prop · FZ03121 · 1975-12-31 00:00:00 — tillförs marknaden nytt tonnage i stor omfattning genomalt varven fullföljer sina inneliggande order. Även rederiernas likviditet ochsoliditet utsätts för stora påfrestningar. Intresset för nybeställningar av t.ex. tankfartyg är f. n. obefintligt. 1975/76:121 41 Flertaletbedömare anser alt den efterfrågeuppgång som kan fömtses under de närmaste årenför vissa andra fartygstyper än oljetankfartyg inte räcker till för attkompensera det totala bortfaUel av tankerbeställningar hos världensvarvsindustri. Jag delar denna uppfattning. Den samlade produktionskapacitetenvid världens varv är i detta perspektiv alltför stor. Om balans och normalamarknadsvillkor skall återställas på fartygsmarknaden inom rimlig lid måsle enreduktion av varvsproduktionen komma lill slånd i de slörre varvsländerna. Ingåendeöverläggningar om den internationella rederinäringens och varvsindustrinsallvarliga situation pågår inom ramen för och mellan berörda ländersorganisationer på dessa områden. Överläggningarna visar på en betydandesamstämmighet i bedömningen av lägets allvar och en klar vUja atl undvika atlgenom subventioner förvärra överskottskapaciteten. Jag finner dessainternationella samarbetsslrä-vanden vara hoppingivande. bör på olikasätt även i fortsättningen aktivt delta i dessa och ta sin del av del ansvarsom följer härav. Utsikternaför de svenska varven all erhålla nya lönsamma order i någon nämnvärdomfattning bedöms som små. Detta innebär med den framförhåUningsom varvsproduktionen kräver att det föreligger en faktiskt beläggningsluckaav betydande omfattning under i första hand med åtföljande betydande sysselsättningsmässigakonsekvenser även . Denna beställningslucka föreligger även vid enlångtgående reduktion av varvsproduktionen . Motdenna bakgmnd finner jag del vara angeläget atl statsmakterna underlättar förvarvsindustrin i atl anpassa sig tUl en väsentligt lägreproduktionsnivå på etl socialt så acceptabelt sätt som möjligt. Dennaneddragning av produktionen bör åstadkommas genom en kombination avstrukturella åtgärder och finansiella åtaganden. De senare bör i huvudsak skeinom ramen för det existerande fartygskreditgarantisystemet. Fartygskreditgarantisystemetinfördes och har modifierats successivt. Inför enförväntad ökad garantieflerfrågan tillsattes en särskild utredning varvskreditutredningen för att göra en översyn av systemet. Mot bakgmnd av Eriksbergskrisenerhöll utredningen tUläggsdirektiv, vari framhölls behovet avatt förbättra kontrollen över garantiemas användning. I det följande redogörjag försl för mina ställningstaganden till utredningens förslag, innan jagövergår lUl de åtgärder som är avsedda att möta den akuta krissituationen inomvarvsindustrin. Denu gällande riktlinjerna för fartygskreditgarantisystemet lades fast (prop.1971: 117, NU 1971: 27, rskr 1971: 229). Viss modifikation av systemetgenomfördes (prop. Prop.1975/76:121 42 1973:17, rskr 1973: 95). Systemet innebär atl staten genom att ställa garantierunderlättar varvens refinansiering av kundkrediter resp. finansiering avpågående produktion. Garantiramarna fastställs av för fem årframåt. För perioden 19761980 gäller en garantiram om 4 500 milj. kr. (prop.1975: 1 bU. 15, NU 1975: 15, rskr 1975:99). Regeringen bestämmer årligentilldelningen av kreditgarantier för varje varv. Kreditgarantierna beviljas avfullmäktige i riksgäldskonloret. Statensåtaganden för fartygskredilgarantier uppgår f. n. till ca 6 600 milj. kr. Kreditgarantikan meddelas för tre olika slag av lån, nämligen refinansieringslån, farlygsbyggnadslånoch beställares borgenslån. Den senare lånetypen avser lån som beställaren larupp med borgen från varvet. Oberoendeav låneform gäller att garanti får ställas för en löplid av högsl femlon år.Grundläggande för garantisystemet är således i detta avseende att varven gesmöjlighet all variera bl. a. löptid och valuta på de lån som statsgaranleras.För refinansieringslån och fartygsbyggnadslån innebär den avriksgäldsfullmäktige tecknade