prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Den planeradebiståndsvolymen, särskilt i de u-Iänder som har drabbats hårdast av denekonomiska krisen, bör därför uppnås. UNDP-chefen har vädjat till FN:s medlemsländerom stöd härför. har godkänt en ökning av det ordinarieUNDP-bidraget från 160 milj. kr. till 180 milj. kr. Av skälsom nu har anförts finner jag det motiverat att ytterligare höja det svenskabidraget för tm 200 milj. kr. För att redan under innevarandeprogramperiod öka biständsflödet till deminst utvecklade beslöt UNDP-styrelsen att särskUdaåtgärder till ett belopp av minst 35 milj. dollar skall genomföras fördessa länder . Ett antal länder, däribland , haranmält extra bidrag för detta ändamål. har bidragit medsammanlagt ca 30 raUj. I enlighet med en av godkänd utfästelseberäknar jag för (/76) ytterligare ett bidrag om 15 mUj.kr. Finansieringen av de av UNDP-styrelsen beslutade särskUda åtgärderna för deminst utvecklade länderna under innevarande programperiod torde därmed varasdkerstäUd. har UNDP-styrelsen, bl. a. påsvenskt initiativ, beslutat att ge bistånd tUl befrielserörelserna i södraAfrika. Beslutet innebär att UNDP:s reguljära resurser skall kunna utnyttjasför sådana insatser. Medlemsländerna har också uppmanats att ge extra bidragtUl UNDP för ändamålet. För att underlätta för UNEiP att påbörjabiståndsverksamheten till förraån för befrielserörelserna i södra för /75 ett särskilt svenskt bidrag i utsikt för sådanainsatser på detta område som kunde korama att besluta. UNDP:sbistånd tUl befrielserörelserna har varit syimerligen begränsat. Fråganom utbetalning av det särskilda svenska bidraget har därför ännu inteaktualiserats. Från svensk sida kommer raan att verkaför att UNDP påskyndar denna verksamhet. Om programmets resurser visar sigotillräckliga för insatser som kan genomföras under /76 bör ettsärskilt svenskt bidrag kunna läranas. Utrymme härför har beretts under anslagspostenÖvriga multUaterala bidrag. Syftet med fonden har varit att finansierainvesteringsprojekt i u-ländema på förmånliga viUkor eller på gåvobasis. Fondenhar hittUls endast erhållit begränsade resurser, huvudsakligen iicke-konvertibel valuta. beslöt FN:s generalförsamlingatt ändra kapitalfondens inriktning. Fonden skall i fortsättningen inriktas påinsatser främst i de minst utvecklade och i dessa länder på sådanainsatser som 1975:1 Bilaga 5 43 direktkommer folkflertalet till del. Fonden avses vidare finansiera projekt av sådankaraktär att de normalt inte koraraer i fråga för bistånd från andra multUaterala finansieringskällor.Generalförsamlingen betonade särskilt behovet av att stödjalandsbygdsutveckling och småindustri. Som första i-land anmälde Nederländernaför ett bidrag tUl fonden om 4,5 mUj. har hittUlslämnats utfästelser om ca 3 milj. doUar. Fömtom har ävenDanmark och anmält bidrag tiU fonden. Jag finner det motiverat att Sverigeunder (/76) bidrar med 10 milj. kr. till denna fond. Totalt beräknar jagför /76 225 mUj. under denna anslagspost, varav 200 milj. kr. utgörs av det ordinariebidraget till UNDP. Jag förordar att regeringen inhämtar riksdagensbemyndigande att lämna utfästelser omordinarie bidrag på 215 milj. kr. för (/77) och 230 raUj. för verksamhetsåret1977 (/78). verksamhetär främst inriktad på långsiktiga utvecklings-prograra för bam och raödrar i . Ett viktigt inslagi fondens arbete är sjukdomsbekämpning och hälsovård. I ökande