prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Inom området urananrikning har EPK angivit att de svenskainsatserna beträffande gascentrifugmetoden bör drivas åtminstone sä långt, atlanläggningsstorlekens betydelse för uranbränslekostnaden kan redovisas. Vidarehar EPK föreslagit mindre insatser för bevakning av utvecklingen av alternativaanrikningsmetoder. Endast ett fåtal remissinstanser har kommenterat EPK:sförslag pä denna punkt. AB Atomenergi och Svensk kärnbränsleförsörjning AB har päbegäran lämnat viss komplettering av EPK:s programförslag inom detta område. 1ett gemensamt svar anger de båda företagen att målet för forsknings- cchutvecklingsarbetet på anrikningsomrädet för den närmaste treårsperioden börvara att bidra till fortsatt kompetensuppbyggnad inom anrikningsteknologin.Företagen föreslär att gascentrifugtekniken liksom hittUls ägnas särskilduppmärksamhet, men atl verksamheten breddas för att möjliggöra studier avalternativa tekniska lösningar med högre ambitionsnivå än vad som hittillsvarit fallet. Det svenska behovet av anrikningstjänster är som jagtidigare har framhållit till större delen täckt fram till mitten av 1990-talet.Trots detta finns det starka skäl atl nära följa den tekniska utvecklingen påanrikningsområdet, eftersom detta led i kärnbränslecykeln är av stor betydelse.Jag beräknar därför behovet av medel för forsknings- och utvecklingsinsatsertill ca 15 milj. kr. för en treårsperiod. För /76 beräknar jag5 milj. kr. Det plutonium som produceras ikärnreaktorerna kan återanvändas som reaktorbränsle sedan det extraherats urde utbrända bränsleelementen. Svensk försöksverksamhet med aterföring avplutonium i en lättvattenreaktor pågår f. n. Målet för forskningen inom dettaområde bör enligt min mening vara att klarlägga säkerhetsfrågor, driftsekonomioch reaktorfysikaliska fenomen i samband med plutoniumäterföringen som underlagför en bedömning av lämpliga former för pluloniumhantering. Härigenom skapasockså förutsättningar för internationella engagemang i frågan. Jag beräknarför dessa arbeten 2,1 milj. kr. för /76. För hela treårsperiodenberäknar jag ca 7 mUj. Upparbetning av uranbränsle och omhändertagande avkärnkraftens radioaktiva avfall behandlas av , som anmält att utredningenavser att lägga fram förslag om ett svensk forskningsprogram inom området, Iavvaktan härpå har AB Atomenergi i särskild anslagsframsläUning begärt medelför att påbörja viss verksamhet. Jag har erfarit alt efter överläggningar med utredningen beslutat atttillsammans med statens råd för atomforskning och STU tillfälligt finansieraen viss basverksamhet resp, vissa grundläggande tekniska forskningsuppgifterinom området. Internationellt deltar i den av flera ländergemensamt ägda upparbetningsanläggningen i i genom delägarskap iEuro- 29 1975.1 saml. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 450 chcmic.Upparbetningen är nedlagd och verksamheten har inriktats på forskningoch utveckling beträffande omhändertagande av radioaktivt iivfall. Kostnadernahärför bestrids över tredje huvudtitelns anslag til! Jaghar i direktiven för Aka-ulrcdningen anfört att kostnader förforskningsinsatser direkt erforderliga för svensk avfallshantering bör bestridasav kraftproducenterna. Jag har erfarit att avser att läggafram förslag i detta avseende. Medhänsyn till de svenska engagemangen i olika internationella sammanhang, främstlAEA, men också föreslagen medverkan i ett samarbetsprojekt inom lEA, erfordrasemellertid redan nu viss oberoende insats för atl möjliggöra löpande bevakningav utvecklingen inom området. Medel härför bör utgå av energiforskningsmedel.För budgetaret 1975/76 beräknar jag 1 milj. kr. För treårsperioden uppskattarjag behovet till ca 3,5 mUj. Konventionell elkraft- och värmeproduktion Tillområdet Konventionell elkraft- och värmeproduktion hänför EPK konventionellelkraftproduktion, överföring av elkraft, generering av mottryckskraft samtmagnetohydrodynamiska generatorer (MHD-generatorer). EPK anger atlgränsdragningen gentemot delprogrammen