prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt fårdet anses tveksamt om en ledamot som avstår från att delta i ettbordläggningsbeslut äratt anse som "röstande". Eftersom ulredningensförslag i denna del innebär en saklig ändring som kan skapa oklarhet vidtillämpning av paragrafen, förordar förbundet att den nuvarande bestämningenmed begreppet "närvarande" behålls i lagtexten. Åselekommun anser att uttrycket "enkel pluralitet" bör bytas ut mot t, ex,"enkel röstövervikt". 1försia slycket i 25 S har föreskrivits att ett ärende skall bordläggas, omminst en tredjedel av de närvarande begär det. Jag delar alltså utredningensuppfattning att en enhetlig reglering för kommunerna och landstingskommunernaär möjlig och lämplig. För enkelhetens skull skall tredjedelen lik- Prop.1975/76:187 395 somenligt KL och KLS beräknas på antalet närvarande och inte, som utredningen harföreslagit, på antalet röstande. För bordläggning i fråga om val och förbordläggning mera än en gång i samma ärende krävs beslut av fullmäktige medvanlig röstövervikl. Ultrycket "vanlig röstövervikt" används f n. isåväl KL och KLS som LL. Bordläggninginnebär en kortare tids uppskov med avgörandet av en fråga, I andra stycketföreskrivs att ordföranden genast skall bestämma och tillkännage till vilkendag ett bordlagt ärende skall skjutas upp. Delta innebär alt den ordning som nugäller enligt KL och KLS behålls. Dennaparagraf motsvarar 21 S KL och 22 S KLS och behandlar föredragsordningen vidsammanträde med kommunfullmäktige och landsting. Någon direkt motsvarighettill paragrafen finns inle i LL. Enligt21 S KL skall ordföranden vid sammanträde med kommunfullmäktige"framställa ärendena till överläggning". Det åligger vidare ordförandenatt se lill att inte andra ärenden avgörs än de som finns angivna i kungörelsenom sammanträdet. Ärende som kräver skyndsam handläggning får avgöras, även omärendet inte har angetts i kungörelsen. För att det skall få ske fordras delsatt ärendet har beretts enligt 19 S, dels att samtliga närvarande ledamöterbeslutar att det skall behandlas. Bestämmelserna i 22 S KLS stämmer överensmed 21 S KL, Syftel med bestämmelserna är bl, a, att frånvarande ledamötersrält skall tas till vara. Begreppet "skyndsam handläggning" återfinnsockså i bestämmelserna i 14 S 2 mom. KL, 15 S 2 mom, KLS och 20 S 2 mom. LL omförkortad kungörelselid samt i beslämmelserna om undantag frånberedningstvånget. Ärende som fordrar skyndsam handläggning och som inte avserutgift, anvisning av medel till utgift, avhändande av kommunens egendom ellerefterskänkande av någon rättighet som tillkommer kommunen får sålunda enligt 19S KL avgöras utan att det är berett. En motsvarande bestämmelse finns i 30 SLL, 1 20 S KLS föreskrivs i stället att ärende som fordrar skyndsam handläggningfår avgöras utan föregående beredning, om samtliga närvarande ledamölerbiträder del förslag som har framställts, ILL finns inte någon direkl motsvarighet iill-21 S KL, Vissa regler med sammasyfte finns dock i 21 S 1 mom. LL. Enligl detta lagrum får förslag intebehandlas vid landstingsmöte, om inte vissa angivna tidsfrister för förslagsväckande har iakttagits. När synnerliga skäl föranleder det, får emellertidförslag som har väckts senare ändå tas upp. Förslaget måste dock ha väcktssenast på av landstingsmötet. Prop.1975/76:187 396 Utredningenframhåller att del med hänsyn till frånvarande ledamöters intressen och lillallmänt kommunaldemokratiska synpunkter är angeläget alt endast sådana ärendensom har kungjorts på föreskrivet sätt tas upp och behandlas på sammanträdet.Utredningen föreslår därför en föreskrift om skyldighet för ordföranden alt selill alt andra frågor än de som anges i kungörelsen inle avgörs. 