prop · FZ03164 · 1975-12-31 00:00:00 — De bör därför upphöra att gälla 1 147 ij haremellertid tagils in en erinran av innebörd alt bestämmelser om påföljd föröverträdelse av BL eller föreskrift som har meddelats med stöd av BL finns ipåföljdslagen. har rubriken närmast före 147 S ändrats, 1överensstämmelse med vad jag har anfört föreskrivs i övergångsbestämmelsernabl, a. alt äldre bestämmelser om straff skall tillämpas i fråga om gärning somhar företagits före ikraftträdandet. Med anledning av förslaget lillövergångsbestämmelser i promemorian, vilka i denna del överens- Prop.1975/76:164 ' stämmeri sak med förevarande förslag, ifrågasätter länsåklagarmyndighelen iKopparbergs län, om inle beslämmelserna kan ge upphov till viss tveksamhet pågrund av stadgandet i 5 tj lagen om införande av . Eftersomförslagel lill påföljdslag formellt innebären total avkriminalisering, kanenligt myndigheten viss tveksamhet uppkomma hur fall av olovligt byggande, somhar skett före lagens ikraftträdande men som därefter kommer under domstolsprövning, skall bedömas. Enligt5 i; andra stycket lagen (1964:163, ändrad senast 1970:315) om införande avbrottsbalken skall straff bestämmas efter den lag som gällde när gärningenföretogs. Gäller annan lag när dom meddelas, skall den lagen tillämpas, om denleder till frihet från straff eller lill lindrigare straff. Enligt de nuföreslagna övergångsbestämmelserna skall som redan har nämnts äldrebesiämmelserom straff tillämpas i fråga om gärning som har företagils föreikraftträdandet. Det innebär t.ex. att den som före företarnybyggnad i strid mol förbud i eller river byggnad inom område därrivningsförbud enligt 35aij BL råder kan dömas till straff för detta. Däremotkan han inte åläggas all betala avgift enligl påföljdslagen. Med den föreslagnautformningen av övergångsbestämmelserna behöver det enligt min mening inleuppkomma någon tvekan i fråga om bedömningen av de fall somlänsåklagarmyndigheten tar upp. 6.3Förslaget till lag om ändring i byggnadsstadgan (1959:612) Enligt55 S 1 mom, första slycket BS skall ansökan om byggnadslov göras skriftligenhos , 118 5 andra stycket förslagel lill påföljdslag gesnämnden möjlighet att i vissa fall pröva fråga om byggnadslov utan ansökan.Detta bör lämpligen komma till ullryck också i BS, 1 55 ij 1 mom, förstastyckei BS har därför tagits in en erinran om dessa beslämmelser ipåföljdslagen. 58 S 2 mom. Ipromemorian föreslås all , när byggnadslov meddelas i efterhand,skall som villkor för lovet kunna föreskriva skyldighet för sökanden alt vidlade ändringar av det uppförda som kan vara nödvändiga. Efiersom det enliglpromemorian torde vara tveksamt om nuvarande bestämmelser ger nämnden dennamöjlighet föreslås att i 58 i; 2 mom, BS las in ell iredje siycke medbemyndigande att förena byggnadslov med sådani villkor. Jag ansluler mig lillförslaget, som inte har mött någon erinran under remissbehandlingen, 1överensstämmelse med vad som gäller enligt 58 ij 2 mom, försia stycket harföreskrivits att i beslutet skall anges lid Prop.1975/76:164 92 inomvilken villkorel skall vara fullgjort. Sker inle sådan fullgörelse, skallbyggnadsnämnden enligl 2 i; förslaget till påföljdslag pröva fråga om påföljdför delta. Påföljdslagenär avsedd att ersätta bl. a. beslämmelserna i 6 kap. BS om ansvar,vitesföreläggande m. m. Dessa bestämmelser - 68-70 55 - skall således upphöraatt gälla när lagen träder i kraft. I likhet med vad som har föreslagitsbeträffande BL bör emellertid finnas en erinran om att bestämmelser om påföljdför överträdelse av BS eller föreskrift som har meddelats med stöd av BS finnsi påföljdslagen. En sådan erinran har tagits in i 68 5. föreslås attrubriken till 6 kap. ändras. FöreningenSveriges stadsarkitekter anser alt 68 5 andra slycket, som åläggerbyggnadsnämnden alt förbjuda vissa farliga byggnadsarbeten, i någon form börslå kvar i BS, Bestämmelserna har enligt föreningen att göra inle bara medolovligt byggande utan med byggande i allmänhet. Påföljdslagen