prop · FY0324 · 1975-12-31 00:00:00 — På liknande sätt har viss regional handledarutbUdninganordnats vid seminarierna för huslig UtbUdning och tidigare vid deyrkespedagogiska instituten. Rikskurser för t. ex. handledare inom förskoUäraratbUdningenhar också anordnats av fortbUdningsavdelningarna på uppdrag av SÖ. Vid sidan avferiekurserna har även lokalt anordnad handledarutbUdning bedrivits. SÖavser att /74 inleda såväl en grundläggande utbildning som en kontinuerUgfortbUdning av handledare som förberedelse tiU det nya praktiktjänstgöringsåret.När den nya praktikorganisationen har trätt i kraft kommer per terminatt stå till förfogande för grundutbildning och fortbUdning av handledare för praktikantiärare. Lärarevid FoD-skolor (s. k. Up-lärare) har endast sporadiskt utbildats för de mycketkvalificerade uppgiftema inom läraratbildningen. Inom SÖ tUlsattes i december1970 en arbetsgmpp (FODRAL-gruppen) för att utreda frågan om försöks- och demonstrationsverksamhetenvid lärarhögskolorna. Prop.1975: 24 53 planeringsarbetepåbörjats för en första befattningsutbUdning av rektorer och studierektorer vidFoD-skoloma. Fodralgmppen föreslog att denna utbildning skulle utsträckas tillatt omfatta även lärarhögskolornas skolledning, samt att kurserna skullegenomföras under . Vidare föreslogs regionsvisauppföljningsseminarier under / 74, Slutligen föreslog gruppen attlokalt anordnade kurser under /74 skulle genomföras för lärare vidFoD-skolor och lärare vid lärarhögskolor. Denhittills mest omfattande utbUdningen anordnas av SÖ / 69 förskolledare i grandskolan (rektorer och studierektorer). ger dessa kurseren grundläggande utbUdning omfattande två veckors grundkurs och en veckasuppföljningskurs. En liknande utbildning har bedrivits på försök fr. o, m. 1970för motsvarande skolledare i gymnasieskolan. Denna utbildning blir reguljärfr. 1973/74. Obligatorisk fortbildning av skolledare har hittiUs intekunnat erbjudas. statsverksproposition prioriteras fortbUdningen avskolledare. Enligt vad läraratbildningskommittén erfarit övervägs en utbildningmed kortare teoretiska inslag och omfattande praktik vid kommunalainstitutioner och andra arbetsplatser som rektor i egenskap av pedagogisk ochadministrativ ledare bör känna tUl. Tyngdpunkten i utbildningen läggs på rektorsuppgifter som ledare för skolans pedagogiska verksamhet. Man överväger också omdenna utbildning skall vara obligatorisk och om kontinuerlig fortbildning börerbjudas. Frågan om utbildning av skol-administrativ personal behandlas också. Utbildningav lärare i LUK-ämneslärarutbildning MängalärarutbUdare vid enheter för utbUdning av LUK-ämneslärare har dock breddatsina ämneskunskaper genom att läsa högskoleämnen som har anknytning till detämne som de undervisar inom. Någon egentlig befattningsutbUdning för uppgiftenvid seminariet-fackskolan har de inte fått. Undantag utgör den utbildning förlärarutbildare vid gymnastik- och idrottshögskolorna som tiUkommit i samarbetemed nordiska kulturkommissionen. Detär vanligt att lärarutbUdare vid ifrågavarande utbUdningsenheter genomgår SÖ:sfortbildningskurser i olika ämnen. Ett stort antal har också deltagit i SÖ:shandledarkurser. 3.2.1Behörighet till tjänst i ämnesutbildning och praktisk-pedagogisk utbildning avlärare i LUK-ämne LärarutbUdningskommitténsämnesexperter har utarbetat förslag tUl tjänster och behörighetskrav förbefattningshavare i ämnesutbUdningen 1975: 24 54 förvart och ett av de ämnen för vUka kommittén tidigare lagt fram förslag till ämnesutbUdning(SOU 1972: 92 och 1972: 93). Förslagen gäller endast grandkurser. Lärarutbildningskomraitténhar genoragående räknat med tre grupper av lärare för rekrytering till varje LUK-ämnesinstitution.Grupp 1 utgör de lärare med ämnesutbUdning i ämnet filosofie kandidat- ellerdoktorsexamen men utan praktisk-pedagogisk utbUdning och i regel utanlärarerfarenhet från grundskola/gymnasieskola. Grupp 2 utgör lärare medämnesutbildning och examen på samma Sätt som grupp 1 men raed praktisk-pedagogiskutbildning