prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Deicke-oljeproducerande import kommer att få skäras ned kraftigteftersom deras möjligheter att lånevägen finansiera sina bylesbalansunderskottförefaller atl bli ytterst begränsade.Statshandelsländerna, vilkas import utgjorde enefterfrågestabiliserande faktor för , väntas på grundav ökade svårigheler att finansiera sina handelsba-lansunderskotl komma attminska sin import. Den förutseddakonjunkturuppgången beräknas leda till att det sam manlagda överskottet i de större utbyte av varor och tjänster upphör och slår om till underskott på jarder dollar. De mindre underskott. väntas sjunka med ca till ca 11 miljarder och därmed i stort sett Ugga kvar på 1974 och nivå. Detta innebär att de mindre länderna med av sammanlagda produktion svarar iför av områdets totala beräknade bylesbalansunderskott . För de icke oljeproducerande u-liinderaaberäknas bytesbalansunderskol- tet minska med ca 19751976 till ca 22 miljarder för . , , , De här nämndaländergruppernas underskott motsvaras liksom tidigare av OPEC-ländernasexportöverskott. Delta antas ligga kvar på i stort sett samma nivåsorti 1975, eller, ca . I detta belopp har då även inräknatsOPEC:s överskott gentemot statshandelsländerna. Förenia staterna ..'... Efter attbruttonationalprodukten hade ökat med 1973 fick man i Förentastaterna uppleva det svåraste fallet i ekonomisk aktivitet sedan 1930-talet.Bruttonationalprodukten sjönk- med . Inflationstakten steg dessutom till som arbetslöshetenökade kraftigt och nådde . För att bekämpainflationen, rubricerad som "nationens fiende nr 1", hade man underhela 1974 fört en kontraktiv finans- och penningpolitik. Kring årsskiftet1974/75 ändrades inriktningen på den ekonomiska politiken. I början av 1975lade administrationen fram elt ålgärdspaket innehållande skatleåterbäring, enskattesänkning för hushållen och ökade skattekrediler tiU företagen. Med deltastimulanspaket på inalles hade recessionen ersattinflationen som landets huvudfiende. Under kongressbehandlingen gavsprogrammet en mer lön-tagarvänlig profil och utökades till . Jämfört medtidigare konjunkturcykler har lagerutvecklingen spelat en större roll under1974 och 1975. Bil.1 Preliminär nationalbudget 39 deninhemska efterfrågan exceptionellt myckel och del fanns inga möjligheteratt trappa ned produktionen i motsvarande takt. De ofrivUliga lagren itillverkningsindustrin, i detalj- och partihandel steg därför. började emeUertid företagen i stor skala pressa ned dehögre lagren med ell remarkabelt fall i totalproduktionen (i årstakt)som följd. Lagerneddragningen fortsatte i en något reducerad takt under andrakvartalet och industriproduktionen vände åter uppåt ledd av den privatakonsumtionen som då stimulerats genom skattesänkningarna.Det faktum att lageravvecklingen upphörde bäddade för den snabbastegringen i totalproduktionen (i årstakt).En dylik ökning i BNP-tillväxten, en konsekvensav omsvängningen i lagerinvesteringarna, är inte i och för sig en tillräckligförutsättning för en konsoliderad återhämtning. För en sådan återhämtningerfordras dessutom etl fortsatt.stöd från en expanderande slutlig efterfrågan.Tillverkningsindustrins lager torde inle ha nått ned till normal nivå förrän och därefter väntas ensuccessiv lageruppbyggnad ta vid.Den privata konsumtionen var svag men sköt ordentligfart . Trots en klart expansiv utveckling torde den öka med för . Bostadsbyggandethar inte spelat den ledande roll soni annars brukar vara fallet i amerikanskakonjunkturuppgångar. Men aktiviteten inpm denna sektor visade stadigförbättring efter försfa kvartalet 1975. Beståndetav osålda enfamiljsvillor har dessutom minskat till sin lägsta nivå , vUket kommer alt utgöra ettincitament lill ökal byggande. Likaså har finansieringslägelförbättrats. Del låga, ochunder fallande kapaciietsutnyttjandet, har inte befrämjat investeringsviljan ochden volymmässiga nedgången för företagens fasta investeringar beräknas ha uppgått tillca . Den svagaefterfrågan och början av förra