prop · FZ0379 · 1975-12-31 00:00:00 — Enlämpligare lösning är atl föreskriva alt tantiem, som fåmansföreiag betalar utlill företagsledare eller någon honom närstående, får dras av först under deträkenskapsår då utbetalning Prop.1975/76:79 90 görs.En regel härom bör införas i punkt 1 trettonde stycket av anvisningarna till 41S KL. 1975/76:31 har jag lagt fram förslag ombegränsningar i rätten till avdrag för pensionsförsäkringar och möjligheten atlmed obeskattade medel göra avsättning för tryggande av pension. Därvid har jagockså förutskickat (s. 145) att en ytteriigare översyn av frågorna omavtappning av konto Avsatt till pensioner och återföring av medel som avsattstill stiftelse skall göras. Anledning föreligger inte att vidare ta upp dessafrågor i detta sammanhang. Däremot finns det anledning att diskuteramöjligheten för pensionsstiftelse alt låna ut pengar. Enligi 11 S lagen (1967:531)om tryggande av pensionsutfästelse m. m. (tryggandelagen) fårpensionsstiftelse låna ul medel lill arbetsgivaren, om betryggande säkerhetställs för lånet eller tillsynsmyndigheten medger det. 1 övrigt finns itryggandelagen inte några bestämmelser, som reglerar pensionsstiftelses rättatt låna ut pengar. Något förbud mot att lån lämnas till aktieägare i fåmansäglaktiebolag finns t, ex, inte. Genom att låta bolaget göra avsättning tillpensionsstiftelse och ta lån i denna kan en aktieägare i bolaget för egenprivat konsumtion använda medel som varken har beskattats hos honom eller hosbolaget. Lån från pensionsstiftelse kan således från aktieägarens synpunkt tesig förmånligare än de numera i princip förbjudna lånen från bolaget. Dennamöjlighet för aktieägare att genom lån från aktiebolagets pensionsstiftelseminska löneuttag - eller utdelning från bolaget - bör enligt min meningstoppas. Jag föreslår därför - efter samråd med chefen förjusliiiedepartemeniet - all bestämmelserna i 75 a och 75 b SS äL om förbud för aktieägare,styrelseledamot eller verkställande direktör och anhöriga till dessa alt ta upplån skall äga motsvarande tillämpning i fråga om lån från pensionsstiftelse,som har grundats av sädana aktiebolag som är att anse som fåmansföretag. Deltaföranleder en ändring i 11 § tryggandelagen. Förbudet för pensionsstiftelse attlåna ut medel lill aktieägare m, fl, i bolaget bör inte kunna kringgås genomatt stiftelsen i stället ställer säkerhet för länet. Låneförbudet bör därförkompletteras med en regel om förbud mot att sådan stiftelse ställer säkerhetför lån lill här avsedda personkategorier. Tillräckliga skäl alt införa särskilda bestämmelserför län från pensionsstiftelser som avsatts av ekonomisk förening ellerhandelsbolag föreligger f. n. inte. Beredningen har föreslagit alt fåmansföretag skallfå avdrag för avsättning till personalstiftelse endast under förutsättning atlföretaget stadigvarande Prop.1975/76:79 91 sysselsätterminst 50 årsarbetskrafter. RSV föreslås dock få möjlighet att ge dispens fråndenna regel, om det föreligger betryggande säkerhet för att de anställdasintressen i stiftelsen tillvaratas. 1 fråga om beskattning av förmån av mindrevärde (jfr avsnitt 4.3.7.1) föreslås vidare, atl förmån från personalstiftelseskall sammanläggas med förmån från fåmansbolag vid bedömning omskatlepliklsgränsen, ,, överskridits eller inte. Flera remissinstanser har uttalat atl kravet på attbolaget skall ha minsl 50 anställda för alt avdragsräti skall föreligga innebären alltför långtgående inskränkning i rätlen att grunda personalstiftelse. För egen del vill jag anföra följande. 