och lärarerfarenhet från grundskola och/ eller gymnasieskola ellerannan likvärdig yrkesutbUdning och -erfarenhet. Grapp 3 utgör en gruppexperter som kan anställas som timlärare eller sora heltidsanställda lektorereller adjunkter. Lärarutbildningskommitténföreslår att såväl lektorer som adjunkter utöver grundutbildningen i LUK-ämneskall ha påbyggnadskurs i ämnet, alltså i regel studiekurser om samraanlagt 80poäng. av lärarna vid LUK-ämnesinstitutionerna bör ha praktisk-pedagogisk UtbUdningfrån lärarhögskola och erfarenhet som lärare i grundskola/gymnasieskola. Deflesta tjänster har utformats som altemativt lektors- eller adjunkts-tjänster.Undantag utgör endast några lektorstjänster i idrott och ett antaladjunktstjänster i bildkunskap. i den praktisk-pedagogiska utbildningen Enligtförslaget skall den praktisk-pedagogiska utbildningen för blivande ämnesläraremed kombinationer omfattande även LUK-ämne förläggas till lärarhögskola. Dettamedför behov av nya institutioner för ämnen som inte är representerade vidlärarhögskola. För de LUK-ämnen som ingår i klasslärarutbildningen behöverinstitutionerna vid vissa lärarhögskolor byggas ut för att kunna svara även förde blivande ämneslärarnas ämnesraetodiska utbildning. Kommittén räknar i framtidenmed följande institutioner i LUK-ämnen för utbildningen. av klasslärare ochämneslärare vid lärarhögskola: Institutionenför barn- och ungdomskunskap Institutionenför kost och miljö Varoch en av de uppräknade institutionerna svarar för metodikutbUd-ningen påämneslärarlinje i de skolämnen för vilka studier i motsvarande högskoleämne gerbehörighet till lärartjänst. Utbildningeni ämnen som konst, konst- och musikhistoria, formgiv- 1975: 24 55 ning,foto, fUm/TV, rytmik och dans handhas i saraverkan raellan två eller flerainstitutioner. Institutionerna för bUdkunskap, idrott och rausik svarar ocksåför äranesutbUdning och metodikutbildning på klasslärarlinjerna 1 bUd- ochformarbete, gymnastik och musik. Tjänstersom lektor i LUK-ämnes ämnesutbildning och metodik föreslås inrättade vidinstitutionerna för bUdkunskap, idrott och musik. Vid dessa institutionerföreslås också tjänster för adjunkter i ämnesutbildning vid sidan av tjänsterför lektorer i ämnesmetodik. Vid övriga institutioner, dvs, institutionernaför bam- och ungdomskunskap, dramatik, kost och miljö samt slöjd, föreslåsendast tjänster för lektorer i ämnesmetodik. Vidtillsättningen av tjänst i LUK-ämne bör liksom vid tillsättningen av tjänster iandra ämnen vid lärarhögskola totalbedömningen av skickligheten soralärarutbildare bli avgörande. finner att förbehörighet tUl tjänst som lektor 1 gymnastikens, musikens och teckningensmetodik alltid bör krävas påbyggnadskurs med inriktning på ergonomi,konstvetenskap, musikvetenskap eller motsvarande kunskaper, då undervisning imetodik i ergonomi eller konst- och musikhistoria ingår i tjänsten. Kommitténanser inte att doktorsexamen generellt bör krävas för behörighet till tjänstsom lektor i LUK-ämnes metodik men finner det angeläget att någonbefattningshavare vid varje LUK-ämnesinstitution har forskarutbildning i ämneteller dess metodik. Krav på självständigt vetenskapligt arbete bör enligt utredningenuppstäUas, Förtjänst som lektor i ämnesutbUdning och metodik samt för tjänst som adjunkt iämnesutbildning i LUK-ämne bör samma behörighetsbestämmelser gälla som förmotsvarande tjänster i andra ämnen. Föratt säkerställa tillräckligt omfattande och bred lärarerfarenhet hos alla läramtbUdareföreslås att i stadgan för lärarhögskolorna beträffande behörighet till tjänstsom lektor i ämnesutbildning och ämnesmetodik, lektor i ämnesraetodik samtadjunkt utöver kravet på behörighet till ordinarie tjänst införs ett krav på"gedigen praktisk-pedagogisk erfarenhet". Samma behörighetskravföreslås gälla för handledare och e. o. adjunkter i pedagogik. 