prop · FZ03164 · 1975-12-31 00:00:00 — O byggnad helt eller delvis tas i anspråk för väsentligenannat ändamål än del till vilket byggnaden förut har varil använd eller somfinns angivet på godkänd ritning eller 1 fråga om de angivna fallen av olovligt byggande innebärsanktions-systemet - förenklat uttryckt -all det olovligt byggda antingen skallundanröjas eller, om del kan godtas vid en prövning i efterhand, lar behållasmot tilläggsavgift, 1 båda dessa situationer kan den olovliga ålgärden såledesföranleda en ekonomisk påföljd, i det ena fallet alt det olovligt ulfördarättas och i det andra att tilläggsavgift tas ut. I båda fallen skall dessulombyggnadsavgift utgå. Tilläggsavgiften har reserverats för sådana former avolovligt byggande som det är särskill angeläget att motverka. Olovligt byggandekan, som lagrådet anför, betecknas som ordningsförseelser. När detgäller byggande som omfattas av de föreslagna bestämmelsema om lill-läggsavgiftkan man enligt min mening emellertid sällan tala om ordningsförseelser, 1dessa läll lorde man i de allra flesia fallen kunna ulgå från alt den som ulfördenolovliga ålgärden är medveten om alt det krävs byggnadslov. Även el lerannanorsak väljer han dock att utföra åtgärden ulan lov. Givelvis finns det blanddessa läll också sådana där omsländighelerna gör all det skulle förefallastötande au ta ut tilläggsavgift, Enligl förslaget kan då eftergift eller nedsättningav avgiften komma i fråga, 1975/76:164 278 Delkan visserligen göras gällande all någol behov a v lilläggsavgift inle finns,eftersom är formelli oförhindrad all beslula om undanröjandeav det ullorda,om del är av sådan beskaffenhet att det inte skulle ha godtagilsvid en förhandsprövning. Utgångspunkten för prövning iefterhand skall jusom jag haranfört vid remissen i princip vara densamma som omålgärden inte hade utförts. Som lagrådet framhåller kan ålgärden emellertid ivissa fall vara sådan att den inle skulle ha godkänts vid en förhandsprövningmenattdelvid en prövning i efterhand av olika skäl visar sig inle lämpligen böra komma ifråga alt beslula om undanröjande, Sanktionssysiemetmåste givetvis ha en sådan uppbyggnad att situationer som de nu angivnamotverkas. 1 fiertalet fall torde den effekten komma att uppnås med hjälp avbyggnadsavgiften. När del däremoi gäller de kvalificerade former av olovligtbyggande som omfattas av förslaget om till-läggsavgift krävs en mera kännbarreaktion. Del är här fråga om åtgärder som drar belydandekostnader och där byggnadsavgiften är ringa i förhållande till de totalakostnaderna. Det är knappast troligt att den som är beredd att ta risken attdet byggda blir undanröjt avhåller sig från byggandet av den anledningen atthan kan drabbas av byggnadsavgift. Enligtdel remitterade förslagel skall lilläggsavgift inte utgå om det olovligtutförda måste undanröjas. 1 dessa fall drabbas den byggande ofta av en kännbarekonomisk förlust som lillsammans med byggnadsavgiften i allmänhet ulgör entillräcklig sanktion. Som lagrådei påpekar behöver emellertid undanröjandet inlealllid innebära någon särskill kännbar reaktion. Så är fallet t.ex, när denbyggande har haft betydande ekonomisk fördel av sitt olagliga förfarande menvid den tidpunkt när en rättelse blir aktuell inte har så stort intresse av allfortsättningsvis kunna utnyttja vad han utan tillstånd har genomfört eller avannan orsak inte drabbas särskilt hårt av en rättelseåtgärd. Denna situationkan föreligga t, ex, när byggnad har tagits i anspråk för otillåtet ändamål. Idessa fall färdet remitterade förslaget oiillfredsslällande konsekvenser. Jag anserdetdärför nödvändigt att förslagel kompletteras med regler som möjligt alli vissa fall la ul avgift även närden olovliga ålgärden undanröjs. Som lagrådeiframhåller kan en avgift i nu avsedda fall inle beslämmas schablonmässigt. Det måsleske med hänsyn till omständigheterna i varje särskilt fall. Avgörande förfrågan om tilläggsavgift skall utgå bör normall vara de ekonomiska konsekvensersom undanröjandet har