1 början avdetta år tillsattes en utredning med uppgift att företa en översyn avlagstiftningen om stiftelser (JU 1975:01). I utredningens uppdrag ingår som ettviktigt led alt lägga fram förslag till åtgärder för alt förbättra tillsynen avstiftelser Vad stif-telseuiredningen föreslår kan i sin lur få betydelse förföretagsskatiebered-ningens överväganden angående beskattning av stiftelser m.m. Innan detla utredningsarbete är genomfört anserjag del mindre lämpligt altgöra principiella ändringar i rätten att grunda personalstiftelse. Jag delar beredningens uppfattning att fåmansbolagmed ell begränsat antal anställda i regel inte bör medges avdrag för avsättninglill personalstiftelse. Om antalet anställda i bolaget är litet, torde behovetav en personalstiftelse normalt vara ganska ringa som risken för attstiftelsens medel används för inte avsett ändamål ökar. 1 sammanhanget kanäven påpekas att frånvaron av avdragsrätt för avsättning till personalstiftelseinte medför att fåmansföretaget går miste om möjligheten till avdrag förpersonalvårdande åtgärder. Löpande utgifter för personalens välfärd är nämligenavdragsgilla som driftkostnad. Beredningen har föreslagit att fämansföretag, somhar mindre än 50 anställda, skall medges avdrag för avsättning tillpersonalstiftelse endast efter särskilt dispensbeslut från RSV. Enligt minmening är det angeläget att i möjligaste mån begränsa antalet dispensärenden.Med hänsyn bl. a. härtill anser jag att dispensförfarandet bör omfatta endastföretag med mindre än 30 anställda. Dispens bör medges endast om särskilda skälföreligger, t. ex. atl stiftelsen avser alt genomföra en för de anställdasvälfärd angelägen investering. För att dispens skall komma i fräga bör ocksåkrävas att antalet anställda inte väsentligt understiger 30 och att betryggandesäkerhet finns för att de anställdas intressen i stiftelsen tillvaratas. Jagvill också erinra om alt det förhållandet att bolaget har minsl 30 anställdainte medför att avdrag ulan vidare bör medges för avsättning tillpersonalstiftelse. Framgår det exempelvis att avsatta medel i huvudsak skallkomma företagsledaren eller honom närstående tillgodo, torde stiftelsen intekunna hänföras till personalstiftelse i tryggandelagens mening. I sådant fallföreligger inte avdragsrätt för avsättningen. Prop.1975/76: 79 92 I 75 a § AL föreskrivs att aktiebolag inte fårlämna penninglån till den som äger aktier i eller är styrelseledamot ellerverkställande direktör i bolaget eller i annat bolag i samma koncern.Låneförbudet gäller även anhöriga till nu nämnda personer. Vissa undantag görsdock, bl.a. för aktieägare som tillsammans med anhöriga äger mindre än 1 96 avaktiekapitalet, dock högst 500 aktier. I huvudsak samma regler har införts i 12kap. 7 § i förslaget till ny aktiebolagslag. Beredningen föreslår, under anförande bl. a. attdet ursprungliga motivet lör låneförbudet i första hand var all förhindraskatteflykt, atl lån som tagits i slrid mot bestämmelserna skall anses utgöraskattepliktig inkomsl för låntagaren. Om överträdelsen av lånet framstår somursäktlig, bör dock skattskyldig, som visar att lånet återbetalats, ha rättall anföra besvär mot taxeringen i särskild ordning. Beredningen har inte varit enhällig på denna punkt.Två reservanter vänder sig mot atl ett lån skall utöver straffsanktion enligtAL kunna ge upphov till påföljd vid beskattningen. Flera remissinstanserkritiserar också att ett civilrättsligt giltigt lån skall kunna föranledastraff som lånet skattemässigt behandlas som lön. För egen del vill jag anföra följande. Del häraktuella problemet bör inte i första hand ses som en fråga huruvidasanktionerna mot en överträdelse av del aktiebolagsrältsliga läneförbudet ärtillräckliga eller inte. Vad som är väsentligt är i stället atl en sådanöverträdelse inte bör medföra civilrältslig ogiltighet, eftersom detla skulleskada de legitima intressen till vars skydd låneförbudet har kommit till. Erfarenheten har visat att de transaktioner som nutäcks av låneförbudet i realiteten ofla är något annal än ett vanligt lån.Innebörden är ett uttag för gott av substans i företaget. Skattereglerna börutformas med denna utgångspunkt. Som beredningen föreslagit bör således ett låni strid mot låneförbudet utgöra skattepliktig intäkt för låntagaren. Beredningen har inte föreslagit någon regel om ivilket inkomstslag intäkten skall redovisas. Härmed kan problem uppkomma.Närmast till hands synes vara alt hänföra intäkten till inkomst av tjänst