prop · FY0387 · 1975-12-31 00:00:00 — Taxeringsnämndema bör dock även mellan taxeringsperioderna habehörighet att avgöra ärenden angående ackumulerad inkomst, dödsbobefrielse,skattetUlägg m. m. Härigenom undviks förseningar i handläggningen av dessaärenden. Ifråga om de ökade möjligheterna till anstånd med deklaration anser jag att debör utnyttjas med viss restriktivitet. Anstånd bör enligt min mening kunnamedges till , om synnerliga skäl föreligger. Normalt bör dockanstånd inte medges längre än till så att granskningen avdeklarationerna kan påbörjas före semesterperioden. Liksom utrednmgenanser jag all rätten till anstånd för bl. a. rörelseidkare bör knytas till omden skaltskyldige avslutat sina räkenskaper med vinst- och förlustkonto. Jaganser inte att rätt till anstånd till automatiskt bör medgesdelägare i fåmansbolag eller den som är sambeskattad med skattskyldig som ägeranstånd till nämnda dag. Dessa skattskyldiga deklarerar i allmänhet enligtkontantprincipen och bör i regel inte ha några problem med att prestera enredovisning av sina inkomster under beskattningsåret till den 15 febmari.Eftersom ett uppskov i dessa fall under vissa förutsättningar kan utnyttjasotillbörligt, bör anstånd medges restriktivt. Inteheller anser jag att anstånd bör medges vissa företag tills vidare. Ansökan omanstånd bör göras . Däremot torde en hel del fördelar finnas iförslaget om anstånd i enlighet med leveransplan för deklarationsbyråer.Ytterligare överväganden bör emellertid ske i fråga om hur denna anståndsrättnärmare bör vara utformad. Anledning härtill är bl. a. de komplikationer som idetla sammanhang kan tänkas uppkomma vid tillämpningen av reglema omförseningsavgift. Detta liksom i övrigt konsekvensema av ett ändratanståndssystem bör även beaktas av utredningen om det skatteadministrativasanktionssystemet. 4.5Granskningsarbetet m. m. ITL föreskrivs att taxeringarna skall åsättas i överensstämmelse medskatleförfatlningarna och alt de skall bli i möjligaste utsträckning likformigaoch rättvisa. Detla innebär enligt utredningen i princip att alla fel sompåverkar beskattningsbar inkomst skall 'ändras. Ulredningenförordar lill viss del med hänvisning till de schablonregler som redan nufinns vid beskattningen alt man inskränker sig lill alt rätta klara fel, omdet är till fördel för den skaltskyldige och beloppet inle är rentbagaleUartat. fel och klart oberättigade yrkanden föreslås vidare, i defall ändringen går deklaranten emot, bli rättade normalt först när felet elleryrkandet innefattar visst minimibelopp. Den angivna ambitionsnivån föreslåsbli godtagen av genom ett vägledande principuttalande. bör lämpligen rekommendationer om aktuella beloppsgränser senareutvecklas gemensamt av RSV och skattecheferna. Denföreslagna ambitionsnivån lämnas utan erinran av.flertalet remissinstanser.Riksrevisionsverket () framhåUer alt förslaget ger möjlighet alt koncentreragransknings- och kontrollresurserna på skattskyldiga som erfarenhetsmässigtkonstaterats ha slora möjligheter till skattefusk och skatteundandraganden. Mananser också alt förslaget kommer atl minska friktionen mellanskaltemyndigheterna och de skattskyldiga. På sina håll är man tveksam tUl omminimibelopp bör anges för felaktigheter som skall ändras. Olika uppfattningarframförs också om huruvida ambitionsnivån bör regleras genom principuttalandeav , författning eller anvisningar. Enligtmin mening är frågan om ambitionsnivån vid taxeringen så väsentlig att den börunderställas . Förslaget har i princip an setts ändamålsenligt for eneffektiv taxering. Även jag anser det riktigt att man undviker ändringar som ärutan fiskalt intresse och som inte inkräktar på en rimligt tolkad rättvise- ochlikformighetsprincip vid taxeringen. Utredningens förslag torde i stora dragmotsvara dessa anspråk. Det ger vidare som bl. a. RRV framhållit en möjlighetatt koncentrera gransknings- och kontrollresurserna mot de väsentiiga skatteundandragandena.En sådan inriktning bör enUgt min mening vara en huvudsak