innehållerbestämmelser om överträdelse av BL och BS eller av föreskrift som har meddelatsmed stöd av dessa författningar, Lagen avser således inte bara olovligtbyggande utan åsidosättande över huvud laget av bl.a, BS, Uppkommer till följdav byggnadsarbele sådana faror som åsyftas i 68 5 andra slyckel BS, måste dellabero på alt bestämmelserna i 60 5 BS om försiktighetsåtgärder m, m. i sambandmed byggnadsarbele har blivit åsidosatta. Enligt min mening har beslämmelsernai 68 5 andra styckei på grund härav sin naturliga plats i påföljdslagen. Jagansluter mig därför inte till föreningens förslag, 7152 mom. m, m. I71 5 2 mom, andra slycket BS finns beslämmelser om bl, a, fullföljd av talan motlänsstyrelses beslul om förbud eller föreläggande enligl 6 kap, Iöverensstämmelse med vad jag förul har anfört föreslås att dessa beslämmelserupphiivs. Övergångsbestämmelsernahar utformats på samma sätt som i förslaget till lag om ändring i BL, Ikraftträdandelföreslässäledes ske den Ijuli 1976. Som har föreslagits i delföregående (avsnitl 4.6) skall påföljdslagens bestämmelser om bl. a.handräckning och föreläggande tillämpas även i fråga om åtgärd som harvidtagits föreden , Delta framgårav övergångsbestämmelserna lillpåföljdslagen. Prop.1975/76:164 93 Jaghemställeratt lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lagom påföljder vid olovligt byggande m. m., 2. lagom ändring i byggnadslagen(1947:385), 3. lag om ändring i byggnadsstadgan (1959:612). Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1975/76:164 94 olovligt byggande (Ds B 1975:3) Engrundläggande princip i den svenska byggnadslagstiftningen är att dettillkommer samhället - i första hand företrätt av kommunen - att bestämma varbebyggelse fär komma till slånd. Detta samhällets s. k. planmonopol gälldeursprungligen endast bebyggelseutvecklingen i tätorterna. Även glesbyggelseutvecklingenkunde dock i viss utsträckning påverkas genom utomplansbestämmelser. Efter handökade emellertid behoven att kunna kontrollera denna utveckling.Glesbebyggelsen medförde nämligen stora problem, särskilt inom de områden därexploateringstrycket var starkast, genom att den ofta hindrade planering pälång sikt för en ändamålsenlig markanvändning och genom att den i många fallinnebar ett slöseri med mark och naturvärden. Med anledning härav föreslogs iprop. 1971:118 ål-gärder för att minska olägenheterna medglesbebyggelseutvecklingen. a. justerades definitionen på tätbebyggelse såatt den fick en mera framåtsyftande verkan och dessutom utvidgadesbyggnadslovsplikten - som tidigare hade varil begränsad till planområden -till att omfatta hela landet. De författningsändringar som föranleddes häravträdde i kraft . Strävandena att stärka samhällets kontrollöver marken fullföljdes genom beslut angående den fysiskariksplaneringen (prop. 1972:111, CU 35, rskr 348). Därigenom underkastades allbebyggelse, dvs. även glesbebyggelse, kravet på alt den måste föregås av enplanmässig prövning. Beträffande glesbebyggelse kan denna prövning ske isamband med byggnadslovsprövningen. Ävenom det sålunda successivt har skett en förstärkning av samhällets möjligheteratt styra bebyggelsen och byggnadslovsprövningens, innebörd har vidgats harnågon motsvarande förstärkning inte ägt rum i fråga om möjligheterna att kommatill rätta med del olovliga byggande som förekommer på många håll i landet.Frägan har aktualiserats bl, a, i samband med remissbehandlingen avbygglaguiredningens betänkande Markanvändning och byggande (SOU 1974:21). Ettmycket stort anlal remissinsianser, framför allt kommuner, framhåller det nödvändigai att frågan snabbt fär en lösning, I många kommuner utgör det olovligabyggandet uppenbariigen ett stort problem. 