prop · FZ03110 · 1975-12-31 00:00:00 — Etl stigande anlal folkhögskolor torde efler hand alltmerutnyttja ljud- och bUdinslag i undervisningen, något som ulredningen betraktarsom mycket viktigt i studiearbetet bland kortulbUdade vuxna, då de undertidigare skolgång inte fått träning i atl läsa och förstå bilder.Folkhögskoleutredningen anser del viktigt alt till AVM fogas detaljeradeinnehåUsbeskrivningar och all man ulformar enkla modeller, som gör del möjligtall snabbi gå in i etl program och fånga in just del som är viktigt vid detlilUäUe man söker del. LUT 74 konstaterar alt ljud och bUd i undervisningeninte bara är en fråga om den lämpliga produktionen och bearbetningen av stoffsom förmedlas i direkt syfte alt stödja skolans undervisning. Det är även enfråga om den lämpliga produktionen och bearbetningen av stoff som förmedlas idirekt syfte att stödja skolans undervisning. Det är vidare en fråga om hurdetla stoff skall avvägas mot annan information som distribueras av massmedia,och hur en samordning skall kunna ske så alt bearbetningen även träffar detstoff som inte är direki skol- eller undervisningsdestinerat. Utredningenefterlyser i detta sammanhang en närmare diskussion om det rimliga i en kraftigsatsning på förproducerade program. uppskattar kommitténsambition all ägna speciell uppmärksamhet ål bam med särskilda behov avstimulans och åt vuxna med fysiska och psykiska handikapp. Förbundet anserdelta vara områden där ell utvecklat samarbete med utbildnings- 1975/76:110 53 programorganeller sig angelägel. Ändra sådana områden är vårdutbildning på gymnasie- ochhögskolenivåerna. LRF delar och understryker kommitténs uppfattning attpositiva effekter kan uppnås genom en lämplig samordning och samplanering avolika medier i utbildningen. LRF anser atl ljud- och bildprogram underlättarinlärning och ger större möjligheter att välja presenlationssätt, arbetsformeroch bearbetning med hänsyn till syfte, ämne och målgmppens vUl i likhet med kommittén understryka de tekniskamöjlighelerna till och del pedagogiska behovet av audiovisuella hjälpmedel iutbildningen. Detta gäUer i hög grad musikområdel lill vilkel kommittén enligtinstitutets mening dock inle lagil tillräcklig hänsyn. instämmer ikommitténs allmänna värdering av uibildningsprogramverksamhelen. Bild- ochljudprogram i olika distributionsformer utgör enligl etlverksamt medel att uppnå väsentliga utbildningsmål. ABF anser alt de gångnaårens verksamhet inom TRU och på elt övertygande sätt hardokumenterat bild- och ljudradioprogrammens möjligheter i utbildningen ochframför alll på vuxenulbUdningsområdet. Del finns därför enligt ABF:s meningrealistiska fömtsättningar för atl ge programproduklionen den organisatoriskastabilitet och slällning, som krävs för elt mera systematiskt utnyttjande avbild- och ljudprogram i utbildningen. Vuxenskolans erfarenheter avprogramserier och studiematerial som producerats av TRU och SR/VUX är positiva.Enligl vuxenskolans bedömning skulle ett ökal utbud baserat på nära kontaktermellan den nya programenheten och studieförbunden med sina medlemsorganisationerskapa förutsättningar för atl nå ul till nya gmpper med vuxenutbildning. TBVkonsialerar alt utnyttjandet av ljud- och bildprogram i TBV:s cirkelverksamhetårligen ökar. TBV framför alt användandet av audiovisuella hjälpmedel icirkelverksamhelen bl. a. bidrar lill atl belysa och få in verkligheten icirkelarbelel på elt stimulerande säll. Enligt TCO:s uppfattning ger de avkommiltén redovisade utvärderingsresultaten otvetydiga uttryck för förstärktabehov hos olika mottagare av en fortlöpande och samlad produktion av AVM såvälför elersändning som för annan distribution. SIF ser positivt på denpresentation och diskussion som sker i betänkandet angående värdei av ljud ochbild i utbildningen, och instämmer i de huvudmotiv som där anges föranvändning av AVM i undervisningen. /SR konsialerar all radio och TV:smöjligheler atl snabbt nå ell stort anlal individer med information