prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Verksamheten med introduktionskurserväntas få en omfattning motsvarande ca 32 000 ut- Prop.1975:1 Bilaga 13 124 bildningsveckorvid 4 000 utbUdningsplatser. Utgifterna härför beräknas tUl 12,5 milj. kr.under /75. AMS' totala utgifter för delprogrammet beräknassåledes tUl 17 milj. kr. Utgifterna under /76 för33 600 utbUdningsveckor vid introduktionskurser beräknas till 13,5 milj. kr.AMS' utgifter för anpassningskurser väntas uppgå till 6,5 milj. kr., vilket gerbidragsuf-rymme för 50 000 eleweckor. HärtUl kommer utgifterför anpassningskurser, som beräknas till 42 milj. kr. Skolöverstyrelsenhemställer i sin begäran om anslag om bemyndigande att från anslaget fåbestrida kostnader för instruktions- och fortbildningskurser för lärare tUlanpassningskurser. Det sammanlagda medelsbehovet föranpassningskurser samt introduktionskurser för skyddat arbete vid verkstadberäknas därmed tUl 62 milj. kr. Medelsbehovet för programmetRehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade beräknas för budgetåret1975/76 för AMS' del till 73,6 milj. kr. och för del tUl 42mUj. kr., sammanlagt 115,6 mUj. ProgrammetSysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade Arbetshjälpmedel åt handikappade.Under /74 fattades beslutom bidrag till arbetsbiträde i 200 fall, motsvarande en kostnad av . Under /75 väntas de fr. o. m. den 1 juli 1974förbättrade bidragsvillkoren för arbetsbiträde leda till ökad bidragsgivning. Under /76 beräknas bidragtill arbetsbiträde omfatta 450 personer. Styrelsen föreslår att bidragfortsättningsvis bör kunna utgå förutom till arbetsgivare även till enskildperson som biträder synskadad eller svårt handikappad. Häri inbegripesersättning till försöksverksamhet med s.k. "faddrar", vars uppgiftskall vara att på arbetsplatsen aktivt stödja psykiskt och socialt handikappadepersoner som är i behov av personligt stöd vid anpassiUngen i arbetet. Bidragettill arbetsbiträde bör härvid uppgå till högst . Förfadderverksamheten torde särskUda regler få utfärdas. Inget bör hindra attarbetsgivare och enskUd person och för samma person, inom ramen förhögstbeloppet, uppbär bidrag. Memtgiftema härför beräknas till . Bidrag till särskilda anordningar påarbetsplatsen har under /74beviljats för 254 personer. TiU speciella arbetstekniska hjälpmedel beviljades455 bidrag. Genom att vissa mer kostsamma hjälpmedel tagits i bmk, bl.a. läsmaskinen , har utgiftema kraffigt ökat under budgetåret. Sedan den1 gäUer lagen (1974: 13) om vissa anstäUningsfrämjande åtgärder som,till skiUnad mot tidigare 1975:1 Bilaga 13 i25 gällandelagstiftning, även omfattar arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga. Vid nämndatidpunkt var anpassningsgrupper i funktion på ca 4 000 arbetsplatser. Gmppernasarbete kommer under / 75 attutökas och understödjas, bl. a. genom ett speciellt utarbetat ut bUdningsprogram om arbetets anpassning.Denna ökning av anpass ningsgmppernas verksamhet medför attsärskUda anordningar på ar betsplatsen och speciellaarbetstekniska hjälpmedel kommer tiU använd ning i ökad utsträckning. För verksamheten med anpassnmgsgrupper och arbetets anpassning är styrelsen bl. a. beroende av Handikappin stitutets medverkan. De nyintroducerade arbetstekniska hjälpmedlen Optacon, taktUavläsare och ITV-system är tUl god hjälp för synska dade och väntas komma till användning iökad utsträckning. Under budgetåret1975/76 