prop · FY0357 · 1975-12-31 00:00:00 — Statistiskacentralbyrån (SCB) anför att när det gäller statistiskt utnyttjande av data uradministrativa system som ADB-systemet för folkbokföring och beskattning skaU SCBsom central förvaltningsmyndighet på statistikens område svara för destatistiska bearbetningarna för olika användares räkning. Detta motiverasenligt centralbyrån av bl. a. samordnings- och ekonomiskäl. SCB skall således tillgodosebl. a. den regionala planeringens behov av databehandling, i vid bemärkelse,för framtagning av statistik, statistiska register m. m. I fråga om den regionalasamhällsplaneringens databehandlingsbehov anser SCB att det primära ärinformationsbehoven, medan databehandlingskapaciteten, varav datorkapacitetenär en del, kommer i andra hand. Statistikproduktionen för samhällsplaneringenkräver vidare enligt SCB fackkunskaper på statistikproduktionsområdet bl. a.avseende metodik samt frågor som gäller kvalitet och definitioner,klassificeringar m. m. På basis bl, a. av dessa skäl anför SCB att behovet avdatabehandling för samhällsplanering bör tUlgodoses utanför systemet förfolkbokföring och beskattning. SCB ställer sig vidare tveksam tiU att det nu skaUgenomföras en för hela samhällsplaneringen total kartläggning av informationsbehov,databehandlingsbehov och datorbehov. Om en sådan kommer till stånd bör denutföras av SCB. gör bedömningen att det inom ramen för dentekniska stmktur som det central/regionala alternativet innebär bör vara möjUgtatt tUlgodose den regionala samhällsplaneringens behov i inte obetydligutsträckning. Det bör vidare enligt verket övervägas att skapa vissa för denregionala planeringens behov centralt placerade serviceresurser förprogrammering, statistiskt kunnande m. m. FöreningenSveriges kronofogdar anser mOt bakgrund av det relativt låga utnyttjandet av länsanläggningamaför samhällsplaneringens behov, att ett samutnyttjande av anläggningarna förfolkbokföring och beskattning och samhällsplaneringen är mindre sannolikt medhänsyn till att detta skulle kräva två helt skUda kompetensområden hos denpersonal som har ansvar för systemet. Enligt föreningens åsikt är det mer realistisktatt räkna med ett särskUt datasystem för samhällsplaneringens behov. LAGdelar inle RSV:s uppfattning att de på vissa länsstyrelser utplaceradedatorerna skuUe vara avsedda för i första hand systemet för folkbokföring ochbeskattning. De uttalanden som gjorts i propositioner rörande syftet medlänsstyrelsemas dataanläggningar tolkar LAG så att länsanläggningarna äravsedda att stödja länsstyrelsemas hela verksamhetsfält. Att anläggningarnaendast i begränsad omfattning kommit att utnyttjas för andra intressenter berorenligt LAG dels på bristen på ADB-kunskap på länsstyrelserna, dels pålänsanläggningarnas svårtiUgängliga programmeringsspråk och dels på svårigheteratt från RSV erhålla assistans för programmering för samhällsplaneringens be- 1975: 57 30 hov.LAG ser stora utnyttja [idemöjligheter för samhällsplaneringen av deninformation som samlas in i det administrativa systemet för folkbokföring ochbeskattning. LÄ(j framhåller attförutsättningarna för en effektiv regionaipolitisk planering i hög grad vilarpå möjligheterna att från regionala myndigheter lämna snabb och aktuellinformation till lokal nivå. LAG anser att samhällsplaneringensdatabehandlingsbehov på ett smidigt och effektivt sätt bör inordnas i systemetför folkbokföring och beskattning detta utgör det enda regionalaÄDB-system där samhällsplaneringens behov kan tillfredsställas. Det av FSLföreslagna regionala minidatoraltemativet framstår enligt yttrandet i detlahänseende som klart överlägset övriga av RSV redovisade alternativ. ADB-beredningsgruppenredovisar i sitt remissvar de informationsbehov som föreligger för den fysiskaplaneringen och för den regionalpolitiska planeringen. För den regionalpoUtiskaplaneringen behövs basuppgifter om individer, företag och fastigheter tiUsammansmed uppgiftei ur folk- och bostadsräkningen, industristatistUcen