prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — Att helt slopa närvaroplikten är dock inte rimligt. Flera kommuner däribland , ,. och Ö,5/c/-.s//w/tillstyrkerutredningens förslag alt närvaroplikl skall råda i skolan och alt anmälan omfrånvaro skall göras och registreras, medan kommun uppmärksammar attdetta förslags realiserande skulle medföra ett ökat behov av administrativskolpersonal. 3.2.5 Elev- och personalgrupperingar Ett aktivt arbete med olika elevgrupper fordrarenligt att skolenheten bryts ner i mindre, relativt självstyrande enheter,dit beslut kan delegeras. 7 1975/76. Prop.1975/76:39 98 Dessaenheter som benämner arbetsenheter, bör enligt dess förslag utgöragrundstommen på samtliga stadier av den obligatoriska skolan. Medan arbetsenhetär en benämning pä en organisatorisk indelning av eleverna, använder SIAuttrycket arbetslag som en benämning på den personal som tillsammans arbetarmed en arbetsenhet eller - på högstadiet - med ett ämne eller en ämnesgruppinom enheten. anser vidare att undervisningsgruppernasstorlek och sammansättning måste utgöra den primära utgångspunkten vidbedömningen av skolan möjligheter att individualisera undervisningen. Mot bl.a. den bakgrunden avvisar utredningen det allmänt ställda kravet om mindreklasser och anser all del är utifrån undervisningsgruppernas storlek man skallanalysera undervisningssituationen i skolan. Verksamheten ochgruppsammansättning måste variera med hänsyn lill arbetets karaktär,lärokursens innehåll och stoff etc. slår fast all ingen form avstadigvarande nivågruppering får förekomma. Enligt SIAis mening för gmppindelningmed elevernas studieförutsättningar som indelningsgrund inte förekomma underhela den tid som ett och samma ämne förfogar över. Flertalet remissinstanser har berört förslaget omarbetsenheter och arbetslag och tillstyrker principerna om flexibel grupperingav eleverna där hänsyn tas till lokala förhållanden saml tillstyrker ikonsekvens därmed också ökad lärarsamverkan. Mänga av de remissinstanser somtar ställning för förslaget understryker dock att elvernas trygghet inte fåräventyras vid växlande undervisningsgrupper. Likaså uppmärksammas i ett stortantal yttranden de problem som kan uppkomma vid en Övergång till de av utredningenföreslagna arbetsformerna. Det betonas au nya arbetsformer inte bör tvingas pålärare och elever, utan för vara resultatet av en successiv förändring. Till de remissinstanser som tillstyrkerutredningens förslag hör organisationer som SÖ. DHR samt också SSK. Vidare tillstyrks förslagen av nästan samtligaungdoms- och elevorganisationer som har yttrat sig. Utredningens förslag harockså laii ett övertygande stöd av de kommuner och skolstyrelser som ytlral sigbl. a. följande kommuner . ochTyresö samt av skolstyrelserna i bl. Tveksamma lill förslagen är bl. a. RRV, /och kommun. SÖ anser det viktigt att ansvaret för arbetetsorganisation, planering och genomförande i främsta hand åvilar arbetslag iskolan. Dessa får också i detta sammanhang göra bedömningar i fråga omundervisningsgruppernas storiek och sammansättning. SÖ anser i likhet med SIAatt en generell ändring av delningsbestämmeiserna i fråga om klasser i och forsig inte löser problem i undervisningen. 1975/76:39 99 SÖ tillstyrker en organisation med arbetsenheteroch arbetslag enligt utredningens förslag. SÖ finner det därvid angeläget attdet på olika sätt klarläggs att arbetsenheten är en planerings- ochutvärderingsenhet samt utgör den ram inom vilken arbetslaget/arbetslagenorganiserar och genomför undervisningen. SÖ finner fortbildningens inriktning på arbetslagriktig och menar, alt betydligt större resurser än de som står till denlokala fortbildningens förfogande bör sättas in på skolpersonalens skolning idetta avseende. Detta menar också TCO. SFL menar att arbetslaget skall utgöramålgrupp för sådan fortbildning. SÖ anser vidare alt principen med arbetslag ocharbetsenheter bör vidareutvecklas, så att man kan bryta årskursuppdelningenoch skapa grupper av elever från flera