prop · FZ03160 · 1975-12-31 00:00:00 — 39. tillstånd eller tillsyn enligtlagen (1966:314) om kontinentalsockeln; 40. kommerskollegii verksamhet i frågaom dels exportfrämjande åtgärder för textil- och konfektionsindustrier samtmanuellt arbetande glasindustri enligt Kungl Maj:ts skrivelse den 29 juni 1970dels omställningsfrämjande åtgärder för textil- och konfektionsindustrierenligt Kungl Maj:ts skrivelse ; 41. fraktbidrag enligt kungörelsen(1970:592) om statligt regionalpolitiskt transportstöd; 42. lokaliseringssamråd enligt lagen(1970:725) därom; 43. produktionsbidrag fördagstidningar; 44. tidskriftsstöd enligt kungörelsen(1971 :681) därom; 45. statsbidrag enligt kungörelsen (1971:1249) om statsbidrag i vissa fall till lagerökning eller kungörelsen(1971:1250) om statsbidrag i vissa fall till personalutbildning; 46. säkerheten på fartyg; 47. vattenförorening från fartyg; 48. prövning enligt kungörelsen(1972:444) om sådan lämplighetsprövning som avses i förordningen (1940:910)angående yrkesmässig automobiltrafik m m; 49. hos statens industriverk bedrivenutredning eller kontroll med avseende på näringslivet; 50. avdrag enligt lagen (1973:423) omavdrag vid inkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit; 51. kreditstöd som avses i Kungl. Maj:ts skrivelse till överstyrelsen för ekonomiskt försvar omstatligt kreditstöd m m för försörjningsberedskapen på beklädnadsområdet; 52. statsbidrag enligt kungörelsen(1973:639) om statligt stöd till lokal landsbygdstratik; 53. avdrag enligt förordningen(1973:421) om särskilt forskningsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt; 54. medgivande till ändring avbolagsordning enligt 2 § tredje stycket eller godkännande av förvärv enligt 5 a§ lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom mm; 55. tillstånd eller tillsyn enligtdatalagen (1973:289), kreditupplysningslagen (1973:1 173) och inkassolagen(1974:182); 56. undantag från tillämpningen av 35 §3 mom nionde stycket kommunalskattelagen (1928:370); 57. verksamhet enligt kungörelsen (1973:1217)om clearing för oljeprodukter; 58. kontroll av preventivmedel; 59. investeringsstöd enligt kungörelsen(1973:608) om statligt stöd tiU kommersiell service i glesbygd; 60. garanti eller borgen som statenikläder sig för varvsföretag; 61. tillstånd enligt kungörelsen(1950:84) med vissa bestämmelser angående införsel av fruktträd och bärbuskar,kungörelsen (1956:333) med vissa bestämmelser angående utförseln avvallväxtfröer m m eller kungörelsen (1959:211) angående införsel till riket avvissa slag 1975/76:160.Bilaga 2 20 62. statligt stöd till utredningsverksamhet rörande verkstadsindustrin som enskildintresseorganisation bedriver; 63. officiell provning och kontrollsamt allmän och legal metrologisk verksamhet hos statens provningsanstalt; 64. importkontorets föru-landsprodukter verksamhet; 65. verksamhet enligt kungörelsen(1974:804) om viss uppgiftsskyldighet rörande mottagande av olja. Om vederbörande myndighet finner att utlämnande bör skemed hänsyn till det allmännas intresse, får utan samtycke av den enskilde somberörs av handlingen utlämnande ske av handlingar som avses i 1 § underpunkterna 2, 8, 9, 12, 14, 19-21, 24, 25, 30, 34, 49, 55 och 58. Handling, som rör statlig utredning om behovet av insatserfrån staten i samarbete med enskilda för att främja utvecklingen inom ennäringsgren, en bransch eller ett företag, får hållas hemlig, om den innefattarupplysning om enskilt företags eller sammanslutnings affärs- eller driftförhållanden,vars röjande kan medföra skada för företaget eller sammanslutningen. Hemlighållande enligt denna paragraf får avse avhögst frän handlingens tillkomst. Under förutsättningar som anges i 21 § första stycketlagen (1976:000) om allmänna handlingar får uppgift, som insamlats av särskilttillkallad statlig utredning, hemlighållas, dock längst från uppgiftenstillkomst. Hemlighållandet är beroende av regeringens förordnande för varieenskilt fall. I den mån planer, avtal och andra handlingar, vilka