ocharbetskraftsundersökningarna. F. n. utreds t. ex. möjligheterna att urskattebanden ta ut information för aktualisering av folk- och bostadsräkningenssysselsättningsuppgifter. Den fysiska planeringen har behov av samma typer avdata som används i den regionalpolitiska planeringen. Beredningsgmp-pen anseratt samhällsplaneiringens krav måste få påverka systemutformning ochdimensionering av det föreslagna systemet för folkbokföring och beskattningemedan det av beredningsgruppen bedöms bli det systemsom samhällsplaneringen får re-pliera på. Även i länredovisar den användning av ADB som kan tänkas utvecklas församhällsplaneringens behov. Med hänsyn till länens individuellaförutsättningar är enligt den regionala datorkraften ochbeslutanderätten över länsstyrelsernas egna register en förutsättning för attförse länsstyrelsema med aktuellt planeringsunderlag för den regionala samhäUsplaneringen.Denna innefattair redan nu ett antal projekt av största be tydelse för denkommunala samhällsutvecklingen. Ett vidgat regionalt datautbyte är ocksånödvändigt för landstingens och kommunernas planeringsarbete. iJönköpings län framhåller att samhällsplaneringen befinner sig i ett expansivtskede. För denna verksamhet kommer behovet av aktuell datainformation attframdeles göra sig alltmer gällande. Härvid kommer enligt länsstyrelsensärskilt möjligheterna till integration med datainformation utanför RSV:sområde exempelvis med innehållet i företags- och koordinatregister att spelastor roll. En uppbyggnad av basdataregister på regional nivå rörande personer,fastigheter och företag, samt ett samordnat uttnyttjande av innehållet i dessaregister skulle medföra helt andra förutsättningar att bedriva en ständigtaktuell samhällsplanering på regional nivå än f. n. 1975: 57 31 dettaär det enligt av stor vikt att vid utformningen av ADB-systemetför folkbokföring och beskattning vederbörlig hänsyn tas tUl kommande databehovpå den regionala samhällsplaneringens område. Ätt samhällsplaneringens behovbäst tUlgodoses i ett regionalt system anser länsstyrelsernasorganisationsnämnd, länsstyrelserna i , , ,, , , , , , ,, och . ställersig tveksamt till om samhällsplaneringen motiverar ett separat ADB-system ochanser att de administrativa systemen i största möjliga utsträckning böranpassas för att täcka även viktiga externa behov. anservidare att samhällsplaneringens databehandlingsbehov bör närmare utredas ochklarläggas innan ställning tas tUl den datorkraft och driftorganisation som ärmest lämpad för samhällsplaneringen, och förutsätter att förbundet gestillfälle att lämna synpunkter i anslutning till en dylik utredning. Göteborgsoch finner i likhet med RSV behovet av ett datasystem förplaneringsändamål inte vara tillräckligt utrett. stöder RSV:suppfattning att behov och utformning av system för regional samhällsplaneringbör utredas skilt från systemet för folkbokföring och beskattning. Stockholmskommun uttrycker förståelse för RSV:s avgränsning av utredningsområdet, menframför att samordningsfrågorna med hänsyn till folkbokförings- ochskattesystemets gmndläggande karaktär i fråga om invånarinformalion inte börskjutas utan tas upp till behandling. Med tanke på kommunemasbehov av invånarinformalion är det angeläget att kommunerna får delta i sådantutvecklingsarbete. Även trycker på samarbetsfrågorna och anföratt en samarbetsgmpp för bevakning av externa kunders intressen bör tillsättas. Vissaremissinstanser behandlar samordningsfrågor med det system förfastighetsregistrering som utvecklas av . RSV:suppfattning att systemen skall utvecklas separat med beaktande av möjligheternatill informationsutbyte delas av . Nämndenkonstaterar inledningsvis att samordning mellan systemen är nödvändig och att uppgiftslämnandesystemen emellan är författningsreglerat. Fastighetsregister- och inskrivningsregistermyndigheterbehöver uppgifter om adresser, taxeringsvärden m. m. Skattemyndigheter behöveruppgifter om lagfarter, ändringar i fastighetsindelningen, m. m.Ett problem i