årskurser. SÖ pekar här på erfarenheterfrån B-skolorna. SÖ tillstyrker alt speciallärarna knyts till varje arbetsenhetför att enligt utredningen möjliggöra all flertalet elever för erforderiighjälp i den vanliga undervisningen. Beträffande arbetslagets sammansättningvore del av värde om skolpsykologer och skolkuratorer i ökad utsträckning kundeingå i den dagliga verksamheten bland lärare och elever. Även fortsättningsvis måste enligt SÖ densammanhållna klassen utgöra en viktig och kanske den mest frekventagrupperingen för arbetet. SÖ är medveten oiri att en skola som ger stortutrymme ål variationer lätt kan få ett inslag av mer eller mindre permanentanivågrupper. Det är därför viktigt att man såväl lokall som i det statligatillsyns- och uppföljningsarbetet är uppmärksam pä elevgruppernassammansättning och varaktighet. Förslaget om arbetsenheter får hoslänsskolnämnderna övervägande positiv kritik medan man är tvekande införarbetslagsprincipen. Man betonar nödvändigheten av fortbildning iarbetslagsmelodik. i län menar all på låg- ochmellanstadiet sammanfaller arbetsenhet och arbetslag, men på högstadiet kommerarbetsenheten ätt inrymma arbetslag eller enstaka lärare i svenska, modernaspråk, matematik, SO-ämnen, NO-ämnen. slöjd, teckning, gymnastik, musik samttillvalsämnena teknik, ekonomi och konst. Med så många lärare och arbetslagblir organisationen med arbetsenhet tungrodd. Sammanträden med personal förhela arbetsenheten kan endast bli ett fåtal per termin, redan av denanledningen att de flesta lärarna får undervisning i ett stort antalarbetsenheter, några kanske i alla sex arbetsenheterna. i tillstyrkerförslaget om arbetslag men vill understryka betydelsen av all eleverna i delägre årskurserna inte för konfronteras med än den ena, än den andra läraren.För att kunna uppleva trygghet i arbetet bör eleverna, särskilt på lågstadiet,få tillräcklig tid för kontakt med en lärare för alt lära känna denne. Nämndenhar svårt all inse att de modeller för elevgrupperingar som utredningenpresenterar är lämpliga rekommendationer för hur arbetet skall anordnas. Lärarhögskolani accepterar utredningens förslag att "basgrup- 1975/76:39 100 pen"i princip bör vara slumpvis sammansatt men att det under det löpande arbetettidvis kan förekomma en gruppering som gör det möjligt att bättre anpassaundervisningen till elevens intressen, behov och förutsättningar.Skolpsykologer, skolkuratorer, syokonsulenter och skolsköterskor bör knytasfastare till arbetsenheten än vad utredningen avsett. Kurators och psykologsetc. deltagande i arbetsenhetens arbete och konferenser borde vara ett naturiigtinslag, som borde få väsentliga positiva konsekvenser i det elevvårdandearbetet. Enligt kommunförbundets mening är det den lokalaskolenhetens personal som bör ha de bästa förutsättningarna att avgöra hur denenskilde elevens behov skall tillgodoses på ändamålsenligasle sätt. Det synesdärför rimligt, menar man, att skolan även fortsättningsvis har rätt att, inomramen för tilldelade resurser och med hänsynstagande till elevens totalasituation, etablera specialundervisning i fasl grupp utanför arbetsenheten närman finner tillräckliga skäl för detta. SAF, LO m. fl. stöderutredningens förslag om klasser och undervisningsgrupper. SAF finner dock detväsentligt att klassen i största möjliga utsträckning blir utgångspunkt för denindelning i undervisningsgrupper .som görs. Delta för att ta till varafördelarna med att eleverna har kontinueriig kontakt med en och samma lärare.All ofta byta arbetskamrater kan vara myckel påfrestande för individen. Tätaförändringar av elevgrupperingarna bör därför undvikas, vilket även TCO harpåpekat. LO anser del är önskvärt att andra personer änlärare knyts direkt till arbetslagen i förberedelsearbetet för undervisningenoch även till genomförandet av denna. LO föreslår att riktlinjer utformas somger förutsättningar för att representanter för facklig verksamhet utanförskolan kan knytas till arbetslagen. Beträffande faran för nivågrupperingerinrar