året-reflekterades i ettosedvanligt stort fall i importen. Underskottet i handelsbalansen pådrygt förbyttes sålunda i ett överskoll på . Även bytesbalansen visadeelt stort överskott på 12 miljarder. Arbetslösheten, somunder början av 1975 nådde sill högsta värde på , har sedan april 1975successivt minskat och uppgick till somsysselsättningen ökatmed inemot 2 miljoner. Den fallande ekonomiska aktiviteten under börjanav året kunde emellertid inte kompenseras av återhämtningen och brullonationalproduklen föll 1975 med ca -> 07 J 10. kommerutvecklingen av den privata konsumtionen som svarar för nästan 2/3 avbruttonationalprodukten att bli avgörande 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 40 för den fortsalta styrkan ikonjimkluruppgången. Efler skiljaktigheter i bedömningarna lyckades kongressenoch administrationen till slut enas om att låta lägre skatteskalorgälla även . I gengäldhar kongressen åtagit sig alt söka hålla nere de federala utgifterna.Denna lösning innebär en stimulans för den privata konsumtionen som därförväntas öka med 1976. Prognosen baserar sig bl. a. på elt anlagande om enviss nedgång i hushållens sparande och att den genomsnittliga inflationstaktenkommer atl ligga på . De privata fasta investeringarna för/äntas återöka, i synnerhet . Det låga kapacitetsulnyttjandettorde även verka bromsande påinvesteringsbenägenheten. Vad gäller bostadsinvesteringarna ärflertalet bedömare av åsikten atl uppgången, som började under första halvåret1975, kommer all befästas . Antalet igångsatta enheter lorde under1976 bli 1,61,8 miljoner vilket skulle motsvara en volymökning på ca 25 %jämfört med . Trots den påtagliga konjunkturuppgången förmörkas bilden avatt arbetslösheten förväntas ligga kvar på en hög nivå. Mot slutet avinnevarande år lorde den fortfarande överskrida . Det har på flerahåll uttryckts farhågor för alt den relativt försikliga penningpolitiken skulle komma att drivas även ifortsättningen och därmed verka återhållande på ekonomins utveckling underförsta . Här antas dock att Federal Reserve kommer alt föra enpenningpolitik som inte förhindrar en fortsatt återhämtning. På basis avovanstående antaganden torde man kunna räkna med en tillväxt på i totalproduktionen lill1976. TiU följd av konjunkturuppgången kommer den amerikanskautrikeshandeln att bli mer balanserad. Importen torde öka starkt. Särskiltkraftig blir ökningen i fråga om oljeimporten. Även exporten väntas öka men iavsevärt långsammare takt än importen.Handelsbalansen kommer härigenom att uppvisa ett lägre överskott än 1975och bytesbalansöverskoltel väntas gå ned till ca . Efter eltkontinuerligt fall i den ekonomiska aktiviteten kunde man underförsia notera de försia tecknen på att botlen på konjunkturkurvanhade nåtts. började sålunda industriproduktionen stiga frånen nivå lägre än . Den väntade expansionen under1975 blev emellertid totalt sett förhållandevis långsam och undersommarmånaderna avtog takten i återhämtningen. Med denaccelererande inflationstakten (för helåret) och samma års storabytesbalansunderskott i färskt minne lades finanspolitiken med storförsiktighet om i expansiv riktning . Penningpolitikenförblev fortsalt stram. somtillkännagavs lade tonvikten på de offentligainvesteringama och byggnadsverksamheten och dessa två efterfrågekomponenterbar därför huvuddelen av efterfrågeökningen i den första uppgångsfasen.Lageravvecklingen har verkat klart kontraktivt och trots att lagren minskadeunder försia återstod med all sannolikhet en betydandelagerkorrektion även . Under loppet av hösten blevfinanspolitiken mer expansiv och ytterligare stimulanser (moisvarande avbruttonationalprodukten) sattes in med i stort sell fortsatt inriktning på denoffentliga sektorns konsumtion och investeringar samt byggnadsverksamheten.