prop · FY0387 · 1975-12-31 00:00:00 — a. atl såväl de skattskyldiga somtaxeringsmyndigheterna då fär en klarare gränsdragning vUket är betydelsefullti flera hänseenden, bl. a. vid påförandet av förseningsavgift. Några remissinstanser framför egna förslag om vilkafömtsättningar som bör föreUgga för rätt till anstånd till den 31 mars.Länsstyrelsen i anför att utredningens förslag innebär enskärpning för många näringsidkare, som inte har räkenskapsavslutning med vinst-och förlustkonto. Detta gäller exempelvis beträffande tandläkare m. fl., somenligt särskild förordning är skyldiga att föra räkenskaper. Länsstyrelsenförordar därför i stäUet att anstånd till skall medges allaskattskyldiga med förvärvskäUa, vars inkomst skaU beräknas enligtbokföringsmässiga gmnder. Denna uppfattning delas av i .ålvsborgslän som anför bl. a. att det knappast ligger i den fiskala sidans intresse altallt fler skattskyldiga går över till redovisning enligt bokföringsmässigagmnder med avslutning mot särskild 1975: 87 69 resultaträkning.Länsstyrelsen i föreslår all samtiiga skattskyldiga som ärrörelseidkare eUer jordbmkare och som avslutar räkenskapema efter 31 oktoberunder beskattningsåret, oavsett om räkenskaperna avslutas med vinst- ochförlustkonto eUer ej, skall åtnjuta generellt anstånd tiU 31 mars.Lantbrukarnas skattedelegation och SHIO anser att automatiskt anstånd börmedges vid bokslut efter utgången av augusti. Delegationen anser att viUkoretom avslut med vinst- och förlusträkning därvid bör utgå. Förslagetatt anstånd tUl skall medges delägare i fåmansbolag och den som ärsambeskattad med skattskyldig som har rätt tiU anstånd till nämnda dag lämnasutan erinran av flertalet remissinstanser. En negativ inställning tillförslaget redovisas bl. a. av länsstyrelserna i och län.Länsstyrelsen i län pekar på de svårigheter som därvid kan uppkomma medatt bereda granskarna en konlinueriig sysselsättning. i Örebrolän framhåller atl delägarna i fåmansbolag såsom löntagare redovisar inkomst avtjänst enligt kontantprincipen och alt någon justering vid bokslutet numerainte fär göras beträffande under inkomståret gjorda kontantuttag. Enförskjutning till kan befaras animera till otUlätna efterhandsjusteringar. Förslagetatt anstånd skall kunna medges till tillstyrks eller lämnas utanerinran av den övervägande delen av remissinstanserna, bl. a. UFU,länsstyrelserna i och , flera lokalaskattemyndigheter, Föreningen , , Lantbrukarnasskatteddegation och redovisningskonsulters förbund. Man anser attförslaget är en naturUg konsekvens av att taxeringsperioden förlängs och attdet bör underlätta arbetet för bl. a. de större deklarationsbyråerna. Någraremissinstanser är tveksamma till eller avstyrker förslaget. iBlekinge län och den lokala skattemyndigheten i pekar på de svårighetervid en generösare anståndsgivning som kan uppkomma med hänsyn tillbestämmelserna om skattetillägg och förseningsavgift. Den lokalaskattemyndigheten i anser att anstånd tUl bör komma ifråga endasl när särskilda skäl föreligger. RRV förordar viss restriktivitetmed hänsyn tUl bl. a. den försening av arbetet med deklarationer av inveckladbeskaffenhet som eljest blir följden. TCO framför liknande synpunkter och anseratt nuvarande anstånds-system i stort sett bör bibehållas. Förslagetom anstånd tills vidare har mötts med tveksamhet av flertalet remissinstanser.Den lokala skattemyndigheten i anser dock att den föreslagnamöjUgheten är smidig ur administrativ synpunkt och bör prövas.Anslåndstidpunkten kan då enligt myndigheten lämpUgen aviseras ADB ochmaskinellt anges på kommande års TRA. Några lokala skattemyndigheter ärtveksamma tiU 1975: 87 70 förslagetmed hänsyn till bestämmelserna om skattetUlägg och förseningsavgift. Denföreslagna möjligheten för revisionsbyråer att lämna in deklarationer enligtleveransplan tillstyrks eller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanserbl. a. kammarrätten i SundsvaU, företagsskatteberedningen, länsstyrelserna iKronobergs, HaUands och , vissa lokala