prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Spillvärmekan också användas för uppvärmning av lokaler. En ökning av industrieOmottrycksproduktion liksom av tillvaratagande av spillvärme från industriellaprocesser både inom och utom industrin, exempelvis för bostadsuppvärmning,skulle innebära stora energibesparingar. Mot bakgrund härav avser jag att föreslå regeringen attuppdra ät industriverket att i samarbete med berörda näringslivsorganisationerstudera dels energianvändningen inom de två mest energikrävande industribranscherna,nämligen järn- och stålindustrin samt skogsindustrin, dels möjligheterna atttillvarata spillvärme från industriella processer för värmedistribution ochelproduktion. På grundval av dessa studier bör industriverket även lägga framförslag tUl åtgärder för att nedbringa energianvändningen. Uppdraget bör sessom en inledning till en kontinuerlig undersökningsverksamhet, omfattande allindustriell energianvändning. De planeringsåtgärder som jag har berört innebäratt informations- och kunskapsunderlaget rörande energianvändning kommer attväsentiigt förbättras. Enligt min uppfattning är det dessutom nödvändigt attpåverka konsumtionsutvecklingen med vissa regleringsåtgärder. I första hand bör härvid beaktas möjligheten att inomramen för plan- och byggnadslagstiftningen påverka energikonsumtionen. Enligt bestämmelser i 136 a § byggnadslagen (1947: 385,BL) skaU lokaliseringen av industriell eller liknande verksamhet prövas av regeringenom valet av plats är av väsentiig betydelse för hushållningen med Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 339 landets samlade mark- och vattentillgångar. Det ankommerpå regeringen att föreskriva vilka slag av sådan verksamhet som skall prövas.1 kungörelsen (1972:781) om lokaliseringsprövning beträffande industrienverksamhet enligt 136 a § byggnadslagen (1947: 385) m.m. har sålundaföreskrivits att lokaliseringsprövningcn generellt skall omfatta nyanläggningav bl. a. järn- och stålverk, mctallve:-k och ferrolegeringsverk, pappersbrukoch cellulosafabrik, fabrik för framställning av petrokemiska produkter och cementfabrik.Utanför den generellt föreskrivna lokaliseringsprövningcn står t.ex, annankemikalieindustri än den petrokemiska. Härutöver kan lokaliseringsprövningaktualiseras genom beslut av regeringen i visst fall. Bestämmelserna i 136 a §BL avser således valet av plats för viss industriell eller liknande verksamhetmed hänsyn till hushållningen med mark och vatten. Någon prövning frånenergihiishällningssynpunkt kan inte ske. 1 anslutning till BL har närmare bestämmelser om bi. a,planläggning av bebyggelse och om utförande av byggnad meddelats i byggnadsstadgan(1959: 612, BS), Dessa bestämmelser innehåller inte något direkt uttalat stödför att vid planläggning av bebyggelse ta hänsyn till behovet av hushållningmed energi. Bestämmelserna torde inte heller ge stöd för krav pä begränsning avvärmeförbrukningen i byggnad. har i samband medenergisparundersökningen föreslagit att 136 a § BL ändras så att inte baravalet av plats utan även tillkomsten över huvud av viss industri skall kunnaprövas och att prövningsgrunderna skall vidgas till att avse ocksåhushållningen med energi. har dessutom föreslagit att de allmännabestämmelserna om planläggning i tillförs en föreskrift om att hänsyn skalltas också till övergripande behov av energihushållning. Vidare har planverketföreslagit att BS skall kompletteras med en ny paragraf om att byggnad skallutföras så att den möjliggör god värmehushållning. Enligt min uppfattning är det önskvärt att i störreutsträckning än kunna bedöma och planera de stora energianvändarnasutveckling från energihushållningssynpunkt. Samhället bör ha det avgörandeinflytandet häröver. De branscher som omfattas av den generellt föreskrivnaprövningen svarar tUlsammans med annan kemikalieindustri än den petrokem.iskaför av industrins saluvärde men för av förbrukningen av tillindustrin levererad energi. Enligt min mening är det därför angeläget att 136 a§ BL ändras så att den kommer att gälla även industriell eller liknande verksamhetsom är av väsentiig betydelse med hänsyn till landets energiförsörjning. Enprövning även från energihushållningssynpunkt bör inte vara begränsad tUlvalet av plats utan kunna avse tillkomsten över huvud av viss industriellverksamhet. Med hänsyn tUl energihushållningsaspekten bör vidare all industriför framställning av oorganiska eller organiska kemikalier omfattas av detgenerella prövningskravet. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 340 departementetkommer senare denna dag att lägga fram förslag till ändring i 136 a § BL. Detär enligt min mening klart att även bebyggelseplaneringen och utformningen avenskilda byggnader är av stort intresse från energihushållningssynpunkt. Detär därför önskvärt att Öppna möjlighet för att vid planläggning ta hänsyn tillbehovet av hushållning med energi. bör lagstiftningen göra detmöjligt att tillgodose kravet på att byggnad utformas så att den möjliggör godvärmehushållning. Chefen för kommer senare denna dag attlägga fram förslag till ändringar i BS i de avseenden jag här har berört, Isitt betänkande (SOU 1970: 13) energiförsörjning föreslogenergikommittén att samtliga kommuner skulle åläggas ansvar för attvärmeförsörjningen inom tätbebyggt område sker enligt en av kommunen utarbetadvärmeplan. Remissinstanserna ställde sig i allmänhet positiva till förslaget.Många instanser ifrågasatte om inte särskilda energiplaner omfattande allenergiförsörjning i en kommun borde upprättas. Värmeanläggningsutredningentillkallades för att utreda frågan om lagstiftning rörandeallmänna värmeanläggningar. Utredningen har i sitt betänkande (SOU 1974: 77)Värmeförsörjning enligt värmeplan lagt fram förslag till lagstiftning omvärmeförsörjning med fjärrvärme, elvärme och gasvärme, s. k. kollektivauppvärmningssystem. Förslaget utgår från att den kommunala planeringen skallvara frivillig. I betänkandet betonas att den lokala värmeförsörjningen måsteses i samband med hela den lokala energiförsörjningen, vUken i sin tur ärberoende av utformningen av den övergripande energipolitiken. Utredningenanser att även lagstiftning om lokal energiplanering (energiförsörjning),behövs. Frågor som enligt utredningen bör tas upp i en energiplanering ärspörsmål angående bl. a. produktion av energi, bevakning av attenergiproduktionen anordnas på sådant sätt och att den kollektivauppvärmningen får sådan omfattning att miljövårdens intresse av t. ex. bättreluftvårdsförhållanden tillgodoses. Värmeanläggningsutredningensbetänkande har remissbehandlats och bereds f.n. inom justitiedepartementet.Remissinstanserna har allmänt understrukit behovet av energiplanering som grundför de av utredningen föreslagna värmeplanerna. EPUhar för sin del föreslagit att en samordning mellan energiplanering påriksnivå och den lokala energiplaneringen utreds och att härvid specielltbeaktas hur värmeplanerna kan inordnas i den lokalaenergiplaneringen. anför i remissyttrande att EPU:s syn på den kommunalaplaneringen som ett medel att bättre kunna beakta de samhälleliga aspekternavid valet av uppvärmningsform helt överensstämmer med förbundets uppfattning.Förbundet instämmer med utredningen att en sådan planering böromfatta planering för all Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 341 Även flera andra remissinstanser, bl. , delar EPU:s uppfattning om behovet avenergiplanering. Enligt min uppfattning ärdet angeläget att en bättre hushållning med energiresurserna på såväl nationellsom regional och lokal nivå kommer till stånd. En effektivare energianvändningkan nås bl. a. genom att system för kollektiv energiförsörjning byggs ut ochgenom att spillvärme från bl. a. processindustri används för uppvärmning av bostäder.Ett annat exempel är möjligheterna att ta till vara överskottsgas från järn-och stålindustrin som bränsle i värme- och/eller kraftvärmeverk. Ett projektav detta slag undersöks f. n. i i anslutning till järnverksnya koksverk och 80. Kommunernas roll inomramen för en utbyggd