1 fråga omundanlag från kungördsekravel bör enligt utredningen samma förulsällningargälla som f n., dvs. alt skyndsam handläggning krävs och att samtliganärvarande ledamöter är ense om att ärendet skall tas upp. Undantag bör kunnagöras endasl när risk annars föreligger för rättsföriuster för kommunen. Debeslämmelser som utredningen föreslår avses gälla för både kommuner ochlandstingskommuner. Utredningen erinrar i detta sammanhang om förslaget attbeslämmelserna i 21 S 1 mom, LL om vissa tidsfrister skall slopas. Under 21 Shar redovisats att utredningen föreslår att ärende som fordrar skyndsamtavgörande skall få avgöras ulan beredning, om samtliga närvarande ledamöterbilräder det förslag som har framställts. Botkyrkakommun framhåller att kravet på enighet för att brådskande ärende skall fåavgöras utan beredning innebär att en ledamot av misstag, i obstruktionssyfteeller av andra skäl kan förhindra ett brådskande beslut. Enligt kommunen bördet övervägas om kravet på absolut enighet kan ersättas med någon form avstarkt kvalificerad majoritet, förslagsvis minst tre fjärdedelars majoritet,kommun framhåller alt kravei på enighet för all undantag frånberedningstvånget skall få ske kan få allvariiga konsekvenser i frågor som röravtal mellan kommunen och privalrättsliga subjekt. Brådskande ärende i vilketfiera än närvarande ledamöter biträder det förslag som harlagts fram bör få avgöras utan beredning, kommun påpekar all enligt KLärende får avgöras utan beredning, om det fordrar skyndsam handläggning ochinle avser utgift, anvisning av medel lill utgift, avhändande av kommunensegendom eller efterskänkande av någon rättighet som tillkommer kommunen.Kommunen ifrågasätter om förslaget all slopa dessa begränsningar och i slällelkräva enighet hos de närvarande ledamöterna innebär någon förbättring. ÄvenEslövs, Höörs och Ystads kommuner anser att ett lagstadgat beredningstvång iärenden som har ekonomisk betydelse bör övervägas. 1paragrafens första siycke anges till en början alt ordföranden leder sammanträdenaoch föredrager ärendena. Föreskriften har utformats med 2 kap. Prop.1975/76:187 397 Ioch 7 SS riksdagsordningen som förebild. I 21 S KL och 22 S KLS sägs i ställetatt det åligger ordföranden att framställa ärendena till överläggning. Någonändring i sak är inte avsedd med uttrycket "föredrager ärendena".Ordföranden skall alltså, liksom , redogöra för vad som har förekommiti varje ärende i den ulsträckning som behövs samt ange beredningsorganensyrkanden. Paragrafen avses inte hindra att ordföranden därvid biträds av t. ex.sekreteraren. Iparagrafen föreskrivs vidare att del åligger ordföranden att se lill att ettärende inte avgörs utan att föreskrifterna i 15 och 21 SS om kungörande resp,beredning har iakttagits. Därvid är att observera all enligt 21 S undantag frånberedningstvånget gäller för vissa ärenden, medan del enligt 15 S inte finnsnågot undantag från kravet på kungörande. Enligtandra stycket får ärenden som fordrar skyndsam handläggning avgöras, även om denyss nämnda föreskrifterna inte har iakttagits. Det krävs då att samtliganärvarande ledamöter vill alt ärendet skall tagas upp till avgörande. Såvittgäller undanlaget från kravet på kungörande stämmer föreskriften överens medutredningens förslag. Några erinringar mot utredningsförslaget, vilket inteskiljer sig från vad som föreskrivs i 21 S KL och 22 S KLS, harremissinstanserna inte fört fram, Ifråga om undantaget från kravet på beredning innebär föreskriften en nyhet.Enligt ulredningens förslag, vilket bygger på den ordning som gäller enligt 20S KLS, skall ärende som fordrar skyndsamt avgörande få avgöras utan beredning,om de närvarande ledamöterna enhälligt biträder det förslag som harframställts. Samtliga ledamöter skall alltså vara ense om ärendets utgång. Motdetta förslag har vissa remissinstanser anfört kritik. Jag är medveten om attden kritik som har förts fram också träffar den föreskrift som jag föreslår.Den ordning som gäller enligt KLS har emellertid, såvitt känt, inte medförtolägenheter. Mitt förslag torde innebära att möjligheterna till undantag frånkravet på beredning vidgas någoi. Å andra sidan innebär kravei på att samtliganärvarande ledamöter skall medge alt ärendel las upp ulan att det är berett engaranti mot missbruk. Genom milt förslag blir bestämmelserna