prop · FY0357 · 1975-12-31 00:00:00 — LAG anför att det avRSV förordade central/regionala alternativet innebär att avantalet bearbetningar inom ÄDB-systemet för folkbokföring och beskattningcentraliseras. Den helt cert-traliserade registerföringen medför även enligt arbetsgmppensbedömning att de avgiflsbelagda servicebearbemingarna normalt kommer attutföras centralt. Beslut och bedömningar som har samband med angivnaförhållanden överflyttas från tiU RSV. Arbetsgruppen menar altden centraliserade registerföringen otvivelaktigt medför 1975: 57 38 encentralisering av beslutsfunktioner. Enbart förhållandet att registren intelängre finns på utan måste rekvireras från RSV innebär en klarförsämring i arbetsförhåUandena jämfört med nuläget. Genom att resurserna måstebli begränsade fömtser arbetsgruppen svårigheter med att få disfonera registerför verksamhet som ligger utanför skatteområdet t. ex. samhällsplanering.Liknande synpunkter framförs av länsstyrelserna i , , ,, , och . Även länsstyrelseni delar denna uppfattning och konstaterar därvid att ADB-teknikensutnyttjande i den offentliga förvaltningen sett från regional nivå hittillsenbart har förstärkt tendensen till centraliserat beslutsfattande. Ettcentraliserat ADB-system för folkbokföring och beskattning befaras komma attytterligare markera denna trend. Liknande synpunkter framförs avlänsstyrelserna i , , , ochJämtlands län. Även delar dessa farhågor. Malmökommun anser att de centrala och central/ regionala altemativen knapjjast ilängden kan möta kraven på skilda arbetsunderlättande rutiner på det lokalaplanet. Det vanliga är då enligt kommunen att kraven möts med genereUa regler ien centraliserad rutin. Då arbetsfunktionen därigenom påverkas skapas en miljöför en centralisering av själva beshitsfunktionen rent generellt. Även samtligalokala skattemyndigheter i , utom lokala skattemyndigheten iStockholms fögderi, samt lokala skattemyndigheten i fögderi anser atten centralisering av registerföringen kan leda till ett centraliseratbeslutsfattande. Driftsäkerhetenbehandlas i huvudsak endast av länsstyrelserna. LAG anser att driftsäkerheteni det central/regionala alternativet kan godtas under förutsättning att RSV:sförslag kompletteras så att det blir ett dubbeldatorsystem. EiUigt föreningenblir då kostnaden väsentligt högre än den av RSV redovisade. Även efter ensådan komplettering bedöms dock sammantaget det regionala systemet ge högresäkerhet. Detta beror enligt arbetsgruppen på dels att de regionala anläggningarnabör bli mindre komplexa genom bl. a. mindre omfattande register, dels attrisker för driftstörningar som genereras från telenätet minskar genom denmindre omfattningen av telekommunikationer, dels att möjligheter finns tUlreservförfarande på angränsande länsdator, dels att möjlighetertill egen ADB-teknisk utveckUng inte påverkas negativt, dels att ansvarskänslaoch arbetstiUfredsställelse inte minskas i detta altemativ, och slutligen attett regionalt system inte medför ett minskat regionalt systemtekniskt kunnande.Det av FSL föreslagna minidatoralternativet bedöms av arbetsgruppen geytterligare säkerhet genom att funktioner isoleras och avgränsas ispecialdatorer. Liknande synpunkter framfiJrs av länsstyrelserna i ,och , , samt . 1975: 57 39 Länsstyrelseni påpekar att det maskinsystem, som föreslås i de centralaalternativen är så stort att motsvarande dator inte finns i Skandinavien.Statskontoret torde därför inte ha någon praktisk erfarenhet från liknandedatorer, utan måste förlita sig på uppgifler från presumtiva leverantörer. Ävenlänsstyrelsen i anser att säkerheten är störst i det regionalaalternativet. Centralalternativen har enligt mer komplextuppbyggda maskinsystem och saknar särskild testanläggning, har ett merakomplext operativsystem och får en mera komplicerad driflbild med slörremöjligheter tUl operatörsfel, Alla dessa faktorer bidrar till att minskasäkerheten i de centrala alternativen. Därtill anser att delängre telekommunikationsavstånden menligt