utsträckning har fonden kommit att genomföra insatser förutbUdning och förbättrad näringsstandard. har vidare en väsentiiguppgift som förmedlare av katastrofbistånd. verksarahetfinansieras huvudsakligen genora frivUliga bidrag från raedlerasregeringar. Det totala bidragsflödetuppgick till 87 railj. dollar, dvs. nära 400 raUj. kr.Medlemsregeringar svarade för av inkomster ochnationalkommittéer och andra privata bidragsgivare för återstoden. Sverigesbidrag utgjorde av de statliga bidragen. I absoluta tal varSverige med ett bidrag på 45 milj. kr. den näst största bidragsgivaren efterFörenta staterna. Resultatet av bidragskonferensen blev en 10-procentig ökning av regeringsbidragen. Deima ökning är inte tUlräcklig för attuppnå bidragsmålet på 100 milj. dollar för . FN:s ekonomiska och sociala råd (ECOSOC)har fäst det internationella samfundets uppmärksarahet på den svårasituationen för barnen i de hårdast drabbade länderna. Rådet har uppmanati-länder och andra potentiella bidragsgivare att stärka FN:s möjligheter attbistå barnen i dessa länder. :s styrelsebeslöt att genomföra insatser tUl förmån för barn och mödrar i de krigshärjade områdena iIndokina. Fonden har vid utformningen av programmet sökt fördela stödet medhänsyn tUl saratliga parters behov. har vänt sig till medlerasrege- Prop.1975:1 Bilaga 5 Uilrikesdepartementet 44 ringarnamed en vädjan om särskilda bidrag för ändamålet. har tidigare bidragitmed 2 milj. kr. har vidare beslutat attgenomföra ett program till förraån för folken i områden i södra somnyligen har uppnått självständighet eller är under kolonialtstyre. För dessa program har vädjat om särskilda bidrag. I enlighet med beslut harutfästelser gjorts om svenska bidrag under verksamhetsåren 1975 och 1976(budgetåren 1975/76 ocb 1976/77) på 55 milj. kr. Med hänsyn tillde ökade hjälpbehov som föranletts av den ekonoraiska krisen och tUl attUNICEF har administrativ kapacitet som överstiger de nuvarande finansiellaresurserna förordar jag att regeringen begär bemyndigande att höja bidraget för (/76) tUl 65 milj. kr. Jag inbegriper i detta beloppockså medel till insatser i och i södra . Jag förordar vidare att regeringeninhämtar berayndigande att för vart och ett av verksarahetsåren 1976och 1977 (budgetåren 1976/77 och 1977/78) utfästa bidrag på 65 milj. kr. Under /74 ingickVärldsbanken/ID A avtal om utlåning till u-ländema på sammanlagt ca 4railjarder dollar. Härav svarade för ca . De totalautbetalningarna uppgick tiU ca 2,1 miljarder doUar, medannettoutlåningen, dvs. utbetalningar minus räntor och amorteringar, endastmotsvarade 1,1 railjarder doUar. Av dettabelopp avsåg nettoutlåning från . IDA:s utlåning sker på synneriigenförmånliga villkor lånen har cn löptid , varav de 10 första äramorteringsfria, och löper utan ränta bortsett från en administrationsavgift på3/. Merparten av IDA-krediterna går tUlu-länder med en bruttonationalprodukt som understiger perinvånare och år. torde dessa länders andel avutiåningen ytteriigare öka. Ökad uppmärksamhet har ägnats en förbättring av defattigare befolkningsgruppernas situation. Överenskommelsen om en fjärde påfyllnadav IDA:s resurser innebar att de deltagande regeringarna åtog sig att föreslåsina lagstiftande församlingar nya bidrag till på totalt /751976/77. BidragenskaU inbetalas i nationella valutor enligt de växelkurser som gällde den27 . Det svenska bidraget uppgår till . för vartoch ett av de