garantin etl borgensåtagande såsom för egenskuld, s. k. proprieborgen. I fråga om beställares borgenslån gäller all riksgäldsfuUmäktigekan teckna s. k. efterborgen, dvs. en borgen för varvels fullgörande av sittborgensåtagande. För garantiema gäller att villkoren i de lämnadekundkrediterna beträffande omfattning, löptid, ränta och amorteringstid skallstå i överensstämmelse med gällande OECD-exportkreditöverenskommelse. Säkerhetenför garanti beslår regelmässigt av redarväxlar och fartygsinteckningar. I defall säkerheten hänför sig tiU fartyg som inle har levererats består dennormalt av s. k. förskollsväxlar. Så länge varvet kan prestera säkerheter avangivet slag och har outnyttjat uirymme på garantikvoten, kan varvet inom den lUldeladeramen erhålla garanti för sina lån. Är1971 infördes vissa bestämmelser angående användbara säkerheter. a.begränsades varvens möjligheter alt utnyttja förskottsväxlar som säkerhet. Beträffandefartygsinleckningar bestämdes att de skall utgöras av s. k. andraprioritetsinteckningar,vilka inte ansågs som belåningsbara ulan särskild tUläggssäkerhet. Med andraprioritelsinleckningeller andraprio-ritetssäkerhel avses inom ramen för garantisystemel en fartygsinleckningsom vid leveranstillfället för fartyget svarar mot den del av fartygskredilensom ligger av kontraktspriset. Upplåning mol förstapriorilelsinleckningar,dvs. fartygsinleckning som på motsvarande säll ligger av konlraktsprisel,avses sålunda ske utan statlig medverkan. Underår infördes på grund av den speciella marknadssituationen särskUda temporära regler beiräffande fartygsinteckningar Prop.1975/76:121 43 somsäkerheter för garantier. Bakgmnden härtill är att belåningsgränsen för förstaprioritetsinteckningarhar bedömts underskrida av fartygsvärdet. Regeringen har därför istället för atl ändra basgränsen beslutat att av de garantier som avser refinansieringav fartyg levererade av riksgäldsfullmäktigestotala garantiåtagande för resp. varv under 19721975 års garantikvoler fårsäkerställas med förstaprioritetsinteckningar. Somtidigare har redovisats kan riksgäldsfullmäktige utfärda garanti för högst 15år. Löptiden för de lån som varven lar upp är emellertid ofta avsevärt kortare.Frågan om förlängning av garanti är särskilt reglerad i systemet som infördes år1971. Bestämmelsema innebär att, om löptiden för lånet med statlig garanti ärkortare än löptiden för varvets kredit tUl beställaren, garanti får utnyttjasför förnyad upplåning till etl belopp som för det nya lånetsupptagande motsvarar beställarens återstående skuld lill varvet. Frånregeringens sida har , senast i prop. 1974: 1 (bil. 15 s. 89) understmkitsatl fartygskreditgarantierna utgör en potentiell risk för garantigivaren staten. Av detta skäl har inrättats elt löpande informationssystem med bl. a.en årlig enkätundersökning, som speglar varvens ekonomiska och finansiellautveckling. Inom ramen för samarbetet i varvsrådet (tidigare styrandekommittén för varvssamarbete) behandlas på grandval av denna årligaenkätundersökning varvsföretagens behov av fartygskredilgarantier. Beslut omfartygskreditgaranti kan vidare göras beroende av att av riksgäldsfullmäktigeanvisade revisorer inhämtar uppgifter om förhållanden av betydelse förbedömningen av den ekonomiska situationen. VarvskreditutredningentUlsattes med uppgift att allsidigt pröva det existerande systemetmed statliga fartygskredilgarantier. Utredningen avlämnade i december 1975betänkandet (SOU 1975: 101) Fartygsfinansiering. Betänkandet har remissbehandlats. Vidsin genomgång av del nuvarande garantisystemel har uiredningen formulerat etlantal krav som bör ställas på etl nytt garantisystem. Bland dessa krav kannämnas att ett garantisystem bör vara affärsmässigt baserat. Garantiavgifterbör täcka administrationskostnader och även förluster till följd avgarantierna. Till grund för prövningen av en ansökan om garanti bör ligga enekonomisk bedömning av den underliggande affären innefattande bl. a. enkreditprövning. Garantigivaren bör disponera över