prop · FZ0355 · 1975-12-31 00:00:00 — omändring i vallagen (1972:620), m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås nya regler för hur dubbelvald kandidat, dvs. kandidatsom står i tur att få mandat i mer än en valkrets, skall ersättas i valkretsdär han inte tillträder mandat. Förslaget förebygger att särlislor som harsamlat *brhållandevis få röster blir överrepresenterade. Vidareföreslås all parti som inte får partimarkerade valsedlar utlagda genom centralavalmyndighetens försorg - dvs. de partier som f n. inte är representerade iriksdagen - skall få rätt all lägga ul partimarkerade valsedlar på postanstaltdär röstning anordnas. En förutsättning är dock att partiet har fåtl sinpartibeteckning registrerad. föresläs en mindre vidgning avstatsverkets åliggande att förse lokal där röstning äger rum med partimarkeradevalsedlar. Slutligenföreslås en mindre jämkning i lagen om kyrkofullmäktigval. Denya reglerna är avsedda att tillämpas första gången vid allmänna val. I 1975/76. Prop.1975/76:55 2 Lagom ändring i vallagen (1972:620) » Härigenomföreskrives i fråga om vallagen (1972:620) delsatt 6 kap. 9 i?, 9 kap. 6 ij saml 14 kap. 7, 10, 16, 18 och 19 SS skall hanedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 10 kap. 5a S,'av nedan angivna I lokal där röstning äger rum skall väljarna för varje val ha tillgång till 1. valsedlar som försetts med parti- och valbeteckning för parti vilket är i-epi-esenteiat i (partimarkerade valsedlar) samt 2. blanketter lill valsedlar. Ilokal där röstning äger rum skall väljarna för varje val ha tillgång till 1. valsedlarsom försetts med par ti- och valbeteckning för parti som vid det senaste riksdagsvaletfåti av rösterna i hela landet (partimarkerade valsedlar) samt 2. blankettertill valsedlar. Lanlbrevbärare som mottager valsedelsförsändelser bör rhedförä partimar kerade valsedlar och'valsedelsblanketter enligt första-stycket: Partimarkeradevalsedlar och valsedelsblankeiter enligt första stycket tillhandahålles genomcentrala valmyndighetens försorg. Kommunen skall tillhandahålla lämpliga vallokaler. 1 anslutning till vallokalen eller i denna skall anordnas lämplig plats där de partier som deltageri valen kan lägga ut sina valsedlar: Valförrätlaren skall tillse all väljarna där har tillgång till blanketter för valsedlar och partimarkerade valsedlar för parti som vid det senaste riksdagsvaletfåti av rösterna i hela landet. 9kap 6 § Kommunen skall tillhandahålla-lämpliga vallokaler. I anslutning lill vallokaleneller i denna skall anordnas lämplig plats där de partier som deltager i valenkan lägga ut sina valsedlar. Valförrätlaren skall tillse atl väljarna där hartillgång till blanketter för valsedlar och partimarkerade valsedlar för partisom är representerat i . 'Senastelydelse 1975:310. 1975/76:55 3 /anslutning till lokal där poströstning äger rum eller I sådan lokal skallanordnas lämplig plats där parti, som har tålt sin partibeteckning registrerad menvars valsedlar icke tillhandahålles enligt 6 kap. 9 §, kan lägga ut partimarkeradevalsedlar, för partiet. Parti som fått sin partibeteckning i-eglstrerad för valav landstingsmän eller för val av kommunfullmäktige får dock ej lägga utvalsedlar på postanslali som är belägen utanför landstingskommun eller kommunsom anges I registreringsbesluiei. Ersättare utses på gmndval av de valsedlar som gällde för namnet, när det erhöll plats i ordningen. Vid denna uträkning gäller varje valsedel som hel röst. Med iakttagande av att namn på den som redan fåtl plats i ordningen anses som obefintligt skall röstvärdet tillgodoräknas det namn som står främst på sedeln. Den som får högsta röstetalet erhåller plats i ordningen. Mellan lika tal avgöres företrädet genom lottning. 