har eltstort värde. Enligl /SR:s mening borde man i högre grad kunna ge sig i kastmed egen framställning av ljud- och bildmaterial på del lokala planet. En sådanproduktion kan komplettera elt centralt producerat material och verka stimulerandepå den allmänna inställningen lill frågan om ljud och bild i undervisningen.Statsföretag understryker del positiva i atl audiovisuella hjälpmedel användsi olika undervisningssammanhang. AVM är, räll använda, särskilt lämpade för atlge stimulans och skapa motivation, konkretisera Prop.1975/76:110 54 undervisningsinnehållet och bidra till alternativa formerför samverkan, dialog och individualisering. Enligt är elermediemasärskilt värdefulla då de kan utnyttjas för AV-dislribution av undervisningäven lill personer, som av geografiska eller personliga orsaker inte harmöjlighet alt delta i annan undervisning med AVM-inslag. Brevskolan delar helt kommitténs uppfattning att insatseri form av AVM bidrar till att förverkliga sanihällets mål atl överbryggautbildningsklyftorna mellan och inom generationerna och all en prioriteringbör göras av de utbildningsmässigt mest eftersatia gmpperna. Dessuiom anser Brevskolanatl vuxenutbildningen skall stimulera lill engagemang i samhällsfrågor.Brevskolan menar all alla insalser som kan underlätta och påskynda utvecklingeninom dessa områden måsle anses önskvärda. i länanser atl del varit värdefullt om kommiltén hade kunnai presentera en meringående undersökning kring relationen ulbud/eflerfrå-gan/användning/pedagogiskeffekt. Enligt mening kan det förhälla sig så att utbudet vidaöverstiger utnyttjandet, och då del rör sig om stora ekonomiska belopp vore detviktigt att kartlägga orsakema lill en eventuell obalans. iÖstergötlands län finner kommitténs konstaterande att det finns behov av ökadeinsalser med ljud och bild inom samtliga utbildningssektorer ganskaointressant. Ökade behov kommer alltid att upplevas inom allaverksamhetsområden menar länsskolnämnden. 1 stället borde man diskutera vilkaav de upplevde behoven av utbildningsprogram, som mottagarna verkligen ärbetjänta av atl få tillgodosedda. 3.2 Inriktning och uppgifter Mänga icinissinslansci' berör kommitténs förslag lillinriktning och uppgifter för iiågon/någia eller samtliga fyraulbildningsseklorer - förskola, ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning -inom del föreslagna ut-bildningspix)giamoig;mct. Flertalet remissorgan delar ihuvudsak kommitténs uppfattning om de fyra seklorernas allmänna inriktning ochuppgifter. I många remissyttranden, bl. a. från , , ,och , betonas vikten av kommitténs förslag om att behovetav program för och om handikappade barn och vuxna skall ägnas särskilduppmärk.samhct i det föreslagna programorganels verksamhet. Statenshandikappråd understryker att all programproduklion måsle planeras medbeaktande av handikappades problem och speciella behov. Det gäller programriktade till samtliga ulbildningsseklorer. De remissinstanser som yttrat sig över kommitténs förslagtill inriktning för förskolesektorn tillslyrker i alll väsentligt detta. 1975/76:110 55 a. all ljud- och bildprogram bör ses som ett viktigt inslag i förskolan.Ljud- och bildprogram för denna åldersgmpp bör vara utformade så alt de lederlill egna direkta upplevelser. Vidare bör programmen följas upp av samtalmellan personal, föräldrar och bam för alt klarlägga och förtydligavärderingar, attityder och innehåll. Socialslyrelsen anser vidare allhandledningar till programmen bör ges ul på olika språk samt all den trycktaannonseringen om förskoleprogram bör göras på de vanligaste invandrarspråken.SÖ framhåller atl del behövs ytterligare kartläggning och forskning för all gespråkligt handikappade bam ökad möjlighet atl la emot bildinformation. Behovetav lexlsalla TV-program för hörselskadade och döva bam har hillills enligl SÖ iringa ulslräckning tillgodosetts, varför ulbildningsprogramorganet bör avsättaresurser för sådan lextsättning. understryker alt det ärangelägel