skattemyndigheter,Lantbrukarnas skattedelegation, SHIO och . Kammarrättenpåpekar att tidsmässiga problem också kan uppkomma för skattskyldiga utanför destörre tätortema (framför allt mindre företagare och jordbrukare) som biträdsav personer som inte varaktigt ägnar sig åt sådan verksamhet.Denna kategori av medhjälpare som ofta har ett ansenUgt antal kunder somåterkommer utgörs exempelvis av banktjänstemän och olikaförtroendemän med stor vana vid skriv-och räknegöromål. Även denna typ avdeklarationsmedhjälpare bör kunna inrymmas i ett förenklat anständssystem. Företagsskatteberedningenanför att de generösa anståndsregler som föreslås aktualiserar frågan om enbegränsning av rätten att använda s. k. brutet räkenskapsår, önskemålen frånrevisionsbyråer och liknande konsultföretags sida om att kunna sprida arbetetmed bokslut och deklarationer tUlgodoses i förslaget genom ett enkelt ochsmidigt anstånds-förfarande. En återgång till kalenderåret som räkenskapsperiodtorde vara möjlig för flertalet företag. Åtskilligaremissinstanser är tveksamma till förslaget med hänsyn tiU de svårigheter somkan uppkomma vid tillämpning av bestämmelsema om skattetillägg ochförseningsavgift. Sådana synpunkter framförs bl. a. av länsstyrelserna iBlekinge, och . Länsslyrelsen i anför attde skattskyldiga intill då byrån senast skall lämna inleveransplanen saknar klarhet i anstånds-frågan. En skattskyldig bör emellertidha rätt att på ett tidigare stadium kunna bedöma huruvida just han fått anstånd för att i förekommande fall själv tiUse alt deklaration lämnas ochinte yara helt hänvisad till att Ula på byrån. Det kan ifrågasättas om inte deskattskyldiga dessutom borde underrättas om beslutet med hänsyn till att desjälva står för ansvaret i fråga om förseningsavgift. iSkaraborgs län anför atl förslaget är diskutabelt med hänsyn till frågan omansvaret när tidsplanen inte hålls. Frågan har inte behandlats av utredningenmen måste enligt länsslyrelsens mening överv'ägas i det fortsatta arbetet.Länsstyrelsen i anser att förslaget kan medföra slor os'åkerhethos granskningsmannen beträffande vilka han skall anmana att deklarera. Utannamngivna skattskyldiga kan den lokala skattemyndigheten inte avgöra var deflesta aV dessa skall taxeras. i anser alt ansökanom anstånd bör lids- 1975: 87 71 bestämmasför varje skallskyldig och meddelas denne eller behörig företrädare. Länsstyrelseni anser att skattechefen och inle lokal skattemyndighet, somföreslagits, skall faststäUa leveransplan. Länsstyrelseni anser att leveransplan endast skall kunna uppta företagvars räkenskapsår gått tiU ända efter året före taxeringsåret.Därigenom kan de högst kvaUfice-rade assistenterna tillförsäkras tillräckUgtarbetsunderlag redan från taxeringsarbetets start. Denföreslagna ambitionsnivån vid taxeringen tiUstyrks eller lämnas utan erinran avflertalet remissinstanser. Bland dessa är RRV, skatteutredning,länsstyrelserna i , , , och , ,, och , KF, Lantbrukarnas skattedelegationoch SHIO. RRV anför att den föreslagna ambitionsnivån ger skattemyndighetemamöjlighet att koncentrera gransknings- och kontrollresurserna pä skattskyldigasom erfarenhetsmässigt konstaterats ha möjlighet till betydande skattefusk ochskatteundandragande. Även i framhåller att mindreresurser än f. n. utan olägenhet torde kunna ägnas ät att rätta den storamängden småfel bl. a. därför att resursinsatsen merendels bliroproportionerligt stor i förhåUande tUl uppnådda resultat. anseratt förslagen om sänkning av ambitionsnivån endast innebär en anpassning tillvad som i allmänhet tillämpas i taxeringsnämnderna. Lantbmkarnasskattedelegation anför bl. a. att en del av den irritation som förekommerbland de skattskyldiga säkerUgen kan tillskrivas det förhållandet att utredningnedläggs och avvikelse görs även då det gäller obetydliga belopp. Tendensen liUsådana avvikelser har snarare tilltagit än avtagit sedan ell visst inslag avtjänstemanna-medverkan tillkommit. Det är därför angeläget all den praktiskaambitionsnivån som ulredningen