somlöneuttag. Detta är emellertid inte lämpligt om lånet lämnats till någon sominte varit anställd i bolaget. Dessutom skulle situationen bli komplicerad omlånet lämnats till make som hjälper företagsledare. Mitt förslag är i ställetalt alllid hänföra intäkt av nu avsett slag till inkomstslaget tillfälligförvärvsverksamhet. Intäkten bör således inte berättiga till sedvanliga avdragi inkomstslaget tjänst. Inte heller bör intäkten räknas som A-inkomst vidberäkning av t. ex. rätt till avdrag för pensionsförsäkringspremier. Sedan låneförbudet infördes finns ingen anledningatt begagna låneformen för låne-, vinst- eller kapitaluitag ur bolaget. Därmedfinns inget skäl alt tillmötesgå krav om rätt till avdrag för bolaget. Prop.1975/76: 79 93 dentid besvärsmöjligheten för den skaltskyldige slår öppen, bör emellertid denneslippa taxeras för lånet. Återbetalningen bör således beaktas intill dess denskattskyldiges besvärsräli gått till ända. Något behov av en särskild regel omrätt alt anföra besvär i särskild ordning föreligger däremot inte. Att lånethar återbetalats påverkar inte frågan om transaktionens strafflarhel. 4.2.14Ränta på aktieägares lån Beredningen föreslär att fåmansföretag, som harlämnat räntefritt lån till delägare eller någon honom närstående, skallbeskattas för skälig ränta på lånet. Utgår lägre ränta på lånet än vad som kananses normalt, bör enligt beredningen företaget beskattas förskillnadsbeloppel. Det är i och för sig möjligt atl, som beredningenhar föreslagit, beskatta fämansföretag för skälig ränta när företaget lånar ulmedel till delägare på förmånliga villkor. Eftersom det i dessa fall ärlåntagaren - och inte förelaget - som åtnjuter en förmån, är det dock enligt minmening lämpligare att beskatta låntagaren i stället för företaget förskillnaden mellan normal ränta och den aktuella räntan på lånet. Beloppet börav låntagaren redovisas som intäkt av tillfällig förvärvsverksamhet. a. till önskvärdheten av att begränsa antalet tvister om vad som kan ansesvara normal ränta, bör den nu beskrivna regeln emellertid tillämpas endast ifråga om lån som har lämnats lill företagsledaren eller någon honom närstående. Jag vill i detta sammanhang erinra om all den härföreslagna bestämmelsen, såvitt gäller lån från aktiebolag, i huvudsak kommeratl avse lån som lämnats innan låneförbudet trätt i kraft och lån som harlämnats med stöd av dispens. Har lånet lämnats i strid mot låneförbudet, skalllåntagaren, som framgår av föregående avsnitt, beskattas för lånebeloppet i denmån detta inte återbetalats. I des.sa fall torde i regel anledning saknas attbeskatta låntagaren för någon ränteförmån. 4.2.15Nedskrivning av fordran mot aktieägare 1 rättspraxis har den omständigheten att en fordranmot aktieägare, s. k. ÄL-fordran, avförs ur aktiebolagets räkenskaper inteföranlett alt aktieägaren har beskattats för det avförda beloppet.Skattedomstolarna har nämligen godtagit aktieägarens påstående att fordringenformellt sett kan stå kvar, trots att den inte längre redovisas i bolagetsbalansräkning. För att taxeringsnämnden skall få nödvändiginformation föreslår beredningen atl avskrift av förteckning över lån frånbolaget till aktieägare m. fl. enligt 75 c S AL skall fogas till bolagetssjälvdeklaration. För egen del vill jag anföra följande. Lån som hartagits med stöd av dispensbeslut enligt 75 b S ÄL eller som har tagils innanlåneförbudet trädde i kraft kan givetvis inte behandlas som skattepliktiginläkt. Prop.1975/76: 79 94 jagatt starka skäl talar för alt företagsledaren eller honom närstående person,som har tagit lån av nu nämnt slag, bör beskattas för det belopp varmed lånetnedskrivits i bolagets räkenskaper, oavsett om fordringen formellt settkvarstår mot låntagaren eller inte. En sådan nedskrivningsåtgärd kan nämligenses som ett uttryck för att bolaget i realiteten ger avkall på sitt kravgentemot låntagaren. Även nedskrivning av lån bör tas till beskattning iinkomstslaget tillfällig förvärvsverksamhet. Vad jag nu har föreslagit innebärinte att jag anser att den i 75 c S ÄL angivna förteckningen är överflödig förtaxeringsmyndigheterna. En avskrift av denna förteckning bör därför, somberedningen har föreslagit, fogas lilf bolagels självdeklaration. 