påverkar driftsäkerheten i dessaalternativ. Slutligen anför att den regionala driftpersonalen meddess mera direkta kontakt med användarna av systemets produkter förvärvatkunskaper som ur säkerhetssynpunkt enligt erfarenheter av nuvarandedecentraliserade system visat sig vara av stor betydelse. Även länsstyrelsernai , , , , , ,och , lokala skattemyndigheten i Hagforsfögderi saml kommun förordar ett regionalt syslem ur säkerhetssynpunkt.Länsstyrelsen i län bedömer däremot den funktionella säkerheten varahögre inom det central/regionala alternativet med hänsyn till att den tekniskalösningen är något enklare. Denna synpunkt delas av lokala skattemyndigheten iEnköpings fögderi. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar anser att behovet av och kostnader för erforderligareservrutiner har redovisats alltför summariskt. Detsamma gäller följder av störningari telenätet, överstyrelsen anser att enbart det sätt på vilket frågan omfunktions- och kapitalskydd behandlats i förhållande till dess betydelse inteminst från beredskapssynpunkt borde vara tillräckligt skäl att uppskjuta enhuvudstudie till dess problematiken utretts bättre. Deflesta länsstyrelser kommenterar smidigheten i de olika systemalternativen. LAGanser att det minidaloraltemaliv FSL har lagt fram framstår som det bästa urallmän smidighetssynpunkt. Länsstyrelseni län anför att smidigheten främst beror på antalet regionala datorer.Att förse ett stort antal länsstyrelser med egen dator inom det av RSVskisserade regionala systemalternativet är inte realistiskt med hänsyn tillställda krav och den därav följande kostnaden för varje regiondator. Inom detcentral/regionala alternativet däremot är kravet på regiondatorn lägre ochkostnaden för en sådan dator torde vid inköpet den höga prestationsförmågantill trots understiga 1 milj, kr. anför att en utökning avantalet regionala datorer inom det central/regionala alternativet så attsamtliga länsstyrelser Prop.1975: 57 40 erhåller egen dator ur kostnadssynpunkt skulle innebära enårlig inbesparing på 5,5 milj, kr. i jämförelse med skisserat regionaltalternativ omfattande 14 regionala datorer. Ätt förse samtiiga län meddatorutrustning skulle enligt medföra största smidighet.Länsstyrelsen i föredrar med hänsyn tUl smidigheten det alternativdär åter kan förses med egen dator för de arbetsuppgifter inomfolkbokföring och beskattning varom här är fråga. Om det central/regionalasystemet från denna utgångspunkt visar sig fördelaktigast har länsstyrelsenintet att anföra mot genomförande därav. Avsaknaden av egen dator uppgerlänsstyrelsen i vara en nackdel på grund av de tidsförluster somuppstår vid transporterna till och från datorn. Svårigheterna torde enligtlänsstyrelsen accentueras ytterligare i ett system med central registerföring.Länsstyrelsen i anför att närheten till datorn ger störresmidighet för användarna. För de länsstyrelser som utrustas med egen dator iett regionalt system blir smidigheten betydligt större än i de centralaalternativen. Liknande synpunkter framförs av länsstyrelserna i ,, och . Enligt i län blir de möjligheter tUlsnabba om-planeringar för att anpassa verksamheten till olika arbetssituationer,som finns i det nuvarande systemet, mycket begränsade i ett central/regionaltsystem. De mycket omfattande transporter av magnetband och fellistor som måsteförekomma i ett s;ystem med centraliserad registerföring ser länsstyrelsenvidare som en allvarlig nackdel. Arbetet med felkontroller och rättelser, somredan i dag ofla sker under stark tidspress, kommer enligt attbli ännu besvärligare med risk för förseningar och kvarstående feL I fråga omallmän smidighet framstår ett regionalt system, i synnerhet om det ges denutformning som föreslagits av FSL, som vida överlägset ett central/regionaltsystem. Liknande synpunkter framförs av länsstyrelserna i ,, , , , och Västmanlandslän. Även lokala skattemyndigheterna i fögderierna inom utomStockholms fögderi , lokala skattemyndigheterna i , ,, oc;h fögderier anser att smidigheten blir störrei etl regionalt alternativ än i de övriga alternativen. En beslutspåverkande faktor som av många remissinstanserbetraktas som väsentiig är de krav son kan uppställas under beredskaps-och krigsförhållanden.