inneburit. Har den mot vilken kravei på avgift riktasinte alls haft något men av undanröjandet eller har han drabbats i endast obetydligutsträckning av detta, torde lilläggsavgift i allmänhel böra ulgå med fulltbelopp, dvs, /m. Har undanröjandet för hans del däremoi inneburit t, ex.alt en ny byggnad eller en lill- eller påbyggnad på en befintlig byggnad harrivits, lorde detta normalt ulgöra en så kraftig sanktion alt det kan varabefogat alt avstå frånall påföra lilläggsavgift. Faslslällandeav lilläggsavgift i fall som de nu avsedda måsle få belydande Somjag har framhållit vid remissen bordet inle läggas på 1975/76:164 279 enpolitiskt sammansatt nämnd som att på skönsmässiga grunderålägga enskilda att betala avgifter av så betydande storlek som det kan bli frågaomnär lilläggsavgift skall ulgå. Om man på sätl somjag nu har förordat öppnarmöjlighet att ta ut tilläggsavgift också i de fall då det olovligt byggda måsteundanröjas, är del därför nödvändigt att lägga prövningen på annan myndighet änbyggnadsnämnden , För en sådan ordning talar också den omständigheten att deti dessa fall bör finnas möjlighet all föra bevisning angående de ekonomiskakonsekvenserna av undanröjandet. All prövningen i de nu avsedda fallen börläggas på annan myndighet än medför givetvis att samma myndighetmåstefå till uppgift alt pröva frågan om lilläggsavgift också i de övriga falldå bestämmelserna härom blir tillämpliga. Mot bakgrund av vad jag nu haranfört är del enligt min mening naturiigt alt prövningen av frågan omtilläggsavgift läggs på allmän domstol. Uppgiften all föra lalan omtilläggsavgift bör lämpligen läggas på allmän åklagare. En förutsättning för sådantalan bör vara att gör framställning hos åklagaren all talanskall väckas. Enordning som den nu föreslagna måsle enligl min mening innebära betydandeförbättringar i förhållande lill det remitterade förslaget. Det beror givetvisi första hand pä att del blir möjligt att la ut tilläggsavgift också när detolovligt byggda måste undanröjas. En annan förbättring, som följer av attprövningen läggs på allmän domstol, är att de i domstolsprocessen förekommandesäkerhetsåtgärderna kvarstad och skingringsförbud kan utnytQas, Jag delarnämligen lagrådets uppfattning all avsaknaden av denna möjlighet i detremitterade förslaget var en brist med tanke på risken att den som åläggs attbetala tilläggsavgift genom transaktioner av olika slag försöker dra sig undanbetalningen. Även för del måste de föreslagna ändringarnainnebära fördelar. Initiativet i påföljdsfrågorna kommer nämligen alt liggakvar hos nämnden, som emellertid befrias från det sannolikt inte obetydligaarbete som är förenat med prövningen av frågan om tilläggsavgift skall ulgä idet enskilda fallel. Jag återkommer i det följande till de beslämmelser somblir nödvändiga med anledning av de föreslagna ändringarna, Inu berörda frågor harjag samrått med chefen för . 1.3Valet av subjekt för byggnads- och tilläggsavgifterna Enligtdet remitterade förslaget skall den som vid tiden för avgifisprövningen ärägare av den fastighet, byggnad eller anordning som berörs av en olovligbyggnadsåtgärd alltid påföras de byggnads- och tilläggsavgifter som kommer ifråga. Förslaget innebär således att avgiftsskyldigheten kan drabba annan änden som har gjort sig skyldig lill den överträdelse det är fråga om. Delta attavgiften kan drabba någon som inte har utfört eller haft något som helst attskaffa med den olovliga byggnadsåtgärden eller haft möjlighet att avväQa denolaglighet som förekommit innebär enligt lagrådet en betänklig nyhet på sankiionsområdeloch kan svåriigen accepteras. 