prop · FZ03179 · 1975-12-31 00:00:00 — Beträffandebestämmelsen om övertid för nödfallsarbete har friun-hålUts, att den kommit atttUlämpas i aUtför stor utsträckning vid inträffade störningar i driften.Organisationerna önskar restriktivare bestämmelser för att undvika att mer eUermindre sedvanliga driftsavbrott föranleder nödfallsövertid. Man föreslår därföratt en föratsättning för tillsynsmyndighetens godkännande skall vara att lokalfacklig organisation har tillstyrkt ansökan. Föratt övertid för nödfallsarbete skall få tas ut enUgt lagen föratsätts, attbehovet av sådan övertid beror på omständighet som inte har kunnat föratses. mån sådan övertid tas ut i samband med vanUgen återkommande och därför föratsebaradriftsstömingar, kan detta därför inte anses stå i överensstämmelse med lagen.Arbetstidslagen kräver å andra sidan inte, att den händelse som har vållatavbrott i verksamheten eller har medfört i lagen närmare beskriven fara är av särskUtdramatisk art. Det innebär att nödfaUsövertid i och för sig kan tas ut, näravbrott i verksamheten beror på förhållandevis banala orsaker. Övertidbör emeUertid, som också framhölls vid lagens tUlkomst, betraktas som ettextraordinärt inslag i arbetstiden. Att detta i särskUd grad får anses gäUaövertid för nödfallsarbete torde vara obestridUgt. Mot bakgrand av den kritiksom framförts av vissa arbetstagarorganisationer bör därför övervägas, om möjlighetemaatt ta ut nödfallsövertid bör begränsas. Attinföra särskilda regler om tUlstyrkan från fackklubb e. likn. som villkor förgodkännande av nödfallsövertid torde inte böra komma i fråga. Skall det förmyndighetsgodkännande föratsättas sådant medgivande, förlorarmyndighetsprövningen det mesta av sin mening. I stället bör lösningen sökas ien jämkning av den särskilda övertidsbestämmelsens lydelse. Genom att krävaatt omständighet som får föranleda uttag av nödfaUsövertid skall vara av visstkvaUficerat slag, torde ett snävare synsätt kunna markeras. Det får sedanankomma på tUlsynsmyndigheten att genom sin praxis ge uttryck åt ett sådantändrat synsätt. En ändring av nu angivet slag kan ske på så sätt att uttrycket"natur- eller olyckshändelse eller annan omständighet" i 9 §arbetstidslagen ersätts med lokutionen "natur- eller olyckshändelse eUerannan därmed jämförlig omständighet". Medändringen markeras att i allmänhet endast händelser som Ugger utanför detskeende som arbetsgivaren kan påverka eller som har karaktär av olyckshändelsekan föranleda uttag av nödfallsövertid. Prop.1975/76:179 43 hörsådana omständigheter som har karaktären av force rhajeure, liksom ocksåexempelvis inträffat avbrott i el- eller vattendistributionen eller de allmännakommunikationerna. Liksom skall som ytterligare förutsättningar gällaatt den ifrågavarande omständigheten inte har kunnat föratses och att denvållat avbrott i verksamheten eUer medfört överhängande fara för sådant avbrotteller för skada på liv, hälsa eUer egendom. Beträffandeövertiden för förberedelse- och avslutningsarbete har från arbetstagarorganisationernassida föreslagits att övertidsformen avskaffas. Behövlig tid för dessa arbetenbör enligt deras uppfattning räknas av på den ordinarie arbetstiden, som i vissutsträckning kan förskjutas, eller på den allmänna övertiden. Eftersom förberedelse- ochavslutningsarbetena definitionsmässigt återkommer med stor regelbundenhet kandet i och för sig från principiella utgångspunkter sägas varaotillfredsställande att ha en särskUd övertidsform för dem. Övertid enUgtarbetstidslagen skall ju i princip vara en extraordinär företeelse som ej skallutnyttjas till att mera regelbundet förlänga arbetsdagen. Ett ytterligareproblem med bestämmelserna om förberedelse- och avslutningsarbeten är att deibland vållar tolkningssvårigheter. Vid lagens tillkomst uttalades emeUertid,att de fyra övertidsformer som tidigare förekom motsvarade realiteter inomarbetslivet och därför borde behållas i den nya lagen. Det är svårt att få enuppfattning om i vilken utsträckning övertid av detta slag förekommer. Vissledning ger emellertid arbetstidskommitténs uttalanden i betänkandet Allmänarbetstidslag (s. 50). Kommittén framhåUer där att det stora flertaletarbetstagare i praktiken har ingen eller obetydlig övertid av detta slag. Vissaarbetstagare har dock regelbundet sådan övertid, vilken