Även penningpolitiken lättades successivt, bl. a. genom alt diskontot ietapper sänktes från till . När det gäller inflation och bytesbalans har den fördapolitiken varit framgångsrik. Konsumentpriserna steg med mellan 1974och 1975 och bytesbalansunderskottel eliminerades praktiskt taget helt. Däremothar arbetsmarknadsläget inte påtagligt förbättrats. Då den ekonomiskatillväxten förmodas främst åstadkommas genom produktivitetsökningaroch ell slörre antal arbetade limmar skulle sysselsättningslägel inte heller iår förbättras i någon slörre utsträckning. Det bör emellertid betonas attarbetslösheten i på grund av speciella institutionella förhållanden ärjämförelsevis låg. Däremot har antalet övertidstimmar reducerats, de ledigaplatserna minskat etc. Situationen på arbetsmarknaden har emellertid inte någongång försämrats så mycket som 19741975. var konjunkturslödet från den privatakonsumtionen måtUigt främst lill följd av den kraftigt minskadelönestegringstakten (bl. a. sjönk höjningen av baslönen från 1974 liU 13 %1975 som elt resultat av avtalsuppgörelsen ). Med oförändrad skattepolitiktorde den privata konsumtionens ökningslakt stanna vid i volym,dvs. samma ökningstakt som 1975. Den offentliga sektorn väntas även underförsta bära upp stora delar av efterfrågeökningen. En klarförsämring av företagens vinstsilualion i kombination med lågtkapacitetsutnyttjande och ett svagt orderläge lade en hämsko påinvesleringsbenägenheten . Det lorde fordras en förbättring ialla dessa tre avseenden för att industrins fasta investeringar skall skjutafart under innevarande år. Det förefaller därför som del skulle dröja ett gottsiycke in på 1976 innan någon markerad förbättring av invesleringskonjunkturenäger rum. Exportens utveckling kommer alt gynnas av ettförbättrat konkurrensläge och av det tidiga konjunkluruppsvinget i Förentastaterna (av export går till ). Å andra sidan finnsdet risk för en låg tillväxt av exporten till de icke-oljeproducerande utvecklingsländernavilkas finansieUa situation kommer att avsevärt försämras . Såmycket som 1/3 av export går nämligen 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 42 till dessa länder. Efter att ha accelererat mot slutet av föregående år beräknasimporten komma alt öka med en årstakt på . Bytesbalansen skulle därrned åter visa ettunderskott, nu på ca . Bruttonationalproduktenberäknas stiga vilket efter japanska mått inte är- någonhög tillväxt under en återhämtningsfas. Det är dock inte oväsentligt bättre än1975 då totalproduktionen steg med . Även om denekonomiska aktiviteten återhämtade sig relativt väl efter 3-dagarsveckan måste utgångsläget för denbrittiska ekonomin karakteriseras som dåligt. TiU skillnad från de andra storaOECD-länderna var inflationslakten-vid årsskiftet 1974/1975 accelererandeoch bytesbalansen fortsatte alt visa stora underskoll. i sin helhetnoterades i stort sett npUtillväxt. fördjupades nedgångenhögsl avsevärt och totalproduktionen sjönk med en årstakt på . Deflesta komponenterna i den inhemskaefterfrågan visade en vikande tendens men det avgörande efterfrågebortfalletkunde hänföras lUl den exceptionellt markerade lagerneddragningen.Samtidigt kunde en förbättring av handelsbalansen avläsas då importvolymenminskade kraftigt. När man i alla andra stora under första halvåretkunde konstatera att inflationslakten var i starkt avtagande var utvecklingenden rakt motsatta i främst som en konsekvens av tidigarelöneökningar. Delvis som en följd härav sjönk pundkursen under andra kvartaletfrån liU under det värde som faststäUdes . Det är motdenna bakgrund man får se finansminister strama aprilbudgel /76 med målsättningen alt på kort sikt dämpa den privata konsumtionenoch begränsa den offentliga.Sålunda höjdes bl. a. mervärdeskatten för vissa lyxvaror och de direktaskatterna fick även vidkännas en rnindre ökning. Efter atttolvmånaderstalel för inflationen överskridit ochkonsultationer med arbetsmarknadens parter avhål-lits kunde man på frivillig väg enas kring den pris- och lönepolitik som regeringen karakteriserade som en stark offensivmot inflationen. Det fastställdes att löneökningarna inteborde överstiga t. o. m. , vilkettorde motsvara en årlig lönestegringstaktpå . Därmed skulle inflationen kunna reduceras lill