3.2.2Befattningsutbildning av medverkande i ämnesutbildningen i LUK-ämnen Demedverkande i den blivande lärarens olika utbildningsfaser kan med hänsyn tUlsina funktioner indelas i följande huvudgrupper, a) pedagogisk och pedagogisk-administrativledningspersonal vid filosofisk fakultet, lärarhögskola och FoD-skola, b) institutionsföreståndare,huvudlärare och motsvarande vid filosofisk fakultet och lärarhögskola, c)övriga lärare vid filosofisk fakultet och lärarhögskola, FoD-lärarc samthandledare vid lärarpraktiken och d) övriga medverkande i utbildningen. 1975: 24 56 dvs,personal av olika slag vid högskoleenheterna, vid FoD-skoloma och i detallmänna skolväsendet. Demedverkande i ämnesutbildningen indelas i pedagogisk-administrativledningspersonal, dvs, prefekt, studierektor och huvudlärare, samt övrigamedverkande, dvs, pedagogisk personal samt administrativ och teknisk personal. LärarutbUdningskommitténföreslår att i princip alla lärare vid ämnesinstitutioner i LUK-ämne skall fåen befattningsutbildning som består av dels introduktionsutbildning före och ibörjan av verksaraheten som lärare vid institutionen, dels kontinuerligtåterkommande fortbildning. Såväl introduktionsutbildningen som fortbildningenförläggs huvudsakligen till de enskilda institutionerna raen bör ocksåinnehålla inslag genoraförda i "tvärgrupper" och grupper raedföreträdare för samma ämne från hela landet. Förden pedagogisk-administrativa ledningspersonalen räknar kommittén med en pedagogiskoch pedagogisk-administrativ befattningsutbildning som anordnas gemensamt förbefattningshavare med ledningsfunktioner inom olika institutioner ochhögskolor, 3.2.3Befattningsutbildning av medverkande i den praktisk-pedagogiska utbildningen Utgångspunktför lärarutbUdningskommdtténs behandling av frågan om befattningsutbildning förde medverkande i den praktisk-pedagogiska gmndutbildningen är att de utgör ettlärarlag/arbetslag. Kärnan i lärarlaget är pedagogik- och metodiklärama samthandledarna. I arbetslaget ingår också lärarkandidaterna. Föratt skapa en enhet av ämnesutbUdning och praktisk-pedagogisk utbildning börenligt kommittén befattningsutbUdningen genomföras delvis gemensamt förämnesutbildare och lärarutbildare. I syfte att främja kontinuitet mellangrandutbildning och fortbUdning i läraratbildningen börbefattningsutbildningen utformas så att den kan engagera även andra grupper ändem som medverkar i utbildningen vid , nämligen skolledare,huvudlärare och fortbildningskonsulenter. Befattningsutbildningbör anordnas för följande grupper av medverkande i den blivande lärarens praktisk-pedagogiskautbUdning. GruppI introduktionsutbUdning (kurs A): för nyutnämnda lärare vid lärarhögskolanoch i FoD-skoloma, nyutnämnda handledare och rektorer i praktikskoloraa samtskolchefer i praktikkommunerna, nyutnämnda fortbildningsledare och-konsulenter (kurs Aa). Motsvarande utbildning ges i seminarieform åt redanverksamma lärare vid lärarhögskola (kurs Ab). GrappII fortbildnmg (kurs B): för skoUedare och lärarevid och i FoD-skolpma, skolledare och handledare i praktikskoloraa,fortbUdningsledare och -konsulenter. 1975: 24 57 GruppIII pedagogisk utbildning (kurs Cl) och pedagogisk-administrativ utbildning(kurs C 2): gemensam för befattningshavare vid olika utbildningsenheter.Deltagare är bland andra rektorer, studierektorer (utbildningsledare) ochinstitutionsföreståndare vid lärarhögskola, institutionsföreståndare,studierektorer och huvudlärare inora ämnesutbildningen. GmppIV skolledarutbildning (kurs D): för rektorer ochstudierektorer i grundskola och gymnasieskola, skolchefer i kommuner samtfortbildningsledare och -konsulenter. Ävenför huvudlärare bör viss utbildning anordnas, t, ex, vid studiedagar och ikonferensform. Fortbildningföreslås också ske i andra former, bland annat genora att lärare vidlärarhögskola ges rätt att i regel inom tjänsten vidlärarhögskolan ha fuU tjänst som lärare i gmndskola/gymnasie-skola. Vidareföreslås att metodiklektorer under vissa förutsättningar skall kunna antas tillämnesmetodisk forskarutbildning utanför kvoten. 