tre budgetåren. Över-enskonmielsen, som avsågs träda i kraft , bar ännu inte ratificerats av , vilket ären förutsättning för att den skall bli gUtig. För att möjliggöra verksamhet Prop.1975:1 Bilaga 5 45 harregeringen, med stöd av berayndigande, utbetalat det svenskabidraget för /75 under den fjärde påfyllnaden, trots attöverenskoramelsen inte hade trätt i kraft. Även en rad andra länder har gjortliknande förhandsinbetalningar. Totalt har härigenom 800 milj. dollar hittillsställts tUI IDA:s förfogande under /75. Regeringen bör ha raöjlighet att utbetalabidraget också för /76, även ora den nämnda överenskommelseninte träder i kraft. Jag förordar attregeringen hos begär ett sådant bemyndigande, som liksomunder innevarande budgetår får utnyttjas om så bedöms lämpligt med hänsyn tillbl. a. andra bidragsgivares inställning ochtiU IDA:s olika engagemang. Medelsbehovet för uppgår därmed tUl . för /76. Världsbanksgruppens verksamhet har undersenare år tilldragit sig ökad uppmärksarahet. a. har frågan om bankgmppensutiåningspoli-tik fått förnyad aktualitetgenom de diskussioner som har ägt rum under och Asiatiskautvecklingsbankens ledning om saraordning av bistånd till Saigon-regimen iSydvietnam. a. svensk och övriga nordiska länders sida har starkkritik riktats mot ett eventuellt engagemang av världsbanksgruppen till förmånför Saigon-regimen och utnyttjande av IDA-medelför ändamålet. Något beslut i världsbanksgruppen om sådant bistånd har hittUlsinte fattats. Afrikanska ().Medlemskap i är begränsat tUl afrUcanska länder. Bankens tecknade kapitaluppgår f. n. till 440 milj. dollar. Enligtbankens stadga skall hälften av detta kapital inbetalas, vilket kan förutsesske tUl fullo först . De kapitalresurser som är tillgängligahar nästan helt utnyttjats för finansiering av utvecklingsprojekt i medierasländerna.För att banken skaU kunna fullfölja sin planerade verksamhet krävs attytterligare ca 200 raUj. Jag anmälde i prop. 1974: 1 bilaga 5 attsvenskt finansiellt stöd tUl ADB kunde aktualiseras under innevarande budgetår.Vissa, medel för detta ändamål beräknades för /75 underanslagsposten Övriga multilaterala bidrag. Förhandlingar med bankenresulterade i ett avtal om en svensk kredit på 25 milj. kr.Krediten, sora läranas på IDA-villkor, skall utbetalas raed 12,5 railj. kr.under vartdera av budgetåren 1974/75 och1975/76. Medelsbehovet för ADB uppgår således tiU 12,5 milj. kr. för budgetåret1975/76. Afrikanska utvecklingsfonden (ADF). Detsvenska bidraget till ADF uppgår förbidragsperioden /741975/76 tUl ca 25 milj. kr., varav den sistainbetalningen på ca 5 milj. kr. belastar anslaget för /75. 1975:1 Bilaga 5 46 Fondens stadga har förutom av ADBhittills ratificerats av fjorton bidragsgivande länder, representerandesammanlagda bidrag på ca 100 milj. dollar. Utiåningen uppgick vid slutet av år1974 till ca 40 milj. dollar. ADF:s utiåning, som sker på IDA-villkor, harsärskUt inriktats på de länder i som har drabbats av torka. Den harframför allt avsett projekt inom jordbruks- cch transportsektorerna. Mer än hälften av de länder som av FNdefinierats som hårdast drabbade av den ekonomiska krisen återfinns i Afrika.Deras behov av finansiella resurser påförmånliga, villkor har ökat kraftigt. Mot bakgrund härav beslutades vidADF:s årsmöte att förhandlingar skulle inledas om att öka bidragsvolymen redanunder innevarande verksamhetsperiod. Flera av fondens nuvarande bidragsgivarehar