1enlighet med uttalande av departementschefen i prop, 1974:150 (s. 391) angåenderiktlinjer för bostadspolitiken m. m. har en bearbetning av bygglagutredningensbetänkande och av remissyttrandena påbörjats inom bo- Prop.1975/76:164 95 stadsdepartementet.Arbetet avses utmynna i förslag lill en ny markanvändnings- ochbyggnadslagstiftning. Remissinstansernas nu berörda uttalanden i fråga om detolovliga byggandet visar emellertid att det inte är möjligt att vänta med enbehandling av denna fråga till dessatt lagförslagen i dess helhet läggs fram.Frågan bör därför tas upp särskill. 1 denna promemoria läggs fram förslag lilländringar i byggnadslagstiftningen som syftar till att göra det möjligt förkommunerna att på ett effektivare och mera enhetligt sätt än komma tillrätta med problemet. 2.1 Byggnadslagen och byggnadsstadgan Byggnadslagen(1947:385, omtryckt 1972:775, ändrad senast 1973:1085) (BL) och byggnadsstadgan(1959:612, omtryckt 1972:776, ändrad senast 1974:945)(BS) är i likhet med annanbyggnadsreglerande lagstiftning försedd med påföljder av både straffrättsligoch administrativ karaktär. Den som bygger i strid mot BL eller BS kan sälundabåde bli dömd till straff och bli tvingad att själv undanröja eller bekostaundanröjandet av del olagligt byggda. Byggnadsnämndensroll i byggandet anges i de inledande bestämmelserna i och BS. Enligt 7 5 sålunda utöva det närmaste inseendet över byggnadsverksamheten.Denna nämndens uppgift framhålls också i 1 5 första stycket BS, 1 paragrafensandra stycke, där uppgiften preciseras närmare framhålls bl.a. att det åliggernämnden särskill attmed uppmärksamhet följa den allmänna utvecklingen inom kommunen och dessomgivning, ombesörja utredningar rörande planläggning, fastighetsbildning ochbyggnadsväsen saml i dessa ämnen upprätta de förslag och göra deframställningar som finnes påkallade, alllämna allmänheten råd och upplysningar i planläggnings-, fastighetsbildnings-och byggnadsfrågor samt altövervaka efterievnaden av BL, BS och övriga föreskrifter angående byggandet. Sombakgrund till framställningen skall här inledningsvis lämnas en redogörelseför bebyggelsereglerande bestämmelser i och BS, 2.1.1Bebyggelsereglerande bestämmelser i och BS Enligt1 5 första stycket BL skall marks användning för bebyggelse föregås avplanläggning i den omfattning som stadgas i lagen. Enligl paragrafens andrastycke fordras lov till byggande (byggnadslov) i den omfattning regeringenbestämmer. Närmare beslämmelser om byggande och om byggnadslov finns i BS. 1975/76:164 96 anvisar framgår av 2 och 3 55. Enligt 2 5 anges grunddragenför marks användning inom kommun i generalplan. Närmare reglering avbebyggelsen sker genom stadsplan eller byggnadsplan. Byggnadsverksamheten inomområde som inte ingår i detaljplan - dvs. stadsplan eller byggnadsplan -regleras genom utomplansbestämmelser. För samordning av fiera kommunersplanläggning upprättas regionplan (3 5) som i likhet med generalplan är avseddför översiktlig planläggning. Föratt mark skall få användas till bebyggelse förutsätts att den prövats frånallmän synpunkt lämpad för ändamålet (5 5 andra stycket BL). Lämplighetsprövningenskall företas i samband med planläggning enligt BL men kan i fråga om annal äntätbebyggelse ske även i samband med prövning av ansökan om byggnadslov. Medtätbebyggelse avses enligt 6 5 BL sådan samlad bebyggelse som nödvändiggöreller kan väntas nödvändiggöra särskilda anordningar för tillgodoseende avgemensamma behov. Annan bebyggelse kallas glesbebyggelse. Av 56 5 1 mom,fiärde stycket BS följer alt kravet på planläggning som förutsättning förtätbebyggelse innebär ett principiellt krav på stadsplan eller byggnadsplan(jfr 87 5 BL). Medundantag av regionplanen har planinstituten i BL bl. a, den rättsverkan attnybyggnad inte får ske i strid mot fastställd plan. Vadsom skall förstås med nybyggnad anges i 75 5 BS, Hit hänförs 1. uppförande av helt ny byggnad, 2. till- eller påbyggnad av förut befintlig byggnad, 3. ombyggnad eller annan ändring med avseende påbyggnads yttre eller inre utförande av så genomgripande beskaffenhet, att denkan anses jämförlig med ombyggnad, 4. inredande helt eller delvis tillväsentligen annal ändamål än det vartill byggnaden förut varit använd, 5. sådan förändring av byggnad, som medför attbyggnaden kommer att strida mot fastställd generalplan, stadsplan, byggnadsplaneller utomplansbestämmelser, samt 6. annan förändring av byggnad, vilken i befintligtskick strider mot plan eller beslämmelser som sagts, såvida ej fråga är ombostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter eller därtill hörande uthus. 