Spillvärmeutnyttjande och Organiskabränslen av naturliga skäl är diffus. Detta får anses återspegla sig i denringa uppmärksamhet som remissinstanserna ägnat just detta delprogram. Denövervägande delen av verksamheten inom delprogrammets område får ansestillhöra industrins sedvanliga produktutveckling och bör således inte omfattasav särskilda statiiga stödåtgärder. Jag har tidigare i bl. a. avsnitt 12.2.5föreslagit åtgärder för att stimulera den industriella produktionen avmottryckskraft och för annat utnyttjande av industriellt överskottsvärme. Iavvaktan på resultatet av dessa åtgärder är jag inte beredd att förorda någotsärskilt statligt forskningsstöd tiU el-och värmeproduktion med utnyttjande avkonventionell teknik. Inte heller är jag beredd alt föreslå medel för särskildainsatser inom MHD-tekniken. Jagberäknar således f. n. inte några medel för delprogrammet Konventionellelkraft- och värmeproduktion. EPKhar angivit att målet för delprogrammet bör vara att utnyttjalågtemperaturvärme från värmekraftproduktion och industriella processer förfrämst lokaluppvärmning. Speciella ansträngningar bör enligt EPK göras för atttillvarata spUlvärme från kärnkraftverk. Remissinstanserna instämmer i alltväsentiigt i EPK:s förslag. Prop.1975: 30 Bilaga 1 IndustrideparÉemenfet 451 Jag avser att föreslå regeringen att ge statensindustriverk i uppdrag att bl. a. studera möjligheterna att tillvarataspillvärme från industriella processer för värmedistribution och elproduktion.Målet för forskningsverksamheten inom delprogrammet bör vara att utnyttjadetta lågtemperaturvärme främst för uppvärmning av lokaler. Av största vikt ärbl. a. att söka utveckla tekniken för att ta tillvara överskottsvärmevid kärnkraftverken och att distribuera detta över stora avstånd. Även i övrigtanser jag att nya fjärrvärmesystem bör baseras pä kombinerad el- ochvärmeproduktion, för vilket erforderlig teknik i huvudsak finns utvecklad. EPK har dels under delprogrammet Spillvärnieutnyttjande,dels under delprogrammet Installations- och apparatteknik inom lokalkomfortprogrammethävdat alt telmiken för mätning av värmeförbrukning bör utvecklas. Det ärenligt min mening av klart intresse för energiförsörjningen att en effektivoch tillförlitlig mätteknik utvecldas för användning i olika sammanhang, storasom små. Härigenom förbättras avsevärt bl. a. möjligheterna lillverkningsgradskontroll i stora värmesystem och till mätning av värmemängdervid köp och försäljning av olika former av värmeenergi, bl. a. i form avindustriellt spillvärme eller annat lågtemperaturvärme. Åtgärderna inom delprogrammets område måste tUl stor delinriktas på anpassning och vidareutveckling av känd teknik, och resurser kanberäknas erfordras för bl. a. prototyp- och demonstrationsanläggningar. Dettahar behandlats i avsnitten 12.2.5 och 12.5.1. För detta delprogram beräknar jag för /76 9milj. och för treårsperioden preliminärt 30 milj. kr. EPK har för detta delprogram inte föreslagit särskildamedel. Några remissinstanser har emellertid hävdat att insatser bör göras inomnaturgasområdet. Med hänvisning tiU vad jag tidigare anfört om förutsättningamaatt inom den närmaste tioårsperioden kunna tillföra naturgas till det svenskaenergiförsörjningssystemet ansluter jag mig till EPK:s bedömning. Jag ärsålunda inte beredd att f. n. beräkna särskilda medel för ett delprogram Oljaoch naturgas. Organiska bränslen som ersättning för olja EPK har som mål för detta delprogram angivit att utvecklateknik för utnyttjande av organiska bränslen som substitut för olja vid värmekraftproduktion,i industriella processer och i form av flytande bränslen, bl.a. som drivmedel.Många av de arbetsuppgifter som är hänförliga till programmet karaktäriseras avgemensam teknologi vad avser förbrännings- och förgasningsteknik samtkolvätekemi. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 452 Inomdelprogrammet behandlas bl.a. nyttiggörande av kol, torv och skiffer,förbrännings- och förgasningsteknik, avfallsutnyttjande, konvertering av gastill metanol, framställning av metanol ur biosystem samt energiodlingar. Kolieknik och därmedsammanhängande förbrännings- och förgasningsteknik är föremål för mycket storautländska satsningar bl.a. i och Förenta staterna.Jag ansluter mig till EPK:s uppfattning att m.ålet för svenska insatser börvara att aktivt följa utvecklingen inom omrädet i syfte att kunna utvärderaframstegen. För svenskt vidkommande gäller enligt min uppfattning att söka utvecklamiljövänlig förbrännings- och förgasningsteknik för olika typer av organiskabränslen samt konverteringsmetoder för ett om möjligt flexibelt utnyttjande avalternativa bränsleslag. Pä kort sikt bör insatserna dock främst inriktas påatt följa den internationella utvecklingen av miljövänlig hanterings- ochförbränningsteknik i huvudsak för kol men även för andra bränslen. Inom dettaområde torde, som EPK har angivit, föreligga behov av medel för prototyp- ochdemonstrations-anläggningar i relativt stor omfattning. Medel härför böranvisas inom ramen för anslaget Stöd till energibesparande åtgärder inomnäringslivet m.m. EPK har framhållit atttorv bör göras lill föremål för avsevärda forsknings- och utvecklingsinsatserbåde som råvara för drivmedelsframställning och som bränsle förvärmekraftproduktion. Remissinstanserna redovisar inte någon entydiginställning till möjligheterna att utnyttja torven för energiändamål. Framförallt synes det vara de ekologiska och hydrologiska konsekvenserna avtorvbrytningen som måste fä sätta en gräns för torvulnytljandel. Dessakonsekvenser behöver ytterligare belysas. Jag anser att det framförallt av beredskapsskäl finns anledning att stödja forsknings- ochutvecklingsinsatser kring utvinning och utnyttjande av torv både som råvaraför drivmedelsframställning och som bränsle för värmekraftproduktion. Om så ärmöjligt bör härvid söka samarbete med andra länder som bedriverstorskalig torvutvinning, bl.a. , och . I sammanhanget vill jagockså nämna att en framställning från ÖEF om viss försöksverksamhet angåendetorvproduktion och torveldning i kommunala värmeanläggningar f. n.remissbehandlas. Avfallshanteringen bör,som jag har framhållit under programmet Återvinning av energi i varor m. m., iförsta hand inriktas mot återvinning av så stora delar av avfallet som möjligttill råvamprocesserna. De återstående avfallsmängderna torde frånenergisynpunkt vara av relativt litet intresse. Eftersom emellertid möjlighetersynes föreligga att genom energiutvinnande processer, exempelvis pyrolys, 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 453 tillgodose vissa miljövåidsönskemäl finns det anledningatt stödja visst utvecklingsarbete inom detta fält. Genom ett flertal olika processer finns möjlighet allframställa metanol som kan bli ett mångsidigt användbart flytande bränsle. Somframgått av redogörelsen för programmet Energianvändning för transporter ochsamfärdsel planeras nu insatser för att skapa förutsättningar förmetanolanvändning inom t. v. främst transportsektorn. Dessa insatser bör i ett något längre perspektivkompletteras med utvecklingsarbeten även vad gäller melanolproduktion. Underförevarande delprogram bör verksamheten främst inriktas på metoder atlframställa metanol ur olika organiska bränslen. Jag återkommer till metanolfrågoräven under delprogrammet Nya bränslesystem. Beträffandeutnyttjande av det organiska innehållet i de svenska skiffrarna anser jag attevenlueUa forsknings- och utvecidingsinsatser måste vara avhängiga av ettbeslut om utvinning av skifferns uraninnehåll. Jag beräknar därför f. n. ingasärskilda medel för detta ändamål. De insatser som EPK föreslagit beträffande utvinning avenergi ur biosystem och genom energiodlingar har mottagits med skepsis vidremissbehandlingen. Frågan om stöd till dessa forskningsprojekt bör enligt minmening närmast prövas av naturvetenskapliga forskningsrådet inom ramen för dessnormala verksamhet. För /76 beräknar jag för förevarandedelprogram 9 milj. kr. För treårsperioden /761977/78 uppskattar jag denerforderliga insatsen till ca 30 