ställt sig positiva till att öka bidragen till ADF. Även länder som stårutanför fonden har uttryckt intresse för medverkan. De afrikanska statemas allmännauppslutning kring verksamheten, röstfördelningen i fonden där jämvikt råderraellan bidragsgivare och låntagare och verksamhetens allmänna inriktning harutgjort grund för ett aktivt svenskt stöd för fonden. ADF:s verksamhet har kommit igång snabbt och dess kapacitet överstigertUlgängliga finansiella resurser. Mot bakgrtmd härav bör det finnasmöjlighet för att i förhandlingarna om ökning av fondens resurser ökadet svenska bidraget tUl ADF redan under innevarande bidragsperiod. Jag harför ett dylikt bidrag tiU ADF beräknat 20 milj. kr. för /76. Det samladeraedelsbehovet för regionala utvecklingsbanker uppgår därmed till 32,5 milj. kr. för budgetåret1975/76. Sverigesutfästelser till Internationella livsmedelsprogrammet (WFP) uppgår i enlighetmed bemyndigande tUI 43 mUj. under budgetåren 1974/751976/77.Bidraget utgår till två tredjedelar i form av svenska livsmedelsprodukter. Härutöver har under budgetåren 1973/74och 1974/75 lämnats extra bidrag om 5 milj.kr. för proteinberikning av de svenska vetemjölsleveranser, som utgör detsvenska bidraget inora ramen konvention om livsmedelshjälp (FAC)och som kanaliseras genom WFP. Med tanke på WFP:s positiva erfarenheter avproteinberikning föreslår jag att ca 5 milj. kr. anslås för detta ändaraål ävenför /76. Det totalaraedelsbehovet för det ordinarie bidraget tUl WFP beräknar jag såledestill 48 raUj. för /76. Som jag tidigareredovisat förklarade den vid världslivsmedelskonferensen att man avsåg föreslå riksdagenatt skapa ett särskilt katastroflager av livsmedel i . Mot bakgmnd häravförordar jag att regeringen begär bemyndigande att ställa upp till svenskt vete tUlförfogande år- Prop.1975:1 Bilaga 5 47 ligenunder för katastrof ändamål. Detta lager bör förutom vete även kunna inbegripa vissa mindre kvantiteter avandra livsmedel. Med tanke på konferensens rekommendationer att givarländer ochmtoltilate-rala biståndsorgan i ökad utsträckning utarbetar program föratt öka proteintillförseln till anser jag det angeläget attleveranserna av vete ur detta katastroflager kan proteinberikas. För uppläggning av detta katastroflageroch för att täcka lagrings-och fraktkostnader fömtser jag ett medelsbehov ora50 railj. for /76. bidrag inom ramen årskonvention om livsmedelshjälp (FAC) har uppgått till vete per årunder perioden /721974/75. hardessutom åtagit sig att täcka frakt- och administrationskostnaderna fördessa leveranser som enligt särskUt avtal kanaliseras genora WFP. Internationella förhandlingar om enförlängning av FAC, som gäller tillutgången av /75, har inletts. Om dessa förhandlingar ger positivt resultat bör Sverigebiträda förlängningen med utfästelse om ytterligare ett bidrag om 35 000ton att kanaliseras via WFP. Oavsett utgången av förhandlingarna vill jagemellertid med tanke på behoven av merlångsiktiga utfästelser om livsmedelsbistånd förorda att regeringen begärriksdagens bemyndigande att /761977/78 tillWFP utfästa att vete ställs till förfogande. Ett sådant svenskt åtagande beräknastillsammans med kostnader för frakt och eventuell förraalning av vetetraotsvara ett raedelsbehov av 38,5 milj. kr. för /76. Det samlademedelsbehovet för internationellt livsraedelsbistånd beräknas därraed öka raed 51,5 railj. kr.tUl 136,5 railj. för /76. Skulle kostnaderna