prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Ettspeciellt problem uppkommer emellertid genom att departementsförslaget tillskiUnad mot gällande lag tillåter alt reservfond får tas i anspråk förfondemission. I doktrinen har påpekats (i SvJt 1971 s. 621) altutredningens förslag gör det möjligt att kringgå bestämmelsernaom att reservfond skall vara bundet kapital. Det skulle nämligen enligtulredningens förslag vara möjUgt att först besluta om ändring ibolagsordningen, varvid inlösenförbehåll införs. Därefier beslutas omfondemission med anlitande av reservfondsmedel. De nya fondaktiema inlösesdärefter av bolaget i enlighet med förbehållet och reservfondsmedlen utbetalashärigenom till aktieägama. Det är enligt min mening nödvändigt att sådanakringgåenden förhindras. Jag föreslår därför att en särskild föreskrift införsiimebärande att om fondemission ägt ram efter registrering av ändring ibolagsordningen, inlösen av fondaktier får ske först när förflutit frånregistreringen av emissionen. Den föreslagna treårsliden överensstämmer med dentid under vilken utdelningsförbud gäller enligt 5 § vid sådan nedsättning avaktiekapitalet som avses i 1 § första stycket 1. Med den föreslagnabestämmelsen åstadkommes att borgenärema får tid att ta hänsyn till attbolagels reservfond kan komma att utbetalas till aktieägarna efler enfondemission. Itredje stycket föreskrivs att nedsättning inte får ske så att full täckning ejfinns för det bundna egna kapitalet. Beräkning därav skall ske på grundval avfastställd balansräkning för nästföregående räkenskapsår. Bestämmelsernamotsvarar 1 § andra stycket och överensstämmer i sak med utredningens förslag. Fjärdestycket innehåller beslämmelser om registrering av nedsättningsbeslut enligtförbehåll i bolagsordningen. Enligt slyckel, som överensstämmer med gällandelag och utredningsförslaget, skall, när det blivit bestämt alt vissa aktierskall inlösas, utan dröjsmål göras anmälan för registrering av aktiekapitaletsnedsättning med dessa aktiers sammanlagda nomineUa belopp. När registreringskett skall aktiekapitalet anses nedsatt. Närregistrering har skett upphör de berörda aktierna att vara aktier ochförvandlas tUl fordringar mot bolaget på inlösningsbeloppet. är även i avstämningsbolag bärare av denna fordring och skall enligt 3 kap. 4 §vid lyftande av inlösningsbeloppet förses med påteckning om betalningen. SlutUgenbör anmärkas att inlösen av aktie på grand av förbehåU i bolagsordningen kanske utan atl bolagsstämman fattat beslut om nedsättning av aktiekapitalet, jfr2 §. Ordningen för inlösningen skall som tidigare framhåUits framgå avbolagsordningen. Förvärv av egna aktier och upptagande av vissa penninglån aUmänna motiveringen (13.4) har jag redovisat min inställning att bolageninte bör få förvärva egna aktier. I enlighet härmed slås i första stycket avförevarande paragraf fast ett principiellt förbud för aktiebolagatt förvärva eller såsom pant ta emot egen aktie. För att förhindra attförbudet kringgås genom att moderbolag låter dotterföretag förvärva aktier imoderbolaget gäller förbudet även i fråga om aktie i dotterföretagetsmoderbolag. Avtal i strid mot förbudet är ogiltigt, även om överlåtaren var igod tro. Stycketöverensstämmer i huvudsak med utredningsförslaget liksom med gällande lag. Enjämkning har dock gjorts så att även vederlagsfria förvärv omfattas avförbudet. Iandra stycket görs vissa undantag från det principiella förvärvsförbudet.Liksom enligt gällande lag får bolag på auktion inropa egen aktie som utmättsför bolagels fordran. Förvärv av egen aktie kan vidare ske genom övertagande avaffärsrörelse, vare sig övertagandet sker genom fusion eller på annat sätt.Slutligen kan bolaget enligt 13 kap. 3 § på grand av aktieägares maktmissbrukav rätten åläggas skyldighet att lösa in den skadeUdande minoritetens aktier. Bolagsom förvärvat egna aktier är skyldigt att avyttra aktierna så snart det kan skeutan föriusl. Har aktiema förvärvats genom övertagande av affärsrörelse, måsteaktien