prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Chefen för armén anför isin grundsyn att landets stora yta samt inriktningen mot ökad uthållighet ochdjupförsvar över territoriet kräver ett stort antal förband. Av det skälet börenligt arméchefen kvantiteten i krigsorganisationen upprätthållas medankvaliteten fär anpassas till förbandens huvuduppgifter. Arméchefen framhåller idetta sammanhang den allmänna värnpliktens betydelse. Grundläggande föruthålligheten är tillgång till ett stort antal förband som är så utbildade ochutrustade att de kan lösa stridsuppgifter under skilda terräng-och klimatförhållanden. Enligt arméchefens mening bör den personella ochorganisatoriska handlingsfriheten principiellt prioriteras före den materiellahandlingsfriheten. Chefen för armén anförvidare att förband med strid som huvuduppgift bör prioriteras mera markant äntidigare i syfte att åstadkomma största möjliga stridseffekt inom tilldeladeresursramar. Det innebär bl. a. att lednings- och stödförband anpassas tillminimibehovet. Planerade reduceringar av dessa förband avser såväl antaletförband som deras materiella kvalitet. Arméchefen framhåller attde allsidigt användbara förbanden - brigadförband och vissa friståendebataljoner - bör prioriteras beträffande kvaliteten på både personal ochmateriel. Dessa förbands eldkraft och röriighet måste enligt arméchefenutvecklas i takt med de krav som utvecklingen i omvärlden ställer. De förband som i första hand är avsedda för fördröjnings- och 1975:1 BUaga 6Försvarsdepartementet 15 awärjningsstrid där god tid för förberedelserstår till förfogande -skytteregementen och fristående bataljoner - bör enligtchefen för armén med hänsyn till uppgifterna i krig ges samma personellakvalitet som de allsidigt användbara förbanden. Däremot kan omsättning avmateriel för dessa förband ske endast i begränsad omfattning. Arméchefenframhåller emellertid också att man bör anpassa förbandenorganisatoriskt till de allsidigt användbara förbanden. Därigenom behållshandlingsfriheten att ombilda dem till aUsidigt användbara förband genom atttillföra materiel. Lokalförsvarsförbandenslutligen består dels av förband som kan grupperas om med egna resurser, delsav stationära förband. Dessa förband skall i huvudsak ha personal och materielsom förs över från övriga förbandstyper. Arméchefen bedömer attlokalförsvarsförbanden ger ett betydande tillskott till försvarseffekten trotsatt de är utrustade med äldre materiel. Chefen för armén anföratt avsikten att behälla största möjliga stridseffekt i krigsorganisationenkräver särskilda och kraftfulla åtgärder for att minska driftkostnaderna förfredsorganisationen. Det innebär enligt arméchefen en långt driven ochfortlöpande rationalisering av administration, förrådsverksamhet samt underhålloch drift i övrigt. Den nu inledda fredsorganisationsutvecklingen syftar tillatt halvera antalet självständiga administrationer. En förutsättning förnödvändiga rationaliseringar och övriga större förändringar är dock enligtarméchefen att medel för investeringar tillförs utanför den militärautgiftsramen eller i form av långsiktiga krediter. Personalminskningar måsteenligt arméchefen genomföras för att inte personalkostnadernas andel av detillgängliga resurserna skall bli oacceptabelt hög. Med hänsyn tillkrigsorganisationens personalbehov måste minskningarna avse fredsanställda sominte har kvalificerade befattningar i krigsorganisationen. Arméchefen anför atthan inom ramen för nuvarande uppgifter och handlingsregler inte har funnit detmöjligt att nå det mål som överbefälhavaren harangett beträffande personalreduceringar inom armén. Materielanskaffningeninriktas mot att i första hand tillgodose de allsidigt användbara förbandensbehov av organisationsbestämmande materiel. Arméchefen anser att befintligmateriel genom renovering och modifiering bör behållas i organisationen sålänge detta är lämpligt från effektmässiga och ekonomiska utgångspunkter. Detcivila samhällets resurser bör utnyttjas i krigsorganisationen i störstamöjliga utsträckning. Inom mark- ochbyggnadssektorn är enligt arméchefen bristerna f. n. stora. Med hänsyn tillresurserna krävs en mycket noggrann och framsynt prioritering samt en kritiskgranskning av tillämpade ambitioner och normer. Byggnadsverksamhet som är enförutsättning för kostnadsminskande rationaliseringar eller som syftar tillatt effektivisera utbildningen prioriteras. Beträffande delprogrammens utveckling anförchefen för armén bl. 