komma attöverstiga det för inköp av angivnakvantiteter vete beräknade beloppet kan ytterligare medel disponerasfrån katastrofreserven under detta anslag. Övriga organisationer m. m. FN:s flyktingkommissarie () har tUluppgift att ge internationellt skydd åtflyktingar, medverka tUl frivillig repatriermg samt underlätta flyktingarsbosättning och integrering i asyllandet. Kommissarien samarbetar medregeringar och frivilliga organisationer. Programmet, som finansieras medfrivilliga bidrag, beräknas för omfatta . En kraftig ökning av kostnaderna för det reguljära programmetinträffade framför allt beroende på den stora ströramen avflyktingar från . Utöver de ordinarieuppgiftema har UNHCR vid upprepade tillfällen fått i uppgift att svara för ledningen av störrekatastrofoperationer inom FN-systemets ram. F.n. samordnar UNHCR FN-hjälpen tiUflykting- 1975:1 Bilaga 5 48 Därutöver har flyktingkommissarien i sararåd med FN:sgeneralsekreterare inlett ett omfattande program för att bistå flyktingar ochhemlösa i de ixigshärjade länderna i . har bidragit med 2 raUj.kr. tiU detta prograra. Dessa särskilda hjälpaktioner har undersenare år korarait att bli ett nästan permanent inslag i UNHCR:s verksamhet ochhar i en del fall sträckt sig . har utöver sitt ordinarieårliga bidrag regelbundet ställt betydande belopp till förfogande för UNHCR:ssärskUda aktioner. Mot denna bakgrund finner jag det befogat att inom ramenför årliga bidrag också inryraraa ett belopp för UNHCR :s särskUdaverksamhet. lämnartreåriga utfäiitelser tUl UNHCR. Enligt bemyndigande uppgårdessa tiU ca 6,4 milj. kr. för (/75) samt 6,9 resp. 7,5milj. för verksamhetsåren 1976 och 1977. I enlighet med väd jag haranfört om UNHCR:s särskilda aktioner och med tanke på den effektivitet somorganisationen visat i sin verksamhet tiU förraån för flyktingar och hemlösaförordar jag att regeringen begär bemyndigande att höja utfästelsenför (/76) till 12,0 mUj. Jag inbegriperi detta belopp de ytterligare bidrag som kan bli aktuella bl. a. för UNHCR: sIndokina-program. Jag förordar vidare att regermgen begärriksdagens bemyndigande att höja utfästelsen för (/77) till 12,5 milj. kr. samt att avge utfästelse (/78) om 13,0 milj. kr. FN:s hjälpprogram för PaJestinaflyktingar(UNRWA) inriktas på livsmedelshjälp, hälsovård och utbUdning.Utbildningsprogrammet svarar för den största delen av utgiftema. beräknas det totala programmet ha uppgått tUl ca 85railj. bidrag till UNRWA uppgår för samma verksamhetsår till18,5 mUj. kr., vilket innebär av det totala programmet. har UNRWA haftfinansiella svårigheter. Ett kraftigt budgetunderskott för kundeundvikas tack vare stora extra bidrag från framför allt EG och i viss månFörenta staterna. lämnade ett extra bidrag på ca 1,5 milj. kr. Dettorde bli mycket svårt att på motsvarande sätt täcka det stora budgetunderskottsom väntas uppstå . har motdenna bakgrund raed förbehåll fÖr godkännande utfäst ett förhöjtsvenskt bidrag på 20 raUj. för (budgetåret1975/76). Jag förordar att regeringen begär att godkänner dennautfästelse. Därutöver bör ett extra bidrag kunna lämnas ora situationen skuUepåkalla detta. Medel härför har beräknats under anslagsposten Övrigamultilaterala bidrag. () finansierarFN-systemets biståndsverksamhet på befolkningsområdet. Prop.1975:1 Bilaga 5 49 Mindre än hälften av verksamheten avser familjeplaneringsprojekt. Betydande resurser anslås till utbUdning,folkräkningar