väntas antalet bidrag till särskilda anordningar på arbetsplatsen öka markant ochuppgå tUl 900. Även bidrag till specieUaarbetstekniska hjälpmedel beräknas öka i antal till ca 900. Styrelsenföreslår följande bidragsförändringar. Speciella arbetstekniska hjälpmedel börutgå även till egna företagare och fria yrkesutövare, varför hjälpformenfortsättningsvis inte bör vara knuten tilleft anställningsförhållande. MerutgUterna för ändringsförslaget beräknastill . Bidrag till reparation av specieUaarbetstekniska hjälpmedel bör utgå med ett belopp som motsvarar den faktiskautgiften, dock högst hälften av hjälpmedlets nyanskaffrungsvärde. Bidraget fårej överstiga . Kostnaderna härför beräknas till . Under budgetåret1973/74 har bidrag och lån till motorfordon för handikappade beviljats tUl ett belopp av 11,3 mUj. 1 202bidrag och 295 lån har utgått.Verksamhetens omfattning blev mindre än som tidigare beräknats vilket enligt styrelsen tUl stor del beror på att in-komstgränserna för bidrag, jämfört med de senasteårens löne- och kostnadsutveckling,blivit allt snävare. Även de mer restriktiva bestämmelserna för byte av motorfordon som gäller sedan1 har verkat som en återhållande faktor. Styrelsen beräknar bidragsformens omfattning / 76 tUlca 2 100 bidrag och 500 lån. Följande bidragsförändringar före- slås, Inkomstgränsema för bidrag bör höjas. Förhandikappad sammanboende med make, eller ensamstående handikappad med barnunder , bör den undre mkomstgränsen höjas . ochför annan handikappad . Den övre inkomstgränsen bör höjas i motsvarande grad. Ibmttoinkomsten bör ej invaliditetsersättning eller liknande förmån räknas in.Vid fastställande av inkomst bör avdraget för makars sammanlagdabruttoinkomst höjas från 3 000 fill . Avdraget per bam under 18 årföreslås höjt 1975:1 Bilaga 13 i26 till belopp motsvarande bidragsförskottet. Kostnaderna förändringsförslagen beräknas tUl 6,8 milj. kr. Utgiftema för aggregat eller ändringar avmotorfordon bör bli bidragsberättigade i sin helhet. Memtgiftema härförberäknas till . Prisutvecklingen på motorfordon motiverar en höjningav bidragsbeloppet . Kostnaderna härför beräknastill 3,7 milj. kr. Det sammanlagda medelsbehovet underdelprogrammet Arbetshjälp-medel åt handikappade uppgår tUl 46,8 mUj. /74 bevUjades 537 bidrag och 120 lån tUl egen rörelsetill ett sammanlagt belopp av 9,7 milj, kr. Av de totalt 545 personer som kom iåtnjutande av näringshjälp påbörjade 386 verksamhet som egen företagare, medan159 personer lämnades hjälp för fortsatt sådan verksamhet. Kraven på ökade ekonomiskainsatser vid rörelseetableringar har blivit allt större. Kostnadsutvecklingenpekar på att maximibeloppet för näringshjälp till egen rörelse måste höjas.Någon nämnvärd ökning av antalet ärenden väntas inte under de närmastebudgetåren, däremot räknar styrelsen med ensuccessiv ökning av genomsnittskostnaden och därmed av medelsbehovet. På gmnd av kraven på ökade ekonomiska insatser vidföretagsetable-ringar börmaximibeloppet för bidrag/räntefritt lån höjas från 15 000 till 25 000 kr.Memtgiftema härför beräknas till 5,5 milj. kr. Medelsbehovet för delprogrammet anges till 21 mUj. Den ursprungliga ramen förarkivarbeten 13 000 platser beräknades under /74 kunnabegränsas till 10 000. Ganska tidigt stod det dock klart att de fortgåendestrukturförändringarna inom näringslivet och den låga efterfrågan på arbetskrafti stället medförde att ramen måste utökas till 15 000 