för dentaxeringsreform som jag nu föreslår. En ambitionsnivå som ligger i linje medutredningens förslag bör läggas tUl gmnd för programmen för det ADB-stöd förtaxeringen som jag kommer att föreslå i det följande. Om en ambitionsnivåbestäms enligt vad jag nu förordar anser jag det emellertid mindre lämpligt attdet sker i form av att man fixerar en beloppsmässig toleransgräns som alltidskall iakttas av taxeringsmyndighetema. En sådan bestämmelse kan i praktikenkomma att utnyttjas för t, ex. medvetna felräkningar upp till toleransgrän- sen.Taxeringsnämnderna bör ha möjlighet att rätta 'även mindre felaktigheter, omdet kan anses: påkallat. Frågan om närmare föreskrifter om ambitionsnivån fårtas upp i samband med författningsregleringen av ulredningens övriga förslag. F.n. sker i huvudsak inte någon datamässig registrering eller bearbetning förebeslutsregistreringen vid inkomst- och förmögenhetstaxeringen. VisstADB-mässigt slöd lämnas för deklaralionssorteringen. Ulredningen föreslår attADB-mässig registrering skall göras av uppgifterna i deklarationer ochkontrolluppgifter. Dessa skall liksom åtskilliga andra uppgifter t. ex.fastighelsuppgifler, personuppgifter, debiteringsuppgifter och uppgifter omföregående års taxering redovisas på en taxeringsregistreringsavi (TRA) förvarje deklaration. Uppgifterna i deklarationen och kontroHuppgifterna stäms avmaskinellt och resultatet redovisas på . På denna utskrivs maskinelltförutom uppgifter för laxeringen även uppgifter för beräkning av PGI och förpäföring av arbetsgivaravgifter. Maskinellt framställsvidare förslag till taxering med eventuellt extra avdrag liksom lill debiteringoch uträkning av PGI. Även underrättelserna tUl de skattskyldiga föreslås tillstörsta delen framställas ADB-mässigt. TUl särskild fördel förrörelsetaxeringen kommer enligt utredningen i delta sammanhang att vara ettorganisationsregisler som föreslagits av RSV och som avses komma att innehållasamtliga juridiska personer, som driver rörelse eller annan verksamhet, ochsamtliga fysiska personer som har någon anställd eller driver rörelse. Enfömtsättning för förslaget om ADB-stöd vid granskningen är enligt utredningentillgång till ett direktminnesorienterat ADB-system vilket föreslås avADB-utredningen. Förslagetom ADB-stöd tillstyrks eller lämnas i princip utan erinran av samtligaremissinstanser. Även den tekniska uppläggningen av förregistrering,avstämning mot kontrolluppgifter, datortester och ändringsregistrering harmottagits positivt. Från vissa håll anser man ändringsregistreringen skullebli rationellare om lokal skattemyndighet hade hand om den. Vikten av atlskatteområdet tillförs elt direktminnesorienterat ADB-system understryks avremissinsianserna. För egen del vill jagframhålla följande. ADB-stödet vid taxeringen är en av förutsättningarna förden rationalisering av skatteadministrationen som utredningen föreslår. Liksomremissinstanserna anser jag alt förslaget om ADB-stöd bör genomföras. Jag avseratt senare denna dag föreslå regeringen att förelägga förslag omriktlinjer för elt fortsatt utvecklingsarbete med ett nyttdirektminnesorienterat ADB-system för skalleväsendet och folkbokföringen. Jagåterkommer till detta i avsnitt 4.9 om genomförandet av reformen. ADB-stödetkommer att underlätta granskningen av deklarationerna. För ett stort antallöntagardeklarationer kommer däratöver att behövas en begränsadgranskningsinsats. ADB-stödet kommer att underlätta arbetet även inom andraområden av taxeringen, t. ex. underrättelseför-farandet till vilket jag ämnaråterkomma i ett senare sammanhang, och vidare inom taxeringen närliggandeområden, t. ex. PGI-beräkningen. Antaletrena löntagardeklarationer uppskattas av utredningen tiU ca 4 000 000. Tilldessa har förts deklarationer som endast omfattar inkomst av tjänst, inkomstav schablonbeskattad villa och/eller inkomst av kapital av obetydligomfattning. De mer komplicerade löntagardeklarationerna har utredningenuppskattat tUl ca 600 000. Utredningenföreslår att