prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — I motiventUl gällande lagregel har framhållits att bestämmelsema har betydelse därigenomatt de hindrar styrelsen att undandra sig ansvar för en bolagsskadlig åtgärdgenom att på förhand anskaffa bolagsstämmans samtycke tUl åtgärden. Jag delarutredningens uppfattning att styrelsen är ansvarig, om den uppsåtiigen eller avvårdslöshet föranlett eller underlåtit att söka förhindra eUer väckaklandertalan mot ett bolagsstämmobeslut om en för bolaget skadlig åtgärd. Någonuttrycklig bestämmelse härom behövs inte. Detfinns inte någon rättslig skyldighet för ställföreträdare att verkställa ettbolagsstämmobeslut, om bolaget därigenom tUlfogas skada. Tvärtom kanverkställighet av sådant beslut medföra skadeståndsskyldighet för styrelsen, nämUgen om styrelsen lämnat stämman oriktigaeller ofulRtändiga uppgifter eUer om det efter beslutets fattande inträffaromständigheter som medför att verkställande av beslutet medför skada för bolaget. Gällandelag innehåller en bestämmelse som innebär att styrelsen och annanställföreträdare måste med vissa undantag följa de särskilda föreskriftersom meddelas i bolagsordningen eUer av bolagsstämman. Någon molsvarande regelhar inte upptagits vare sig i utrednmgsförslaget eUer departementsförslaget.Regeln torde nämligen i allmänhet gälla utan någon särskUd lagbestämmelse. Detföljer av att bolagsstämman är det överordnade organet vars beslut bolagetsställföreträdare i princip är skyldiga att följa. Paragrafenreglerar endast bolagsorganens skyldigheter i bolaget. Huruvida sådanaanställda i bolaget som inte intar organstäUning är skyldiga att följabolagsstämmans, styrelsens eller verkställande direktörens anvisningar fåravgöras enligt allmänna rättsregler. Det blir därvid i första hand frågan om entolkning av anstäUningsavtalet eller kollektivavtal liksom även hänsynstagandetUl vad slags anvisning det varit fråga om. Iförsta punkten upptages den av utredningen föreslagna regeln om verkan av attställföreträdare för bolaget vid företagande av rättshandling överskridit sinbefogenhet. Har ställföreträdare som företagit rättshandlingen för bolagetöverskridit sin befogenhet, är rättshandlingen enligt punkten inte gällandemot bolaget, om den mot vilken rättshandlingen företogs insåg eller bort inseatt befogenheten överskreds dvs. var i ond tro. Departementsförslagetbygger på att det fiims en viss ftmktionsfördel-ning mellan bolagets olikaorgan t. ex. mellan styrelsen och bolagsstämman. Denna funktionsfördelninginnebär en begränsning av de olika organens behörighet att företräda bolaget.Skulle exempelvis styrelsen vidta en åtgärd med överträdande av de gränser somfunktionsfördelningen innebär, medför åtgärden inte rättsverkan gentemotbolaget all-t deles oavsetthuruvida tredje man var i god tro eller inte. Detta motsvarar vad som gällerenligt nuvarande lagstiftning. Harställföreträdare för bolaget däremot handlat inom ramen för sin behörighet menöverskridit sin befogenhet, blir rättshandlingen bindande för bolaget, omtredje man var i god. Som exempel på fall ay befogenhetsöverskridande kannämnas att ställföreträdare vidtar åtgärd som strider mot en av bolagsstämmaneller styrelsen meddelad föreskrift eller instmktion. Punkten har i dethänseendet samma iimebörd som motsvarande bestämmelser i 93 § nuvarandeaktiebolagslag. Nämndalagram innehåller också en bestämmelse för det faU att verkställande direktörvid företagande av rättshandUng överskrider den ho- 25 1975.1 saml Nr 103 I sådant fall blir rättshandlingen gäUande, omtredje man inte insåg eUer bort inse att sådant överskridande förelåg.Utredningen har inte föreslagit någon motsvarande regel. Utredningen tordedärvid ha utgått från att det i sådant fall är fråga om ett överskridande avverkstäUande direktörens befogenheter. Detta är emeUertid inte riktigt. Reglemaom verkställande direktörens rätt att handha den löpande förvaltningen m. m.innebär en reglering om fördelningen av funktioner mellan styrelsen ochverkställande