prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Enkombination av kapacitetsbrist inom främst vissa delar av råvarusektorn ochavtagande efterfrågan inom andra medförde nämligen att exporltillväxtenpålagUgt försvagades under detta år. hade prisstegringarna påoljeprodukter och andra råvaror haft en klart kontraktiv effekt på den inhemskaefterfrågan. Vid två olika tillfällen och beslutade man om åtgärder i syfte att stimulera den inhemska efterfrågan.Tillsammans med ett kraftigt omslag i lagerinvesteringarna medförde detla inleendast att man kunde motverka de nedåtgående tendenserna utan den totalaefterfrågan kom att skjuta en betydande fart under loppet av 1974. Dennaefterf rågeökning, som kan uppskattas tUl , byggdes i sin helhet upp avinhemska faktorer i motsats tiU förhållandena då den externaefierfrågan svarade för drygt 2/3 av den uppgång på inemot som registreratsför detta år. Detta kom även till uttryck genom den kraftiga försämringen ibytesbalansen. Från ett överskott på . 1973 svängde dennatiU ett underskott på ca . 1974 en omsvängning som enligttillgänglig statistik är kraftigareän för något annat jämförbart OECD-land. Detta är det pris man fått betala förden höga ekonomiska aktiviteten . Det säger sig självt att man inteskulle kunna ha gått Uka långt i expansiv riktning om inte utgångsläget ifråga om vår utrikcsbalans varit så pass gott. reviderade nationalbudgeten presenteras en än så länge mycketpreliminär analys av effekterna av den temporära nedsättningen avmervärdeskatten. Att särskilt analysera denna åtgärd är bl. a. motiverat avatt det var första gången man använde detta medel i köpkrafts-stimulerandesyfte. Några bestämda slutsatser har ännu inle varit möjliga alt dra i varjefall inte vad beträffar frågan om nedsättningen i huvudsak haft en i tidenomfördelande effekt eller den verkat absolut sett höjande på konsumtionsnivån.Den fortsatt kraftiga uppgången i hushållssektorns sparande under 1974underlättar inte en analys av den isolerade effekten av momssänkningen. Detframstår emeUertid som ganska troUgt att åtgärden haft en viss effekt påinköpen av varaktiga konsumtionsvaror i varje fall i den meningen alt köpförefaller atl ha uppskjulits tills dess att momssänkningen trädde i kraft ochpåskyndats när den skulle återgå till den högre nivån. kan mankonstatera att importinnehållet i dessa varugrupper är relativt högt och attäven den faktiska importen av dessa varor var betydande under den aktueUaperioden. Detta låter antyda alt man genom alt välja åtgärder med ett lägreimportiimehåll skulle kunnat uppnå en större, temporär sysselsättningseffektinom landet än vad som sannolikt nu blivit fallet, med en motsvarande mindreförsämring av utrikesbalansen. Kännetecknandeför den ekonomiska utvecklingen i och passeradedelar av 1975 har varit att den avvikit kraftigt i positiv riktning från vadsom gällt för de flesta . För elt land som är så beroende av sinutrikeshandel som kan en sådan skillnad i ekonomisk aktivitet inleupprätthållas på lång sikt utan detla kan endast ske under en begränsad period.Äv stor betydelse för bedömningen av den ekonomiska aktiviteten i vårt landunder 1975 blir då frågan om när och med vilken styrka konjunkturen på nytt kommeratt vända uppåt i de länder som är av betydelse för vår export. Skulle deninternationeUa avmatlningen bli långvarig och eventuellt ytterligare fördjupaslorde även vi få en märkbar känning av lågkonjunkturen. Enligtvad som anges i avsnitt 1.2 synes emellertid nu allt starkare skäl tala för altden internationella konjunkturen har passerat konjunk-turkiirvans boltenlägeunder första delen av 1975. Den omläggning av den ekonomiska politiken iexpansiv riktning som redan företagits i t. ex. 1 Revideradnationalbudget 1975 5 Förentastaterna och eller som framstår som alltmeratrolig i t. ex. kommer sannolikt att vända utvecklingen uppåt underloppet av 1975. Tillföljd av de betydande kapacitetsreserver som uppstått under den nu ganskalångvariga lågkonjunkturen kommer det emellertid förmodligen