samhällelig planering har förstärkts bl.a. beträffande den fysiska planeringen. Enligt min mening är erfarenheterna avden ökade kommunala planeringsverksamheten goda. Det är med tanke på bl. a.de starka beröringspunkterna med annan samhällsplanering, med bostadsförsörjning,med byggande av vatten och avlopp etc. naturligt att kommunerna tar en stordel av ansvaret för en utbyggd planering av hushållningen medenergiresurserna. Jag delar den uppfattning som har förts fram av bl. a,värmeanläggningsutredningen att särskUd lagstiftning om kommunalenergiplanering bör införas. Enligt min mening bör en sådan planering avseproduktion och distribution av i princip alla energislag för allakonsumtionsändamål oavsett vem som äger produktions- ellerdistributionsanläggningarna. Genom lagstiftning om sådan energiplanering skullefömtsättningarna att genomföra en Bättre energihushållning förbättras avsevärt.Bl. a. skulle åtgärder som innebär en samordning av energiförsörjningen mellankommuner och industri samt mellan flera kommuner underlättas med enändamålsenlig energiplanering. Planeringen bör få formen av att energiplanerupprättas. Regional samverkan över kommungränserna på frivillighetens grundbör eftersträvas. Det bör också eftersträvas att finna en ordning som medförnödvändig koordinering av de kommunala planerna sett i ett större sammanhang.Därigenom skulle en översiktlig energiplanering kunna garanteras som omfattarhela landet. Inom t. ex. elförsörjningen är detta önskvärt av tekniska skälmed hänsyn till det landsomfattande samkörande ledningsnätet och lokaliseringenav stora produktionsanläggningar. Efter samråd med chefenför kommundepartementet vill jag nämna att jag kommer att begäraregeringens bemyndigande att tillkalla en särskUd utredning för att utarbetaförslag till lag om energiplanering m. m. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 342 12.2.3 Forskning och utveckling Vid sin behandling av konsumtionsutveckUngen och ibedömningen av möjligheterna att spara på energi har EPU, EPK och remissinstansernapå en rad punkter betonat vikten av forskning och utveckling med inriktning motanvändarsidan. I sparundersökningen har en mängd idéer och uppslag lanserats,ofta av FoU-karaktur. Det är uppenbart att möjligheterna bedöms vara goda attnå energibesparingar genom ny teknik och nya system för energianvändning. Detär emellertid nödvändigt att skilja mellan långsiktigt och kortsiktigtverkande åtgärder. Energiproduktionen karakteriseras av stora enheter, långaplaneringstider och långa utnyttjandetider. Snabba förändringar i stor skalakan inte genomföras utan betydande omställningsproblem av teknisk ellerekonomisk art. Liknande hinder föreligger på användarsidan i ochmed att energikonsumenterna har investerat i utrustning som är mer eller mindrekapitalkrävande. Investeringar i bostäder och andra byggnader samt utformningenav industriella processer och transportsystem är exempel härpå. Nya rön kommerdärför i allmänhet att få större betydelse för energikonsumtionenssammansättning och volym först på lång sikt. FoU-insatserna måste dock påbörjasredan nu och bedrivas kontinuerligt, om handlingsfriheten skall bibehållas ochen ändamålsenlig planering kunna ske. Möjligheterna att även på kort sikt effektiviseraenergiförsörjningen i det befintiiga systemet genom FoU-arbete bör å andrasidan inte underskattas. Utredningarna och remissinstanserna har som exempel påområden där FoU-insatscr tä.Tiligen snabbt kan ge resultat pekat på system förökat utnyttjande av spillvärme från industrier för mottrycksproduktion ellerfjärrvärmedistribution, metoder för energilagring för att utjämna olikheter ibelastningen mellan delar av dygn eller säsongvis och reglersystem för snabbanpassning av energitillförseln till skiftande förbrukning. Insatser inom dessaområden ingår i det FoU-program. som jag förordar i det följande. Det är självfallet angeläget att se tUl att de nya, merenergisnåla metoderna och utrustningarna verkligen tas i bruk när de harutvecklats. Flera