prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Direktivenför utredningen, se kommittéberättelse H 12. Densakkunnige har - hållit tio sammanträdenmed experterna. Den sakkunnige överlämnadei belänkandet (Ds H 1975:3) Ny ransoneringslag. Uppdragetär därmed slutfört. 9.Utredningen (H 1974:03) rörande vissa beredskapsfrågor inom energiområdet Maj:ts bemyndigande för utredning rörande vissaberedskapsfrågor inom energiområdet: Ordförande:Frithiof son, . F., landshövding , , verkmästare, led. av FaUc, Hans G., direktör R. , lantbrukare, led. av , S. ,förbundsordförande , , direktör h, , direktörTheorin, K. ., sekreterare, led. Experter:Almqvist, , byrådirektör (fr.o.m. ) H:9 Skr 1975/76:103 416 Bemström,, byråchef (fr.o.m. ) ,Nils-Guslaf F., byråchef ,, avdelningsdirektör (fr.o.m. ) ,, departementssekreterare (fr.o.m. Hagson,., direktör (fr.o.m. ) ,., byråchef (fr.o.m. ) ,, kanslichef (fr.o.m. ) ,, direktör (fr.o.m. ) J., byråchef (fr.o.m. ) ,, länsöverdireklör (fr.o.m. ) ,, avdelningsdirektör (fr.o.m. ) ,, överingenjör (fr.o.m. ) Orrö,, kansliråd Parding,, kraftverksdireklör Pehrzon,, direktör (fr.o.m. ) Slålebrant,, civUingenjör (fr.o.m. ) ,Per Axel, byrådirektör (fr.o.m. ) Sekreterare:Sköldefors, ., avdelningsdirektör (fr.o.m. ) Bitr.sekreterare: , , fil. kand (fr.o.m. ), , fil. kand. (fr.o.m. ) , ,byrådirektör (fr.o.m. ) Direktivenför utredningen, se kommittéberättelse H 13. Utredningenhar under liden hållit nio sammanträden samthaft överläggningar med olika myndigheter, organisationer och företag somberörs av utredningens arbete. Därutöver har sammanträden hållils med särskildareferens- och arbetsgrupper för frågor om organisation, information,värmelaxering, varmvallenreglering, reglering av överuttag av viss energi,överlåtelse av ransoneringsbevis samt reglering av drivmedelsförbrukningen. Förutredrungen har konsulter arbetat med vissa speciella projekt. Utredningenhar avgett betänkandet (SOU 1975:60-61) Energiberedskap förkristid. Uppdragetär därmed slutfört. 417 Kommittéer: H: 11 Utredningen (H 1974:04) rörande översyn avskrothandelsförordningen Tillkallad erUigt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 28 juni1974 för översyn av skrothandelsförordningen: Utredningsman: , . H., f.d. regeringsråd Sekreterare: , ., hovrättsassessor(fr.o.m. ) Lokal: 2, tel. växel 763 1000. Postadress:Handelsdepartementet, Fack, 103 20 Direktiven för uiredningen, se kommittéberättelseH 14. Uiredningen har - oktober 1975hållit nio sammanträden och överläggningar med företrädare för myndigheter,organisationer och sammanslutningar som berörs av utredningens arbete. Utredningens arbete beräknas pågå . Utredningen (H 1974:05) rörande översyn avkonkurrensbegränsningslagen Tillkallade enligt Kungl. Maj:ls bemyndigande den 13september 1974för utredning rörande översyn av konkurrensbegränsningslagen (sePost- och Inrikes tidn. Ordförande: , , departementsråd Sakkunniga: , KjeU A., led. av ,, docent, led. av Radesjö, G. , fru, led. av riksdagenUlander, ., ombudsman, led. Experter: Bernilz, , professor (fr.o.m. den 15 april1975) , , byråchef (fr.o.m. ) , ,civilekonom (fr.o.m. ) , , byråchef (fr.o.m. den 28oktober 1974) Sekreterare: , , avdelningsdirektör sekreterare: , , hovrättsassessor(fr.o.m. den 15 aprU 1975) 27 1975/76. H:ll Skr 1975/76:103 418 Lokal: 2, 3 tr., tel. växel 763 10 00(sekreteraren). Postadress: , Fack, 103 20 Direktiven för utredningen, se kommittéberättelseH 