platser. Antalet personeri arkivarbete uppgick vid utgången av /74 till 14 410, Häri ingår 150 personUga tjänster vid statiiga myndigheteroch institutioner, vilka avlönas med medel från delprogrammet Arkivarbete.Antalet personer i arkivarbete beräknas relativt snart uppgå fiU ca 15 000. Medelstilldelningen för /75, 344,7 milj.kr., beräknas vara tillfyllest. Rationaliseringar och företagsnedläggelsergör att handikappade, medelålders och äldre personer framför allt inomtjänstemanna-sektorn även i fortsättningen löper risk att i stor utsträcknmgbli friställda. Möjlighetema för dessa friställda att erhåUa nya anställningarpå den öppna marknaden är begränsade. Eft stort behov av sysselsättning iarkivarbete torde därför även i fortsättningen komma att föreligga för personermed så nedsatt arbetsförmåga aft de har svårt att konkurrera omarbetstillfällena på den öppna marknaden, I första hand kommer styrelsen attmöta delta genom utbyggnad av det 1975:1 Bilaga 13 127 En viss ytterligare utbyggnad av arkivarbetet bedömer styrelsen dockvara erforderlig på . Styrelsen beräknar för /76medelsbehovet för 15 000 platser i arkivarbete tiU 385 milj. kr. Halvskyddad sysselsättning.De förbättrade bidragsvill-koren som trädde i kraft har letttill en relativt god expansion av verksamheten. Antalet nytillkomnaarbetstillfällen i halvskyddat arbete har ökat med ca 200 platser per månad.Vid utgången av /74 uppgick antalet platser till ca 6 600.Medelsförbrukningen under budgetåret uppgick till 39,1 milj. kr. Halvskyddat arbete är för mångahandikappade den effektivaste lösningen av sysselsättningsproblemet. Storaansträngnmgar bör fortsättningsvis göras för att genom denna form avanställning möjliggöra placering i öppna marknaden av personer som annarsskulle ha hänvisats till sysselsättning i särskilda beredskapsarbeten, iarkivarbete eller i verkstäder för skyddat arbete. Styrelsen rälcnar med en kraftigexpansion inom den halvskyddade sektorn under /76. Deterforderliga medelsbehovet beräknas till 100 mUj. Skyddad sysselsättning.Enligt huvudmännens planer skulle 15 250verkstadsplatser finnas iiu-ättade vid utgången av /74.Emellertid kom utbyggnaden att fortgå i en lägre takt, varför endast 15 070platser fanns inrättade . Den främsta orsaken till att planerna ejfullföljdes torde vara huvudmätmens, huvudsakligen landsting ochprimärkommuner, begränsade ekonomiska resurser. Merparten av de ökadeutgifterna vid såväl anordnande som drift av verksfäderna har p. g. a. statsbidragenskonstruktion kommit att få bäras av huvudmännen. Osäkerheten beträffandeverkstädernas framtida huvudmannaskap synes också ha påverkat utfallet. Förverksamheten har för /75 anvisats 129,5 mUj. Detta beloppavser att täcka utgiftema för dels bidrag till anordnande av verkstäder ochmaskinanskaffning, dels till driftbidrag för under budgetåret befintligaplatser. Den beslutsram på 25 milj. kr. som i regleringsbrev för budgetåret1974/ 75 fastställts för anordnande av verkstäder för skyddat arbete ochar-betsprövning/träning kommer emellertid tUl stor del att tas i anspråk aveftersläpande anordningsbidrag från /74. Härigenom väntas dennämnda beslutsramen vara otillräcklig. Den måste således utökas för att inte verkaåterhållande på önskad utbyggnad av verkstäderna. Under /76 beräknas 1 270platser tiUkomma, varefter det sammaiUagda antalet platser kommer att uppgå tiU17 440. Oaktat den pågående statliga utredningen om samordning