prop · FY0392 · 1975-12-31 00:00:00 — Enperson som har enbart folkpension får normalt så stort extra avdrag all någonskatt inle uppkommer. Men för den gifte pensionären faller ofla del extraavdraget bort på grund av makens inkomsi och skall påförs folkpensionen. Denpåförda skatten, som i ell stort antal fall utgjort kvarstående skatt, har intesällan orsakat kännbara ekonomiska svårigheter. Dessa förhållanden har som ulredningenpåpekat väckt betydande irritation hos de gifta pensionärerna. En övergång tillindividuell beräkning av extra avdrag är enligl min mening påkallad både avrättviseskäl och för alt man skall undvika de svårigheter som uppkommer vidbeskattning i de fall inkomsttagaren enbart har folkpension. Jagansluter mig liksom de flesla remissinstanserna lill utredningsförslaget ihuvudsak. Förslagel bör emellertid justeras i några hänseenden. Depensionsförmåner som ger mottagarna rätt till extra avdrag bör som utredningenföreslagit omfatta folkpension i form av ålderspension, förtidspension ochänkepension. Jag föreslår att även hustmtilläggen räknas till denna gmpp.Däremot är vårdbidrag och barnpension av något annan karaktär och bör inte automatisktgmnda räll till extra avdrag. Inle heller bör enbart skattefriafolkpensionsförmåner, t. ex. handikappersättning, gmnda rätt till extraavdrag. Förden som under årel får ändrade grunder för sin rätt lill folkpension kanutredningsförslaget föranleda komplikationer. Vid remissbehandlingen har somexempel nämnts den som under första delen av årel uppbär folkpension enligl deför ensamslående gällande grunderna (av basbeloppet) och under resten av årel,sedan även maken blivit folkpensionär, enligl de grunder som gäller för gift(77,5 96 av basbeloppet). 1 sådanl fall bör del extra avdraget bestämmas medutgångspunkt i del högsta av de folkpensionsbelopp som varil aktuella underåret. Garaniiregelnskall enligl utredningsförslaget tillämpas under ell obegränsat anlal årframåt efier det de nya reglerna för folk pensionärernas beskattning trätt ikraft. Enligt min mening är det emellertid angeläget att man så snart sommöjligt får det nya systemet tillämpligt i sin helhet. De regler förbeskattningen av pensionärer som föreslås är de som avses böra gälla fördenna gmpp inkomsttagare. Det är då inte lämpligt alt behälla en rätt atttillämpa äldre bestämmelser . Härtill kommer att enmöjlighet att begära tillämpning av äldre regler skulle som () påpekar medföra betydande svårigheter för taxeringsmyndigheterna. Rätlenatt övergångsvis åberopa de äldre bestämmelserna bör därför inskränkas atlgälla enbart under etl år. Garantiregeln bör ha följande innbörd. Gift personsom vid taxering beskattades med lillämpning av de särskilda reglernaför folkpensionär eller sådan persons make har vid taxering rätl lillextra avdrag enligl de regler som gällde vid taxering, dvs. med lillämpningav de inkomslgränser och avdragsbelopp som enligt RSV:s anvisningar gällde viddenna taxering. Avdraget enligl denna övergångsbestämmelse får dock för makarnalillsammans inte översliga det avdrag som de faktiskt erhållit vid 1976 årstaxering. Om del för liden därefter i något enskilt fall behövs extra avdragmed större belopp än huvudregeln medger, kan detta beaktas vid den individuellaprövningen. Det är en uppgift för RSV att med uppmärksamhet följa tillämpningenav de nya reglerna och föreslå de ytterligare anvisningar som kan varapåkallade. Rättentill extra avdrag avses enligt huvudregeln bestämmas med utgångspunkt i dentaxerade inkomsten. Huvudregeln bör dock kunna frångås när särskilda skäl föreligger.Jag avser här bl. a. sådana fall där avdragen enligt nu gällande bestämmelserjämkas med hänsyn lill skillnader i fråga om statligt och kommunall taxerad inkomst liksom fall därtillämpning av vederbörande avdragstabell ger beskattningsbar inkom.st påmyckel lågt belopp. Hit vill jag också räkna de fall pensionären uppbär inkomstsom inte är skattepliktig i eller har förmögenhet som inle beskallashär. Vid jämkning av avdrag