särskilda skäl foreligger förrektor besluta att morgonsamlingen skall foriäggas senare än före dagens förstalektion. Begreppet lektion definieras i skolförordningen somen tidsenhet om 40 minuterundervilken undervisning meddelas(1:5). Eftersomundervisningen - i synnerhet i - ofta organiseras i arbetspass avannan längd än , har förskrivits att rektor för bestämma attlektioner skall läggas samman till längre eller delas i kortare arbetspass än40 minuter (5:28). 1 läroplan för förordas att man vidschemaläggningen skall sträva efter att åstadkomma "längre sammanhängandearbetspass", givetvis med hänsyn tagen "till vederbörande ämneskaraktär och till de arbetssätt och läromedel som används".Skolöverstyrelsen har gett anvisningar om att arbetspassen i regel inte böromfatta . Även for raster finns noggranna bestämmelser iskolforordningen (5:29). Visst utrymme for lokala variationer finns dock genomatt tiden för rast anges och för måltidsrast till 40-60minuter. Vid fem lektioner i följd bör eleverna efter andra eller tredjelektionen fö rast . Rektor för bestämma annan fördelning avlektioner och raster, om undervisningen kräver det. På högstadium har skoldagensutformning blivit delvis förändrad jämfört med tidigare. På grund av deorganisatoriska problem som undervisning i andra arbetsenheter än klassenskapar, är s. k. håltimmar för eleverna inte ovanliga. Inställningen till dessahåltimmar är mycket skiftande. Det finns exempel på skolor, där man för attuppfylla kravet på ett håltimmesfritt schema gått ifrån läroplanens principer.På andra håll har man accepterat en eller per elev och söktmotverka 1975/76:39 14 nackdelarnadärmed genom att ordna med uppehållsrum, cafeterior etc. SÖ:s skolledarenkät1972 visar att av alla högstadieskolor har fritidslokaler elleruppehållsrum. Ungefär hälften av skolorna har cafeteria eller kaffeautomat iskolan. 1 åtskilliga kommuner har särskild personal såsomfritidsassistenter och skolvärdinnor anställts för att ordna sysselsättning forelever på raster och håltimmar. Samarbete mellan skola och andra kommunalaorgan, t. ex. fritidsnämnd, har etablerats på många håll. a, i samband medbyggande av nya skolor har man strävat efter integrering av fritids- ochskollokaler. Skolforordningens bestämmelser om ledighet för elevi är mycket detaljerade och reglerar t. o. m. frågan om vem somskall göra sjukanmälan (6:24-27). Bestämmelserna innebär i huvudsak följande. I är föräldrarna eller den hos vilkeneleven vistas skyldig att anmäla hinder för elev att besöka skolan pågrund av sjukdom eller av annan orsak. Skolstyrelsen avgör om vid elevs frånvaro intygskall avges om anledningen till frånvaron. Ledighet för enskilda angelägenheter for elevbeviljas av klassforestån-daren för i följd och sammanlagthögst för läsår. Om särskilda skäl föreligger, för ytteriigare sådanledighet beviljas av rektor för och i övrigt av skolstyrelsen. Om särskilda skäl föreligger, får rektor i mindreomfattning befria elev från undervisning vissa lektioner eller från annatskolarbete. I 3 kap. skolförordningen finns bestämmelser omkollegium, klasskonferenser, ämneskonferenser, sammankomster rörande studie- ochyrkesorientering (s. k. syo-konferenser) m. m. och samarbetsnämnd - den sistnämndavid skolenhet med gymnasieskola. Vid skolenhet med grundskola kansamarbetsnämnd försöksvis finnas, vilket dock inte regleras i skolförordningen.Vid skolenhet med gymnasieskola kan finnas en biblioteksnämnd.Skolförordningen reglerar i detalj dessa organs verksamhet. För varje skolenhet med grundskola ellergymnasieskola finns ett kollegium, som består av rektor, biträdande rektor ochstudierektor samt lärare med minst 10 veckotimmars tjänstgöring vidskolenheten. Rektor är ordförande. Vid behandling av fråga om elevs hälsa äräven skolläkare och skolsköterska ledamot. Kollegiet sammankallas av rektor ochhandlägger de frågor som ankommer på kollegiet enligt skolförordningen ellerandra föreskrifter samt de frågor som rektor tar upp. För varje klass finns en klasskonferens som bestårav rektor och de lärare som undervisar i klassen. Rektor för kalla biträdanderektor och studierektor att som ledamöter delta i klasskonferensensöverläggningar och beslut. Rektor är ordförande men kan överiämnaordförandeskapet till biträdande rektor, studierektor eller klassföreståndare.