15. Utredningen har under liden november 1974 - oktober 1975hållit sex sammanträden, varav två med en referensgrupp med företrädare förberörda organisationer. Därutöver har fyra sammanträden hållits med en särskildarbetsgrupp för frågan om en undersökning av företagsfusioner. Utredrungens arbete beräknas pågå . (H 1974:06) Tillkallad enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 20december 1974 för atl utreda vissa frågor om formerna för förbud mollobaksreklam m. m.: Sakkunnig: Sturkell, , Experter: , , avdelningsdirektör ,, hovrättsassessor , G. , kansliråd , Malcobn,medicinalråd , , marknadsdireklör Warnergård, , direktör Sekreterare: , , hovrättsassessor Lokal: 1, 111 28 , tel. (sekreteraren) Särskilda direktiv har ej meddelats. Utredningen har hållitsju sammanträden. Utredningsmannen har därlUl gjort ell studiebesök vid delnorska . Utredningen har avgelt delbetänkandel (DsH 1975:2) om varningstext och innehållsdeklaration på tobaksvaror. Utredningen beräknas slutföra sitt arbete . (H 1975:01) för Sverigesturistråd Tillkallade enligt regeringens bemyndigande den 27februari 1975 för turistråd: Ordförande: , , statssekreterare 419 Kommittéer: H:13 Vice ordförande: , ., förbundsdirektör Ledamöter: , landstingsman (fr.o.m. den 3november 1975) , G. ., direk ör , , borgarråd (fr.o.m. den 3 november1975) , , sekreterare, led. Experter: , , direktör (fr.o.m. den 1 maj1975) Noréus, , kanslichef (fr.o.m. ) Svegrell, ,sekreterare (fr.o.m. ) Sekreterare: , , departementssekreterare Direktiv (anförande av statsrådet till protokoll vidregeringssammanträde ): 1975:47 har regeringen föreslagit alt den skallbemyndigas atl tillsammans med och Landstingsförbundetinrätta etl organ för lurismf rämjande verksamhet, turistråd. Rådetföreslås organiserat som en stiftelse. Rådet skall som centralt organ planera,samordna och genomföra åtgärder för alt främja marknadsföring av turism iSverige. turistråd skall, enligt förslaget, den övertaden verksamhet f. n. bedriver. Eftersom förberedelsearbetet kan förutses bli omfattande,förordar jag, atl en organisationskommitté tillkallas redan innan riksdagenfattal sitt beslut med arUedning av propositionen. Kommittén bör bestå avrepresentanter för bl. a. staten. Landstingsförbundetoch Svenska lurisllrafikförbundel. Kommittén bör planera reformen och förbereda inrättandetav den stiftelse som enligl proposilionen skall utgöra turistråd samthandha del praktiska överförandet av lurisllraf ikförbundels verksamhet tillstiftelsen. Kommittén bör vidta de förberedelser som behövs för altSveriges turistråd skall kunna börja sin verksamhet den 1 januari 1976.Kommittén bör utarbeta förslag till stadgar för turistrådet saml i övrigtsärskilt - organisera turistrådets övertagandeav lurisllraf ikförbundels personal - förbereda rekrytering avverkställande direktör för rådet och kartlägga behovet av nyrekrytering avannan personal - planera för turistrådets arbeteunder och därvid ägna särskild uppmärksamhet ål turistrådels internaorganisation, lägga upp personal-och ekonomiadministration saml utveckla ochformalisera det i propositionen förutsatta samarbetet mellan turistrådet ochstatisliska centralbyrån och . Kommittén skall senast den länma en planför verksamheien för och för . Kommittén har under liden hållit sjusammanträden. Arbetet har lill stor del bedrivits med hjälp av konsulter förorganisation. H:13 Skr1975/76:103 420 administration, personalplanering