med hänsyn till förmögenhetsinnehav bör särskildaregler kunna tillämpas vid beräkning av värdet av egnahemsfastigheier ochmindre jordbmksfastigheter. De nya bestämmelserna om folkpensionärernas beskattningaktualiserar också frågan om deklarationspliklen för dessa inkomsttagare. F. n.gäller befrielse från deklarationsskyldighet för pensionärer som enbart harfolkpension inklusive pensionstillskott och därutöver en sidoinkomst på högst1 . Denna fråga kräver emellertid ytterligare överväganden. Jag avser atlåterkomma till den i annat sammanhang. Jag vill här också anmäla en framställning från RSVbeträffande folkpensionärernas beskattning vid taxering. RSV harframhållit att det högsta belopp som gäller för extra avdraget, ,kommer att vara otillräckligt i vissa fall. Skälet härtill är de betydandehöjningarna av folkpensioner och pensionstillskott. RSV hemställer därförsåvitt nu är i fråga att maximeringen av avdraget slopas beträffandefolkpensionärerna. Jag delar RSV:s uppfattning att nuvarande maximibelopp blirotillräckligt vid taxering. Maximeringen bör därför slopas i fråga omdenna taxering. Åtgärden flr mellertid karaktären av provisorium eftersom dennya ordningen för beskattning av folkpensionärer kommer atl gälla fr. o. m.1977 års taxering. De erforderiiga författningsändringarna bör därför ske iövergångsbestämmelserna lill den nya lagstiftningen. De förslag beträffande folkpensionärernas beskattning somjag nu lagt fram föranleder ändring i 50 § 2 mom. KL och därtill hörande anvisningarsamt 9 och 11 §§ lagen om statlig inkomstskatt. Utredningsförslaget innebär atl sänkningen av den statligainkomstskatten och det höjda sparavdraget finansieras genom en ökning av denallmänna arbetsgivaravgiften med 2,8 96 eller från 4 lill 6,8 96. Remissbehandlingen av finansieringsförslagel har föranlettdelade meningar. Löntagarorganisationerna är positiva. I yttrandena frånnäringslivets organisationer ställer man sig i huvudsak avvisande lill enhöjning av arbetsgivaravgiften. För egen del vill jag anföra följande. Som framgått av vadjag tidigare anförl avses skatteomläggningen bli mera omfattande än vad ulredningenföreslagil. Ramen vidgas sålunda från ca 4 000 lill ca 5 000 milj. kr. Dentotala summan enligt uppgörelsen, som även innefattar finansiering av ökadebarnbidrag och ökade sparavdrag jämte hänsynstagande lill riksdagsbeslutrörande avdrag för sjukförsäkringsavgiften, slutar pä 6 200 milj. kr.Finansieringsfrågan kommer då i ett annat läge. Lättnaderna i inkomstbeskattningenbör som jag inledningsvis angett möjliggöras genom anlitande av flera finansieringskällorArbetsgivarnas socialförsäkringsavgifter lill sjukförsäkringen ochfolkpensioneringen bör höjas liksom motsvarande egenavgifter. Vidare bör beloppslaketvid beräkningen av löneunderiaget för dessa och andra dithörande avgifterslopas. Dessa frågor kommer senare denna dag att tas upp av chefen försocialdepartementet. Ävenvissa punktskatter bör höjas som en del av finansieringen. merinkomsihärav kan beräknas till 1 650 milj. kr. Förslag härom liksom vissa andra frågorrörande den indirekta beskattningen avser jag att ta upp i del följande. Denallmänna arbetsgivaravgiften ulgår med oförändrat 4 96 av avgiftsunderiagel.För atl bereda ytterligare lättnad åt främsl småföretagarna bör den frigräns,som f n. gäller i fråga om underiagei för egenavgift, höjas från . Härigenom får egenföretagarna en avgiftslättnad på upp till 320 kr.Mitt förslag i detta hänseende föranleder ändring i 4 S lagen (1968:419) omallmän arbetsgivaravgift. Denuppräkning av sparavdraget från 400/. lill 800/. som Ulredningenredovisat i betänkandet bör genomföras anser nästan alla remissinstanserna. Ävenjag anser atl sparavdraget bör höjas lill det belopp utredningen angett. Detlaavdrag har varit oförändrat under en lång följd av år. En höjning bör ske medhänsyn till penningvärdeutvecklingen och för all förbättra utbytet för demånga småsparare som har sina huvudsakliga tillgångar i form avbanktillgodohavande. Höjningen