rörfolkhushållningen vid krig, krigsfara eller andra utomordentliga, av krigföranledda förhållanden, icke skaU hållas hemliga enligt 5 § lagen (1976:000)om allmänna handlingar, får de hemlighållas under samma förutsättningar somanges i 3 § första styckei denna förordning. Vederbörande myndighet får utlämnahandling i fall som i 2 § sägs. Denna förordning träder i kraft den 1975/76:160. Förordningangående utlämnande i vissa fall av statistiska uppgifter Härmed föreskrives följande. Bestämmelserna i 19 och 35 §§ lagen (1976:000) om allmännahandlingar utgör icke hinder mot utlämnande av uppgifter ur centralaföretagsregistret om företags eller verksamhetsställes namn, adress eller annanidentitetsbeteckning eller om företagsform eller verksamhetsart. Uppgifter ur centrala företagsregistret, vilka avserantalet anställda eller arbetstimmar hos ett företag visst år, får utlämnas medtillämpning av 56 § lagen (1976:000) om allmänna handUngar. Denna förordningträder i kraft den Förordningrörande prövning av utlämnande av handlingar som är av synnerligvikt för rikets säkerhet Härmed föreskrives följande. Är handling som avses i 4, 5 eller 8 § lagen (1976:000) omallmänna handlingar av sådan beskaffenhet att myndighet bedömer den vara av sådan"synnerUgvikt för rikets säkerhet som sägs i 5 kap 9 § tredje stycketyttrandefrihetsgrundlagen, skall myndigheten enligt 11 § andra stycket sammagrundlag åsatta handlingen kvalificerad hemUgstämpel. Behörig att pröva frågaom utlämnande är beträffande handling som avses i 4 § chefen förutrikesdepartementet, beträffande handling som avses i 5 § chefen förförsvarsdepartementet och beträffande handling som avses i 8 § chefen förjustitiedepartementet. Denna förordning träder i kraft den Lag om upphävande av 35 § lagen (1934.437) för Sverigesriksbank Härmed föreskrives att 35 § lagen (1934:437) för Sverigesriksbank skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft den Förordning om upphävande av vissa kungörelser om sekretess Härigenom föreskrives att följande kungörelser medbestämmelser om sekretess skall upphöra att gälla den . 1975/76:160. 1. kungörelsen(1939:7) med förordnanden på civilförvaltningens område jämlikt lagen den 28maj 1937 (nr 249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar; 2. kungörelsen(1950:462) med förordnanden på försvarsväsendets område jämUkt lagen den 28maj 1937 (nr 249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar; 3. kungörelsen(1939:835) med förordnande om inskränkning i rätten att utbekomma allmännahandlingar rörande folkhushållningen vid krig, krigsfara eUer andrautomordentliga, av krig föranledda förhållanden; 4. kungörelsen(1940:204) med förordnande angående vissa handUngar jämlikt 4 §andra stycket lagen (nr 249) om inskränkningar i rätten attutbekomma allmänna handUngar; 5. kungörelsen(1949:616) med förordnande på civilförsvarets område jämUkt lagen den 28 maj1937 (nr 249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar; 6. kungörelsen(1960:119) med förordnande på det psykologiska försvarets område jämlikt lagenden (nr 249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmännahandlingar; 7. kungörelsen(1962:200) med förordnande beträffande signalskydds-tjänsten inomtotalförsvaret jämUkt lagen (nr 249) om inskränkningar i rättenatt utbekomma allmänna handlingar; 8. kungörelsen(1949:696) med förordnande på utrikesförvaltningens område om behörighet attpröva fråga om utlämnande av allmän handUng; samt 9. kungörelsen(1967:575) med förordnande på polisväsendets område om behörighet att prövafråga om utlämnande av allmän handling. Bilaga 3 tillregeringens proposition 1975/76:160 23 Sammanställningav remissyttrandena över offentlighets- och sekretesslag-stiftningskommilténsbetänkande (SOU 1975:22) Lag om allmänna handlingar, såvitt angår förslagettill lag om allmänna handUngar Efterremiss har yitranden över offentlighels- och sekretesslagstiftnings-kommitténs(OSK:s) betänkande (SOU 1975:22) avgetts av regeringsrätten, riksåklagaren(), , hovrätten