prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — Deökade medel för konstinköp som enligt mina förslag bör ställas lill konstrådetsförfogande fr. o, m, /77 kommer alt innebära en störrearbetsbelastning på rådets kansli. Också kraven på ökat inflytande förpersonalen vid slalliga arbetsplatser saml på ökad information lill bl, a.kommunerna förutsätter ökade insatser. Med hänsyn härtill bör ytteriigare personalknylas lill konstrådels kansli. Jag har under anslaget Slatens konstrådberäknat medel för detta. 10.4.4Konstfrämjandet och Sveriges konslföreningars riksförbit nd ISlora delar av landet förekommer ingen försäljning av god bildkonst. Att förbättraspridandet och möjligheterna till försäljning av konst är därför angeläget bådefrån konstbildningssynpunkl och med hänsyn till bildkonstnärernas intresse avall sälja sina art)elen. Föratt stimulera denna verksamhet föreslår MUS 65 ettökat statligt stöd lill Konslfrämjandel och . MUS65 framhåller alt Konstfrämjandei genom sin fasta förankring i folkrörelsernahar kanaler till en publik som varken konstnärerna eller gallerierna normaltkommer i kontakt med. Utredningen finner det därför angelägel att Konslfrämjandelmålmedvetet ulvecklar sitt uppsökande art)ete på arbetsplatser och ibostadsområden. Den regionala verksamhet som Konslfrämjandel håller på allbygga ul anser MUS 65 vara mycket betydelsefull men utredningen förordar dockatt del ökade statliga stödet går lill den centrala verksamheten. Jagdelar MUS65:s uppfattning om Konstfrämjandets betydelse i vårt lands konstliv.Under lid har organisationen bedrivit ell energiskt arbete för att göragod konst tillgänglig för en bred allmänhet. Konslfrämjandel erbjuder genomsin verksamhel ett värdefullt komplement till annan konslförsäljning. Del ärdärför angeläget att verksamheten får möjligheter att utvecklas. Därvid harsamspelet mellan den centrala verksamheten och regional och lokal verksamhet slorbelydelse. 1 likhet med MUS 65 anser jag alt ett ökat stöd under nästa budgetårbör gå till den centrala verksamheten. Denna omfallar delsförsäljningsverksamheten, dels olika konstbild ni ngsinsatser. Jagkommer i del följande all under anslaget Bidrag lill vissa ändamål inom statenskulturråds ansvarsområde beräkna medel för en bidragsökning till Konslfrämjandelmed . Det statliga bidraget till Konstfrämjandet kommer därigenomatt uppgå lill sammanlagt 2,7 milj. kr. Med den beräknade ökningen bör del varamöjligt all intensifiera den konslbildande verksamheien. är en nybildad samarbetsorganisation för landetskonstföreningar. MUS 65 föreslår att riksförbundet får ett statligt stöd församordnings- och konsultuppgifter. Redan vid (KrU 1975:12, rskr1975:201) fattades beslut om att 1975/76:135 245 organisationeni enlighet med MUS 65:s förslag skulle få ett bidrag på 375 000 kn Jagdelar MUS 65:s uppfattning om konstföreningarnas betydelse för landelskonstliv. fyller en viktig funktion som samordnaremed uppgifl att träffa avtal, förmedla information och ordna konferenser.Riksförbundet har behov av ökade resurser för dylika centrala insatser, och jagkommer senare (14.7) all t)eräkna en ökning av medlen för bidrag med 50000 kr.De lokala konstföreningarnas verksamhet bör i första hand stödjas genom bidragoch avgifter från kommuner, företag, medlemmar m. fl. Jagär angelägen att framhålla de möjligheter till ell rikare konslliv som öppnasgenom ett samarbete mellan Konstfrämjandet och . Organisationerna har sinsemellan en tämligen olikartad inriktning.Tillsammans har de emellertid slor räckvidd och kan nå ul till en mycket storpublik på skilda orter med ell rikt varierat utbud av konsl för bildnings- ochupplysningsverksamhet samt även i viss mån försäljning. Ett samarbete har redanpåbörjats. Detta börenligt min mening kunna utvecklas ytteriigare: 1974:28 angående den statliga kulturpolitiken behandlades vissa allmännariktlinjer för organisationen av de statliga museerna. Med utgångspunkt idessa riktlinjer föreslogs en omorganisation av med moderna museeioch