prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — hävdats att utseende avledamöter i slalliga organ är en förvaltningsuppgift som innefattar myndighelsutövning.Detta skulle innebära att en sådan förvaltningsuppgift enligt regeringsformeninte kan överläranas till enskilda personer, l. ex. valkorporalioner avstuderande, särat alt den kan överlämnas till förening av studerande elleranställda endast genom lag. Något otvetydigt slöd för den anförda uppfaltningenfinns emellertid inte vare sig i lagtexten eller i förarbetena till berörd paragrafi regeringsformen. Syftet med regeringsformens bestämmelser, om överlämnande avförvaltningsuppgift kan knappast vara all förhindra att ledamöter i statiigaorgan utses på det sätt jag förordat. Möjligen behövs etl förtydligande avregeringsformen på den punklen. Denna fråga övervägs f. n. inomjustitiedepartementet. Idetta läge och då jag förordat att mina förslag beträffande tjänsteförslagsnämnder,där vissa ledamöter skall utses av sararaanslutningar för de anställda och destuderande, skall träda i kraft avser jag att inom kortföreslå regeringen atl för lägga fram förslag till en särskild lag. för högskolereformen bör för del försia svaraför vissa samordnande uppgifier i planeringsarbetet i förhåUande till delsbefintliga centrala myndigheter och organ, dels de regionala organisationskOmmitléema,dels: övriga utredningar och arbetsgrupper som har samband medhögskolereformen. Komraittén bör för det andra fullgöra vissautredningsuppgifter av mera generell kärak:-tär, t. ex. i den förut berördafrågan om fakultets/sektionsnämndsorgani-salionen. För det tredje bör den centralakommittén utarbeta det underlag som fordras för beslut om den nämndautformningen av verksorganisationen för högskolan. Jag utgår från att dencentrala kommittén kommer att arbeta med expertgrupper för olika uppgifter. centrala kommilléns arbeie bör två uppgifter prioriteras i inled- ningsskedet.Dels bör en plan för genomförande av högskolerefor- 37 1975.1 saml Nr 9 mensolika delar utarbetas, innefattande förslag tUl de övergångsanordningar som kanfordras. Dels bör för att UHÄ skall kunna inrältas vid den angivnatidpunkten förslag utarbetas om verkets organisaiion och personalbehov samti därraed sararaanhäng-ande frågor. På båda dessa punkter bör koraraitténsarbete slutföras med sikte på att regeringen i budgetpropositionen / 77 skall kunna redovisa en plan för reformens genomförande samllägga frara vederbörliga förslag ora Lnrättande av det nya ra.ra. I sistnäranda sammanhang aklualiseras ylterligare en fråga som jag nu skallberöra. Motbakgrund av vad jag anfcirt i det föregående om de föreslagna regionstyrelsernasuppgifter i föirhållande till uppgifterna för centrala myndigheler är detenligt min mening nödvändigt att frågorna om UHÄ:s och om de regionalakansliernas organisation och resurser behandlas i ett sammanhang, detla ävenom jag sora fraragått räknar med att regionkansUerna formellt skall imättasförst . Jag ser det nänJigen som angelägel alt de centrala ochregionala högskolemyndigheternas personalbehov kan tillgodoses inora en ram soramotsvarar de mera permanenta personalresurser sora f. n. finns för berörda uppgifierinora UKÄ, SÖ, . fl. centrala organ, vUkasuppgifter helt eller delvis skall övertas av UHÄ. I saramanhanget bortser jagdå från resursema för den centrala antagningen. Dessas omfattning får prövassärskilt i samband med arbetet på att utveckla och utvidga antagningssystemetenligt mina förslag i det föregående. Medutgångspunkt i de av U 68 redovisade beräkningarna kan man grovt uppskatta detotala befintliga resurserna av mera permanent slag för uppgifter, sora raotsvararde föreslagna cenirala och regionala rayn-dighelemas, till något under 200personår, bortsett från personal för den centrala antagningen. Jag räknar med atlde sex regionala kanslierna i utgångsläget bör förfoga över resurser raotsvarandesammanlagt omkring . UHÄ skulle därmed komraa att disponera resurserraotsvarande något under , raed nyssnäranda