sådana personella resurser atlbehövlig beredning och prövning av ärendena kan ske. Dessa bör handläggasskyndsamt så alt genomförandet av underliggande affärsöverenskommelser inteäventyras. Utredningenslår fast att ett kredilgaranlisystem som uppfyller de ställda kraven påväsentliga punkter blir av en annan karaktär än det nuvarande fartygskreditgarantisystemet.Från statens sida viktiga krav 1975/76:121 44 påsystemet är all det omfattar kredilprövning och avgiftsbeläggning och altgarantiåtagandenas storlek lätt kan överblickas. Ur marknadens dvs.varvens, redamas och bankernas synvinkel är de viktigaste kraven alt såvälutländska som svenska beställare omfattas och alt systemet är utformat på eltpraktiskt användbart sätt. Utredningensslutsats är alt det redan existerande statliga exportkreditgarantisystemet,som administreras av exportkreditnämnden, utgör det naturligaste och mestnäraliggande altemativel till det gällande systemet. Detnu gällande exportkreditgarantisystemet är baserat på affärsmässighet ochinrymmer sålunda i princip inga subventioner. Verksamheten baseras på avgifter,vilka slår i proportion till de utställda garantierna. Utredningen diskuterarinte närmare, vUka modifieringar i exportkreditgarantisystemet som skulle varanödvändiga om systemet skulle utvidgas till att också avse garantier förfartygsbeställningar. Utredningenföreslår emellertid att det nu gällande systemet för fartygskredilgarantieravvecklas och att det när sjöfarts- och varvskonjunkluren harnormaliserats ersätts av exporlkredilgaranti-systemel. Detta system föreslåsefter vissa modifieringar bli generellt till-lämpligt även för de svenskavarven. Under liden fram till dess ett nytt system kan träda ikraft föreslår uiredningenall det nuvarande fartygskreditgarantisystemet, dock med viktiga förändringar,skall gäUa. Utredningen föreslår vidare vissa förändringar i statens medverkantiU de svenska redarnas finansiering. Jagdelar i huvudsak utredningens syn på det nuvarande garanti-systemet och anser ilikhet med utredningen alt man bör övergå till etl affärsmässigtinriktat system. Jag är vidare ense med utredningen och flertaletremissinstanser om atl man f. n. inle i detalj kan ta ställning till hur ell sådanlfartygsfinansieringssyslem bör vara utformat på lång sikt. Varvsindustrinsmyckel besvärliga situation under den omställningsperiod som förestår motiveraralt stommen i det nuvarande garantisystemel bibehålls under enövergångsperiod. Det är dock enligl min mening motiverat att nu modifiera garantisystemelpå vissa punkter. Denna uppfattning delas av flera remissinstanser. Ännu viktigareär emellertid enligl min mening atl kontroUen över garantigivningenförbättras, bl. a. genom en utbyggd kreditprövning. Ensådan kreditprövning bör i första hand avse en bedömning av statens risktagandei samband med atl utfästelse om garanti lämnas eller garanti beviljas. Vidarebör en fortlöpande granskning av varvets och beställarens ekonomiska situationoch säkerhelema äga rum. Föratt en allsidig prövning av riskema med det statliga garantiålagandel skallbli möjlig föreslår utredningen alt en särskUd nämnd inrättas. Flertaletremissinstanser tUlstyrker förslaget. Även jag ansluter mig till det. Jagförordar alltså att en särskUd, rådgivande nämnd in- Prop.1975/76:121 45 rättasden inom ramen för del existerande fartygskreditgarantisystemet.Utredningen understryker vikten av alt en kredilprövning sker i varje enskiltfall. Flera remissinstanser har ställt sig tveksamma till en sådan detaljeradprövning och ifrågasatt möjligheterna alt genomföra denna. Med hänsyn lill delomfattande garantiålagandel från statens sida finner jag för min del att en avnämndens uppgifter bör vara att bedöma riskerna med det statliga garantiålagandeli varje enskilt fall och yttra sig liU riksgäldsfullmäktige, innan fullmäktigefattar beslut. Nämnden bör vidare ha lUl uppgiflall löpande följa utvecklingen och skaffa sig en överblick av risk- ochsäkerhetsförhållandena. I takt med att dess erfarenheter ökar, bör