med program om handikappade barn i olika samhällssituationer riktadelill bam i förskolan och ungdomsskolan för att på ell lidigl stadium motverkafördomar och negativa attityder till handikappade. Program riktade lillförskolebam där handikappade barn på etl naturligt säll leker med andra bam kanenligl rådel ha stor betydelse för förskolebarns inställning och förståelse förolika handikapp. anser att produktionsbehovet förinvandrarbam särskilt bör beaktas av programorganet. Import och bearbetning avprogram bör enligl kunna tillhöra programorganets uppgifler.Vidare borde det enligl rådets mening vara möjligl att organisera imporl avprogram som kan distribueras genom invandrarföreningarnas försorg. Bamfdmrådelunderstryker atl man inle endasl bör se till bUdens och ljudels fördelar ulanall man också bör vara uppmärksam på atl en ökad användning av ljud och bildkan leda till ökad passivisering. Det är därför enligt rådels uppfattningnödvändigt alt stimulera till kritiskt användande av ljud och bild. Rådet anserdet också angelägel att stödja import av bam-program på invandrarspråk, attproducera program för invandrarbam saml alt större resurser bör ges lillulbildningsprogramorganet för produktion av handikapprogram. 1 detla sammanhangunderstryker rådel all del är angeläget att samhället vidtar åtgärder för atlförse handikappade med apparater för uppspelning av ljud- och bildprogram.Speciella program bör göras för särskolans högstadium. Barnfilmrådet slöderförslaget om en fortsatt forskning om hur barn tillgodogör sig AVM saml betonarbehovet av forskning kring underhållningsvåldets och dokumentärvåldelseffekter på barn. anser alt i de ämnen som inordnasunder begreppet föräldrautbildning bör studierna ulökas genom inlensivkurser ochkampanjer. Vidare understryker ulredningen alt verksamheten inom detta områdebör planeras så alt folkhögskolans insatser kan vidgas och all uppläggningenbör vara sådan alt den främjar samspelet mellan folkhögskola och studieförbund.SAB betonar bibliotekens roU som förmedlare av information och barnkultur ochframhåller atl biblioteken därvid inte enbart får betraktas som en lokal förvisning av rörliga bilder. 1975/76:110 56 börutbildningsprogramorganet satsa på viss speciell produktion av inskolnings-och utbildningsprogram såväl på förskolans område som pä övriga åldersstadierinom utbildningsseklorn. LO anser det angeläget alt produktionen avförskoleprogram riktas till såväl fem- och sexåringar som lill yngre förskolebam.Vidare understryker LO atl radio- och TV-programmen skall utformas i enlighetmed de pedagogiska mål som fastställts för förskolan. TCO anser bl.a. altalltför specialiserade program, som riktar sig till en bestämd målgmpp, börundvikas. TCO delar inle kommitténs uppfattning om atl produktionen i hög gradbör inriklas på samverkansproblem. Även om programproduktionen delvis kanbehöva inriktas på sådana problem, finns det enligl TCO:s mening ett betydligtmer differentierat behov av fortbildning för förskollärare t.ex. inomvuxenpedagogik, kommunalkunskap m. m. Fortbildningen måste därför inriktas påmånga områden och inte begränsas till enbart den inriktning som kommilténfömtsätter. CF-STF menar att det är viktigt attde gmndläggande naturvetenskapliga begreppen och teknikorientering las uppredan i förskoleprogrammen. SÖ,som delar kommitténs uppfinning om utbildningsprogramorganets inriktning ochuppgifter för ungdomsskolan, betonar bl. a. vikten av att utbudet för vissadelar av ungdomsskolan och då speciellt gymnasieskolan ökar. SÖ framhållerockså all programorganel även bör producera program för de yrkestekniskalinjerna inom gymnasieskolan. Enligl SÖ:s mening är del vidare angelägel medproduktion för elever med särskilda behov saml viktigt all särskilt materialför hemspråksträning produceras för invandrarelever i gmndskolan. mening om alt det föreligger behov av särskildafortbildningsinsatser för skolpersonal anför SÖ att dessa insalser främst böravse