remissinstanser har i detta sammanhang pekat på attenergibesparande teknik med hittiUsvarande energipriser inte alltid varitlönsam att tillämpa, särskilt om detta lett till nyinvesteringar ellerombyggnader. Med nuvarande priser har situationen ändrats och förutsättningarnaför en övergång till en mera energisnål teknik förbättrats. För att ytterligareunderlätta en snabb introduktion av sådan teknik kommer i det följande attförordas att under /76 ekonomiskt stöd skall utgå tUl delsenergibesparande investeringar i byggnader och i näringslivet, delsuppförandet av prototyp- och demonstrationsanläggningar. Vidare kommer jag attta upp frågor om information och utbUdning som medel för att bl. a. främjaövergången till nya metoder och utrust- 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 343 ningar m. m. De organ som enligt mina förslag i detföljande avses få ansvaret för FoU-program skall också fä i uppdrag att se tillatt kunskaper om erfarenheter och resultat av verksamheten får en tillräckligspridning. 12.2.4 Energiskatt m. in. Vid strävanden att begränsa ökningen av energikonsumtionenbör övervägas även vilken roll som bör tilldelas energibeskattningen. Frågan omenergiskatternas lämpliga höjd hänger samman med frågan om ener-gieftcrfråganspriselasticitet. EPU har redovisat en litteraturgenomgång beträffande depriselasti-citetsstudier som har utförts såväl i som utomlands och ävenresultatet av en egen översiktlig studie. Utredningen har inte ansett detmöjligt att basera prognosarbetet på kvantitativa slutsatser från dessaelasticitetsstudier utan har måst nöja sig med kvalitativa överväganden. EPUhar med exempel frän direkta valsituationer (case-studies) sökt ange hur prisetpå energi kan komma att bestämma hur en konsument som strävar efter lägsta möjligatotala kostnad anpassar sin energiförbrukning. På grundval av sådanaöverväganden har EPU räknat med att den högre prisnivån på energi, som man nuanser trolig även i fortsättningen, kommer att spontant leda till en radåtgärder för att begränsa energiförbrukningen. EPU har dessutom i sina lägrekonsumtionsalternativ räknat med att samhället genom styrande insatserstimulerar till ytterligare energibesparingar. De remissinstanser som har uttalat sig om energiprisetsinverkan på efterfrågan har stött EPU:s uppfattning att ett högre energipris iprincip medför en bättre hushållning med energi. Även jag finner det realistisktatt på detta sätt räkna med att prishöjningarna kommer att leda till en bättrehushållning med energi. Prissättningen på energi och därmed energikonsumtionen kanpåverkas också av energiskatter och andra avgifter på energi. Energikommitténframhåller i sitt betänkande energiförsörjning att en särskildbeskattning på energiområdet i princip bör vara konstruerad så att dessinverkan på konkurrensen mellan olika energislag ansluter sig till vad someftersträvas av bl. a. energipolitiska skäl. Som exempel nämner kommittén attluftvärdssynpunkter kan utgöra motiv för att beskatta hetvatten, som baseras påkärnenergi, mindre tungt än oljebaserad energi. Likaså kan luftvårdssynpunkterutgöra motiv för lindring av beskattningen på gas. Vattenvårdssynpunkter ochsträvan efter en rationell energihushållning kan föranleda gynnsammareskatteregler för kraftvärmeverk, oavsett bränsle, än för renodlad elproduktioni kondenskraftverk. Även EPU uppehåller sig vid energiskatten, närmast då somstyrin-strament. EPU framhåller bl. a. att skatter eller avgifter på denförbru- 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 344 kadeeller levererade energin ger en direkt stimulans att begränsa förbrukningen avenergin och därför från teoretisk synpunkt är att föredra genom attbegränsningen åstadkommes till lägsta samhällsekonomiska kostnad. Om extraåtgärder för att hålla tillbaka energiförbrukningen skall aktualiseras bördessa enligt EPU baseras på en avgift eller skatt på energi eftersom med ensådan konstruktion åtgärden blir riktad direkt mot energiförbrukningen. Deremissinstanser som har uttalat sig om