1975/76:164 280 Lagrådeidiskuterar ingående förslagel i denna del och framhåller därvid bl, a. att förslagellorde ge upphov till svåriösta problem med tanke på villkorliga överlåtelser, beiräffandevilka del vid liden för avgiftsskyldighetens bestämmande inte kan avgöras om enslutlig överlåtelse har kommit till stånd. Enligt lagrådei måste vidare del falleluppmärksammas att efter avgiftens fastställande överlåtelsen går åter ellerförklaras ogiltig. Lagrådet föreslår den ändringen i förslaget att avgifternapåförs den som var ägare vid liden för den olovliga åtgärdens vidtagande. Mankan enligl lagrådet utgå från att del är han som i nästan alla fall liggerbakom åtgärden, men även om så inte skulle vara förhållandel, färdel likväl anses befogat all låta honom bära ansvar för vad som har utförtsbeträffande egendomen. Denändring lagrådet föreslår lorde, ulan all sanktionssysleniets elTek-livitel ävenlyras,i alll väsenlligi undanröja de problem som det remitterade förslaget kan geupphov till. Jag kan därför ansluta mig till lagrådets förslag i denna del. Tilläggsavgiftskall enligl vad jag har föreslagit påföras av allmän domstol på lalan avallmän åklagare, skapar förutsättning för att ha en vidare personkretssom subjekt för avgiften än när del gäller byggnadsavgift. Till all böQa medbör kravet på avgift kunna riktas mol den som var ägare av byggnaden näröverträdelsen begicks. Som lagrådet anför kan nian ulgå från all det är han somi nästan alla fall ligger bakom ålgärden. Vid remissen framhöll jag bl, a, altdet torde vara möjligt för betalningsskyldig ägare alt kräva åter av hyresgästvad han har blivit ålagd all betala pågrund av dennes överträdelse. Då nudomstol skall vara beslutsmyndighei bör del öppnas möjlighet att åläggabetalningsskyldighet direkt för den som faktiskt har begått överträdelsen. påpekar kan emellertid situationen ofta vara sådan att den som lärfördel av överträdelsen inte är gärningsmannen utan någon i vars ställe denneär. Detta är fallel t.ex, när överträdelsen begås av en ställföreträdare förett aktiebolag eller för annan juridisk person. Krav på tilläggsavgift bör pågrund härav kunna riktas också mol den i vars ställe gärningsmannen var. 1vissa fall kan siluaiionen vara den alt fördelen av överträdelsen tillfallernågon annan än de nu angivna subjekten, 1 likhei med lagrådet anserjag atttilläggsavgift därför bör kunna påföras också den som över huvud lägel har haftvinning genom överträdelsen. Närdel gäller all i del enskilda fallel bestämma mol vem lalan om lill-läggsavgiftskall väckas bör-i huvudsaklig överensslämmelse med lagrådets förslag om slraffavgift- vinningsmomentel vara avgörande. Jag anser således alt talan i försia handbör väckas mot den som har beretts genom överträdelsen. Om inte annalframgår av uiredningen, får man förutsätla att den som var ägare näröverträdelsen begicks har haft . I vissa läll kan det inträffa attöverträdelsen har medfört för fiera. Det bör då vara möjligt att väckatalan mot alla dessa. Prop.1975/76:164 281 lalningsskyldighelenmellan dem som kan påföras avgift bör i princip göras med hänsyn lill storlekenav den som var och en av dem har haft. Vadjag nu har föreslagit medför alt talan om tilläggsavgift kan komma att väckasmot annan än den som påförs byggnadsavgift för överträdelsen, I del heltövervägande antalet läll kommer emellertid byggnadsavgift och tilläggsavgiftatt påföras samma person, dvs. den som var ägare av byggnaden när överträdelsenbegicks. De fiill då del kan vara befogal au helt eller lill viss del riktakravet på lilläggsavgift mol annan än ägaren torde huvudsakligen bli sådanadär åtgärden har vidtagits av en nyttjanderättshavare, t. ex. när enbostadslägenhet har lagils i anspråk för eller inretts till kontor. Lagrådetgodtar förslagel alt byggnadsavgift och särskild avgift skall beslutas avbyggnadsnämnden. Jag har föreslagit bl, a. den ändringen i förslagel om lilläggsavgiftatt sådan avgift skall påföras av allmän domstol. Jag saknar därför anledningatt gå in på den kritik lagrådet anför mol del remitterade förslaget atttilläggsavgift skall beslutas av . 