och personval. Kommitténhar ingivit anslagsberäkning för turistråd. Kommitténs arbete avslutades med utgången av . Utredningen (H 1975:02) rörande städbranschen TUlkallade erUigt regeringens bemyndigande den 27 februari1975 rörande städbranschen: Ordförande: , Bjöm S., direktör Sakkunniga: , , fiar, led. avriksdagen , , överförmyndare, led. av , ,kommundirektör , Nils-Guslaf, direktör , ,ombudsman , , ombudsman Direktiv (anförande av statsrådet till prolokoll vidregeringssammanträde ): De totala utgifterna för städning av kontor, skolor,sjukhus, affärer, industrier, hotell och restauranger etc. uppgår lillbetydande belopp. I vissa sammanhang har uppgivils att kostnaderna föryrkesmässig städning uppgår till 3 ä . En tredjedel avbeloppet beräknas falla på stat, kommun och landsting, som i regel bedriverstädning i egen regi. Inom näringslivet lämnar företagen i betydande utsträckningul slädarbetet på entreprenad lill särskilda slädföretag. Det antal personer som yrkesmässigt utför städning haruppskattats lill meUan 100 000 och 150 000. Det är mer än en fördubbling avantalet sysselsatta inom branschen . Till den helt övervägandedelen är del fråga om kvinrUig arbetskraft. Många är invandrare. Andelenfackligt organiserade är låg. Enligl en undersökning av deltidsarbetet somstatistiska centralbyrån utfört på uppdrag av delegationen för jämställdhetmellan män och kvinnor är 100 000 personer sysselsatta med slädarbele pådeltid. Många av dem har myckel korta arbetstider. Enligt den officiella statistiken fanns det 854 företagmed städrörelse . Av dessa var över hälften myckel små förelag medendasi en eller mindre än en årsanslälld. De två största företagen svarade förnärmare av antalet redovisade årsverken. 39 slädföretag, huvudsakligen destörre, är anslutna till städentreprenörers förbund och samtidigtmedlemmar i Svenska arbetsgivareföreningens allmänna grupp. Slädföretagen åtar sig olika städuppdrag i regel påårskonlrakt. Vid offertgivningen görs ell slädprogram upp som ligger lill grundför kostnadsförslaget. Den helt övervägande kostnaden är löner. Städarbetetbedrivs sedan efler del utarbetade slädprogrammet med städmeloder och städfrekvens angivna. 421 Konunittéer: H:14 De till arbetsgivareföreningen anslutna förelagen medsammanlagt över 20 CKK) anställda träffar kollektivavtal medFastighetsanställdas förbund. Vid sidan av dessa företag följer ytterligare etlantal förelag bestämmelserna i det nämnda avtalet genom s. k. hängavtal. Etlstort antal företag arbetar dock utan avtal. Anställningsvillkoren för städpersonal vid samtligastatliga myndigheler och institutioner regleras genom kollektivavtal mellanstatens avialsverk och . Lokalvårdare inom del kommunalaområdet är anslutna lill . Städpersonalen vid entreprenadföretagen arbetar iallmänhet på ackord. Det är vanligtvis det s. k. belingssyslemel som liggertill grund för löneberäkningarna. Beting innebär i princip alt det ärarbetstiden och inte lönerna som varierar. Av vad jag nu har anfört framgår atl städbranschenkännetecknas av en myckel heterogen företagsstruktur med etl fåtal storaförelag och med ett stort antal medelstora och små förelag. som bedriver städverksamhet mer eller mindre tillfälligt. Uppkomstenoch tillväxten av städförelag är en effekt av all industrier, hotell och restauranger,affärer m. fl. i allt slörre utsträckning lämnar ul sitt slädarbele påentreprenad. Vidare kännetecknas städbranschen