av verkstäder förskyddat arbete och vissa andra former av skyddad verksamhet anser sig styrelsenböra lägga fram följande förslag till reformerade bidragsregler. Prop.1975:1 Bilaga 13 128 Anordningsbidrag bör utgå eller,om aidäggningen är belägen inom stödområdet, avaiUäggningskostnaderna. För att täcka projekteringskostnaderna bör en del avdet beräknade anordningsbidraget utgå som projekteringsbidrag. Kostnadema förändringsförslagen beräknas tUl 4,6 milj. kr. Statsbidrag tUl maskiner och likvärdigutrustning bör göras enhetligt och alltid utgå med 2/3 avanskaffningskostnaderna. Bidrag bör också kunnautgå tUl övrig erforderlig utrustning, dock ej verktyg med en för-brakningstidmindre än . Memtgiftema härför beräknas till . Bidrag för modernisering avverkstadsutrustning, p. g. a. ändrad produktionsinriktning eller genom ändradelagbestämmelser om skyddsanordningar till befintiiga maskiner, bör utgå enligtsamma regler som gäller för första uppsättningen maskiner. Kostnaderna härförberäknas till 2 milj. kr. Statsbidrag tUlhyreskostnader bör utgå med hälften av de faktiska kostnaderna eller i de fall bidragetavser lokaler som anordnats före den 1 jan.1960, och som ägs av huvudmannen de faktiska utgifterna. Memtgiftemaför ändringsförslaget beräknas till . Förutbildning av föreståndare och arbetsledare beräknas . Det sammanlagda medelsbehovet fördelprogrammet beräknas till 149 milj. kr. Ramen för bevUjande av anordningsbidragtill verkstäder för skyddat arbete samt för arbetsprövnmg/träning bör sättastill 38 mUj. Den31 sysselsattes 722 personer i hemarbete, jämfört med 679samma tid . Antalet sysselsatta översteg något den planeradeomfattningen. Medelstilldelningen uppgår för /75 tUl 2,1 mUj.kr., motsvarande bidragskostnader-na för ca 725 hemarbetare. Enligthuvudmätmens uppgifter väntas därutövertUlkomma ytterligare ca 150 hemarbetare . Den 31 december1975 väntas antalet hemarbetare uppgå tUl 975 personer. Driftbidraget som nuberäknas enligt schablonmetod bör anpassas till väntad löneutveckling och fortsättningsvis utgå av lönekostnaderna.Förslaget medför inga memtgifter under /76. Medelsbehovetberäknas till 2,9 mUj. Det totala medelsbehovet för programmetSysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade beräknas för budgetåret1975/76 till 715 milj. kr. Arbetsprövning/arbetsträningoch utbildning av svårplacerade. AMS harlagt fram förslag tUl ändrade gmnder för beräkning av de statiiga bidragen tUlanordnande och drift av avdelningar för arbetsprövning och arbetsträning. 1975:1 Bilaga 13 129 Anordningsbidrag utgår nu enligt sammabestämmelser som gäller för verkstäder för skyddat arbete. Ettställningstagande till AMS' förslag omändrade gmnder för beräkning av anordningsbidrag m. m. fömtsätter därför ettsamtidigt ställnuigsfagande till motsvarande förslag avseende delprogrammetSkyddad sysselsättning. Fömtsättningar härför har inte förelegat. För bakgmnden tUl den pågående utredningen om den skyddade sysselsättningens organisation ochhuvudmannaskap kommer senare att redogöras. Utredningsarbete pågår som jag tidigarehar nämnt också i fråga om denyrkesinriktade rehabiliteringen. Jämsides med den prövnmgs- och träningsverksamhet som bedrivs vid statensarbetsklinik och vid de landstingskommunala institutionerna förarbetsprövning och arbetsträning, har undersenare år vid arbetsmarknadsutbild-nmgscenter införts enverksamhet med i huvudsak samma syfte som