2.1Förslaget till lag om påföljder vid olovligt byggande m. m. Idet remitterade förslagel används uttrycket påföljd i en vidsträ-kt bemärkelse.Del avser inle bara sådana sanktioner som avgifter och straff utan också avbyggnadsnämnd meddelade förbud samt handräckningsåtgärder ochverkställighetsförelägganden. Lagrådei finner det främmande för vanliglspråkbruk att beteckna alla dessa former av ingripanden som påföljder och anserför sin del, att det skulle vara en fördel om termen påföljd reserveras försanktionerna avgifter och straff. Med anledning härav och då av lagens rubrikbör framgå att regleringen avser viktiga ingripanden även pä annat sätt ängenom tillämpning av dessa sanktioner, föreslår lagrådei all rubriken fårlydelsen "Lag om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m, m. ".Jag har ingen erinran mot detta och biträder således lagrådets förslag. Enligt1 5 i del remitterade förslaget skall den nya lagens tillämpningsområdeomfatta prövning av frågan om påföljd för överträdelse av BL eller BS eller avnågon med stöd av dessa författningar meddelad förskrift. Lagrådet anser attstadgandet inte är tillräckligt preciserat, eftersorn lagen inte 1975/76:164 282 skalltillämpas på vaQe åtgärd eller underiåtenhet som strider mot byggnadslagstiftningenutan endast vid enskildas överträdelser av föreskrifter om byggande och vaddärmed hänger samman. Lagrådet föreslår att avfattningen av stadgandet jämkaspå så sätt, att lagen anges gälla vid överträdelse av sädan föreskrift ombyggande som har meddelats i BL eller BS eller med stöd av någon av dessaförfattningar. Jag ansluler mig lill lagrådets förslag. Syftetmed den i 2 5 föreslagna bestämmelsen är att framhäva byggnadsnämndensskyldighet att ingripa mot överträdelser som avses i 1 5- Bestämmelsen innebären närmare utveckling i visst hänseende av vad som redan enligl 7 § första slycketBL och 1 § andra slyckel BS åvilar nämnden, nämligen att utöva del närmasteinseendet över byggnadsverksamheten. Enligt lagrådet bör sambandet med dessa stadgandenlämpligen fä komma till utiryck vid utformningen av 2 §. Eftersom nämndensmöjligheter att fullt ut pröva frågor om påföljder och ingripanden enligt dennya lagen är begränsade inte bara såvitt gäller straff och handräckning utanäven på andra sätt, anser lagrådei att i paragrafen inte bör talas om enprövningsskyldighet för utan endast om en skyldighel förnämnden att ta upp sådan fråga till behandling, så snart anledning förekommeratt en överträdelse har skett. Jaghar ingen erinran mot vad lagrådet sålunda föreslår. Jag kan också ansluta migtill lagrådets förslag att i 2 § ta in en bestämmelse om byggnadsnämndensskyldighet att vara verksam för alt rättelse kommer till stånd i fråga ombyggande till vilket lov inte kan meddelas i efterhand. I anslutning till 2 5framhåller lagrådet att de ingripanden vid olovligt byggande som enligt denföreslagna lagstiftningen kan komma i fräga -kanske särskilt de vidgademöjligheterna att framtvinga rättelse - är utom-ordetilligt kännbara och kan gåut över andra än dem som har utfört de olovliga åtgärderna. Lagrådet nämnersärskilt alt ny ägare av fastighel som har varit föremål för sådan åtgärd samtkreditgivare kan bli drabbade. Enligt lagrådet måste det förfastighetsmarknaden därför vara av stor betydelse alt var och en som har ellerstår i begrepp att förvärva fast egendom eller byggnad på ofri grund eller attbevilja lån mot säkerhet av panträtt i fastighel eller tomträtt har möjlighetatt förvissa sig om att någon risk för ingripanden enligt den nya lagen inteföreligger. Lagrådet anser att godtagbara garantier mot sådana ingripanden integärna kan erhållas pä annat sätt än genom hänvändelse till vederbörandebyggnadsnämnd och föreslår att i ett andra stycke i 2 5 skrivs in enbestämmelse om att på begäran av dem som har ett berättigatintresse därav skall lämna skriftligt besked, huruvida i fråga om viss byggnadeller anordning har vidtagits åtgärd som föranleder ingripande enligt den nyalagen. Prop.1975/76:164 283 Byggnadsnämndenhar redan enligt nu gällande bestämmelser möjlighel att framtvinga rättelse aven olovligt utförd åtgärd. Kravet på rättelse kan därvid, liksom enligl detremitterade förslaget, drabba annan än den som har vidtagit åtgärden. Även mednuvarande ordning är det således i hög grad