Även kurator och skolsköterska brukar Prop.1975/76:39 15 Vid behandling av vissa frågor skall såvitt gäller klass igymnasieskolan, elevrepresentanter kallas att delta i konferensensöveriäggningar men inte i besluten. behandlar huvudsakligenfrågor rörande eleverna och skolarbetet i vederbörande klass. Konferensenskall sammanträda minst en gång per termin. 1 regel torde minst två konferenserhållas varje termin. är forum för frågor somsammanhänger med kursplaneringen och läromedelsbehovet i anslutning härtill.Rektor och lärarna i ämnet vid skolenheten är ledamöter av konferensen. Berördabiträdande skolledare kan kallas att delta i såväl överiäggningar som beslut.Konferenserna sammankallas av rektor minst två gånger per läsår. Vanligen överlämnarrektor ordförandeskapet till biträdande skolledare eller huvudlärare i ämnet.Även elevrepresentanter skall på gymnasieskolan kallas att delta iöveriäggningarna men inte i besluten. befogenhet att planeraundervisningen är oklar, bl. a. såtillvida som någon skyldighet för lärarna attfölja denna plan inte föreligger. Förutom de i skolförordningen upptagnakonferenserna m, m. förekommer dessutom t. ex. elevvårdskonferenser,huvudlärarkonferenser, stadiekonferenser, samrådsgrupper ochmorgonsamlingskommittéer. Läroplanen för ger anvisningar omelevvårdskonferens, både när det gäller vilka som skall ingå i konferensen, hurofta den skall sammanträda och vad den skall behandla. Konferensen leds oftastav rektor, som ensam har att fatta beslut i frågor, där elevvårdskonferensengemensamt lämnar råd. Konferensens syfte är att genom lämpliga åtgärder - iförekommande fall efter utredning genom olika experters forsorg - underlättaelevens eller klassens anpassning till skolsamhället och skolarbetet. 1elevvårdskonferensen deltar utom rektor vederbörande klassföreståndare samtskolsköterska och kurator, ofta också skolpsykolog, yrkesvägledare och läkare. Fritidshemmen svarar for omvårdnad av skolbarnunder den skolfria del av dagen då barnens föräldrar förvärvsarbetar.Verksamheten avser främst barn i åldrarna är. har antaletplatser i fritidshem beräknats uppgå till 22 400. Som ett komplement till fritidshemmen får dekommunala familjedaghemmen för barn i skolåldern ses. Antalet barn i åldern7-14 år som var inskrivna i sådana familjedaghem uppgick enligt SCB år 1973till 13 671. De olika ungdomsorganisationerna svarar för mycketstora insatser beträffande barns och ungdomars fritidsverksamheter. År 1974redovisade organisationerna 1 310 000 medlemmar i åldrarna varav 396000 avsåg åldersgrupperna . I dessa medlemssiffror kan vissdubbelredovisning förekomma, vidare är inte idrottsrörelsen medräknad. Inomramen för det statliga lokala aktivitetsstödet redovisades /75 1975/76:39 16 frånungdoms- och idrottsorganisationerna mer än 3 800 000 sammankomster. Bidrag till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet utgår till den centrala verksamheten inom de ungdomsorganisationersom regeringen förklarat berättigade till statsbidrag enligt förordningen(1971:388) om statsbidrag till ungdomsorganisationer (omtryckt 1975:466). Statsbidrag till central verksamhet utgår endasttill organisation som bedriver verksamhet huvudsakligen bland barn och ungdomoch som har minst 3 000 medlemmar i åldern samt har lokalavdelningar iminst hälften av landets landstingskommuner. Som medlem räknas den som undernärmast föregående redovisningsår varit ansluten till lokalavdelning inomorganisationen och som därvid haft stadgeenliga möjligheter att påverka beslutrörande organisationens verksamhet och inriktning. Dessutom krävs att avgift erlagtstill