förordar vid ett genomförande också upprätthålls. remissinstanser är tveksamma om man bör ange minimibelopp som inte börändras, bl. a. kammarrätten i , länsstyrelserna i och Bohussaml . i anser att enofficiell precisering av beloppsgräns bör undvikas, efiersom delta skulle kunnauppfattas bland allmänheten som en tillålen ram för mer eller mindre avsiktligafelaktigheter. Även om en viss växlande praxis i delta hänseende skulle kunnabli följden, bör det i vart fall lUls vidare få ankomma på taxeringsnämndernasgoda omdöme alt undvika bagatellrätlelser. Den föreslagnatjänstemannagransk-nineen får antas komma att bidra till atl olikheterna inleblir av alar- 1975: 87 72 Länsstyrelserna i , och förordar althithörande frågor löses genom införande av högre schablonavdrag. Kammarrätteni SundsvaU anser att frågoma om ambitionsnivå är av stor principiell betydelseoch att det är tveksamt om det material ulredningen förebringat utgörtUlräckligt underlag för ett mera definitivt ställningstagande. Kammarrättenförordar därför all dessa frågor blir föremål för en mer ingående analys än sömskell. Någraremissinstanser är negativa tiU förslaget om ambitionsnivå vid taxeringen.Länsstyrelsen i anser alt förslaget inte är förenligt med regelnom i möjligaste mån likformiga och rättvisa laxeringar. En del remissinstanserframför synpunkter pä hur den föreslagna ambitionsnivån bör regleras.Kammarrätten i anser att principer av här aktueUt slag bör regleras iförfattning och inte såsom föreslagits genom aUmänt håUna principuttalanden avriksdagen. Även länsstyrelserna i och län förordar attföreskrifter lämnas om ambitionsnivån. Lagstiftning i frågan avstyrks däremotav länsstyrelserna i och samt av den lokalaskattemyndigheten i . i avstyrker attvägledande officieUa uttalanden Överhuvudtaget görs. Även iUppsala län uttalar sig mot vägledande principuttalande av . Ettsådant uttalande kan föranleda missbmk från skattskyldigas sida och därigenomföranleda en inte avsedd skattesänkning med åtskilliga miljoner kronor.Centrala skriftliga direktiv att underlåta avvikelse från en deklaration trotsatt uppenbara fel e. d. gjorts i densamma kan också leda till att allmänhetensförtroende för beskattningsmyndigheternas arbete rubbas. iVästerbottens län är däremot positiv till ett principuttalande av menfinner det mindre lämpligt att såsom föreslagits beloppsgränser fixeras av RSVoch länens skattechefer. Det kan nämligen befaras att en sådan fastslagenbeloppsgräns avsiktligt utnyttjas av de skattskyldiga. Liknande synpunkter ifräga om rekommendationer av RSV och skattecheferna framförs avlänsstyrelserna i , och . iNorrbottens län anför bl. a. att uttalanden vid muntUga överläggningar medskattechefema inte torde anses offentliga, och underhandsrekommendationer viddessa torde vara att föredra. Det kan ocksä finnas behov av skilda gränser inomolika områden. i anför att det bör ankomma påskattechefen att med RSV:s stöd för taxeringsnämnderna framhålla angelägenhetenav att inte onödigtvis vidta obetydliga rättelser eller infordra utredningarsom gr.Iler ringa belopp. TORframhåller att reglerna om ambitionsnivå måste få sådan utformning att frägainte i detta sammanhang kan uppkomma om skade-ståndsskyldighet förtaxeringsfunktionär. 1975: 87 73 Principförslagetom ett väl utbyggt ADB-stöd för deklarationsgranskningen har mottagits väl vidremissbehandlingen. SamtUga remissinstanser tillstyrker eller länmar förslagetutan erinran. i framhåUer bl. a. att åtskilUgamtinmässiga arbetsuppgifter kan ulföras på maskineU väg vid ökat datorstöd ochalt detta torde medföra såväl effektivitetshöjning som personalbesparing. Ävenden föreslagna tekniska uppläggningen av den ADB-mässiga registreringen hartiUstyrkts eUer lämnats utan erinran av den helt övervägande delen avremissinstanserna. Detta gäUer bl. a. den föreslagna förregistreringen utanberedning av uppgifterna i deklarationema. ÅtskiUiga lokala skattemyndigheteruttalar sig positivt om förslaget bl. a. de lokala skattemyndigheterna i ,, , , och . Den lokala skattemyndigheten iGöteborg anför bl. a. att det med hänsyn till det värdefuUa stöd TRA gergranskaren och svårighetema att behöva jämföra granskad deklaration med senareerhållen TRA, vore önskvärt att alla deklarationer registrerades före granskningen.Redan i början av febmari har en del deklarationer inlämnats. Viss del avdetta material kan redan då utan sortering lämnas för registreringsamtidigt som sortering av övrigt material pågår. Föreningen gör samma ställningstagande och anför vidare bl. a. attregistreringsarbetet måste påbörjas när deklarationerna kommit inoch sedan bedrivas med största möjliga snabbhet. För att genomföra detta måsteenligt föreningen registreringsarbetet breddas genom att förläggas även tilllokal skattemyndighet. Om detta skall ske via terminalsystemet eller på annatsätt bör utredas vidare. Förslagen om registreringav och avstämning mot kontrolluppgifterna samt om datortester med samkömingmed bl. a. fastighetsregister och om framtagandet ay TRA tUlstyrks eller lämnasutan erinran av den helt övervägande delen av remissinstansema. En del kritiskapåpekanden i fråga om registreringen av kontrolluppgifter görs av länsstyrelseni som anför bl. a. att om förregistreringen skall rätt tjänasill syfte måsle samtliga kontroUuppgifter komma in i rätt lid. Så kan erfarenhetsmässigtlångt ifrån alllid antas bli fallet. En enda saknad kontrolluppgift till endeklaration synes medföra att granskningen i det fallet måste ske helt manuelltoch utan något ADB-stöd. Den föreslagna anordningen och rutinen i och för sigteoretiskt riktig och rationell kan sålunda befaras i verkligheten inte kommaatt fungera i ett avsevärt antal fall. Detta måste beaktas vid den närmare utformningenav system och granskningsrutiner, vid bestämmandet av handläggningstider m. m.och vid personaldimensioneringen. I fråga om de uppgifter 1975: 87 74 somföreslagits bli inhämtade genom samköming med andra register anförlänsstyrelsen i att förslaget om förtryckning av uppgifter omcivilstånd liksom uppgift om antal henunavarande bam accepteras helt. Derubriker och registreringar som föreslagits vid inkomst av tjänst godtas ocksäutan ändringar. Förslaget om att skattepliktig förmögenhet skaU registreras ärett led i en förbättrad service mot behöriga intressenter. Länsstyrelsenfömtsätter dock alt förmögenhetsuppgifterna även i fortsättningen blirsekretessbelagda. Denföreslagna metoden för ändringsregistrering lämnas utan erinran av flertaletremissinstanser. a. de lokala skattemyndigheterna i , Malmöoch samt Föreningen anser emellertid att detföreslagna förfarandet med anteckning på TRA är orationellt. Föreningen anföratt det föreslagna förfarandet innebär ett dubbelarbete, dä i deklarationenvidtagna ändringar måste överföras manuellt. Här föreligger också risk förfel-överföringar. Den föreslagna metoden är visserligen bättre än dennuvarande, i vilken hela deklarationsmaterialet måste översändas frångranskarna till datakontoren, men den är enligt föreningen ändå klartotillfredsstäUande. I ett effektivt och rationellt system bör lokal skattemyndighetsjälv handha ändringsregistreringen och denna bör ske i nära anslutning tillgranskningen. Någraremissinstanser, bl.a. i lån, anser att ulredningensberäkningar om lidsåtgången för registrering och kodning varit väloptimistiska. anför att registreringarna enligt utredningen skallutföras . I dagens system står åtminstone treoch en halv månad till buds och ändå är personalen hårt ansträngd under dennatid. Förslagetom elt direktminnesorienterat ADB-sys-t e m tUlstyrks eller lämnas utan erinranav samtliga remissinstanser. Den lokala skattemyndigheten i berör idetta sammanhang vikten av att frågor om säkerheten i systemet och omintegritet och sekretess blir omsorgsfullt studerade före genomförandet.Sveriges redovisningskonsulters förbund anser att en s'ärskild utredning börtillsättas beträffande tillgång till och sekretessen kring de register somuppläggs, i synnerhet som registren föreslås få riksåtkomst. Flertaletremissinstanser godtar utredningens uppläggning av löntagargranskningen.