över och , kammarrätten iGöteborg, , , kriminalvårdsnämnden,interneringsnämnden, ungdomsfängelsenämnden, datainspektionen,massmedieuiredningen (Ju 1970:59), tystnadspliktskommiltén (Ju 1975:03),styrelsen för internationell utveckling (SIDA), överbefälhavaren (),försvarets civilförvaltning, fortifikationsförvaltningen, ,, värnpliktsverket, krigsarkivet,civilför-svarsslyrelsen, försvar,totalförsvarets upplysningsnämnd, vapenfrinämnden, ,psykiatriska nämnden, riksförsäkringsverkel, socialutredningen (S 1969:29),postverket, , Slatens järnvägar, ,sjöfartsverkei, luftfartsverket, statens geotekniska institut,kammarkollegiet, statskontoret, , , statistiskacentralbyrån, datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA),bankinspektionen, försäkrings-inspektionen, riksrevisionsverkel,, slatens avtalsverk, statens personalnämnd,dalasamordningskommitlén (Fi 1971:03), riksarkivel, ,universitetskanslersämbetet, centrala studiesiödsnämnden,dataarkiveringskommitién (U 1968:48), lantbruksstyrelsen, ,, miljödatanämnden, kommerskollegium, patent- ochregistreringsverket, , konsumentombudsmannen,statens pris- och kartellnämnd, , överstyrelsen för ekonomisktförsvar, , ,statens uppfinningar, statens invandrarverk,, statens planverk, statens lantmäteriverk, statensindustriverk, geologiska undersökning, , , statens skeppsprovningsanstalt,domänverket, förenade fabriksverken, länsstyrelserna i ,, , , och och Västerbottenslän. Vidarehar yitranden avgetts av ombudsmän (), fullmäktige i ,fullmäktige i . ,(), i (LO),(), Centralorganisationen /SR,. 1975/76:160. statsåklagare.Föreningen , , , . ,, , köpmannaförbund.Svenska handelskammarförbundet (de fem sistnämnda har tillsammans med SAFavgetl ett gemensamt yttrande som i det fortsatta redovisas som ytirande avSveriges industriförbund m. fi.). (), . Post- och (PKbanken), ,föreningsbankers förbund. ,, , Tidningarnas telegrambyrå AB (TT), som företrädare för , och och Sverigesförenade studentkårer. Yitrandenhar därjämte kommit in från värnpliktiga arbetsgruppen, , , . FöreningenFiB-jurislerna-Lund (OSK-gruppen), Svenska kommunalstatisliska föreningen.Svenska handelskammarförbundet, , svenskapatentombudsföreningen, och . Följanderemissinstanser har till sina remissyttranden fogat yttranden, rikspolisstyrelsenav polisstyrelserna i , och polisdistrikt, ÖBav , försvarets sjukvårdsstyrelse och fiygtek-niskaförsöksanstalten, riksarkivetav landsarkiven i , , , och samtstadsarkivet i Siockholm, universitetskanslersämbetetav juridiska fakulteterna vid universiteten i , och , avmedicinska fakulteterna vid universiteten i och och avrektorsämbetet och medicinska fakulteten vid , centralastudiesiödsnämnden av studiemedelsnämnderna i , , ,, och . lantbrukssiyrelsenav lantbruksnämnderna i , , , , ,, , och , kommerskollegiumav handelskamrarna i och Karistad, och , av vilka detvå senare ansluter sig till yttrandet av m. fi. statenslantmäteriverk av överlanimätarmyndigheten i . Vidarehar länsstyrelserna bifogat yttranden av bl.a. kommuner, kommunala nämnder ochorgan enligt följande. Länsstyrelseni har bifogat yttranden av kommunfullmäktige i ,och kommuner, kommunstyrelsen i kommun samtpolisstyrelsen i . Kommunfullmäktige i Siockholm harsom sitt ytirande åberopat utlåtande Prop.1975/76:160. avkommunstyrelsen med däri intagna yttranden av vice stadsjuristen, drätselnämnden,fastighetsnämnden, gatunämnden, industriverksslyrelsen, socialacentralnämnden, skoldirektionen, arkivnämnden, park- och idrottsnämnden ochbyggnadsnämnden i kommunen. Länsstyrelseni har bifogat yttranden av sociala centralnämnden i Motalakommun. i Jönköpingslän har bifogat yurande av kommunfullmäktige i med därtillfogade yttranden av socialchefen, parknämnden och inköpsnämnden i kommunen samtav kommunkrets av samt yttrande av kommunfullmäktigei kommun. Länsslyrelsen i Malmöhuslän har bifogat yttranden av kommunstyrelserna i Lunds och kommuner.Kommunstyrelsen i har som sitt yttrande åberopat yttranden av socialacentralnämnden