milj. kr. EPK anger atl målet för det av kommittén föreslagnadelprogrammet Nya energisystem bör vara att följa den internationellautvecklingen av nya energisystem samt att analysera lUlämpbarhel för och nödvändiganpassning tUl svenska förhållanden. De föreslagna åtgärdema gäller främstundersökningar kring metanol- och välebaserade energisystem. Med hänsyn härtUlhar jag benämnt delprogrammet Nya bränslesystem. Som EPK har framhållit föreligger betydande introduktionssvårigheterför nya bränslesystem. Delprogranunet måste alltså tiU stora delar ses i ettlångsiktigt perspektiv. Redan på kort sikt är det dock angeläget att sökautarbeta tänkbara systemlösningar främst inom metanolområdet, där jag tidigaretagit upp betydelsefulla åtgärder på såväl användningssidan somproduklionssidan. I ett något längre perspektiv är det väsentligt att bearbetakomponenlfrågor av betydelse för nyttjande av nya bränslen. Formema fördistribution och lagring av bränsle bör bli föremål för närmare studier liksommiljö- och säkerhetsfrågor. Möjligheterna till ett successivt införande av nyabränslesystem bör bli föremål för särskild uppmärksamhet. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 454 Jag ansluter mig till EPK:s förslag att stöd inom dettaprogram bör kunna lämnas även till utvecklingen av nya komponenter med allsidigsystemanvändning, exempelvis bränsleceller. För delprogrammet beräknar jag för /76 4milj. och för treårsperioden /761977/78 preliminärt 14 milj. kr. Om den vetenskapliga utvecklingen lyckas lösa deomfattande problem som är förbundna med utvinning av energi ur en kontrolleradfusionsreaktion skapas förutsättningar för riklig tUlgång på utnyltjnings-bar energi.Eftersom det emellertid alltjämt är en öppen fråga om och när detta skall kunnauppnås måste konstateras att fusionsenergin endast på mycket lång sikt,sannolikt , kan tänkas bli ett alternativ i vår energiförsörjning. Det av EPK angivna stödet av 5 milj. kr. i tre årtiU plasmafysik och fusionsforskning har av många remissorgan, bl. a. avuniversitetet i och , föreslagils bli avsevärt utökat. Jag finner det angeläget med en svensk bevakning av det storainternationella arbete som görs pä detta område. Den inom landet befintligavetenskapliga kompetensen på området har hög internationell klass ochsatsningarna på en långsiktig kunskapsuppbyggnad bör med hänsyn härtill kunnagöras relativt stora. Vad beträffar inriktningen av de svenskaforskningsinsatserna ansluter jag mig till EPK:s och remissinstansernaskonstaterande alt de tills vidare bör koncentreras på väsentliga delproblemoch principfrågor. Beträffande samarbete med EG inom fusionsområdet ärförutsättningarna följande. Den svenska verksamheten inom området är väl kändutomlands och utgör från EG:s utgångspunkt ett intressant komplement tillEG-programmet. och 1973 ägde informella diskussioner rum meUanSverige och om möjligheten av en svensk associering tillEuratoms program. begärde att förhandlingar skulleinledas rörande de möjliga formerna för och omfattningen av ett samarbete.Förhandlingarna inleddes . Enligt min mening är det önskvärt att inordna detfusionsforskningsarbete som bedrivs i i ett handlingsprogram av sådantomfång att det på ett effektivt sätt kan inriktas på utveckling av enelkraft-producerande fusionsreaktor. EG-programmet har, liksom det amerikanskafusionsarbetet, detta som mål. Ett samarbete mellan dessa båda program haraktualiserats inom ramen för lEA-samarbetet. Jag återkommer strax till frågan om medelsberäkning fördetta och följande delprogram. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 455 EPKanger att några detaljerade studier av värmefördelningen i den svenskaberggrunden inte har gjorts. Sådana studier föreslås därför som underlag förställningstagande till ett eventuellt mer omfattande forskningsprogram. 