melodiska frågor vid användning av ljud och bild, t. ex. medieval. Man bördärvid beakta hur programorganels erfarenheter och resurser bäst kan utnyttjasi sådana sammanhang och finna former för samverkan mellan enheten och centralaoch regionala organ. framhåller all elever i såvälungdomsskolan som högskolan bör informeras om de handikappades situation genomprogram om handikappade som en del av samhällel. vill molbakgmnd av den diskussion som förts med anledning av förslagen från utredningenom skolans inre arbete peka på betydelsen av en förskjutning av tyngdpunkten iskokms arbete från den rent verbala kunskapsförmedlingen mot en varierad metoddär elever med skilda fömtsättningar tillgodoses bättre. Ljud- och bildprogrambör i slor ulslräckning inriktas på atl förmedla och stimulera tillupplevelser där den estetiska eller konstnäriiga uttrycksformen bör få en ökadplats. SAB anser all radions förplanerade och förproducerade studiematerial medljudband, som distri- Prop.1975/76:110 57 buerastill skoloma via AV-cenlralema, utgör del bästa utbudet för ungdomsskolan. Ensatsning på atl hålla delta material aktuellt bör enligt SAB:s meningprioriteras. SAB anser vidare atl produktionen av gymnasieprogram börkompletteras med ålgärder för alt stimulera lill ökad användning av AVM igymnasieskolan. Bristen på lämpliga AVM för denna skolform har enligt SAB:smening medfört ett minskal intresse för AVM hos både lärare och elever igymnasieskolan. betonarnödvändigheten av alt programorganets inriktning i första hand koncentrerastill sådana elevgmpper och sådana moment i undervisningen, där radio och TVhar särskilda och unika fömtsättningar att göra en god insats. talar inte enbart pedagogiska och ekonomiska skäl för en sådanståndpunkt utan också hänsynen liU Liber Läromedel. behovet av elt intimt samarbele mellan institutet och det nyaorganet när det gäller insalser på bristområdena. LO framhåller all del ärangelägel alt radio- och TV-programmen såväl i förskolan som i ungdomsskolananvänds för atl förmedla information om och skapa kontakt med föreningslivet.TCO konstaterar atl programutbudet för ungdomsskolan inriktatsmot de slörre målgmpper-na och atl det nu finns skäl all överväga omproduktionen även kan inriktas mol andra målgmpper, t. ex. små elevgmpper ochdå specieUt i de fall där man genom radio/TV bättre kan förse dessa med eltomväxlande och intresseväckande material. Vidare anser TCO att man vid val avprograminslag bör pröva vilka som kan tjäna som komplement till andraföriagspro-ducerade läromedel och alt hänsyn därvid bör tas till sådana momenteller undervisningsområden där radio/TV har speciella fömtsättningar att skapastimulans, individualisering och elevaktivitet. TCO pekar även på alt det finnsbehov av AVM inom de yrkesinriktade linjema i gymnasieskolan och iarbetsmarknadsutbildningen. SACOjSR anser det angeläget att såväl lärare somelever deltar i planeringsarbetet för programproduktionen inom ungdomsskolan.Vidare anser /SR del rimligt att AVM i ungdomsskolan i första handtillgodoses genom produktion av etl gmndutbud. RHS, som betonar atl AVM inomungdomsskolan främsl bör gälla områden där bild- och ljudprogram har unikafömtsättningar, släller sig tveksam till att detta kräver en mer omfattandespecialproduktion. Enligt RHS torde del ordinarie utbudet i radio och TV varatillräckligt under fömtsättning atl det görs lält tillgängligt.Specialproducerade program för ungdomsskolan bör enligl RHS främsl avse sådanaämnesområden som av olika skäl ägnas mindre intesse av läromedelsproducenterna,t. ex. specialundervisningen, invandramndervisningen och B-skolan. finner det angeläget att skolprogramutbudetanvänds för yr-' kesvägledning och information om yrken och utbildningsvägar. 