7§ För varje namn som erhållit plats i ordningen enligt 6 § bestämmer länsstyrelseni erforderlig utsträckning genom särskilda sammanräkningar inom det parti somnamnet tillhör särskild ordning mellan namnen på partiets valsedlar förutseende av ersättare. Ersättareutses på gmndval av de valsedlar som gällde för namnet, när det erhöll plats iordningen enligt 6 §. Vid denna uträkning gäller varje valsedel som hel röst.Med iakttagande av att namn på den som redan lått plats i den särskildaordningen anses som obefintligt skall röstvärdet tillgodoräknas det namn somstår främst på sedeln. Den som får högsta röstetalet erhåller plats i densärskilda ordningen. Mellan lika tal avgöres företrädet genom lottning. fastställer på gmndval av protokollen från länsstyrelserna vilkapersoner som skall erhålla mandaten som ledamöter. Harlänsstyrelsen ej bestämt ordning mellan sä många namn som behövs för att demandat som ett parti erhållit i valkretsen skall kunna besättas med ledamöter,skall på anmodan av centrala valmyndigheten 'Senaste lydelse 1974:215. 1*1975/76. vid ny förrättning bestämma ytterligare skall kungöras enligt 1 §. Har kandidat fått plats i ordning i mer än en valkrets eller för mer än ett parti och skulle han till följd därav erhålla mandat i mer än en valkrets eller för mer än ett parti, skall han tillträda det mandat för vilket hans jämförelsetal är störst. Mandat som han ej tillträderAö//////-fälla den kandidat som slår närmast i lur atl erhålla mandat i den valkretsen eller, jör det parilei. Mellan lika tal avgöres föieträdet genom lottning. Har kandidat fått plats i ordning i mer än en valkrets och skulle han till följd därav erhålla plats i mer än en valkrets, skall han tilldelas den plats för vilken hans jämförelsetal är störst. Plats som han ej lilliräder tillfaller den kandidat som slår närmast I lur alt erhålla plats for partiet i den valkretsen. Mellan lika .jämförelsetal avgöres föreirädet genom lottning. namn i ordningen. Har kandidat fått plats i ordning i mer än en valkretseller för mer än ett parti och skulle han till följd därav erhålla mandat i merän en valkrets eller för mer än ett parti, skall han tillträda det mandat förvilket hans jämförelsetal är störst. Mandat som kandidat ej tillträder illl-jallerden som slår fiänisi I den for kandidatens namn enligl 7 § bestämda särskildaordningen. Dämd bortses fiån namn på den som redan valls till ledamot. Har tillföljd av denna paragraf Ivå eller flera mandal ej lillirälts, tillsätts de etloch etl alh efter storieken på jämförelsetalen för namnen enligl 6§. Har kandidat fått plats i ordning i mer än en valkrets ochskulle han till följd därav erhålla plats i mer än en valkrets, skall hantilldelas den plats för vilken hans jämförelsetal är störst. På grundval av de valsedlar som gällde.för kandidatensnamn när detta erhöll plals I ordningen faslställes vid ny sammanräkning vemsom skall erhålla plals som kandidaten ej lilliräder. Ar fråga om plats fÖrmer än ell parti skall sammanräkningen ske inom del parti från vilket platsförst skulle ha tilldelats kandidaten. Vid uträkning som avses i detta siyckegäller varie valsedel som hel röst. Med Iakttagande av all namn på kandidatsom redan tillträtt plats.för partiet anses som obe-ftnlligl skallröstvärdet tillgodoräknas det namn som står främst på sedeln. Den som fårhögsta röstetalet erhåller platsen. Mellan lika tal avgöres företrädet genom lottning. Har följd av denna paragraf h'å eller.flera platser ejlillirälts. tillsälls de en och en alh efter storleken på jämförelsetalen förnamnen enligl 6 §. 18§ För landstingsmän utses suppleanter på följande sätt. För varje landstingsman göres inom det parti, för vilket han blivit vald, lika många nya sammanräkningar, dock minst tre, som partiet erhållit platser. Har landstingsman fått plats från mer än ett parti, anses han vald för det parti från vilket plats först tilldelades honom. Vid varje sammanräkning äger 16 andra stycket motsvarande tillämpning. För varje landstingsman göres inom del parti, för vilkethan blivit vald, lika många nya sammanräkningar, dock minsl tre, som partieterhållit platser. Har landstingsman fått plats från mer än ett parti, anses för det parti från vilket plats först