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar delar RSV:s uppfattning att verksamhetenbör kunna upprätthållas under beredskapsförhållanderi med i stort sett sammasäkerhet som under normal fredstid. Riskema för sabotage måste dock bedömas blislörre. Överstyrelsen anför den bestämda åsikten att följderna av ett sabotagemot ett centraliserat system kan bli mycket allvarligare än mot elt regionaliserat.Reservdelsförsörjningen är vidare, enligt överstyrelsen. Prop.1975: 57 41 från beredskapssynpunkt otillfredsställande. Överstyrelsenkan därför inle biträda det central/regionala alternativet. Frånberedskapssynpunkt är ett regionaliserat system där varje länsstyrelsedisponerar sin egen dator bättre. anser attdet är av stor vikt att man redan i fredstid planerar den fortsattaanvändningen av ADB i krig och övergång tiU databehandling.Planläggning av informationsbehandling och eventuellt datorutnyttjande i krigbör ske med utveckling av det nya ÄDB-systemet. Institutet anser attdet ur beredskaps- och krigssynpunkt är lämpligare med en regionalisering avsystemet än en centralisering. Institutet vill emellertid understryka att ävenom andra faktorer talar för en central/regional lösning enligt RSV:sprincipförslag, så måste databehandlingen i krig avspeglas i det nya systemetsdetaljutformning och beredskapsplanering. Den tekniska utvecklingen kan enligtinstitutet tiUåta en successiv decentralisering. En sådan process skulleenligt institutets uppfattning kunna minska det central/regionala alternativetssårbarhet i beredskaps- och krigstillstånd. Institutet förordar att RSVförbereder en sådan successiv decentralisering av datorkapaciteten; Ävenlänsstyrelsen i betonar beredskapsplanläggningens anser att ett regionaliserat syslem frånallmän beredskapssynpunkt torde vara att föredra framför ett centraliserat.Det primära för nämnden är emellertid inte valet av alternativ ulan snarare ensystemlösning som i största möjliga utsträckning kan tillgodose avmyndigheterna uppställda beredskapskrav. Även ochSvenska arbetsgivareföreningen förordar ur dessa synpunkter ett regionalt system.Malmö kommun anför att driften kan upprätthållas i betydligt högre grad med enstark regional datorkapacitet än med ett centraliserat alternativ. Riskernaför-förbindelseavbrott måste anses vara betydligt större i krigstid för detcentrala alternativet. Även som reservkapacilet för försvaret och kommunerna-är det väsentligt med en utbyggd stark regional datorkapacitet. Liknandesynpunkter framförs av LAG, länsstyrelserna i , , ,, , och , , , ,, och . Länsstyrelserna betonar ocksåofta roll som totalförsvarsmyndighet som ett skäl för enregional lösning. Integritetsaspékterna behandlas av flera remissinstanser.Datasamordningskommittén ifrågasätter om det är godtagbart eller önskvärt i någon större utsträckning rent fysiskt använder registren inom deadministrativa systemen direkt för bearbetningar inom den regionalasamhällsplaneringen. SärskUt gäller detla när man använder data från flerasystem. Datainspektionen anför --- utan närmare motivering att urintegritetsskyddssynpunkt är ett regionalt system för ändamålen folkbokföringoch beskattning, kompletterat med 1975: 57 42 ettcentralt personuppdateringsregister, att föredra. Ledamötema , Pemelid,Redvall och anförde den skiljaktiga uppfattningen att på gmndval av föreUggandeutredningsmaterial leder inte integritetssynpunkter till att någC't av de avRSV föreslagna alternativen kan ges försteg framför de andra. LAG påminner omatt enligt datalagen skall vid bedömandet av om otillbörligt intrång kanuppkomma särskilt beaktas arten och mängden av de personuppgifter som skallingå i registret samt den inställning tUl registret som föreligger eUer kanantagas föreligga hos den som kan komma att registreras. I