prop · FZ0396 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76: 96 Regeringens proposition 1975/76: 96 omviss ändrad organisation för m. m.; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd som föredraganden har hemställt om. Iproposilionen dras riktlinjer upp för en ändrad organisation för (). Vidare föreslås ett antal personalpolitiska åtgärder avseende helautrikesförvaltningens personal. Dennya organisationen innebär bl. a. en närmare anpassning av UD:s organisatoriskastruktur till den som gäller för övriga departement. Sålunda införs inomhuvuddelen av departementet samma enhets-system, som redan tillämpas inomdepartementels sektorer för utrikeshandels- och bislåndsfrågor. Det föreslåsatt främst de politiska och administrativa avdelningarna förstärkspersonalmässigt. Press- och in-formalionsbyråerna slås samman till en enhet medbl. a. vidgat ansvar för information till riksdag, myndigbeter och allmänhetrörande svenska utrikespolitiska ställningstaganden och den svenskautrikesförvaltningens verksamhet. Funktionerna kommunikation och dokumentationåtskiljs organisatoriskt. Pådet personalpolitiska området upphävs den nuvarande kategoriindelningen ochutrikestjänsten görs mer enhetlig. Vidare föreslås en ökad satsning påutbildningssidan, förbättrad Sverigekonlakl för utlandstjänstemännen, enöversyn av de utomlands lokalanställdas villkor samt åtgärder för eneffektivare styming och samordning av svensk officiell verksamhet utomlands. Dennya organisationen avses i sina huvuddrag vara genomförd . 1 1975176.1 saml. Prop.1975/76: 96 Närvarande:Slatsministern , statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , , och Propositionom viss ändrad organisation för Iårets budgetproposition (prop. 1975/76: 100 bil. 5 s. 4) anmälde jag attutrikesdepartementels organisationsutredning och utrikesförvaltningenspersonalpolitiska utredning hade avgivit förslag rörandeutrikesdepartementels organisation och de personalpolitiska frågorna inomutrikesförvaltningen. Jag omtalade vidare att jag avsåg att senare föreslåregeringen att lägga fram en proposition till i anledning av de bådautredningamas förslag. I avvaktan på denna proposition upptogs anslaget tillutrikesförvaltningen med beräknat belopp. Jaganhåller att nu få ta upp dessa frågor. 1 Inledning 1.1 Allmänt Engenomgripande översyn av utrikesförvaltningen företogs i början av 1960-talet.Resultatet av denna redovisades i två betänkanden, nämligen (SOU 1963: 3)organisation och personalbehov och (SOU 1963: 4)Administrativ organisation inom utrikesförvaltningen. I anslutning bärtilllade utrikesförvaltningens lönenämnd fram vissa principförslag rörandeavlöningssystemet för de tjänstemän som var stationerade utomlands.Utredningarna ledde fram till viktiga förändringar i utrikesförvaltningensorganisation och en förstärkning av dess resurser (prop. 1963: 75, SU 1963:125,rskr 1963: 298). På initiativ av personalen i förelogs eninlem utredning (UD 70) som behandlade utrikesförvaltningens arbetsuppgifter,organisation, personalpolitik och utbildningsverksamhet. Sedanorganisationsförändringen gjordes 1963, har intemationellaförbindelser ytterligare intensifierats. Prop.1975/76: 96 3 harsuccessivt ökat genom tillkomsten av nya stater och upprättandet avdiplomatiska förbindelser där sådana har saknats. Allt mera personalhar måst avdelas för multilateralt förhandlingsarbete, främst som följd avstegrad aktivitet inom FN-systemet. Behovet av ökad information hos myndigheteroch allmänhet om svenska utrikespolitiska förhållanden har ställt växande kravpå insatser från sida. Breddningen av det intemationellasamarbetet har nödvändiggjort en skärpt bevakning av vissa sakområden somforskning och miljövård. De organisatoriskaformerna för verksamheten inom har successivt anpassatstiU de nya förhållandena och personalen bar förstärkts. Av mer omfattande naturär de förändringar som föranleddes av inrättandet av en avdelning för internationelltutvecklingssamarbete. Avdelningen erhöll 1970 ett vidgat