undantag. Belräffanderegionkanslierna hcir jag då självklart utgått från de uppgifter sora jag idet föregående: angett som gemensamma för saratliga regioner. Eventuella avvikelserfrån norraalraodellen, vilka kan bli aktuella i ett senare skede, får då.prövas också med avseende på konsekvenserna beträffande personalbehovet. Detbör enligt mm mening ankomma på den cenirala organisations-koraraittén att närraareöverväga UHÄrs och regionkansliemas struktur och personalstat m. m. medutgångspunkt i de riktlinjer jag angett här och i det föregående. I fråga om regionkansUernabör detta arbete bedrivas i kontakt med de regionala organisationskoraraittéema,tUl vUkas uppgifter jag slrax återkommer. Även förslag om regionkansliema bör sålundaom möjligt presenteras för i budgetpropositionen för budgetåret1916/11. Efter vederbörliga förhandlingar om personalens löne- och anställningsvillkorbör därefier tjänsterna inom UHÄ och de regionala kanslierna tUlsättas iprincip . Det är givetvis viktigt att delta sker så tidigt som möjligtföre omorganisationen. De som får tjänster i den regionala organisationen börövergångsvis kunna vara knutna till UHÄ för uppgifier som så långt raöjligt anknylertill deras komraande. Detär av slort värde alt tUl de regionala kanslierna kunna rekrytera personal raederfarenheter sora arbete inora cenirala rayndigheter och organ inorahögskoleväsendet ger. I fråga om vissa tjänster i den regionala organisationen raåsteraan eraellertid räkna raed behov av att rekrytera personer ulanför den krets sorafinns inora de befintliga centrala myndighetema. Det är också i samband med enomorganisation av detta slag givet att inte samtliga tjänstemän på central nivåsom berörs koraraer att kunna i den nya organisaiionen få uppgifier av, sammaeller likartat slag som de har inom de nuvarande myndighelerna. Jag räknar dockraed alt aUa skall beredas fortsatt arbete inora statsförvaltningen. En vikliguppgift för den cenirala organisalionskoraraittén blir atl i samråd raed denberörda personalen och dess organisationer finna sådana former för övergångentill den nya organisationen att störsia raöjliga hänsyn lill de enskilda Ijänsteraännensönskeraål raedges. Medverkan av personalförelrädare blir givetvis aktuell intebara i denna del av arbetet utan också i arbetet raed utforraningen av verksorganisationenöver huvud. Deregionala organisalionskomraitléerna bör för det första svara för vissa saraordnandeuppgifier i planeringsarbetet i förhållande tUl befintliga läroanstalter ra.fl. De bör för det andra i enlighet med de riktiinjer som jag angett i detföregående ularbela förslag om diraensioneringen och lokaliseringen av dengrundläggande högskoleutbildningen i regionerna raed sikte på att ge underlagför fördelningen av utbUdningskapacitet och resurser för /78. TUldenna uppgift hör att saraordna planeruigen av ulbyggnaden på de i detföregående utpekade utbyggnadsorterna samt att också i övrigt planera för ulvecklingav nya UtbUdningslinjer m. ra. För det tredje bör kommittéernautarbeta förslag ora den institutionella organisationen av högskolan på en radpunkter sora jag angett i det föregående, bl. a. beträffande indelningen ihögskoleenheter på de nuvarande universitetsorterna, sammansättningen avregion- och enhetsslyrelser, närmare uppgifier för regionstyrelserna samt utbUdnings-och linjenämndsorganisalionen. Sora U 68-beredningen påpekat bör vid behov särskUdakoraraittéer för enskilda högskoleorter kunna inrättas under de regionalakommittéerna. Deregionala kommittéemas förslag bör föreligga i sådan tid att re- geringensförslag på berörda punkter kan föreläggas senasi i budgeipropositionenför /78. En direkt representation i kommittéerna för allaberörda läroanstalter och där verksamma gmpper är självklart praktiskt intemöjlig. Det är emellerlid givet att komraitléernas arbete bör bedrivas i närakontakt med de berörda läroanstalterna och företrädare för de där verksamma.En viktig uppgift för komraitléema i iiUedningsskedel blir att finna forraerför