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 16 Delprogrammet Fördelningsförband m.m. omfattarhuvudsakligen lednings- och understödsförband samt jägarförband. Prioriteringenav förband med strid som huvuduppgift innebär att antalet lednings- ochunderstödsförband samt resurserna för dessa minskar under programplaneperioden.Minskningen inträffar emellertid huvudsakligen först efter perioden. Utredning om den framtidaledningsorganisationen pågår med inriktning mot att minska personal ochmateriel. Antalet fördelningsstaber och ledningsorgan för indirekt eld avsesminska. Mot bakgrund av behovetav flera förband för att kunna genomföra ett uthålligt försvar över stort djuphar chefen för armén planerat in en utökning av jägarförbanden, eftersom dessaär särskilt lämpade för strid inom områden som har tagits av en angripare. Antaletluftvärnsbataljoner med modern materiel minskar. Eftersom robot 70 tillförs ochäldre materiel behålls där detta är stridsekonomiskt lämpligt ökar emellertiddet totala antalet eldenheter. Bataljoner med äldre eldledningsutrustning sominte kan tillföras robot 70 organiseras efter hand om till luftvärnskompanierutan eldledningsutrustning. Luftvärnsbataljoner med robot 67 står efterrenovering kvar tiU 1980-talets början. Arméchefen anför attunderlag f. n. inte finns för att ta ställning till den framtidaunderhållsorganisationen. Arméchefen avser att påskynda utredningsarbetet föratt kunna ta principiell ställning i frågan i nästa programplan. Som riktlinjeför arbetet gäller bl. a. att en ökad integrering och samordning mellan denmilitära och civUa sektorn bör eftersträvas. Beträffande delprogrammetInfanteribrigad m. m. anför arméchefenatt brigadernas eldkraft och rörlighet måste förbättras med hänsyn tillutvecklingen i omvärlden. Endast därigenom kan enligt arméchefen förbanden lösaförutsatta kvalificerade stridsuppgifter. Mate-rielomsättning och förbättringav den materieUa kvaliteten planeras in för tio infanteribrigader. Brigadernas eldkraftförbättras genom att huvuddelen av brigadartilleriet tillförs haubits 77.Luftvärnet förbättras genom att robot 70 tillförs. Rörligheten ökar genomtillförsel av bandvagnar. Arméchefen har vidare i förhållande till föregåendeprogramplan nu funnit det möjligt att i planeringsramarna inrymma en begränsadanskaffning av särskilda terrängfordon för personaltransport. Därmed skullekravet på taktisk och operativ rörlighet bättre tillgodoses och behovet avcykeltolkning i fredsutbildningen minska. bedöms avarméchefen, med den kvalitetsnivå som är inplanerad, bli väl anpassade tillutvecklingen i omvärlden. De infanteribrigader somav ekonomiska skäl inte kan ges motsvarande materielomsättning förs över tillskytteregementen med början . Chefen för armén avser vidare att sätta upp ett antal fristående 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 17 De organiseras ur depansarförband som utgår under och efter programplaneperioden och ur de resursersom frigörs genom att personalen i infanteribrigadernas skyttebataljonerminskar samt genom reduceringar inom bl. a. lednings- och stödfunktioner. Inom delprogrammet Norrlandsbrigad m.m. behålls nuvarandeantal brigader och bataljoner. Liksom för infanteribrigaderna planeras enförbättring av eldkraften genom att omsätta artilleri med haubits 77 ochstormkanonvagnar med infanterikanonvagn 91 samt genom att tUlföra robot 70.Vidare omsätts bandvagnar och terrängbilar. Nuvarandefältjägarbataljoner organiseras om till norrlandsskytte-bataljoner. Brigader och friståendenorrlandsskyttebataljoner inom delprogrammet bedöms av arméchefen