ett regionalt systembehöver inte personinformationen koncentreras till ett datorsystem. I detsystemförslag FSL lagt fram skulle registrering och lagring av den förlänsstyrelsens likaväl scm för andra regionala och centrala myndighetersverksamhet nödvändiga informationen kunna ske i från varandra helt skildadatorsystem utan att man därigenom skulle förlora eller försämra möjligheternatill önskad samordning och åtkomst av information från de olika systemen. Detförhållandet att informationen måste hämtas från olika datorsystem måste enligtLAG:s mening innebära, att riskerna för intrång i och missbmk ;iv denpersonliga integriteten blir mindre än om all information finns samlad i ettdatorsystem. LAGanför vidare att närheten till registren, som skulle bli större i ett regionaltsystem, genom den bättre kontakten mellan registrerad och registerförare måsteskapa större förutsättningar för att hänsyn skall tas tUl allmänhetensinställning. Den uppdelning av registeransvarigheten som blir följden av ettregionalt system begränsar vidare enligl LAG de effekter som ett missbmk avregistren kan få. Den större bredden i beslutsfattandet med 24 lekmannastyrelsersom finns i ett regionalt system skajiar enligt föreningen bättre garantier mototillbörligt intrång i den personliga integriteten. Liknande åsUcter framförsav länsstyrelserna i , , , ,, , , , och Västerbottenslän. Även kommun anser att integritetsskyddssynpunkter bättretillgodoses i ett regionalt system. Länsstyrelseni tar upp frågan om registeransvarighet i ell central/regionaltsyslem. anser att det i praktiken skulle vara omöjligt förlänsstyrelsen att utöva sitt registeransvar i ett central/regionalt system,även om datalagen formeUt föreskriver att delad ansvarighet föreligger i sådanasystem. Samma uppfattning redovisas i majoriteten av länsstyrelsernasyttranden. Vissalänsstyrelser behandlar särskUt frågan om tillgång till regional datorkapcicitet.Utöver under denna punkt upptagna remissyttranden har synpunkter medberöringspunkter i frågan tidigare redovisats i samband med frågan omsamordning med samhällsplaneringens behov. RSV konstaterar i principförslagetatt tUlgången 1975: 57 43 tillregional datorkapacitet för externa behov är större i det av RSV förordadecentral/regionala alternativet än . Majoriteten av de länsstyrelsersom yttrar sig anser att tUlgången på regional datorkapacitet bäst tiUgodosesi ett regionalt system, i synnerhet om antalet regioner sammanfaller medantalet län. LAG anser att skUlnaden mellan det regionala och detcentral/regionala alternativet vad gäller tUlgång till regional datorkraft ärbetydande. En avsevärd överkapacitet föreligger enligt principförslaget i detregionala alternativet, och datorutrustningen i ett sådant alternativ har enannan utformning som medger helt andra ADB-tekniska tillämpningar än detcentral/regionala alternativets datorer. Liknande synpunkter framförs av länsstyrelsernai och . Länsstyrelseni anser att tillgången på regional datorkapacitet för helalänsstyrelsens verksamhetsområde blir avgjort större i ett regionalt system medspeciella datorer för samhällsplaneringen på regional nivå än den utrustningsom skisserats i det central/regionala alternativet. Denna uppfattning delas avlänsstyrelserna i , , och län. Ävenlokala skattemyndigheterna i , , och Hagforsfögderier anser att tUlgången till regional datorkapacitet blir större i ettregionalt system än i de övriga altemativen. RSVanser att utvecklingsmöjligheterna på såväl central som regional nivå ärstörst i det central/regionala alternativet. stöderdenna uppfattning och anför att det central/regionala altemativet syneserbjuda störst handlingsfrihet såväl vad gäller vidareutveckling av systemetsom en utbyggnad av de regionala datorutmstningarna för andra ändamål, t. ex.den regionala samhällsplaneringens behov av databehandling. Även försvaretsrationaliseringsinstitut instämmer i RSV:s bedömning att det central/regionalaalternativet har stora utvecklingsmöjligheter genom att