islutet av 1976. I gengäld utlovade regeringen speciella åtgärder bl. a. ökadpriskontroll och en fördröjd avveckling av livsmedelssubventionerna främstför att värna om låginkomsttagarnas intressen. Det torde emellertid bliofrånkomligt att merparten av Bil.1 Preliminär nationalbudget 43 de brUtiska löntagarna kommer attfå vidkännas minskade realinkomster . Under hösten 1975tycks botlen i lågkonjunkturen ha passerats och inflationstrycket lättat.Arbetslösheten ökade emellertid i oförsvagad takt och uppgick säsongrensat inovember till drygt 1 mUjon eller av arbetskraften (vUkelär enfördubbling jämfört med ). Avdenna anledning beslutade regeringen om ett utökat sysselsättnings-stöd.Förutom all verksamheien i vissa utsatta sektorer hålls uppe subventioneras sysselsättningen temporärt bl. a- genomatt företagen får bi- drag lill lönema för personal som annarsskulle löpa risken att bli friställd. Speciella åtgärder har satts in för attråda bot mot ungdomsarbetslösheten. har beslutals om begränsadeimportrestriktioner för främst vissa textilier och skor för att skyddasysselsättningen i speciellt utsatta branscher. Det lorde dock bli svårt attpå kort sikt bryta trenden för arbetslösheten vilken förväntas fortsätta atlstiga och t. o. m. nå 1,4 å 1,5 miljoner. BruttonaUonalproduklenkan beräknas ha minskat med 1975. En tillväxt på i denoffentliga eflerfågan kunde inle hålla uppe den inhemska efterfrågenivån somminskade med totalt i första hand på grund av den starkalageravvecklingen. En uppgång kunde emellertid noteras för; bostadsbyggandetfrämst tack vare det privata byggandet som skjutit fart redan tidigt på året.Under fjolåret kunde en förbättring noteras i balansen med utlandet ochunderskottet i bytesbalansen, beräknat lill ca , innebar i delnärmaste en halvering jämfört med . För alt trygga finansieringen av detfortsatta underskottet ansökte om ett lån på 1miljard pund hos Intemationella valutafonden. Utvecklingen avvärldshandeln och export kommer att få stor betydelse för styrkan i återhämtningen 1976. Del ärnämligen , främst exporten som förväntas dra ur dendåliga konjunkturen. Vid sidan av exporten beräknas omslaget ilagerinvesteringarna bli en pådrivande faktor: Från en boltennivå under hösten1975 väntas en lageruppgång , vilken kommer all bära upp stora delar av tillväxten. I den inhemska efterfrågantorde de offentliga utgifterna öka med medan fortsatt svagutveckling väntas för den privata konsumtionen och de fasta investeringarna(vilka tUlsammans svarar för av bruttonationalprodukten). Den högaarbetslösheten och de fallande reaUnkomsterna talar för att den privatakonsumtionen lorde falla med en prognos som baseras på enoförändrat hög sparkvot. Med en sådan utveckling för den inhemska efterfrågan blir importökningen begränsad och med hänsyn tillett försämrat bytesförhållande i utrikeshandeln torde bytesbalansen istort sett förbli oförändrad gentemot1975. Därmed beräknas tUlväxlen i bruttonationalprodukten falla iintervallet . 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 44 Som en följd avden internationella lågkonjunkturen och den starkt restriktiva ekonomiska politiken började den ekonomiska aktiviteten i FörbundsrepublikenTyskland, som dittills stötts av en utomordentligt dynamisk export, falla . Arbetslösheten steg snabbtoch nådde miljonstrecket . Inför den successivt allt svagare inhemska ochutländska efterfrågan vidtog regeringen slutligen konjunkturslimulerandeåtgärder. beslutades om ett 7,5-procentigt investeringsbidragoch /75 trädde en skatte- och barnbidragsreform i krafl.Penningpolitiken styrdes över i expansiv riktning. visade sig dessa generella efterfrågestimulerande åtgärder i det närmaste helt verkningslösa. Orsaken härtUl varatt de endast kunde påverka efterfrågan indirekt via ökad konsumtionhos hushållen eller ökade investeringar av förelagen. Dessa reageradeemellertid på den stigande arbetslösheten och den ökande överkapaciteten genomatt höja sparkvoten resp. senarelägga sina investeringar. Under första