Åtskilliga remissinstanser gör emellertid invändningar mot de produktionslalper granskare som utredningen beräknat. Bland övriga frågor som i deltasammanhang berörts vid remissbehandlingen är ADB-stödet vidlöntagargranskningen och urvalet av granskare för löntagardeklarationema. Prop.1975: 87 75 Ifråga om ADB-stödet anför i att detta säkerligenkommer att medföra betydande rationaliseringsvinster. Tekniska rättelser ochandra ändringar av enkelt slag kan meddelas de skattskyldiga genom ett starktförenklat ADB-mässigt förfarande. ADB-mässigt framställda meddelanden måsteemellertid normalt utformas efter ett mönster som tar föga hänsyn till denskattskyldiges personUga förhållanden. En övergång i stor skala till ettunderrättelseförfarande genom dator får sannolikt också den effekten attgranskningspersonalen måste ägna mycken tid åt att lämna allmänhetenupplysningar om vad dessa tekniska rättelser innebär. Kammarrätten i Stockholmanför bl, a. att det kan ifrågasättas om inte huvudparten av kontrollen av löntagardeklarationernaskulle kunna ske helt med hjälp av ADB och inom ramen för lokalskattemyndighets debiteringsverksamhet,fGransk-ningsassistentens uppgift bordedärvid vara att endast granska de deklarationer där särskild kontroll ansågserforderlig. Bl, a, länsstyrelserna i och samtden lokala skattemyndigheten i anser att en större del avlöntagargranskningen bör läggas på biträdespersonal än som föreslagits.Länsstyrelsen i anser att löntagargranskningen kanskötas av arbetsgmpper bestående av deklarationsgranskare med lägre kompetensoch av granskningsbiträden. En betydande del av löntagardeklarationema är av såenkel natur, alt taxeringsarbetet med det planerade datastödet och lämpligagranskningsresurser i övrigt kan beräknas genomfört till maj/juni. Denna målsättning bör kunna bibehållas även i ettsystem där löntagardeklarationer och övriga deklarationer granskas parallellt.Granskningsarbetet med återstående del av deklarationsmaterialet bör fullföljasunder resten av taxeringsperioden. Organisationen bör göras så flexibel, attgranskningspersonal lätt kan flyttas över till andra angelägna uppgifter eflerdet egentliga taxeringsarbelets slut. Så skulle löntagargranskare under senaredelen av taxeringsperioden kunna erhålla nyttig praktik genom att under lämpligledning biträda vid t, ex. granskning av rörelsedeklarationer. Behovetav skärpt skattekontroll i fråga om löntagardeklarationer berörs bl. a, avlänsstyrelsen i . Lantbrukarnas skattedelegation och Sverigesadvokatsamfund. Delegationen anser att underdeklaration kan vara lika frekventhos löntagarna som hos andra grupper skattskyldiga och att skattekontrollenskall utformas från denna utgångspunkt. anför att man bortsettväl mycket från att ett avsevärt skattesvinn finns även hos löntagarna. 3.3.8Granskning av små och medelstora rörelser o. d. Förslagetom en branschvis granskning av små och medelstora rörelser m. m. tillstyrks avåtskilliga remissinstanser bl. a. länsstyrelserna i , samt , den lokala 1975: 87 76 skattemyndigheteni och Föreningen . iHallands län framhåller att antalet verksamhetsområden som tillförs varje"branschgmpp", inte bör vara alltför snävt. i Göteborgsoch län anser att granskningen av rörelsedeklarationer bör organiserasefter likformiga grunder och inte bli föremål för annan uppdelning än sombetingas av en önskvärd specialisering med hänsyn till branschtillhörighet,företagsform, krav på specialistkompetens osv. Föreningen anför att enbranschvis granskning är en eftersträvad ordning som intekunnat genomföras på grund av administrativa hinder. Någraremissinstanser, bl. a. länsstyrelserna i , ochVärmlands län samt den lokala skattemyndigheten i , framhåller attmöjligheten att genomföra branschvis granskning hänger samman medgranskningsdistriktens storlek. i anför att i länetär fögderi så stort att det skulle kunna firmas möjligheter till enbranschspecialiserad granskning