1 75§ BS anges dock att som nybyggnad inle skall räknas anordnande av värmeledningeller vattenklosett eller andra hygieniska förbättringar i befintlig byggnadsom, även ulan sådan anordning, måsle antas komma all stå kvar under längretid. Regionplanskall enligt 126 5 BL upprättas, om för två eller fiera kommuner gemensamplanläggning bör ske beträffande grunddragen för markens användning såsom ifråga om viktigare trafikleder, flygplats, områden för tätbebyggelse ochområden för friluftsliv samt anläggningar för vattenförsörjning och avlopp.Beträffande regionplan gäller bl. a. alt den skall tjäna lill Prop.1975/76:164 97 ledningvid upprättande av generalplan, stadsplan och byggnadsplan men även eljest vidreglering av bebyggelsen eller användningen i övrigt av mark inom planområdet(134 5 BL). Någon rättsverkan i form av nybyggnadsförbud har planen som nämntsdock inte. Generalplanskall enligt 9 § BL upprättas genom kommunens försorg i den mån det behövs tillledning för närmare planläggning beträffande kommunens ordnande ochbebyggande. Planen skall ange grunddragen för markens användning lill olikaändamål, t, ex, till tätbebyggelse, friluftsliv, viktigare trafikleder ochandra allmänna platser, I generalplan kan också mark, som vid planläggningenbefinns vara lämpad för bebyggelse, tills vidare undantas från bebyggelse ellerfrån viss bebyggelse, om det behövs för kommunens ändamålsenliga ordnande. Ettsådant undantagande fär dock inte innebära förbud mot bebyggelse för jordbrukets,fiskels, skogsskötselns eller därmed jämföriigt behov. Generalplanantas av kommunfullmäktige (10 5 BL). Den omständigheten att planen antagitsmedför dock inte att den blir bindande. Endast genom att planen fastställs fården rättsverkan, Beslul om fastställelse kan i princip aktualiseras bara påframställning av kommunen och meddelas i normalfallet av länsstyreLsen. Undervissa förutsättningar kan regeringen föreskriva att det för visst område skallfinnas generalplan och att planen skall vara helt eller delvis fastställd (10 a5 BL). Somförul har berörts medför fastställelse av generalplan att nybyggnad som stridermot planen inte får företas (13 5 BL). Förbud mot nybyggnad inträder emellertidäven innan fastställelsen vunnit laga kraft. Enligt 14 5 BL gäller nämligenatt, om kommunfullmäktige beslutat göra framställning om fastställelse avgeneralplan för visst område, nybyggnad inte får ske inom området innanframställningen prövats. Motsvarande förbud kan enligt 14 a 5 BL meddelas förområde beträffande vilket regeringen föreskrivit att fastställd generalplanskall finnas. Har fråga väckts om framställning angående fastställelse avgeneralplan, kan enligt 15 5 BL meddela tidsbegränsat förbud motnybyggnad. Detta förutsätter dock särskild begäran från kommunen. När sådanbegäran görs, anses ocksä frågan om framställning angående fastställelse avgeneralplan väckt. Frånförbud enligt de nu berörda beslämmelserna kan dispens medges. Kanframställning om fastställelse av generalplan inte bifallas, får regeringeneller, om fastställelseprövningen ankommer på , denna för viss tidmeddela det förbud mot nybyggnad som föranleds av omständigheterna (16 5 BL). Inomområde som ingår i fastställd generalplan fär inte heller schaktning, fyllning,trädfällning eller annan därmed jämförlig ålgärd vidtas, om åtgärden är sådanatt den kan väsentligt försvåra områdets användning för avsett 1975/76:164 98 ändamål.Har beslut fattats eller fråga väckts om framställning om fastställelse avgeneralplan eller har förbud mot nybyggnad meddelats enligt 16 5 BL, kanlänsstyrelsen föreskriva förbud mot de nämnda åtgärderna (17 5 BL). Stadsplanupprättas genom kommunens