halvåretfortsatte den utländska efterfrågan alt minska utomordentligt starkt vilket i kombination med en visslageravveckling ledde till att den totala produktionen föll med iårstakt. Undersommarmånaderna synes efterfrågan ha stabiliserats på en låg nivå ochkonjunkturen ha nått botten. Investeringsbidraget ledde lill en betydandeökning av orderingången för inveseringsvaror före stödperiodens utgång i juni.Efter en förnyad nedgång från denna högre nivå har den totala orderingångensvängt uppåt , vilket indikerar alt efterfrågan har kommitin i en ålerhämtningsfas. Den privata konsumtionenhar ökat obetydligt, trots en låg inflationstakt ochbetydande realinkomsthöjningar lUl följd av skattesänkningarna.Införseln från utlandet sjönk , men sedan den slutligaefterfrågan stabiliserats ökade även importen och för helårettorde en marginell ökning ha noterats. Exporten har ökat under andra halvåretmen för torde utförseln ha sjunkit med i volym.Handelsbalansen har härigenom kommit attuppvisa ell något lägre underskott än 1974. Bytesbalansens överskotthar likaså sjunkit , från ca 10 tUl 6 miljarder . Dentotala produktionen beräknas ha minskat med . Utsikterna för1976 domineras av förväntningarna om elt konjunkturuppsving. Den faktor somunder 1975 svarat för merparten av efterfrågebortfallet, dvs. exporten, haråter tydligt börjat stiga som en följd av bl. a. att lageravvecklingen i deslörre avslutats. I den förden västtyska ekonomin utomordentligt betydelsefulla bUsektorn har produktionennu nått normala nivåer bl. a. på grund av en expansion av exporten.Investeringarna i fast kapital har minskal kraf- Bil.1 Preliminär nationalbudget 45 Som en följd avinvesleringsavdraget och det ökade behovel atl ersatta obsolet kapital inomnäringslivet kan dessa investeringar väntas öka successivt . Mellan1975 och 1976 torde ökningen dock bli marginell. Byggnadsinvesteringarna somockså minskat i rad har underhösten 1975 till en del slabUiserats av regeringens byggkon-JLinkturprogram på ca 6 miljarder . Underloppet av 1976 antas byggandet, i likhet med övriga fasta investeringar, kommaatt öka successivt dock ulan någon ökning mellan helåren 1975 och 1976.En klart expansiv impuls torde däremot emanera från lagerinvesteringarna. Ävenom någon lageravveckling av sammadimensioner som i exempelvis inte förekom iFörbundsrepubliken , har dock förhållandel mellan lagerhållning ochproduktion under recessionen legat på enlåg nivå. En markerad produktionsökning i kombination med den nuvarande,utomordentligt lätta penningpolitiken leder med största sannolikhet lill enbetydande lagemppbyggnad. Med nödvändig reservation för osäkerheten ilagerstalistiken har denna efterfrågeimpuls beräknats till av BNP. Den privatakonsumtionen lorde även öka svagt eller med . Härtill bidraratl arbetslösheten väntas ligga kvar på den nuvarande höga nivån under störredelen av 1976. Visserligen väntas trots detta en mindre nedgång i denrekordhöga sparkvoten. Men detla uppvägs å andra sidan av att hushållens realadisponibla inkomster kommer atl öka endasimarginellt. Liksom för övriga efterfrågekomponenter kan dock ensuccessiv acceleration av den privata konsumtionen väntas under loppet av1976. Konsumentpriserna kommer sannolikt att fortsätta att öka i den nuvarandeinternationellt sett låga takten av . Den offentliga sektorns budgetunderskott motsvarande av bruttonationalprodukten och den allmännaförväntan om en konjunkturuppgång tordeinnebära att den ekonomiska politiken ges en avvaktande inriktning.Utgående från antagandet om elt klart konjunkturuppsving harregeringen presenterat ell program för alt återstäUa balans i statsbudgetenföre 1978. Enligl programmet skall bl. a. budgeten minska i realatermer och fr. o. m. /77 höjs mervärdeskallen . m. kan därför finanspolitikens verkningar väntas slå över i klartrestriktiv riktning. Det råder dock enbetydande osäkerhet om kraften i den nu skönjbara återhämtningen av konjunkturen.Tillgängliga orderdata tyder emellertid på ett betydande uppsving iproduktionen under första halvåret 1976kan komma lill stånd, vUket skulle möjliggöra entUlväxltakl över den långsikliga trenden. be räknasbruttonationalprodukten öka med 3 å . 