3.2.4Särskild befattningsutbildning m. m. för nu verksamma lärarutbildare i LUK-ämnen Förnuvarande lärarutbildare i LUK-ämnen som avser att medverka också i den nyautbildningen föreslår lärarutbildningskommittén en särskUdbefattningsutbildning närmast före det då övergången till den nyautbildningen påbörjas. Denna särskilda utbildning omfattar tre komponenter och genoraförsi tre led. Detre innehåUskomponenterna är a) information och diskussion av den högre utbUdningensmål, organisation och arbetsformer i syfte att ge den nya LUK-ämnesutbildningenen egen profil som den integreras i arbetet vid filosofisk fakultetoch nya utbildningslinjer utformas med LUK-ämnen och andra ämnen, b) genomgångoch diskussion av de nya normalstudieplanema eller underlaget för dessa samtutarbetande av lokala studieplaner och förberedande i övrigt av reformen påden enskilda utbildningsorten, c) utarbetande av undervisningsmetoder sommöjliggör en vidare yrkesinriktning än nu och som ger elementär vetenskapligmetodskolning i grundstudierna. UtbUdningenbestår av en inledande regionalt anordnad kurs om öppen för allaintresserade lärare i nuvarande utbildning av LUK-ämneslärare. Därefter följerarbete med möjUghet tUl viss tjänstledighet vid den egna utbildningsenhetenunder året och vid slutet av året en konferens om för de lärare somredan från början skall medverka i den nya ämnesutbildningen. Närdet gäller kompletteringen av ämneskunskaper föreslår kommittén, att åtgärdervidtas för att underlätta individuellt planerade sådana studier viduniversitet och högskolor, i första hand inom men i vissa fall även iutlandet. 1975: 24 58 3.2.5 Befattningsutbildningensledning och genomförande Huvudparten av befattningsutbUdningen planeras och genomförs en ligt förslaget lokalt och regionalt. Den centrala samordningen, utarbe tandet av vissa ramprogram m. m. handhas av de centrala ämbetsverken i samverkan med varandra och med representanter för regionala och i vissa fall lokala organ. Vidare svarar de centrala myndigheterna i sam verkan med berörda befattningshavare för den pedagogiska och peda- gogisk-adrainistrativa utbUdningen av högskolornas och Institutionemas eller ulbildningsllnjemas pedagogisk-adralnistrativa ledning. Enligtförslaget svarar regionalt utvecklingsenheterna vid universiteten ochLinköpings högskola i samråd med berörda högskolor och institutioner förämnesutbildarnas befattningsutbUdning, Motsvarande uppgifter fuUgörs lokalt avutbildningsnämriderna. Närmera genomgripande förändringar i högskoleväsendet genomförs, kommer ledningenav befattningshavarnas utbildning och fortbildning sannolikt att undergå vissaförändringar. går inte närmare in på denna fråga menunderstryker vikten av samverkan mellan berörda myndigheter och utbUdningsenheteroch, när det gäller utbildning av medverkande i praktisk-pedagogisk utbildning,med skolväsendet i praktikkommunerna. Befattningsutbildningenför ämnésutbildarna skall enligt förslaget börja genomföras det år då reformenpåbörjas. För medverkande i praktisk-pedagogisk utbildning påbörjas den ett årsenare. Den särskilda befattningsutbildningen för nu verksamma utbUdare av LUK-ämneslärareäger rum före reformens början, Aretnärmast före reformens början beräknas befattningsutbUdningen kosta ungefär 1milj, kr. Kostnaden stiger därefter fram tiU och raed det tredje året efterreformens början då den beräknas uppgå till ca 2,3 mUj. Frånoch med det femte året efter reformens början beräknas befattningsutbildningenfå den omfattning som den sedan kontinuerligt kommer att ha. Den årligakostnaden uppgår då tiU ca 1,8 mUj, kr. Av detta belopp går drygt en fjärdedel,, till utbUdningen av ämnesutbildare och nära tre fjärdedelar,eller över 1,3 milj. kr., tiU utbUdnmgen av medverkande i den praktisk-pedagogiskautbUdningen. Densamlade kostnaden för den redovisade sexårsperioden uppgår tUl' ca 10,8 raUj.kr. Av detta belopp går ca 3,8 milj. kr till ämnésutbildarna och ca 7 mUj, krtill medverkande i den praktisk-pedagogiska' utbildningen. Prop.1975: 24 59 LedamötemaCarl och har reserverat sig raot