LO om alt principen om den sammanhållna klassen också skall gällabasgruppen. När eleverna undervisas i mindre grupper för dessa inte göraspermanenta . Skolstyrelsen måste fö ansvaret för att fastagrupper inte skapas annat än när särskilda skäl på grund av svårare handikappföreligger. TCO anser att en lärarutbildning som ger störreämnesbredd än dagens skulle förbättra förutsättningarna för en riktig elevvårdpå högstadiet. Om lärarna hade en större ämnesbredd skulle detta innebära ökademöjligheter för lärarna att få hela sin tjänstgöring föriagd inomarbetsenheten. Det är enligt SFL.s uppfattning ytterst angelägetatt man ej generellt anvisar en modell vare sig denna avser en generell sänkningav elevantalet eller en som grupperar eleverna från olika utgångspunkter. SFLunderstryker att man inom varje kommun skall kunna välja den modell som bästtillmötesgår kraven på en lugn arbetsmiljö, individualisering i undervisningenm. m. enligt de intentioner läroplanen anger. SL understryker att en övergång till en merakonsekvent genomförd ar-belslagsprincip endast kan ske successivt och i dentakt berörda lärare överenskommer. Systemet innebären form av samverkan iarbetet. 1975/76:39 101 avgörsinte genom lagstiftning utan endast av dem som är direkt engagerade iverksamheten. Man bör också vara vaken för att samarbetsproblem kan komma altuppstå med hänsyn till olika lärares intresse och personliga läggning. Storhänsyn måste i denna fråga tas lill enskilda lärare. Frivillighei för medverkani arbetslag skall vara ett krav. har i och för sig intet attinvända mot att man allmänt rekommenderar och stimulerar en övergång, som ejbör ske enhetligt och efter centrala direktiv, från enlärar- och klassystemettill ett system med arbetslag och arbetsenheter. Förbundet delar utredningenssyn på specialundervisningen men vill dock ifrågasätta om man i utredningen intenågot övcrbeionar dessa risker. Många skolledare vittnar nämligen om alt specialundervisningeni dag fungerar bra just ur den synpunkten att den innebär en reell hjälp tillelever med olika former av skolsvårigheter. RHS fattar utredningens förslag om klass- ochundervisningsgrupper, så att friheten att gruppera eleverna efter rådandeförhållanden bör öka, men alt därvid bästa tänkbara avvägning mellan stabilitetoch flexibilitet skall eftersträvas och enlärarsystemet i princip bevaras iframtidens skola. Om förslaget kan tolkas så, biträder RHS förslaget menunderstryker lågstadieelevernas särskilda behov av en stabil vuxenkontakt. RHSbiträder förslaget till principer för gruppering av elever, men deklarerarklart att man skulle ha gjort det med större tillförsikt om utredningen bragtskolans in-dividualiseringsproblem något närmare sin lösning. SSU betraktar utredningens förslag till attorganisera skolarbetet i undervisningsgrupper ~ arbetsenheter - arbetslag somviktiga steg för att nå en flexibel inre skolorganisation. Denna ger ökademöjligheter till anpassning av skolarbetet lill elevernas skolsituation ochlokala förhållanden. SSU understryker att principen om allsidig socialsammansättning måste vägleda sammansättningen av undervisningsgrupperna.Liknande synpunkter har . Unga Örnar och DHR. MUF instämmer i utredningens konstaterande alt engenerell minskning av elevantalet i den administrativa enheten är alltförresurskrävande för att kunna genomföras. Även med en sänkning av delningstaletav den administrativa klassen skulle problemet för den enskilde läraren attkunna individualisera sin undervisning kvarstå. Det måste betraktas som positivt anser kommunatt organisationen med arbetsenheter och arbetslag medför att specialundervisningenintegreras och i stort avskaffas som fristående organisationsform.Nivågrupperingen innebär avsevärda inskränkningar i principen om del friasiudievalet och måste därför undvikas men anvisar ingen övertygande metodför att förhindra detta. Att förhindra fast nivågruppering blirförstudieledare, skolledning och skolstyrelse en ansvarsfull uppgift, somkommer alt kräva stor