av rörelsedeklarationema. Länets övriga sexfögderier är avsevärt mindre. Minst är FUipstads fögderi som vid 1974 årstaxering hade 1 248 taxerade inbor i de särskilda taxeringsdistrikten. Enbranschvis ordnad granskning ter sig inle meningsfull med ett så litetunderlag. Med nuvarande fögderiindelning vore det föga rationellt att splittraresurserna för granskning och kontroll av rörelsedeklarationerna på det sättulredningen föreslagil. Länsslyrelsen i l'ån anför att omstörsta möjUga effekt av branschgranskningen skall kunna uppnås krävs att varjegranskningsassistent får ägna sig åt en enda eUer etl fåtal branscher. Detta ärgenomförbart i de större fögderierna men inte i de mindre. I de små fögderiernaär antalet skattskyldiga inom de olika branscherna alltför litet för attbranschgranskning i egentlig mening skall kunna genomföras. I sådana fallmåste det enligt mening finnas möjlighet för attindela länet i taxeringsdistrikt som är praktiska och ändamålsenliga urgranskningssynpunkt även om man därvid skulle överskrida fögderigränserna.Branschgranskning i de av utredningen föreslagna lokala taxeringsdistriktenblir mycket svåradministrerad. 3,3,8,2Traditionella överslagsberäkningar Förslagetatt bmttovinstanalys och kontantberäkningar bör användas med försiktighetlämnas i stort sett utan invändningar vid remissbehandlingen. Bl, a. delar utredningens uppfattning. Lantbrukarnasskattedelegation anser att utredningen ändå fäster för stort avseende vid detraditionella överslagsberäkningarna. driver genomgåendelågprislinje, andra arbetar med pris-nedsättningar på vissa varor, andra återsaluför ett mera differentierat varusortiment. Bruttovinstjämförelser är idessa fall meningslösa. Prop.1975: 87 77 tantberäkningarkan vara till ledning om underlaget för beräkningen är riktigt och nämndenbesitter en ingående lokalkännedom. Utvecklingen mot slörre taxeringsdistriktminskar emellertid lokalkännedomen. Kontantberäkningar torde därför i framtidenspela mindre roll. i län anser däremot att maninte skall underskatta den betydelse som de traditionella överslagsberäkningarhar vid kontrollen av deklarationers tUlförlitlighet. Bmttovinstanalys och kontantberäkningär enligt utmärkta hjälpmedel vid deklara-tionskonfrollen. Förslagetom flera partiella revisioner vid taxeringen i första instans har i huvudsakmottagits positivt av den övervägande delen av remissinstanserna. Bland demsom uttalar sig för förslaget är kammarrätten i SundsvaU, RRV,bankinspektionen, företagsskatteberedningen, UFU, länsstyrelserna i ,, , , , , ochVästernorrlands län, flera lokala skattemyndigheter. Föreningen , , Lantbrukarnasskattedelegation, SHIO, TCO, och . RRV anför bl. a. att partiella revisionersom ett komplement till skrivbordsgranskningen bör höjagranskningsverksamhetens effektivitet. Försöksverksamheten visar att deutvalda revisionsobjektens deklarationer varit behäftade med felaktigheter sominte kunnat uppdagas vid normal skrivbordsgranskning. Det i förhällande tillresursinsatsen goda resultatet av revisionerna i form av höjningar av inkomsttaxeringoch mervärdeskatt är enligt RRV:s mening ett tungt vägande skäl för en ökadsatsning pä denna form av kontrollverksamhet. Bättre beslutsunderlag ochkonstaterat lågt antal skattskyldigbe-svär över beslut som fattats avtaxeringsnämnden på gmndval av vid försöksverksamheten utförda revisioner ärytterligare omständigheter som talar för en sådan ordning. En kontroll genombesök hos den skattskyldige bör dessutom ge goda möjligheter till informationoch rådgivning i taxerings- och redovisningsfrågor. a. att tanken på partiella revisioner av det slag som utredningenavser är god och bör realiseras. Dessa revisioner är enligt utredningen välägnade att vidga och fördjupa kontroUen av företagsdeklarationerna och därmedförbättra taxeringsnämndens beslutsunderlag. i län anförbl. a. att genom utvidgad skattekontroll tillgodoses bättre det krav på ökadrättssäkerhet som ställs pä taxeringsarbetet i första instans från deskattskyldigas sida.