östasiatiska museet. Fråganhade behandlats av MUS 65 och de sakkunniga hade föreslagit alt moderna museetskulle skiljas från . Med stöd i remissopinionen uttalade jagsom min uppfattning bl. a. att en fullständig uppdelning av iett samlidsmuseum och ell historiskt museum skulle bli både orationell ochkostnadskrävande. Önskemålen om en självständigare slällning för moderna museeikunde enligl min mening tillgodoses inom en sammanhållenkonstmuseiorganisation. Jag förordade sålunda att med modernamuseet och östasiatiska museet borde utgöra en myndighet med en gemensamstyrelse. Varje museienhet borde självständigt under styrelsen ledas av enföreståndare. Vissa servicefunktioner borde dock vara gemensamma för helamyndigheten. lämnade mina förslag rörande konstmuseernasorganisation ulan erinran (KrU 1974:15, rskr 1974:248). Medanledning av beslut lillsalles organisationskommittén förriksantikvarieämbetet och vissa museer för all ulföra del ytteriigare utredningsarbetesom erfordrades beiräffande organisationen av bl. Kommitténhar redovisat sina förslag i belänkandet (Ds U 1975:16) Statens konstmuseer. Organisaiionskommiiiénföreslår alt myndigheten, vilken bör benämnas Prop.1975/76:135 246 statenskonstmuseer, får en organisation inom vilken , moderna museetoch östasiatiska museet utgör självständiga institutioner. För vissa gemensammaservicefunktioner föreslås en särskild förvaltningsenhet. Kommitténs förslagtill organisation framgår av den av mig tidigare nämnda planen (bilaga 2). Slatenskonstmuseer skall enligt förslaget ledas av en gemensam styrelse, varsledamöter bör utses av regeringen. Varje institution skall ledas av en chef direklunderställd styrelsen. Regeringen föreslås utse en av institutionschefernatill överinlendent och chef för myndigheten. För beredning av styrelseärendenföreslås en förvaltningsnämnd med rådgivande uppgifter. Statens konstmuseersbehov av andra rådgivande och samordnande organ t)ör enligl kommittén närmast tedömasav styrelsen. Denföreslagna organisationen genomföras den 1 juli 1976.Organisationskommittén konstaterar att det finns ett behov av personalförstärkningar,främst för administration och sekrelerarservice men också i fråga om tekniker,vakter och musei pedagogisk personal. De föreslagna personalförstärkningarnaberäknas kosta ca 1 milj. kr. Kommitténsförslag har i huvudsak mottagits positivt av remissinstanserna. Sålundatillstyrker statskontoret, , statens kullurtåd, ,, /SR och KRO all den föreslagna organisationen för statenskonstmuseer genomförs i väsentliga delar. och statens kulturrådkonstaterar alt den föreslagna organisationen ger möjlighet för de ingåendeinstitutionerna att arbeta självständigt inom ramen för de resurser som ställstill deras förfogande. KRO,moderna museets personal och en grupp bildkonstnärer och museimän förordar , i större utsträckning än vad som föreslagits, organisatoriskt sammanförde servicefunktioner som är gemensamma för hela myndigheten statenskonstmuseer. Även RRV anser att delta bör övervägas. Fotograficentmmoch föreslår alt fotografiska museet skiljs frånmoderna museet och blir en egen enhet inom statens konstmuseen RRV,slatens kulturråd och TCO-S anser inle alt chef skall varasjälvskriven överinlendent och chef för myndigheten statens konstmuseer. Ensådan ordning skulle enligt medföra all ges ensärställning i förhållande lill moderna museet och östasiatiska museei. Någraremissinstanser anser att de föreslagna personal förstärkningarna är alltförknappa eller otillräckliga. anser det viktigt alt ett bifalltill organisaiionsförslagel även leder till att förslaget om personaldimensioneringi dess helhet bifalls. Museernasverksamhet är enligt min mening av central belydelse när del gäller allförverkliga de mål som har lagts fast för den slalliga kulturpolitiken. Genomsin verksamhet bidrar museerna i hög grad till att förverkliga flera avintentionerna med den nya kulturpolitiken. 