av en under det senasieårtiondet successivt ökad sysselsättning. Vid riksdag väcktes en motion (mot. 1974:70) medbegäran om en utredning om förhållandena inom städbranschen. (NU1974:44, rskr 1974:312) delade motionärernas uppfattning att del är enangelägen uppgifl all komma lill rälla med de missförhållanden som finns inomstädbranschen. Med hänsyn bl. a. till branschens helerogena sammansättning fannriksdagen del påkallat med en allmän översyn av städbranschen. Denutredning som har begärt bör nu komma lill stånd. Jag föreslår därföratl sakkunniga tillkallas för en kartläggning av städbranschen. Frågor somgäller de anställdas arbetsvillkor ankommer självfallet på arbetsmarknadensparter atl lösa. Det kan emellertid från allmän synpunkl vara värdefullt atl fåen kartläggning av hela branschen. Härvid skall särskilt de anställdasarbetsförhållanden i olika avseenden uppmärksammas. Till ledning förutredningsarbetet viU jag framhålla följande. Bedömning av förhållandena inom städbranschen försvåras avbristen på sakuppgifter. Med hänsyn härtill bör de sakkunniga inleda sittutredningsarbete med en allmän studie av branschens struktur ochorganisatoriska uppbyggnad. De sakkunniga bör även söka kartläggaefterfrågeutvecklingen i fråga om städtjänster samt undersöka hur dennapåverkal sysselsättning, organisation, ekonomi etc. i branschen. De viktigasteorsakerna bakom utvecklingen bör beskrivas närmare. Med denna studie avutvecklingen och strukturen i branschen som ulgångspunkt bör de sakkunnigaanalysera städf öretagens faktiska beteende. Särskild uppmärksamhet bör ägnasvalet av konkurrensmedel. I denallmänna debatten har särskilt uppmärksammals del förhållandel att företag m.fl. i ökande utsträckning övergått till städning på entreprenad. Förelagensmotiv härför kan vara av olika slag. Elt vägande skäl lorde dock vara deföretagsekonomiska fördelar som kan stå all vinna genom atlslädentreprenadföretag tillämpar effektivare städmeloder och utnyttjar bättreslädutrustning. I samma riktning verkar alt förelagens kosinader föradministration och planering av städverksamheten kan minska. H: 14 Skr 1975/76:103 422 argument har ofta från grupper av städpersonal och andralöntagarorganisationer hävdals att dessa fördelar skulle vara starkt överdrivna.Klart är dock atl företagens politik alt anlita städentreprenörer i stället förall anställa egen städpersonal har framkallat proolem av olika slag. Mot dennabakgrund finner jag del vara av stor betydelse atl de sakkunniga belysereffekterna av denna utveckling och då framför allt från samhälls- ochlöntagarsynpunkt. Delförhållandet all en arbetsgivare uppdrar ål särskilt städförelag all utföraslädarbete har för städpersonalen medfört ändrade anställnings- ocharbetsvillkor. Problem har framträtt särskilt då elt förelag övergått frånstädning i egen regi till städning på entreprenad. I många fall har talats ometl medvetet kringgående av det gängse arbelsgivar-arbels-lagarförhållandel. Desakkunniga bör därför utreda rådande arbetssituation för städarbetarna ochundersöka hur denna kan variera från företag till företag. Del bör vidare varaangeläget alt få klarlagt om del föreligger sådana kringgående tendenser somnyss har berörts. Särskild uppmärksamhet bör ägnas skillanden iarbetsförhållanden mellan dem som är anställda av del förelag där städningenbedrivs och dem som arbetar för entreprenadföretag. Del har hävdats att det inom städbranschen förekommer