befogat att fastighetsspekulanteroch kreditgivare undersöker om olovligt byggande har företagits på denifrågavarande fastigheten. Jag har emellertid ingen erinran mol att det nuinförs en bestämmelse om skyldighet för att lämna besked i deavseenden lagrådet föreslår. Det torde nästan undantagslöst bli nödvändigt attnämnden, innan sådant besked lämnas, låter företa besiktning av den byggnadeller anordning som är i fråga. Som lagrådet påpekar kan nämnden enligtbestämmelserna i 8 5 BS ta ut ersättning för de kostnader som därvid uppkommer. Enligt2 5 första slycket BS åligger det nu alt, när sådant begärs avnågon vars rätt kan beröras därav, lämna skriftligt besked huruvida nämnden harmeddelat beslut rörande skyldighet för fastighetsägare att vidtaga särskildåtgärd med avseende på fastigheten. Jag delar lagrådets uppfattning att dessabestämmelser inte bör föras över till påföljdslagen. Lagrådetföreslår att i 3 5 skall tas in bestämmelser som innebär att förbud altfortsätta byggnadsarbete alltid skall vara förenat med vite. I den allmännamotiveringen till det remitterade förslaget (avsnitt 4.2) har jag uttalat att,när meddelar sådant förbud, vite regelmässigt bör sättas ut iförbudet. Jag är emellertid inte beredd alt föreslå en regel av den innebördsom lagrådet förordar. Del bör ankomma på att bestämma omförbud skall vara förenat med vite eller inte. Däremot föreslår jag att den i17 5 första styckei i remissen upptagna bestämmelsen om att förbud får förenasmed vite tas in som tredje stycke i 3 5- Vidare bör göras en redaktionelljämkning i paragrafens sista stycke. Lagrådet ifrågasätter ominte bör ha möjlighel att ingripa mot arbete i strid mot intebara sådani förbud alt företa nybyggnad eller att riva byggnad som harmeddelats med stöd av BL utan också förbud som har upptagits i själva lagen.Jag har ingen erinran mot en sådan utvidgning. De i huvudsak redaktionellajämkningar som lagrådet i övrigt föreslår beträffande 3 5 första stycket finnerjag däremot inte skäl att biträda. Enligt min mening innebär dessa förslagingen förbättring jämfört med del remitterade förslaget. Ianslutning till 3 5 konstaterar lagrådet att enligt 7 5 BS intei något fall kan delegera befogenheten att meddela föreläggande vid vite tillledamot eller suppleant i nämnden eller till befattningshavare hos nämnden.Lagrådet anser att det inte bör möta något hinder att vidga dele- Prop.1975/76:164 284 gationsmöjlighelernatill att gälla befogenhet att meddela förbud enligl 3 5 med viiesföreskrift ochföreslår alt 7 ::; BS ändras i enlighet härmed. Jag log vid remissen (avsnitt4,4)upp frågan om sådan vidgning av delegalionsmöjlighelerna men fann då inleskäl att göra avsleg från principen i 7 BSall delegation inle får ske avbefogenhet alt meddela föreläggande vid vite. Med hänsyn lill lagrådelsinställning i frågan och lill att det är angelägel alt förbud enligt 3 5 kanmeddelas snabbtsaknarjaganledningalt vidhålla min inställning vid remissen. Jagåterkommer till denna fråga i samband med behandlingen av de föreslagna ändringarnai BS, Enligldet remitterade förslaget skall byggnadsavgiften bestämmas med tillämpning avden byggnadslovsiaxa som gäller när påföljdsfrägan prövas. Med hänvisning tilluttalanden i betänkandet (SOU 1975:75) Medborgeriiga fri- och rättigheterfinner lagrådet starka skäl tala för att det i 8 kap, 1 5 iredje slycketregeringsformen inskrivna förbudet mol retroaktiv straffrättslig lagstiftningåtminstone analogivis gäller även bestämmelser om sådana administrativaavgifter som bl. a, byggnadsavgiften och därmed också föreskrifter omavgiftens beräkning. Lagrådet föreslår därför den ändringen att byggnadsavgifienskall bestämmas med tillämpning av den taxa som gällde när den olovliga ålgärdenföretogs. Jag ansluler mig till förslaget. Jag har inte heller någon erinranmot de ändringar av i huvudsak redaktionell art som lagrådet föreslårbeträffande 4 5 första och tredje styckena. Jag kommer i det följande attföreslå att i en särskild paragraf skall anges vilka