1ett särskilt expertyttrande till EPK:s betänkande har framförts klar misstromot möjligheterna att för svenskt vidkommande nyttiggöra den geotemiiskaenergin. Flera viktiga remissinstanser, däribland universiteten i , ansluter sig till denna skepsis. Även , geologiska undersökning och STU anger klar tveksamhetmen menar att temperaturförbållandena i den svenska berggrunden bör undersökasnärmare. Jagfinner det väsentligt att vi snabbt söker utröna vilka möjligheter som finnsatt i utnyttja den geotermiska energin. Insatserna bör inledningsvisinnefatta en snabbt genomförd kartiäggning av temperatur-förhålladena iberggrunden och försök m.ed värmeutvinning i anknytning därtill samtöversiktlig uppföljning av den internationella utvecklingen. Utnyttjandetav vindenergin har i många sammanhang, bl. a. i en av statens vattenfalisverkutförd studie, angetts vara alltför dyrbart för atl kunna bli ett realistisktinslag i vår energiförsörjning. EPK:s förslag inom området begränsar sig kartläggning av vindförhållandena och lill uppföljning av deninternationella utvecklingen. av STU efter det att EPK:s programarbete avslutats utgiven rapport (Ny vindenergiteknik.Sammanfattning av förstudie angående vindkraftens framtida möjligheter iSverige) föreslås dock avsevärt större svenska insatser förvindenergiutveckling. Med hänvisning till den genomförda förstudien anmäler STUi sitt remissvar över EPK:s betänkande alt man avser att fortsätta satsningenmed att ta fram underlag för beslut om eventuell storskalig introduktion avvindenergiteknik för elproduktion. bedömer isitt remissyttrande att genomförbarheten för ett vindenergiprogram är hög ijämförelse med andra outtömliga energikällor och förelaget anser att kostnadenbör kunna bli klart lägre än vad som angivits av EPK. Medhänsyn till att teknisk kompetens bl. a. på det aerodynamiska området finnstillgänglig för svenska insatser på vindkraflutveckling anser jag att det, meddet underlag som kommit fram efter att EPK:s programarbete slutfördes, finnsanledning att göra större svenska insatser inom området än vad EPK harföreslagit. En kartläggning av vindförhållanden m. m. bör kompletteras med modell- och system- Prop.1975: 30 Bilaga 1 Indiistriöepartcmentet 456 studier som kan möjliggöra en god uppskattning avvindenergianläggningars prestanda och kostnader samt av deras driflmässigauppträdande, omgivningseffekter och riskförhållanden. EPK anger att solenergi för direkt industriellelproduktion f. n. inte har förutsättningar att kunna utnyttjas i Sverige.Kommittén föreslår därför medel endast för atl översiktiigt följa deninternationella utvecklingen inom området. Bara ett fåtal remissinstanser har berört dessa frågor.CDL anser atl en svensk forskningsgrupp bör ges möjlighet att följa någotinternationellt utvecklingsprojekt. Utnyttjandet av solenergi för elproduktion i stor skala ärf. n. alltför dyrbart för att kunna tillämpas för annat än mycket speciellaändamål där andra energikällor inte går att utnyttja och där energikostnaden ärav underordnad betydelse. Förslag om självständiga svenska forskningsprograminom solenergiområdet har inte framförts. Jag anser att de svenska insatsernat. v. i första hand bör inriktas på översiktlig uppföljning av de omfattandeutländska program som pågår inom området. Solenergi kan vidare utnyttjas för bl. Förslag rörande tillvaralagande av solenergin för sådanaändamål m. m. har jag liksom EPK hänfört till lokalkomfortområdet. Medelsberäkning för delprogrammen Fusionsenergi, Geotermiskenergi, Vindenergi och Övriga energiformer. Det av mig nu förordade forsknings- och utvecklingsarbetetinom dessa delprogram inrymmer områden med begränsade möjligheter att medstörre säkerhet bedöma utvecklingspotential och resursbehov. Det omfattarlikaså områden där genuin osäkerhet råder om vilka åtgärder som börvidtas . Med hänsyn härtill har jag funnit det lämpligtatt beräkna medelsbehovet i form av en för dessa fyra delprogram gemensam ram.Jag beräknar härför för /76 16,8 milj. kr. och förtreårsperioden preliminärt 50 milj. kr. EPK har vall att samla sådan forskning och utveckling somavser energiförsörjningssystemet i dess helhet i ett särskUt program. a. samhällsplanerings- och lokaUseringsfrågor analyserade från energisynpunkt.EPK betonar särskilt vikten av forskning med ekonomisk, samhällsvetenskapligoch beteendevetenskaplig inriktning som komplement till och i många fall somförutsättning för övriga föreslagna program. 