1975/76:135 247 ihög grad konstmuseerna. Liksom övriga kulturinstitutioner har konstmuseernamycket stor rörelsefrihet i sitt arbete och de beslutar självständigt omverksamhetens form och innehåll. Detta gör det möjligt för museerna attfortlöpande utveckla och förnya verksamheten. Konstmuseernas arbetsfält blirockså alltmer omfattande i takt med de krav som samhällsutvecklingen ställeroch del alll större behovet av service från museerna. Jagfinner det glädjande att konstmuseernas roll i samhället så ofta behandlas iden offentliga debatten. Detta gör det ocksä möjligt för museerna alt görainsatser som svarar mot aktuella önskemål och behov och att i nära samspel medintressen utanför museerna ständigt ompröva gränserna för verksamheien. En mertraditionell konslmuseiverksamhet har härigenom kunnat vidgas till enstimulerande allmänkullurell verksamhet med konsl- och bildsamlingarna somutgångspunkt tör information och debatt. har i delta avseende varilen föregångare när del har gällt att spegla den konstnärliga och kulturellaförnyelsen i samhället. Delhar varit en huvuduppgift för organisationskommittén att söka utforma enorganisatorisk ram för konstmuseernas verksamhet som dels gör del möjligt fördem att utveckla en mångfacetterad verksamhet, dels medger ett effektivt ulnylljandeav tillgängliga resurser. Organisationen skall ge uttryck förnationalmuseets, moderna museels och östasiatiska museets behov av all vart ochett utforma en verksamhet med egen inriktning. förslagmotsvarar enligt min mening dessa krav och bör kunna ligga till gmnd för enomorganisation av det nuvarande med östasiatiska museei. Jagförordar att den nya myndigheten, stålens konstmuseer, under en gemensam slyrelseskall beslå av , moderna museei, östasiatiska museei och enförvaltningsenhet. Del ankommer på regeringen all fatta beslut i frågor som gällerden närmare organisationen av myndigheten. Ledningsfråganbör ägnas särskild uppmärksamhet när del gäller en sammanhållen organisationmed tre inbördes självständiga museer. Vart och ett av dessa museer skallenligt tidigare riksdagsbeslut ledas av en chef direkt underställd dengemensamma styrelsen. Detta innebär en garanti för alt varje museiinstiiutionfritt och obundet skall kunna utforma sin verksamhet, som dettillförsäkrar institutionerna jämställdhet när det gäller utnyttjandet av deför konstmuseerna gemensamma resurserna. Överväganden om verkschefsfunktionen, slyrelsenssammansättning och behovet av samordnande och rådgivande organ inom myndighetenmäsle enligl min mening göras utan att de enskilda museernas självständiga slällningblir beskuren. Någraremissinsianser, däribland RRV, och , understryker altchefskapet för statens konstmuseer inte bör bindas lill någon viss museiinstiiution.Jag delar denna uppfattning och anser alt det bör ankomma på regeringen attförordna en av institutionscheferna alt även 1975/76:135 248 varaöverintendent och chef för myndigheten. Regeringen bör begära riksdagensbemyndigande all inrätta en ordinarie ijänsi med beteckningen p, avsedd för densom är överintendent och chef för statens konstmuseer och tillika chef för enav museiinslitutionerna. Tjänsterna som chefer för de övriga två museiinslilulionernabör vara extra ordinarie liksom flertalet övriga tjänster vid myndigheten. Styrelsenför statens konstmuseer bör vara sammansatt så alt erfarenheter och kunskaperfrån olika samhällsområden kan tillföras verksamheten. Jag avser att i annatsammanhang föreslå regeringen au förordna alt styrelsen skall beslå av högstnio ledamöter och alt överintendenten skall ingå som självskriven ledamot istyrelsen, men däremoi inte vara dess ordförande. I styrelsearbetet kan vidarekomma all delta representanter förde anställda i enlighet med bestämmelserna ikungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighels styrelse m.m. LObedömer all den av organisationskommittén föreslagna förvaltningsnämndenkommer all utöva ell betydande inflytande över de beslut som skall fattas av styrelsenoch hävdar att personalen måste vara företrädd även i delta organ. Jag finnerdel angeläget att i detta