direktören (jfr SOU 1965:14 s. 125). Regeln i gäUande lag mnebärett undantag från den eljest gällande principen att rättshandlingar som någonföretar utanför ramen för sin behörighet aldrig binder huvudmannen. Denna regelsammanhänger naturligtvis med att vad som hör tiU löpande förvaltning för denutomstående kan vara svårbeslämbart på elt helt annat sätt än t. ex. gränsenmellan styrelsens och bolagsstämmans funktioner och behörighetsområden. Enligtmin mening bör därför i paragrafen i en andra punkt särskUt föreskrivas att, omverkställande direktör vid företagande av rättshandling överskrider den honomenligt 6 § tillkommande behörigheten att vidtaga åtgärd på bolagets vägnar,rättshandlingen likväl blir bindande för bolaget, om tredje man var i god tro. Paragrafeninnehåller bestämmelser om att bolaget skaU för registrering anmäla vem somutsetts tiU styrelseledamot, verkställande direktör och suppleant samt tillfirmatecknare. Paragrafen överensstämmer i stort med utredningens förslag medden ändringen att postadress och personnummer skall anges. Utredningenhar inte funnit anledning att föreslå särskilda regler om styrelsearvoden eUertantiem. Jag biträder denna uppfattning. ParagrafeninnehåUer allmänna bestämmelser om rätten att delta i bolagsstämma. Utredningen.Utrednmgen har velat öppna möjlighet för aktiebolag att i bolagsordningeninföra bestämmelse enligt vilken den som genom överlåtelse förvärvat aktie ibolaget får delta i bolagsstämma först , högst ,förflutit från det han anmält och styrkt sitt förvärv. Ett motiv för att ta uppen sådan bestämmelse i förslaget är, föratom strävan efter nordisk rättslikhet,att en viss spärt mot kupper kan vara önskvärd. Över huvud kan det underlättaplaneringen av och förberedelserna för en bolagsstämma, om bolagsledningen ochaktieägarna i tämligen god tid kan överblicka maktfördelningen på stämman.Slutligen kan en bestämmelse av ifrågavarande slag bereda vissttidsutrymme för prövning och förvärv som kan misstänkas vara av bulvankaraktäreller liknande slag. Utredningen anför emeUertid också att det kan framförasbetänkUgheter mot att den som förvärvat aktier före en bolagsstämmaskaU vara utesluten från rätten att påverka stämmans beslut genom sinrösträtt. Den som förvärvar en aktiemajoritet blir av bestämmelsen hindrad attrösta och får finna sig i att bolagsstämmans beslul, som kan ha stor betydelseför honom och för bolagets framtid, bestäms av aktieägare vilka jämfört medhonom har kanske bara ett Utet aktieinnehav. Utredningsförslagetinnehåller regler om att aktieägare i avstämningsbolag skaU anmäla sig förinföring i aktieboken senast före stämman för att få delta i den.Vidare föreslås regler om föranmälan för rätt att få delta i stämman och om attbolagets egna aktier inte skaU anses vara företrädda vid stämman. Remissyttrandena.Utredningsförslaget om en tremånadersfrisl har kritiserats av fleraremissinstanser. Hovrätten för erinrar om att utredningen självframfört vissa betänkligheter mot förslaget. Hovrätten menar vidare att reglersom kan förhindra befogad kritik mot ett aktiebolags skötsel och som försvårarför aktieägare att ingripa mot missförhåUanden inom bolagsledningen tUlhör enförgången tid. En klausul som den styrande gruppen uppfattar som ett skydd motkupper, kan ur en oppositionell aktieägargrapps synvinkel framstå som ett allvarligthinder för behövUg förnyelse. DärtiU kommer att det knappast finns någotpraktiskt behov av den föreslagna bestämmelsen. Det kan förmodas att sådanabolagsordningsklausuler blir sällsynta i vårt land. Hovrätten ifrågasätterdärför om inte den föreslagna bestämmelsen kan undvaras. Liknande synpunkteranförs av kommerskollegium, bankinspektionen, i ,, Föreningen auktoriserade revisorer, handelskammaren i Örebrooch lärt och . På ett parhåll föreslås därvid att tidsfristen i varje fall begränsas. En remissinstansföreslår på en månad och en annan remissinstans på tio dagar.Styrelsen för framhåller att bestämmelsen inte är lämplig ifråga om börsnoterade bolag. För sådana