sakområde ochställdes under ledning av en statssekreterare. Ett särskilt statsråd svararsedan 1973 i utrLkesministerns ställe för handläggningen av ärenden rörandeinternationeUt utvecklingssamarbete. ,vilken i handelspolitiska frågor lyder under chefen förhandelsdepartementet, och utrikeshandelsenheterintegrerades till tre enheter för utrikeshandel. Vidare inrättades 1966en informationsbyrå och 1970 en byrå inom politiska avdelningen för bl. a.nedmstnings-, atom-, rymd- och miljövårdsfrågor. Trotsde åtgärder som bar vidtagits för att anpassa utrikesdepartementetsorganisation till de krav som utvecklingen ställde framstod en översyn avorganisationen i de delar som inte gällde utrikeshandels- ochulvecklingssamarbetsområdet som påkallad. fick jag Kungl.Maj:ts bemyndigande att tillkalla en sakkunnig för att göra denna översyn. I direktiven (UD 1974: 01)för den sakkunnige erinrade jag om 1965 års departementsulredning och förordadeatt man skulle pröva möjligheterna att anpassa utrikesdepartementetsorganisation till den som gäller för övriga departement. Likaså pekade jag pådet speciella förhållandet alt vid sidan av sinauppgifter som beredningsorgan för regeringen fullgör uppgifter somsammanhänger med utlandsmyndigheternas administration och servicefunktioner.Utredningen borde därför även kartlägga fömtsättningama för attorganisatoriskt skilja de ärenden som departementet handlägger somberedningsorgan åt regeringen och dess befattning med administrativa frågor ochserviceärenden. Vidareframhöll jag vikten av att utredningsmannen under sitt arbete höll nära kontaktmed de berörda personalorganisationerna. Denna fråga löstes på det sättet attsamtliga inom företrädda personalorganisationer deltogmed var sin expert i utredningen. Uiredningen,som antog namnet organisations- 1975/76: 96 4 utredning(), avgav betänkandet (Ds UD 1975: 2) . Vidsidan av departementets organisation syntes även en systematisk genomgång av depersonalpolitiska frågorna inom utrikesförvaltningen som helhet vara motiverad.Med stöd av Kungl. Maj:ts nyssnämnda bemyndigande tillkallade jag sakkunnigamed uppdrag att utreda frågor rörande rekrytering, utbildning ochtjänstgöringsförhållanden inom ut-rikesförvaltningen.2 Jag underströk idirektiven (UD 1974: 02) till de sakkunniga att det var viktigt att de höllnära kontakt med berörda personalorganisationer under utredningsarbetet. Desakkunniga borde under sitt arbete även samråda med den sakkunnige, som hadetillkallats för översynen av organisation. I desakkunnigas uppdrag skulle ingå att undersöka möjligheterna till s. k.växeltjänstgöring mellan utrikesförvaltningen och övrig statsförvaltning samtatt studera frågor rörande personalplaneruig och utbildning liksom frågor om deutomlands lokalanställdas tjänstgöringsförhållanden. Vidare fick de sakkunnigai uppdrag att skaffa sig en överblick över existerande skillnader inomutrikesförvaltningen mellan mäns och kvinnors anställnings-, utbildnings- ochbefordringsvillkor. Desakkunniga antog namnet personalpolitiska utredning(UDP). Deras betänkande (Ds UD 1975: 3) Personalpolitik i utrikesförvaltningenavgavs . Efterremiss har yttranden över betänkandet avgivils av ambassaderna i ,, , och , delegation hos de EuropeiskaGemenskapema i , ständiga representation vid Förenta Nationemai , ständiga ombud hos i ,generalkonsulatet i , konsulaten i , och ,utrikesdepartementels antagnings- och utbildningsnämnd, styrelsen förintemationell utveckling. Stiftelsen , ,statskontoret, statens personalnämnd, statens personalutbildningsnämnd,exportråd. Jagåterkommer med en sammanställning över remissinstansemas yttranden i detföljande. Idetta sammanhang vill jag också beröra ett revisionsprojekt som har genomförtsav () och som redovisats i en rapport, Analys avambassader, vilken lades fram . Projektet är en inledning lillverkets granskning av utrikesförvaltningens verksfunktioner och grundar sig påbesök vid åtta ambassader samt intervjuer med Riksdagsledamoten , ordförande, riksdagsledamoten ,departementsrådet och riksdagsledamöterna ochOla . 