och stadskansliet i kommunen. Kommunstyrelsen i har i sittremissyttrande åberopat yttranden av , fasiigheisnämnden,industriverksstyrelsen, sjukvårdsstyrelsen och sociala centralnämnden ikommunen. i Göteborgsoch län har bifogat yttranden av kommunstyrelsens i kommunarbetsutskott, kommunstyrelserna i och Tanums kommuner samtGöteborgs och läns landstings förvaltningsutskott. harvidare för yttrande remitterat OSK:s belänkande till kommunfullmäktige iGöteborgs kommun, som efter yttranden av hälsovårdsförvaltningen, socialacentralnämnden, sjukvårdsförvaltningen och kommunstyrelsen såsom eget yttrandehar åberopat ett av stadskansliet avgivet utlåtande. iVästerbottens län har bifogat yttranden av kommunstyrelserna i ochUmeå kommuner. Kommunstyrelsen i har i sitt yttrande åberopat yttranden avkommunkansliel och sociala centralnämnden i kommunen. Remissyttrandenaredovisas i tvä avsnitt, varav det första avser yitranden som berör till lag om allmänna handlingar (LAH) och de särskilda paragrafernadäri medan det andra avser övriga yttranden rörande sekretessfrågor som intekan hänföras till viss paragraf i lagförslaget. 1 det följande begagnas bl. a,följande förkortningar SekrLlagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar CSK kungörelsen(1939:7) med förordnanden på civilförvaltningens områdejämliktlagen (nr 249)om inskränkningar i rätten att utbekomma allmännahandlingar förslag till massmediegrundlag (se SOU 1975:49) Prop.1975/76:160. Lagensrubrik m. m. Under denna rubrik redovisas de remissyttranden som berörlagens disposition och rubrik samt vissa för fiera sekretessbestämmelsergemensamma frågor om bl. a. sekretessens avgränsning genom skaderekvisit ochlidsgränser och dess räckvidd i övrigi. Flertalet av de remissinstanser som har underkastat enallmän granskning anser att förslagels uppbyggnad och disposition har storaförtjänster då det gäller överskådlighet och systematik. Bland dem somtillstyrkt förslaget från denna ulgångspunkl kan nämnas regeringsrälien, JO,, kammarrätten i , socialutredningen, statskontoret, , , juridiska fakulteten vid ,lantbrukssiyrelsen, patent- och registreringsverket, länsstyrelserna i ,, och . i kommun, kommunstyrelserna I ochSkellefteå, TCÖ, . Från fiera hållhävdas att de fördelar som ligger i lagförslagets överskådliga systematik ochlättillgänglighet överväger den nackdel som består däri alt en myndighet kan fåfiera paragrafer att beakta vid prövningen av en utlämningsfråga. Del förhållandet all sekretessbestämmelserna utformats ochdisponerats med utgångspunkt i se k re t e ss g r u n-derna kommenteras avfiera av de nämnda remissinstanserna. JO konstaterade sålunda att t. ex.polis- och åklagarsekretessen regleras i både 8 och 38 §§, taxeringssekretesseni både 7 och 29 §§ och arbetsförmedlingssekretessen i både 19 och 45 §§, alltdock givetvis ur olika synvinklar. Enligt JO kan det eventuellt i vissa fallbli fråga om att pröva sekretess för en handling enligt mer än två paragrafer.JO föreställer sig dock att detta kommer att bereda svårigheter endast iinledningsskedet och att de tillämpande myndighelerna snabbt kommer att finnasig till rätta bland paragraferna. Regeringsrätten anser att det merarbete somföljer av att fiera olika sekretessregler kan bli tillämpliga pä en och sammahandling i regel blir marginellt. uttalar att det med den nya lagstiftningensynes bl. a. bli vanligare än tidigare att fiera paragrafer i lagen blir tillämpligapå ett och samma slag av handlingar. Med hänsyn till de starka skäl som talarför den valda konstruktionen - främst den alll vanligare överfiyiiningen avdalorbaserad information från myndighei lill myndighei - finner delemellertid uppenbart att den föreslagna uppbyggnaden av lagen bättre svarar motinformationslägets krav, än de nu gällande reglerna kan anses göra. Vice stadsjurisien I påpekar att ävengällande lag kan ge anledning att beakta fiera regler . De problem somhar upp- 1975/76:160. kommithar inle berott härpå, utan på att vissa regler