vaksamhet. kommun anser, att en ovillkoriigförutsättning fören övergång till ett system med arbetslag måste vara, all desom lokall berörs av frågan 1975/76:39 102 tillfullo stöder densamma. Försöksverksamheten i har klart visat att detmåste få växa fram på ett naturligt och inte förhastat sätt och att eti totaltengagemang av de i arbetslaget ingående lärarna, är en huvudlorutsältning föratt arbetslaget skall kunna fungera på ett tillfredsställande sätt. I SlAisförslag omtalas inte hur ett arbetslag skall verka i skolor med B-form. Kommunenanser att B-skolefrågor ägnas större uppmärksamhet än i det fortsattaarbetet. Läroplanens definition av arbetslag inrymmereleverna, medan utredningen enbart ser arbetslaget som en personalgrupp.Stockholms kommun anser alt läroplanens definition bör gälla. kommuntillstyrker utredningens förslag att beteckningen klass bibehålls sombenämning på den sociala enhet som eleven tillhör och till vilkenkontaktlärarens arbete är knutet. beklagar kommunen med hänvisningtill egna försök och till att utredningen inte berörtmöjligheten att bygga upp en skola utan årskurser och klasser. hävdar att arbetslaget får läggaupp de arbets- och åtgärdsprogram som de olika eleverna inom arbetsenheten behöver.Det är därvid följdriktigt, alt nuvarande specialundervisning i fortsättningeninte administreras i formell sidoorganisalion. De ettårsutbildadespeciallärarna utgör den specialresurs som kontinueriigt behövs iundervisningssituationerna inom arbetsenheten. skolstvrelse finner förslaget om arbetslagoch arbetsenheter positivt med tanke på de flexibla elevgrupperna, som germöjlighet att hjälpa de elever, som bäst behöver denna hjälp, integrationen avspecialundervisningen inom arbetsenhetens ram och en elevvård, som förefallerbli mer informell och vardagsnära än som är fallet, samt att förslagetsannolikt kommer att ge stöd ål lärarna i deras arbetssituation, framför alltdä de nyutbildade lärarna. Dessa synpunkter delas av flertalet kommuner bl. a.E.'ikilsiuna. , Trollhätion samlskolstyrelsen i . RRV och /SR är som tidigare framhållits tveksamma lill förslagen. Enligt RRVis bedömning bör även i fortsättningenden administrativa ramen vara eleverna i en årskurs, lämpligt fördelade pårektorsområden eller motsvarande. Ramen bör väljas med hänsyn till denpedagogiska målsättningen och strävan aU åstadkomma en organisation sompräglas av god hushållning. torde det finnas betydandemöjligheter att bilda väl fungerande undervisningsgrupper inom ramen förgällande bestämmelser. /SR anser att åtgärder som syftar till mindreklasser/undervisningsgrupper inte löser alla problem i skolan, men menar attutredningen tagit alltför liten hänsyn lill den mycket starka allmännaopinionen som företräder kravet på mindre klasser/undervisningsgrupper. Åsiktenatt mindre undervisningsgrupperingar skapar en bättre arbetsmiljö och bidrartill att förbättra skolsituationen även för elever med skolsvårigheter är hoslärarkåren grundad på en långvarig och ingående yrkeserfarenhet. Prop.1975/76:39 103 anser;iU basgruppen eller klassen även i ett system med arbetsenheter måste VLiraden vanligaste undervisningsorganisaioriska lösningen. '.Resurser borde kunnaavsättas for en selektiv sänkning av elevantalet i klasser på rektorsområdenmed en stor andel problemelever. På så sätt reduceras behovet av en generellsänkning av delningsialet för klasserna på högstadiet. /SR avvisar tankenpå att arbetsenheter och arbetslag skall vara obligatoriska liksomspecialundervisningens integration i arbetsenheter. FPU och förordar en generell sänkning avdelningstalen som alternativ till flexibla undervisningsgrupper. koniniiiii påpekar det diskutabla i att tabort den fasta klassorganisationen på lågstadiet dä den trygghet som elevernafår i en lågstadieklass måste tillmätas ett mycket stort värde för elevensutveckling. Detta anser även skolsivivlsen i . kommun menar att utredningens förslag ärutomordentligt svårt och kräver en viisentlig och långt ifrån problemfriövergångsperiod. Kommunen