av avdraget underiätiar också i viss uisträckningtaxeringsmyndigheternas arbete genom all ell stort antal små kapitalinkomsterinte längre behöver tas upp i deklarationerna. Det förhöjda avdraget bör gällafr. Milt förslag i detta hänseende föranleder ändringi 39 § 3 mom. KL. Ulredningenhar angett all en uppräkning av det s. k. villaavdragel med hänsyn till penningvärdeulvecklingenger en höjning av beloppet från . Utredningen anser att eltställningstagande i detta hänseende bör anstå lill dess utfallet av 1975 årsallmänna fastighetstaxering är känt. Remissinsiansernadelar uppfattningen att resultatet av fastighetstaxeringen bör avvaktas innanman tar ställning i frågan. Några inslanser uttalar sig för en höjning avavdraget till . En instans förordar också ändring av inläktsschablonen. Föregen del vill jag säga följande. Beskattningsreglerna för egnahem prövades såsent som av i samband med behandlingen av debostadspolitiska frågorna (prop. Härvid justerades villaschablonenbeträffande de mera påkostade fastigheterna så atl intäktspro-cenien sattes lill10 för den del av taxeringsvärdet som ligger . (SkU1974:56) framhöll att eventuell ytteriigare ändring av villaschablonen fickbedömas när utfallet av fastighetstaxeringen är känt. Detpreliminära utfallet av fastighetstaxeringen har redovisats. 1 fråga om en-och tvåfamiljsfastigheter var den genomsnittliga höjningen av taxeringsvärdenaca 40 96. Även med de nya värdena har ca 80 96 av fastigheterna etttaxeringsvärde som understiger , dvs. inläktsschablonen ger endasten 2-procenlig beskattning. Molsvarande andel enligl den föregåendefastighetstaxeringen var . Det hellövervägande antalet egnahem ligger sålunda fortfarande inom 2-procentsskiklel.Del finns emellertid åtskilliga fastigheter som genom laxe-ringsvärdehöjningenkommer upp i 4-procenlsskiklet. För atl dämpa taxeringsvärdehöjningensverkningar i dessa fall anser jag alt gränsen för 2-procentsskiktet bör höjasfrån . Vidare bör villaavdragel på . Härigenom lindrar man verkningarna av fastighetstaxeringenför bl. a. ägarna av de mindre egnahemmen som inte berörs av den höjda skiktgränsen. Somframgått av det föregående kan de höjda taxeringsvärdena i vissa fall påverkafolkpensionärernas räll till extra avdrag eftersom dessa avdrag reduceras närpensionärens förmögenhet överstiger en bestämd gräns. Vid beräkning av förmögenhetsvärdeigäller emellertid särskilt förmånliga regler för egnahem. Värdei härav lasenligt RSV;s anvisningar i princip upp till endasl 10 96 av taxeringsvärdet.Verkningarna av fastighetstaxeringen blir med hänsyn härtill vid beskattningenobetydliga för flertalet pensionärer. Jag har därför inle ansett del påkallat atlförorda ändrade regler i detta hänseende. Däremot framstår det som befogat atljustera de gränsvärden för förmögenhetsberäkningen som påverkarfolkpensionärernas bostadstillägg. Jag hänvisar här lill socialministernsförslag. Eftersamråd med chefen för bosladsdeparlemenlet har jag däremot inte funnit detmotiverat atl i detta sammanhang ta ställning lill en justering avförmögenhetsreglerna när del gäller bostadstillägg för barnfamiljer och hushållutan barn. Reglerna för dessa bostadstillägg behandlas f n. av boende- ochbostadsfinansieringsutredningarna. Också inom pågår en översynav vissa administrativa regler som har samband med förmögenhelsgränserna. Medhänsyn till att de nya taxeringsvärdena inte har effekt pä förmögenhelsgränsernaförrän vid beräkningen av bostadstilläggen för bör resultatet av nämndaulredningsarbele avvaktas innan stalsmaklerna tar ställning till frågan omändrade förmögenhelsregler. Vadjag här förordal i fråga om justering av villaschablonen föranleder ändring i24 !j 2 mom. KL. Densärskilda skatten för ombordanställda, sjömansskatten, är bestämd bl. a. genomanknytning lill den statliga inkomstskatten. Regelmässigt ändrassjömansskatten när den vanliga statliga inkomstskatten ändras. Senast skeddedetta (prop. 1974:156, SkU 1974:55, rskr 1974:330). Vad jag föreslagiti del föregående