att ta en visstid innan den ökande efierfrågan slår igenom på arbetsmarknaderna och iutrikeshandeln. Det är inte omöjligt att arbetslösheten inom OECD-områdetkommer att ytterligare öka något och att exportorderingången under de närmastemånaderna kommer att uppvisa en fortsatt svag utveckling. En rad bedömare inomsåväl enskilda länder som internationella organisationer företräder dockuppfattningen att den internationella konjunkturen bör ha vänt uppåt mot senaredelen av 1975. FörSveriges vidkommande torde denna intemationella bUd leda till en genomsnittligtsett relativt svag exportutveckling . Föreliggande material tydervisserligen på att färdigvaruexporten skulle uppvisa en mot bakgrund av deninternationeUa utvecklingen förvånande kraftig uppgång. Men i gengäld beräknasden internationella lågkonjunkturen få en desto kraftigare effekt påråvaruexporten, som bedöms komma att minska mellan genomsniltslägena för 1974och 1975. Detär svårt att uttala sig om i vilken takt den internationeUa konjunkturförbättringsom nu väntas kommer att slå igenom på den svenska exporten. VisserligenframhöUs tidigare att existensen av betydande ka-pacitelsreserver hosmottagarländerna måhända kommer att medföra en viss fördröjning i dettagenomslag. Men å andra sidan har viktiga delar av den svenska exportindustrinfortfarande betydande orderstockar. Detta gäller särskilt inom densysselsättningsmässigt tunga verkstadsindustrin. Vid utgången av februarimånad 1975 redovisade företagen inom denna bransch inemot störreorderstockar i volym räknat än elt år tidigare. Så sent som angavca av verkstads-förelagen i konjunkturbarometern att orderstockarna varför stora i förhållande till produktionskapaciteten, för avföretagen ansågs dessa vara lagom. Även om en uppgång av exportorderna skulleske med en viss fördröjning bör således dessa inneliggande order bidra till attstora delar av den svenska exportindustrin kan hålla uppe aktiviteten på entUlfredsställande nivå . Såsom framgår av labell 1: 2 förväntasexportvolymen öka med 1 å . I löpande priser skulledetla svara mot en uppgång om . Avden inhemska resursförbrukningen svarar den privata konsumtionen för denstörsta delen av brattonationalprodukten går till detta ändamål.Under senare år har den privata konsumtionen uppvisat flera svårförutseddakast i sin utveckling. Sparkvoten har stigit kraftigt , 1973 och1974. Under några få års tid har den svingat sig upp från nivån till nära10 % av hushåUens disponib- Tabell 1:2 Reviderad försörjningsbalans 1974-1975 i milj. kr. -1,6 -10,2 Den prognos för den privata konsumtionens utveckling som redovisasi tabell 1: 7 iimebär att sparkvoten skuUe komma att sjunka något mellan 1974och 1975. Flera oUka omständigheter talar för detta: Först och främst börkanske framhåUas att de reala disponibla inkomstema ökade exceptioneUtkraftigt imder 1974 så kraftigt atl konsumtionen sannoUkt icke hann anpassasig tiU deima högre ökningstakt. Det framstår därför som troUgt att man får endel fördröjda effekter av denna snabba uppgång . I samma riktningpekar även det förhållandet att de tidigare snabba prisstegringarna nuförväntas bli lugnare samt att arbetsmarknadsläget förefaller alt bli fortsattgott. Det avtal som ttäffats för den statliga sektom kommersannolikt att bana vägen för en relativt snar uppgörelse på övriga delar avarbetsmarknaden. Det avtalsresultat som man nu kan se avteckna sig innebär ikombination med den genomförda skatteomläggningen atthushållens reala disponibla inkomster ökar något mer än vad som tidigareförutsatts. Mot denna bakgrund förefaller det sannoUkt att den privatakonsumtionen kommer att öka med . Den uppåtriktadedetaljhandelsutvecklingen och den stora bilförsäljningen under de förstamånaderna understödjer denna prognos. UtveckUngenpå investeringsområdet förefaller att bli något mera 1 Revideradnationalbudget 1975 7 uppåtriktadunder 1975 än vad som förutsågs i den preliminära nationalbudgeten för dettaår. En anledning härtUl är den oväntat kraftiga igångsättningen av i första handenfamiljshus 1974. Verksamt bidragande härtUl varsaimoUkt att den kompensation för mervärdeskatt som utgått sedan december 1973endast avsåg sådana byggnadsföretag som påbörjades före den 1 januari 1975.