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 46 Den franska ekonominvisade länge stor motståndskraft mot den intemationellakonjunkturavmattningen. Den vid en internationelljämförelse relativt starka tUlväxlen på bars upp främst av enexpanderande privat konsumtion och en i övrigt tämligen stark inhemsk efterfrågan.Under hösten 1974 började emellertid lågkonjunkturen få mera märkbarakonsekvenser ä-\'en för fransk ekonomi bl. a. i form av elt synnerligen makeratfall i orderingången och en motsatt utveckling för lagren. Arbetslösheten ökademed 200 000 tUl strax under 700 000 under loppet av höstmånaderna. Det främsta måletför den ekonomiska politiken var att bringa ned inflationstakten ochfå bättre balans i utrikeshandeln. En åtstramande politik karakteriseradedärför merparten av 1974. började regeringen stödjaspeciellt utsatta sektorer för alt mildra konsekvensernaav den deflalionistiska politiken. I efterhand kan konstateras att deofficiella prognoserna missbedömt den internationella utvecklingenoch därmed även tUlväxlen för fransk export. Det stod snart klart att man ävenvarit för optimistisk när det gällde industriinvesteringarna. Då inbromsningenav inflationstakten syntes fortgå enligt uppställda målsättningar, lades rodretom ochinvesteringarna, i synnerhet vad gäller byggnads- och anläggningsverksamheten,stimulerades i flera omgångar. Kredilpoliliken lättades också, om än med enviss fördröjning i tiden. Under ett flertal månader fanns inga tecken somtydde på att aktiviteten, varken på det internationella eller inhemska planet,skulle medföra någon snar förbättring. Arbetsmarknaden karakteriserades av enstadigt fallande trend för lediga platser och en lika stadigt uppåtriktadtendens för arbetslösheten. Inför denna utveckling lade den franska regeringeni september, som en del av de samordnade stimulansåtgärderna inom EG, fram ettbetydande stimulanspaket på totalt (motsvarande avBNP). Av dessa var 13 miljarder öronmärkta för offentliga byggnads- och anläggningsprojekt med kortigångsättningstid. Vidare stimulerades konsumtionen med och företagen fick skatlelättnader på närmare 3 miljarder franc.Därutöver stärktes deras likviditet genom elt anstånd med skatteinbetalningarnatill . Statsbudgeten, ursprungligen balanserad, visade därmed eltunderskott på ca . Den huvudsakliga effekten av deföreslagna åtgärderna kommer alt falla . Totalproduktionenför 1975 beräknas ha fallit med . En mycketbegränsad efterfrågeökning har genererats av den inhemskaefterfrågan där ett fall i industriinvesteringarna dragit nedtotalvärdet. Den under de tre första kvartalen mycket svaga importutvecklingenhar påtagligt förbättrat den externa balansen. Det därav hänförliga bidragettUl tillväxten beräknas dock inte tiUnärmelse- Bil.1 Preliminär nationalbudget 47 visha kunnat neutralisera det avsevärda efterfrågebortfallet från de under helaåret fallande lagerinvesteringama. Inflationstakten lorde hauppgått till . kunde man märka de förstatecknen på att en omsvängning i konjunkturutvecklingen var förestående.Industriproduktionen ökade och barometerdata gav tydliga indikationer på enökad optimism. Uppsvingets styrka kommer i slorutsträckning atl bestämmas av lagerinvesteringamas omslag. Statistiken pådetla område är dock bristfällig, men tecken finns på alt lagerutvecklingenkommer att verka stimulerande på produktionen . Del lågakapa-citelsutnytljandet kommer förmodligen alt medverka till etl försiktigtinvesteringsbeteende från förelagens sida och en dämpad nedgång kan förväntasför de privata investeringarna. En mer betydande ökning av den privata konsumtionentorde bli avhängig av utvecklingen för sparandel. En bestående högarbetslöshet och en relativt måttlig dämpning av inflationstakten tordemotverka elt fall i sparkvoten och skulle därmed begränsa ökningen av denprivata konsumtionen lill uppskattningsvis .