bör medföra all sjömansskatten justeras på motsvarande säll. Närsjömansskatten beräknas ulgår bl. a. etl s. k. omkoslnadsavdrag med årsbeloppom . i fjärrfart och . Prisutvecklingen gör det enliglmin mening motiverat att dessa avdrag höjs, särskilt som omkostnaderna i fiärrfanoftast avser utlandel. Relationen mellan omkostnadsavdragen bör varaoförändrad. Jag anser alt dessa avdrag bör bestämmas lill . Vidberäkningen av sjömansskatten medges etl särskilt avdrag från den framräknadeskatten. Delta avdrag motiveras av all de ombordanställda har mindremöjligheter än andra att utnyttja de förmåner som samhället erbjuder. Avdraget,som varil oförändrat , utgår med . i fiärrfart och75 kr. i närfart, lika i alla inkomstslagen. Det har bl. a. frånSjöfolksförbundets sida starkl understrukits, att de flesta svenska sjömän ärogifta och därför endasl vistas i hemlandet. Med hänsynlill vad jag nu anförl föreslår jag atl dessa skallere-ducerande avdrag höjs lill300 kr. i fjärrfart och . Samtidigtmed att dessa höjningar av avdragen görs bör övervägas även andra ändringar ifråga om sjömansskallen. Avdraget för sjukförsäkringsavgift om 500 krbortfaller fr.o. Detla bör påverka sjömansskatten, där f n.ell sådanl avdrag är inbyggt. Det finns vidare anledning atl beakta all värdeiav fri kost har höjts vid landtaxeringen. Molsvarande förmån för sjömän tas nuupp till . Enligl min mening bör värdet bestämmas lill 355kr., motsvarande förmånens värde för landlaxerade enligt preliminärskatietabeller. Slutligenbör förändringarna i den kommunala utdebiteringen beaktas. Kommunalskalleningår f n. i sjömansskatten efter en utdebitering av . per skallekrona, vilkelbestämdes och har gällt . Medeluidebiieringen i relativttypiska "sjömanslän" utgör numera ca . Den är något lägre ide mest typiska sjömanslänen, nämligen , samt län. Jag föreslår mot denna bakgrund alt sjömansskatten fr. o. m. år 1976beräknas på grundval av en utdebitering om . Minaförslag beträffande sjömansskatten föranleder ändringar i de tabeller som ärfogade lill lagen om sjöman.sskait. Totaltsett kommer sjömansskatten i fjärrfart enligt förslaget alt sänkas för deflesta sjömän med belopp som ligger . Deindividuella verkningarna i olika inkomstlagen framgår av följande tabell. (-1-) eller -) av sjömansskatten Somframgått av vad jag inledningsvis anfört innebär den träffade överenskommelsenalt ändringarna i den direkta beskattningen och höjningen av barnbidragendelvis skall finansieras genom höjningar av den indirekta beskattningen. Detrör sig om ett inkomsllillskott om ca 1 650 milj. kr. som enligtöverenskommelsen skall åstadkommas genom höjd energiskatt på elkraft, höjning avpunktskatterna på sprit, vin, maltdrycker, läskedrycker och cigarretter samlhöjning av avgiften på vissa dryckesförpackningar. Genomförandelav del energiprogram som regeringen lagt fram i prop. 1975:30 kräver ett inkomsllillskottförståten om drygt 600 milj. kr. I enlighet med vad som aviserats i nämndaproposition lar jag i det följande även upp frågan om en höjning avenergiskatten på drivmedel och bränslen. Under hänvisning till uttalanden i dennämnda propositionen lägger jag ocksä fram förslag om en höjning av denberedskapsavgift på oljeprodukter som tas ut för att täcka kostnaderna för avstatsmakterna redan beslutad beredskapslagring av råolja och eldningsolja. Somtidigare nämnts aktualiserar ändringarna i fråga om energiskatten även fråganom nedsättning av sådan skatt på bränsle och elkraft som förbrukas vidindustriell tillverkning. De förfatlningardär de nämnda skatterna regleras innehåller vissa bestämmelser, som inte ärförenliga med den nya regeringsformen och som på denna grund bör ändras ellerupphävas. Sådana ändringar har därför gjorts vid utformningen av de isammanhanget aktuella författningsförslagen. Delta innebär bl. a. atlbenämningen förordning genomgående ändras lill lag. Enliglförordningen (1957:262) om allmän energiskatt (AEF) utgår skatt på bensin, gasolför drift av motorfordon, kol- och oljebränslen saml