det gerförutsättningar för utbyggnad och förändring av systemet både på central ochregional nivå. i anser att möjligheterna tillintegrering av datainsamling är en betydelsefuU faktor där ett regionaltalternativ har försteg. På gmnd av samlagringseffekten i ett regionalt alternativkan avisering till annan anläggning undvikas exempelvis vid en integration medexekutionsväsendets ADB-system och fastighetsdatasystemet. En annan relevantfaktor är enUgt integrering vid distribution av utdata därmöjligheterna är klart större i ett regionalt alternativ. LAG tUlmäter fråganmindre betydelse vid val av altemativ systemslmktur men anser att det inte börundanskymmas att det regionala alternativets utveckUngspotential är större ände centrala alternativens. Frånvissa länsstyrelser har framkommit uppfattningen att lokaliseringspolitiskaoch näringspolitiska synpunkter 1975: 57 44 talarför ett regionalt system. De lokaliseringspolitiska frågorna måste enligtlänsstyrelsens i /ä« uppfattning ägnas en väsentUgt slörreuppmärksamhet i den slutliga bedömningen av systemalternativen än iprincipförslaget. anser bl.a. att en övergång till central registerföringinnebär en uttunning av dagens regionala datakunnande. Förutom att en sådanutveckling står i strid med decentraUseringssträ-vandena i allmänhet, skulledetta ur praktisk synpunkt innebära en olycklig utveckling. Den växandebetydelsen av ADB inom en mångfald verksamhetsområden, där haratt regionalt verka som samordnande organ, påfordrar dessutom en utveckling mötallt större ADB-kompetens hos länsstyrelserna. Behoven av ADB för den kommunalaplaneringen kommer med aU sannolikhet att öka väsentiigt och anknyter påväsentliga punkter till den samordnande planeringen pä regional nivå(länsnivå). Alt i det läget medvetet försämra möjligheterna tUl en fortsattutveckling av ADB-kompetensen på regional nivå förefaller därför enligtlänsstyrelsen oklokt. Liknande synpunkter anförs av länsstyrelserna i Malmöhusoch samt LAG. Länsstyrelseni län anser att den minskning inom regionerna av antaletarbetstillfällen för operatörs- och servicepersonal som blir följden av encentraliserad registerföring inle får förbises vid val av systemalternativ.Liknande synpunkter anförs av i och länslandsting. anser att eftersom man kan utgå ifrån attsystemutvecklingen även i forlsätlningen kommer att vara gemensam och bedrivascentralt för de statiiga riksomfattande ADB-systemen, avser en regionaliseringi huvudsak förläggningen av driftpersonalen och datorutrustningen till regionalaenheter. Kommittén kan därför inte för sin del se att det föreligger någraavgörande regionalpolitiska skäl av den art datasamordningskommittén har attbeakta, för att genereUt förorda en driftmässig regionalisering av deriksomfattande statliga administrativa ADB-systé-men. Vadgäller näringspolitiska aspekter noterar i attstatskontoret intar en negativ stäUning till dataindustriutredningens förslagatt göra ADB-systemet för folkbokföring och beskattning till s, k. nationeUtprojekt, med motiveringen att bl, a, alltför för utredningsarbete ochgenomförande står till buds. anser inte att denna motivering kantillmätas någon avgörande betydelse i förhållande tUl bl, a. denäringspolitiska intressena. LAGreagerar mot att RJ!V enligt arbetsgmppens uppfattning konstruerarsystemalternativ som inte ger svenSk datorindustri konkurrensmöjligheter. Urverksamhetens synpunkt kan enligt arbetsgruppen helt acceptabla alternativutarbetas som ger möjlighet för svensk datorindustri att på lika villkor niedutländsk datorindustri konkurrera vid upphandlingar. Liknande synpunkterframförs av länsstyrelserna i Värm- Prop.1975: 57 45 lands, och . DatasainordningskommUténanser att det är rimligt att räkna med alt det fram liU år 1985kommer att utvecklas en sådan teknik som kan göra även andra systemalternativtekniskt och ekonomiskt lämpliga, t. ex. ökad grad av spridning avdatabehandlingen i de enskilda systemen. Kommittén konstaterar dock alt denteknik och utrustning framför allt