1975/76:110 58 UKÄanför all de yttranden sorn inkommit från läroanstalterna i huvudsak varitpositiva lill kommitténs förslag angående utbildningsprogramorganets planeradeverksamhel inom högskoleområdet. Läroanslallema betonar atl derasegna tV-centraler är och bör vara de viktigas-le producentema av AVM inomhögskolan. UKÄ framhåUer i detta sammanhang vikten av alt möjligheterna ökasför all producera läromedel lokall. Remissinstanserna inom UKÄ-områdel hargenomgående betonat behovet av AVM i den högre utbildningen och UKÄ instämmeri kommitténs bedömning atl övervägande skäl talar för en fortsall och utökadanvändning av AVM inom högskolan. UKÄ anser vidare all frågan om ulbildning omaudiovisuella läromedel bör beaktas inom ramen för den fortsalla ulvecklingenav pedagogisk ulbildning av högskolelärare. Därvid bör tyngdpunkten snaraslligga på metodiska och planeringsmässiga frågor och således inle bara på dettekniska handhavandet av apparaturen. konstaterar altulbildning för kultur- och informationsyrken inle har berörts i betänkandet ochunderstryker att man även inom dessa områden bör ta hänsyn till de pedagogiskaproblem som uppstår vid de mindre utbildningsvägar som med begränsadelärarresurser ändå har krav på en bred och varierad ulbildning.Folkuniversitetet anser all en ambition till ökad användning av AVM måste utgåfrån en noggrann analys av de institutionella och sludieorganisaloriskaförhållanden som präglar högskolan. Man måste bl. a. observera mångfalden avämnesområden, lokala forskningsintressen och de i förhållande lillungdomsskolan jämförelsevis små elev-gmpperna. understrykervidare kommitténs betoning av lokal produktion inom högskoleområdet. SFSinstämmer i atl en ökad produktion och användning av AVM bör utgå från denlokala produktionsnivån och all den bör ges stark anknytning lill de lokalakursledarna och de studerandes kursvärderingar. De lokala produktionsenheternamåste enligl SFS:s mening tilldelas ökade materiella och personella resurserför atl kunna möta och i vissa fall lillgodose en ökad efterfrågan. För enproduktion av material som kräver mer avancerad teknik är tillgång lillcenirala produktionsresurser en nödvändighet. önskvärdheten av elt större utnyttjande inom socionomulbild-ningenav i synnerhet TV för återgivande av befintliga inspelningar i form avvideoband och för produktion av egna undervisningsinslag. För sociala linjenvid socialhögskoloma är en utveckling i denna riktning av särskilt intresse. SÖ,som i allt väsentligt instämmer i kommitténs förslag angående inriktning förvuxenutbildningsseklorn, konstaterar att TRU huvudsakligen Prop.1975/76:110 59 harinriktat sin verksamhel mol folkbildningen och att program för och i samråd medden kompetensinriklade vuxenutbildningen inte förekommit i någon slörreuisträckning. Utbildningsprogramorganet bör enligl SÖ:s mening även inriktasin verksamhet mol den kompetensgivande vuxenutbildningen. Detta gäller äveninformation lill och inskolning av lärare. Vidare anför SÖ att programorganet isin verksamhet bör ta hänsyn lill del behov av programproduklion som föreliggerinom arbetsmarknadsutbildningen samt för invandrare. AMS ser myckel positivt påkommitténs förslag om AVM inom vuxenutbildningen och anser det bl.a. varaangeläget att via AVM ge de vuxenstuderande information om arbetsmarknaden. AMSanför vidare atl etersänd undervisning för hemarbelande kvinnor kan underlättaövergången till arbetslivet när de önskar börja förvärvsarbeta. Folkhögskoleulredningenunderstryker alt vuxenutbildningen skall bedrivas så att den ökar den enskildamänniskans medvetande om sina egna och omvärldens villkor. Utredningen anservidare atl AVM rält använt gör lärostoffet mer tillgängligt, stimulerar tillengagemang och underiättar förståelse och inlärning. Vidare anser utredningenatt samhällel bör vidta åtgärder, som leder till att enskilda studerandeerbjuds kompletterande studieinslag. De enskilda studierna bör berikas avinlensivkurser, som anordnas som korta kurser vid folkhögskola.Folkhögskoleutredningen framhåller dessutom vikten av kontakter och samverkanmed folkhögskolor och studieförbund vid produktion av vuxenulbildningsprogram.SAB framhåller alt elt ökal samarbele mellan