4.2.16Uppgiftsskyldighel m. m. Som beredningen framhållit är del av stor betydelseatt taxeringsmyndigheterna erhåller kännedom om de transaktioner somförekommer mellan fåmansföretag och dess ägare. Effekten av de föreslagnabeskattningsreglerna kan nämligen befaras bli förhållandevis liten om intereglerna kompletteras med väl utbyggda informationskanaler från fåmansförelagenoch deras ägare till taxeringsmyndigheterna. Det är å andra sidan viktigt attuppgiftsskyldigheten inte blir mer omfattande än vad som är nödvändigt för atli normalfallet uppnå ell godtagbart laxeringsresullat. De skattskyldiga börsåledes inte besväras med alt rutinmässigt lämna uppgifter som endast sällan ärav intresse vid taxeringen. Bedöms sådana uppgifter i ett enskilt fall vara avbetydelse, kan taxeringsmyndigheterna i vanlig ordning anmana fåmansföretageteller delägaren att lämna kompletterande upplysningar. Det är vidare angelägetatt från den generella informationsplikten söka undanta uppgifter, som ärsvåra för uppgiftslämnaren att få fram. De olika förslag som beredningen lagt fram i syfteatl förbättra infor-mationsmöjlighelerna uppfyller enligt min mening i alltväsentligt dessa krav, 1 en del fall synes dock reglerna om uppgiftsskyldighetm. m, kunna begränsas såvitt avser personer som är närstående till delägare iföretaget. Jag flnner det inte nödvändigt att kräva alt fåmansföretag skallsörja för atl underlag finns för kontroll av vad närstående person lill delägarei företaget tillskjutit till och uttagit ur företaget i pengar, varor m, m.Det synes tillräckligt att denna ökade skyldighet all bevara handlingar m. m,begränsas till tillskott och uttag, som gjorts av företagsledaren eller någonhonom närslående person eller av delägare i företaget, Samma begränsning ifråga om personkretsen bör gälla fåmansföretags skyldighet alt spara verifikationeravseende övernattningskostnader, när traktamentsersättning varit avsedd atlläcka sådana kostnader. Vidare synes den av beredningen föreslagna bestämmelseni 30 S TL om skyldighet för delägare i lamansföreiag eller närstående tillhonom att till sin självdeklaration foga bilaga med uppgift om sina ekonomiskamellanhavanden med företaget för omfattande. Uppgiftsskyldigheten bör även härbegränsas till den personkrets jag nyss Prop.1975/76:79 95 nämnt.Samma begränsning bör slutligen gälla för beredningens förslag att fåmansföreiagi kontrolluppgift skall ange huruvida den som uppburit ersättning från bolagetärdelägare i företagel ellerdelägare närslående person och förslaget atl nämndapersoner ej skall omfattas av undantagsbestämmelserna i 37 S I mom. TL. Enligt25 S TL skall i deklaration avseende juridisk person, som ägs av en eller ettfåtal personer, anges ägarens eller ägarnas namn, personnummer och adress elleradresser. Beredningen har föreslagit att uppgift jämväl skall lämnas omdelägares aktie- eller andelsinnehav - i förekommande fall skall ävenupplysning om röstvärde lämnas -samt identiletsuppgifter beträffande sådannärstående till delägare som haft ekonomiska mellanhavanden med bolaget. Enligtberedningen bör vidare flmansföretag lämna delägare eller honom närslåendeperson alla upplysningar som erfordras för att denne skall kunna beräkna sinskattepliktiga inkomst från företaget. Vad beredningen föreslagit på dessapunkter bör enligt min mening genomföras. Beredningen föreslår alt flmansföretag, som i sin bokföringanvänt annat samlingskonlo för intäkter och kostnader än vinst- ochförlustkonto, skall till sin självdeklaration foga avskrift av del särskildakontot. Jag biträder delta förslag. Jag tillstyrker också all fåmansbolag skall- utöver förvaltnings-och revisionsberättelser- lämna förteckning enligt 75 c . Dessutom föreslår jag att i de fall likvida medel i fåmansföretagredovisas