avyttras från förvärvet, om inte regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer medger att aktien får behållas . Istället för att avyttra förvärvade egna aktier kan bolaget dra in dem genomnedsättning av aktiekapitalet. Deanvna reglerna överensstämmer med utrednuigsförslaget med den jämkningen attbolag får rätt att enligt 13 kap. 3 § lösa in minoritetsaktier vidmaktmissbruk från majoritetens sida. påpekat kan det strida mot förbudet i förevarande paragraf, om etlbolag skulle förfara så, att det överenskommer med ett annat företag att dettaskall köpa upp aktier i bolaget för att sedan till bolaget överlåta sin rörelseinkl. Indirektaförvärv av egna aktier kan ske på det sättet alt ett bolag A köper aktier ibolaget B, som äger aktier i bolaget A. Om A:s aktieförvärv är så omfattandeatt B blir dotterbolag tUl A, bör reglema om skyldighet att avyttra egna aktierbli tillämpUga. En särskild beslämmelse härom har tagits in idepartementsförslaget. Iförevarande paragraf regleras vinstandelsbevisen. Jag har i den allmännamotiveringen (13.5.2) utförligt redovisat mina överväganden och vill nu endastnämna att i första stycket slås fast det principieUa förbudet motdelägardebentures. Penninglån skall betalas med ett nominellt belopp ellerbelopp som bestäms med hänsyn till förändringar i penningvärdet, om det inteär fråga om konverteringslån. Iandra stycket föreskrivs att lånedebentures får ges ut endast efter beslut avbolagsstämma eller, efter bolagsstämmans bemyndigande, av styrelsen.Något behov att som utredningen föreslår aUtid begränsa bemyndigandet förstyrelsen tiU visst belopp föreligger inte. Bolagsstämmans beslut fattas, somjag tidigare nämnt, med enkel majoritet. Harbolag emitterat vinstandelsbevis, gäller att bolaget som årsvinst skall redovisaendast vad som återstår sedan det på vinstandelsbevisen fallande beloppetavräknats. Som utredningen framhåUit är det möjUgt att kombinera exempelviskonvertibla skuldebrev och vinstandelsbevis så att det konvertibla skuldebrevetfår avkastning i relation tUl bolagets vinst eUer utdelningen tUl aktieägama. Paragrafeninnehåller bestämmelser om emissionsprospekt vilka i sak motsvarar reglema i 4kap. Reglernai detta kapitel bygger på samma principer som gällande lag. Vissa nyheterföreslås dock. VerkstäUande direktör skall alltid kunna utses och inte som nuendast om styrelsen beslår av minst tre personer. En särskild regel omskyldighet för styrelseledamöter och verkställande direktör att liU styrelsenlämna meddelande om sitt innehav av aktier i bolaget och förändringar iinnehavet införs. Reglema om verkstäUande direktörs rätt att företräda bolagetjämkas något. Ytterligare ett par ändringar i förhållande tUl gällande lagförordas. Utredningsförslagetirmehåller bestämmelser om förvaltningsråd. Tanken på ett sådant bolagsorganhar jag emellertid avvisat i den allmänna motiveringen (13.7). Jag har äventagit avstånd från utredningens förslag att slopa gällande nationalitets- ochbosättningskrav för styrelsens ledamöter, verkställande direktör och revisor. Paragrafenupptar regler om styrelsens storlek och om hur styrelse utses. Utredningen.EnUgt utredningsförslaget skall styrelsen bestå av minst tre personer.Understiger aktiekapitalet eller maximikapitalet 1 milj. kr. kan styrelsen dock bestå av endast en eller två ledamöter.Består styrelsen av en eller två ledamöter, skall det finnas minst ensuppleant, något som innebär en nyhet i förhållande tUl gällande lag. Utredningenpåpekar att man kan överväga att dra gränsen för antalet ledamöter i styrelsenefter andra kriterier än aktiekapitalets eller maximikapilalets storlek.Utredningen nämner som exempel summan av aktiekapitalet och reservfonden ellerstorleken av balansomslutningen. Utredningen anser emeUertid att sistnämndatvå kriterier är alltför varierande i storleken för att man utan praktiskaölägenheter skall kunna ange dem i bolagsordningen. 