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 457 Sådana insatser bör enligt EPK kunna ge dels förbättratbeslutsunderlag vad gäller de långsiktiga ekonomiska konsekvenserna avavvägning mellan satsningar pä ä ena sidan nya encrgiproduktionssystcm och äandra sidan effektiva åtgärder för ökade energibesparingar, dels underlag försocial cvaluering av olika energiteknologiska satsningar. På kort sikt börtonvikten enligt EPK läggas på analyser av olika energisystems flexibilitet ochde samhälleliga konsekvenserna vid brist på olika energislag. För att närmare klarlägga arbetets uppläggning ochorganisation har EPK föreslagit att medel anslås till en förstudie med 2 milj.kr. EPK föreslär vidare åtgärder för att förbättraenergistatisliken samt för att förbättra erfarenhetsåterföringen inomenergiområdet. Remissinstanserna understryker systemstudiernas betydelse.Även jag anser att forslmingsinsalser inom delta område är väsentliga som underlagför bl, a. framtida energipolitiska beslut. EPK har genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att utarbetaett förslag till plan för en sådan tvåårig förstudie som angivits i dessbetänkande. Förslaget skall redovisas . Jag anser att ett särskilt program för allmännaenergisystcmstudier bör ingå i huvudprogrammet Energiforskning. I avvaktan påEPK:s förslag har jag nu beräknat 2 milj. kr. under treårsperioden1975/761977/78. Förslag om förbättrad energistalistik har lämnats i annatsammanhang. För samordnings- och planeringsuppgifter kommer jag straxatt vid min behandling av organisationen av forsknings- och utvecklingsarbeteinom huvudprogrammet Energiforskning förorda att en särskild delegation förenergiforskning inrättas. Jag har tidigare angivit att kostnader föradministration m. m. av forsknings- och utvecklingsarbetet bör rymmas inomrespektive programramar. I anslutning härtill finner jag att kostnaderna fördelegationen bör tas upp inom program 6. Jag beräknar för /761,5 milj. kr. För hela treårsperioden beräknar jag preliminärt 6 milj. kr. Av mig beräknade medelsbehov framgår av sammanställningeni tabell 12.7. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet Tabell 12.7 Beräknat medelsbehov för forskning ochutveckling inom energiområdet Beräknade medel (milj. processer m. m. Byggnaden och Installations- och Återvinning av energi i varor ni. säkerhet m. ni. Fusionsenergi, Geotermisk energi, Vindenergi och Övriga energiformer Allmänna energisystemstudier m. m. Med huvudproprammet sammanhängande insatser samt viss verksamhet vid Total beräknad ram 114,2 12.5.3 Stöd till grundläggande forskning för energiområdetm. I EPK:s uppdrag har som kommittén själv framhållit inteingått att studera den grundläggande forskningens betydelse för framtida målinriktadenergiforskning. EPK:s förslag innefattar därför inte stöd till Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 459 Kommittén finner emellertid alt en satsning på ett mer långsiktigtforskningsprogram för energiområdet oundgängligen måste vara förknippad medmotsvarande satsning på en allmänt kunskapsutvidgande forskning. Dennauppfattning delas av flertalet forskningsinriktade remissinstanser. Fleraremissinstanser framhåller alt denna grundforskning måste inkludera forskningom de ekologiska och globala effekterna av energiutnyttjandet. Behovetav ökade medel för grundforskning inom energiområdet uppskattas av UKÄ till1015 % av den årliga ökningen på målinriktad energiforskning. Statensnaturvetenskapliga forskningsråd anger som riktvärde av den totala forsknings-och utvecklingsinsatsen att användas inom rådets verksamhetsfält. Jag delar kommitténs ochremissinstansernas uppfattning att satsningarna på ett forsknings- ochutvecklingsprogram för energiområdet måste kompletteras med satsningar påallmänt kunskapsvidgande grundforskning.