befunnits svårtolkade. Han villdärför inle resa någon invändning mot den föreslagna dispositionen.Länsstyrelsen i anser att principuppläggningen av synes ägnad att undanröja de påtagligaste nackdelarna hos nuvarandelagstiftning på området. Dispositionen är systematisk och överskådligheien harökat. Genom att innehållet i långa och olympliga paragrafer som 14 i;sekretesslagen har delals upp alllefter handlingarnas olika innehåll blirlagiexlen avsevärt mera lättillgänglig, Sveahovrätt tar upp frågan om sekretessreglernas s t y re f fe k 1, Eftersom merän en sekrelessgrund kan bli att beakta i fråga om en och samma handling, kanbetonandet av systematikens styreffekt föranleda viss tvekan. Förhållandet attdet i fiera fall kan bli aktuellt all beakta även annan sekrelessgrund än densom har angetts i tillämplig rubrik bör inte undanskymmas genom ett alltförstarkt betonande av styreffekten. En möjlighet är enligt hovrätten att skjutain ordet "främst" efler "hemlighållande" resp."bestämmelser" i rubrikerna. Hovrättenöver och menar att införandet av mellanrubriker har bl. a. denfördelen att de försvårar tillkomsten av nya sekretessregler som inte låter siginfogas under någon av rubrikerna. Socialutredningenhar inga större invändningar att rikta mol den gjorda indelningen i olikaavsnitt. Utredningen vill emellertid påpeka att det inom socialvårdenförekommer ärenden, där den ekonomiska sidan har en icke oväsentlig betydelse.De ekonomiska förhållanden som redovisas i dessa ärenden har i regel ett intimtsamband med vederbörandes hela personliga situation. Den enskilde har därför isädana fall ett berättigat intresse av att dessa uppgifter om hans ekonomiskaförhållanden hemlighålles. Om detta klart utsäges lorde det dock spela mindreroll, till vilket avsnitt socialvården hänförs, Socialulredningen förutsätteralltså, att uppgifter om klienternas ekonomiska förhållanden i fortsättningenliksom vad nu är fallet skall kunna hemlighållas och alt detta kommer tillklart uttryck i LAH eller i motiven till lagen. Omsåledes fiertalet remissinstanser funnit den av föreslagna dispositionenav sekretessbestämmelserna i godtagbar är länsslyrelsen i länmera kritisk. Det verkar enligt opraktiskt och vanskligt för bådemyndigheler och allmänhetens representanter alt regler om sekretess i fråga omen viss handling skall kunna finnas på mer än ett ställe isekretessförfatlningen. Dispositionen av sekretessreglerna bör enligtlänsstyrelsens mening ulgå från tanken att handling av visst slag eller i visstämne skall behandlas uttömmande inom ramen för ett enda lagrum. Länsslyrelsentillägger att vare sig sekretesslagens eller LAH:s disposition väljs, behövsdet för en rättssaker handläggning lillgång till systematiska, klara ochdetaljerade anvisningar som är tillrättalagda för varje myndighets behov, 1vart fall länsstyrelserna saknar sådana anvisningar. Från några håll framförsförslag som syftar till att förbättra reg- Prop.1975/76:160. 1 er n a s tillgänglighet. Enligt kammarrättens i mening skulle lagen vinna ytteriigare i överskådlighet om den indelades i kapitel, varvid indelningen lämpligen skulle kunna följa de underrubriker som an vänts i förslaget till LAH. Kammarrättenanser vidare au den svaghet i nuvarande lagstiftning -som består däri attsambandet mellan bestämmelserna i 2 kap. TF och sekretesslagen inte framgår medönskvärd tydlighet - i viss mån har eliminerats genom den uttryckligakopplingen i 3 tj LAH till den planerade yltrandefriheisgrundlagen.Kammarrätten vill emellertid ifrågasätta om det inle från pedagogisk synpunktskulle vara en fördel att gå ett steg längre och i de inledande beslämmelsernai LAH la in även offentlighetsreglerna i 5 kap. yltrandefriheisgrundlagen. Flertaletremissinstanser har godtagit eller lämnat ulan erinran att i LAH tas in ocksåannat än egentliga sekretessbestämmelser. Några är emellertid kritiska.Regeringsrätten anser sålunda att bestämmelserna i 68 § om service ochinformation inte har sin plats i LAH utan bör utgä. Enligt iVästerbottens län har LAH tre paragrafer som reglerar annal änhandlingssekretess, nämligen 2, 58 och 59 §§. Av dessa gär 58 och 59 §§ utöverbegreppet allmän handling. 