prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Investeringarna i varvens lager av varor i arbete antas sjunkaunder 1976. Produktioneninom den helerogena övrigsektörn' beslår tUl övervä- 1 Sektorn omfattar textil-, beklädnads-, läder- ochlädervaruindustri (SNl 32), trähus- och byggnadssnickeriindustri, möbelindustrisaml övrig trävaruindustri utom sågverk (SNl 33 exkl. 33111), pappers- ochpappförpackningsindustri (SNl 3412), övrig pappers- och pappvaruindustri (SNl3419), grafisk industri (SNl 342), kemisk industri, gummivaru-, plast- ochplastvaruindustri (SNl 351, 352, 355, 356), jord- och stenvaruindustri (SNl 36)samt annan tillverkningsindustri (SNl 39). gandedelen av färdigvaror vilka huvudsakligen finner avsättning inom landet. Dessavaror går främst till privat konsumtion och i form av insalsvamleveranser lill industrin ochbyggnadsverksamheten. Övrigvarornahar i successivt ökad utsträckning funnit avsättning på exportmarknadernaså alt ca 1/3 av sektorns produktionsresultat exporterades 1974. En kraftigvolymökning av övrigvamexporlen på 1972 1973 utgjorde grunden tillden snabba produktionsökningen på drygt 71/som noterades 19721973. Bidragande var även en förbättrad inhemskefterfrågan för privat konsumtion samt industrins ökade köp av övrigvaror försåväl löpande förbrukning som lagerpåfyllnad. Exportefterfrågans betydelse somexpansionsfaktor dämpades märkbart19731974; exportvolymökningen kom att stanna vid . Snabbtstigande färdigvarupriser medförde atl exporlprisökningen 1973 1974 blev . bidrog denkraftigt förstärkta inhemska efterfrågan för privat konsumtion lill enjämförelsevis god produktionsutveckling inom övrigsektorn. Industrinsefterfrågan för löpande förbrukning synes 19731974 ha expanderat inästan samma höga takt som 19721973.Uppbyggnaden av övrigvamlagren inom industrin blev kraftigare än 19721973 som ettkraftigt positivt lageromslag registrerades i handelns lager av övrigvaror19731974. Tabell 4: 4Försörjningsbalans för övrig industrisektor 1974 -1,0 -4,6 -2,3 -2,0 -0,7 -12,5 -3,4 -0,5 -0,7 -2,3 ' Produktionen framkommer som saldo i balansen ochavviker från statistiska centralbyrånsärsberäkningar över produktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsförändring förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigareavvikelser. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 90 Den starka inhemska efterfrågan på övrigvaror under1974 riktade sig emellertid i ökad utsträckning mot utlandet och resulterade ien importvolymökning på 19731974 jämfört med en ökning på 19721973. De kraftiga internationella prisstegringarna slog igenom i desvenska importprisema som ökade 19731974. Trots ett ökat ianspråktagande av övrigvaror för privatkonsumtion och industrins ökade köp av övrigvaror lorde produktionstillväxten19731974 ha blivit lägre än 19721973. Även med beaktande av den stora importökningen19731974 och den svaga exporlvolymtillväxlen synes dock eflerfrågetillskollel19731974 ha medgett en kraftigare produktionstillväxt än de 2 1/19731974som anges i preliminära produklionsberäkningar. Efterfrågeutvecklingen har för övrigsektornsdel kännetecknats av kraftigt vikande utlandseflerfrågan och stagnerande inhemskefterfrågan. Trots ett något förbättrat avsältningsläge mot slutet av åretsynes exportvolymen ha minskat ca 12 1/19741975. Exportprisernastagnerade men prisökningen mellan helåren 1974 och1975 beräknas ha uppgått till . Den fortsatta om än modererade expansionen avefterfrågan för privat konsumtion synes tUlsammans med en förstärkt efterfråganför konsumtion ha utgjort de huvudsakliga stödjande faktorerna iefterfrågeutvecklingen för övrigseklorns del 19741975. Industrin skar nedsina inköp av övrigvaror för löpande förbrukning och i likhet med de tvåföregående åren synes byggnadssektorns behov av övrigvaror ha minskat även19741975. Kraftigt negativa lageromslag registrerades inom såväl detalj- sompartihandeln medan uppbyggnaden av industrins lager av färdigvaror 19741975lorde ha varit av ungefär samma omfattning