iir både betänksam och kritisk och anser att enbartdärför att man inför begreppen arbetsenheter och arbetslag är det intenödvändigt alt avskaffa begreppet klass vilket skulle skapa begreppsförvirringhos allmänheten och otrygghet hos eleverna. Även redovisarbetänkligheter mot förslaget. Flera remissinstanser bl. SSK,Elcv/örbiindct och SL tar också upp och betonar viklen av elevernas aktivamedverkan i undervisningsplaneringen. Föratt man skall kunna undvika centralisering inomrektorsområdet måste arbetsenheter och arbetslag kunna fungera relativtsjälvständigt, vid re-sursuinytijande, undervisningsplanering och elevvårdandeålgärdsprogram. Delta fordrar att någon inom arbetsenheterna har avsatt lid församordningsuppgifter. Utredningen föreslår beteckningen studieledare för delärare som fullgör dessa uppgifter. Sludieledarnas uppgifter överensstämmertill stora delar med huvudlärarnas på . Det är utredningens bedömningatt de med huvudlärarorganisalionen avsedda vinsterna för skolan betydligtbättre kommer det inre arbetet tillgodo inom en studieledarorganisation meddess klart avgränsade ansvarsområde och den möjlighet lill reell delegation avarbetsuppgifter som därmed skapas. Huvudlärarorganisalionen bör därförsuccessivt avvecklas på . Inom högstadiet kan fordras lid för vissaämnesspecifika arbetsuppgifter. I huvudsak ankommer dessa uppgifter på varjelärare som en del av hans förberedelsetid och övriga lärararbete. Vissauppgifter kan dock ha större omfattning. 1 de fall bestyreisen bedömer allsärskild tid behövs för sådana uppgifter bör inget hindra att vissa medelavsätts också för detta. Remissinstansernaär splittrade i denna fråga. Ungefär en tredjedel av 1975/76:39 104 desom yttrat sig tillstyrker förslaget, bl. .S'Ö, statskontoret och några kommunerdäribland Göwborg och samt skolstyrelserna i bl. a. Ronnebv ochTrelleborg. En tredjedel däribland många kommiinersom t. ex. Eskilstuna.Hiininge. saml l'(7s/f/r« anser att huvudlärare bör ersättaspå låg- och mellanstadiet med studieledare men behållas pä högstadiet. Entredjedel av yttrandena lar helt avstånd från förslaget att avskaffa huvudlärarnadäribland RRV, TCO, /SR. SFSP saml ett mindre antal kommuner. Några avdessa remissinstanser anser att sludieledare bör inrättas vid sidan avnuvarande huvudlärarorganisation. SÖ är för sin del beredd att tillstyrkastudieledarorganisationen men som måste byggas upp utifrån de förutsättningarsom råder vid en skola och ges en någoriunda fast struktur, om den skall bliden hjälp för skolledare som tänkt sig. SÖ ser en möjlighet attstudieledarnas uppgifter begränsas genom spridning av ansvaret inomarbetsenheter och arbetslag. Delta torde vara en förutsättning tor enfungerande studieledarorganisation på högstadiet. Att utredningen underskattaromfattningen av arbetsinsatsen för studieledarna visar dess förslag att en ochsamma sludieledare skall kunna svara för uppgifterna i mer än en arbetsenhetmenar . Med hänsyn till de uppgifter som åvilar siudieledarna bör åtagandetvara frivilligt. Länsskolnämnderna stöder förslaget då det gällerlåg- och mellanstadiet men är tveksamma för högstadiet. iSödermanlands län framhåller vikten av att siudieledarna får utökad tid förövrigt lärararbete. Länsskolnämndeni tillstyrker den föreslagna studieledarorganisationen. Dearbetsuppgifter som föreslås läggas på studieledarna synes emellertid vara avsådan art och omfattning att den beräknade resursen härför förefallerotillräcklig. En utveckling av organisationen med institutionsföreståndare påhögstadiet är nödvändig. Instilutionsföreståndarna bör åläggas bl. a. sådanaarbetsuppgifter som handhas av huvudlärarna och som inte kan läckas in avsiudieledarna. i menar att det är rikligt atthuvudlärarsystemel på låg- och mellanstadiet bör avskaffas och alt den resurs,som därigenom friställs, utnyttjas i annat sammanhang. Däremot avstyrksförslaget om införande av sludieledare pä dessa stadier. På högstadiet och pågymnasieskolan finns, även enligt utredningens uppfattning, ett