24 1975.1 saml Nr 103 Liksomenligl gällande lag tillkommer styrelsevalet i normala fall bolagsstämman.Styrelseledamöter kan dock tillsättas i annan ordning, om föreskrift härom lasin i bolagsordningen. I motsats tiU gällande lag kräver utredningen ej någotsärskilt tillstånd eller författningsstöd för en sådan föreskrift. Å andrasidan får enligt förslaget inte på detla sätt flera ledamöter tUlsättas än attde utgör mindre än hälften av , medan enligt gällande lag alla utomen kan få utses på annat sätt än genom val på bolagsstämman. Styrelseledamotsuppdrag gäller enligt förslaget för tid som anges i bolagsordning. Tiden skallbestämmas så att uppdraget upphör vid utgången av ordinarie bolagsstämma förnyval under visst räkenskapsår, senast det fjärde efter valet. Detta innebäratt längsta tiden för uppdraget har utökats från nuvarande tre tUl . Imotsats till vad faUet är enligt gäUande lag gäller maximitiden för allastyrelseledamöter och inte bara för dem som valts på bolagsstämman. Enligten särskild föreskrift i utredningsförslaget skall vad i lagen sägs omstyrelseledamot i tillämpUga delar gäUa om suppleant. Remissyttrandena.I samband med remissbehandlingen framhåller TCO alt även antalet arbetstagarebör ses som en faktor som skall ligga till grund för avgörande av minstaantalet styrelseledamöter i bolaget. TCO föreslår därför alt bolag som driververksamhet där arbetstagare används för bolagets räkning, skall ha minst treledamöter, även om aktiekapitalet understiger 1 milj. kr. Föreningenauktoriserade revisorer ifrågasätter om aktiekapitalet är det meständamålsenliga måttet när det gäller att avgöra hur stor en styrelse skallvara. Föreningen kan inte finna något hinder mot att använda det bimdnakapitalet som mått för bestämning av antalet styrelseledamöter på motsvarandesätt som det i förslaget har använts för bestämmande av kravet på kvaUficeradrevision. Kommerskollegiumavstyrker den av utredningen föreslagna begränsningen att minst hälften avstyrelseledamötema alltid skall tillsättas av bolagsstämman. Kollegiet upplyseratt det i flera fall har givits tillstånd till att i bolagsordningen tas inbestämmelser med innebörd att mer än styrelseledamöter fårtillsättas av annan än stämma. Föredraganden.För egen del ansluter jag mig tiU utredningens uppfattning att det inte ärnödvändigt att reglerna om antalet styrelseledamöter och reglema om när bolagskall ha kvalificerad revision grundas på identiska kriterier. Antaletstyrelseledamöter är knappast en Uka viktig fråga som frågan om revisorernaskompetens för sin uppgift. Man kan därför nöja sig med en mera schablonmässigoch lättUlämpad regel rörande styrelseledamöternas antal. Aktiekapitaletssloriek synes kunna utgöra ett lämpligt kriterium därvidlag. Den av TCOförordade regeln synes mig vara alltför långtgående, eftersom den skulle ledatill att fler- taletutpräglade småföretag, som drivs i aktiebolagets form, skulle behöva enstyrelse på tre ledamöter även om företaget ägs av en enda person. Jagdelar kommerskollegiets uppfattning att det inle finns några bärande skäl förden av utredningen föreslagna regeln om att minst hälften av styrelseledamötemaaUtid måsle tillsättas av bolagsstämma. Någon sådan regel bör alltså inte intasi lagtexten. Även med en sådan ordning bör man kunna slopa gäUande lags krav påtiUstånd resp. för-faltningsstöd för att utomstående skall få tillsättastyrelseledamot. Iövrigt kan jag biträda utredningens förslag. Ävenom lagtexten inte förbjuder att i bolagsordningen föreskrivs att val avstyrelse ankommer på verkställande direktör eller revisor, strider emellertiden sådan föreskrift mot grundema för ansvarsfördelningen mellan bolagsorganenoch kan därför inte förekomma. Tvekan kan råda om en föreskrift ibolagsordningen får innebära, att styrelsen utser sina egna ledamöter. Attstyrelsen ulser verkställande direktör som enligt bolagsordningen tUlika skallvara styrelseledamot möter inget hinder i gällande rätt och kan ske även enligtmitt förslag. Att styrelsen ulser samtliga nya styrelseledamöter kan ur vissasynpunkter vara en otillfredsställande ordning. En