organisationen för det verksamhetsår som upphörde under nämndaredovisningsår. () för dock medge att kravet på erlagdavgift inte skall gälla för , varvid skall anges påvilket annat sätt medlemskapet skall styrkas. Statsbidraget utgår i form av grundbidrag ochröriigt bidrag. Det röriiga bidraget utgår förantalet medlemmar över 3 000 i åldern i intervallet 3 001-15 000 med 20kr., i intervallei 15 001-40 000 med . och i intervallet 40 001 ochdäröver med . För organisation som första gången erhållerbidrag till central verksamhet samt för organisation som inte längre uppfyllervillkoren i fråga om antalet medlemmar och lokalavdelningar gäller särskildabestämmelser om statsbidragets storiek. Bidrag till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet utgår enligt förordningen om statsbidrag till ungdomsroganisationer(1971:388, omtryckt 1975:466). Berättigade till statsbidrag för lokal verksamhetär dels de ungdomsorganisationer som enligt 1 t; nämnda förordning förklaratsberättigade att erhålla bidrag under anslaget Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m., dels och övriga organisationer med organisationsstöd under niondehuvudtiteln, vilka förut erhållit statsbidrag enligt kungörelsen (1954:575) omstatsbidrag till ungdomens fritidsverksamhet (ändrad senast 1969:128, upphävdgenom 1971:388), dels ock de ungdomsorganisationer som erhåller statsbidrag isärskild ordning under anslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet m. m. Statsbidraget utgår med bestämt belopp för varjebidragsberättigande sammankomst. Med sådan sammankomst förstås en avlokalavdelning planerad och anordnad sammankomst med minst fem deltagare iåldern , som varat och vid vilken verksamheten varit avsådan art och inriktning att den enligt av SÖ meddelade bestämmelser berättigartill bidrag. 1975/76:39 17 UTREDNINGAROCH REMISSYTTRANDEN M. framhåller att de undersökningar som belyserelevernas svårigheter i skolan visar att det inte finns några enkla lösningarför att hjälpa elever med skolsvårigheter, som kan tillämpas på alla elever. Skolans och det övriga samhällets arbete måsteinnefatta fiera olika slag av åtgärder, som smidigt kan anpassas till individeroch situationer. Genomförda forskningar pekar på behovet av andra åtgärder änenbart undervisning för att komma till rätta med framför allt socialtrelaterade skolsvårigheter och bristande motivation. Gränserna mellan olikaformer av arbetsinsatser kan och bör inte i detalj regleras genom centralabestämmelser utan bör vara beroende av bedömningar av dem som lokalt arbetarmed barn- och ungdomsfrågorna. Hur skolan skall sätta in sina stödåtgärder kaninte heller preciseras i riksgiltiga anvisningar som likformigt över landetbegränsar hjälpmöjligheter till olika årskurser eller ämnen. Elevernassvårigheter sådana de upplevs av dem själva, av deras föräldrar och av skolanspersonal måste fö styra insatsen av skolans stödmöjligheter. Ettproblemorienterat arbete fordrar därför menar en friare resursanvändningoch en ökad utbildning och medvetenhet hos dem som arbetar i skolan omsvårigheternas bakgrund och om skilda arbetsformers betydelse. Utredningenframhåller vidare att en strävan att uppnå lika utbildningsmöjligheter måsteinnebära en medvetet selektiv resursfördelning, med förebyggande ochbehovsorienterad inriktning. Enligt har debatten om hurelever, med svårigheter skall hjälpas oftast rört administrativa frågor, vilkenorganisationsform för arbetsinsatserna som är den bästa: vanlig klass,specialklass eller klinik. leder till att uppmärksamhetenkoncentreras på tekniska indelningar och stadgemässiga benämningar utanpedagogisk giltighet. De av utredningen redovisade studierna ger inget belägg föratt detta är en fruktbar utgångspunkt. Arbetsresultatet är inte i första handknutet till organisatoriska åtgärder. Väsentlig är däremot den metodik, somtillämpas i arbetet, och den samlade miljö, som utformas i skolans arbete. Enmiljö och en metodik varmed skolan strävar att förebygga och minska elevemassvårigheter bör prägla hela dess arbete. Möjligheterna kan och bör inte begränsasgenom administrativa indelningar, där vissa timmar hålls isär från skolanstotala resurser. framträder specialundervisningen som organisationsform numerahuvudsakligen som ett annat namn på resurstimmar, dvs. ytteriigarelärarinsatser för att underiätta individualisering och hjälp till elever med 2 1975/76. 