tilldelades honom. Vid varjesammanräkning lages hänsyn blott till de valsedlar som gällde.for landstingsmannennär han fick platsen. Varje valsedel gäller som hel röst. Röstvärdet tillgodoräknasdet namn som står.först på sedeln, varvid bortses, från namn på den som redanblivit utsedd till landstingsman eller lill suppleant för den landstingsmansom sammanräkningen avser. Den som får högsta röstetalet uises lill suppleantför den landstingsman som sammanräkningen avser. Mdlan lika röstetal avgöres.företrädetgenom lottning. Kanföreskrivet antal suppleanter icke utses enligt andra stycket, skall därvidbero. 19 § För utseende av suppleanter för Förutseende av suppleanter för fullmäktige företages ytterligare fullmäktige företages ytterligaresammanräkningar för att besätta de sammanräkningar för att besätta de "Senaste Ivdelse 1974:215. suppleantplatsersom varje parti skall erhålla enligt beslut som fattats med stöd av 5 a §kommunallagen (1953:753) eller 5 § kommunallagen (1957:50)förStockholm. Därvidäger 6 § och 10 § tredje slyckel i detta kapitel motsvarande tillämpning. Vid tillämpningav 6 § skall hänsyn dock icke tagas till valsedlar som vid valet av fullmäktigeej deltagit i besättandet av plats. suppleantplatsersomvarje parti skall erhålla enligt beslut som fattats med stöd av 5 a §kommunallagen (1953:753) eller 5 § kommunallagen (1957:50) för Stockholm.Därvid äger 6 och 16 §§ i detta kapitel motsvarande tillämpning. Vidtillämpning av 6 § skall hänsyn dock icke tagas till valsedlar som vid valet avfullmäktige ej deltagit i besättandet av plats. Dennalag träder i kraft . Prop.1975/76:55 7 Lagom ändring i lagen (1975:474) om ändring i vallagen (1972:620) Härigenom föreskrivesatt 14 kap. 16 och 18 §§ vallagen (1972:620) i den lydelse dessa paragrafererhållit genom lagen (1975:474) om ändring i nyssnämnda lag skall ha nedanangivna lydelse. 1416 Har kandidat vid val till landsting fått plats i ordning i mer än en valkretseller för mer än elt parti och skulle han till följd härav erhålla mandal i merän en valkrets eller för mer än ett parti, skall han tillträda det mandat, förvilket hans jämförelsetal är störst. Mandat som han ej tilhräder tillfallerden kandidat som står närmast i tur att erhålla mandat i den valkretsen ellerför det partiet. Mellan lika jämförelsetal avgöresfÖre-trädet genom lottning. Harkandidat vid val till landsting fått plals i ordning i mer än en valkretseller för mer än ett parti och skulle han till följd därav erhålla mandal i merän en valkrets eller för mer än ett parti, skall han tillträda del mandat, förvilket hans jämförelsetal är störst. Pågrundval av de valsedlar som gällde för kandidatens namn när detta erhöll platsI ordningen .fastställes vid ny sammanräkning vem som skall erhålla mandat somkandidaten ej tillträder. Vid denna uträkning gäller varje valsedel som helröst. Med iakttagande av att namn pä kandidat som redan tilhrätt mandat förpartiet anses som obefintligt skall röstvärdet tillgodoräknas det namn somstår främst på sedeln. Den som får högsta röstetal erhåller mandatet. Mellan likatal avgöres företrädet genom lottning. Hartillföljd av denna paragraf två eller flera mandal ej lillirälts, lillsätts deett och ett allt efter storleken på jämförelsetalen.för namnen enligt 6 §. I** 1975/76. 1 saml Nr 55 Harkandidat vid val till kommunfullmäktige fått plats I ordning i mer än envalkrets och skulle han tillföljd därav erhålla plats I mer än en valkrets, skallhan tilldelas den plats för vilken hans jämförelsetal är störst. Plats som hanej tilhräder tillfaller den kandidat som står närmast i tur all erhålla platsför partiet i den valkretsen. Mellan lika jämförelsetal avgöres företrädetgenom lottning. Bestämmelsernai försla-tredje styckena äger motsvarande tillämpning för det fall altkandidat vid val tlll kommunfullmäktige Jall plåts I ordning i mer än envalkrets och tillföljd därav skulle erhålla plats i mer än en valkrets. Arvidtillämpningen av andra stycket fråga om plats för mer än elt partiskallsammanräkningen ske inom det pariiför vilket plats, försl skulle ha tilldelatskandidaten. 