i andra stycketenhetliga. är inte bara en fördel från lagieknisk synpunkt. Del innebärockså att bestämmelserna blir lättare att lillämpa och därmed alt risken för enoriktig tillämpning blir mindre, Paragrafen,som motsvarar 22 S försla-tredje styckena KL, 23 S första--tredje styckena KLSoch 32 S försla-tredje styckena LL, innehåller regler om propositionsordningoch omröstning. Beslutkan enligl KL fattas med acklamation. När överiäggningen i ett ärende har förklaratsavslutad, framställer ordföranden proposition så av- Prop.1975/76:187 398 fattadatt den kan besvaras med ja eller nej. Ordföranden ger därefter lill känna vadsom enligt hans uppfattning har beslutats och befäster beslutet med klubbslag.Finns endast ett förslag och är del klart att fullmäktige vill bifalla elleravslå det, kan ordföranden nöja sig med att fråga "BifallesförslagetAvslås förslaget". Omröstningsker endast om någon begär det. Omröstning skall verkställas efter upprop ochske öppet utom vid val och tillsättning av tjänst. Utgången bestämmes genom"enkel pluralitet av de avgivna rösterna", om inte lagen föreskriverannal vilket är fallet i fråga om minoriieisbordläggning ochlid-ningsannonsering. Den mening som har lått fiera röster än någon annan bliralltså normalt fullmäktiges beslut. Vid lika röstetal har ordförandenulslagsrösl utom i fråga om val och tjänstetillsättning, där avgörandet skergenom lottning. Beslämmelsernai LL stämmer överens med vad som föreskrivs i KL, medan KLS innehåller någraavvikande beslämmelser. En särregel finns för fall av lika röstetal. Vid valoch tillsättning av tjänst sker i så fall lottning. I andra ärenden företas nyomröstning med slutna sedlar. Därvid läggs en sedel undan och får avgöraärendel, om det åter blir lika röstetal. Denna metod härieder sig från den tidnär överståthållaren var ordförande i fullmäktige i ochmetoden har ansetts böra behållas som hävdvunnen (prop. 1957:16 s. 47). FörStockholms läns landstingskommun har införts möjlighet att användaomröstningsapparal vid omröstning (9 a S LLS). Bestämmelsernaom beslutsförfarandel i 22 S KL och motsvarande regler i KLS och LL är,framhåller utredningen, av principiell betydelse för att garantera attbeslutsfattandet sker i demokratiska former. De nuvarande reglerna fungerarenligl utredningens uppfattning tillfredsställande. Utredningen föreslår attmoisvarande beslämmelser tas in i den nya lagen. Utredningen erinrar om attsärregeln i KLS om förnyad omröstning vid lika röstetal har sin historiskaförklaring i att stadsfullmäktige i inte har rätt attvälja sin egen ordförande. Som ordförande fungerade i stället överståthållaren.Utredningen anser all bestämmelserna om ordförandens ulslagsrösl bör kunnatillämpas även för del och föreslår därför att särregeln i KLSutgår, uppfattning kan man inte bortse från den möjligheten att dentekniska utvecklingen kan frambringa omröstningsapparater som är billigare ocheffektivare än de nuvarande. Mot den bakgrunden bör de konmiuner ellerlandstingskommuner som önskar det kunna verkställa votering genomomröstningapparai. Under alla omständigheter bör denna rätt behållas förStockholms läns landstingskommuns del, Uiredningen föreslår att rätten allanvända omröstningsapparat görs generell. Prop.1975/76:187 399 Stockholmskommun noterar med tillfredsställelse förslaget att den nuvarande särregeln omny omröstning vid lika röstetal skall avskaffas. Länsstyrelseni påpekar all enligt den bestämmdse soni utredningen föreslåromröstning skall ske öppet utom vid val men alt avsikten synes vara att slutenomröstning skall användas även vid ijänstetillsätlning. Enligt länsstyrelsenbör detta komma till uttryck i lagtexten, Samma synpunkt framförs avlänsstyrelsen I , landstingskommun och någrakommuner. Enligt Svenska kommunjörbundei bör anges att vid omröstning förtillsättning av tjänst skall förfaras som vid val. Förbundet framhåller vidareatt i praxis fråga ofta har kommii upp om sluten omröstning kan ske iärende som innebär ytirande över besvär eller avgivande av