arbetsprövning och arbetsträning. Detgäller i synnerhet anpassningskur-sema för vissa kategorier svårthandikappade. Verksamheten har expanderat kraftigt . Vid vissaAMU-center har främst föranpassningskursernas behov inrättats avdelningar för praktisk yrkesorientering,vUka även står öppna for handikappade som kommer till center för att genomgåandra kurser. I den praktiska yrkesorienteringen finns inslag av arbetsprövning och arbetsträning. Inom arbetsmarknadsutbUdningensram bedrivs vidare en kartläggande och yrkesorienterande verksamhet genom särskUda introduktionskurser, s.k. ALU-kurser. Uppläggningen avdessa kurser överensstämmer på flera väsentliga punkter med de principersom ligger till gmnd för de mer kvalificerade formerna av kartläggande ochtränande verksamhet för handikappade. Kursverksamhetenkan därför i de stycken den vänder sig tiU handikappade ses som enresurs inom den yrkesinriktade rehabUiteringen. Slutligen vUl jag i detta sammanhang nämna de arbetspsykologiska utredningar,främst i form av s. k. anlagsundersökningar, som i aUt störreutsträckiung kommit att användas som ett hjälpmedel för att kartiägga dearbetsvårdssökandes teoretiska och praktiska förmåga samt analysera intressen och yrkesvalsmöjligheter. Undersökning-amautförs av olika aUmäimyttiga eller privata institut. Utbyggnaden av de här redovisade yrkesinriktade rehabUiteringsåtgärdemaför handikappade har kommit till stånd utan någon övergripandesamordning. Den nuvarande uppdelningen på och statUg verksamhetInnebär olägenheter i skUda avseenden. Mot denna bakgmnd har jag efter Kungl.Maj:ts bemyndigande tUlkaUat särskUda sakkuimiga för att göra en översyn avdetta verksamhetsområde. Översynen syftar tiU attutreda huvudmaimaskapet för de olUca verksamheterna samt att åstadkomma enändamålseiUig samordning av resursema inom den yrkesinriktaderehabUiteringen. AMS'förslag om ändrade grunder för statsbidrag till driften ay av- 9 1975.1 samL Nr 1. Prop.1975:1 Bilaga 13 130 delningarför arbetsprövning och arbetsträning är jag inte beredd att tUlstyrka. Jag vUlhär påminna om de avsevärda förbättringar av driftbidragen för arbetsprövningoch arbetsträning som beslutades av så sent som . Med hänsyn till den av AMS uppskattadeutvecklingen av antalet platser beräknar jag medelsbehovet för delprogrammetArbetsprövning/ arbetsträning tUl 41,2(-f-760 000 kr.) Härav bör i enUghet med styrelsens förslagberäknas . för utbUdning av föreståndare och arbetsledare vidinstitutioner för arbetsprövning och arbetsträning. UtbUdning av svårplacerade omfattarfömtom anpassningskurser numera också introduktionsutbUdning i samband medanställning på verkstad för skyddat arbete. Vid deima form avintroduktionsutbUdning utgår efteröverenskonomelse mellan AMS och bidrag tiUverkstaden med . per elev och utbUdningstimme. Företaget förbinder sigdärvid att betala lön enligt kollektivavtal. UtbUdningens längd bestäms medhänsyn tiU elevens tidigare utbildning, förkunskaper m. m. Bidrag får bevUjasför högst eller för en och samma elev. Länsarbetsnämndkan emeUertid, om särskilda skälföreligger, besluta om individuell förlängning av utbUdningstiden. IntroduktionsutbUdningför skyddat verkstadsarbete med utbildningsbidrag har tidigare bekostats frånanslaget B 1. Arbetsmarknadsservice, programmetYrkesmässig och geografisk rörlighet. Medelsbehovet under budgetåret1975/76 för introduktionsutbUdning i samband med anställning på verkstad