kunnabehålla erforderlig kvalitetsnivå genom planerad matérielanskaffning. För delprogrammet Pansarbrigad m.m. gäller att två brigaderutgår i enlighet med tidigare planering. Av dessa behålls stridsfordons-delarnai form av fristående pansarbataljoner och stridsvagnskompanier. Vidare behållsvissa lednings- och underhållsresurser. Arméchefen har planeratin renovering och modifiering av ca hälften av de äldre stridsvagnarna. Därmedskulle dessa enligt arméchefens mening behålla rimlig stridseffekt fram tillomkring . För delprogrammet Centrala och högre regionala lednings- och underhållsförband innebär planeringen att ledningsförbandenenligt arméchefen godtagbart svarar mot aktueUa krav. och antal kan enligt arméchefen komma att förändras som resultatav pågående utredningar. Delprogrammet Lokalförsvarsförband tillförs under programplaneperiodenssenare del och åren närmast därefter tio skytteregementen från delprogrammetInfanteribrigad m. m. Detta sker fortlöpande när materielens kvalitet gör attförbanden inte längre uppfyller de krav som utvecklingen i omvärlden kommer attställa på förband avsedda för rörlig strid. Skytteregementena behåller underprogramplaneperioden den nuvarande krigsorganisationen. Antaletcykelskyttebataljoner planeras öka med början vid programplaneperiodens slut.Därigenom kan enligt arméchefen förutsättningar skapas för den av statsmakternaprioriterade uthålligheten i krigsorganisationen. Inom delprogrammet Hemvärnet avses organisation, förmåga ochberedskap behållas. I syfte att förbättra förbandens stridseffekt planerastillförsel av bl. a. kulspmtor, pansarskott och automatkarbiner. Även enförbättring av beklädnadsutrustningen planeras. 1 saml.Nr 1. Prop.1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Fördelningen avkostnaderna på delprogram framgår av följande tabell (prisläge ;milj. Fördelningsförband m. m. Infanteribrigad m. m. Norrlandsbrigad m. m: Pansarbrigad m. m. Centrala och högre regionala Justering på grund av överpla- nermg m. m. Betalningsmedlens fördelning på anslag framgår av följande tabell (prisläge febmari 1974;milj. 1974/75' Chefen för marinen är programmyndighet för huvudprogrammet Marinförband som omfattar följandedelprogram. 2.1 Förflera delprogram gemensamma lednings-, bas- och underhållsförband m. m. Prop.1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 19 Chefens för marinenprogramplan för huvudprogrammet Marinförband grundas på en ekonomisk planeringsramsom följer överbefälhavarens direktiv. Härutöver har chefen för marinen anmältbehov av ytterligare medel för viss verksamhet och ersättningsanskaffning.Planeringsramen och det av chefen för marinen föreslagna tillägget framgår avföljande tabell (prisläge ; milj. Summa1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1975/80 Planeringsram 1161 1137 1117 1180 1181 5 839 Tillägg 24 59 48 58 50 239 Chefen för marinenredovisar i programplanen sin syn på de krav som mot bakgrund av densäkerhetspolitiska målsättningen bör styra försvarsmaktens utformning.Marinchefen anför bl. a. att försvarsmakten måste byggas upp för att kunna lösauppgifter i olika konfliktnivåer från krissituationer i fredstid, neutralitetoch begränsade mUitära operationer tUl som högsta ambitionsnivå - invasion(storanfaU) med konventionella stridskrafter. Försvarsmakten måste enligtmarinchefen ha resurser som är lämpliga att sätta in på olika konfliktnivåeroch som har förmåga att verka mot sannolika angrepp. Trovärdigheten i vårsäkerhetspolitik kräver ett väl sammansatt försvar som är krigsavhällande ochutformat med hänsyn till de militärgeografiska betingelserna. Marinchefenutvecklar i programplanen de krav som generellt måste ställas på ett försvar idessa hänseenden och redovisar mot denna bakgrund de stridskrafternasuppgifter och utnyttjande. De stridskrafternas uppgifter sammanfattaspå följande sätt. Övervakavårt sjöterritorium och omgivande havsområden. Underfred och neutralitet hävda vårt oberoende och fullgöra vårainternationellrättsliga förpliktelser genom att bevaka vårt