förord iijänstetillsättningsärende. Enligt nuvarande bestämmelser kan slutenomröstning inte äga rum i sådana fall. Detta är otillfredsställande med hänsyntill syftet med bestämmelserna om sluten omröstning. Förbundet anser därföratt del bör övervägas om inte rälten till sluten omröstning bör utvidgas tillatt avse även de nämnda fallen. Någrabärande skäl för att en omröstning i ett tjänstetillsättningsärende skall varasluten föreligger inte, anser kommun. Ärenden angåendeijänslelillsättning bör enligt kommunen handläggas som övriga ärenden och inlesom valärenden. Därigenom försvinner den otillfredsställande ordning sominnebär att lottning kan få tillgripas i ijänstetillsättningsärende, Eskilstunakommun framhåller att föreskrift om sluten omröstning vid tjänstetillsättningbör kunna tas in i arbetsordning. Inte heller detaljföreskrifter om förfarandetvid lika röstetal vid ijänstetillsätlning bör finnas i lagen. Även denna frågabör enligl kommunen kunna regleras i arbetsordning, Lidingökommun anser att orden "genom enkel pluralitet av de avgivnarösterna" bör bytas ut mot orden "av hur fiertalet ledamöterröstat". Paragrafenstämmer utom på några punkter överens med motsvarande bestämmelser i och LL,I enlighet med ulredningens förslag har den särskilda bestämmelsen i KLS om nyomröstning vid lika röstetal tagits bort. Bestämmelsen i LLS om altomröstningsapparal får användas vid öppen omröstning har gjorts lillämplig påalla kommuner och landstingskommuner. Uttrycket "genom enkel pluralitet avde avgivna rösterna" har bytts ut mot orden "genom enkelröstövervikl". Enligtvad som föreskrivs i andra stycket skall omröstning vara sluten inte bara vidval ulan också i ärende som avser tillsättning av tjänst. Vid lika röstetalskall lottning äga rum, om ärendet avser val e||er tillsättning av tjänst. Enkonsekvens av alt ultrycket "ärende som avser tillsättning av tjänst"har valts blir att omröstningen skall vara sluten inte bara när Prop.1975/76:187 400 beslutom tillsättning skall fattas utan också när yttrande över besvär itillsättningsärende eller förord i sådant ärende skall avges. Jag delar i ochför sig kommuns uppfattning att det inle är hell tillfredsställande atttjänslelillsättningsärende skall kunna avgöras genom lottning. Som framgår avvad jag har anfört har jag emellertid funnit övervägande skäl tala förattdet nuvarande förfarandet vid omröstning i ärende om tillsättning av tjänst börbehållas. Medanledning av vad kommun har anfört vill jag framhålla alt kommunernaoch landstingskommunerna inte kan genom arbetsordning eller på annat sättföreskriva att ett annat omröstningsförfarande skall till-lämpas än det somanges i paragrafen. 1 arbetsordning kan däremoi meddelas föreskrifter om t. ex.valproceduren, valsedlars utseende och kontroll vid omröstning. Idenna paragraf ges bestämmelser om proporlionelll valsätt. Paragrafen motsvarar22 S Oärde stycket KL, 23 S fjärde stycket KLS och 32 S fjärde slyckel LL, Omröstningvid val av kommunstyrelse, annan kommunallagsreglerad nämnd, revisorer ochrevisorssuppleanter saml av två eller flera personer för särskild beredning avärenden som skall avgöras av kommunfullmäktige skall vara proportionellt, omdet begärs av en på vissl sätt beräknad minoritet (22 S KL), För ett fåtal specialregleradenämnder och vid vissa andra val är proportionellt valsätt uteslutet, 1 dessafall måste alltså majoritetsval ske. Förfarandet vid proportionellt valregleras i lagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inom landsting,kommunfullmäktige m, m. Enligt50 S KLS skall ordföranden i borgarrådsberedningen vara ordförande idrätselnämnden. Bland de övriga borgarråden utser kommunstyrelsen ordförande ikommunens övriga nämnder, om inte annat har föreskrivits i särskildförfattning eller bestämts av fullmäktige. Detta speciella valbarhetsvillkorulgör ett tekniskt hinder för en fullt rättvis tillämpning av denproportionella valmetoden. På grund härav har föreskriften om proportionelltval ett mer begränsat innehåll i 23 S