sådan bestämmelse tordeknappast förekomma i praktiken. Fallet behöver därför knappast lagregleras.Skulle en styrelse missbraka en sådan bestämmelse har f. ö. aktieägarnaalltid möjlighet att reagera exempelvis genom att ändra bolagsordningen. Omstyrelsesuppleanter skall finnas, måste det anges i bolagsordningen med uppgiftom antalet eller lägsta och högsta antalen, se 2 kap. 4 §. Om suppleantergäller i tUlämpliga delar detsamma som om styrelseledamöter. Suppleant skallalltså vara myndig och som regel här i landet bosalt svensk medborgare.Skyldigheten att lämna uppgift om aktieinnehav (se 5 §) föreligger redan närhan utses. När suppleant tjänstgör i styrelsen är han i alla avseendenlikställd med ordinarie ledamot. Enligtgällande lag kan i bolagsordningen tas upp närmare bestämmelser om defömtsättningar under vilka suppleant eUer vice verkställande direktör ägerinträda i tjänstgöring och om ordningen för inträde. Någon molsvarande lagregelfinns inte i departementsförslaget. Hinder möter dock inte mot att ibolagsordningen tas in bestämmelser om suppleanternas och vice verkställandedirektörens tjänstgöring. I bolagsordningen får nämligen tas in bestämmelserav vad slag som helst om de inte är olagliga. Efterdet att utredningen lade fram sitt förslag har genomförts lagstiftning omoffentiiga styrelseledamöter i vissa aktiebolag och stiftelser samt omstyrelserepresentation för de anstäUda i aktiebolag och ekonomiska föreningar.Båda dessa lagar innebär att annan än bolagsstämman har rätt att utsestyrelseledamot i sådana aktiebolag som omfattas avlagarna i fråga. Det skulle i och för sig kunna te sig naturUgt att inarbetadessa båda lagar i den nya aktiebolagslagen. Lagarna är emeUertidtidsbegränsade och är avsedda att ligga till gnmd för en verksamhet avförsökskaraktär. Jag har därför funnit det lämpligt att de båda lagarnafortfarande får gälla vid sidan av den allmänna aktiebolagslagen. De angivnalagama innehåller på vissa punkter bestämmelser som avviker från vad somgäller enligt de allmänna reglerna i aktiebolagslagen. Att sådanaspecialbestämmelser tar över de allmänna reglema i aktiebolagslagen följer avden allmänna grandsatsen att speciallag tar över allmän lag. Paragrafeninnehåller bestämmelser för det fallet att styrelseledamots uppdrag upphör iförtid. Slyrelsemandati aktiebolag är ett förtroendeuppdrag. Styrelseledamot har enligt förstastycket rätt att efter anmälan avgå . Anmälan skall göras hosstyrelsen och, om ledamoten inle är vald på bolagsstämma, hos den som tUlsatthonom. Enligtstycket kan styrelseledamot också när som helst skiljas från uppdraget genombeslut av den som utsett honom, dvs. bolagsstämman eller annan. Detta motsvararvad utredningen förordat. Utredningsförslaget saknar bestämmelse om att densom begär att en av honom tillsatt styrelseledamot skaU avgå skallanmäla detta lUl styrelsen. Jag anser en sådan bestämmelse vara lämplig ochförsta stycket har utformats i överensstämmelse härmed. Detta innebär bl. a.att när arbetstagariedamot entledigats av den som utsett honom, vederbörandeockså skall anmäla detta till styrelsen. Jagdelar utredningens uppfattning alt det mte finns skäl att uppehålla det nugällande förbudet för verkställande direktör att medan han kvarstår i dennabefattning avgå ur styrelsen. Om enligt bolagsordningen verkställandedirektören skall vara ledamot av styrelsen, kan han dock inte lämna styrelsenutan alt även avgå från befattningen som verkställande direktör. Upphörstyrelseuppdraget eUer blir styrelseledamot omyndig eller försatt ikonkurs, bosätter han sig utomlands eller förlorar han sitt svenskamedborgarskap och finns ingen suppleant för honom, skall enligt andra stycketövriga styrelseledamöter vidta åtgärder för att en ny ledamot utses för denåterstående mandattiden. Styrelsen skall alltså sammankalla bolagsstämma, omvalet ankommer på stämma, eller anmoda den som skall tiUsätta den nyaledamoten att fullgöra denna uppgift. Detta överensstämmer med vad utredningenhar förordat. I