denna saraverkan inom ramen för den tid som slår till förfogande för komraittéemasarbete. Som KKframhållit krävs omfattande insatser för information tUl alla berörda parter isamband med elt genomförande av de nya reglema för behörighet, urval ochantagning tUl högskolan. Huvudansvaret för denna information bör ankorama på detre ämbetsverken AMS, SÖ och UKÄ, sedermera UHÄ, vilka redan samverkar när detgäller information i bl. a. korapetensfrågor. Vad KK anfört om information förolika målgmpper ger värdefulla utgångspunkter för myndigheternas bedömningar. Ävenandra delar av högskolereformen ställer krav på inforraation till bl. a. delsblivande studerande, dels personalen inora olika delar av högskolan. Dettagäller t. ex. beträffande förändringarna i studieorganisationen och deninstitutionella organisationen. Det är självfallet ändamålsenligt att informationsinsatseimai fråga ora olika delar av reforraar-betet så långt möjligt samordnas. Jag räknarmed att det skall ankoraraa på den centrala organisationskommittén att beaktadetta. I det följande kommer jag att föreslå att särskUda medel anvisas /76 för information ra. i samband raed högskolereforraen. Detär, slutligen, enligt min mening angeläget atl den högskolereform som jag nuförordat från början följs systematiskt och att den fortlöpande utvärderas medavseende på sina effekter i skilda avseenden. En viklig uppgift, som KK pekatpå, är atl sludera tillämpningen och bl. a. de sociala effeklerna av de nyabehörighels- och urvalsreglerna. Det gäller också att följa genomförandet och tUlämpningenav bl. a. den nya studieorganisationen och den nya institutionella organisationen.Syftet skall självklart vara att få fram underlag för att stegvis göraförändringar som visar sig önskvärda eller nödvändiga. Jag avser att i annatsammanhang återkorama tUl regeringen beträffande formema för att på della sällfölja och utvärdera olika delar av högskolereformen. Medhänvisning till vad jag anfört heraställer jag, att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna de riktlinjer för reformering av högskoleutbUdningen m. ra. som jag angetti det föregående. 1975: 9 581 Anslagsberäkningar för /76 12.1Vissa kostnader i samband med högskolereform Nyttanslag förslag 5 200 000 Istatsbudgeten för /76 bör under åttonde huvudtiteln föras uppett förslagsanslag benämnt Vissa kostnader i samband med högskolereform. Underdetta anslag beräknar jag medel för informaiion om bl. a. de nya behörighets-och urvalsreglema samt högskolereformen i övrigt (. ), för kostnaderi samband med uppläggning av centralt antagningssystem (. ), förförberedelsearbete inför omläggning av läroanstalternas ekonomiadministrativa ratineri samband med genomförande av nytt anslagssystem (.) samt förutveckling och utvidgning av informationssystem avseende studerande ochstudieresultat (). Av praktiska skäl bör vissa av dessa kostnaderbestridas från bl. a. anslagen Universitetskanslersämbetet:Förvaltningskostnader och Förvaltningarna vid universiteten m. m., somhärigenom kommer att belastas med högre belopp än som beräknats i 1975 årsbudgetproposition. Det av mig förordade anslaget kommer således att i dessadelar fungera som täckningsanslag för statsbudgeten, Mina förslag i detföregående medför stora krav på ulveckling av högskolans ulbildnmgsutbud. Det gäUeraUmänt att främja dels arbetslivsanknytning, dels problemorientering vidhögskolestudiernas uppläggnmg. Det gäller också alt inom skilda ämnesområdenutveckla kurser som är anpassade tUl behoven hos yrkesverksamma och meddelas iformer som möjliggör kombination av studier och förvärvsarbete. Inte minstviktigt är det att vid de fUosofiska fakulteterna utveckla utbildningsutbudetefter dessa riktlinjer. Enligt min mening är det angeläget all de resursmässigaförutsättnmgama för ett sådant utvecklingsarbete förbättras. Arbetet börbedrivas efter de principer som jag förordal i det föregående och inom de raraarför den lokala högskoleorganisationen sora kommer alt dras upp i organisationskoraraittéernasarbete. Jag