i fråga om programvaror som behövs försystemutformningar med mer avancerad spridnmg av databehandlingen än vad som nuär möjlig ännu är praktiskt taget helt oprövad. Det anses enligt kommitiénallmänt krävas ett synnerligen omfattande och tidskrävande utvecklingsarbeteinnan en sådan teknik blir allmänt tUlgänglig, Vad gäller dataindustriutredningensförslag att göra projektet för nytt system för folkbokföring och beskattningtill ett s. k. nationeUt projekt har datasamordningskommittén i annatsammanhang avstyrkt detta med motiveringen att systemet på grund av sinstorlek, komplexitet och känslighet från användningssynpunkt måste baseras påen väl beprövad och tillförlitlig teknik. Även delarstatskontorels uppfattning att man inte bör göra systemutvecklingen för ettnytt system för folkbokföring och beskattning till ett nationellt projekt. När det gäUer ett sammanfattat val av systemalternativär remissinstanserna delade. Ett centralt system förordas av Föreningen . RSV:s och statskontorets förord för det central/regionala systemetfår stöd av , datasamordningskommittén,, , ,, länsstyrelserna i och , lokalaskattemyndigheterna i , , , Helsningborgs, Eslövs ochSala fögderier, skatteutredning samt . De regionala alternativen, antingen i enlighet med RSV:salternativ eller utformat som FSL:s altemativ, förespråkas av ADB-beredningsgruppen,datainspektionen, länsstyrelsernas organisationsnämnd, länsstyrelserna iStockholms, , , , , , ,, , , och , , ,, , , , , Västerbottensoch , lokala skattemyndigheterna i , ,, , , , , ,, , , och Skelleftå fögderier,Föreningen , , kommun, Riksnämndenför beredskap, , industriförbundoch samt överstyrelsen för ekonomiskt försvar. En rad remissinstanser tar inte ställning i frågan om valav alternativ systemstruktur. 1975: 57 46 Behovetav ett nytt ADB-system för folkbokföring och beskattning 1963års riksdag fattade principbeslut om övergång till automatisk dalabehandling(ADB) inom folkbokförings- och beskattningsområdet (prop. 1963: 32, SU 1963:41, rskr 1963: 101). Principbeslutet innebar att de flesta länsstyrelserna .skulleförses med datamaskiner. Övergången till ADB var i huvudsak genomförd , Från början fanns 20 datamaskiner för dessaarbetsuppgifter, fördelade på 19 länsstyrelser. Genom bes;lut vid minskades antalet anläggningar till 15 i syfte att bättre anpassamaskinkapaciteten till behoven (prop. 1969: 81, SU 1969: 82, rskr 1969: 221). F.n. saknar tio län egen dalamaskin, nämligen , , ,, , , , , och Jämtlandslän. Länsstyrelserna i dessa län replierar på anläggningar i angränsande länför dalabesirbetning inom folkbokförings- och beskattningsområdet. Grunddrageni nuvarande magnetbandsorienterade ADB-system för folkbokföring och beskattningutvecklades redan åren och har i stort sett bibehållits.Utvecklingen på det administrativa området har därefter lett till ökade krav påautomatisk databehandling. Dessa krav kan enligt rikssikatteverket (RSV) inte ilängden uppfyllas inom ramen för det nuvarande systemet på gmnd avbegränsningar både i s. k. programvara och maskinutrustning. RSV framhåller attmaskinparken måste ersättas dels på grund av förslitning,dels till följd av den tekniska utvecklingen. Innan en ny datamaskinutmstningtas i bmk anser RSV att en total översyn av ADB-systemet måste ske. Huvuddelenav de remissinstanser som har behandlat frågan delar denna uppfattning. Ävenjag ansluter mig till den. Etttidsenligt ADB-systeim på folkbokförings- och skatteområdet måste enligt RSVvara så flexibelt att det fortlöpande kan anpassas till förändringar ilagstiftning och i administration. Det måste också kunna tillgodose stora kravpå snEibb åtkomst av data. ADB-system som är magnetbandsorienterade uppfyllerinte dessa krav. Ett ADB-system kan däremot göras flexibelt genom att datalagras på direktminne på ett sådant sätt att samma data kan användas för olikatillämpningar. Även snabb åtkomst av ADB-lagrade data kan åstadkommas genomdenna lagringsteknik. Praktiskttaget alla remissinstanser delar denna uppfattning.