elkraft. Skatten utgör förelkraft till gaiu- och vägbelysning (kWh) och för annankraft 10 96 av det faktiska eller beräknade priset för kraften exklusive skatt.För skattepliktiga drivmedel och bränslen gäller specifika skattesatser enliglföljande. Bensinför framställning av stadsgas per liter Annan bensin per liter Gasol för drifl av tyngre bussar per liter Gasol för drifl av andra molorfordon per liter Tunn eldningsolja och motorbrännolja samt fotogen med tillsats som möjlig gör drift av snabbgående dieselmotor . per m' Tjock eldningsolja . per m' Kol och koks samt briketter och stybb därav . Beskatlningsmyndighetför energiskatten är riksskatteverkel (RSV) eller, i fråga om skatt som skalllas ut vid import, tullmyndigheten. Skattskyldighet ellerredovisningsskyldighet åvilar den som hos RSV registrerats som tillverkare, åierförsäljareeller förbrukare av skailepliktigl drivmedel eller bränsle, den som ulan altvara registrerad importerar sådant drivmedel eller bränsle saml den som yrkesmässigtproducerar eller distribuerar elkraft. 1enlighet med den träffade överenskommelsen förordar jag alt energiskalten påelkraft läggs om till en specifik skatt om per kWh. Denna skattesats börgälla generellt, vilket innebär att skattesatsen per kWh för kraft lillgatu- och vägbelysning slopas. Förfinansieringen av de energipoiitiska åtgärder, som regeringen föreslagit i prop.1975:30, förordar jag dessuiom följande ändringar i energiskalten. Skattesatsenför annan bensin än sådan som används för framställning av Sladsgas höjs med 7öre lill per liter. Skattesatserna för gasol höjs med samma belopp lill21 resp. per liter. per m' för tunn eldningsoljaoch motorbrännolja och . per m' för tjock eldningsolja ersätts med enenhetlig skattesats om . per m'. Denna skattesats föreslås gälla även förfotogen med tillsats för drift av snabbgående dieselmotor. Någon ändring avskattesatserna för de fasta kolbränslena föreslås inte. Enspecifik beskattning av elkraft av nu förordad form kräver i princip atluppmätning sker av energiförbrukningen. Sådan uppmätning sker också i allmänhetmed hjälp av installerade mätare. Undantagsvis förekommer dock all krafttillhandahålls eller förbrukas ulan energiuppmäining. Även om mätare finns ärdet dessuiom vanligt, att uppmätning eller mätaravläsning avenergiförbrukningen inte sker i samband med varje debitering av avgifter fördistribuerad kraft. Man nöjer sig t. ex. med endasl en mätaravläsning onfi årel.1 sådana fall görs det preliminära avgiftsdebileringar som slutligt regleras engång efter mätaravläsningen. Vidare är all märka att det i regel inteär möjligt för distributörerna all verkställa avläsning hossamtliga abonnenter. Avläsning sker successivt ochhärav följer, att debiterade avgifter avser olika förbrukningsperioder förolika abonnenter inom ramen för till-lämpade debileringsperioder. Vad nu sagtsgäller i första hände delaljdisl-ribuerad kraft lill privata förbrukare och molsvarande.1 fråga om förbrukare av högspänd kraft och andra storförbrukare sker avläsningoch avgiftsde-bilering i allmänhet för perioder som nära ansluter sig lillmånads- eller kvarlalsskifte. Avvad jag nu anfört framgår att det förekommer viss kraftförbrukning som inie nuär föremål för någon uppmätning. Jag anser emellertid inle att övergången tillspecifik beskattning av elkraft skall behöva föranleda etl obligatoriskt kravpä installation av elmätare, när behov härav inle förelegal vid nuvarande skalteform.Jag finner del inle heller nödvändigt atl varje debitering av kraflavgifier ochskall skall gmndas på mätaravläsning, när detta inte skulle ske enligltillämpade mtiner utan endasl en gång . Det finns möjligheler alt ävenulan uppmätning av den faktiska energiförbmkningen åstadkomma ett godtagbartskatteuttag. 