granskningen av löntagardeklarationerna prioriteras tidsmässigt,så att alla rena löntagardeklaralioner är färdiggranskade . Avövriga löntagardeklarationer föreslås ca 125 000 vara färdiggranskade vidnämnda tidpunkt. Skäl till förslaget om prioritering av löntagardeklarationemaär bl. a. att dessa genereUt sett är lättkontrollerade och den tidigarelagdaavräkning av skatten som utredningen föreslår (se avsnitt 4.8). Granskningen avenkla och mer kompUcerade löntagardeklaralioner föreslås varvas. Arbetsperiodentill omfattar ca . Varje granskningsassistent börenligt ulredningen med hänsyn bl. a. till det föreslagnaADB-stödet kunna hinna med 4 500 rena löntagardeklarationer eller 90deklarationer per dag. Dagsproduktionen av komplicerade löntagardeklarationerberäknas till 3050 per dag. Utförs granskningen av biträden bör dessa hinnamed 65 rena löntagardeklarationer per dag. Flertaletremissinstanser godtar utredningens uppläggning av löntagargranskningen. Mananser dock allmänt att utredningen räknat med för höga produktionslal pergranskare. Några remissinstanser framhåller vidare behovet av skärptskattekontroll även för löntagare. Ävenjag accepterar grunddragen i förslaget om löntagargranskningen. Denna får ihuvudsak vila på granskningsassistenter som är i början av kartiären eller påkvalificerade granskningsbiträden. Löntagardeklarationema fordrar givetvisalltid en viss granskning men i det slora flertalet fall bör dennakunna kräva en förhållandevis ringa arbetsinsats. Detla synsätt präglarutredningens beräkning av produktionstalet för granskarna, vilketremissinstanserna allmänt ansett vara alltför optimistiskt. Dettorde inte vara möjligt att med krav på exakthet nu ange produktionstal förgranskama. Genom erfarenheter från ytterligare försöksverksamhet och ensuccessiv övergång till det nya systemet kan Även om utredningens beräkningar i detta avseende nusynes väl optimistiska, är det min uppfattning att man har anledning att räknamed ett betydande produktionstal per granskare med hänsyn till dels attgranskama förutsätts bil väl-kvalificerade för sin uppgift, dels att granskarnafår ett omfattande ADB-stöd i sitt arbete. Även jag anser sålunda attgranskningen av löntagarnas deklarationer bör prioriteras tidsmässigt underden första delen av taxeringsperioden. Grunden för min uppfattning i dennafråga är att ett tillräckligt material måste vara färdiggranskat i början avsommaren för att ligga till grund för de statislikuttag och inkomstiängder sommåste framställas för användning inom förvaltningen. Prioriteringenbör dock enligt min mening göras endast i den utsträckning som behövs förnämnda ändamål. Detta innebär att jag förordar en mera parallellagd granskningav löntagar- och rörelsedeklarationer än vad utrednmgen har föreslagit.Härigenom kan man bättre utnyttja den förlängda taxermgsperioden även förrörelsedeklarationerna. Jag återkommer lill denna fråga i det följande. Ifråga om granskningsorganisationen skiljer utredningen mellan å ena sidan småoch medelstora företag och å andra sidan stora företag. Till gruppen storaföretag räknar ulredningen bl. a. skattskyldiga med mångmiljonomsättning,sådana som driver handel med värdepapper och fastigheter samt vissa andraföretag. Utredningen uppskattar dessa skattskyldiga till omkring 50 000. Dessaföreslås av utredningen bli granskade regionalt av tjänstemän vid länsstyrelsenmedan övriga rörelsedeklarationer enligt förslaget bör granskas av tjänstemänvid den lokala skattemyndigheten. Ulredningen föreslår att RSV skall meddelaanvisningar om hur fördelningen av rörelsedeklarationerna bör ske mellanlänsstyrelse och lokal skattemyndighet och att skattechefen bör göra dennärmare bedömningen av vilka skattskyldiga som skall granskas av . Remissbehandlingen avfrågan om fördelning av deklarationsmaterialet mellan lokal skattemyndighetoch länsstyrelse liksom min uppfattning om det framlagda förslaget i denna delavser jag att redovisa i avsnitt 4.6. Redan nu viU jag emellertid i likhet medulredningen understryka att en väsentlig målsättning för den nyaorganisationen bör vara att åstadkomma en påtaglig förbättring avrörelsetaxeringen och granskningen av de svårkontrollerade inkomsttagarna. Föralt åstadkomma detta krävs enligt min mening att en betydligt större del av dekompUcerade deklarationerna än som har föreslagits granskas av regionaltplacerade särskilt kvalificerade granskningsassistenter. 