bolag bör inte ifrågakomma längretidsfrister än den som föreslås gäUa för avstämningsbolag nämligen tio dagar.Som fömtsättning för börsnotering måste därför enligt styrelsens mening gällaatt bolagsordningen inte föreskriver en sådan frist som utredningen harföreslagit. Näringslivet anser att det finns behov av bestämmelser genom vilkabolaget kan skydda sig mot kupper av personer som förvärvat aktier kort tidföre stämman. Tidsfristen bör dock inte sättas längre än tiU en månad. Vidareförordar näringslivet att förbehållet inte skall kunna åberopas då det är frågaom överlåtelse av aktier varigenom förvärvaren får rösträttsmajoritet i ettbolag. I fråga om aktieposter som inte representerar rösträttsmajoriteten börinskränkningarna i aktieförvärvarens befogenheter inte gå så långt attaktieförvärvaren är förhindrad att vara närvarande vid bolagsstämman och därutöva andra befogenheter än rösträtt t. ex. frågerätt. Var och en som harförvärvat en aktie i bolag bör nämligen alltid ha en aktieägares befogenheteratt följa vad som händer i bolaget. handelskammare anför liknandesynpunkter. Föredraganden.Utgångspunkten måste enligt min mening vara den att den som har förvärvat enaktie också skall ha möjlighet att besluta i bolagets angelägenheter.Utredningens förslag om att i bolagsordningen skall kunna införas en karenstidpå upp är inte förenligt härmed. Den föreslagna bestämmelsenär f. ö. inte heUer något effektivt skydd mot kupper eftersom nya aktieägareförr eller senare måste få rätt att delta i förvaltningen. I sammanhanget kanerinras om den rätt att påkalla extra stämma som enligt 6 § tillkommer ägare aven tiondel av aktiekapitalet. För min del är jag inte beredd att ansluta migtUl utredningens förslag om en särskUd karenstid. Iövrigt överensstämmer paragrafen i huvudsak med utredningens förslag. Somjag anfört i den allmänna motiveringen (13.7) är bolagsstämman bolagets högstabeslutande organ. Stämman har beslutanderätt rörande bolagets organisation ochsådana inre förhåUanden som tiUsättande och entledigande av de övriga organen,dvs. styrelse och revisorer, ökning eller minskning av aktiekapitalet,faststäUande av årsredovisning och åtgärder med anledning av vinst ellerförlust, ändring av bolagsordningen samt upplösning av bolaget genomlikvidation eller fusion. Vissa ålgärder beträffande bolagsorganen ankommerdock på styrelsen, nämUgen att tUlsätta och entlediga verkställande direktöroch firmatecknare. Enligt förslaget har styrelsen vidare vetorätt motbolagsstämmans beslut när det gäller vinstutdelning och återbetalning vidkapitalnedsättning. Dessutom kan bolagsordningen ge rätt åt utomstående atttillsätta och entlediga styrelseledamot och revisor vid sidan av dem sombolagsstämman ulser. Arbetstagarledamöler och offentliga styrelseledamöterutses likaledes av utomstående. Som jag tidigare nämnt i samband med 8 kap. 6§ hör förvaltningen enligt förslaget inte tUl bolagsstämmans ulan tiU bolagsledningenskompetensområde. Dock kan bolagsstämman även i förvaltningsfrågor gebolagsledningen direktiv. Iförsta stycket uttalas den grandläggande regeln att aktieägares rätt altbesluta i bolagets angelägenheter utövas på bolagsstämma. Rätten att delta ioch utöva rösträtt på bolagsstämma tillkommer i princip varje legitimeradaktieägare. Han skall alltså vara både aktieägare och legitimerad som sådan.Den som ägt en aktie men avhänt sig den får inte delta i bolagstämma, även omhan fortfarande i aktieboken står som ägare av aktien. Och den som äger aktiemen inte är vederbörligen legitimerad får inte heller delta i stämman. måsteenligt 3 kap. 14 § första stycket aktieägaren vara införd i aktieboken. Såvittgäller aktie i avstämningsbolag, som enligt 3 kap. 10 § registrerats påförvaltare, är aktieägaren inle införd i aktieboken. En sådan aktieägare kanalltså inte själv genom förvaltaren eller annat ombud företräda aktien vidstämma. Detsamma gäller enligt 3 kap. 3 § sista stycket beträffande den somförvärvat aktie till vilken lösningsrätt för annan