sammanhang framhålla alt förvaltningsnämnden endast avsetlsha rådgivande och beredande uppgifter. Det bör över huvud laget vara en frågaför styrelsen alt närmare bedöma konstmuseiorganisationens behov av rådgivandeoch samordnande organ för olika områden. Närdel gäller fotografiska museei är jag inie beredd att förorda någon annanorganisatorisk lösning än den som har föreslagits av kommittén. Fotografiska museeikommer att utgöra en självständig avdelning inom moderna museei. Härigenom skafiasenligl min mening goda förulsällningar för fortsalt insamling och vård avfotografiska bilder och för arbelel med att spegla den aktuella fotokonslen. Encentral fråga i organisationsarbetet har varil alt bedöma hur de gemensammaservicefunktionerna skall vara inordnade i konstmuseiorganisalionen. Jag anserför min del i likhet med organisationskommittén det vara motiverat med en frånmuseerna fristående förvaltningsenhet för administrativa uppgifter och tekniskservice. Jag har också stor förståelse för de synpunkter som har förts fram avbl. a. RRV, moderna museets personal och KRO om att föra även andraservicefunktioner såsom bibliotek, bildarkiv, fotoateljé samt depositioner ochvandringsutställningar till en gemensam serviceenhet direkl underverksledningen. Praktiska hänsyn talar dock för all man f n. väljer denorganisationslösning som har föreslagits av kommittén. Detta ställningstagandeinnebär inte att de gemensamma verksamheter som organisatoriskt knyts lillnationalmuseet i första hand skall ge service ål deila museum. Såväl verksamheienvid den föreslagna förvallningsenhelen som konservering, viss del av verksamheienvid konslbildningsavdelningen, depositioner, tillsyn ochvandringsutställningar samt verksamheten vid fotoateljé, bibliotek ochbildarkiv skall vara en för hela 1975/76:135 249 myndighetengemensam resurs och skall kunna utnyttjas av vart och ett av museerna iförhållande till deras behov. Styrelsen bör svara för all samtligaverksamhetsgrenar fär full service från berörda avdelningar. Ettbehov av fortsatta studier rörande vissa frågor har aktualiserats underorganisationsöversynen. Frägan om tillsyn, dokumentation och vård av statenskonstsamlingar behöver ses över. Som och Föreningen framhåller bör en sådan översyn syfta lill en utbyggdsamverkan och en klarare ansvarsfördelning mellan slatens konstmuseer, statenskonstråd och de regionalt verksamma museerna. Som jag tidigare (10.4.3) haranfört avser jag att i annal sammanhang återkomma till regeringen om ettuppdrag till statens konstmuseer och att tillsammans medstatskontoret genomföra en sådan översyn. Styrelsenför statens konstmuseer bör även i anslutning lill omorganisationenuppmärksammas pä behovet av att närmare studera bl. a. biblioleks-ocharkivservice, föremålsregistrering och bildarkiv, samt de tekniska servicefunktionerna.Jag vill särskilt peka på behovet av ett utvecklat samråd mellan statenskonstmuseer, landets övriga museer och Riksutställningar i frågor som rör rådoch anvisningar i konstmuseala frågor samt depositioner och vandringsulslällningar.Genom att produktion och administration av vandringsulslällningar i den nyaorganisationen kommer all vara samordnad med deposilionsverksamhelen skapas i ellvikligl avseende större förutsättningar för service och experthjälp lillregionala och lokala museer. Omorganisationenav med östasiatiska museei enligl de riktlinjer jag här harförordat bör genomföras den . Del bör ankomma pä den nyamyndigheten alt förändra detaljorganisalionen alllefter-som fortsattaöverväganden och en ändrad verksamhetsinriktning kräver delta. Enupprustning av organisationen i den omfattning som har föreslagits avorganisationskommittén bör kunna genomföras redan nästa budgetår. Genomorganisationsöversynen har påvisats eti behov av bl. a. en förstärktpersonaladministration och sekrelerarservice, samt tekniker och vaktpersonalför en effektivt t)edriven ulställningsverksamhet. Jag kommer senare (14.10)att beräkna medel för personalförstärkningar för att tillgodose