KLS än i 22 S KL (prop. 1957:16 s, 48),Val av bl, a, kommunstyrelse, drätselnämnd, revisorer och revisorssuppleanterkan enligt KLS vara proportionellt. Annan kommunallagsreglerad nämnd kandäremot inle väljas på delta sätt. Med någol undanlag gällerspecialförfattningarnas bestämmelser om proportionella val också val tillspecialreglerade nämnder i , Beslämmelsernai LL skiljer sig i ett avseende från vad som föreskrivs i KL, Enligt LL kan bl,a, beredning och beredningsutskott som Prop.1975/76:187 401 harutsett bland sina ledamöter väljas proportionellt. Bestämmelsen om beredningsutskotthar samband med den dubbla beredningen (se vid 21 S). Också i fråga omlandstingskommunerna gäller att vissa specialreglerade nämnder inte kan väljasproportionellt. Minorilelsskyddsregdni kommunallagarna är så konstruerad alt varje grupp som skulle blirepresenterad vid en proportionell fördelning av de mandat som valet avser kanfå till stånd ett proportionellt val. I praktiken tillämpas den proportionellavalmetoden sällan men bestämmelsema utgör en viktig grund för deöverenskommelser som partierna regelmässigt träffar om hur mandalen skallfördelas. förslag skall val av kommunstyrelsen, förvaltningsutskottet,annan kommunallagsreglerad nämnd, kommundelsorgan, revisorer ochrevisorssuppleanter samt av två eller fiera personer för särskild beredning avärenden som skall avgöras av den beslutande församlingen kunna skeproportionellt. Förslaget omfattar dock inte andra kommunallagsregleradenämnder i än kommunstyrelsen. Vadgäller landstingskommunerna är del framhåller utredningen, f n. möjligt attvälja de obligatoriska beredningsutskotten proportionellt. Denna möjlighet börbestå, även om den dubbla beredningen blir fakultativ. Med hänsyn till attkommunallagarna får anses uttömmande ange de fall i vilka proportionellt valkan förekomma kan enligt utredningen bestämmelser om proportionellt val inteplaceras i arbetsordning. Enligt KL och KLS är det emellertid möjligt att väljatvå eller fiera personer för särskild beredning av ärenden som skall avgöras avfullmäktige. Utredningen anser alt en sådan formulering bör kunna omfatta ävende särskilda beredningsutskotten. Att dessa skall väljas inom bördäremot kunna framgå av arbetsordning. Uiredningen anser därför att någonsärregel för landstingskommunernas del inte behövs. Idepartementspromemorian (Ds Kn 1975:3) föreslås att det proportionellavalsättet skall kunna användas vid val till samtliga nämnder i kommunerna ochlandstingskommunerna. Det föreslås ske genom att bestämmelserna i den nyakommunallagen görs generellt tillämpliga på samtliga nämnder. Enligt förslagelskall de bestämmelser om proportionellt valsätt som finns i olikaspecialförfattningar tas bort. föreslås alt bestämmelserna i någraspecial författningar om att en nämnd skall ha en viss sammansättning mönstrasut. Till de specialreglerade nämnder som berörs av förslagen i promemorian hörnykterhetsnämnden och hälsovårdsnämnden. Promemorieförslagen avser ocksånämnderna i . 26 1975/76. Prop.1975/76:187 402 Förslageni departementspromemorian biträds av samtliga remissinsianser som yttrar sig ifråga om det proportionella valsättet. Allmänt anses förslagen innebära envärdefull komplettering av kommunallagens regler om skydd för minoriteten, ävenom många remissinstanser framhåller att de aktuella nämnderna redan nuregelmässigt väljs proportionellt. anför att förslagen som dehar utformats i promemorian innebär all byggnadsnämnd, social centralnämnd ochsocial distriktsnämnd i kommunen till skillnad mot vad som gäller nu intekommer att omfattas av någon bestämmelse om proportionellt val. Detta tordeinte ha varit avsikten med förslaget. Förslaget bör därför arbetas om så attdet även i fortsättningen medger att dessa nämnder väljs proportionellt. Reglernaom proportionellt val bör enligt läns landstingskommun, Karlstadskommun och Föreningen förvaUningsJurlster gälla ocksåarbetsutskott som har tillsatts av nämnd. Minoritetens berättigade krav påinflytande och insyn kan annars