1975: 87 120 lundaalt det av ulredningen beräknade antalet 50 000 deklarationer för regionalgranskning är för lågt och inle motsvarar antalet svårkontrolleradedeklarationer. Jag återkommer till frågan i det följande. Ifråga om de rörelsedeklarationer som enhgt utredningen bör granskas på lokalnivå framläggs förslag om bl. a. branschvis granskning och användning avtraditionella överslagsberäkningar. Bland fördelarna med branschvis granskningframhåller utredningen bl. a. granskarens ökade möjligheler att snabbt bliinsatt i de speciella förhållandena i de olika branscherna. Ulredningenföreslår därför alt rörelsegranskningen bedrivs branschvis men att ärenden spmär av speciell natur, överlämnas till granskare med specialistkompetens. Förkontroll av rörelsedeklarationer används enligl utredningen sedan gammaltbrulto-vinslanalys och kontantberäkningar. Utredningen anser att dessa överslagsberäkningarär trubbiga medel för deklaralionskontrollen och att de alltmer kommer attmista sin betydelse men alt de dock kan ha viss preventiv effekt. Remissinsiansernaär i aUmänhet positivt inställda till förslaget om branschvis granskning. framhåller emellertid att sådan granskning endast kan administreras i destörre fögderierna. Utredningens uppfattning alt de traditionellaöverslagsberäkningarna skall användas med försiktighet lämnas utan erinran avflertalet remissinstanser. Liksomremissinstanserna i allmänhet delar jag utredningens uppfattning altbranschvis granskning är värdefull och leder till ökad likformighet itaxeringen. Jag anser emellertid alt denna granskning i stor uisträckning börske regionalt inom länsstyrelserna där större erfarenhet ochspecialistkompetens finns att lUlgå. I fråga om bruttovinslanalys ochkontantberäkning anser jag att utredningen underskattat det v'ärde defortfarande kan ha vid deklarationskontrollen. Dessa meloder synes mig med detföreslagna ADB-stödet kunna utvecklas och förbättras. Föratt skärpa kontrollen vid rörelsetaxeringen föreslår utredningen att ett stortantal partiella revisioner skall göras vid den årliga granskningen.Taxeringsrevision kan f. n. innefatta granskning av räkenskaper, anteckningar,verifikationer, korrespondens, protokoll o. d. Även kassa- och lagerinvenleringsamt granskning av maskiner och vissa inventarier kan förekomma.Taxeringsrevision kan enligt gällande bestämmelser avse det löpande årets ochäven tidigare års räkenskaper och handlingar. Skattskyldig vars räkenskaperblir föremål för revision skall bl. a. lämna tUllräde tUl sina lokaler ochnödigt biträde vid granskningen. Vite kan anv'ändas om den enskUde underlåteratt fullgöra sin skyldighet vid revisionen. Material som lämnats för taxeringsrevisionfår endast vara tillgängligt för revisorn och hans biträden. Beslut omtaxeringsrevision meddelas av skattechefen. Beslutsrätten kan och brukardelegeras åt bl. a. chefen för skatteavdelningens revi- 1975: 87 121 sionsenhet,revisionsdirektören. F. n. utförs omkring 10 000 revisioner . Dessa avseremellertid endast sällan det löpande årets taxering. Varje revision omfattar iregel mer än ett beskattningsår. Ulredningenhar redovisat viss försöksverksamhet med taxeringsrevision till ledning förtaxeringsnämndsbeslut. Dessa revisioner har enligt ulredningen visat sig varaell effektivt instrument för taxeringskontrollen. Utredningen' föreslår därföralt omkring 40 000 revisioner av deklarationsunderlaget företas i samband medgranskningen av årets deklarationer. Skaltemyndigheterna bör enligt utredningenvid dessa revisioner få ta del av räkenskaper och övrigt deklarationsmaterialvid besök