1 fallen med blott en mätaravläsning blir det dessuiom endaslfråga om en i viss mån schabloniserad skalteläggning, som rättas till underloppet av en tolvmå-nadersperiod. Sker mera betydande kraftförbrukning nu utanuppmätning bör dock gälla atl mätare för avläsning av energiförbrukningen skallinstalleras utan onödigt dröjsmål. Motbakgrund av det nu anförda anser jag inte heller att del behöver ställas kravpå en exlra mätaravläsning hos abonnenterna i de fall avläsning enligltillämpade rutiner härför inte skulle ske i anslutning till ikraftträdandet avde nya bestämmelserna. Jagförordar alltså att det i AEF tas in bestämmelser av innebörd, att undantagfrån en i princip obligatorisk skyldighet all uppmäta energiförbrukningen fårmedges av RSV när särskilda skäl föreligger och vidare atl skatten i fall dåuppmätning inte sker får beräknas efter skälig gmnd. Beslämmelser härom kanlämpligen tas in i 15 § i stället för där nu intagna bestämmelser sombortfaller vid övergången lill den nya skatleformen. Bestämmelserna i 32 § AEFom installation av mätare kan dessutom slopas vid angiven ny lydelse av 15 §. Medbeaktande av vad jag nu förordat bör den nya beskattningen av elkrafl lämpligenträda i kraft och gälla från ingången av denredovisningsperiod för skatt som tar sin början närmast efter den 19 juni 1975.Omfattar redovisningsperiod mer än bör den nya specifikaskattesatsen dock gälla från eller, om mätaravläsning skerunder liden den 20 juni-den 31 augusti 1975, från tidpunkten för mätaravläsningen.Om mätaravläsning i andra fall än de som har nämnts nu görs den 20-den30 , bör skatt enligt skattesatsen per kWh ulgå från lidpunktenför avläsningen. Denna utformning av ikraftträdandebestämmelsernaöverensstämmer nära med vad som tillämpats vid tidigare ändringar ienergiskallen på elkraft och innebär i praktiken att skattesatsen per kWhblir tillämplig på industriell kraftförbrukning från tidpunkt i näraanslutning lill . För den privata kraftförbrukningen ochmotsvarande innebär förslaget att skall enligt nämnda skallesals normalt tas utförsta gången vid andra debiteringen av kraftavgifter efter den 19 juni 1975.Redovisas skatt för längre perioder än innebär förslaget dock atlden nya skattesatsen kan bli tillämplig redan vid första avgiftsdebileringenefter . Sker i detta eller andra fall den första debiteringenav skall enligt den nya skattesatsen per kWh ulan mätaravläsning fårskallens belopp beräknas efter skälig grund. Någonmotsvarighet till nu anförda förhållanden, som kräver särskilt beaktande vidikraftträdandet, föreligger inle i fråga om höjningen av skattesatserna fördrivmedel och bränslen. Jag förordar alt de nya skattesatserna för dessa varorskall träda i kraft . Ulövernu behandlade förslag påkallar den nya regeringsformen ytterligare ändringar iAEF. 1 första hand gäller detta beslämmelser, enligt vilka RSV kan besluta omnedsättning av skatt eller annat avsteg från de allmänna reglerna. 1 fråga omelkraft gäller sålunda att RSV kan sälla ner skatten inom distributionsområdenmed onormalt höga kraftavgifter (15 § 2 mom.). RSVkan vidare medge nedsättning av beskattningsvärde föregenproducerad kraft föralt därmed åsladkomma en enhetlig beskattning (16 § 2 mom.) och i andra fallnär särskilda omständigheter föreligger (17 §). Beskattningsvärdet kan dessuiomjusteras i fall då intressegemenskap kan antagas ha påverkal priset (16 § 2mom). Härjämte gäller att del ankommer på RSV;s prövning om och i vad månavdrag i deklaration för energiskalt får göras för viss omsättning ellerförbrukning av bränsle eller elkraft. Av särskilt Intresse i detta sammanhangär den räll som RSV har att medge avdrag för bränsle och elkraft som förbrukasvid industriell tillverkning, där bränsle-och energikostnaderna utgör merabetydande del av tillverkningskostnaderna (24 § 2 mom. f och 25 § 2 mom. e). övriga fall då RSV enligt de förfatlningsmm som nämnts prövar räll lillavdrag är del fråga om klart definierade fall, varför prövningen härvidlag kansägas vara av teknisk natur. Som exempel kan nämnas rätl till avdrag förbränsle, som används för annal ändamål än energialstring eller förframställning av annal skattepliktigt bränsle eller av skattepliktig elkrafteller vars försäljning medfört kundföriust.