styrmedlen delar EPU:s uppfattning attskatter och avgifter på energi ofta kan vara en effektiv metod att stimuleratUl ökad hushållning men att encrgiefterfrågans priselasticitet inte ärtillräckligt känd. Remissinstanserna pekar också i en del fall på uppenbarasvårigheter om energiskatter och energiavgifter av väsentlig storlek införs. Jagdelar EPU:s och remissinstansernas uppfattning att frågan om energiskattensstyrande effekt och påverkan i övrigt måste studeras ytterligare. Dettahindrar dock enligt min mening inte att en viss höjning av energiskattengenomförs redan nu i syfte att hålla tillbaka energiförbrukningen. Med enhöjning av energiskatten accentueras sparmo-tivet ytterligare hos konsumenten. Chefenför kommer senare att anmäla frågan om förändringar ienergibeskattningen. Därvid kommer såväl skattens höjd som dess konstruktionatt behandlas ur energipolitisk synpunkt. Fråganom det mer långsiktiga utnyttjandet av energibeskattningen i energipolitisktsyfte behöver utredas ytterligare. Chefen för avser attsenare tillkaUa en utredning för att se över energibeskattningen. Utredningenbör vara oförhindrad att i de stycken som berör utredningsuppdraget diskuteraäven vissa skattetekniska aspekter på frågan om kollektivdebitering av el. Jagvill till slut i korthet beröra ett par frågor som inte direkt har medenergiskatten att skaffa. EPUhar framhållit att det ibland förhåller sig så att energipriset inte direktpåverkar konsumentens kostnader. Så är framför allt fallet inom uppvärmningssektorndär valet mellan olika uppvärmningsformer inte sällan träffas av annan än densom har att betala de löpande kostnaderna för levererad energi, och därkostnaderna ibland tas ut på ett sådant sätt att konsumenten saknar incitamentatt påverka sin egen förbrukning och därmed sina kostnader. Jaganser det angeläget att konsumenterna får så starka incitament som möjligt attpåverka sin egen energiförbrukning och delar uppfattningen att förhållandenapå bl. a. uppvärmningssektorn inte alltid är tULfredsställande härvidlag. Vadangår vissa s. k. bränsleklausuler är det dock som chefen förbostadsdepartementet kommer att utveckla i första hand en fråga förhyresmarknadens parter att nå fram till en lämplig ordning i fråga ombränslekostnadernas behandling i sam- Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 345 Vad beträffar frågan om åtgärder för att stimulera tillindividuell varmvattenmätning får jag hänvisa till vad chefen förbostadsdepartementet kommer att anföra. Jag vill vidare erinra omatt jag själv senare kommer att förorda särskilda FoU-insatser för att utvecklautrustning för mätning av värme- och varmvattenförbrukningen. Riksdagenbeslöt (prop 1974: 69, CU 1974: 21, rskr 1974: 180) att påtilläggsstat till riksstaten för /74 anvisa sammanlagt 248mUj. tiU energibesparande åtgärder i byggnader. Ytteriigare 120 milj. kr.ställdes till förfogande på tilläggsstat I för /75 (prop 1974:170, bil. 10, CU 1974: 37, rskr 1974: 373). För disposition av medel för olikaändamål gäller vissa ramar för beslut t. o. m. utgången av . Nuvaranderamar är för lån och bidrag till bostadsbeståndet 258,7 mUj. Bidragsramarnaär för statliga och kommunala byggnader 70 milj. kr., för näringslivetsbyggnader 35 milj. kr. och för trädgårdsnäringens byggnader 2 milj. kr.Dessutom har 1 milj. kr. avsatts för information och 1,3 milj. kr. ställts tUlförfogande för tillfällig personalförstärkning vid länsbostadsnämnderna. Lånoch bidrag till bostadsbeståndet utgår för förbättring eller utbyte av värme-eller ventUationssystem, anslutning av fastighet till fjärrvärmeanläggning ochförbättring av värmeisolering i väggar, fönster och bjälklag.Länsbostadsnämnderna beslutar om stöd i dessa faU. Bostadsstyrelsenhar hemställt att ytterligare 450 milj. kr. anvisas för lån och bidrag . Det statliga stödetavseende näringslivets byggnader utgår enligt kungörelsen (1974: 264) omstatsbidrag tiU energibesparande åtgärder i näringslivets byggnader. Bidragutgår tiU åtgärder som syftar till bättre hushållning med