som 19731974. Den expanderandeövrigvamefter-frågan för privat och offentlig konsumtion 19741975 synessålunda i del närmaste ha motvägts av det negativa omslaget i handelns lagersaml minskade insalsvamleveranser tUl industrin. Under inverkan av stagnationeni den interna efterfrågan kom införseln av övrigvaror att minska 19741975.Nedgången kan uppskattas till 4 1/. Prisstegringarna på färdigvaror harmattats av och importprisökningen 1974 1975 torde ha begränsats lill . Den angivna utvecklingen av utrikeshandel och inhemsk efterfrågan synes hamedfört en neddragning av produktionen inom övrigsektorn med uppskattningsvis4 1/19741975. Efterfrågelägetförutses genomgå en viss förbättring främst till följd av emotseddförstärkt utlandsefterfrågan. Som en följd av den förväntade återhämtningen ide västeuropeiska ekonomierna beräknas exporten sålunda öka ca 8 1/ ivolym 19751976. Exportpriserna förutses stiga i elt förhållandevis snabbttempo under loppet Bil.1 Preliminär nationalbudget 91 av1976 men mellan helåren 1975 och 1976 beräknas dock exportprisökningenstanna vid . Den inhemskaefterfrågan på övrigvaror förutses utvecklas svagt 19751976 trots altefterfrågan för privat konsumtion beräknas expandera endast något svagare än19741975. Efter en massiv uppbyggnad avindustrins övrigvarulager 19731975 förutses nu ett negativt lageromslag 19751976 med en avsevärd nedtrappning avlagren. Även lagerhållningen i handeln beräknas minska 19751976 efleratt ha varit i stort sett oförändrad 19741975. Industrins insatsvaruköp förutses hållas oförändrade 19751976 ochbyggnadsverksamheten torde uppvisa minskat behov av insalsvamleveranser även19751976. Det inhemska efterfrågetrycket synes inle bli större än alt importensvolymökning kan väntas stanna vid ca 3 1/19751976.Imporlprissteg-ringen 19751976 väntas bli . Den fortsattatUlväxlen av efterfrågan för privat konsumtion och det emotsett förbättradeavsättningslägel för exportvarorna 19751976 beräknas bereda rum för enproduklionslillväxt på inom övrigsektorn 19751976. Den helt övervägandedelen av produktionen inom livsmedelsindustrin inkl. dryckesvaru- ochtobaksindustrin går till privat konsumtion inomlandet. I samband med en malt utveckling av den inhemska livs-medelskonsumlionenunder 1970-talets första år kom produktionen inom denna sektor alt utvecklassvagt och produktionsökningen 1972 1973 stannade vid 1 1/. Livsmedelskonsumtionen ökade markant 19731974 ochlivsmedelslagren visade dessutomsamtidigt ett kraftigt positivt omslag. Hemmamarknadsefterfrågan synessålunda ha expanderat kraftigt som importen ökade endast ivolym 19731974. Inbegripet en volymmässigminskning av exporten på ca 7 1/torde efter-frågetUlskottet19731974 ha varit avsevärt slörre än 19721973. Statistiska centralbyrånspreliminära produktionsberäkningar anger emellertid produktionsökningen inomlivsmedelsindustrin 19731974 till . Den ur nationalräkenskapernahärledda efterfrågeutvecklingen indikeraren väsentligt högre produktionstUlväxt 19731974. Konsumtionenav livsmedel ökade 19741975 i ett lugnare tempo än 19731974 som ettkraftigt negativt lageromslag noterades för livsmedelsprodukternas del inom handeln.Ett negativt lageromslag registreradesäven för livsmedelsindustrins egna färdigvarulager 19741975 vUka byggtsupp kraftigt 19731974. Importvolymökningen synes likväl ha blivit kraftigareän föregående år eller inemot 19741975. Exporten av livsmedelsprodukterföll kraftigt under loppet av 1974 och och därefier blevåterhämtningen måttlig vilket innebar enminskning av exportvolymen med 19741975. Trycket påproduktionsresurserna torde således ha avtagit 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen markant19741975 och produkUonen torde ha ökat endast ca 11/2%.Livsmedelskonsumlionen väntas fortsätta att stiga 19751976 i en takt jämförbarmed den från 19741975. En svag exportvolymökning på förutses 19751976 och importvolymökningen väntas bli avungefär samma storleksordning. Livsmedelsindustrins egna lager antas minska 19751976 och minskad lagerhållning