nämndenföreslå nödvändiga, temporära ändring i garantisystemel. Nämnden avses ocksålöpande rapportera till regeringen. Underlagför sin kredilbedömning bör nämnden inhämta i försia hand genom etl närasamarbete med AB och exportkredilnämnden. Nämnden bör såledesinte bygga upp några egentliga egna resurser för kreditprövning. Beredningenav garantiärendena bör ske i samverkan med riksgäldskonloret. Vad gäller nämndensorganisatoriska inplacering delar jag den tvekan som bl. a. exporlkreditnämndenhyser alt nämnden skuUe knytas direkt lill exportkreditnämnden. En sådan knytningskulle i viss mån föregripa ställningstagandet tUl det mera långsiktiga farlygskredilgaran-lisyslemetsutformning och organisatoriska inplacering. Nämnden bör i stället bli friståendeunder induslridepartemenlel. En sådan ordning motiveras även av de åtgärderrörande statligt slöd för lagerproduklion av fariyg, som jag i det följandekommer all förorda. I nänmden bör ingå representanter för bl. a. departementen,riksgäldskonloret, , exportkredilnämnden, AB ochbankväsendel. Del ankommer på regeringen alt meddela föreskrifier för nämndensverksamhet och besluta om dess sammansättning. Utredningen föreslår alldet statliga garantiålagandel skall regleras genom en totalram som fastställsav . Denna skaU stå liU riksgäldsfullmäkliges förfogande och sålundaavse den maximala storleken av de garantiåtaganden (garantiförbindelser inkl.garantiutfästelser) som kan utfärdas. Ramen skall inle vara tidsbegränsadeller företagsanknuten. Härigenom bortfaller behovet av nuvarande system med femårsramar,liksom även av individuella årliga garanti-tilldelningar till varje enskUtvarvsföretag. Den nya garantiramen bör förslagsvis fastställas lill summan avden garantivolym som behövs för fullföljande av den inneliggande orderslocken enliglde regler för garantierna som utredningen föreslår samt en beräknadgarantivolym för nya order. I god lid innan ramen har tagits i anspråk, bör förslagläggas fram om en ny ram. Prop.1975/76:121 46 Jagfiimer det ändamålsenligt all systemet med femåriga garantiramaravvecklas och ersätts med en lillfällig ordning som innebär alt en totalramfastställs av för . Mot bakgrund av rådande beläggningssitualionvid varven förordar jag en sådan totalram för utfärdande av garantier underperioden den 1 juli 1976den nu fastställs enligt de principersom utredningen har angett. Jag återkommer i del följande liU frågan om ramensslorlek. Del tiUfälliga garantisystemelföreslås av uiredningen bli skilt från nuvarande fartygskreditgarantisystem.Nuvarande syslem föreslås bli avvecklat. a. bör säkerheter inte kunna tasur nuvarande system och läggas in i det lUlfälliga garantisystemel. Endast s.k. förlängningar av garantier förutses kunna ske efler övergångssyslemetsikraftträdande. Jag delar riksgäldsfullmäkligesoch Sveriges varvsinduslriförenings uppfattning att den föreslagnauppsplittringen av garantisyslemen f. n. måste anses vara föga ändamålsenlig.Den kommer atl medföra atl ad-ministreringen av garantisystemel väsentligtförsvåras. Sannolikt försvåras även en framlida omläggning. Inle minsl molbakgrund av den besvärliga anpassningsperiod som förestår för svenskvarvsindustri bör de av uiredningen föreslagna övergångsbestämmelserna t. v. inleinföras. Särskildaförhållanden och problem kan förväntas råda inom den svenska varvsindustrinunder . Garantisystemel bör ge möjligheter atl i särskUda fallbeakta sådana svårigheler. Prövningen bör då göras av regeringen. Delta börgälla t. ex. när säkerheten för den statliga garantin hänför sig lill avbeställlfartyg. Det ankommer på regeringen att utfärda närmare föreskrifier härom. Vadavser den närmare tUlämpningen av garantiordningen vill jag här i korthetredovisa min uppfattning på vissa viktigare punkter. Som har framgåttbaserade regeringen garanlililldelningen föi på det förhållandel altsituationen på de internationella kreditmarknaderna var sådan alt varven inlehade möjlighet atl genomföra den långfristiga refinansieringen av