ungdomsskolan, bibliotek ochstudieorganisationer inom kommunen kan bidra lill ökad effektivitet ochreducerade kostnader för vuxenundervisningen i kommunen. Exempel på aktuellasamarbelsområden är gemensamma inköp, samulnylljande av lärare, lokaler,apparatur och AVM m. m. SAB pekar också på möjligheten alt i samarbete medlokala handikapporganisationer nå ut med information och utbildning, där AVMingår som naluriiga element. Exempel på detla är lokala taltidningar, som kanupplysa om utbildningsmöjligheter eller innehålla vissa direki undervisandemoment. ABF delar hell kommitténsuppfattning om all insatserna på AVM-området bör utgå från de övergripandemålen för samhällets vuxenulbild-ningspolitik samt att de största och mestangelägna uppgiftema är att tillgodose utbildningsbehoven för de eftersatiagmppema i samhället. ABF anför vidare alt en AVM-produktion som utgår från måloch gmndvärde-ringar inom organisationer och folkrörelser kommer atl få ökadaktualitet . ABF fömtsätter alt ulbildning, som är direkirelaterad till de fackliga organisationemas mål och uppgifter och utformad isamförstånd med dessa organisationer, skaU anses ligga inom ramen församhällets vuxenulbildningspolitik. framhåUer beträffandekommitténs förslag om alt de utbildningsmässigt mest eftersatta gmpperna skallprioriteras i produktionen inom vuxenutbildningsseklorn, alt detta inle fårinnebära att alla kurser m. m. läggs på en elementär nivå. 1975/76:110 60 mängdområden och andra nivåer bör enligt mening tillgodoses vidproduktion av AVM. Vuxenskolans erfarenheter av programserier ochstudiematerial som producerats av TRU och SR/VUX är positiva. Vuxenskolananser all den nya programenheten i första hand bör inrikta sig på produktionav program och studiematerial för bearbetning i gmpper och då företrädesvisstudiecirklar. Möjligheterna till samverkan med folkhögskolan i form avämneskurser bör också tas lill vara. TBV betonar all de olika studieförbundenhar skilda möjligheler att nå olika gmpper av samhällsmedborgare och alt deldärför är viktigt all vid behovsinventeringar och planering beakta delta. LOframhåUer att för all programmen inom vuxenutbildningsseklorn skall få en ändamålsenligutformning krävs elt nära samarbete mellan å ena sidanutbildningsprogramorganet och å andra sidan folkbildningsorganisationema,fackföreningsrörelsen och andra folkrörelser. TCO framhåller särskilt värdeiav eterdislribuerade inslag i flermediesyslem avsedda för olika former avgmppsludier. Dessa utbildningsprogram måsle dock, när de vänder sigtill allmänheten eller när dellagama i gmppsludiema förtilsätts följaprogrammen vid sändnings-lilUällena, placeras på för flertalet tillgängligasändningstider. TCO pekar också på del stora behov av utbildning somorganisationema på arbetsmarknaden slår inför med anledning avstarkt förändrad arbetsmiljö och arbelsrättslagssliftning. MöjUghetema tillAVM-insatser för all konkretisera och levandegöra dessa förändringar bör enligtTCO:s mening undersökas. SACOjSR instämmer i atl behovet av utbyggd AVM-serviceav många skäl kommer atl öka. Den kommunala vuxenutbildningen bör enliglSACO/SR:s mening inle vara sämre lottad än ungdomsskolan på AVM-området, ävenom en starkt individualiserad och tidsmässigt pressad undervisning ger någotfärre möjligheter till all utnyttja sådant material. KFanser att den av kommittén formulerade målbeskrivningen för vuxenutbUdningenskall vidgas så att den även innefattar aktivt stärkande av konsumentemasställning i samhäUet. Vidare anser KF atl utbildningsprogramorganet isamarbete med folkrörelsema bör framstäUa ett utbud för folkrörelsemasverksamhel och all även denna verksamhel skall betalas via medel som anvisasur riksslat. Statsföretag påpekar att många vuxna StäUer sig mycket positivatill studiecirkelstudier och till korrespondensstudier och att det därför vorebefogat alt i stor utsträckning integrera radio- och TV-undervisning med studiecirkelverksamhetoch korrespondensundervisning.