Ökningen kan sålunda förmodas ha ett visst inslag av engångskaraktär men hardock den effekten att investeringsvolymen i bostadsbyggandet kommer att varaväl hävdad under praktiskt taget . Ävenindustrimvesteringarna förutses öka kraftigt imder 1975. Flera faktorer talarför att en sådan prognos är väl underbyggd. En lång rad företag har färskaerfarenheter av en besvärande kapacitetsbrist som förhindrat att man kundeutnyttja den goda exportkonjunkturen . Likviditetsläget ärfortfarande gott och medger en i allmänhet relativ hög självfinansiering avinvesteringarna. De nya möjligheterna till utlandsfinansiering samt deåtgärder till stöd för industrins finansiering varom beslut fattades avriksbanken understryker ytterligare de goda förutsättningarsom bör föreligga för att den uppåtriktade investeringsprognosen inomindustrisektorn förverkligas. Inomandra delar av näringsUvet är däremot investeringsvUjan svagare; i vissa faU,som t. ex. inom rederinäringen, är den kraftigt vikande. Sammantaget innebärdetta att näringslivets investeringar totalt sett beräknas öka meUan1974 och 1975. Lagrenfömtsätts fortsätta att öka kraftigt om än i något långsammare takt än vad somvar fallet . Särskilt på färdigvarusidan bör fortfarande eltbetydande lageruppbyggnadsbehov föreligga. Beslutet att de särskUdainvesteringsfonderna kan få användas för lagerproduktion jämte beslutet att numedgiva stöd till lagerproduktion i de fall detta är nödvändigt för att värnasysselsättningen kommer alt skapa goda förutsättningar för en väl hävdadutveckling på detta område. Denhär presenterade efterfrågebUden med ett relativt sett betydande inslag avinhemsk efterfrågestimulans skulle i normala fall leda tUl en betydandeuppgång av importen. Till följd av flera speciella förhållanden räknar man dockinte med att delta i någon nämnvärd utsträckning skall inträffa . Enanledning är att fartygsimporten var mycket uppdriven menförväntas reduceras kraftigt . En annan faktor är attlagerutvecklingen övergår från ett skede med en betydande uppbyggnad av råvaru-och insalsvarulag-ren till att i stället innehålla mera färdigvamlager som ivarje fall inom industrin har ett lägre importinnehåll. Den föreUggandeimportprognosen tyder på att stegringen i varje fall intekommer att överstiga . Denekonomiska politiken har givits en mera stimulerande inriktningän vad som redovisades i den preliminära nationalbudgeten . Desammantagna finanspolitiska effekterna från den offentliga sektorn kan nuberäknas tiU av bruttonationalprodukten att jämföra med enstimulanseffekt på inte fuUt som redovisades i den preliminäranationalbudgeten. Det är i första hand den statiiga sektorns utveckling somförklarar detla. De statliga bruttoinvesteringarna inkl. affärsverkensinvesteringar har reviderats upp kraftigt från en minskning på enligtberäkningarna till en ökning på inemot . Ävenkonsumtionsutgifterna har reviderats upp något. Den kraftigaste ökningen liggerdock på de indirekta effekterna där en tidigare svagt kontraktiv inverkan påde andra sektorernas köpkraft nu har förbylts i en markant ökning, främst tiUföljd av kraftiga ökningar av de statUga transfereringarna. Även denstimulanseffekt som utgår från den kommunala ekonomin har förstärkts iförhållande till bedömningarna . Denu aktueUa uppgifterna för den statUga och den kommunala sektorns konsumtions-och invesleringsulgifter presenteras i tabeU 1:2. Äv denna tabell framgår dåäven att bmttonationalprodukten beräknad från användningssidan förväntas ökamed . Detta bör vid nu rådande utveckling i frågaom arbetsproduktiviteten leda tiU en ökad sysselsättning på 30 00040000 personer . Detla bör i stort sett motsvara det ökadearbetskraflsut-bud som man har att emotse imder detta år. Sysselsättningenskulle sålunda komma att i stort sett bibehållas på hög nivå under året.Osäkerheten i fråga om de internationella perspektiven motiverar dock alt manhåller en mycket hög beredskap för att möta en eventuellt uppkommandeförsvagnmg av arbetskraftsefterfrågan. Såsom perspektivet nu föreligger kommeren sådan om den inträffar att vara begränsad till vissa branscher. Idet följande avsnittet 1.2 lämnas en redogörelse för utvecklingen under 1974och 1975 inom olika områden. 