18§ För landstingsman utses suppleanter på följande sätt. För varje landstingsman göres inom del parti, för vilket han blivit vald, lika många nya sammanräkningar, dock minst tre, som partiet erhållit platser. Vid varje sammanräkning äger 16 § andra stycket motsvarande tillämpning. För varje landstingsman göres inom del parti, för vilket han blivitvald, lika många nya sammanräkningar, dock minsl tre, som partiet erhållitplatser. Vid varje sammanräkning tages hänsyn ull blott de valsedlar somgällde för landstingsmannen när han fick platsen. Varje valsedel gäller somhel röst. Röstvärdet tillgodoräknas det namn som står först på valsedeln,varvid bortses från namn på den som redan bliva utsedd till landstingsmaneller till suppleant för den landstingsman sammanräkningen avser. Den som fårhögsta röstetalet utses till suppleant för den landstingsman somsammanräkningen avser. Mellan lika röstetal avgöres företrädet genom lottning. Kanföreskrivet antal suppleanter inte utses enligl andra stycket, skall därvidbero. Prop.1975/76:55 9 Lagom ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval Härigenomföreskrives att 41 § lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval skall ha nedanangivna lydelse. Omedelbartefter det att röstning- .Omedelbart efter det att röstning en i vallokal förklarats avslutad räk- en i vallokal förklarats avslutad räk nar valförrättarna preliminärt de av- nar valförrättarna preliminärt de av givna rösterna. Rösträkningen skall givna rösterna. Rösträkningen är of- genomföras utan avbrott. fentlig och skall genomföras utan av- Denpreliminära rösträkningen i vallokal genomföres i enlighet med 13 kap. 6 § och7 § första stycket vallagen (1972:620). Valsedel skall, förutom i fall somavses i 13 kap. 6§ 3, läggas åt sidan, om den ej är av vitt papper. Dennalag träder i kraft . Prop.1975/76:55 10 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , , Proposition om ändring i vallagen (1972:620), m. m. Iskrivelse har () lagt fram förslag som rörfrågan hur och i vilken ordning plats som dubbelvald kandidat, dvs. kandidatsom står i tur att få mandat i mer än en valkrets, inte tillträder skallbesättas. Efterremiss har yttranden över skrivelsen avgivits av valprövningsnämnden,länsstyrelserna i , och , och Jämtlandslän. dagtecknad promemoria har RSV redovisat vissa förslag tillförändringar i valförfarandet. Förslagen grundas på bl. a. erfarenheterna från1973 års allmänna val, då vallagen (1972:620) tillämpades. Yttrandenöver promemorian har avgetts av valprövningsnämnden, postverket,statskontoret, länsstyrelserna i , , , ,och , röslrätlsulredningen (Kn 1974:02),personvals- och valkretsutredningen (Ju 1974:19), , . Länsstyrelserna i och harbifogat yttranden från valnämnderna i och kommuner samtav valnämndens ordförande i resp. från valnämnden i kommun. Vissaförslag i promemorian har lagts lill grund för lagstiftning (prop. 1975:27, KU1975:18, rskr 1975:226, SFS 1975:310). I fråga om vissa andra Prop.1975/76:55 11 ipromemorian upptagna förslag intog jag i propositionen den ståndpunkten att deborde övervägas ytterligare innan ställning togs till dem. Till denna kategorihör elt förslag rörande utvidgad valsedelsservice på postanstalterna. Innebördenav förslaget är atl den nuvarande regeln i 6 kap. 9 ij vallagen - som innebäralt väljarna på poslanstalterna skall ha tillgång till partimarkeradevalsedlar för riksdagspartierna - skall kompletteras med en rätt för varjeparti som inte är representerat i att själv lägga ut partimarkeradevalsedlar på postanstalt. Postverketförklarade i sitt remissyttrande alt frågan inrymde många problem och att denborde utredas ytterligare. Mot denna bakgrund fann jag att ytterligareutredning var påkallad. Denna borde göras av RSV i samråd med postverket. Iskrivelse har RSV i samråd med postverket redovisat detförslag rörande tillhandahållande av