läraratbildningskoraraitténsförslag med följande motivering. Utredningensmajoritet har inte dragit konsekvenserna av sin syn pä läramtbildama som encentral grupp av stor betydelse för skolans arbete. Reservanterna anser attvarje läramtbUdare redan fråri första tjänstgöringen bör vara så skickad att uppgiftemakan fuUgöras med stora krav på kvalitet i undervisningen. De föreslagna korta kusernamöjliggör Inte någon integration mellan teori och praktik under befattningsutbUdningen,Om denna integration inte kan genomföras i befattningsutbildrtmgen finns skälatt anta att läraratbildaren i sin undervisning inte naturligen kombinerardessa komponenter. Enligt reservanternas uppfattning bör sålunda läramtbUdaresjälva auskultera, ha egna övningslektioner och genomgå såväl skolpraktik som samhällspraktikpå olika institutioner. Detta har inte medtagits i majoritetsförslaget. Denlängre grundutbildningen för lärarutbildare som reservanterna förordar böromfatta en terrain. En sådan utbUdning finns f, n, för seminarielärare inom förskoiläramtbildningenoch förordades av lä-rarutbUdningssakkunniga (SOU 1965:29), Ensatsning på befattningsutbildning inom lärarutbildningsområdet bör begränsas tUlde personalkategorier som har störst behov av utbildning. Övriga kategoriers utbUdningsbehovbör avvägas med hänsyn till de andra arbetsuppgifter söm åligger dessa. Lärarutbildarenbör vara väl förtrogen med barn- och ungdomsarbete inom olikaverksamhetsområden för att i sin undervisning beakta kravet på lärarna i dettasammanhang. Dessa krav på skolan och därraed på lärarna leder tiU att samhällspraktiki olika former bör ingå i en befattningsutbildning för lärarutbUdare. Lärarutbildarenbör genom specialarbete i undervisningsplanering kunna erhålla en föratsättningslösuppfattning om olika undervisningsmetoder och ifrågasätta traditionellalösningar. Dennasammanställning omfattar framför allt de synpunkter Som lagts på den föreslagnabefattningsutbildningen. 3.3.2 Befattningsutbildningav medverkande i ämnesutbildningen i LUK- ämnen ,och SÖ ställer sig positiva till förslaget angåendebefattningsutbildningen. Facklärarförbundetoch har 1 ett gemensamt yttrande starkt betonat viktenav att alla ämnesutbildare har praktlskpeda- 1975: 24 60 För befattningshavare som saknar sådan utbildning anser förbundenatt sådan måste anordnas som en kombinerad praktisk-pedagogisk utbildning ochbefattningsutbildning omfattande en termin. Vidare anser man att den föreslagnastudieplanen kan användas till vissa delar, men att utbUdningen bör få enstörte praktisk-pedagogisk tyngdpunkt. Kursdeltagarna bör ha egnaövningslektioner under ledning av en läraratbUdad högskolelärare. Man anserockså att all befattningsutbildning både grandutbUdning och fortbildnmg skall inskrivas som en rättighet och ske på tjänstetid. Lärare som genomgårbefattningsutbildning skall under tid denna pågår vara ledig från ordinariearbetsuppgifter inom institutionen. RRVanser att om befattningsutbUdningen har specifik betydelse förlärarutbildningsfunktionen bör man som ett alternativ kunna överväga en merkoncentrerad utbildningsinsats inplacerad . ÄvenSFS avstyrker den föreslagna befattningsutbUdningen till förmån för en enterminsutblldning.Däremot ställer man sig positiv till förslaget om fortbUdning. Det är dock enligtSFS synnerligen väsentiigt att den görs obligatorisk för aUa berördalärarkategorier. Värdet av fortbildning i form av regelbundet återkommandetjänstgöring inom det allmänna skolväsendet viU SFS starkt poängtera. Ävenpedagogiklärare vid bör åläggas denna fortbildning. OMUSanser att förslaget till befattningsutbildning för olika kategorierlärarutbildare är helt otUlräckligt för att ersätta tidigare brister på det praktisk-pedagogiskaområdet. Den blivande lärarutbildaren bör genom befattningsutbUdningen fåkännedom om utbildningens mål, innehåU och olika undervisningsmetoder vadgäller såväl själva lärarutbUdningen som det allmänna skolväsendetsverksamhet. Det är nödvändigt med både teoretisk undervisning