föreligger. Föravstämningsbolagens del har emellertid intagils en särskild regel i andrastycket förevarande paragraf, som innebär ett visst undantag från principen attendast aktieägare får delta i bolagsstämma. Frånhuvudregeln att endast aktieägaren eller hans ombud eller företrädare fårutöva rösträtt och andra förvaltningsbefogenheter i bolaget har gjortsytterligare ett undantag. Annan än aktieägare, nämligen viss ny ttj anderätts-eller avkomsthavare, är enligt 3 kap. 15 § berättigad att företräda aktien. Av3 kap. 15 § samt förevarande paragraf andra stycket följer motsättningsvis attdet annars inte är tillåtet för någon att utöva en ägares befogenheter utan attvara ägare. Jag fmner det därför inte erforderligt atl, såsom hovrätten förVästra föreslagit, i lagen införa en särskild bestämmelse som slår fastett förbud att framträda som ägare tUl aktie utan att vara det och delta iförvaltningen av bolagels angelägenheter. Reglemaom bolagsstämma äger i princip tiUämpning även i enmansbolag. Sådana reglersom endast avser de enskilda aktieägamas rätt kan dock åsidosättas genom beslutav samtiiga aktieägare på bolagsstämma och alltså även genom beslut av den endeaktieägaren i enmansbolag. Utredningsförslagetinnehåller den i 35 § LFA upptagna regeln att aktieägare i avstämningsbolaginte har rätt att delta i bolagsstämma, om han senare än före stämmananmält sig för att införas i aktieboken. Regeln har samband med den i 3 kap.13 § andra stycket intagna bestämmelsen att utskrift av hela aktiebokenavseende förhållandena före stämman skall hållas tillgänglig föraktieägama vid stämman, om det är fråga om bolag som för aktiebok medelstmaskin för automatisk dalabehandling. Tiodagarsfristen i 35 § LFA haruppställts för att värdepapperscentralen skall få nödvändigt tidsutrymme föratt framställa utskriften och sända den tiU bolaget (se prop. 1970: 99 s. Praktiska svårigheter skulle emellertid kunna uppstå, om man i ett avslämningsbolag som inte själv för aktieboken inte skulle kunna utgå från att den avvärdepapperscentralen framställda utskriften är avgörande för vUka som äraktieägare i bolaget. Jag förordar därför alt i andra stycket föreskrivs att iavstämningsbolag tiUkommer rätten att deltaga i bolagsstämma den som upptagitssom aktieägare i sådan utskrift av aktieboken som avses i 3 kap. 13 § andrastycket. Det betyder bl. a. att den som köper en aktie, exempelvis en veckaföre stämman. intefår möjlighet att delta i stämman. Dessutom betyder det att i ett sådant fallden föratvarande aktieägaren har möjlighet att delta i stämman. På den punktengörs alltså ett av praktiska skäl betingat undantag från huvudregeln attendast aktieägare har rätt att delta i bolagsstämma. Enligt tredje stycket kani bolagsordningen bestämmas att aktieägare, för alt få delta i bolagsstämma,skall förairmäla sig hos bolaget senast viss dag, högst fem helgfria dagar förestämman. Bestämmelsema, som har motsvarighet i gäUande lag, har lämnats utanerinran av remissinstanserna. Genom bestämmelse om föranmälan får styrelsentillfälle att före stämman upprätta röstlängd. I gällande lag finnsbestämmelser om särskilt styrelsesammanträde före bolagsstämma resp.anmälningstidens utgång för prövning av frågor om nya aktieägares införande iaktieboken. Utredningsförslaget saknar motsvarande bestämmelser. Svenskarevisorsamfundet anser alt bestämmelsema bör behållas i lagen. Motivet härförär att aktieägare skall ha möjlighet att på ett sådant styrelsesammanträde taupp frågan om han skall införas som aktieägare i aktieboken. För egen delansluter jag mig till utredningens ståndpunkt. Det åligger styrelsen att tiUseatt den som anmäler sig för införing i aktieboken verkligen blir införd idenna, jfr 3 kap. 14 §. Någon särskild bestämmelse om styrelsesammanträde förändamålet behövs inte. Enligt fjärde stycket fåren av bolaget direkt eller indirekt ägd egen aktie inte företrädas vidbolagsstämman. Varken rösträtt eller någon annan rätt för ifrågavarande aktieskall alltså kunna utövas på bolagsstämma. Enligt