förskyddat arbete beräknas tUl 12,5 milj. kr. För anpassningskurser beräknar jag medelsbehovet till 41,5 mUj. kr., varav skolöverstyrelsensutgifter beräknas tUl 35 nulj. Det totala medelsbehovet för delprogrammetUtbUdning av svårplacerade beräknas därmed tUl 54 mUj. Det sammaiUagda medelsbehovet /76 för de i programmet Rehabiliterings- och stödåtgärder försvårplacerade ingående delprogrammen börsåledes beräknas till 95,2 milj. kr. HärtUl kommer programmets andel avarbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. Arbetshjälpmedel åt handikappade. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna för personer med handikapp av skilda slaghar präglats av ökade insatser för att lösa dessa personerssysselsättningsproblem inom det ordinarie arbetslivet. Ett uttryck för deimainriktning är de fr. o. m. gällande lagama om anstäUningsskyddresp. vissa anställningsfrämjande åtgärder. Sistnämnda lag ger arbetsförmedlingenökade befogenheter att bereda anställning på den reguljära arbetsmarknaden åtarbetssökande som av skilda skäl är svårplacerade. I arbetet med att föra utlagen om anstäUningsfrämjande åtgärder i praktisk tdlämpning haranpassningsgrupperna en viktig uppgift. För anpassningen av arbetsplatser tiU dearbetssökandes skUda fömtsättningar förfogar arbetsförmedlingen över en radarbetsmarknadspoli- Prop.1975:1 Biiaga 13 131 tiskainstrument, bl. a. arbetshjälpmedel åt handikappade. Bidrag ka.T utgå tillarbetsbiträde, särskUda anordningar på arbetsplatsen och speciellaarbetstekniska hjälpmedel. Bidrag och lån kan också utgå till motorfordon.Riksdagen har beslutat om förbättringar i dettaåtgärdssystem. Jag delar AMS' bedömning att behovet avarbetshjälpmedel åt handikappade kommer att öka väsentligt till följd avanpassningsgmppernas verksamhet. Medelsramen bör därför höjas med 5 milj. kr.Maximibeloppet för bidrag till arbelsbUräde höjdes enligt beslut av . för person och halvår. AMS' förslag, attbidrag till arbetsbiträde fortsättningsvis bör kunna utgå förutom till arbetsgivare även tUl enskUd person sombiträder synskadad eller annan svårt handikappad eller som påarbetsplatsen aktivt stödjer psykiskt och socialt handikappade personer vid anpassningeni arbetet, är jag inte beredd att tillstyrka. Strävandena att genom anpassningav arbetsplatser och arbetsuppgifter skapa en fysisk och social arbetsmiljösom tar ökad hänsyn till människors skilda förufsättningar gagnas enligt min mening inte av det slag av bidragssystem somAMS här föreslår och som innebär att bidrag skall kunna utgå tillenskilda personer som på arbetsplatsen tar sig an arbetskamrater med skildasvårigheter. I stället bör förändringen av arbetsmiljön ske på ett sådant sättatt både arbetskamrater och arbetsledning kommer att betrakta insatser avdetta slag som naturliga inslag i arbetslivet. Bidrag till särskilda anordningar påarbetsplatsen kan förutom till enskUda och offentliga arbetsgivare för anställning avhandikappade utgå även till egna företagare och fria yrkesutövare. Frånsamma tidpunkt gäUer särskilda bestämmelser för att samordna bidrag tillsärskilda anordningar på arbetsplatsen med rationaliseringssföd m. m. tillvissa jordbmk. Om en jordbrukare har förutsättningar att fårationaliseringsstöd skall han enligt bestämmelserna uppmanas att ansöka omsådant hos lantbruksnämnd innan länsarbetsnämnd prövar ansökan om bidrag tUlsärskilda anordningar på arbetsplatsen enligt 60 § arbetsmarknadskungörelsen.Riksdagen