vill mol denna bakgrund redan nu anmäla alt jag avser all i budgetpropositionenför /77 återkomma med förslag om särskilda medel för stöd- och innovationsåtgärderför den grundläggande utbildningen, i första hand vid de filosofiskafakulteterna. I det föregående har jaganmält att jag avser att i armat samraanhang föreslå regeringen dels att uppdraåt högskolan i att utreda och lägga fram förslag om entvärvetenskapligt orienterad forsknings-och forskarutbUdningsorganisation inorai första hand den fUosofiska fakultetens oraråde, dels att beslula atl närandahögskola fr. o. m. skall benäranas i vUl i detta sam- Prop.1975: 9 582 manhangföreslå regeringen att inhämta bemyndigande alt den 1 juli 1976inrätta en för högskolans nuvarande rektor, innehavaren av i statskunskap vid i , personligprofessur i statskunskap vid nuvarande högskolan i . Jag hemställer,att regeringen föreslår att lillVissa kostnader i samband med högskolereform för /76 underåttonde huvudtiteln anvisa elt förslagsanslag av , bemyndigaregeringen all inrätta en professur i enlighet raed vad jag förordat i detföregående. Nyttanslag förslag 3 905 000 Jaghar i det föregående förordat att viss försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbUdningskaU inledas dels /76 i enlighet raed U 68:s förslag, delstidigast i enlighet med NoTH:s av UKÄ tillstyrkta förslag. U68 beräknar de årliga lärarlöne- och driftkostnaderna samt koslnaderna förlokal administration för försöksverksarahet raed yrkestekniskhögskoleutbildning tUl ca . per undervisningsgmpp om 30 studerande.Behovet av lokaler och utrastning inora försöksverksaraheten förutsätts dåkunna tillgodoses i huvudsak genora befintliga resurser. Kostnaderna förcentral adrainistration och utvärdering av försöksverksamheten skulle enligt U68 :s beräkningar det första försöksåret uppgå tUl ca . UKÄhar i sina förslag tUl anslagsframställningar för /76 begärtdels 2 770 000 ler. för lärariönekostnader och . för driftkostnaderför försöksvis anordnad yrkesteknisk högskoleulbildning, dels . förcentral administration ra. av ifrågavarande försöksverksarahet. I enlighetriied vad jag anfört i det föregående har jag vid mina kostnadsberäkningarutgått från all behovet av lokaler och utrustning för ulbUdningen i huvudsakskall kunna tillgodoses utan särskilda kostnader för slaten. I den månkompletteringar behövs i dessa avseenden bör raedel kunna anvisas från statens allraännafastighetsfond och anslaget Inredning och utrastning av lokaler vid universitetenra. Vidare beräknar jag . för planering m. ra. för yrkestekniskhögskoleutbildning i . Jaghemställer, att regeringen föreslår alttiU Yrkesteknisk högskoleutbildning för /76 imder åttondehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1975: 9 583 1973/74Utgift 666 940 Reservation 950 040 1974/75Anslag 312 000 1975/76Förslag 661 000 1975: 1 (bU. 10 s. 149) har regeringen föreslagit atl, iavvaktan på slällningstagande till bl. a. förslag från SÖ, till ulveckling av studielämplighetsprovför /76 beräkna elt reservationsanslag av . I enlighet med vad jagförordat i det föregående skall fr. o. ra. antagningen tUl grandläggandehögskoleutbildning inför /78 studielämplighetsprov i vissa fallanvändas vid urval bland behöriga sökande. Ett studieläraplighetsprov har somjag redovisat utarbetats av SÖ. Visst fortsatt utvecklingsarbete krävs dockinnan provet kan las i bruk. För sådant utvecklingsarbete bör budgetåret1975/76 anvisas sammanlagl . Jaghemställer, alt regeringen föreslår atttill Utveckling av studielämplighetsprov för / 76 under åttondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Regeringenansluter sig tUl föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå alt aniaga de förslag som föredraganden har lagt fram. Befintligautbildningsvägar som enligt U 68 skall föras till högskolan (jfr SOU 1973: 2 s.706) bergsingenjörbrandingenjör civilingi;njör drifttekniker sjöingenjör agronom apotekare hortonomjägmästare laboratorieassistent landskapsarkitekt lantmästarelivsmedelstekniker