1975/76:39 18 svårigheter.Enligt utredningen kan del därför inte längre vara motiverat med dessa timmarsom särskild organisation skild från skolans övriga för-stärkningsresurser.Arbetet bör i stället inriktas på att ge en specialpedagogisk metodik så storspridning och genomslagskraft som möjligt i skolans hela arbete. Instrumentetför detta måste vara bl. a. en omfattande fortbildning av alla lärare och ettnära samarbete mellan utbildade speciallärare och skolans övriga personal.Specialpedagogik måste mot denna bakgrund menar åter erhålla en kvalitativinnebörd och vara uttryck för väl utarbetade åtgärdsprogram. För att eleverna skall kunna tillgodogöra sig dekunskaper skolan förmedlar och delta i grupparbeten av olika slag fordras välinövade, grundläggande basfärdigheter. Den tid olika elever behöver för att nåsådana färdigheter, så att skolarbetet känns motiverande, kan variera. Attkunna erbjuda ytteriigare tid - stödundervisning - måste då vara en av skolanshandlingsmöjligheter. anser att det finns betydandeförstärkningsresurser tillgängliga inom . Däremot ärstödmöjligheterna för elever som övergår till gymnasieskolan eller går direktut i arbetslivet efter skolpliktens slut ytteriigt begränsade eller heltobefintliga. Det synes därför angeläget med en mer långsiktig arbetsinsats frånskolans sida, en aktivt uppföljande och stödjande verksamhet. Slutligen framhåller utredningen att skolan måstesamverka med andra organ som inom kommunen också härtill uppgiftatt verka i ettforebyggande barn- och ungdomsarbete. Denna samverkan måste - för att gepåtagliga resultat - ges en betydligt fastare form än som är vanligt. SÖ erinrar i sitt yttrande att de förslag lagtfram för ses mot bakgrund av de utvecklingstendenser inom skolans område somkan väntas samt den rådande situationen i skolorna. För attförverkliga utbildningsmålen torde krävas ökaddecentralisering, ökat lokalt engagemang och ansvarstagande samt en ökadsamverkan mellan utbildning, arbetsliv och fritid. SÖ menar att det är önskvärtatt skolan samverkar med andra kommunala organ som fritidsnämnder, ungdomsstyrelser,barnavårds- och socialvårdsorgan, med polisen och med förenings-ochorganisationslivet. Detta kan medverka till att göra såväl skoldag som fritidmera meningsfull för eleverna och därigenom stödja skolans förebyggande ochspeciella elevvård. Enligt SÖ visar undersökningar att, trots förändringari skolsystemet, de som socialt redan har en stark ställning utnyttjarutbildningsmöjligheterna bäst. Det är därför en angelägen jämlikhetsfråga att iden fortsatta utvecklingen av skolan särskilt uppmärksamma och stödja deelever som har svårast att se skolan meningsfull. SlA:s inriktning och förslagär ett uttryck för Prop.1975/76:39 19 detspeciella ansvar som samhället måste ta för dessa elever. Genom att utvecklaelevernas basfärdigheter och baskunskaper, genom att tillämpa enaktivitetspedagogik under medverkan av eleverna, genom att ge undervisningverklighetsanknytning och genom att öka samarbetet i skolan främjar manelevernas allsidiga utveckling och bidrar till ökad jämlikhet. SIA:s förslagär en fråga om en samhällsinriktad förändring av skolan, som ger elevernamöjligheter att vara med i den verksamhet som ungdomsorganisationer ochfolkrörelser kan erbjuda som dessa f2r möjligheter att vidga sinauppgifter i vårt samhällsliv. SÖ finner att den friare resursanvändningen ären nödvändig förutsättning för att realisera de åtgärder som föreslår. SÖ anser att om en så långt gående förnyelse avskolarbetet som