departementsförslaget har emellertid gjorts den jämkningen attkvarvarande styrelseledamöter inte är skyldiga att vidtaga några ålgärder närden förutvarande styrelseledamoten är offentiig styrelseledamot eUer arbets- tagarledamot.I sådant fall ankommer det alltså helt och hållet på regeringen resp.vederbörande fackliga organisation att ta ställning till om ny ledamot skallutses och i så fall för vilken mandattid. Beträffande ledamot somskall väljas av bolagsstämman får enligt stycket valet anstå till nästaordinarie stämma på vilken styrelseval förrättas, om styrelsen är beslulförmed kvarstående ledamöter och suppleanter. Detta gäller utan hinder avbestämmelsen i 1 § första slyckel om minsta antal ledamöter i styrelsen.Styrelsen i sådana bolag som enligt nämnda paragraf skall ha minst treledamöter kan alltså vid inträffad vakans interimistiskt fungera med enligt 9§ beslulfört anlal, dvs. mer än hälften av ledamöter, om intebolagsordningen föreskriver att styrelsen är beslulför endast om minst treledamöter är närvarande. Andra stycket utgår frånatt suppleant i regel träder in i styrelsen för den återstående mandattiden.Det förekommer emellertid alt suppleant väljs under förutsättningatt han inte skaU varaktigt tjänstgöra i styrelsen. Det står inte i strid medandra stycket att i sådant fall tillsätta den lediga slyrelsebefattningen medannan än suppleanten. Omen vakans får bestå och antalet styrelseledamöter till följd härav understigerdet i lagen eller bolagsordningen angivna minimiantalet, kan enligt 13 kap. 4 §bolaget försättas i likvidation. Om underiålenhet att utse ny styrelseledamotberor på bolagets egna organ, får bolaget stå sitt kast. Det skulle däremot,som utredningen framhållit, vara betänkligt, om en utomstående, som enligtbolagsordningen skall utse styrelseledamot, genom underlåtenhet i dettaavseende skulle kunna tvinga bolaget i likvidation. I tredje stycket föreskrivsdärför att i sådant fall ersättare kan förordnas av rätlen. Detta sker påansökan av styrelseledamot, aktieägare, borgenär eller annan vars rätt kanvara beroende av att det finns någon som kan företräda bolaget. En liknandebestämmelse finns i gällande lag. En av rätten utsedd ersättare skallnaturligtvis avgå, om ny ledamot utses. Medhänsyn till lagstiftningen om offentliga styrelseledamöter ocharbetstagarledamöler har i stycket gjorts den jämkningen att stycket endastgäller när enligt bolagsordningen styrelseledamot skall utses i särskildordning. Stycket blir alltså inte tiUämpUgt om exempelvis en fackligorganisation skulle underlåta alt utse efterträdare till en arbetstagariedamotsom lämnat styrelsen. Detlegala kravet att verkställande direktör skall utses knyts i första stycket tiUsamma föralsättning som kravet att bolaget skall ha minst trestyrelseledamöter, nämligen att aktiekapitalet eUer maximikapitalet uppgår till1 milj. kr. Iandra bolag kan styrelsen bestämma alt verkställande direktör skall finnas.Verkställande direktör får tillsättas oavsett styrelseledamöternas antal vilketinnebär en ändring i förhållande till gällande lag. Av 1 och 8 §§ framgår motsättningsvisatt i sådana små bolag verkställande direktören och styrelsen kan varaidentiska. Liksomenligt gällande lag är det alllid styrelsen som utser verkställande direktör. Förslagetinnehåller ingen bestämmelse om att suppleant skall utses för verkställandedirektör. Utses emellertid sådan, dvs. vice verkställande direktör, gällerenligt andra stycket i tillämpliga delar lagens bestämmelser om verkställandedirektör. Flera vice verkställande direktörer kan utses. Somjag anfört i den allmänna motiveringen (13.7) anser jag att gällande lags kravpå svensk nationalitet och bosättning i landet med möjlighet till dispens ivarje särskilt fall liksom kravet pä myndighet bör behåUas. Dessutom menar jagatt det är olämpligt att den som är i konkurs är styrelseledamot ellerverkstäUande direktör. Paragrafen har utformats i överensslämmelse härmed.Motsvarande krav gäller för stiftare (2 kap. 1 §) och