sjöterritorium ochavvisa kränkningar. - samverka med övriga stridskrafter för att i det längsta förhindra attangriparen får fast fot på svensk mark. Sjöförsvaret skall börja så långtutanför våra kuster som det är stridsekonomiskt lämpligt. Angriparen skallmötas, fördröjas och tillfogas förluster som hindrar eller försvårar hansföretag. - Skyddakustsjöfart i egna farvatten, sjötransporter tiU och från Gotland samtimportsjöfart så långt ut som resurserna gör det möjligt. Beträffandeplaneringens avvägning och inriktning framhåller chefen för marinen att han har följt enplaneringsinriktning som bygger på det senaste försvarsbeslutet. Med hänsyntill de mUitärgeografiska betingel- 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 20 serna och strävan efter ett uthålligt försvarkrävs att antalet enheter och förband hålls uppe. Det är också av stor vikt attde stridande förbandens materiella kvalitet på rimligt sätt anpassas tUlutvecklingen i omvärlden. Fram till mitten av1980-talet behöver av åldersskäl ett stort antal enheter ersättas. Enligtmarinchefen är det därför nödvändigt att nu fullfölja och påbörja anskaffningoch utveckling så att erforderhg ersättning inte fördröjs. Chefen för marinen har ide senaste programplanerna framhållit att den av överbefälhavaren anvisadeplaneringsramen för marinen har varit för liten och inte motsvarat detsäkerhetspolitiska målets krav och försvarsbeslutets inriktning. Marinchefenvidhåller i årets programplan denna uppfattning och yrkar att den anvisadeplaneringsramen höjs med 239 milj. kr. för att tillgodosede mest angelägna behoven som inte kan rymmas inom ramen. Tilläggsmedlen äravsedda för en fjärde ubåt av typ (A 14), tidigare anskaffning avsjörobot till patrullbåtar, utökad anskaffning av minor och telemotmedel samtför utveckling av sjö- och kust robotsystem och luftoberoende ubåtsmaskinerier. Chefen för marinen anföratt som grund för planeringen inom huvudproduktionsområdet Ledning ochförbandsverksamhet ligger en strävan att behålla största möjliga stridseffekt ikrigsorganisationen. Detta förutsätter enligt marinchefen fortlöpanderationaliseringar så att fredsorganisationens driftkostnader reduceras. Trotsdessa rationaliseringar blir det nödvändigt att minska verksamheten. Minskning av antaletanstäUda har planerats in enligt överbefälhavarens direktiv. Marinchefen anseratt all hänsyn måste tas till personalens trygghet och att minskningar kan skeendast till en viss gräns. Han framhåller vidare att det är nödvändigt atteventuella personalminskningar noga analyseras innan nya minskningsmålställs upp. Utbildningen till och avfast anställd personal prioriteras. De ekonomiska förutsättningarna gör detemellertid nödvändigt att begränsa antalet rustade fartyg, vilket enligtmarinchefen försvårar befälsutbildningen. Chefen för marinen anför attpersonalläget för militär och civilmilitär personal är besvärande. Han planeraratt behålla rekryteringen på samma nivå som tidigare, vilket kommer att ledatill att vakansläget långsamt förbättras. Chefen för marinen har isamarbete med utrett möjligheterna att begränsakostnaderna för materielunderhåll. Besparingar har kunnat ske.Undersökningarna fortsätter. Vissa översyner har inställts eller lagts senare,andra har begränsats till sitt innehåll. Genom dessa åtgärder har, framhållermarinchefen, uppstått ett underhållsbehov som påverkar mobiliseringsberedskapenför berörda enheter. Av ekonomiska skäl planeras inte någon återgång tilltidigare nivå. Beträffandedelprogrammens utveckling anför chefen för marinenbl. a. följande. 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 21 Förbanden inomdelprogrammet Gemensamma lednings-, bas- och underhållsförband skall säkerställa övriga förbands insats.