avlivsmedelsprodukler förutses även för handelns del.Efterfrågeutvecklingen beräknas därmed medgeen endasi blygsam höjning av produktionstillväxten 1975 1976 jämförtmed 19741975. Rundvirkesavverkningarnaberäknas preliminärt ha minskat med 13 %19741975. Massavedsavverkningarna förblev i det närmaste oförändradeunder det att sågtimmeravverkningarna gick mycket starkt tillbaka. Iutrikeshandeln med rundvirke är den mest iögonfallande förändringen 1975 atlimporten av massaved mer än fördubblades. Däremot sjönk sågtimmerimporlen.Rundvirkesexporlen föll något främst lillföljd av en minskad utförsel av sägtimmer. Inom massa- och pappersindustringenomfördes prodiiktionsnedskärningar . Därmed kom en massivuppbyggnad av massavedslagren lill stånd. Trots en minskad produktion vidsågverken skedde en avsevärd avtappning av sågtimmerlagren. väntas en förstärktefterfrågan på massa- och pappersindustrins produkter. Endast en obetydliguppgång förutses emellertid i massavedsförbrukningen 19751976 då produktionen 1976 inom Tabell 4: 5Försörjningsbalans för rundvirke 1974- Fastmått utan bark (barr- och lövträ) 1 000 m' gående år, 1 000 m' -13,0 -4,6 -30,1 -13,6 -10,6 -3,8 -8,6 -0,3 -19,8 -26,0 -17,1 -10,6 -3,8 Bil.1 Preliminär nationalbudget 93 massainduslrinkalkyleras bli i det närmaste oförändrad jämfört med . Detta följer av attden leveransuppgång som väntas för massa-industrins del 1976 ungefärligenmotsvarar uppbyggnaden av färdigvarulagren 1975. Massavedslagren beräknas drasner och en fortsatt stigande import av massaved förutses. Massavedsexportendäremot tros bli så gott som oförändrad. Massavedsavverkningarna förutsesminska 19751976. Förbättrade avsättningsmöjligheter för sågade och hyvladeträvaror emotses och produktionen väntas då stiga något. Därmed ökaräven förbrukningen av sägtimmer något. Sågtimmerlagren sjönk så myckel redanunder 1975 att någon ytterligare avtappning knappast kan tänkas bli aktuell1976. fanns av flera skäl en viss tendens till tröghet iavverkningarnas anpassning uppåt till sågverkens timmerefterfrågan.Sågtimmeravverkningarna beräknas öka 19751976 och den kalkylen bygger på altden nämnda trögheten förmodas upphävas under loppet av 1976. Som framgått avdet ovanstående förutses massaveds- och sågtimmeravverkningarna utvecklas iskilda riktningar. Sammantaget beräknas rundvirkesavverkningarna minska mednärmare 19751976. 4.4Övriga näringsgrenar och den totala produktionen I kalkylerna över den totala produktionsutvecklingenhar utgångspunkten varit de beräkningar som utförts av konjunkturinstitutet.Som närmare framgår av kapitel 1 redovisas emellertid i finansdepartementetssammanfattande bedömning en något snabbare ökning av den totala efterfråganfrån 1975 till 1976 än vad förutsatt. Delta har i försiahand antagits påverka produktionen inom industrin, byggnadsverksamheten och denoffentliga tjänstesektorn. I nedanstående tablå ges en sammanställning av depreliminära förändringstalen 1974 1975 samt prognoser för 19751976. Jordbruketsproduktionsvolym beräknas av statens jordbruksnämnd i den totala produk--tionen, % -3,5 , -5,5 Elkraftproduktion m. m. Summa varu- och kraftproduktion -1,5 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 94 haminskat med 19741975. Nedgången förklaras helt av en minskningi vegetabilieproduktionen 1975 på jämfört med , då skördeutfallet blevosedvanligt stort. Animalieproduktionen beräknas ha ökat något till1975. Under förulsällning om normalskörd 1976 väntas vegetabilieproduktionenminska med från 1975 årsnivå, medan animalieproduktionen beräknas öka obetydligt 19751976. Sammantaget innebär detla att jordbrukets produktions volym skulle minska med 19751976. Skogsbrukets förädlingsvärde beräknas enliglkonjunkturinsUlulet ha minskat i volym 19741975. väntas produktionsvolymen minskaylterligare; nedgången har beräknats lill 1975 1976. Som framgått avredogörelsen tidigare i detta kapitel beräknas industriproduktionen ha minskatmed i volym 19741975. 