valsedlar på postanstalt, som detfortsatta utredningsarbetet har lett till. Isamband med behandlingen av förslagen i prop. 1975:27 föreslog konstitutionsutskotteten mindre ändring i 13 kap. I § vallagen. antog förslaget ochlagändringen genomfördes (KU 1975:18, rskr 1975:226, SFS 1975:310). Medanledning därav har fråga uppkommit om en motsvarande ändring i lagen(1972:704) om kyrkofullmäktigval. Innanjag övergår till att behandla de frågor som jag nu har nämnt vill jag uppehållamig något vid de frågor i RSV:s promemoria som jag inte tog ställning lill i prop.1975:27. En av dessa frågor rör stängning av vallokal i stället för 21.Frågan har aktualiserats bl.a. genom en skrivelse av ijanuari 1974 och motioner vid riksdag (1974:184 och 926). Enligt RSVfinns skäl att överväga stängning . Som argument anförs bl. a. attsammanräkningen skulle kunna börja tidigare och att valresultatet därigenomskulle kunna tas fram snabbare. Flertaletremissinstanser har ställt sig positiva till den ifrågasatta ändringen, menfrån fiera håll har den avstyrkts. För min del vill jag erinra om atl fråganövervägdes vid tillkomsten av vallagen (prop. 1972:105, KU 1972:49, rskr1972:269). Jag framhöll då att jag visserligen kunde förstå att det fannsintresse, i första hand från massmedias sida, att få delav resultatet av den preliminära sammanräkningen i vallokalerna men att jagansåg att intresset av att bereda väljarna bästa möjliga förutsättningar för atldelta i valet vägde tyngre. Jag var alltså inte beredd att förorda stängning avvallokalerna . Jag är fortfarande av samma mening. Enligt12 kap. 5 § vallagen gäller att väljare får rösta i vallokal även om hantidigare röstat på posten, i utlandet eller på fartyg. I sådant fall blir förtidsröstenogiltig. RSV har i promemorian förordat att den avlämnade förtidsrösten börkunna betraktas som definitiv. Som skäl har anförts att denna ordning skulleleda till en förkortning av tiden för den preliminära sammanräkningen. Vidarehar framhållits att det förekommer endast i syn- Prop.1975/76:55 12 nerligenringa omfattning att en förtidsröstande röstar också i vallokalen. Remissinsiansernahar i regel godtagit förslagel. Statskontoret har emellertid framförtinvändningar både av praktisk och principiell innebörd. a. är man tveksam lillde fördelar som ändringen skulle innebära för snabbheten. Ävendenna fråga övervägdes vid tillkomsten av vallagen . Resultatet innebaratt dittills gällande system borde behållas. Tillräckliga skäl att nu frångådenna bedömning synes inle föreligga. Isammanhanget vill jag erinra om de med anledning av prop. 1975:27 genomfördaändringarna rörande valdistriktsindelningen. Som jag uttalade i prop. 1975:27 (s.20) utgör en med lanke på befolkningstalet väl avvägd inledning enförutsättning för att röstningen skall kunna genomföras smidigt och störningsfrittoch röstsammanräkningen snabbt och säkert. Del kan finnas anledning att närmarestudera effekten av de nya reglerna rörande valdistrikts storlek innanytterligare ändringar övervägs i syfte atl erhålla tidigaresammanräkningsresultat. Vadangår övriga förslag vill jag slutligen nämna alt frågan om delegation avvalnämnds beslutanderätt till ledamot eller tjänsteman har tagits upp i en inomkommundepartementet upprättad promemoria (Ds Kn 1975:6) Minskad statligdetaljreglering av kommunerna, PM 111, Övriga special-reglerade kommunalanämnder m. m. Promemorian är f n. föremål för remissbehandling. Det finns inteanledning att föregripa resultatet av de fortsatta övervägandena inomkommundepartementet. 