1975/76: 96 5 a. , andra myndigheter och organisationer. 1.2Utrikesdepartementets nuvarande uppgifter och organisation Utrikesförvaltningenbestår av dels i , dels utrikesrepresentationen.I den senare ingår omkring 100 ullands-myndigheter (ambassader, delegationer,lönade generalkonsulat och konsulat) samt knappt 500 olönade konsulat. Vissariktiinjer för utrikesförvaltningens verksamhet finns angivna i 2 §departementsförordningen(1963: 214,ändrad : 1108). Där föreskrivsatt skall handlägga ärenden rörande bl. a. rikelsförhållande till och överenskommelser med främmande makter, svenska medborgaresrält och bästa i främmande länder samt information om i utlandet i denmån sådana ärenden inte ankommer på annat departemenet. Utrikesförvaltningenscentrala uppgift är att utgöra ett instrument för svensk utrikespolitik. Denskall på en rad områden företräda och tillvarata svenska intressen utomlands.Den skall sprida upplysningar om och svenska förhållanden. På det utrikespolitiska,handelspolitiska och u-landspoHtiska området skall utrikesförvaltningen vidsidan av handläggningsuppgifter svara för bevakning av och rapportering omutveckling i utlandet. har också viktiga uppgifter då detgäller att främja utrikeshandel. Även på det rättsliga områdethandläggs en rad ärenden som rör förbindelser med främmande stater ocholika mellanstatliga organisationer. Inom sammanställsoch bearbetas inkommande information, där analyseras olika ulrikesfrågor ochformuleras olika handlingsalternativ, som är avsedda atl ligga lill grund förregeringens ställningstaganden. Härvid utgör utlandsmyndigheternas rapporteren viktig del av beslutsunderlaget. De rapporterande myndigheterna deltar ocksåi den beredande dialog som föregår viktigare utrikespolitiska beslut. Enbetydelsefull uppgift för både departement och utlandsmyndigheter är vidareatt i bilaterala och multilaterala internationella förhandlingar eller i andraformer och fora omsätta den svenska utrikespolitiken i praktisk handling. Vidsidan av sin uppgift att tjäna som instrument för den svenska utrikespolitikenoch verka för Sverige-information i utlandet har utrikesförvaltningen, främstutlandsmyndigheterna, en rad andra uppgifter, som avser bl. a. service tillsvenska medborgare i juridisk-konsulära och kommersiella frågor. Påhär nämnda områden har ett särskilt ansvar somfackdepartement. Utlandsmyndigheterna skall emellertid följa utvecklingen ävenpå andra områden och rapportera om sådana frågor 1975/76: 96 6 inomexempelvis socialpolitik, arbetsmarknadspolitik, industripolitik ochforskningspolitik som bedöms vara av s"årskilt intresse för andra departementoch för svenskt vidkommande över huvud taget. Utrikesdepartementethar också att ombesörja administrativa uppgifter för den utrikesrepresentalionsom är underställd departementet. Utrikesdepartementetbeslår av fyra avdelningar (politiska avdelningen, rättsavdelningen,administrativa avdelningen, avdelningen för internationelltutvecklingssamarbete), fyra självständiga byråer (protokollet, pressbyrån,informationsbyrån, arkivet) och tre utrikeshandelsenheter (gemensamma medhandelsdepartementet). Ledningen av departementet utövas av utrikesministern.Sedan 1973 föredras i regeringen frågor som rör intemationelltutvecklingssamarbete av ett särskilt statsråd. föredras vidareärenden som rör handelspolitik, ekonomiska förbindelser med främmandestater samt handelspolitiska ärenden som rör mdlanfolkliga organisationer iutrikesminislems ställe av chefen för . Den senare skalläven i chefens för ställe föredra ärenden som rörmänskliga rättigheter och andra ärenden av huvudsakligen rättslig natur. Underutrikesmtnistem utövas ledningen av kabinettssekreteraren. Som ställföreträdareför den senare finns en biträdande kabinettssekreterare, som vid sidan av sinainstmktionsmässiga åligganden i praktiken i huvudsak ägnar sigåt handelspolitiska frågor. Gemensamt med statssekreteraren i handelsdepartementetutövar biträdande kabinettssekreteraren