och egen praktiskerfarenhet där de teoretiska kunskapema och färdigheterna får sin tUlämpning, Auskultationerhos erfama lärare bör vara ett ofta återkommande inslag under befattningsutbUdningen,Vidare anser man att utbildningstiden måste överstiga vad som föreslås ibetänkandet och sannolikt uppgå till en termin. SACOär i princip positivt inställd till att metodiklektorer som ej genomgåttforskarutbildning får tiUfälle delta i ämnesmetodisk forskarutbildning. Den forskaratbUdningsom i form av försöksverksamhet bedrivs i UKÄ:s regi bör dock enhgt ges en annan uppläggning för att den skall ge behörighet tiUlektorstjänst inom det allmänna skolväsendet. ser det vidare som positivt,att befattningsutbildning reguljärt skall ordnas för lärare inomämnesutbildningen. I avvaktan på att befattningsutbildningen kommer till ståndbör, vid tillsättning av tjänster, lärare med praktisk-pedagogisk utbildningprioriteras. UKÄunderstryker starkt vikten av en pedagogisk utbildning också för 1975: 24 61 Man framhåller emellertid att en sådan utbildning inte kanbegränsas till att omfatta endast de lärare som berörs av utredningens huvudförslagutan att en generell reform som omfattar all undervisande personal vidhögskolan är angelägen. 3.3.3 Befattningsutbildningav medverkande i den praktisk-pedagogiska UtbUdningen Facklärarförbundetoch delar kommitténs åsikt att befattningsutbUdningen både grundutbUdning och fortbildning bör syfta till att integrera skapandeverksamhet med kunskapsförmedling och insikter och träning av färdigheter. yttrande över förslaget tUl ämnesutbildning har starktunderstrukits betydelsen av att kunskaper och färdigheter varvas ochintegreras med varandra. Förbunden anser vidare det nödvändigt attlärarhögskolans lärare lever med i det dagliga skolarbetet i alla dess formeroch att detta endast är möjligt vid fuU tjänstgöring som lärare. Förbundentillstyrker förslaget att lärare vid lärarhögskola skall ha rätt men ävenskyldighet att t. ex. tjänstgöra med full tjänst i grandskola/gymnasieskola. SFS,, och SÖ instämmer i kommittéförslaget.SÖ avstyrker dock förslaget beträffande handledarnas fortbUdning. SÖ bedömerdet mera lämpligt att de treårsförord-nade handledarna deltar i en veckas fortbUdningtvå till . Enligt OMUS' mening måstebefattningsutbildningen av blivande lärarutbildare inora praktisk-pedagogisk utbUdningi stor utsträckning förena teori, praktik och auskultationsverksamhet.Eftersom behörighetskravet i princip omfattar undervisningserfarenhet från detallmänna skolväsendet, kan befattningsutbUdningen koncentreras tiU att geerfarenheter av och kunskap om undervisningen på lärarutbUdningsnivån, såväl ämnesutbUdningensom den praktisk-pedagogiska utbildningen. Som principmodeUaccepterar utredningens förslag till befattningsutbUdning. Denna är dock enhgtSACO:s mening ett absolut minimum för personal inom den praktisk-pedagogiskautbildningen vid de nuvarande lärarhögskolorna samt inom ämnesutbUdningen. Pålängre sikt bör därför introduktionsutbUdningen för dessa grupper bli mer omfattandeoch den återkommande fortbildningen koncentreras tidsmässigt. 3.3.4 Särskildbefattningsutbildning m. m. för nu verksamma lärarutbil dare i LUK-ämnen SFSanser förslagen rimUga. och lärarförbundunderstryker nödvändigheten av särskUd befattningsutbildning för nu verksamma lärarutbUdaremen anser att kommittén inte tagit konsekvenserna av sina uttalanden när denutformat förslaget till befall- 1975: 24 62 ningsutbildningensomfattning varför förbunden bestämt avstyrker det-, samma. Förbunden föreslårföljande utbildningsgång/innehåll: 1) Sexveckors introduktionsiitbildning meddet grundinnehåll utredningen föreslagit för den inledande veckokursen. Delta innehåUraåste utvidgas. Diskussioner, seminarieövningar och planeringsarbete böringå. Vidare bör deltagarna få följa arbetet inom olika institutioner inomfilosofisk fakultet samt den administrativa arbetsgången. 2) Deltagarna arbetarvidare med studieplaner på hemorten. Detta arbete skall ske .