gällande lag skallaktie som tillhör bolaget eller dess dotterbolag inte medräknas i fall då förbesluts giltighet erfordras samtycke av samtliga aktieägare eller också vissröstmajoritet av de vid bolagsstämman företrädda aktiema eller av bolagetshela aktiekapital. Motsvarande bestämmelse fordras, som utredningen påpekar,för fall då lagen eller bolagsordningen ställer som villkor för gUtighet avbolagsstämmobeslut att samtycke krävs av ägarna till alla eller viss del avbolagets samtliga aktier. Bestämmelse härom upptas i fjärde stycket. Bestämmelsen omfråmäknande i vissa fall av aktier som ägs av bolaget eller dess dotterföretaggäUer, i motsats till vad fallet är enligt gällande lag, även när den förutövning av en minoritetsrätt behövliga andelen av aktiekapitalet skallberäknas. Enligtparagrafen utövas aktieägares rätt vid bolagsstämma av aktieägaren personligeneller genom ombud med skriftlig dagtecknad fullmakt. En aktieägare kan alltsådelta i bolagsstämma och rösta personligen, genom legal ställföreträdare ellergenom ombud. Någon begränsning i denna rätt att delta i bolagsstämma får integöras. manhangvUl jag erinra om att genom prop. 1973: 168 slopades, i enlighet medutredningens förslag, möjligheten att i bolagsordningen föreskriva att endastannan aktieägare får nyttjas som ombud. Någon ändring häri görs inte genomdepartementsförslaget. En aktieägare har aUtså ovillkorlig rätt att låta sigrepresenteras på bolagsstämman genom ombud. Enligtgällande rätt är en fullmakts giltighetstid begränsad till fem år.Utredningsförslaget innebär inte någon ändring på den punkten, något som underremissbehandlingen kritiserats av aktiesparares riksförbund.Riksförbundet menar att fullmakt i princip bara bör gälla för en bolagsstämmaoch då för ett specificerat program. Aktieägarnai de stora bolagen, som inte tillämpar systemet med förenklad aktiehantering,låter ofta inte registrera sitt aktieförvärv i aktieboken. Det betyder attuppgiftema i aktieboken om aktieägama i stor utsträckning blir inaktuella.Fullmakter som uppsamlats av bolagsledningen eller en aktieägareförening kandärför lätt bli föråldrade utan att det framgår av aktieboken. Ombudet kan medandra ord komma att utöva rösträtt med slöd av en fullmakt som givits av entidigare aktieägare. Att delta inte är en lämplig ordning synes mig heltklart. Detförekommer i vissa större bolag att bolagsledningen eller en ak-tieägarföreningförsöker skaffa fullmakter från aklieägama. Om vederbörande lyckas härmed, kanhan med stöd av insamlade fullmakter få en stark position på bolagsstämman. Detär inte säkert att den som samlat ihop fullmakterna i det långa loppet utövarsin maktposition i huvudmännens intresse. Detta talar för att giltighetstidenför sådana fullmakter bör begränsas mer än vad utredningen föreslagit. Jagföreslår att fullmakt får gälla högst från utfärdandet. Med en sådanbegränsning synes mig det inte finnas något behov av att införa regler om altfullmakten skall ha ett så specificerat innehåU som ifrågasatts av . Som utredningen förordat måste i paragrafen ocksåanges att fullmakten skall vara daterad. Först därigenom kan man få kontrollöver att regeln om fullmakts giltighetstid iakttas. Liksomgällande lag innebär departementsförslaget att röstningsfullmakt kan ställastill innehavaren, till viss man eller till viss man eller order.Röstningsfullmakt kan återkallas enligt de regler som gäUer för vanligfullmakt. Om utövande av rösträtt för aktie som ingår i aktiefond finnssärskilda bestämmelser i 17 § aktiefondslagen. Iöverensstämmelse med utredningens förslag innebär paragrafen att aktieägaretill bolagsstämman får medföra högst ett biträde. Regeln är tvingande. Detbetyder att aktieägare som inte är sakkunniga får möjlighet alt ta med sig enexpert i affärsekonomiska, juridiska eUer tekniska frågor till stämman. Medanledning av ett påpekande från näringslivets sida har i 11 § andra stycketupptagits en bestämmelse om att biträde skall anmärkas i röstlängden vidbolagsstämman. Paragrafeninnehåller