försorg när det genom kommunens ulveckling påkallasför den närmare regleringen av bebyggelsen (24 5 BL). Enligt 25 5 BL skallstadsplan utmärka och till gränserna ange de för olika ändamål avsedda områdensom ingår i planen, nämligen dels byggnadskvarter, dels gator, torg, parkeroch andra allmänna platser samt dels specialområden, t. ex. järnvägsområden,hamnområden och idrottsområden. Stadsplan skall också innehålla de ytteriigarebestämmelser angående områdenas bebyggande eller användning i övrigt sombedöms nödvändiga. Stadsplanantas av kommunfullmäktige eller, efter delegering, av . Planenskall för att bli gällande fastställas av (26 5 BL). 1 vissa fallåligger det att underställa planen regeringens prövning. Underiåterkommun att upprätta stadsplan, kan regeringen enligt 27 5 BL föreläggakommunfullmäktige inom vilken sådan plan skall vara underställdregeringens prövning. Om föreläggandel inte följs, kan regeringen låtaupprätta plan på kommunens bekostnad och fastställa denna. Byggnadskvarterskall indelas till tomter så att det kan bebyggas ändamålsenligt iöverensstämmelse med stadsplanen. Tomtindelning och ändring därav antas avbyggnadsnämnden men skall för att bli gällande fastställas av (28och 33 55 BL), Somförut har nämnts har stadsplan i likhet med fastställd generalplan den verkanatt nybyggnad inte fär ske i strid mot planen. Bestämmelser härom finns i 34 5BL. Från nybyggnadsförbudet fär dispens meddelas, när särskilda skäl föreligger.Del ankommer på länsslyrelsen eller, enligt av regeringen meddeladeföreskrifter, alt pröva sådana dispensfrågor. Har beslutfattats eller fråga väckts om anlagande av stadsplan, äger bestämmelserna i 14och 15 55 BL angående förbud mot nybyggnad i generalplanefallet motsvarandetillämpning (35 5 BL), Upprättasstadsplan på initiativ av regeringen enligt bestämmelserna i 27 5 BL, kanregeringen förordna om erforderligt nybyggnadsförbud (36 5 andra stycket BL), Enligt 35 a 5 meddela förbud mot rivning av byggnad inom område med stadsplaneller inom område där förbud mol nybyggnad råder enligl 35 5, om förbud molrivning är påkallat från bostadsförsörjningssynpunkt eller för bevarande avkulturhistoriskt eller miljömässigt värdefull bebyggelse. Sådant förbud färmeddelas för av högst men fär, om synneriiga skäl föreligger,föriängas med högst Prop.1975/76:164 99 Visardet sig att stadsplan inte kan fastställas eller att den i viss del bör undantasfrån fastställelse kan regeringen eller, om fastställelseprövningen ankommerpå , denna meddela det förbud mot nybyggnad somföranleds av omsländighelerna (36 5 försia stycket BL). Inombyggnadskvarler fär nybyggnad inte ske på mark som inte blivit indelad tilltomter. Har fråga blivit väckt om ändring av tomtindelning, får nybyggnad inteske på mark som berörs av ändringen innan frågan slutligt prövats (37 5 BL).Inte heller får nybyggnad ske i strid mot tomlindelning eller på fastighet sominte överensstämmer med tomtindelningen (38 5 BL). När särskilda skälföreligger, får dispens meddelas från de nu berörda bestämmelserna.Dispensprövningen ankommer på eller . Nybyggnadfär vidare inle ske innan fastighetsägare fullgjort eller ställt säkerhet förskyldighet att betala del bidrag lill kostnad för gata som belöper påfastigheten eller, om gata inte har upplåtits och allmän avloppsledning inteanlagts, anordna utfartsväg och avlopp från fastigheten (38 5 andra stycketBL; jfr 54 5 BL). Äveni fråga om stadsplan finns bestämmelser om förbud mot schaktning m. m. (40 5BL). Bestämmelserna motsvarar de ovan berörda reglerna i 17 5 förgeneralplanefallet. Ansesmark som ingår i stadsplan böra exproprieras, kan regeringen enligt 45 5 BLfastställa planen under villkor att expropriationen kommer till slånd inom visstid. Intill dess expropriation skett eller tiden för expropriation gått tillända, får nybyggnad inte utan regeringens tillstånd ske på den mark somomfattas av den villkorliga fastställelsen. Somförut har anmärkts kan byggnadsverksamheten inom område som inte ingår istadsplan eller byggnadsplan regleras genom utomplansbestämmelser. Sådanabestämmelser utfärdas av regeringen (77 5 BL), Med stöd av detta bemyndigandehar utomplansbestämmelser meddelats i 29 5 BS. Beslämmelserna är tillämpliga ihela landet. Nybyggnad lår inte ske i strid mol utomplansbestämmelser. Dispensfrån förbudet kan dock meddelas av eller, enligt av regeringenmeddelade föreskrifter, av (79 5 BL). 