ledningsfunktionen över detre ulrikesban-delsenhelema. Under det statsråd som har förordnals att föredraärenden rörande internationellt utvecklingssamarbete svarar en statssekreterareför dessa uppgifter. Chefen för administrativaavdelningen svarar närmast under kabinettssekreteraren för ledningen avutrikesdepartementet i administrativt hänseende. Adminislratlonschefen erhöll isamband med omorganisationen av ett souschefskapöver de administrativa ärendena inom departementet (jfr s. 14). Utanföravdelningarna och de självständiga byråerna finns särskilda sakkurmiga, eninspektör, en förhandlings- och utredningsgrupp och en byråchef försäkerhetsärenden. Fördelningenav ärendena mellan de olika organisatoriska enheterna framgår av instmktionenför (1965: 857, ändrad : 271). För vissasakkunniga har särskilda föreskrifter meddelats. instmktionen fastlagda ärendefördelningen mellan departementets olikaenheter är i huvudsak följande. Påpolitiska avdelningen bandläggs ärenden som rör politiska förbindelsermed främmande stater, ärenden av politisk natur som rör FN eller annanmellanfolklig organisation samt andra frågor av över- Prop.1975/76: 96 7 gripande,utrikespolitisk betydelse. Inom avdelningen följer man vidare den politiskautvecklingen i utlandet och analyserar i möjlig mån skeendet där. Rättsavdelningenhar som sakområde ärenden av övervägande rättslig natur som rör Sverigesförbindelser med främmande stater och mdlanfolkliga organisationer. Inomavdelningen bandläggs även ärenden om rättshjälp åt enskilda i utlandet.Dessutom ankommer det på avdelningen att utarbeta departementets författningar.En annan uppgift för avdelningen är att biträda vid utformandet avintemationella traktater inom och hos andra myndigheter. Ärendensom rör handelspolitik, vissa ekonomiska förbindelser med främmandestater samt handelspolitiska och ekonomiska ärenden som rör mdlanfolkligaorganisationer handläggs av de tre för ochhandelsdepartementet gemensamma utrikeshandelsenheterna. Inom dessa följsvidare den handelspolitiska och ekonomiska utvecklingen i utiandet. Biståndlämnas även åt näringslivet i frågor som rör utrikeshandeln. Inomutrikeshandelsenhetema är principerna deparlementsreformgenomförda. Påadministrativa avdelningen ankommer handläggningen av ärenden omutrikesförvaltningens organisation, personal, ekonomi, rationaliseringsverksamhet,löner och andra förmåner samt fastighets- och lokalfrågor jämte inventariersom disponeras av utrikesförvaltningen. Inomavdelningen för internationellt utvecklingssamarbete handläggs ärenden om Sverigesbilaterala och multilaterala utvecklingssamarbete, ärenden om humanitärtbistånd och ärenden som rör styrelsen för internationell utveckling (SIDA).Avdelningen följer även andra länders och intemationella organisationersintemationella utvecklingssamarbete. Inom avdelningen, som är indelad i treenheter, är principerna departementsreform genomförda. Under detför dessa frågor ansvariga statsrådet utövas ledningen för avdelningen av enstatssekreterare. Frågorrörande det kungliga huset, utländska statschefer, statsbesök och andraofficiella besök, främmande beskickningar och konsulat i , deraspersonal och rättsliga ställning m. m. handläggs inom protokollet. Förförbindelserna med svensk och utländsk press och massmedia svarar pressbyrån.Byrån leder även pressattachéernas verksamhet. Informationsbyrånplanerar och samordnar den allmänna informationsverksamheten i utlandet omSverige, handlägger ärenden som rör denna verksamhet och det kulturella utbytetmed främmande stater i den mån ärendena inte åvilar andra departement. Byrånleder även kulturattachéemas verksamhet. handläggs ärenden om arkiv och bibliotek, frågor om utlämnande avallmänna handlingar samt utgivningen av publikationen överenskommelsermed främmande makter. Prop.1975/76: 96 8 departementets dokumentationscentral och mottar,diarieför, klassificerar och arkiverar departementets handlingar. Dessutomåligger det arkivet att svara för utrikesförvaltningens