hos den skattskyldige. Kontrollen kan också ske genom alträkenskapema sänds lill myndigheten. Härvid kan t. ex. kontroll ske av någraposter i deklarationen eller kontrolluppgifterna stämmas av mot räkenskaperna.Dessa kontroller motsvarar enligl ulredningen vad som f. n. betecknas som enpartieU revision och utredningen har valt denna beteckning för de avseddakontrollerna. Tidsåtgången per partiell revision beräknas till i genomsnitt tvåarbetsdagar, om revisionen är väl förberedd. Departiella revisionerna föreslås bli beslutade av den myndighet som ansvarar förgranskningen av deklarationer.' De partiella revisionema av de verkligt sloraobjekten kommer därvid enligt utredningen att beslutas av skattechefen och iövrigt av lokal skattemyndighet. Hos de ca 5 000 slörsla företagen börgranskningen innebära en teknisk kontroll kombinerad med partiellrevision, utformad på angivet sätt, t. ex. . Skönslaxering börenligt utredningen som regel inle åsättas ulan föregående partieU revision.Endast minnesanteckningar och inte granskningspromemorior föreslås normaltbehöva upprättas. Den partiella revisionen måste dock enligt förslaget mynnaut i ett ställningstagande till taxeringen. Revisionsdirektören bör handha denövergripande planeringen, ledningen och uppföljningen av de partiellarevisionerna. Om granskaren vid partiell revision bedömer alt fuUständigrevision bör komma till stånd, blir det normala enligt ulredningen attlänsstyrelsens revisionspersonal kopplas in. Vidremissbehandlingen har förslaget om partiella revisioner i huvudsak mottagitspositivt. Sådana revisioner anses höja granskningsverksamhetens effektivitet.Kvaliteten av revisionen har emellertid stor betydelse, framhålls det. Delademeningar förekommer om vem som skall besluta om partiell revision. Någraremissinstanser föreslår att gransk-ningsassistenlen skall ges dennabefogenhet. Även frågan om vem som skall verkställa de partiella revisionernahar föranlett diskussion. Flertalet remissinstanser tillstyrker att huvudpartenav dessa utförs av tjänstemän vid de lokala skattemyndigheterna. Någralänsstyrelser förordar att mindre djupgående kontrollbesök utförs av personalvid lokal skattemyndighet och att övrig revision utförs av länsstyrelsenstjänste- 1975: 87 122 a. företagsskatteberedningen anser att all den ifrågavarande verksamhetenbör utföras av revisionstj'ånstemän från . Förslagetatt skönstaxering i regel bör föregås av partiell revision lämnas utan erinranav de flesta remissinstansema. Företagsskatteberedningen avstyrker förslaget.Flertalet remissinstanser föreslår i motsats till utredningen attgranskningspromemoria skall upprättas över företagen partiell revision.ÄtskUliga anser vidare att beteckningen partiell revision bör ersättas av någotannat. Minegen åsikt är följande. Utredningen har enligt sina direktiv arbetat med attta fram medel för att effektivisera skattekontrollen. Förslaget om enomfattande användning av partiella revisioner är ett medel att förbättraskattekontrollen. Jag har redan tidigare understrukit att ett huvudsakligt målför den nya taxeringsorganisationen bör vara att förbättra granskningen avrörelse- och svårkontrollerade deklarationer och verka för minskade möjlighetertill illojala skatteundandraganden. Revisionsobjekten beräknas utgöra ca350 000. Nuvarande 10 000 revisioner gör det alltså sannolikt för ettföretag att bli närmare granskat endast varvid emellertidbör observeras att detla antal ofta omfattar granskning av . Det sägersig självt att detta är ett oacceptabelt förhållande. Den föreslagna ordningeninnebär en väsentlig förbättring i detta hänseende. Förslaget innebär att enkontakt skaU tas med 50 000 företag . På så sätt skulle alltså varjeföretag kontrolleras . Även detta får anses vara en frekvens iunderkant och bör man eftersträva en ökning. Denföreslagna kontrollåtgärden kan lämpligen betecknas partiell revision såsomföreslagits. Sådana revisioner bör kunna utföras av både och denlokala skattemyndighetens granskare. Revisionerna