lämnadefartygskrediter i erforderlig utsträckning utan kompletterande statligakreditgarantier. Med vissa volymmässiga begränsningar medgavs således atlvarven temporärt fick säkerställa garantier med förstaprioritetsinteckningar.Härigenom utvidgades statens garantiåtagande genom s. k. fördjupning avsäkerheter för kreditgarantier. Till följd av den fortgående krissituationenhar regeringen medgett all sådana inteckningar även får ställas som säkerhet för garantier. Uiredningenhar föreslagil alt sådan fördjupning av säkerheten för slatsgarantin skallmedges generellt. För sådan fördjupning bör dock enligt utredningens mening ensärskild garantiavgift uttas. Flera remissinstanser har tillstyrkt dettaförslag. 1975/76:121 47 Med tanke på atl något ställningstagande till garantisystemelsutformning på lång sikt f. n. inle låter sig göras, anser jag del vara oriktigtatt nu ta ställning lill denna fråga. I stället bör den nuvarande ordningengälla t. v. En översyn av denna temporära ordning bör dock ske närvarvskonjunkturen återgått till ett mera normalt skede. Vad avserutredningens förslag alt begränsa och förändra garantigivningen för farlygsbyggnadslånvill jag i korthet anföra följande. Jag vill betona atl jag vidhållermin tidigare uppfattning atl varvens anskaffning av rörelsekapital mot förskollsväxlari nuvarande omfattning inte är acceptabelt. Under de närmaste årenkommer krav alt ställas på temporära insatser för att stärka varvensmöjligheter atl anskaffa nödvändigt rörelsekapital förproduktion av fariyg dar bestäUare inle finns. Jag finner del därför rimligtall varvens möjligheter all anskaffa rörelsekapital för dennormala fartygsproduklionen inte nu försämras. Del är därför f.n. intemotiverat alt införa ändrade principer vad avser säkerhet för garanti fördessa lån. Uiredningen föreslår atl garanliutfäslelse får lämnas av riksgäldsfuUmäktigesom etl åtagande alt utfärda garanti mol den vidutfästelsen redovisade säkerheten. Utfästelsen bör gälla om förutsättningarnaför garanliärendet inle väsentligt har ändrats när garanti skall utfärdas. mening bör en sådan garanliulfästelse alltid föregå beviljande avgarantier för nya order, tagna efter . Jag ansluter mig till detta förslag. Före beslut om garanliutfäslelsebör nämnden sålunda ha prövat kreditrisken. Förnyad prövning bör ske innangaranti beviljas. För garanti mot säkerhet i fartyg hänförliga till ordertecknade efter bör kunna krävas kompletterande säkerhet. Jag delari likhet med flertalet remissinstanser utredningens principiella uppfattningall del är önskvärt alt garanti fortsättningsvis utfärdas i samma valuta somkrediten liU fartygsbeslällaren har avtalats. Mol bakgrund av rådande situationfinner jag det dock nödvändigt att varven t. v. ges möjlighet atl erhålla garantii valfri valuta. Jag vill i sammanhanget understryka viklen av all en rimligbuffert ställs när säkerheterna för garantierna avser en annan valuta. Nämndenbör vid bedömningen av sådan säkerhetsbuffert la hänsyn lill varvets totalavalutaposition. Jag vill i detta sammanhang nämna att förslag tillinrättande av etl kursgarantisyslem har utarbetats av exportkredilnämnden.Detta kan ses som en utbyggnad av del försäkringsskydd som den vanliga exportkreditgarantinerbjuder. Det föreslagna systemet skulle i vissa fall underlätta för varvenatt reducera sina valutarisker. Förslagel har remissbehandlats och bereds f. n.i regeringens kansli. 1975/76:121 48 Garantiernaslöptid är f. n. utsträckt lUl . I likhet med flera remissinstanserförordar jag alt garantiernas löplid så långt möjligt begränsas lill ktmdkrediternasnormala längd. Uiredningenföreslår alt avgifter skall las ut för garantier. För kreditgaranti avseendeorder tecknade efter föreslår utredningen följande. Förgaranti avseende lån till fartygsbygge bör varvet lill riksgäldskonloreterlägga en avgifl om räknat på uteslående garanlibdopp. Förgaranti avseende refinansiering av levererat fartyg bör avgiften normalt vara0,. För fördjupad garanti bör avgifl utgå . Detsenare bör avse även