kurir-, chiffer-,telex- och radioförbindelser samt dess översättningar, reproduktions- ochddgivnings-verksamhet. Den politiska avdelningen, rättsavdelningen ochadministrativa avdelningen är indelade i resp, fyra, två och tre byråer.Rättsavdelningens och administrativa avdelningens byråer är indelade i ettantal sektioner. Även inom protokollet och iirformationsbyrån förekommer ensektions-indelning. Personalen i uppgick den 1 januari1976 lill 553 personer medan antalet anställda inom utrikesrepresentationen var1 083. Personalutvecklingen inom utrikesförvaltningen framgår avföljande tabell. Därefter följer sammanställningar av utrikesförvaltningenstjänster under budgetåren 1974/75 och 1975/76 med fördelning på lönegrader. 1963/ 1964/ 1965/ 1966/ 1967/ 1968/ 1969/ 1970/ 1971/ 1972/ 1973/ 1974/ 1975/ 64 65 66 67 68 69 70 71 - 72 73 74 75 . Utrikes departe mentet 412 412 447 461 463 455 460 508 510 520 510 534 553 Utrikes represen tationen 830 878 905 933 933 939 943 930 933 952 1 016 I utsända (527) (529) (532) (538) (538) (548) (546) (536) (548) (560) (593) (583) (592) lokalan- ställda (303)* (349)* (373)* (395)* (391)*(397)* (394) *(394) *(385)* (392) *(423) *(461) *(49])* totalt 1242 1290 1352 1394 1396 1394 1403 1438 1443 1472 1526 1578 1636 Under vissa budgetär har förändringar skett avseendepersonalfördelningen mellan och utrikesrepresentationen,vilka inte återspeglas i här angivna siffror. * Viss personal avlönad avbyggnadsstyrelsen. Sammanställning av utrikesförvaltningens /75 F24-.F7- F 2- T 4- Arvo- Lokal- Summa 31 23 6 Fl dister anställda Utrikesde partementet 40 156 168 136 34' ' 534 Utrikessrepre- sentationen 77 203 91 210 2 461 1 044 Summa 117 359 259 346 36 461 1578 ' inkluderar departementschefen, det konsultativastatsrådet, rådgivare i teknisk-vetenskapliga frågor, 2 experter, läkare, 4chifferpass, 4 vakthavande på konsulära byrån samt 20 aspiranter " inkluderar icke städpersonal eller avbyggnadsstyrelsen avlönad personal Prop.1975/76: 96 9 Sammanställning av utrikesförvaltningens /76 F 23/24 F 7- F 2-6 TI- Arvo- Lokal- Summa -31 21/22 dister anställda Utrikesde partementet 42 159 197 113 44V 553 Utrikesrepre sentationen 80 210 161 133 6 491 1 083 Summa 122 369 358 246 50 491 1636 ' inkluderar departementschefen, det konsultativastatsrådet, 2 experter, läkare, 4 chifferpass, 4 vakthavande på konsulära byrånsamt 22 aspiranter ' inkluderar icke städpersonal eller av byggnadsstyrelsenavlönad personal 1.3 Utredningama om utrikesförvaltningens uppgifter ocharbetsuppgifternas utveckling Såväl som UDP innehåller avsnitt omutrikesförvaltningens arbetsuppgifter och arbetsuppgifternas utveckling. Dessaär i sak identiska. De redovisar utrikesförvaltningens uppgifter medutgångspunkt i en gmppering av dessa i fyra funktioner, nämligen som beredandeorgan i utrikespolitiska frågor, verkställande organ i utrikespolitiska frågor,samordningsinstrument i intemationella frågor ocb som serviceorgan. Som beredande organ skall utrikesförvaltningen 1. insamla och analysera informationerav betydelse för utrikespolitiska ställningstaganden på såväl kort som långsikt, 2. utarbetautrikespolitiska handlingsalternativ ocb bedöma deras konsekvenser, 3. föreslåutrikespolitiska beslut. Som verkställande organ skall utrikesförvaltningen 4. informera andraregeringar ocb folk samt internationella organisationer om svenskautrikespolitiska ställningstaganden och om förhållanden av betydelse försvensk utrikespolitik, 5. informera iSverige om svenska utrikespolitiska ställningstaganden och om förhållanden avbetydelse för svensk utrikespolitik, 6. representeraSverige i förhandlingar med främmande makt och inom mellanstatliga organ. Som samordningsinstrument i intemationella frågor skallutrikesförvaltningen 7. bevakautrikespolitiska aspekter av frågor inom andra departement, 8. verka förenhetlighet i uppträdande gentemot omvärlden, 9. biträda vid utformningen avintemationella överenskommelser hos andra myndigheter. Som serviceorgan skall utrikesförvaltningen 