beslämmelser som iimebär begränsning i aktieägares rätt att utövarösträtt. Enligtutredningsförslaget har varje aktie en röst. Ingen får dock rösta för egna ochandras aktier för sammanlagt mer än en femtedel av de på stämman företräddaaktierna. I bolagsordningen kan tas in bestämmelser som avviker härifrån. Omaktiema har olika röstvärde, får dock ingen aktie ha ell röstvärde somöverstiger tio gånger röstvärdet för annan aktie. Aktieägare får enligtutredningsförslaget inte själv eUer genom ombud rösta i fråga om talan mothonom eller om hans befrielse från skadeståndsansvar eller annan förpliktelsegentemot bolaget, inte heller i sådan fråga beträffande annan, när aktieägareni frågan har ett väsentligt intresse som kan strida mot bolagets. Dennajävsregel beträffande aktieägare gäller även beträffande ombud för aktieägare. Denföreslagna jävsregeln innebär en viss förändring i förhållande lill gällanderätt. Till skUlnad mot gällande lag tillåter nämligen utredningsförslaget attaktieägare röstar i fråga om avtal mellan honom och bolaget liksom attstyrelseledamot och verkställande direktör deltar i val av revisor. Utredningenhar ansett det vara riktigare att i stället för regeln om jäv i avtalsfrågorlåta skyddet mot missbrak av majoritetsinflytande i egoistiskt syfte ligga iden generalklausul som ingår i förslaget. tar upp regeln om att ingen får rösta för egna och andrasaktier för sammanlagt mer än en femtedel av de på stämman företrädda aktiema.Denna begränsning innebär enligt kollegiets mening ett omotiverat avsteg frånden gnmdläggande uppfattningen att en aktie bör ge en likaberättigad andel iföretagets skötsel. Handelskammaren i och samt har samma inställning. I fråga om den föreslagnajävsregeln framhåller hovrätten för att en minoritetuppenbarligen har svårare att mobilisera generalklausulen som försvarsmedel änen klar jävsbestämmelse. Enligt förslaget kan en aktieägare bara utestängasfrån att delta i beslut om talan mot honom eller om upphävande av förpliktelsesom åligger honom mot bolaget. Om däremot förpliktelser har ålagts honom, kanhan senare medverka till att genomdriva beslut där han tillförsäkras förmånersom kompenserar honom för de ålagda förpUktelsema. Den föreslagna jävsregelnblir därigenom ganska . Hovrätten förordar därför att man behållergällande jävsbestämmelser. Även anser att det inte finnsnågra starkare skäl för att ändra gällande lags regler om jäv. Vadsom framkommit under remissbehandlingen i fråga om den av ulredningenföreslagna regeln att ingen aktie får ha ett röstvärde som överstigertio gånger röstvärdet för annan aktie har redovisats tidigare (avsnitt 7.4.1). Föredraganden.Enligt 3 kap. 1 § första stycket har alla aktier lika rätt i bolaget, om ejannat följer av andra stycket i samma paragraf. Detta betyder att alla aktierockså i princip har samma röstvärde. Någon särskild regel härom i förevarandeparagraf behövs därför inte. Av 3 kap. 1 § tredje stycket framgår vidare attdet är möjligt att i bolagsordningen ge regler om olika röstvärden för aktier.Därvid får emellertid ingen aktie ges ett röstvärde som överstiger tio gångerröstvärdet för annan aktie. Inte heUer på den punkten finns det någon anledningatt la in en bestämmelse i förevarande paragraf. Denav utredningen föreslagna begränsningen att ingen får rösta för egna och andrasaktier för sammanlagt mera än en femtedel av de på stämman företrädda aktiemahar motsvarighet i gällande lag. Det är mycket vanligt att i bolagsordningarnaföreskrivs undantag från regeln. Jag anser inte att det finns tillräckligtvägande skäl för att föreslå en ändring i denna ordning. En ändring skulledessutom kunna medföra starka förändringar i maktförhållandena i vissa bolag.Och det är knappast lämpUgt att överväga en ordning som skulle innebära att ettsystem tUlåts i äldre bolag medan ett annat system obligatoriskt skall gälla ibolag som bildas efter lagens ikraftträdande. I enlighet med dessa övervägandenhar i första stycket tagits upp den av utredningen förordade femtedelsregeln.