i sammansatt post, särskild uppgjfl om kassabehållningen skalllämnas. Enligt 37 S 2 mom. fjärde stycket TL kan skattechefmedge befrielse från skyldigheten all i kontrolluppgift uppge traklamenis- ochresekostnads-ersättning. Beredningen har föreslagit alt denna dispensmöjlighetslopas såvitt gäller delägare i fåmansförelagen. Jag delar denna uppfattning. Jagvill i sammanhanget även ta upp en särskild fråga som avser rätten alt utfärdaanmaning enligt 39 S 2 mom. TL. Enligt detta lagrum är fal. a. rörelseidkareskyldig atl efter anmaning lämna uppgift om utbetalningar till andranäringsidkare. F. n, har endast skattechefen i det län där den uppgiflsskyldigeär bosatt rätt all utfärda sådan anmaning. Vid de regionalagranskningsaktioner, som RSV utför i samarbete med länsstyrelserna, är detibland aktuellt all utfärda ell stort antal sådana anmaningar. Det är i dessa falluppenbart opraktiskt all skattechefen ensam betungas härmed. Rätt alt utfärdaanmaning bör också kunna tillkomma den tjänsteman som närmast ansvarar förgranskningsarbetet. Jag föreslår därför att skattechef ges möjlighet attdelegera sin anmaningsrätt till annan tjänsteman. Självfallet bör rätten altanmana delegeras bara till högt kvalificerad tjänsteman, exempelvis till chefför taxeringsenhet eller revisionsenhet. De nya bestämmelserna bör las in i 51S TL och träda i kraft . De nya reglerna bör träda i kraft så snart sommöjligt och tillämpas första gången på beskattningsår för vilket taxering iförsta instans sker är 1977, Prop.1975/76: 79 96 Med hänvisning lill vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att antaga förslagen till 1. lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 3. lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande avpensionsutfästelse m. m. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar alt genom proposition föreslå att antaga deförslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1975/76: 79 97 Propositionen................................................... ...... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll..................... ...... 1 Lagförslag........................................................ ...... 2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 2 Förslag till lag om ändring itaxeringslagen (1956:623) . Förslag till lag om ändring i lagen(1967:531)om tryggande avpensionsutfästelse m. m...................... .... 33 Uldragur protokoll vid regeringssammanträde 34 1 Inledning...................................................... .... 34 2 Den skaltemässiga behandlingen av olika företagsformer 35 2.1 Nuvaranderegler..................................... 35 2.1.1 Inledning...................................... .... 35 2.1.2 Enskild firma.................................. 36 2.1.3 Handelsbolag................................. .... 36 2.1.4 Aktiebolag..................................... .... 37 2.2 Beredningens allmänna överväganden......... .... 38 2.3 Remissyttrandena................................... .... 39 3 Taxering av fåmansbolagoch delägare............... .... 40 3.1 Begreppetfåmansbolag............................ 40 3.1.1 Nuvarande regler............................ 40 3.1.2 Beredningen.................................. .... 41 3.1.3 Remissyttrandena........................... .... 42 3.2 Löntill närstående................................... .... 42 3.2.1 Nuvarande regler............................ .... 42 3.2.2 Beredningen.................................. .... 43 3.2.3 Remissyttrandena........................... 44 3.3 Bilkostnader........................................... 45 3.3.1 Nuvarande regler............................ 45 3.3.2 Beredningen................................... 45 3.3.3 Remissyttrandena........................... 47 3.4 Fördyradelevnadskostnader, resekostnader. 3.4.1 Nuvarande regler............................ 48 3.4.2 Beredningen.................................. ..... 48 3.4.3 Remissyttrandena........................... ..... 