receptarie skogsmiistare Irädgårdstekniker sjökapten ekonomiföreståndarehälsovårdsinspektör inlematföreståndare syo-konsulenl ekonom: jurist socionom(förvaltningslinje) företags;ekonom marknadsförare högreiiurs för personal inom hotell- och restaurangbranschen samhällsadministralioiitjänsieman vid transportföretag socialadministration: a) ettårig! b) tvåårig! ulbildningsadministralion!högre grafisk utbildning systemman programraerare a) 1 år b) 1 1/2 eller 2 åriarbetsterapeut hörselvårdsassislent logoped sjuksköterska (gmndutbildningoch vidareutbUdning) tandhygienist tandläkare veterinär ålderdomsherasföreståndaresocialpedagog socionom (social linje) biträdande psykolog psykolog bamavårdsläraregymnastik- och idrottslärare hushållslärare vårdyrkeslärare sjukvårdslärarefritidspedagog förskollärare danspedagog mun-pedagog musikläraremusikpedagog musikinstruktör teckningslärare ämneslärare klasslärareslöjdlärare speciallärare textUlärare lärarei industri och hantverk ungdomsledare idrotts- och fritidskonsulent!bibliotekarie journalist högrereklamutbUdning regissör, producent, scenograf ra. m. scenartist koreografmim-artist målare,skulptör ra. m. konsthantverkare kyrkomusiker instrumentalmusiker sångare tonsättare dirigent präst ra. övrig UtbUdning ej förtecknad utbildning vid de filosofiska fa- 'Kombinationsutbildning försiiksverksamhet. 1975: 9 587 U 68:s förslag tUI alhnänna utbildningslinjer (jfr SOU1973: 2 s. 721) 1 Teknisk yrkesutbildning arkUeklurlinjen bergsvetenskapslinj en ekonoraingenjörslinjen eleklrotekniklinjen flygtekniklinjen geoteknologilinjen kerailekniklinjen lantraäterilinjen maskintekniklinjen teknisk fysik-linjen teknisk fysik- och eleklrotekniklinjen 2 Administrativ och ekonomisk yrkesutbildning juristlinjen juridisk-sarahällsvelenskapliga linjenfilosofisk-samhällsvetenskapliga linjen ekonoralinjen sarahällsplanerarlinjenförvaltningslinjen vissa ettåriga specialkurser i gymnasieskolan linjen för högre grafisk utbildning linjenför revision, bank och beskattning socialadrainistrativa linjenutbildningsadministrativa linjen personaladministrativa linjen transportadminislrativalinjen linjen för administrativt systemarbete sekreterarlinjen administrativ-ekonomiskvariant av 3 Vårdyrkesutbildning arbelsterapeutiinjen hörselvårdsassistentlinjen logopedlinjen läkarlinjen medicinskassistent-linjen psykologlinjen sjukgymnasllinjen sjuksköterskelinjen ålderdomshemsföreståndarlinje n tandläkarlinjen landhygienistiinjen (De lärarutbUdningarsom berörs av lärarutbUdningskommitténs förslag har inte medtagits iförteckningen.) linjernaför lärare i yrkesinriktade ämnen musikpedagoglinjen danspedagoglinjen äraneslärarlinjerna,vilka uigörs av undervisningsvariant inom 1975: 9 589 5Ulbildning för kultur- och informationsyrken religionsvelenskaplig linje ungdorasledarluijenjournalistlinjen linjenför koraraunikalions- och reklamutbUdning regissörslinjen scenarlistlinjenkoreograflinjen konsthantverkslinjen kyrkomusikerlinjen inslrumenlalrausikerlinjen sångarlinjen kullur- och inforraationsvarianl (bl. a. raed bibliotekarieinriktning)av svensklinjen Vissakonstnärsutbildningar föreslås inte bli organiserade på utbUdningslinjer. Propositionen .................................................. ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 INLEDNING ....................................................... ... 6 UTREDNINGAROCH REMISSYTTRANDEN M. 1.................................................................... Högskoleutbildningens inriktning, dimensionering, lokalisering och organisaiion................................................ .. 14 1.1 U68 m. m 14 1.1.1 Högskoleutbildningens avgränsningoch uppgifter .. 14 1.1.2 Högskolesludiemas organisation ............ .. 23 1.1.3 Antalet studerande ihögskoleutbildning. tillhögskoleutbildning ......................... .. 32 1.1.4 HögskoleutbUdningens lokaUsering ........ .. 58 1.1.5 Återkommande utbUdning....................... .. 85 1.1.6 Institutionell organisation .................... .. 