1.2Utvecklingen inom olika områden Underloppet av 1974 fördjupades den internationella lågkonjunkturen och för året idess helhet beräknas den totala produktionen inom OECD-området ha minskat med1/i förhållande till genomsnittsnivån 1973 (se diagram 1: 1). Under börjanav 1974 medförde oljekrisen och dess följdverkningar ett kraftigt fall iefterfrågan. kunde tecken tiU en stabUisering ochåterhämtning av produktionen skönjas. Men föU efterfrågan återsnabbi i de slörre och industriproduktionen sjönk kraftigt. Somen följd av detta började arbetslösheten stiga snabbt. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 9 Dennuvarande internationella lågkonjunkturen är den djupaste . Attdet som tiU en början såg ut att bli en ordinär konjunkturavmaltning kom atlutvecklas på detta sätt, förklaras av en rad samverkande och varandraförstärkande omständigheter. Deninternationella högkonjunkturen 19721973 medförde en starkefterfrågeinflation, som ledde till stora prishöjningar på råvaror. Detla leddetill en påtaglig höjning av prisstegringstakten, vilken ytterligare drevs uppav de kraftiga oljeprisstegringarna /1974.Konsumentprisindex steg för hela OECD-området med 1974, jämförtmed 1973. Råvaruprishöjningarna beräknas ha arbetat sig genom de olikaproduklionsleden och slagit igenom fullt ut i konsumentpriserna till sommaren1974. Priserna fortsatte emellertid all stiga snabbt ända fram till årels sistamånader. Under detta skede bars inflationen upp också av löntagarnas strävanatt kompensera sig för de höjda konsumentpriserna. Dedirekta verkningama av den /1974 genomförda nedskärningeni oljeförsörjningen övervanns visserligen relativt snabbt. Av större betydelseför konjunkturutvecklingen blev emelleriid att de höga oljepriserna ledde tillett bortfall av efierfrågan i de oljeimporterande länderna. Deltaefterfrågebortfall skulle ha kunnat kompenseras av en motsvarande ökning i deoljeproducerande ländemas efterfrågan på färdigvaror. Oljeländernas import stegockså kraftigt men likväl inle tUlräckligt för att ta i anspråk hela deninkomstökning som de höjda oljepriserna lett till. Fömtom att totalaefterfrågan i OECD-ländema härigenom sjönk, försämrades deras bytesbalanskraftigt. Denekonomiska politiken skärptes vidare på de flesta håll under intryck av denaccelererande inflationen och de stora bytesbalansunderskotten. En slor del avintensiteten i konjunktumedgången kan därför hänföras till att regeringarna långtefter det att högkonjunkturen kulminerat medvetet dämpadeefterfrågan för att få bukt med inflationen och bytesbalansunderskotten, ävenom detta måste ske till priset av hög arbetslöshet. Underde första månaderna av 1975 har efterfrågan och produktionen fortsatt attminska. Arbetslösheten har fortsalt att stiga. En väsentligförändring har emellertid inträtt . Under trycket av denoväntat starka konjunkturnedgången och den snabbt stigandearbetslösheten har regeringarna i flera av de slörre lagt omkursen för den ekonomiska politiken i syfte alt stimulera efterfrågan. Redanunder senhösten 1974 hade en viss successiv lättnad märkts i penningpolitiken.I beslutades om elt omfattandefinanspolitiskt stimulansprogram. genomfördes en tidigarebeslutad skatte- och barnbidragsreform som stimulerar den privata konsumtionen.I presenterade administrationen ett slimulansprogram Diagram 1:1 Bruttonationalproduktens utveckling i olikaländer och länder-områden 19651974 Procentuell volymförändring från föregående år 1965 66 67 68 69 70 71 72 73 74 Källa: och nationellstatistik. I LJ LJ L_J I_ i \ I 1965 6667 68 69 70 71 72 73 74 Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 