Åtgärder för att öka ledningssäkerheten har planerats in. Möjligheterna attverka i telestörd miljö förbättras i begränsad omfattning. Modernisering avluftvärnet för försvar av baserna påbörjas. påbörjasomorganisation till ny basorganisationi vUken ökad rörlighet hos underhållsförbanden eftersträvas. Befintlig organisationinom delprogrammet Helikopterförband vidmakthålls underplaneringsperioden. Dimensionerande för förbandens verksamhet och inriktningskall främst vara ubåtsjaktupp-gifterna. Inom delprogrammet Ytattackförband m.m. utrangeras ett antaläldre torpedbåtar. Två äldre jagare förs över till fregatter. De återståendeenheterna av torpedbåt av typ levereras till krigsorganisationenunder perioden. De nuvarande jagarflottiljerna organiseras om tillytattackilottiljer. Fregattflottiljen behålls under perioden.Motortorpedbåtarna ersätts genom anskaffning av 16 patrullbåtar.Beslutsunderlag för att anskaffa lämpliga enheter för de framtidaytattackförbanden tas fram . Marinchefen anser attutveckling av en sjö- och kustrobot med medellång räckvidd bör ske inom landetoch genomföras . Ett nytt minfartyg /76. Antalet enheter inomdelprogrammet Ubåtsförband minskareftersom samtliga ubåtar av typ utrangeras under programplaneperioden.Anskaffning av ubåtar av typ har påbörjats. Enligt chefen för marinenbör en fjärde ubåt beställas . Utveckling av nästa ubåtsserie (A 17)påbörjas /76 med seriebeställning /80. I sambandhärmed studeras olika framdrivnings-maskinerier. Delprogrammet Minröjningsförband behålls i huvudsakunder programplaneperioden. Projektering av minjaktfartyg har påbörjats.Seriebeställning planeras ske /77. Idelprogrammet Fasta kustartilleriförbandingår spärrbataljoneroch spärrkompanier samt minutläggningsdivisioner. Antalet fastaartilleriförband minskas något . Pjäser för ett antal nya fasta12 cm tornbatterier anskaffas f. n. och börjar tillföras krigsorganisationenunder programplaneperioden. Chefen för marinen har planerat in anskaffning avytterligare batterier. Prototyp till en ny minutläggare har planerats in.Modernisering av närluftvärnet för de fasta förbanden avses påbörjas budgetåret1975/76. DelprogrammetRörliga kustartilleriförband hålls i huvudsak vid makt.Påböijad uppsättning av lätta kustrobotbatterier fullföljs. Utveckling ochanskaffning av ett nytt rörligt kustartillerisystem påbörjas underprogramplaneperioden. Modernisering av närluftvärnet för de rörliga förbandenplaneras in. Chefen för marinen anser att uveckhng Prop.1975:1 BUaga 6 Försvarsdepartementet inom landet av en sjö- och kustrobot börgenomföras . Inom delprogrammet Gemensamma produktionsresurserprioriteras utbildningen till och av fast anställd personal varvid bl. a.utbUdningen av kompaniofficerare förbättras. Vissa rationaliseringsfrämjandeiståndsättningsarbeten genomförs. Kasernrenoveringar fortsätter planenligt.Inom .sjöfartssektorn tillkommer två isbrytare. Fördelningen av kostnadernapå delprogram framgår av följande tabell (prisläge ; milj. För flera delprogram gemensamma lednings-, bas- och underhålls- förband m. m. Ytattackförband m. m. Justering på grund av överplane- ring m. m. Betalningsmedlens fördelning på anslag framgår av följande tabell (prisläge ;mUj. 1974/75' 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 23 Chefen för flygvapnet ärprogrammyndighet för huvudprogrammet Flygvapenförband som omfattar följandedelprogram. 3.1 Förflera delprogram gemensamma lednings- och strilförband Chefen för flygvapnet hari enhghet med överbefälhavarens direktiv sänt in programplan förhuvudprogrammet Flygvapenförband. Utöver den anvisade planeringsramen redovisarchefen för flygvapnet behov av betalningsmedel för de ökade priserna på bränsleoch drivmedel. Planeringsramen och det redovisade behovet därutöver framgår avföljande tabell (prisläge ; milj. Chefen för flygvapnetanför att förutsättningarna för årets program-planearbete i huvudsak har varitgynnsamma. Direktiv och anvisningar har kunnat utgå från tidigare välgenomarbetade programplaner. I dessa påvisade flygvapenchefen brister ochobalans inom och mellan delprogrammen som en följd av minskade resurser. Dessabrister finns kvar i årets planering. Chefen för flygvapnet betonar emellertidatt programplanen i allt väsentligt är en balanserad plan och att flygvapnetmed denna planering lämnar ett betydande bidrag