order tecknade före . Garanliutfäslelse börutfärdas kostnadsfritt. Jagdelar utredningens uppfattning att kommersiell premiesätlning av garantier påsikt bör införas men med lanke på all varven måste förstärka praktiskttaget samtliga säkerheter hänförliga lill lämnade farlygskrediter med statliggaranti skuUe sådana avgifter bli jämförelsevis betungande för varven. Underde närmaste åren kommer varvens finansiella resurser atl ansträngas hårt. Jagkommer i del följande att förorda bl. a. extraordinära statliga garantiåtgärderi syfle atl stärka varvens möjligheter att anskaffa rörelsekapital för lagerproduklion.Statens garantiåtagande blir en avgörande förutsättning för de svenska varvensmöjligheter att upprätthålla produktionen. Jag finner del därför inte skäligtatt f. n. införa garantiavgifter i den omfattning som utredningen harföreslagit. Med lanke på de administrationskostnader som för statens del ärförenade med handläggningen av garantisystemet anser jag, i likhet medflertalet remissinstanser, det dock rimligt att en generell adminislralionsavgifllas ut. Jag förordar sålunda alt en fast avgift för garantierna på perår räknat på utestående garanti-belopp införs på garantier för vilka säkerheterhänför sig till fartyg levererade fr. o. m. . Det bör ankommapå regeringen alt vid behov anpassa avgiflerna lUl kostnadsutvecklingen. Ienlighet med utredningens förslag bör garanliutfäslelse utfärdas kostnadsfritt. Demedel som flyter in genom avgiften bör förvallas av . Avgifienbör täcka även kostnaderna för den föreslagna nämndens verksamhet. avses träda i funktion den 1 juh 1976, kan övergångsvis vissa utgifteruppstå, innan tUlräckliga medel har betalts in. Riksgäldskonloret bör hamöjlighet att förskottsvis bestrida sådana utgifter från tillgängliga medel. Utredningenhar lämnat förslag även beträffande de svenska rederiernas finansiering. Delär enligt utredningens mening en fördel för såväl redarna som för varven om denuvarande skeppshypolekskassorna kunde öka sin utlåning lill de svenska rederiema.Uiredningen föreslår i detla syfte en organisatorisk förändring av kassorna somavser all skapa en mer slagkraftig organisation. I korthet går förslaget ut påalt de nu- Prop.1975/76:121 49 varandekassornas verksamhet upphör och att deras uppgifter överläs av etl nyttinstitut skeppskredil. Härigenom skapas enligt utredningen föratsättningarför en mer aktiv och flexibel upp- och ullåningsverksamhet än de nuvarandekassorna kan bedriva. För atl underlätta för institutet alt bedriva verksamhetenligl dessa förutsällningar föreslår uiredningen vidare alt institutetsadministration integreras med AB Svensk Exportkredits och att verksamheien istatens lånefond för den mindre skeppsfarten samordnas med och administreras avSvensk skeppskredit. Avslutningsvisföreslår uiredningen vissa förändringar av del statliga stödet lill de svenskarederiernas finansiering. Mot bakgmnd av den rådandekrisen inom den internationella sjöfartsnäringen med åtföljande finansiellapåfrestningar för rederierna har ell flertal remissinstanser föreslagil alttemporära statliga stödåtgärder införs. Härvid har föreslagils bl.a. i likhet med den nyinrättade norska garantiordningen alt staten genom skeppshypotekskassornasförsorg skulle ställa garantier lill den svenska rederinäringens förfogande. Efler samråd med chefenför kommunikalionsdepartementet finner jag i likhet med bl. a. skeppshypotekskassomaoch det motiverat alt närmare analysera de svenskarederiernas aktuella ekonomiska situation och utsikter under de närmaste åren.Jag har för avsikt all snabbi låta genomföra en sådan analys. I avvaktan härpåär jag inle beredd alt nu la ställning tUl utredningens förslag angående rederiernasfinansieringsförhållanden. Nuvarande finansieringsordning bör därför t. v. bibehåUas. 10.3Statliga kreditgarantier för lagerproduktion av fartyg m. m. Denövervägande delen av de svenska slorvarvens inneliggande fartygsbeslällningarkommer atl ha levererats vid slutet av . Enstaka leveranser kommer altske .