11 på16 miljarder dollar. Efter behandlingen i kongressen har programmet ökats tUlca . Också i en lång rad andra länder har generellaoch/eller selektiva stimulansåtgärder vidtagits. är det ännuför tidigt att bedöma hur stora effekter denna omläggning av poUtiken kommeratt få och i synnerhet hur det tar innan de vidtagna åtgärderna fulltut påverkar efterfrågeutvecklingen. Skulle emellertid de redan beslutadestimulanserna inte få avsedd effekt eller annars visa sig otillräckliga talarflera skäl för att ytterligare insatser kommer att göras. Det främsta skälethärför vid sidan av den rekordhöga arbetslösheten är den senasle tidensutveckling i fråga om inflationen. Prisemapå flertalet råvaror har fallit kraftigt se diagram 1:2 och någon markerad uppgång kan inle väntas . Oljepriserna harstabUiserats sedan de oljeproducerande staterna beslöt frysapriserna under åtminstone de tre första kvartalen 1975. Denna stabUiseringeller nedgång i prisema på råvaror har i rådande konjunkturläge slagit igenomsnabbt i partihandelspriserna och spridit sig till färdigvamledet. TUlgängUgaprognoser pekar på att inflationstakten för hela OECD-området skuUegå ned tUl jämfört . Mot bakgrund av utvecklingen underbörjan av 1975 förefaller en ännu starkare inbromsning av prisstegringen inteutesluten. Utvecklingenav efterfrågan och produktion inom OECD-området fömtses medföra en fortsattlågkonjunktur imder våren. torde emellertid en stabiliseringinträda, varefter en viss uppgång i konjunkturen kanväntas. Bakom denna prognos ligger antaganden om den samlade effekten av enspontan återhämtning och ekonomisk-politiska åtgärder. De främstadrivkrafterna bakom en uppgång i efterfrågan i OECD-ländema skulle vara en återhämtningav den privata konsumtionen och av lagerinvesleringarna. Den privatakonsumtionen, som allmänt utvecklades mycket svagt /1975,stimuleras nu genom den ekonomiska politiken och genom att realinkomsternastabUiseras i samma mån som inflationen bromsas in. Effekterna av omsvängningenav den ekonomiska politiken i expansiv riktning beräknas komma att slå igenomgradvis . TUl följd av den svaga utvecklingen underförsta kommer dock förmodligen bruttonationalprodukten förhela OECD-området att stanna års nivå. Denekonomiska situationen i är f. n. mycket pressad.Arbetslösheten ligger på inemot och industriproduktionen har fallitkraftigt . Vissa tecken tyder dock på attkonsumtionsbenägenheten kan konmia att förbättras . Den privatakonsumtionen kommer också att stunuleras av det beslutadestimulansprogrammet om . De stora lagren, som tUl slor delär orsakade av efterfrågenedgängen inom bilsektom. Diagram1: 2 Råvaruprisemas utveckling 19721975 ------ ""' 50-1TIIIrITTr-\I|1II1Irniiiittir-nriii;i|iir-JFMAMJJASONDJFMAMJJASONDJFMAMJJASONDJFM 1972Källa: Economist. harbörjat gå ner och lageranpassningen beräknas vara avslutad då enökad efterfrågan på bilar i full utsträckning kan få effekt på produktionen. Ioch med atl den privata konsumtionen och bilproduktionen går upp igenunderslöds en allmän återhämtning . På grund av densvaga utvecklingen kommer emellertid den totalaproduktionen med all sannolikhet att gå ned med 2 ä 3 %jämfört med . IJapan har selekliva stimulansåtgärder satts in . Ivilken utsträckning regeringen kommer att gå in för en mera klart expansivpoUtik, kanske främst i form av en lättare penningpolitik, blir beroende avutfallet i avtalsrörelsen . För den privata kon- 1 Revideradnationalbudget 1975 13 sumtionenväntas en gradvis förbättting . Trots en markerad uppgång iproduktionen väntas bmttonationalprodukten öka , en efter japanska förhållanden mycket måttlig ökningstakt. I FörbundsrepublikenTyskland har den inhemska efterfrågan utvecklats mycket svagt. Under början av1975 har även exportefterfrågan börjat mattas påtagligt. Regeringen har docksatt in stimulansåtgärder som uppgår till av bruttonationalprodukten ochen uppgång i konjunkturen väntas . Ett tecken på enbegynnande vändning är alt arbetslösheten sjönk något efter enkontinuerlig ökning . Den höga