till försvarsmaktens operativaeffekt. Som exempel på bristeroch obalans anför flygvapenchefen att utbyggnaden av stridsledningen harförsenats samt att uthålligheten i stridslednings- och bassystemen inte kan gestillräcklig prioritet. Flygvapenchefen framhåller också att planeringeninnebär att IR-robot inte kan utvecklas inom landet samt att taktiskaförbättringar av flygplan 35 för att öka luftförsvarets effekt på låg höjd intekan genomföras. Planerad anskaffning av åtta divisioner med flygplan JA 37understiger den av luftförsvarsutredningen rekommenderade nivån på tiodivisioner. Den sistnämnda nivån bör enligt flygvapenchefens meningfortfarande Prop.1975:1 Bilaga 6 Försvjirsdepartementet 24 eftersträvas som ett minimum. Chefen för flygvapnet harplanerat in sammanlagt 618 milj. kr. för att utveckla ettnytt attackflygplan men anmäler att den summa som har satts av inte täckerkostnaderna för det alternativ som innebär modifiering avflygplan JA 37 för attackuppgifter och modifiering av nuvarande skolflygplanSK 60. Chefen för flygvapnet är inte beredd att godta hela kostnaden för attbehålla den industrikompetens m. m. som ingår i detta alternativ. Han anser siginte kunna ta ställning tUl detta förrän studierna har slutförts under förstadelen av är 1975. Flygvapenchefen anser det möjligt att i nästa programplanredovisa en fullständig finansiering av det alternativ som utvärderingen avstudierna leder fram till. Planeringen av ett nytt attacksystem innebäremellertid svåra ställningstaganden i flera avseenden. Det gäller att medutgångspunkt i tillgängliga resurser för försvarsmakten föreslå dels denambitionsnivå som ger bäst effekt i invasionsförsvaret, dels hur svenskflygindustri på lämpligaste sätt kan bidra till att målet förverkligas. I dennaavvägning måste ekonomiska men ocksä politiska synpunkter läggas på behovet avsvensk flygindustri för att bl. a. ge trovärdighet åt vår säkerhetspolitik.Flygindustrins ansträngningar att få en internationell marknad för sinaprodukter bör som hittUls uppmuntras och stödjas. Chefen för flygvapnetanmäler att prisutvecklingen för bränsle och drivmedel utgör en mycket storosäkerhetsfaktor i planeringen. Prishöjningarna har varit så stora attmaterielplanerna kraftigt rubbas om de totala kostnaderna måste finansierasinom den anvisade planeringsramen. Förbrukningen av bränsle och drivmedel kannämligen inte minskas utan att det uppstår operativa konsekvenser i form avkraftigt minskad effekt och sämre flygsäkerhet. Beträffandedelprogrammens utveckling anför chefen förflygvapnet bl. a. följande. Inom delprogrammet För flera delprogramgemensamma lednings- och strilförband inriktas verksamheten på attmed moderna informationssystem förbättra presentationsmöjligheterna förregionala stabsorgan och strilförband. Möjligheterna att tiUgodosecivilförsvarets behov av förvarning och alarmering beaktas i största möjligautsträckning. En del äldreluftförsvarscentraler modifieras. Sambandssystemen byggs ut och förbättras.Viss äldre radarmateriel byts ut mot ny materiel med högre kvalitet. Skyddetför radarmaterielen förbättras. Inom delprogrammet Jaktförband utgår under programplaneperiodensju divisioner och en flottiljadministration. Ombeväpning till flygplan JA 37påbörjas enligt tidigare planläggning /79 och sker med hänsyntill den leveranstakt som de ekonomiska resurserna medger. Under periodenutrangeras i huvudsak äldre modeller av flygplan J 35 Draken. Medel för attmodifiera denna flygplantyp saknas. Nödvändiga modifieringar som främjar flygsäkerhetenkommer dock att 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 25 För delprogrammet Luftvärnsrobotförband gäller i enlighetmed Kungl. Maj:ts beslut att förbanden skall vara avvecklade vid ingången /79. Till denna tidpunkt kommer ett antal robotar och viss övrigsystemmateriel att ställas i förråd. Delprogrammet inriktasmot att intdl avvecklingstidpunkten behålla kvaliteten på förbanden och attkunna utnyttja de ökade möjligheterna till snabbare omgruppering som tillfördmateriel medför.