informationsutbytet är olika definitioner påidentifikationsbegrepp. Vid övergång till ett nytt system bör man enligtnämnden beakta möjligheterna att i systemet bygga in sådanaidentifikationsbegrepp som möjliggör utbyte av information på maskinell vägutan kostsamt manuellt arbete. Nämnden delar helt RSV:s och statskontoretsuppfattningar att en långtgående teknisk samordning inte bör ske mellan två såkomplexa 1975: 57 32 systemför fastighetsdatasystemet och systemet för folkbokföring och beskattning.Nämnden kan för sin del inte finna några skäl som talar för att ensammanbindning mellan den regionala tekniska utrustning som i systemet för folkbokiiöringoch beskattning främst behövs för i första hand dalaregistrering och utskriftav dokument, och den utrustning som i fastighetsdatasystemet behövs förhandläggning av inskrivningsärenden m. m. skulle te sig särskUt meningsfull. ser några uppenbara fördelar vid en långtgåendeteknisk samordning mellan ett nytt system för folkbokföring och beskattningoch fastighetsdatasystemet. En samordning skulle inte heller enligt kommitténgagna den verksamhet som vart och ett av systemen primärt bör tillgodose. Föratt underlätta informationsutbytet mellan systemen bör gemensammaintegrationsnycklar fastställas. Kommittén anser det därför angeläget att fastaformer för ett fortlöpande samarbete i frågan mellan centralnämnden förfastighetsdata och RSV skapas . Även domstolsväsendetsorganisationsnämnd betonar viklen av att gemensamma integrationsnycklarfastställs. Länsstyrelseni anser att fastighetsdatakommittén bör ges tillfälle att prövaett rejäionalt altemativ uppbyggt på samordnade minidatorer för systemen förfastighetsdata och folkbokföring och beskattning. LAG och iÖrebro län anser att det inte är o-sannolikt att en vägning av kostnader,intäkter och intangibla effekter avseende samordnad regionalisering av ettflertal system skuUe ge underlag för ett beslut i sådan riktning. Bland desystem som kan ingå i en sådan bild är systemet för fastighetsdata resp.systemet för folkbokföring och beskattning. Även DAFA anser att vinstema avsamutnyttjande av teknisk utrustning och driftorganisatorisk samordning mellan fastighets-datasystmetoch systemet för folkbokförmg och beskattning kan vara betydande och att olikasamordningsalternativ bör utredas vidare. i länerinrar om att fastighetsdata produceras och till större delen också konsumerasregionalt och därför lämpar sig för regional registerföring. Länssityrelsenhyser förståelse för RSV:s bedömning av svårighetema med en omedelbarsamordning men förordar att systemet för folkbokföring och beskattnmg byggs uppså att möjligheterna till samordning på regionalplanet med CFD-systemet i ettsenare skede hålls öppna. Detorganisationsregister som är under uppbyggnad hos RSV tas upp av någraremissinstanser. pekar på de enhgt verketbetydande problem rörande samordning av olika myndigheters verksamhet som måstelösas i det fortsatta utredningsarbetet rörande ett centralt firmaregister.Utredningsarbetet bör ges en bred förankring och bör integreras meddatasamordningskommitténs arbete. Av avgörande betydelse är därvid frågan omdet tUltänkta organisationsnummerregistret är avsett att ersätta redanexisterande företagsre- Prop.1975: 57 33 uttrycker ett intresse fören samordnad firmagranskning och företagsregistrering och betonar härmed viktenav alt, även om detla inte kan uppnås genom del föreslagna organisa-tionsregislret,som långsiktigt mål uppställs, atl försöka samordna all föielagsregislrering. RSV har föreslagit att externa användare bör debiterassjälvkostnaden för det utnyttjande som kommer lill stånd. Statistiskacentralbyrån har intet att invända häremot. Om den avsedda effekten enrättvisande kostnadsredovisning skaU uppnås är enligt centralbyrån enförutsättning för införande av denna nya debiteringsprincip emellertid atlsamma princip gäller vid eventueUa uttag av data ur systemet för statistiskabearbetningar o. d. inom länsstyrelserna t. ex. för planeringsändamål.Centralbyrån