föreslår skall förverkligas, måste man också vara bereddatt inom vissa ramar acceptera mindre skillnader mellan kommunernas ochskolornas sätt att organisera och driva skolverksamheten. Detta för emellertidinte leda till, understryker SÖ, att den grundläggande principen om ettenhetligt skolsystem och en likvärdig utbildningsstandard för landets alladelar frångås. Majoriteten av länsskolnämnderna uttrycker i sinayttranden en klart positiv inställning till grundtankarna i . Så t. ex.menar länsskolnämnden i att den organisation av skolan somföreslås är bättre anpassad än dagens till de förutsättningar som läroplanenkräver. i påpekar att ettökat socialt ansvar for skolan för med sig en rad förändringar av arbetssättet.Länsskolnämnden i anser att ett förverkligande av SI A:shuvudidéer bör kunna leda till en positiv utveckling av skolan. anser att samverkan mellan skolanoch andra samhällsorgan är nödvändig mot bakgrund av elevens allmännabakgrundssituation. SIAis förslag har dock slagsida mot en skoldirigeradsamverkan. Grundprincipen, att ansvaret för barnen i första hand vilar påföräldrarna, synes ibland bli undanskymd menar . Styrelsenefteriyser också en klarare gränsdragning mellan det obligatorium som ärutgångspunkten för undervisningen och deltagande i frivilliga aktiviteter. Statskontoret delar i allt väsentligt syn på skolan och menar att en vidgad ambition för skolansverksamhet i närsamhället ställer krav på väsentliga strukturförändringar avskolans inre arbete. RR V påpekar att det åtgärdsprogram som SIAföreslår inte är resultat av system- och funktionsanalyser av skolväsendet utanett försök att inordna skolan som organisation i ett större socialt sammanhang.RRV menar att SIAis förslag inte berör det inre arbetet i skolan utan tar siktepå den yttre organisationen och grunderna för tilldelningen, fördelningen ochanvändningen av resursen. Samma uppfattning redovisas av UKÄ, SFL. RHS, ,FPU m. n. UKÄ framhåller att en decentralisering av beslutanderätten iorganisatoriska och ekonomiska frågor i hög grad underiättar en kontinueriigförnyelse av undervisningen. Prop.1975/76:39 20 AMS framhåller att kopplingen mellan skola ocharbetsliv är av stor betydelse och att arbetet i skolan bör utformas medbeaktande av detta. menar aii skolan utgör denojämföriigt största resursen för satsningar på barn och ungdom. Mot bakgrund häravär det angeläget att åstadkomma en skola, som inte är en isolerad ochspecialiserad utan en viktig del av samhälletsarbete för utveckling och fostran. delar utredningens helhetssynpå eleven och tillstyrker förslaget om en samlad skoldag. Utredningen lägger stor vikt vid elevernasmedverkan i utformandet av den egna arbetsmiljön, vilket är uttryck för endynamisk människosyn som BRA heltdelar. BRÅ framhåller det väsentliga i att organisatoriska problem inte överbetonasutan att samspelsroller och gruppdynamik utnyttjas. Enligt SSK har skolan i mer allmän omfattning intelyckats engagera och aktivera eleverna som läroplanerna anger. Därför menar SSKär den uppgift haft angelägen och väsentlig. SSK ansluter sig tillutredningens viktigare och principiella förslag. BU 73 anför att utformningen av betygssättningenhär visat sig ha ogyn-samma verkningar, i synnerhet förde elevgrupper som SIAfrämst behandlar. SL framhåller att förbundet ofta framhållit att borde utarbeta förslag tillåtgärder både . Skolan kan inte underiåta att söka bekämpadagens skolsvårigheter, även om man är väl medveten om att de storaskolproblemen endast kan lösas på lång sikt. SL beklagar därför att huvudsakligen är långsiktigt. /SR och LR anser att genomgripande förändringari skolan är motiverade om de leder till en totalt sett förbättrad arbetsmiljöför elever och personal, vilket inte SIA:s förslag gör. Enligt /SR:s meningkommer SI A:s förslag till åtgärder att fö en begränsad effekt, eftersomförslagen enbart syftar till förändringar av skolan utan att reformer samtidigtsker i det omgivande samhället.