eltmycket stort antal små städförelag, vilka ofta är av tillfällig natur och somgenom sin anonymitet i stor utsträckning undandrar sig de kostnader och delansvar som enligt lagstiftning och avtal åvilar företag. De sakkunniga börnärmare undersöka den verksamhet som dessa små förelag bedriver. De särskildaproblem som kan vara förenade med sådana företag bör även analyseras. Utredningsarbetet bör i första hand syfta till att få framunderlag för statsmakternas slällningslagande lill frågan om särskilda åtgärderbehöver vidtas beträffande städbranschen. De sakkunniga bör emellertid kunnadra egna slutsatser av vad som kommer fram i utredningsarbetet och även kunnaange olika vägar all komma lill rätta med de problem som man anser föreUgga ibranschen. Frågor rörande städning av lokaler vid statligamyndigheler har behandlals av statens städutredning i betänkandet (Ds Fi1970:13) Den statliga lokalvårdens organisation. 1972:1 (bil. 2 s. 16-22)anslöt sig chefen för i huvudsak till utredningens förslag.Riksdagen godkände förslagen (FiU 1972:11, rskr 312). De sakkunniga skall intenärmare överväga de frågor som där behandlades. Utredningen har hållit ett sammanträde. Utredningens arbete beräknas pågåunder . (H 1975:03) Tillkallade enligt regeringens bemyndigande den 27februari 1975: Ordförande: , , direktör Sakkunniga: , Bo I. H., direktör 423 Kommittéer: H: 15 , H. , kanslichef (t.o.m. den 8 september1975) af Klintberg, , direktör Slålebrant, , överingenjör ., sekreterare, led. Wångby, , ombudsman (fr.o.m. ) Experter: Angeberg, . R., avdelningsdirektör(fr.o.m. ) , , byråchef (fr.o.m. den10 ) , , avdelningsdirektör (fr.o.m. )Höjeberg, , avdelningsdirektör (fr.o.m. ) Krislenson, ,byråchef (fr.o.m. ) , , direktör (fr.o.m. den 10jum' 1975) , , teol. lic. (fr.o.m. ) ,NUs A. J., byråchef (fr.o.m. ) Nordbeck, S. E. ,departementsråd (fr.o.m. ) , , hovrättsassessor(fr.o.m. ) Orrö, , kansliråd (fr.o.m. den 10 juni1975) Pehrzon, , direktör (fr.o.m. ) Rockström, Hans,direktör (fr.o.m. ) Sköldefors, ., avdelningsdirektör(fr.o.m. ) Slerne, BengtG., direktör (fr.o.m. ), , departementssekreterare (fr.o.m. ) , ,advokat (fr.o.m. ) Waldenby, , direktör (fr.o.m. den 10juni 1975) WaUin, , departementssekreterare (fr.o.m. ) Sekreterare: , Mals, överstelöjtnant (t.o.m. den 27augusti 1975) , , byrådirektör (fr.o.m. ) Lokal: 1, 2 tr., tel (sekreteraren).Postadress: Box 7117,103 83 Direktiv (anförande av statsrådet lill protokoll vidregeringssammaniräde ): Regeringen har beslutat atl föreläggariksdagen proposition om energihushållning m. m. I denna pekas bl. a. på vårtstora oljeberoende och energiförsörjningens känslighet för olika slag avstörningar. För alt förbättra uthålligheten vid sådana störningar ioljetillförseln som beror på andra händelser än krig inom eller vid Sverigesgränser, s. k. fredskriser, har regeringen i nämnda proposition föreslagil altpågående utbyggnad av beredskapslager av råolja och eldningsolja för främst fredskrisbehov utökas med en lagring av råolja och oljeproduktermotsvarande 3 milj. m råolja. I min anmälan av nämnda fråga har jag uttalat altsärskilda sakkunniga borde tUlkallas med uppgift att lägga fram förslag tillprogram för beredskapslagring av oljeprodukter m.m. efler utgången av år 1976.Jag H: 15 Skr 1975/76:103 424 vill nu återkomma till frågan om denna utredning och avserdå att först redogöra för nuvarande reglering. Skyldighet atl beredskapslagra olja infördes