har begärt (InU 1974: 3, rskr 1974: 68) aft Kungl. Maj:t skallutvärdera verkningarna av nämnda samordning. På uppdrag av Kungl. Maj:t har AMSi samråd med lanlbruksstyrelsen gjort en utvärdering i enlighet med riksdagensönskemål. Av AMS' rapport framgår att ansökningar från jordbmkare om bidragtill handikappkompenserande anordningar också efter i de flestafall har prövats av länsarbetsnämnderna direkt och att ekonomisk hjälp därvidhar utgått. För det fall att lantbruksnämnd träder in med bidrag kanemellertid handikappad jordbmkare komma att erhålla sämre ekonomiska förmånerän vad som tillförsäkras handikappade som driver annan rörelse än jordbruk.Genom lantbruksnämnd kan nämligen bidrag utgå med högst av den totalakostna- 9* 1975. 1 samL Nr 1. 1975:1 Bilaga 13 132 Detta har dock inträffat endast i ett fåtal fall, eftersom härakluella jordbruk oftast drivs i så liten skala och med en sådanproduktionsinriktning att ekonomiskt stöd från lantbruksnämnderna inte kan komma i fråga. Som framgår av AMS'redovisning samordnar länsarbetsnämnder och lantbruksnämnder påadministrativ väg de bidragsformer som det här är fråga om. En sådan samordningbör ske även i fortsättningen så att bidragtUl särskUda anordningar inte beviljas för ändamål för vilketrationaliseringsstöd tidigare bevUjats. Handikappade jordbrukare boremellerfid ha samma möjligheter till bidrag för handikappkompenserandeanordningar som handikappade egna företagare inom andra branscher. Jagkommer därför att föreslå regeringen att föreskriften att bidrag måste sökashos lantbruksnämnd innan bidrag till särskUda anordningar kan beviljas avlänsarbetsnämnd upphävs. I fråga om speciella arbetstekniskahjälpmedel tUlstyrker jag AMS' förslag att bidrag fortsättningsvis bör kunnautgå även tUl egna företagare och fria yrkesutövare. Bidrag bör också i skäligutsträckning kunna utgå för reparation av sådana hjälpmedel. Vad gäller bidrag och lån tillmotorfordon för handikappade föreslår jag följande förändringar avbidragsvillkoren. Maximibeloppet för bidrag tUl motorfordon bör i enlighet medAMS' förslag höjas till . Vidare bör inkomstgränserna mjukas upp. Jagföreslår aft inkomst-gränserna genomgående höjs med . för handikappadsom sammanbor med make och för ensamstående handikappad som har hemmavarandebarn samt med . för annan handikappad. Gränserna för helt bidrag, 26 000 resp. 21 000kr., kommer härigenom att överensstämmamed de inkomstgränser för oreducerat bostadstiUägg som fr. o. m. den 1januari 1975 gäller för barnfamiljer resp. hushåll utan barn. Slufiigenförordar jag aft bidrag för sådana handikappaggregat och andra anpassningsåtgärder i bUen som behövs för att den handikappadeskall kunna använda den får utgå med högst . Detta högstbelopp bördärvid gäUa även i det faU bidrag tiU själva fordonet inte utgår. De föreslagnaförbättringarna bör med hänsyn till medelsförbrukningen under föregåendebudgetår rymmas inom nu gäUande ram om 21milj. for bidrag och lån tUl motorfordon. Det sammanlagda medelsbehovetför de i delprogrammet ingående bidragsformerna bör med hänsyn tUl vad jag härhar anfört beräknas tUl 36 ( + 5,2) milj. kr. AMShar i särskUd skrivelse tUl Kungl. Maj:t hemställt om bemyndigande att uppdra åtlänsarbetsnänmdema att pröva frågor somgäller näringshjälp tUl fortsatt verksamhet eller lån. Länsarbets-nämndemafår pröva ärenden avseende näringshjälp för start avverksamhet som egen företagare.