2 §tredje styckei bör utan olägenhet kunna tas in i andra författningar, t. ex. allmänna verkssladgan och kommunal- resp. landstingslagen. Regeringsrättennämner att den nuvarande motsvarigheten till LAH benämns sekretesslagen ochockså innehåller blott regler om när allmän handling ej får ullämnas. 1 LAHhar intagits ytterligare regler om regisler och diarieföring, tystnadsplikt,service m. m. Mol bakgrund härav kan, även om de grundläggande reglerna omallmänna handlingar står i massmediegrundlagen, lagens lilel ansesgodtagbar, om än ej fullt adekvat. Länsstyrelseni Väsierboliens län anser däremot all den mest upplysande benämningen är denomständliga men praktiskt oanvändbara frän 1937 och att ordel"sekretesslag" betydligt bättre än "lag om allmännahandlingar" definierar den föreslagna lagens innehåll. Allmäntdelar remissinstanserna OSK:s uppfattning all o f f e n 11 i g h e t somhuvudregel bör komma till uttryck i den särskilda lagen medsekretessbestämmelser. Bland de remissinstanser som mera oreserverat anslutersig till den av valda lösningen att i fiertalet paragrafer uppställaskaderekvisit kan nämnas miljödalanämnden. ,bostadssiyrelsen, kommunfuUmäktige i och kommunstyrelsen iSkellefteå. Blandremissinstanserna finns också de som i och för sig godtar den av valdalösningen men som har invändningar alt göra i skilda hänseenden. Någraifrågasätter sålunda om skaderekvisiten inle skulle kunna göras mera enhetligaoch minskas till antalet. Regeringsrätten anser sålunda att de principer somtillämpas i de föreslagna sekretessreglerna i 4-51 ijtj LAH är godtagbara. Deskaderekvisit som uppställs som hinder för ul- Prop.1975/76:160. lämnandeär emellertid formulerade pä varierande sätt. För den kommanderättstillämpningens skull börenligt regeringsrätten viss uniformering av dessaregler komma tillstånd. Polisstyrelsen I konstateraratt LAH när det gäller skydd för enskild persons ekonomiska och personligaintressen utnyttjas en mängd olika skaderekvisit och ifrågasätter om inte denrika skulle kunna väsentligen inskränkas och uttrycksmässigt samordnas.Länsstyrelsen i har i 37-42, 447 samt 49 och 50 ijijLAH funnit inalles eu tiotal sinsemellan olika utformade skaderekvisit, Inågra men inle samtliga fall framgår enligt graderingen dememellan och den absoluta valören av lagtexten eller av kommitténsspecialmotivering. anser att antalet varianter bör nedbringas.Liknande synpunkter framförs av bl. a. kommunfullmäktige i kommunoch Föreningen . Också tystnadspliktskommittén berör isitt ytirande frågan om skaderekvisit. Enligt kommittén varierar de uppställdaskaderekvisiten i många fall till sin utformning, även i fall dä de intressensom skall skyddas synes pä det hela tagel sammanfalla. LAH har därigenom, trotsden förbättrade systematiken, blivit tämligen svåröverskådlig. Kommittén frågarsig om det inte skulle vara möjligt att minska antalet typer av skaderekvisit.I fråga om kommitténs uppfallning i övrigt hänvisas till redogörelsen förkommitténs yttrande i propositionen (5,4). Datainspektionentar upp den principiella frågan hur myndigheterna skall fä underlag för sinabedömningar om utlämnande i visst fall medför skada. De mänga skaderekvisiten iLAH får enligt inspektionen till följd att sökandens person och syfte måsteutredas i de fiesta fall, vilket innebär minskad anonymitet för dem som begäralt få ut handlingar och merarbete för myndigheterna. Inspektionen framhållervidare att den individuella prövningen blir ogörlig i de med den nya teknikenallt vanligare fallen av massuttag. problem förstoras ytteriigare av attenligl förslaget LAH blir direkt tillämplig på uppgiftslämnande mellanmyndigheterna och all alltså även i dessa situationer skaderekvisiten skallprövas. Depraktiska svårigheterna vid tillämpningen och tolkningen uppmärksammas också avandra remissinstanser.