redan år 1938och reglerades genom förordningen (1938:367) angående handel med vissamineraloljor. Enligt förordningen förelåg skyldighet för oljehandeln och deinhemska oljeraffinaderierna att hålla lager moisvarande en viss procentuelldel av försäljningen under närmast föregående år. Något statsbidrag till dennalagring utgick inte. Genom beslut av riksdag (prop. 1957:144, BeU1957:45, 2LU 1957:34, rskr 1957:322 och 1957:329) antogs ett nytt system föroljelagringen och fastställdes etl program för lagring av mineralolja . Programmet innebar en övergång lill fasta lagringsmålför olika varuslag. När dessa lagringsmål faststäUdes beaktades dels den mängdoljeprodukter, som i krig beräknades komma alt behövas , den s. k. krigsreserven, dels vad som kunde behövas med hänsyn lillolika länkbara störningar i oljelillförseln under fredstid, den s. k.försörjningsreserven. Kretsen av lagringsskyldiga utvidgades alt omfatta ävenvissa förbrukare och återförsäljare av olja. Krigsreserven skulle förvaras iskyddade lagringsutrymmen. För lagringsprogrammet lämnade staten lill viss del bidragi form av ränte-och amorleringsfria lån. Efter förslag av Kungl. Maj:t godkände riksdagriktlinjer för beredskapslagring av olja, innefattande ell program för ökadlagring av mineraloljor (prop. 1962:194, BeU1962:68, 2LU 1%2:45, rskr 1962:418 och 1962:420). Den försörjningsreserv somingick i tidigare program ersattes av en avspärrningsreserv, avsedd all såvittmöjligl täcka en starkt beskuren konsumtion under lika lång lid för allaoljeprodukter. Oljelagringsprogrammet omfattade bestämda kvantiteter för varjeoljeslag, fastställda med hänsyn till det beredskapsbehov för såväl krigs- somavspärrningsfallel som beräknades föreligga vid lagringsperiodens utgång. Ilikhet med vad som gällde för lagrings-programmet under perioden 1958-1962utgick statliga bidrag i form av ränle-och amorleringsfria lån för cirkahälften av programmets investeringar. löpande lagringsprogram omfattar sjuårsperioden1970-1976. Programmet, som godkändes av riksdag på förslag av Kungl.Maj: t (prop. 1969:136, BeU 1969:66, 2LU 1969:86, rskr 1969:375 och 1969:398),innebär inle några principiella avvikelser från tidigare program i fråga ommålsättningen för beredskapslagringen. Lagringsskyldighelen har dock vidgatsatl omfatta också sladsgasinduslrins råvaror samt gasol. Planeringen avser tvåskilda fall, krigsfallet och avspärrningsfallet. Lagringsmålen skall varauppnådda vid ingången av . Utbyggnaden av krigsreserven för drivmedel sker liksomtidigare i skyddade arUäggningar. Vad beträffar lagringen av eldningsoljor hardel ansetts påkallat med en viss styrning av lokaliseringen av cislernbeståndeltill sådana platser som är lämpliga från beredskapssynpunkl. Den totala investeringskostnaden 1969fastställda lagringsprogrammel beräknades priser till cirka 760milj. Merkostnaden för den skyddade och lokaliserade lagringen uppskattadestiU sammaiUagt cirka 80 milj. kr. Finansieringen sker lUl övervägande delengenom atl en speciell avgifl tas ul vid försäljningen av oljeprodukter. Tillmerkostnaderna för den skyddade och lokaliserade lagringen lämnar dock statenbidrag i form av ränte- och amorleringsfria lån som skrivs av under 20 425 Kommittéer: H:15 I enlighet med riksdagsbeslutet tillkallades ijanuari 1973 sakkunniga med uppgifl alt pröva del löpandeoljelagringsprogrammet. De sakkunniga avlämnade betänkandet (Ds H 1973:2)Råolja i beredskap Förslag