inte tillgodoses. Samma skäl talar enligtlandstingskommunen för att den proportionella valmetoden bör kunna tillämpasockså vid val av sådan särskild avdelning av nämnd som har fått i uppdrag attbesluta på nämndens vägnar i vissa ärenden. Stockholmskommun framhåller att innebörden av uttrycket "samtliga väljande" iregeln om fömtsättningarna för lillämpning av det proportionella valsättetibland har gett anledning till tveksamhet. Uttrycket skulle kunna betyda"samtliga ledamöter" eller "alla som deltar i själva valet"eller "samtliga ledamöter som är närvarande när proportionellt valbegärs". Den sista tolkningen är enligt kommunen den riktiga. Kommunenanser att bestämmelsen bör förtydligas förslagsvis enligt följande: "...om det begäres av minst så många ledamöter, som motsvarar det tal vilketerhålles, om samtliga närvarande ledamöters anlal .. .". Enligtvad som föreskrivs i paragrafen skall samtliga nämnder i kommunerna ochlandstingskommunerna kunna väljas proportionellt. I likhet medremissinstanserna har jag alltså funnii alt förslagen i departementspromemorianbör genomföras. Det minoriletsskydd som möjlighelen all få till ståndproportionella val innebär har stor betydelse för den kommunala demokratin. Medhänsyn härtill bör de tekniska svårigheter som i enstaka fall kan uppkomma intelå hindra att en sådan möjlighet införs. Den lagtekniska lösning som föreslåsi promemorian - att specialförfattningarnas bestämmelser i ämnet ersätts med engenerell regel i den nya kommunallagen - harjag funnit lämplig. hardet varit så att de kommunallagsreglerade nämnderna i inte har kunnatväljas proportionellt. Enligt en särskild föreskrift i paragrafen skall dettagälla även i fortsättningen. Prop.1975/76:187 403 hittillskommer däremot kommunstyrelsen och drätselnämnden i att kunna väljasproportionellt. Bestämmelserna om proportionella val blir i princip tillämpligaockså på de specialreglerade nämndema. Jag ämnar föreslå regeringenatt förslag till de ändringar i olika specialförfattningar som kan bli nödvändigatas upp i en särskild proposition till . Iförevarande paragraf föreskrivs vidare att även revisorer, revisorssuppleanteroch beredning skall kunna väljas proportionellt. I den nya lagen användsgenerellt uttrycket "beredning" som beteckning inte bara på permanentaberedningsorgan utan också på organ eller enstaka personer som har utsetts attbereda vissa ärenden. I den mån sådana utskott kommer att utses, även om denobligatoriska dubbla beredningen i enlighet med mitt förslag tas bort, kommeruttrycket "beredning" att innefatta också särskilda beredningsutskottsom avses i 30 S andra stycket LL. I den allmänna motiveringen (avsnitt12.7.3) harjag förordat att också kommundelsorganen skall kunna väljasproportionellt. Enligt förevarande paragraf blir detta möjligt underfömtsättning att de tilldelas beredningsuppgifter. Jag har inte funnit skäl attföreslå att den proportionella valmetoden skall kunna användas också närarbetsutskott eller avdelningar skall utses inom nämnderna. allmänna motiveringen (avsnitt 12.8.2) harjag förordat att den proportionellavalmetoden skall kunna användas när kommunfullmäktige resp. skallutse styrelseledamöter och revisorer i företag som ägs av kommunen resp.landstingskommunen. härom har tagits in i andra stycket.Bestämmelsen är tillämplig på det val som skall förrättas av fullmäktige resp.landstinget även om en eller flera styrelseledamöter eller revisorer skallutses på annat sätt, t. ex. på bolagsstämma, eller av annan kommun ellerlandstingskommun. Iett annat lagstiftningsärende har påpekats att bestämmelserna i , KLS och LLom under vilka fömtsättningar en minoritet kan få till stånd ett proportionelltval är oklart formulerade (se prop. 1975/76:64 s. 52). Det har sålunda ansettstveksamt om uttrycket "ökat med 1" hänför sig till "det antalpersoner valet avser" eller till hela uttrycket "det tal etc".Den förra tolkningen torde vara den riktiga (se Kaijser, Kommunallagarna II, 1975, s. 202 och , Kommunalrätt, 1964, s. 244).