myndigheter som skallpröva avgiftsfrågoma. Andra stycket i 4 5 bör därför utgå. Somförutsättning för befrielse från byggnadsavgift vid frivillig rättelse gäller enligldel remitterade förslaget, att rättelsen företas innan frågan om påföljd föråigärdentas upp vid sammanträde med . Enligt lagrådet kan emellertid ensådan ordning leda till betydande ojämnhet i tillämpningen. En delbyggnadsnämnder kanske tar upp påföljdsfrågan vid sammanträde, innan denenskilde ännu blivit medveten om aktionen mot honom. Vid andra nämnder däremot,anför lagrådet, kan frågan förekomma vid sammanträde först när ärendet är färdigtför avgörande. Eftersom sådant ärende enligl 15 5 förvaltningslagen inte färavgöras utan att parten beretts tillfälle att yttra sig, har man med sistnämndaordning gett honom ytteriigare tilirälle att rätta del ulförda. Man kan enligllagrådet åstadkomma större jämnhet i lillämpningen genom att föreskriva altbyggnadsavgift inte utgår, om det utförda har rättats innan beslul ombyggnadsavgift fattas. Lagrådet föreslår att 5 5 1 utformas i enlighet härmed. Prop.1975/76:164 285 Defarhågor för ojämnhel i tillämpningen som lagrådet anför är enligt minuppfattning obefogade. Man kan ta för givet alt det innan frågan om påföljd tasupp vid sammanträde med nämnden är klariagt att olovligt byggande har ägt rum,1 det helt övervägande antalet fall måsle utredning om detta ske i samarbetemed den byggande. Han blir därigenom påett tidigt stadium uppmärksammad på altden åtgärd som han har vidtagit kan innebära olovligt byggande och leda lillall nämnden beslutar om sanktioner med stöd av påföljdslagen. Det av lagrådetangivna fallet att påföljdsfrågan tas upp vid sammanträde med nämnden, innanden byggande blivit medveten om aktionen mot honom, finner jag därför interealistiskt. Den lösning som lagrådet förordar skulle sannolikt medföra problemvid tillämpningen, eftersom del när beslut om avgift fattas måste vara utrettom rättelse har vidtagitseller inte. Pågrund av det nu anförda kan jag intebiträda lagrådets förslag i denna del, Lagrådeiföreslår vidare att undantaget från byggnadsavgift skall omfatta även fall närbyggnadsarbete har påböQats sedan ansökan om byggnadslov gjorts men innan denbeviljats och beslut om byggnadslov har hunnit meddelas innan beslut ombyggnadsavgift fattas. Detta förslag står i strid mot ett av syftena med den nuföreslagna lagen, nämligen att inskärpa betydelsen av att åtgärd som kräverbyggnadslov inte får vidtas innan sådant lov föreligger. Jag kan därför inteheller biträda detta förslag av lagrådet. Enligt5 5 2 i det remitterade förslaget skall byggnadsavgift inte utgå, om byggnadrivs med stöd av lag eller annan författning. Lagrådet anser, att bestämmelsenkan föranleda lolkningssvårigheier och föreslår att den utgår som onödig. Föregen del anser jag att bestämmelsen i klarhetens intresse bör finnas kvar. Isyfte att undvika de antydda tolkningssvärig-heierna föreslår jag attbestämmelsen arbetas in i 5 5 2 a. Jag föreslår dessutom vissa redaktionellajämkningar i paragrafen, delvis i enlighel med lagrådets förslag. Enligt6 5 I i det remitterade förslaget skall särskild avgift utgå om någon vidtaråtgärd i strid mot förbud som har meddelats i eller med stöd av BL. Lagrådetanser att det uttryckligen bör anges att avgift inle utgår, om den som vidtaråtgärd i strid mot sädant förbud åsidosätter vitesföreskrift, somhar meddelats honom och som innebär att han skall ställa sig förbudet tillefterrättelse. uttalar lagrådet att något hinder inte skall föreliggaatt påföra särskild avgift för överträdelse som har ägl rum innanvitesföreläggandet meddelades. Förbudsom har meddelats i eller med stöd av BL kan inte förenas med vite. Det ärförst när förbudet överträds som det kan bli aktuellt att med stöd av 3 5första styckei vid vite förbjuda att byggnadsarbetena fortsätts. Med hänsynhärtill torde det av lagrådet förordade tillägget till 6 5 I inte Qäna någotsyfte. anför bör i 6 § talas endast om överträdelse. Prop.1975/76:164 286