bl. a. dessabehov. Jag finner det särskilt angelägel all moderna museei får möjligheteralt utveckla den museipedagogiska verksamheien för barn och vuxna i museets nyalokaler. Den sammanlagda ökningen av anslagen till statens konstmuseer förnästa budgetår beräknar jag till 1,1 milj. kr. utöver löne-och prisomräkning. LO, TCO-Soch /SR berör bl. a. frågan om anställningsform för vissa arbetstagare vidkonstmuseerna. Jag vill med anledning härav understryka viklen av attomorganisationen genomförs i nära kontakt med personalen och de fackligaorganisationerna. Beiräffande avtaisbara anställnings- och arbetsvillkor avserjag att ge slatens avialsverk det förhandlingsuppdrag som behövs. 1975/76:135 250 Iuppdraget lill MUS 65 ingick att föreslå åtgärder för att få till stånd enallsidig utställningsverksamhet som nådde ut till allmänheten, skolan och delfria och frivilliga folkbildningsarbetet på ett bättre sätt än som dittillshade varit möjligt. Inom såväl museiväsendet som konstbildningsorgani-saiionernaupplevde man svårigheter att med den organisation och de resurser som fannstillgängliga vid mitten av 1960-ialet erbjuda hela landet de tjänster sommuseernas samlingar skulle kunna tillåta. I direktiven till utredningen undersiröksdet angelägna i all en försöksverksamhet med vandringsutställningar genomfördesparallellt med utredningsarbetet. En sådan försöksverksamhet har under MUS 65:sledning bedrivits av Riksutställningar . Ibetänkandet (SOU 1974:43) Utställningar ges en utföriig beskrivning av försöksverksamhetensomfattning och inriktning. Riksutställningar har bedrivit en mångsidig ulställningsverksamheti samarbete med museer, studieförbund, folkrörelser, skolor, bibliotek m, fl.Den breda förankringen av verksamheien har gjort del möjligt att spridautställningarna till olika publikgrupper i skilda delar av landet.Riksutställningar har också gjort viktiga insatser för att utvecklautställningsmediet och för att finna nya metoder alt nå kontakt med publikenoch aktivera den. Det är ett betydelsefullt arbete som har genomförts under dentioårsperiod som förfiutit och som har resulterat i alt Riksutställningar nuhar en viktig roll i det svenska kulturiivet. MUS 65 föreslär attRiksutställningars verksamhel blir permanent och all den i fortsättningenskall bedrivas av en statlig stiftelse. Flertaletremissinstanser är positiva till den försöksverksamhet som har bedrivits vidRiksutställningar och anser det naturiigt alt organisationen nu får en fastform. Jag delar denna uppfattning. Denverksamhet som MUS 65 har bedrivit var lill en början främst inriktad på sådanaförsök som kunde ge vägledning när det gällde att bedöma hur en verksamhet medvandringsutställningar skulle utformas och organiseras. Efter hand inriktadesverksamheten allt mer mot samarbete med museer och folkbildningsorganisalioner.Det är denna roll som MUS 65 föreslår alt Riksutställningar skall utveckla iframliden. Utredningen föreslår att Riksutställningar skall bli ett gemensamtorgan för musei- och utställnings-väsendet med ett huvudansvar för verksamhetenmed vandringsutställningar i landet. Fråganom vilken roll som Riksutställningar skall spela på utställnings-områdetdiskuteras livligt av remissinstanserna. Från museihäll framhålls all ettgenomförande av MUS 65:s förslag skulle ge Riksutställningar en alltfördominerande ställning. Man vill i slällel se RiksulstäUningar som ettserviceorgan på ulslällningsområdet med uppgift alt komplettera verksamhetenoch svara för sådana funktioner som inte bättre och effektivare kan fullgörasav andra organ. Även menar alt Riksul- 1975/76:135 251 ställningarsuppgift skall vara all komplettera övrig utställningsverksamhet i landet. Frånfolkrörelsehåll, bl. a. LO, ABF och Folkparkernas centralorganisation,framhålls alt Riksutställningar i större utsträckning än vad utredningen harföreslagit bör fungera som ett serviceorgan för organisa-tionslivel. Riksutställningarsroll bör enligt min mening bestämmas mot bakgrund av den decentralisering avverksamhet