49 3.5 Representationskostnader......................... ..... 49 3.5.1 Nuvarande regler............................ ..... 49 3.5.2 Beredningen.................................. ..... 49 3.5.3 Remissyitrandena............................ 50 3.6 Lokalkostnader....................................... 50 3.6.1 Nuvarande regler............................ ..... 50 3.6.2 Beredningen................................... 51 1975/76: 79 98 3.6.3 Remissyttrandena....................... .. 52 3.7 Diverseförmåner..................................... .. 53 3.7.1 Förmånerav mindre värde................ .. 53 3.7.1.1 Nuvarande regler................... .. 53 3.7.1.2 Beredningen......... ............. .. 54 3.7.1.3 Remissyttrandena.................. .. 55 3.7.2 Varuutlag...................................... .. 55 3.7.2.1 Nuvarande regler................... .. 55 3.7.2.2 Beredningen.......................... .. 56 3.7.2.3 Remissyttrandena.................. .. 56 3.8 Köpoch försäljning av egendom................. .. 56 3.8.1 Nuvarande regler............................ .. 56 3.8.2 Beredningen ................................. .. 57 Inledning...................................... .. 57 Lösegendom................................. .. 57 3.8.3 Remissyitrandena........................... .. 58 3.9 Hyresrätt,palenträtt m.m......................... 59 3.9.1 Nuvarande regler............................ 59 3.9.2 Beredningen.................................. 59 3.9.3 Remissyttrandena........................... 59 3.10 Skuldreserveringar,tantiem m. m............... 60 3.10.1 Nuvarande regler............................ .. 60 3.10.2 Beredningen.................................. 60 3.10.3 Remissyttrandena........................... 60 3.11 Pensionskostnader.................................. 61 3.11.1 Nuvarande regler............................ ' 61 3.11.2 Beredningen.................................. 61 3.11.3 Remissyttrandena........................... 61 3.12 Personalstiftelser.................................... 61 3.12.1 Nuvarande regler............................ 61 3.12.2 Beredningen.................................. 62 3.12.3 Remissyitrandena............................ 62 3.13 Lånfrån bolaget..................................... ... 63 3.13.1 Nuvarande regler............................ ... 63 3.13.2 Beredningen.................................. ... 63 3.13.3 Remissyttrandena........................... ... 64 3.14 Räntapå aktieägares lån.......................... ... 64 3.14.1 Nuvarande regler............................ ... 64 3.14.2 Beredningen.................................. ... 65 3.14.3 Remissyttrandena........................... ... 65 3.15 Nedskrivningav fordran mot aktieägare....... ... 65 3.15.1 Nuvarande regler............................ ... 65 3.15.2 Beredningen.................................. ... 65 3.15.3 Remissyitrandena........................... ... 66 Prop.1975/76:79 99 3.16 Uppgiftsskyldighet m. m......................... 66 3.16.1 Nuvarande regler............................ 66 3.16.2 Beredningen.................................. 66 3.16.3 Remissyttrandena........................... 67 4 Föredraganden............................................... 68 4.1 Allmänna överväganden............................ 68 4.2 Taxering av fåmansbolag och delägare,m.m. 4.2.1 Begreppet fåmansbolag.................... 69 4.2.2 Lön till närstående.......................... 74 4.2.3 Bilkostnader................................... 78 4.2.4 Fördyrade levnadskostnader............. 80 4.2.5 Representationskostnader ............. 80 4.2.6 Lokalkostnader............................... 80 4.2.7 Diverse förmåner............................ 83 Förmånerav mindre värde................ 83 4.2.8 Köp och försäljning av egendom........ .... 84 4.2.9 Hyresrätt, patenträtt...................... .... 89 4.2.10 Skuldreserveringar, tantiem m. m....... 89 4.2.11 Pensionskostnader.......................... 90 4.2.12 Personalstiftelser............................ 90