betonar vikten av denna fråga dä bristande enhetlighet itaxesättningen är ett problem som kan leda till orationellarbetsfördelning och resursallokering i förvaltningen. Tidplan för genomförande av ett nytt system samtsamordningen i databehandlingen mellan folkbokföringen och beskattningen Flera remissinstanser har behandlat RSV:s förslag till tidplanoch uppläggning av huvudstudie. I detta sammanhang kan nämnas att datasamordningskommitténtillstyrker att ett nytt system genomförs etappvis och att därvid systemet förfolkbokföring utvecklas i ett senare skede än systemet för taxering ochdebitering av skatt. Kommittén anför att ADB-systemet för folkbokföring ochbeskattning kan ses som tvä samordnade system för folkbokföringen resp, skatteväsendet.Folkbokföringen har enligt kommittén inle slörre funktionella samband med administrationenpå skatteområdet än med åtskUUga andra verksamheter. Kommittén anser det därförinte självklart att databehandlingen för folkbokföringen och beskattningsverksamhetenskall ske inom samma ADB-system även . Frågan huruvidadatabehandlingen för folkbokföringen bör ske i ett fristående system eller ingåi något annat system bör närmare klarläggas i samband med att frågan om etteventuellt s. k. basregister för fysiska personer behandlas. På uppdrag avkommittén pågår f. n. utredning av denna fråga. Kommittén avser att senareåterkomma i dessa frågor. Nämnda utredningsarbete skall dock inte enligtkommittén behöva påverka det beslut om val av huvudalternativ för ADB-systemetsom nu skall fattas. ser med tillfredsställelse på attRSV i förhållande lill tidigare presenterat material i principförslaget har senarelagtfolkbokföringsdelen av systemet. Det skäl som enligt riksförsäkringsverketframför allt talar för denna senareläggning är all frågan hur databehandlingenför folkbokföringen bör ske ännu inle har avgjorts. betonar behovet avett centralt tillgängligt register över totalbefolkningen. 1975: 57 34 ettcentralt uppdateringsregister kan införas i enlighet medett av datainspektionen utformat förslag är det enligt riksförbundetsuppfattning av mindre betydelse att folkbokföringsfunktionens överföring tiUdet nya ADB-systemet sker senare än vad som ursprungligen har planerats. Malmöhuslän landsting tUlstyrker den av RSV föreslagna etappindelningen dåterminalfunktionen i systemet i högre grad är en förutsättning förfolkbokföringssystemet än för beskattningssystemet. Ett annat skäl som talarför denna etajipindelning är att den höga systemintegrationen mellan systemenför lolkbokföring och beskattning huvudsakligen enligt landstmget synes varamer historiskt, organisatoriskt och utrustningsmässigt betingad iin betingad avutnyttjande av personuppgifter. i och LAG anserliksom RSV att det nya systemet skall genomföras i etapper. ochLAG anser dock, med hänsyn till svårigheten vid genomförande av nya system avden typ som planeras, att genomförandet bör ske i etapper av ökandekomplexitet. Av detta skäl förordar och att folkbokföringssystemetgenomförs fc3re systemet för taxering och debitering. Samma syn påetappindelningen redovisas av länsstyrelserna i , , ochVästernorrlands län. Länsstyrelseni och LAG anför även kritik mot principförslagets tidplan ochframhåller att ett genomförande av förslag på skatteområdetinte får överordnas behovet av en fullständig utredning av totalsystemet,samordningsfrågorna samt länsstyrelsernas behov av datorkraft och tillgångtill basregistren. och anför vidare kritik mot att RSV iavvaktan på statsmakternas ställningstagande till j)rincipiell systemlösninginleder en huvudstudie. Huvudstudien får enligt dessa remissinstansersbestämda mening inte inledas förrän länsstyrelsemas krav på samordning mellanolika ADB-system och behov av r£:gional datorkraft har utretts. Därför yrkarockså och att den av RSV och statskontoret inleddahuvudstudien avbryts till dess fuUständigt underlag för ett beslut frånstatsmakternas sida finns. Denna uppfattning delas av länsstyrelserna iMalmöhus och . Även