faktiskt behovav huvudlärare. Någon anledning att byte beteckning på dessa befattningshavareoch fortsättningsvis kalla dem för sludieledare föreligger inte. TCO, som tillstyrker förslaget om studieledare,delar dock inte uppfattningen att dessa skulle kunna ersätta huvudläraren igrundskolan eftersom denna har sin funktion knuten lill ämnesteoretiska ochämnesmelodiska uppgifter medan däremot studieledaren är knuten tillarbetsenheten. TCO instämmer därför i del särskilda yttrande som avgivits avexperterna angående SIAis förslag om skolans pedagogiskaledning. Liknande synpunkter har SL, /SR och SFSP. RRVanser att den av föreslagna studieledarorganisationen inte kan 1975/76:39 105 Något motiv för att avskaffa huvudlärarorganisationenpå högstadium har inte framkommit genom SIAis förslag menar RRV. SFL anför liknande åsikt och menaratt de brister i huvudlärarorganisalionen som finns bör i stället avhjälpasgenom förslag lill förbättrade möjligheter att effektivt nyttja denna funktion.Den resurs som utgår som huvudlärararvode är därutöver resultatet av enfor-handlingsuppgörelse, varför det är orimligt av att föreslå att dennaresurs skall överföras till annan användning. SFL och /SR påpekar altarvoderade instilutionsföreståndartjänsler bör införas i ytteriigare ämnen. kommun visar all effekten avSIA-förslaget blir en resursförstärkning pä låg- och mellanstadiet påbekostnad av insatserna på högstadiet. En följd av utredningens förslag bliralt institutionsföreslåndarnas arbetsuppgifter måste utökas, vilket ocksåkommer att dra med sig ökade kostnader. Kommunen håller för troligt attstudieledarfunktionen på låg- och mellanstadierna kan komma att fungera mycketbra medan högstadiets samordningsuppgifter kan bli betydligt svårare altklara. Eftersom utredningen föreslår att huvudlärarorganisalionen skallavvecklas under ett övergångsskede , bör en utvärdering under dennaperiod kunna svara på om den föreslagna pedagogiska funktionen på högstadietverkligen är tillräcklig. kommun uttrycker den uppfattningen, allde statliga resunserna i sammanhanget synes vara för knappt tilltagna. kommun anser att huvudlärarfunklionen börutgå ur organisationen för låg- och mellanstadiet men bibehållas pågrundskolans högstadium liksom i gymnasieskolan. Enligt kommunens uppfattningbör uppgiften som huvudlärare i högre grad än vad nu är fallet samordnas meduppgiften som institutionsföresländare. Liknande synpunkter har ,, kommuner. I likhet med förutsätter kommun attnuvarande svagheter i institutionsorganisationen elimineras, dvs. att allaämnen som kräver betydande materielutrusining också tilldelas arvoderadeföreslåndarljänster. Huvudlärarorganisalionen i gymnasieskolan bör också sesöver, framför allt inom industrisektorn av de yrkesinriktade linjerna. Därsaknas i nuvarande organisation ofla ett meningsfullt samband mellan detformella ämnesbegreppet och den ämneskompetens som undervisningen kräver.Enligt nuvarande ordning kan t. ex. lärare med betongteknik som specialitet blihuvudlärare även för utbildning av målare. biträder förslaget omstudieledarorganisationen men kan inte tillstyrka, att det sker på bekostnad avnuvarande huvudlärarorganisation. Detta menar även och Örebrokommuner. Några kommuner bl. a. menar allstudieledarfunktion skall kunna betraktas som en flexibel resurs att fördelasinom arbetslaget. SÖ anser att klassföreståndaren ellerkontaktläraren bör ha en central roll inom skolans elevvård. Utredningensförslag att sprida klassförestån- Prop.1975/76:39 106 diirskapet på så många lärare som möjligt och därigenomäven nedbringa elevantalet för varje klassföreståndare bör enligt SÖisuppfattning kunna underlätta dennes arbete och göra det möjligt attintensifiera elewårdsar-bciet. Det är förenat med stora organisatoriskasvårigheter att förlägga en stor del av undervisningen till dennalilla elevgrupp, till vilken klassföreståndaruppgifterna är knutna. SÖ anserdärför att även andra möjligheter all sprida klassföreståndarskapel på fleralärare bör prövas.