energi, företrädesvisförbättring av värmeisoleringen. Som exempel kan nämnas förbättring ellerutbyte av värme- och ventilationssystem, anslutning till fjärrvärme,förbättrad isolering i väggar, fönster och bjälklag. Vidare utgår stöd tiUåtgärder för att använda annat bränsle än olja vid uppvärmning av byggnad,exempelvis användning av avfall (bark, spån, fiis) och övergång tUl kol.Bidrag utgår till företag med mindre än 200 anställda av godkändakostnader. Bidragsbeloppet är maximerat tUl . Lägsta kostnadsom berättigar tiU bidrag är satt till . Bidragsansökningar handläggsav statens industriverk. beslutadestatsmakterna med anledning av den gynnsamma vinstutvecklingen inom industrinom avsättning av vinstmedel till särskild investeringsfond (prop. 1974: 177,SkU 1974: 60, rskr 1974: 398, SFS 1974: 988). Avsättning skall ske av företagens 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 346 vinsterpä räntelöst konto i . Medel på investeringskonto skall i första handanvändas för investeringar i byggnader och maskiner. Investeringar som innebärenergibesparingar skall ges prioritet. Medlen får också användas förlagerproduktion. Fleraav de myndigheter som har deltagit i sparundersökningen, bl. a. statens råd förbyggnadsforskning, och , har uttalat sig för att statligtstöd även i fortsättningen bör utgå tUl energibesparande åtgärder i byggnader.Industriverket anser att stödet till näringslivets byggnader bör utvidgas tillatt omfatta även större företag. Investeringsstöd bör dessutom utgå tillmodifiering eller komplettering av produktionsutrustning i syfte att sänkaenergiförbrukningen. Exempelvis bör investeringar för ökad industriellmottrycksproduktion kunna stödjas liksom produktionsmetoder som medför ökadåtervinning av energi och material. Sparundersökningenvisar att det föreligger betydande möjligheter tUl energibesparingar inombyggnadsbeståndet. Besparingar kan åstadkommas på olika vägar. Jag hartidigare redogjort för förslag till bl. a. ändringar i byggnadslagstiftningen,vilka främst tar sikte på besparingsmöjligheter i samband med nybyggnader.Förslag om utbildnings- och informationsåtgärder kommer att läggas fram i detföljande. Dessaåtgärder bör kunna medverka till att en väsentlig energibesparing kan uppnås idet befintiiga beståndet av bostäder och byggnader. Betydandeinvesteringar i energiekonomiska installationer i det befintligabyggnadsbeståndet har redan initierats genom beviljade lån och bidrag.Hittills berör dock åtgärderna endast en mindre andel av byggnaderna. Stora potentiellamöjligheter till energibesparingar i samband med uppvärmning m. m. finns. Detframgår av bl. a. energisparundersökningen att stora möjligheter föreligger attspara energi även inom näringslivet, dvs. industri, jordbruk, trädgårdsnäring,handel, hotell, restauranger m. fl. Enligt minuppfattning är det angeläget att besparingsåtgärder inom näringslivetstimuleras genom särskilda bidrag . Avsättningen av vinstmedeltill särskild investeringsfond innebär förbättrade finansieringsmöjligheterför energibesparande investeringar för vissa företag, eftersom medel påinvesteringsfond med prioritet skall användas för sädana investeringar. Detfinns dock behov av stimulans även i de företag som inte kan använda de särskildainvesteringsfonderna. Energibesparandeåtgärder som har samband med byggnadsuppvärmningen inom näringslivet börliksom kunna erhålla statsbidrag. Somhar framhållits av bl. a. industriverket föreligger betydande möjligheter attspara energi inom industrin genom att förändra befintligatillverkningsprocesser och andra tillverkningsled eller genom att utnyttjakombinerade system. Ett flertal exempel på sådana åtgärder kan 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 347 nämnasinom industrier, där processvärme behövs. Byte av bränsle från olja till fastbränsle (bl. a. bark, spån, flis, kol) kan genomföras. Betydande möjlighetertill återvinning av processvärme föreligger exempelvis genom att masugnsgastillvaratas för uppvärmning inom processer eUer av lokaler.