och beslutsfunktioner på kulturområdet som har genomförts på senareår enligt de riktlinjer som gäller för kulturpolitiken. Landstingskommunernasoch kommunernas engagemang har ökat. Kulturaktiviteterna inom folkrörelsernahar intensifierats. Museer och andra kulturinstitutioner har fått bättreresurser för en utåtriktad verksamhet. Samtidigtsom detta har skett har intresset ökat för att använda utställningar i mångaolika slag av verksamhet, vilket delvis kan vara ett resultat av Riksutställningarsarbeie. Det finns alltså förutsättningar för en mångfald i utbudet avutställningar. Dessa förutsättningar måste utnyttjas till att ge alll flergrupper och enskilda möjligheter att använda utställningen som uttrycksform.Riksutställningar har enligl min meningen viktig roll i arbelel för att främjaen sådan utveckling. De kunskaper om utställningsmediet som finns inomorganisationen bör kunna vara en väsentlig tillgång när det gäller attgenomföra ulställningsprojekt såväl vid museerna som i organisationslivet.Riksutställningar förfogar över tekniska resurser som det inte är motiverat attvarje utställande institution utrustas med. Med hjälp av sindistributionsapparat har Riksutställningar möjlighet att föra ut deintressantaste utställningarna till en mycket bred publik. MUS65 ger uttryck för uppfattningen att Riksutställningars produktion i principskall omfatta alla inom utställningsverksamheten förekommande ämnesområden,från konst-, kultur- och utställningar lill allmäntinformerande och debatterande utställningar kring samhälls- och miljöfrågoreller andra allmänpolitiska problem. Jag ansluter mig lill denna uppfattningoch vill särskilt understryka behovet av att Riksutställningar gör insatserinom bildkonslsektorn. Detta är viktigt inte minst med tanke på attorganisationen har övertagit ansvaret för det konsibildningsarbeie som tidigarehar bedrivits av Föreningen i skolan och . Samarbete med konstbildningsorganisationer som Konstfrämjandet ochSveriges konstföreningars riksförbund bör eftersträvas. Riksutställningarshuvuduppgift börenligt min mening vara att genomföra ulställningsprojekt isamverkan med de institutioner och organisationer som är verksamma på kulturområdet.Samarbetet bör kunna ske i skiftande former, frän rådgivning till ett välutvecklat produkiionssamarbele. En mycket stor del av de utställningar som harvisals har genomförts i samarbete med ell statligt ellerregionalt museum, något av studieförbunden, , Rikskonserter elleren folkrörelseorganisation. Samarbetet har gällt både stora landsomfattandeprojekt och utställningar 1975/76:135 252 somendasl har visats inom en region eller organisation. Del har också omfailalpublik- och kontaktverksamhet i anslutning till utslällningarna och experimentmed olika arbetsformer i uppsökande verksamhet. Jag finner det naturiigt attRiksutställningars samarbete med andra parter fortsätter i de former som redanhar prövats. Liksom bör de parter som Riksutställningar samarbetarmed bidra lill finansieringen av gemensamma projekt. Kostnadsfördelningen börkunna bestämmas från fall till fall beroende på projektets omfattning ochinriktning. Jagdelar MUS 65:s uppfattning att Riksutställningar bör ställa sin distributionsapparatlill förfogande för t. ex. museer och organisationer som vill ulnylijaRiksutställningars erfarenheter och resurser när del gäller utställningsturnéer.All överta och sända ul utställningar som andra har producerat bör bli en avuppgifterna lÖr Riksutställningar. De producerande organens önskemål omturnéuppläggning bör beaklas i denna typ av samarbete. Det bör också varamöjligt för Riksutställningar att efter överenskommelse i varje enskilt fall överiämnautställningar för regionala turnéer i länsmuseernas eller andra regionalaorgans regi. Både då del gäller produktion och distribution börRiksutställningar kunna medverka i det nordiska kultursamarbetet. Underförsöksverksamheten har Riksutställningar i några fall svarat för olika ulställningsprojektpå uppdrag av statliga myndigheter.