93 1.1.7 Kostnader ...................................... 122 1.1.8 Genomförande av U 68:s förslag.............. 125 1.1.9 FÖrsöksverksamhel; medyrkesteknisk högskoleutbildning m. ra 126 1.1.9.1 U 68 ....................................... 126 1.1.9.2 NoTH och UKÄ ........................... 137 1.2.1 Allraänt .......................................... 141 1.2.2 Högskoleutbildningens avgränsningoch uppgifter .. 146 1.2.3 Högskolesludiemas;organisation ........... 169 1.2.4 Antalet studerande i högskoleutbUdning.Antagning till högskoleutbUdning ....................... . 179 1.2.5 Högskoleulbildningenslokalisering .......... . 195 1.2.6 Återkommande ulbildning........................ . 207 1.2.7 Institutionell organisation .................... . 215 1.2.8 Kostnader ...................................... . 245 1.2.9 Genomförande av U 68:s förslag.............. . 248 1.2.10 FÖrsöksverksamhel: medyrkesteknisk högskoleutbildning 250 1.3 U68-beredningen ra. 1.3.1 Allraänt .......................................... 273 1.3.2 Högskoleulbildningens avgränsningoch uppgifter .. 279 1.3.3 Högskolestudierna;! organisation ......... . 285 1.3.4 Antalet studerande i högskoleutbUdning.Antagning lill högskoleulbildning ......................... . 287 1.3.5 Högskoleutbildningenslokalisering ......... . 289 1.3.6 Återkommande utbUdning....................... . 292 1.3.7 Institutionell organisation .................... . 293 1.3.8 Genomförande ................................. . 311 Behörighel och urval lillhögskoleulbildning.............. . 313 2.1KK ....................................................... . 313 2.1.1 Allraän bakgrund tUl kommitlénsarbete..... . 313 2.1.2 Allmän behörighet ............................... . 314 2.1.3 Särskilda förkunskapskrav ...................... . 319 Prop.1975: 9 591 2.1.4 Urval bland behöriga sökande ................ 324 2.1.5 Kompetensreglemas tillämpningpå verksutbUdning 335 2.1.6 Antagningens organisation ................... 336 2.1.7 Handläggning avkompetensfrågor ......... 340 2.1.8 Genomförande av KK:s förslag .............. 343 2.2 SÖ ......................................................... 344 2.3 Remissyttranden ....................................... 348 2.3.1 Allmänt .......................................... 348 2.3.2 Allmän behörighet ................................ 351 2.3.3 Särskilda förkunskapskrav....................... 353 2.3.4 Urval bland behöriga sökande ................. 357 2.3.5 Kompetensreglernas tUlämpningpå verksutbildning 369 2.3.6 Antagningens organisation .................. 370 2.3.7 Handläggning av kompetensfrågor............ 373 2.3.8 Genomförande av KK:s förslag ............... 374 2.3.9 Studielämplighetsprov ....................... 375 3.1 Ulredningen ............................................ 386 3.2 Remissyttranden ........................................ 390 De vetenskapligabibliotekens organisaiion .......... 395 4.1 Statskontoret .......................................... 395 4.2 Reraissyttranden ....................................... 397 1. Inledning ..................................................... 402 Högskoleutbildningens avgränsning allmän behörighet .... 408 2.1 Ett nylt högskolebegrepp.............................. 408 2.2 Nya vägar tUl högskolan............................... 413 Högskoleutbildningensuppgifier m.m.................... 418 3.1 Utbildningsmål ......................................... 418 3.2 Ulbildnmg och forskning ............................ 423 3.3 Indelning av den gmndläggandehögskoleutbildningen .. 429 Återkommande utbildning ................................. 431 Högskolestudiernas inriktningoch organisation m.m. 435 5.1 Utgångspunkter ......................................... 435 5.2 UtbUdningsUnjer .................................... 438 5.3 Enstaka kurser ........................................ 445 5.4 Utbildnings- och kursplaner ........................ 447 5.5 Betyg och examina ................................... 448