överstyrelsen för ekonomisktförsvar anser att en komplettering av underlaget som ligger till gmnd förprincipförslaget erfordras varefter förnyad utvärdering av olika systemförslagbör göras innan en huvudstudie beslutas och genomförs. Denna uppfattningdelas; av i . i läntillstyrker RSV:s förslag till etappindelning men anser att en fördjupadutredning av FSL:s förslag bör ske, varvid en försening av projektcit ett årkan godtas, om man härigenom vinner ett bättre fungerande ÄDB-system förfolkbokföring och beskattning. har i råga om tidplanenfunnit att för folkbokföring och beskattning inte kan anses varamindre 1975: 57 35 belastatav hot och risk än andra projekl. Verket anser att sett mot de storarationaliseringsmöjligheterna bör åtgärder vidtas för att minimera ochkontrollera risker för projektet. Detta kan ske bl. a. genom tillförande avökade resurser på elt tidigt stadium av projektet, större satsningar påsamordning, beslutsplanering, dokumentation och information samt beredskap motoväntad personalavgång. Länsstyrelserna i , , Göteborgsoch , , och samt LAG finner alt genomförandeplanenför ADB-systemet förefaller aUtför optimistiskt uppgjord. Bedömningav alternativa principiella systemförslag RSVhar bedömt de olika systemalternativen utifrån ett anlal beslutspåverkandefaktorer. Remissinstanserna behandlar i huvudsak följande faktorer: kostnader,beslutsfunktioner, driftsäkerhet, smidighet, beredskaps- ochkrigsförhållanden, integritet, tillgång till regional datorkapacitet,utvecklingsmöjligheter samt lokaliserings- och näringspolitiska frågor. Eftergenomgången av de enskilda faktorerna ges en sammanfattande beskrivning avremissinstansernas totalbedömning. RSV har gjort en beräkningav kostnaderna för de olika principiella systemaltemativen. Ett stort antalremissinstanser har i sin bedömning av andra faktorer utgått från RSV:skostnadsbedömning. menar att en förväntadutveckling av minidatorers pris- och prestandaförhållande i ett längretidsperspektiv bör kunna påverka graden av regionaUsering. framtill föreslagen upphandlingstidpunkt torde dock enligt institutet rangordningenefter kostnad av föreslagna utrustningsalternativ inte komma att förändras.Länsstyrelsernas organisationsnämnd finner att kostnadsfaktorn isolerat,entydigt talar för det central/regionala alternativet. Riksrevisionsverketanser alt den i principförslaget gjorda värderingen kan ligga till grund förval av systemalternativ. Verket anser dock att det fortsatta arbetet medkostnads/nyttokalkyler måste behandla frågor kring extem- och interndebiteringav ADB-tjänster. En under systemuppbyggnaden gjord felaktig bedömning av delsefterfrågan på olika åtkomstaltemativ, dels intern- och externprissättningenkan senare ge svårbemästrade effekter som krav på en snabb utbyggnad av centralkapacitet eller ett alltför lågt utnyttjande av redan beställda enheter. LAGanser att RSV och statskontoret vid framräknandet av kostnaderna för de olikaalternativen inte i tillräcklig grad räknat med pris- och prestandautvecklingenför minidatorer. Vidare bör enligt LAG av säkerhetsskäl det central/regionalaalternativet belastas med kostnaderna för en helt dubblerad anläggnmg, i likhetmed bUregistret. Vid upphandling av en stor mängd utrustning av samma slag bör kvantitelsrabatterkunna förväntas, vilket enligt LAG påverkar det regionala alternativet förmånligast. LAG anser vidare att datakommunikalionskoslnaderna bör spela 1975: 57 36 enbetydligt större roU vid valet av systemalternativ än enligt RSV:s bedömning.Genom att den andel riksförfrågningar som ett regionalt system fordrar enligtLAG uppgår till högst av den totala förfrågningsverksamheten, bör kalkylenpåverkas i positiv riktning för ett regionalt alternativ. Efterjustering för nämnda faktorer bedömer LAG en kostnadsjämförelse få följandeutseende. I sammanställningen redovisas även kostnaderna för FSL:s regionalaalternativ baserat på minidatorer i 19 län. (Milj.kr.) Centraltsystem Central/regionalt (14 länsanl.) Regionalt, RSV (14 