10. informera svenska myndigheter och andra intresseradeom för 1975/76: 96 10 demintressanta förhållanden i andra länder och inom intemationella organisationer, 11. sprida käimedom utomlands om svensk kultur ochsvenskt samhällsliv, 12. biträda myndighet i (sjöfartsärenden,indrivning av underhållsbidrag, indrivning av vissa offentligrättsliga krav,värnplikts-ärenden etc), 13. biträda enskilda i rältsärenden (bistånd ibrottmål, sociala bi-slåndsärenden, kvarlåtenskapsärenden,medborgarskapsärenden, utfärdande av pass, familjerättsfrågor etc), 15. bistå svenska företag i deras utlandsförbindelser, 16. bistå svenska organisationer i derasinternationella verksamhet, 17. bistå svensk och utländsk press och andra massmedia(fömtom med information enligt p. 4, 5,10 och 11), 18. bistå utiändska beskickningar i , 19. biträda vid arrangemangen för utländska besök iSverige och svenska officiella besök i utlandet. Somorgan för intern administration och service skall utrikesförvaltningendärutöver 20. rekrytera, utbilda och administrera personal, 21. tillgodose lokal- och utmstningsbehov, 22. svara för dokumentations- ochkommimikationsservice, 23. svara för säkerhetsfrågor. Utredningarnaerinrar om att utrikesförvaltningens övergripande uppgift att verka för ensamordnad utrikespolitik starkt bar betonats i samband med utarbetandet av dennya regeringsformen. Ifråga om utvecklingen på del område för vilket utrikesförvaltningen svarar görde båda utredningarna följande bedömning. Förutsättningamaför utrikesförvaltningens verksamhet ändras ständigt. Förhållandena både ivårt eget land och i vår omvärld skiftar. Tekniken gör nya landvinningar. Detintemationella synfältet breddas. Ju närmare vi kommer begreppet "envärld", desto mer måste vi bevaka inte bara vad som bänder i vår närhetoch relationema mellan stormakterna utan också utvecklingen i andra delar avvärlden. Det vidgadeinternationella ekonomiska samarbetet, strävan att minska klyftan mellan rikaoch faltiga länder och det ökade intemationella beroendet på områden somtraditionellt betraktas som varje lands intema angelägenhet har givitutrikespolitiken i vidsträckt bemärkelse nya dimensioner. Sådanautvecklingstendenser gör det nödvändigt att systematiskt pröva omfattningen ochinriktningen av utrikesförvaltningens verksamhet och anpassa den till nyaförhållanden. I det sammanhanget påpekar utredningarna också alt somliten nation av naturliga skäl måste ålägga sig begränsningar i sina ambitioneratt tillgodose de anspråk som kan ställas på dess utrikesförvaltning. Prop.1975/76: 96 11 Svårigheternaatt bedöma den framtida utvecklingen av arbetsuppgiftema är uppenbara. Det kanemellertid på goda grunder hävdas att och en i utrikespolitiskafrågor allt mer engagerad allmänhet kommer att ställa ökade krav på svenskainitiativ och svenskt agerande. Vidare kan konstateras att antalet länderökar, alt nya sakområden blir föremål för intemationellt samarbete samt altgamla områden för samarbete väsentligt vidgas. Utbyggda privatainternationella kontakter och ökat resande ställer skärpta krav på kommersiell,juridisk och konsulär service. Uttedningama har skilt ut några områden som debedömer kommer alt få hög prioritet vid fördelningen av resurserna. Det framhållssålunda att ökad tonvikt kommer att behöva läggas på utrikesförvaltningen somregeringens beredande organ i utrikespolitiska frågor i samband med altanspråken på en aktiv utrikespolitik växer. Med det stegrade intresset förintemationella frågor hos allmänheten följer också ökade krav på information iSverige om svenska utrikespolitiska ställningstaganden. Saimolikt är även attallt större vikt kommer att läggas vid att utrikesförvaltningen informerarsvenska myndigheter och den svenska allmänheten om för dem intressantaförhållanden i utlandet. Enaiman uppgift som enligt utredningarnas bedömning kommer att få hög prioritetvid fördelningen av resurserna inom utrikesförvaltningen avser förstärktainsatser i den handdsfrämjande verksamheten inom vissa regioner.