och demografisk forskning. En stor del av fondens resurserutnyttjas fortfarande för att täcka administrationskostnader i andra internationella organisationer för program påbefolkningsområdet. Verksamheten bygger på friviUiga bidrag från FN:smedlemsländer. uppgick dessa bidrag tUl sanunanlagt ca eller omkring 245 mUj. bidrag var 20 rnilj. kr., vilketmotsvarade av de totala bidragen. Fonden har numera inordnats under UNDPisstyrelse. Medlemsländerna har härigenora erhållit ett tillfredsställandeinflytande över fondens verksarahet. bör det vara raöjligt att ocksåfå till stånd en saraordning av biståndetpå befolkningsorarådet raed annat FN-bistånd. harhittills godkänt femton i princip femåriga över-enskoraraelser om fondinsatseri olika mottagarländer, däribland , , och Indonesien.I avvaktan på bl. a. styrelsens behandling av riktlinjerna för den fortsattafördelningen av fondens resurser har styrelsen för de senaste femprogrammen endast godkänt utgifterna för en inledande tvåårsperiod. Sverigeavser att i aktivt verka för en fortgående effektivisering avUNFPA:s verksamhet. Fondens finansiella planering bygger pårullande fyraårsplaner. Den nu aktuella planen avseende åren 197477 pekarpå en fortsatt snabb expansion av fondens verksamhet. Med tanke på att dennaplan avspeglar önskemål från u-ländemas sida om ökat multUateralt bistånd påbefolkningsområdet, och på den betydelsefulla roll som FN-systemet och UNFPAhar tUldelats i befolkningskonferensens handlingsplan, finner jag det motiveratatt såsom SIDA föreslår öka det svenska bidraget för (/76) från 20 tUl 25 milj. kr. Jag förordar vidare,att regeringeninhämtar bemyndigande att, om den fortsatta utvecklingen motiverardet, lämna utfästelse om bidrag på 25 mUj. för vartdera avverksarahetsåren 1976 och 1977 (budgetåren 1976/77 och 1977/78). stöd tillu-ländernas exportfrämjande verksamhet kanaliseras huvudsakligen via /GATT:sInternationella handelscentrum (ITC). är den största enskUdabidragsgivaren och svarar ensam för av ITC:s saralade resurser. Av detsvenska bidraget är en del avsedd för projekt av global eller regionalkaraktär. För /76 beräknar jag för sådana insatser ett bidrag på7 mijj. Härutöver sker samarbete med ITC inom ramen för landprogrammen fördet direkta svenska utvecklingssamarbetet. Genom beslut av riksdag har ettsärskUt organ inrättats med uppgift att främja import till frånu-ländema. Detta organ, som 4 1975.1 saml. Prop.1975:1 Bilaga 5 Uilrikesdepartementet 50 benämnsImportkontoret för u-landsprodukter (IKU), beräknas inleda sin verksamhet ibörjan av . /75 har . anslagUs för dettaändamål. För /76 beräknar jag efter samråd med chefen förhandelsdepartementet medelsbehovet till . De senaste årens katastrofer i u-ländemahar visat ett ökande behov av att medel fmns disponibla för omedelbarainsatser. Medel för detta ändamål har därför regelbimdet och i ökandeomfattning anslagits både för bilaterala och multilaterala insatser. /75 uppgår anslaget förmultilateralt katastrofbistånd tUl 30 mUj. För /76räknar jag med ett sammanlagt medelsbehov om 50 raUj. Sora jag tidigarehair berört i anslutning till de principiella rikUinjerna för det svenskaagerandet på katastrofområdet kan det bli aktuellt att fortsätta stödjaåtgärder i syfte att förebygga katastrofer i och höja deraskatastrofberedskap. Bidrag tUl FN:s katastrofkontor (UNDRO) och andrainternationella och regionala program idetta syfte kan vid