kan bli förhållandevisomfattande, t. ex. arbetsledare och personal som ansvarar för rengöring och smörjningav maskiner, städning av arbetslokaler samt uppeldning och liknande arbeten.Hur omfattande denna övertid är saknar man mera bestämda uppgifter om. Den kani vissa enstaka fall närma sig maximum men torde merendels ligga betydligtlägre. Från arbetstagarhåll harsom nämnts begärts, att denna form av övertid utgår ur lagen och att den tidsom behövs för förberedelse- och avslutningsarbete i stället avräknas från denordinarie arbetstiden. En sådan ordning har också i första hand övervägts, inteminst mot bakgrand av att denna form av övertid i vissa fall utgör ett normaltinslag i arbetstiden. En lagändring av detta innehåll förutsätter emeUertid enomfattande undersökning under medverkan av arbetsmarknadens organisationer av vilka möjUgheter som föreUgger inom olika branscher att genom förskjutningav arbetstiden föra in förberedelse- och avslutningsarbetena inom ramen för denordinarie arbetstiden. Någon sådan undersökning har inte kunnat göras i dettasammanhang. 1975/76:179 44 Eftersomsålunda verkan av en ändring, som innebär att den nu berörda övertiden skallinrymmas i den ordinarie arbetstiden, inte nu kan överblickas, bör man välja enannan väg för att uppnå en ändring av nuvarande ordning. Det kan sålunda finnasanledning att överväga, om det finns tUlräckliga skäl att tUlåta fullt uttag avallmän och extra övertid för arbetstagare som är skyldig att utföraförberedelse- och avslutningsarbete utanför ordinarie arbetstid. Enmöjlighet är att helt undanta bestämmelsema om allmän övertid i 10 §beträffande nu berörda arbetstagare. Detta skulle då ske utifrån antagandet attdär förberedelse- och avslutningsarbete förekonmier, detta i allmänhet kanantas ha lika stor omfattning som den enUgt arbetstidslagen tillåtna allmännaövertiden. Med hänsyn till att f. n. tUlräckligt belägg saknas för ett sådantantagande bör i stället väljas den lösningen att, i den mån övertid förförberedelse- och avslutningsarbete förekommer, anse den allmänna övertiden enUgt.10 § ha i motsvarande utsträckning konsumerats. Om övertiden för förberedelse-och avslutningsarbete uppgår till eller överstiger den allmänna övertidenenligt 10 § första stycket, får sistnämnda slag av övertid alltså inte tas utav arbetstagaren. Ändringenmedför ett tillägg till 10 § första stycket av innebörd, att övertid som tagitsut enligt 9 § skall avräknas från den aUmänna övertid som får tas ut enligt 10§ första stycket. 6.3Handläggningen av dispensärenden i arbetstidsnämnden Frågorom dispens från arbetstidslagens bestämmelser handläggs enligt 7, 8 och 10 §§i lagen av arbetarskyddsstyrelsen. Inom styrelsen avgörs ärendena av ensärskild arbetstidsnämnd, i vilken ingår företrädare för arbetsgivarna och arbetstagama. Avbilagan (s. 44) framgår att det allt övervägande antalet ärenden avserframställningar om extra övertid enligt 10 § andra stycket arbetstidslagenoch, i viss utsträckning, anmälningar om övertid för nödfallsarbete enligt 8 §samma lag. Ifråga om handläggningen av dessa ärenden gäller bl. 18 § instruktionen(1972: 164) för arbetarskyddsstyrelsen. Enligt bestämmelsen bör styrelsen iärende som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, om detbehövs, bereda arbetsgivaren och arbetstagaren tillfälle att yttra sig samtsöka samräda med representanter för arbetsgivare och arbetstagare inomverksamhetsområdet. Arbetstidsbyråntillämpar med stöd av den nämnda paragrafen följande handläggningsordning.Ansökningar från arbetsgivare utan tillstyrkan av fackförbund, lokal fackligorganisation eller de berörda arbetstagarna personligen remitteras föreavgörande tUl respektive . I övriga fall, dvs. när ansökningshandlingen försetts med 1975/76:179 45 tillstyrkanav central eller lokal fackUg organisation eller av arbetstagaren själv, skeri allmänhet inget remissförfarande. Arbetstagarens tillstyrkan jämställssålunda i princip med ett godkännande från organisationens sida. Enligt enundersökning som gjordes 1968 avgjordes av ärendena efter tillstyrkanav enbart den berörda arbetstagaren. Frånarbetstagarhåll har man begärt sådan ändring i arbetstidslagen, att extraövertid enligt 10 § andra stycket i lagen inte får medges av arbetarskyddsstyrelsenutan att central eUer