kan dock bli av varierandeomfattning. Omfattningen av varje revision får givetvis bestämmas med hänsyntill den verksamhet som skall kontrolleras. Som utredningen har understrukitbör denna form för kontrollverksamhet utnyttjas även för mer informell kontaktmellan skattemyndigheterna och rörelseidkama och vice versa. Större ömsesidigförståelse för den andra partens verksamhet bör därigenom kunna uppnås tillnytta för båda parter. Liksom remissinstanserna tillstyrker jag sålunda iprincip förslaget om partiella revisioner i samband med den årliga granskningenenligt de huvudlinjer som utredningen dragit upp. Den närmare utformningen avdenna del av taxeringsarbetet bör behandlas i det fortsatta utredningsarbetet.Härvid bör övervägas bl. a. om det är lämpligt att låta vissa granskare ägnaförhållandevis större del av tiden åt partieUa revisioner medan andra ihuvudsak sköter det rena granskningsarbetet. Jag vill understrykakontrolluppgifternas betydelse för att de partiella revisionerna skall ge gottresultal. Utredningen bör i sitt fortsatta arbete ägna uppmärksamhet åt fråganom vidgad skyldighet alt lämna uppgifter till ledning för egen och annanstaxering. 1975: 87 123 Jagdelar utredningens uppfattning att skönstaxeringar så långt möjligt börföregås av partiella revisioner. SjälvfaUet bör dock inte ställas krav på attrevision utförts innan skönstaxering åsätts. Det gäUer bl. a. i många fall dåtaxering måste åsättas i avsaknad av deklaration. Jag anser i motsats tillutredningen att alla revisioner bör dokumenteras och alt dokumentationen börtillställas den skattskyldige. Någon fuUständig revisionspromemoria bör docknormalt inte behövas. Jag anser det också lämpligt att som utredningenförordat variera granskningsintensiteten mellan olika år. Den närmareutfornmingen av revisionens innehåll, vem som skall besluta om revision m. m.avser jag att la upp efter ytterligare försöksverksamhet i samband medförfattningsregleringen av reformen i övrigt. Dimensioneringen avkontrollresurserna bör enligt utredningen ske med målsättningen attgranskningen av rörelsedeklarationerna kombineras med partiella revisioner. Departiella revisionerna beräknar utredningen som har nämnts skall ta igenomsnitt i anspråk, om de är väl förberedda. a. av det föreslagna ADB-stödet för granskningen räknar utredningen med ettproduktionslal av 20 deklarationer för små och medelstora företag per dag ochgranskare hos lokal skattemyndighet. Produktionstalet pergranskare hos beräknar utredningen till fem deklarationer förstora företag per dag. Vidare beräknas en sådan granskare kunna utföra 45partiella revisioner . TUlhopa beräknas enlänsstyrelsegranskare kunna hinna med 300 deklarationer undertaxeringsperioden. En tredjedel av deklarationsmaterial, enligtutredningens förslag 50 000 deklarationer, beräknas vara färdiggranskat den 15juni. Av det totala antalet rörelse- och jordbmksdeklarationer bör enligtutredningen vara färdiggranskat . Detta innebär bl. a. att avde ca 1 050 000 rörelse- och jordbruksdeklarationer som enligt förslaget skallgranskas hos lokal skattemyndighet ca 285 000 skall vara färdiga fram till den20 maj, då lokal skattemyndighets tjänstemän också skall ha granskat ca 4 120000 löntagardeklarationer. Resten av rörelse- och jordbmksdekla-ralionerna hoslokal skattemyndighet, ca 765 000, skall enligt förslaget granskas under tidenfrån till slutet av taxeringsperioden. Vid remissbehandlingen harförslaget om tidsmässig uppläggning av rörelse- och jordbruksgranskningen hoslokal skattemyndighet föranlett delade meningar. Flertalet remissinstanserlämnar förslaget utan erinran. Många anser emellertid att hela den förlängdataxeringsperioden bör utnyttjas även för granskningen avrörelsedeklarationerna. Åtskilliga remissinstanser invänder vidare att deberäknade produktionstalen per granskare är för höga. Föregen del viU jag framhålla följande. En effektivisering av granskningen avsvårkontrollerade deklarationer är ett väsentiigt mål i den nya 1975: 87 124