länsanl.) Regionalt, FSL(19 länsanl.) Slutiigenanser LAG att den överkapacitet som det regionala alternativet ger börvärderas i kalkylen. LAG har på basis av dagens intäkter för externdatabehandling om 45 milj. kr. bedömt det vara realistiskt att räknamed intäkter om ca 10 milj. kr. för det regionala alternativet. iStockholms län anför liknande synpunkter. Även anser att det avdriftsäkerhetsskäl i de centrala alternativen inte är tUlräckligt med enbartdubblering av vissa komponenter som exempelvis processorer som RSVförutsätter utan att det krävs en dubblering av hela maskinsystemet. Vidarekan, enligt , kostnaderna för telekommunikation i ett regionaltalternativ sänkas i förhållande tUl ett centralt. Detta bör enligtlänsstyrelsen kunna ske genom att endast använda låghastighetsförbindelsemellan de regionala anläggningarna och referensanläggningen. Från vissalänsanläggningar kan det enligt bedömning visa sig vararealistiskt att använda sig av uppringda linjer i stäUet för fast uppkopplade.Länsstyrelsen konstaterar att statskontorets beräkning av kostnaderna för av RSVframlagda alternativ begränsas av tre för väsentligaomständigheter. Dels har inga försök gjorts att studera andra utrustningsalternativän de som RIsV har presenterat i en lägesrapport, dels har statskontoret vidval av regionala datorer utgått från vad som är minsta dator, delsanger statskontoret att det inte är uteslutet att utvecklingen leder tUl attexempelvis minidatorer kan uppvisa bättre pris-/prestandaförhåUanden ändatorerna i statskontorets kalkyler. har efter att ha tagU del avFSL:s förslag tUl regionali-serat minidatoralternativ funnit att ur kostnads-och intäktssynpunkt detta system utan jämförelse är det fördelaktigaste.Länsstyrelsen konstaterar att enUgt FSL:s beräkningar kan 19 län förses meddatoranläggningar med två miiudatorer ii varje län till sammainvesteringskostnad som för RSV:s central/regionala altemativ. 1975: 57 37 anläggningi FSL:s alternativ blir kostnaden 2,4 milj. kr. Med hänsyn till denna rimligakostnad och för alt ge ökad effekt åt elt regionalt alternativ anserlänsstyrelsen att samtliga län bör förses med datoranläggningar. Ävenlänsstyrelserna i , , och , ochÖrebro län ger ullryck för en liknande uppfattning. Länsstyrelserna iJönköpings, , , , , ,och anser att FSL:s alternativ ur såväldimensionerings- som kostnadssynpunkt är överlägset det av RSV redovisadecentral/regionala systemet. i uppger sig saknaresurser för alt i detalj kunna kontrollera rikligheten i dekostnadsberäkningar som föreUgger. Därest emellertid de av FSL lämnadekalkylerna visar sig realistiska anser övervägande skäl tala förett regionalt system där samtliga länsstyrelser förses med egnadatoranläggningar. i konstaterar att kostnadenför det regionala altemativet utan tvekan är högst. Ett regionalt system enligtFSL:s alternativ medför dock i stort sett samma kostnad som det av RSVskisserade central/regionala systemet. Innan slutlig ställning las tillsystemtyp bör FSL:s alternativ bli föremål för utvärdering för att fastställaom sådana anläggningar är fullt jämförbara med principförslagets alternativ nardet gäller prestanda och utrustning. Liknande synpunkter anförs av länsstyrelsernai , och samt . Malmökommun anser atl kostnadsuppskattningarna i principförslaget är inaktuella medhänsyn till priserna för på marknaden tillgängliga datorer. Kostnaderna för ettregionalt alternativ med slörre kapacitet än de av RSV föreslagna alternativenär enligt kommunen inte större än för det central/regionala alternativet.Sveriges industriförbund och anser attekonomiska överväganden talar till det regionala altemativets fördel på etthelt annat sätt än som framgår av statskontorets kostnadsuppskattning. Datasamordningskommitténhar, som nämnts i det föregående, gjort en teknisk och kostnadsmässigutvärdering av FSL:s alternativ och anser att det central/regionalaalternativet är det tekniskt och ekonomiskt mest fördelaktiga. \issaremissinstanser behandlar frågan om beslutsfunktioner.