1BL finns en särskild avdelning med bestämmelser om förbud mot bebyggelse tillhinder för försvaret, luftfarten m. m. I närheten av befästning, statligfiygplats eller annan flygplats för allmänt bruk fär enligt 81 5 BL nybyggnadinte ske, om befästningens eller flygplatsens användning därigenom skulleförsvåras eller om avsevärt men eljest skulle uppkomma för försvaret ellerluftfarten. Förbudet gäller också inrättande av virkes-eller annat varuupplag,maierialgärd eller ljusanordning samt utförande av Prop.1975/76:164 100 schaktning,fyllning eller därmed jämföriig åtgärd. Dispens från förbudet kan meddelas avlänsstyrelsen, om synnerliga skäl föreligger. Enligt paragrafens andra styckefär nybyggnad utan medgivande inte heller ske inom område inärheten av alomreaktor eller annan atomenergianläggning där det kan föreliggarisk för skadlig strålning från anläggningen, Länsslyrelsen kan förordnaalt bestämmelserna i 81 5 BL skall ha motsvarande tillämpning om anordningarsom avses i nämnda paragraf skall utföras eller utvidgas (82 5 BL), Sådantförordnande fär meddelas även när försvaret kan vållas avsevärt men genombebyggelsen eller inrättande av varuupplag m. m. i närheten av annan militäranläggning än befästning eller flygplats. I 86 och 87 55 BL finnsbestämmelser om särskilda åtgärder i vissa fall reglering av bebyggelse.Beslämmelserna avser område som inte ingår i stadsplan eller byggnadsplan. 86 5reglerar sådana fall då område bör särskilt skyddas med hänsyn till att detinnehåller från historisk eller konstnäriig synpunkt värdefull bebyggelse,fasta fornlämningar ellerändra minnesmärken. Beiräffande sådant område kanlänsstyrelsen förordna alt nybyggnad inte får ske utan länsstyrelsenstillstånd. Bestämmelserna i 87 5 gerregeringen möjlighet att meddela nybyggnadsförbud eller de andra föreskriftersom behövs för att hindra tätbebyggelse inom icke detaljplanelagt område.Sädana föreskrifter fär dock inte avse bebyggelse för jordbrukets, fiskets,skogsskötselns eller därmed jämföriigt behov. Med stöd av dessa bestämmelserhar i 56 5 1 mom. fiärde slycket BS föreskrivits att byggnadslov inom områdesom inte ingår i stads- eller byggnadsplan inte fär beviljas för nybyggnad somskulle innefatta tätbebyggelse i vidare mån än för att tillgodose nämndanäringars behov. Somförut har anmärkts innehåller plansystemet två detaljplaneinstitut, stadsplanoch byggnadsplan. Vilken av dessa plantyper som i det enskilda fallet kommertill användning är främst beroende av samhällets intresse av att planen blirgenomförd. Stadsplans genomförande ankommer i allt väsentligt på kommunen,somdärvid harolika hjälpmedel lill sitt förfogande, t. ex. lösningsrätt till marki vissa fall. Genomförandet av byggnadsplan däremot ankommer i huvudsak påmarkägarna. Enligt 107 5 BL skallkommunen ombesörja alt byggnadsplan upprättas när tätbebyggelse uppkommit ellerkan väntas uppkomma på viss ort och omständigheterna inte föranleder attstadsplan bör upprättas. På motsvarande sätt som stadsplan skall byggnadsplanutmärka och till gränserna ange de för olika ändamål avsedda områden som ingåri planen, såsom byggnadsmark samt vägar och andra allmänna platser.Byggnadsplan, som antas av kommunfullmäktige eller, efter delegering, avbyggnadsnämnden. Prop.1975/76:164 101 måslefastställas av för att bli gällande (108 5 BL). Föreliggersärskild anledning, kan underställa planen regeringens prövning.Underlåter kommun att vidla erforderiiga åtgärder för upprättande avbyggnadsplan där sådan behövs, kan låta upprätta och fastställasådan plan för det område som är i fråga.