lokal organisation godtagit detta. Det kan emeUertid likalite i detta fall som när det gäller godkännande av nödfallsarbete vara enlämplig lösning, att som viUkor för dispens ställa upp ett absolut krav på tUlstyrkanfrån arbetstagarorganisation. Hela dispenshandläggningen blir då enbart ettregistreringsförfarande, vilket måste innebära felaktig resursanvändning. ha tUl stånd ökad sakprövning i vissa faU av frågan om synnerUga skäl föreligger,bör i stället eftersträvas att från myndighetshandläggning avföra de mångaärenden där partema är ense om behovet och lämpUgheten av övertid utöverlagens normer för allmän övertid. MöjUgheten att träffa avtal i vederbörligordning om förhöjd aUmän övertid bör utnyttjas för dessa situationer. Någralagstiftningsåtgärder för att främja tillkomsten av sådana avtal är knappastbehövliga eller möjliga. Genom vidgad sakprövning i de återstående fallen börsyftet bakom önskemålet i väsentUg utsträckning kunna tillgodoses. Ensådan utveckling som antytts skulle i hög grad underlätta ett mer ingåendehandläggningsförfarande hos arbetstidsnämnden. Denna fråga har ocksåaktualiserats i Svenska byggnadsarbetareförbundets skrivelse till chefen förarbetsmarknadsdepartementet (5.3). Förbundet har i skrivelsen och i samband medöverläggningar med departementet hemställt om bl. a. sådan ändring iarbetarskyddsstyrelsens instmktion, att de fackliga organisationerna kan utövaen bättre kontroll över ATL:s efterlevnad. man anfört att arbetsgivaren, särskilt i tider med högarbetslöshet, har ett starkt övertag gentemot de anstäUda. Hans möjligheter attförmå dessa att acceptera extra övertid är stora. I det sammanhanget framhållsatt de nya trygghetslagama delvis fått tiU följd ett ökat övertidsuttag. Detanges finnas företag som inte endast försöker klara tUlfälliga toppbelastningarmed ett massivt övertidsuttag utan också arbetar med kontinuerligaövertidsuttag. Vidare har man pekat på att det inte säUan förekommer attsärskilt arbetstagare som har sin arbetsplats förlagd långt från hemorten gäma fyUerut sin fritid med arbete, även utöver de av arbetstidslagen stipulerade gränsema.I dessa faU föreUgger enUgt förbundet en konflikt mellan det individueUa arbetstagarintressetoch det kollektiva arbetstagarintresset. menar motden bakgrunden att arbetarskyddsstyrel- 1975/76:179 46 senregelmässigt borde kunna bereda arbetarpartens fackUga organisation möjlighetatt avge yttrande i dispensärenden, även om ett sådant förfarande inte äruttryckligen föreskrivet. Vadsom anförts från ;sida förtjänar beaktande.Arbetstidslagen utgör en social skyddslag och det är därför angeläget att demöjligheter som finns att kringgå lagens syfte i möjUg mån begränsas. Förmedgivande att uttaga extra övertid enUgt 10 § andra stycket krävs synnerligaskäl. Ett mera regelmässigt utnyttjande av denna möjlighet måste, mot bakgrandav bestämmelsens skyddskaraktär vara otillåtet, även om arbetstagaren avekonomiska eller andra skäl gått med på det. I särskild grad gäller dettanaturligtvis, om arbetstagaren har förmåtts eller känt sig tvingad attacceptera en begäran om extra övertidsuttag. Enfrån angivna utgångspunkter bättre ordning för dispensprövningen. skuUeotvivelaktigt kunna åstadkommas, om berörd arbetstagarorgani-, sation alltidfick tiUfälle att yttra sig över framställningar om extra övertid, omframställningen inte redan tiUstyrkts av organisationen. En sådan ordningföreslås därför bli införd. Huruvida ärendet i det enskilda fallet börremitteras till central eller lokal organisation torde kunna från fall tillfall avgöras av tiUsynsmyndigheten med hänsyn tiU framställningensprincipiella betydelse, behovet av skyndsam behandling etc. Den nu föreslagnaordningen bör gäUa även i fråga om dispensansökningar som rörarbetarskyddslagens arbetstidsbestämmelser. Ävenom således yttrande från berörd organisation i princip alltid skall begäras idispensärenden, bör det finnas en möjlighet att i särskilda undantagsfallunderlåta detta. En sådan möjlighet kan exempelvis behövas i särskiltbrådskande ärenden. Den omständigheten att berörda arbetstagare inte ärorganiserade skall emeUertid inte medföra att remiss underlåts till denorganisation som berörs av verksamheten. Förslagetföranleder ändring i 27 § instruktionen (1972: 164) för arbetarskyddsstyrelsen.