2Avveckling av dubbelvalsituationen 2.1 Gällande ordning Särskiltvid kommunfullmäktigval är det vanligt att parti i två eller fiera valkretsargår fram med listor med delvis samma kandidatnamn. Det händer därför intesällan att samma kandidat kommer i fråga lill mandat i mer än en valkrets. Detföreligger då en s. k. dubbelvalsituation. Regler om avveckling avdubbelvalsituationer finns i 14 kap. vallagen. Somen bakgrund till dessa regler bör nämnas atl del både vid riksdagsval ochkommunala val ofta förekommer att ett parti går fram med olika listtyper isamma valkrets. Det finns därför regler som innebär att del vid den slutliga sammanräkningenfastställs en s. k. ordning mellan partiets kandidalnamn för varje krets.Avgörande för namnens plats i ordningen är de jämförelsetal för namnen somfastställs genom särskilda uträkningar(14 kap. 6 § vallagen). Partiets mandatbesätts med de kandidater som är upptagna i denna "ordning". Finnsendast en lista företrädd bland partiets valsedlar, framgår ordningen mellankandidaterna av denna. Också i detta fall är det emellertid möjligtatt räkna ut namnens jämförelsetal. 1975/76:55 13 Haren kandidat fått plats i ordningen i flera valkretsar och skulle han till följddärav erhålla mandat i mer än en valkrets, skall han enligt gällandeavvecklingsregler tillträda det mandat för vilket hans jämförelsetal är störst.Mandal som han inte tillträder skall tillfalla den kandidat som slår närmast itur att erhålla mandat i valkretsen (14 kap. 10 § Iredje stycket och 16 §vallagen). Motsvarande gäller vid val av kyrkofullmäktige. I 48 § lagen (1972:704)om kyrkofullmäktigval hänvisas nämligen lill bl. 14 kap. 16 § vallagen. Bestämmelseni 14 kap. 10 § vallagen gäller också det fallet atl kandidat i riksdagsval harfått plals i ordning /öV mer än etl parti i samma valkrets. 1 fråga om dekommunala valen behövs f n. inte någon särskild regel för detta fall. I ställetblir bestämmelsen i 14 kap. 15 § tredje stycket vallagen tillämplig (jfr prop.1972:105 s. 138). har emellertid antagit vissaändringar i vallagen (prop. 1975:101, KU 1975:19, rskr 1975:227, SFS 1975:474).Ändringarna träder i kraft men skall tillämpas redan vid1976 års val. Bl.a. har 16 S utformats i enlighet med 10 § tredje stycket vadgäller den situationen atl kandidat i landstingsval har fått plats i ordningför mer än ett parti i samma valkrets. Ocksåvid avveckling av dubbelvalsituationer som kan uppkomma då suppleanter förkommunfullmäktige eller kyrkofullmäktige skall utses blir 14 kap. 10 S vallagentillämplig, genom hänvisningar i 14 kap. 19 § samma lag resp. 48.§ lagen om kyrkofullmäktigval. Mandatsom dubbelvald kandidat inte tillträder tillfaller alltså den kandidat somenligt den uppgjorda ordningen står i lur att erhålla mandat i valkretsen.Ordningen mellan kandidatnamnen inom varje parti fastställs som nämnts genomsärskilda uträkningar, som utförs av länsstyrelserna. Vid fastställandet avordningen mellan kandidatnamn bortses från eventuella dubbelvalsituationer.Dessa kommer alltså in i bilden först sedan ordningen mellan namnen harfastställts i samtliga valkretsar. Detnamn som står i tur enligt den fastställda ordningen kan vara ett annat än detnamn som slår i tur på de valsedlar som gällde för den som skall ersättas.Detta kan inträffa om namnen inom ordningen är hämtade från två eller flera lisityper.Resultatet kan därför bli alt listtyp som har fått färre röster i en valkretsän en annan lista trots det besätter fler platser i valkretsen än denna andralista. Principenför avveckling av dubbelvalsituationer sådan den kommer till uttryck i 1972 årsvallag är inte ny. Redan tidigare gällde att, om samme riksdagskandidat hade fåtlmandal för mer än etl parti eller i mer än en valkrets, han skulle tillträdadet mandat för vilket hans jämförelsetal var störst. När det gällde att utseinnehavare av det mandat som han inte tillträdde skulle det anses som han intehade varit kandidat vid valet. Vid tillkomsten av nu gällande vallag uttaladesalt sistnämnda bestämmelse, som infördes , inte var helt klar till sininnebörd (se prop. 1972:105 s. 136) men att den torde böra tolkas så alt mandatsom den dubbelvalde Prop.1975/76:55 14 intetillträdde skulle besättas av den kandidat som stod närmast i lur alt erhållamandat för det partiet eller den valkretsen. Regeln i 14 kap. 10 § vallagenutformades i enlighet därmed. infördes en motsvarande reglering förde kommunala valen.