1976 förutserkonjunkturinstitutet en oförändrad produktionsvolym inom industrin jämfört med . Den annorlunda bedömningen i finans departementels kalkyler har beräknats resultera i en ökning på inemot 19751976. Elkraftproduktionenberäknas av statens industriverk ha ökat med 19741975.Värmekraftproduktionen har ökat kraftigt lUl följd av att flera nya kärnkraflaggregathar tagits i bmk . Dessa harfrämst ersatt oljebaserade kondenskraftverk, vUka har behövt köras ibetydligt mindre utsträckning . Den totala elför-bmkningen beräknasha ökat med . Därvid beräknas förbmkningen inomhushåll, handel m. m. ha ökat kraftigt, medan förbrukningen inom industrinminskat med ett par procentenheter 19741975. lUl 1976fömtses produktionsvolymen inom elkraflsektorn öka med . Även under1976 väntas ökningen framför allt faUa på kämkraflproduktionen. I kapitel 7 beskrivs utvecklingen inom byggnads-och anläggningsverksamheten. Bruttoinvesteringarna i byggnader ochanläggningar beräknas ha minskal med ca 3 %19741975. beräknas nedgången stanna vid . Med hänsyntill bl. a. en ökad reparations- och underhållsverksamhet räknarkonjunkturinstitutet med en oförändrad produktionsvolyminom byggnadssektorn 19741975 och en ökning på 19751976. Motbakgmnd av den i sammanfatlningskapitlet förutsatta efterfrågeutvecklingen , torde emeUertid byggnadssektorns produktionöka betydligt snabbare; produktionsökningen tUl 1976 har beräknatstiU . Med deförändringstal som redovisats ovan har sålunda varu- ocl, kraftproduktionen beräknatsminska med 19741975 och öka 19751976. Produktionen inom de privatatjänstesektorerna beräknas ha ökat med Bil.1 Preliminär nationalbudget 95 Inomvambandeln synes produktionsutvecklingen ha dämpats betydligt under loppet av1975; för har ökningen iproduktionsvolymen beräknats lill . För samfärdselntyder beräkningar för de första tre kvartalen på enminskad produktionsvolym. har produktionstillväxteni hela den privata tjänstesektorn anlagils bli lägre än 1975. a. på den prognos för den privata konsumtionen som redovisas ikapitel 6. Tillväxten i den privata tjänsteproduktionen väntas uppgå lill lUl 1976. Den offentliga tjänsteproduktionen beräknas hastigit med 19741975. Det är framför allt ökningen i denkommunala verksamheten som bidragit tillproduktionsuppgången. Den kommunala tjänsteproduktionen beräknas haökat , mot en ökning på i den statliga sektorn. Från 1975 till 1976väntas den utveckling inom den offentliga sektorn som redovisas i kapitel 8leda tUl en ökning i den totala offenUiga tjänsteproduktionen på . Den totala tjänsteproduktionen ökade enligt ovanslåendeberäkningar 19741975 medan ökningen 19751976 fömtses bli . Bmltonalionalproduktensvolymtillväxt, mätt från produktionssidan, skulle sålunda med ovan angivnaanlaganden uppgå till 1974 1975. MeUan 1975 och 1976 ger beräkningarnafrån produktionssidan en liUväxl på 1,9 %.Därvid bidrar tjänstesektorerna med nära 3/4 lill ökningen itotalproduktionen. Av kapitel 1framgår att ökningen av bruttonationalprodukten, mätt från användningssidan, uppgår till 19741975 och 1975 1976. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 96 5.1 Läget på arbetsmarknaden Utvecklingen påarbetsmarknaden har varit god, trots den internationellalågkonjunkturens återverkningar på den svenska ekonomin. Antalet arbetslösa uppgick till ungefär 71 000, moisvarande1,av arbetskraften. Sysselsättningen har expanderat kraftigt under året.För försia halvåret noterades en ökning på 117 000 personer jämfört med motsvaratide period 1974. Expansionen har varit koncentreradtill den offentliga sektorn, speciellt kommunerna. Efterfrågan påarbetskraft har dock fallit tillbaka under loppet av 1975. Denna utveckling harvarit speciellt markerad för industrin. Varsel om personalinskränkningar hardock inle nått samma omfattning 1975 som vid den förra konjunkturavmattningenunder 1971. Företagen försöker hålla kvar arbetskraften bl. a. för att vararustade inför den väntade konjunkturuppgången 1976. Arbetskraftsutbud,befolkningsförändring, in- och utvandring Utbudet avarbetskraft bestäms huvudsakligen av tre