om utökad beredskapslagring inomoljelagringsprogrammet 1970/76. Med anledning härav lade Kungl. Maj :t fram eltförslag till riksdag om bl. a. en särskild statlig beredskapslagringav 3 milj. m råolja (prop. 1973:194, FöU 1973:27, rskr 1973:366). Riksdagenbeslöt i enlighet med förslagel. Lagren skulle byggas ul under en treårsperiod.Kostnaderna för programmet beräknades priser lill 485 milj. kr.Finansiering sker genom en särskild beredskapsavgift för oljeprodukter somerläggs av konsumenterna lill . Denstatliga lagringen av råolja avser huvudsakligen försörjning i en fredskris. Mol bakgrund av erfarenheterna från oljekrisen /74antog etl förslag av Kungl. Maj :t om all öppna en möjlighetatl lUlf örsäkra överstyrelsen för ekonomiskt försvar vissa lagringsutrymmenför eldningsolja i syfte atl inköpsverksamheten vid överstyrelsen skulle kunnabedrivas ännu effektivare som ett led i vår försörjningspolitik (prop. 1974:85,FöU 1974:17, rskr 1974:142). Bestämmelser om den nuvarande oljelagringsskyldighetenfinns i förordningen (1957:343) om oljelagring m. m., ändrad senast 1971:665.Bestämmelser om finansiering av råoljelagringen finns i förordningen(1973:1216) om särskild beredskapsavgifl för oljeprodukter. stora beroende av importerade flytande bränslenoch drivmedel saml risken för avbrott i tillförseln av dessa har motiverat etlstarkt engagemang i del arbete som ochutveckling () bedriver i syfle alt förbättra f örsörjningslrygghelen för deeuropeiska medlemsländerna. biträdde den av länmaderekommendationen om utbyggnad av elt beredskapslager som motsvarar avförbrukningen under senast förflutna kalenderår. Regeringen har beslutat all föreslå atlgodkänna anslutning lill avtalet om ett internationellt energiprogramm. (lEP) inom ramen för . En huvudbeståndsdel i del internationellaenergiprogrammet (lEP) är alt elt system inrättas för fördelning av olja mellanmedlemsländerna i krissituationer. En förulsällning för fördelningssystemet ärbl. a. alt varje land åtar sig att bygga upp egna beredskapslager moisvarandeminsl 60 dagars normal konsumtion utan import. skall medsärskild majoritet beslutas när beredskapslagren skall uppgå till 90 dagarsnormal konsumtion. De sakkunniga som enligt vad jag har anmält nu börtillkallas bör företräda bl. a. staten och övriga som berörs avlagerhållningen. Utredningsarbetet bör bedrivas så atl frågan om den fortsattaberedskapslagringen kan underställas vid 1976/. TUl vägledning för utredningsarbetet vill jag framhållaföljande. energiförsörjning är beroende avimport av fossila bränslen och drivmedel stenkol, koks och olikapetroleumprodukter. omfattar importberoendet även försörjningen medkärnbränslen. Planerad utbyggnad av järn- och stålindustrin medför atl behovelav kol och koks ökar kraftigt. Eftersom kärnkraften nu börjar få en mer betydande andelav den svenska energiförsörjningen aktualiseras frågan om en regleradberedskapslagring av kärnbränsle. De sakkunniga bör särskilt pröva denna fråga.Om de sakkunniga finner att skäl föreligger för beredskapslagring bör H:15 Skr1975/76:103 426 förslag lämnas med avseende på lagringsmål. I enlighet medde rikllinjer som statsmakterna fastställt för verksamheten på kärnbränsleförsörjningensområde (prop. 1972:57, NU 1972:39, rskr 1972:200) bör Svenskkärnbränsleförsörjning ÄB vid en eventuell statiig beredskapslagring avkärnbränsle fungera som utredande och verkställande organ åt dellagringsansvariga organet.