revisor (10 kap. 2 §)samt på grund av hänvisningar till förevarande paragraf och 10 kap. 2 § firmatecknare (11 §), granskare (10 kap. 14 §) och Hkvidator (13 kap. 7 §). Paragrafeninnehåller regler om att styrelseledamot m. fl. skall lämna upplysningar omsitt innehav av aktier i bolaget och om förändringar i detta innehav. Lagen(1971; 827) om registrering av aktieinnehav syftar till att motverkainsiderspekulation i aktier som noteras vid eller på listautgiven av svenska fondkommissionärer. Lagen ålägger den som i bolag med sådanaaktier innehar ledande befattning som normalt medför förtrolig kännedom omsådana bolagets förhållanden som kan påverka kursen på aktierna, skyldighet atttill den som för aktieboken anmäla sitt innehav av aktier i bolaget.Anmälningsskyldigheten omfatiar även aktier som ägs av vissa den anmälningsskyldigenärstående personer. Även ändringar i innehavet skall anmälas. Anmälan skaUregistreras i en särskild förteckning som skall vara offentlig. Vidlagens tillkomst åberopades som en betydelsefull omständighet tendenserna tillökal aktiesparande hos allmänheten och den därmed följande spridningen avaktier på ett större antal aktieägare. som fondbörsen fyller enväsentlig uppgift i ett väl utvecklat industriland genom sin roll somförmedlare av affärer i aktier och andra värdepapper inbjuder den, framhölldepartementschefen (prop. 1971: 130 s. 24) till ekonomiska spekulationer ochibland kanske ohederliga eller diskutabla affärsmetoder. Lagenkan också ses mot bakgrund av att vid handeln med de ifrågavarande värdepapperendirektkontakt saknas mellan säljare och köpare. Den part som sitter inne medsärskUd, för den andre parlen okänd information om förhållanden, som kanpåverka aktiekursen, har möjlighet alt utnyttja denna sin information tiUskada för den andra parlen, ulan alt den senare har möjlighet att bevisa detla. Omdet åter gäller aktier, som ej är föremål för allmän handel och offentligtmeddelad kurssätlning, är enligt utredningen situationen en annan. Det är då iregel fråga om övertagande av aktiestocken eller en majorilelspost i ettfamiljeföretag eller elt annat mindre företag, eller om andra liknande fall dåpris och andra vUlkor bestäms vid direkta förhandlingar mellan parterna.Naturligtvis kan även i sådana fall den ena parten genom alt lämna felaktigaupplysningar eller genom att underlåta att lämna upplysningar göra sig skyldigtill missbruk av sin störte inblick i bolagets förhållanden. Men de allmännaavtals- och förmögenhetsrättsliga reglerna liksom även bestämmelserna omstraffrättsligt ansvar för bedrägeri eller ocker ger då större möjUgheter lilleffektiva ingripanden än när det är fråga om affärer som förmedlas över börsen. Lagenom registrering av aktieinnehav bör, såsom också utredningen förutsatt, kvarståoförändrad såsom en speciell lagstiftning betingad av de särskUda förhållandensom råder beträffande börs- och listbolagen. Ulredningen föreslårskyldighet för styrelseledamot och verkställande direktör atl anmäla sinaaktieinnehav tUl bolaget för införing i en särskild förteckning. Den föreslagnabestämmelsen syftar inte till skydd mot missbruk av insiderinformation.Bestämmelsen fyller en annan viktig uppgift. Det är angeläget att medlemmar avbolagsledningen inle köper eUer säljer aktier i bolaget ulan att detta blirkänt för bolaget. Bestämmelsens huvudsakliga syfte är sålunda inte att skyddamedkon-trahent i aklielransaklioner ulan alt tiUgodose bolagets intressen i förhållandetill ledamöter av bolagsledningen. Med hänsyn till bestämmelsens på detta sättbegränsade syfte har utredningen inte ansett erforderligt att förteckningenskall vara offenllig. Underremissbehandlingen har LRF framfört önskemål om' att förteckningen skall varaoffentlig. Även jag finner det vara naturligt att uppgifterna om verkställandedirektörens och styrelseledamöternas aktieinnehav skall vara tiUgängliga förde anställda och allmänheten. Om uppgifterna emellertid skall vara offentligabehövs inte någon särskild förteckning.