faktorer: befolkningsutvecklingen, migrationen och förvärvsfrekvensen. Förvärvsfrekvensen,eller det relativa arbetskraftstalet, anger den andel av befolkningen i enviss åldersgrupp som slår lill arbetsmarknadens förfogande. Folkmängden iSverige ökade med drygt 19 000 personer, vUket är enslörre ökning än 1974. Den slörre folkökningen är iförsta hand betingad av en större invandring . Såväl 1972som 1973 noterades under efterkrigstidenutvandringsöverskolt, något som emellertid svängde om till ettimmigrationsöverskott på 9 000 personer. Denna utveckling har fortsatt under1975, för perioden januarinovember noterades en nelloinvandring på 17 300 personervarav är danska medborgare. Från kan etlinvandringsöverskott på över 4 000 personer noteras. Detta innebär en omsvängning i jämförelse med 19711974 då ett utvandringsöverskoltförelegat i förhållande till detta land. i ett längre perspektiv ligger invandringen 1975 ungefärtotalt sett i nivå med genomsnittet för nettoinvandringen på1960-talet. Den s. k.aktiva befolkningen, personer i åldern , ökade med knappt0,eller ca 10 000 personer. Bil.1 Preliminär nationalbudget 97 har ökningen,beroende på en större invandring, varit något större . Antaletpersoner i arbetskraften (dvs. sysselsatta och arbetslösa) ökade enligtarbetskraftsundersökningarna , eller 58 000 personer mellan 1973 och1974. Denna ökning av arbetskraften har fortsatt och accentuerats under förstadelen av 1975. var ökningen jämfört med ungefär 93 000 (2,).Befolkningsförändringarna har spelat en relativt Uten roll, ökningen är tillhelt övervägande del beroende på förändringar i förvärvsintensileten.Under tredje kvartalet tycks emellertid ökningstakten ha avtagit något. Det ärnästan helt den ökade förvärvsfrekvensen hos kvinnorna som förklarar den storautbudsökningen av arbetskraft . Hos arbetsförmedlingarna registreras varje månadtillströmningen av nyanmälda lediga platser. Genom denna flödesslatistikfår man en indikation på hur efterfrågeläget på arbetsmarknaden utvecklar sig.De nyanmälda lediga platserna steg fram och harsedan dess, med undantag för en uppgång , visat ennedåtgående tendens. Totalt låg nivån för de nyanmälda platserna för periodenjanuarinovember under motsvarande månader1974. /november kunde dock en viss uppgång noteras. Som merutförligt har beskrivits i föregående kapitel om produktionen har orderingången(specieUt från exportmarknaderna), orderstockarna och produktionsvolymen i industrin visat en vikande tendens allt sedanandra . Denna utveckling återspeglas också i serien över nyanmäldaplatser inom tillverkningsindustrin som har sjunkit januarinovember med från1974 års nivå. Trots nedgången i industrins arbetskraftsefterfrågan harmånga länsarbetsnämnder rapporterat om svårigheter alt besätta vissa platserinom industrin. Detta kan bero på att utvecklingen varit olika i olikabranscher och regioner, men också på attvissa arbetsplatser inte uppfattas såsom tillräckligt attraktiva av de arbetssökande. Även inom byggnadsverksamhetenhar de nyanmälda platserna gått ner kraftigt t. o. m. och har sedandess legat kvar på denna låga nivå. En annanmätare på arbetskraftsefterfrågan är serien över obesatta lediga platser . Denna stock av lediga platser kan sägas mäta den icketUlgodosedda efterfrågan på arbetskraft. På gmnd av en stalislikomläggning ijuli 1974, som innebär att man numera mäterförhållandena vid månadens slut och inte som tidigare genom mitt-månadsräkningar,är inte serien helt jämförbar bakåt i tiden. I diagram 5: 1 illustreras utvecklingenav de obesatta platserna såväl totalt som för några näringsgrenar. De obesattaplatserna steg snabbt och nådde en topp . 7 1975/76. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen Diagram5:1 Antal obesatta platser 1971nov ./dec. 1971 72 73 74 7!i 1971 72 73 74 75 märktes en viss avmattning varefter en uppgång ånyo noteradesunder speciellt . Främst berodde denna uppgång på en ökningav de obesatta platserna inom sektorerna privata och offentliga tjänster.Därefier har de obesatta platserna minskat inom de flesta näringsgrenar speciellt kraftig har nedgången varit mom tillverkningsindustrin. I november1975 låg de lediga platserna inom denna sektor under januari månads nivå,därav meiall-och verkstadsindustri och textil- och beklädnadsindustri 47 %resp. För byggnadsverksamhet och trävarutillverk- 1Privata tjänster: varuhandel, post- och telekommunikationer, samfärdsel,hotell- och restaurangrörelse, bank- och försäkringsverksamhet. Bil.1 Preliminär nationalbudget 99 ningvar motsvarande tal 30 resp. . Antalet lediga platser inom den offentligasektorn och inom de privata tjänslenäringarna ligger f. n. på ungefär sammanivå som . Den ovan beskrivna utvecklingen verifieras också avkonjunkturinstitutets barometerundersökningar där andelen företag inomindustrin som uppgivit brist på arbetskraft har sjunkit sedan andra kvartalet1974. Följdriktigt har också andelen förelag som uppgivit arbetskraften somträngsta sektion (dvs. vad som i första hand hindrar en produktionsvolymökning)minskat. De flesta företag uppger i successivt ökande omfattning det svagaefterfrågeläget som den trängsta sektionen. steg sysselsättningen genom den ökade arbetskraftseflerfrågankraftigt jämfört med . Ökningen mellan genomsnitten för dessa båda år varenligl arbetskraftsundersökningarna 75 000 personer eller 1,9 %.Sysselsättningen i timmar ökade dock 1974 med varvid skillnaden iökningstakt mellan antal personer och antal limmar främst berodde på en ökadfrånvaro. Det var framför allt kvinnornas sysselsättning som ökade (med drygt 60 000) men även männens sysselsättning steg lill skiUnad mot dentidigare nedåtgående trenden. Sysselsättningen fortsatte atl expandera kraftigt underbörjan av 1975. Därefier har en dämpning inträtt. Totalt för de tre förstakvartalen uppgår emellertid sysselsättningsökningen till nästan 110 000personer. Timulvecklingen är emeUertid en helt annan, en ökning med endast 0,. De viktigaste faktorer som förklarar denna differens är ändringar iöverlidsuttag och korllidsfrånvaro och den ökade kvinnliga sysselsättningen(dessa har genomsnittligt kortare arbetstid än männen). I labell 5: 1 redovisassysselsältningsförändringen i limmar och personer inom olika sektorer avsamhällsekonomin. Denna sektorredovisning bygger på nationalräkenskapernasstatistik över sysselsättningsutvecklingen. Jämfört medarbetskraftsundersökningarna bmkar vissa skillnader föreligga. Inationalräkenskapsslatisliken lar man bl. a. hänsyn lUl variationer i antaletarbetsdagar mellan åren, man arbetar också delvis med en annanåldersavgränsning än i . Del bör poängleras att har diskrepansenmellan nationalräkenskapsslatisliken och varit särskUl stor. Av tabellenframgår all sysselsättningsexpansionen varit speciellt kraftig inom denoffentliga sektorn och då framför allt inom kommunerna. Tillbakagången avsysselsättningen inom jordbmk och fiske samt byggnadsverksamheten fortsätter iUkhet med tendenserna . 1Korrigerat hchirsvärde då mätperioden för var olikaplacerad 1973 och 1974. Betydligt fler ungdomar hade hunnit fä eller börjatsöka arbete än året innan. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen Tabell5: 1 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 1973 1975 Antal sysselsatta,100-tal Jorbrukoch fiske 2 209 Skogsbruk 602 Gruvor och tillverknings industri 10 219 El-, gas- och vattenverk 277 Byggnadsverksamhet 3 388 Privata tjänster' 13 080 Staten 2 672 Staten exkl. värnpliktiga 2 228 Kommunerna 6 698 Summa 39148 Korrigeringspost Procentuellförändring av antalet sysselsatta 1973- 1-3 kv. 1974-1974 1-3 kv. -2,6 1,1 -2,1 2,8 3,3 7,1 2,0 0,7 2,7 -1,9 1,5 0,7 -1,5 -0,3 3,9 3,4 6,91,6 0,4 2,0 Procentuellförändring av antalet utförda arbetstimmar -1,9 -2,9 -4,2 -1,0 -1,0 -2,3 -3,4 -0,7 -0,4 ' Varuhandel, restaurang- och hotellrörelse,samfärdsel, bank- och försäkringsinstitut, fastighetsförvaltning m. m. Arbetslösheten låg på en låg nivå trots attarbetskrafts-efterfrågan från industrin har dämpats betydligt genom denutdragna internationella lågkonjunkturen.