inflationstaktenoch det stora bytesbalansunderskottet i lämnar ett mycketbegränsat utrymme för en expansiv ekonomisk politik. förutses entillväxt på någon procent. Den privata konsumtionen väntas därvid öka något,medan investeringarna sannolikt minskar. Till följd av en stagnation eller t.o. m. minskning av importen och en förbättring av bytesförhållandet gentemotullandel väntas bytesbalansen förbättras något . Arbetslöshetenkommer sannolikt atl genomsnittiigt ligga på av arbetskraften. Underandra avtog den ekonomiska aktiviteten i påtagligt tUlföljd av den restriktiva ekonomiska politiken. Vissa seleklivastimulansåtgärder sattes in mot bakgrund av det allt svagarearbetsmarknadsläget. väntas den totala produktionsnivån komma attöka med 2,53,. I väniasproduktionen komma att öka med och lill skillnad från näslansamtiiga övriga torde en hög efierfrågan och full sysselsättningkomma att råda. Den privata konsumtionen ökar f. n. bl. a. till följd avexpansiva ålgärder och investeringsverksamheten ligger på en högnivå tack vare expansionen inom oljeutvinningsbranschen. Importen väntas ökamed vilket med en svagare exportutveckling leder till ett fortsattbetydande bytes-balansunderskolt. Detla anses emeUertid inte utgöra någothinder för tillväxten då underskottet snart kommer att vändas i ett överskottsom resultat av den expanderande oljeexporten. IDanmark bröts den höga ekonomiska aktiviteten lillföljd av en restriktiv ekonomisk poUtik. De vidtagna åtgärderna som syftadelill att begränsa importen av i synnerhet bUar fick åsyftad effekt ochbylesbalansunderskotlet kunde härigenom begränsas. Arbetslösheten växteemellertid starkt . Den ekonomiska politiken inriklas 1975på att bryta den oförmånliga utvecklingen i fråga om landels internationellakonkurrenskraft. Sysselsättningsläget skulle härigenom kunna förbättras någotsamtidigt som bytesbalansunderskottet minskas . Produktionskapaciteteni var fullt utnyttjad . Sysselsättningen var härigenomgod som emellertid hade en internationeUt sett höginflationstakt och ett stort bytesbalansunderskott. Den ekonomiska politikeninriktades på att förbättra hushållens reala disponibla inkomster samtidigtsom vissa restriktioner rådde för privata icke prioriterade investeringar. 1975inriklas den ekonomiska politiken på att begränsa bytesbalansunderskottet medbl. a. importdepositioner för att därigenom undvika annars nödvändiga begränsningarav hushållsinkomsterna. Trots fortsatt expansiva industriinvesteringar väniasändå produktionstillväxten avmattas påtagligt och komma att uppgå tiU 2 å ivolym 1975. Motbakgrund av att lågkonjunkturen, trots en förväntad uppgång , väntas dominera utvecklingen , kommer volymen avvärldshandeln sannolikt uite att öka nämnvärt. export torde ökanågot mer än importen tack vare en fortsatt hög efierfrågan i deoljeproducerande länderna och i statshandelsländerna. De råvaruproducerandeu-ländema har fått vidkännas en kraftig försämring av sin bytesbalans tillföljd av de ökade oljepriserna och nedgången i råvarupriserna, varför derasimport av färdigvaror kommer att få skäras ned avsevärt. OECD-områdetsbytesbalansunderskott uppgick till ochförväntas bli . Underskotten synes bli väsentUgtlägre än vad som förväntades tiden närmast efter oljeprisernas stora höjning.Den sneda fördelningen länderna emellan av det totala OECD-underskottet somgällde kommer dock sannolikt att förstärkas ytterligare . Demindre länderna, som tillsammans svarar för av OECD-områdetsbruttonationalprodukt, kommer enligt tiUgängUga prognoser att få bära ca 60 %av det samlade bytesbalansundersköttet. I betydande utsträck-nig sammanhängerdetla med alt dessa länder fört en mera aktiv och sysselsättningsslödjandepoUtik. Deoljeproducerande staternas inkomstöverskott som beräknas till 55miljarder dollar har i betydande utsträckning återförts till kapitalmarknadernai de oljeimporterande ländema. Dessa länders betal-ningsunderskolt har därmedkunnat finansieras utan allvarUga störningar i det internationella kredit- ochvalutasystemet.