behov lämnas av medel som anslagits för katastrofändamål. Medelsbehovet för denna anslagspost, dvs.bidragen tUl UNHCR, UNRWA, UNFPA, ITC, IKU samt multilateralt katastrofbistånd,uppgår tiU 115,0 mUj. Jag har tidigareutvecklat min principieUa syn på u-landsforskningens inriktning och utformning. I enlighet medvad jag då anförde beräknar jag ett medelsbehov om 75 milj. kr. föru-landsforskning under /76. Jag har redogjort för de olikabeslut som fattades om nya biståndsfonder, dvs. för de av den ekonomiska krisen hårdast drabbade u-ländema, samtvärldslivsmedels-konferensens principbeslut att upprätta enjordbruksutvecklingsfond. Det är i dagens läge svårt att bedöma både om dessafonder kommer till stånd och i vUka former de i så fall komraer att bedriva sinverksamhet. Om någon av dessa fonder får ett så brett stöd att den synes kunnabli en betydande kanal för multUateralt bistånd bör även bidra tillverksamheten. Jag har för detta ändamål beräknat 110 milj. kr. för budgetåret1975/76. Liksom under tidigare budgetår kanytterligare multilaterala bidrag aktualiseras imder /76. Sålundakan bidrag koraraa i fråga tUl UNDP för särskilda insatser förbefrielserörelser. Som jag har framhållit kan vidan; ett extra bidragtill UNRWA komma ifråga om det visar sig befogat på gmnd av organisationensfinansiella 1975:1 Bilaga 5 51 I likhet kan ett extrabidrag om 4,5 milj. kr. kommaatt utbetalas för verksamhet raed anknytning till för det andrautvecklingsårtiondet och till aktionsprogramraet från FN:s sjätte extrageneralförsaralmg. Av det bidrag sora länmas /75 utnyttjas enavsevärd del tUl förberedelser för det internationella kvinnoåret. Bidragetför /76 bör kunna omfatta stöd tUl generalsekreterareför uppföljning av det tidigare nämndahandlingsprogrammet och förberedelser inför den fjärde världskonferensenom handel och utvecklmg. Ett eventuellt bidrag tiU FN:s enhet för ekonomisk ochsocial information (CESI) bör även rymmas inom denna allmänna ram. Fortsattabidrag kan konuna att utgå via FK till det projekt för regionalt samarbetemellan som har stött under budgetåren 1973/74 och 1974/75. Bidrag till internationella biståndsprogram budgetåren1972/731975/76 (milj. övriga organisationer m. ' Bidragen tillövriga organisationer m. m. beräknades under anslagsposten övriga multilaterala bidrag t. o. /75. Bidragentill U-landsforskning beräknades under anslagsposten övriga multilaterala bidragresp. anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete t. o. m. /75. jag nu har gett exempel på bör . TUl-sammans medandra redovisade medelsbehov beräknar jag anslagsposten övriga multUaterala bidrag till sammanlagt . Under hänvisning tUl det anfördahemstäUer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de av mig i det föregåendeangivna riktlinjema för multUateralt utvecklingssamarbete, 2. medge attregeringen lämnar utfästelser om bidrag tUl , (), FN:sflyktingkonunissarie (UNHCR) och () samt utfästelse om svenskt livsmedelsbistånd i form avvete tUl IntemationeUa livsmedelsprogrammet (WFP) för budgetåren 1976/77och 1977/78, i enlighet med vad jag har förordat i det föregående, 3. medge att regeringen, om så bedömslämpligt i enlighet med 1975:1 Bilaga 5 52 vad jag angivit i dei: föregående, utbetalar det andrasvenska bidraget tUlInternEitioneUa utvecklingsfonden () under den fjärde påfyllnaden vidfömtsedd tidptmkt, även om överenskommelsen härom då inte skulle ha trätt ikraft,