prop · FZ03197 · 1975-12-31 00:00:00 — Kommittén menar bör låta denna i rättstillämpningen grundade tilläggsförmån överföras tillTFY, i materiellt förstärkt skick, och återföra yrkesskadeförsäkringentill en renodlad socialförsäkring för in- 1975/76:197 51 komstbortfall.Kommittén anser vidare all en sådan åtgärd dessutom öppnar möjligheten attkraftigt höja kompensationsnivån för såväl sjukpenning som livränta. Äveni övrigt har kommittén inriktat sitt arbete på alt förslärka försäkringensmateriella förmåner. Därvid bör redan nu nämnas att kommittén också föreslåratt i princip vae skada som har orsakats av arbetet skall anses som yrkesskada.Detta och andra förslag redovisas närmare i det följande, 3.2 Lagom arbetsskadeförsäkring och dess tillämpningsområde Eftersomett nytt skadebegrepp och en ny invaliditetsbedömning föreslås kommeryrkesskada enligt kommitténs förslag inte att sammanfalla med yrkesskada enligtgällande lagstiftning. Kommittén har därför funnit det befogat med en annanbenämning av den nya lagens skadebegrepp än yrkesskada. Mot detta begrepp kanockså riktas den invändningen att det inte på ett adekvat sätt anger att detomfattar alla till följd av arbetet eller arbetsförhållandena föranledda skadoroavsett arbetets art. Kommittén anser att beteckningen arbetsskada på ettbätlre sätt täcker in de situationer för vilka lagen är avsedd all garanteraell försäkringsskydd, 1 konsekvens härmed föreslår kommittén alt lagenrubriceras . Man vinner härigenom också att den nyalagen genom sin rubrik lätt kan skiljas från"äldre lagstiftning. Detta ärav praktisk betydelse, eftersom äldre och ny lagstiftning kommer att tillämpasvid sidan av varandra framöver. 1fråga om arbetsskadeskyddets omfallning föreslås att varje arbetstagare liksomhittills skall vara försäkrad enligt lagen. Släktskap med arbetsgivaren skallinte längre utgöra hinder för försäkringsskydd. Det nuvarande undantaget förvissa familjemedlemmar föreslås således slopat. Kommittén föreslår också enutvidgning av skyddet för elever till att avse varie elev som efter fullgjordskolplikt bedriver studier, om han är berättigad till studiestöd enliglsludiestödslagen (1973:349) eller enbart på grund av bestämmelse om behovsprövningär utesluten från sådan förmån.' Arbetsskadeförsäkringen föreslås bygga på grundsatsen alt skador till följd avarbelel motiverar en rätt till högre ersäitning för uppkommen ekonomisk föriustän andra skador som omfattas av socialförsäkringen. 'I en skrivelse till regeringen har kommittén anmält att denunder det fortsatta utredningsarbetet med bl, a, frågan om nuvarande frivilligayrkesskadeförsäkringar har funnit alt arbelsskadeförsäkringen bör ges sammatillämpningsområde som den allmänna försäkringen. Kommittén avser därför isitt slutbetänkande föreslå att försäkringsskyddet sträcks ut tillegenförelagare och uppdragstagare. Prop.1975/76:197 52 avlagens tillämpningsområde är det enligt kommittén därför väsentligt allarbelsskadebegreppel blir bestämt på sådani sätl alt alla skador som kanhänföras lill arbetet eller arbetsförhållandena verkligen blir omfattade avlagen. Bestämningen bör göras så flexibel alt den i takt med nya vetenskapligarön kan fånga in utvecklingen på ell säkert och snabbt sätt. Kommittén föreslåratt den nuvarande förteckningen över ersällningsgrundande yrkessjukdomarslopas och alt arbetsskadebegreppet i stället avgränsas med en allmän regel avinnebörd all varje skada som har uppstått till följd av skadlig inverkan iarbetet skall anses som arbetsskada. Eventuella farhågor för att en allmänregel skulle kunna innebära oklarhet om försäkringens räckvidd börenligtkommitténs mening inte överdrivas. Praxis vänlas tämligen snart ulveckla en radtypfall som ger stadga åt tolkningen. Med skadlig inverkan i arbetet avserkommittén utöver olycksfall i princip inverkan av varje i arbetsmiljönförekommande faktor som kan påverka den fysiska eller psykiska hälsanogynnsamt. .Sådana låktoreräri försia hand de sjukdomsorsaker som anges i 6 Sförsta styckei b) och c) YFL, dvs, ämne, energistrålning, ensidiga, ovanligaeller ovanligt ansträngande rörelser, fortgående, upprepat eller ovanligttryck, skakningar eller vibrationer från maskiner eller verktyg, buller ochsmitta. Även inverkan av andra hälsofarliga faktorer kommer att omfattas avbegreppel skadlig inverkan. Som exempel anför kommittén låga eller högatemperaturer, hastiga temperaturväxlingar, fukt och kraftigt drag. Vidareåsyftas alla ensidiga, ovanliga eller ovanligt ansträngande arbetsmoment,således även arbetsställningar. Också psykiskt påfrestande förhållanden som ärdirekl knutna lill arbetet kan enligt kommitténs mening ha sådan skadliginverkan som bör omfattas av den nya lagen. Vissamed arbetet eller arbetsförhållandena sammanhängande omständigheter somotvivelaktigt kan ge upphov till psykiska besvär hos arbetstagare anserkommittén dock vara av den arten all den skadliga inverkan som de kan medförainle bör falla in under den nya bestämmelsen. Det ligger enligl kommitténsmening i sakens natur all psykiska störningar lill följd avföreiagsnedläggelse, arbetstvist, byte av arbetsuppgifter, sviknabe-fordringsförhoppningar, bristande uppskattning av arbetsinsatser och allmänvantrivsel med arbetsuppgifter och arbetskamrater inte skall kunna föranledaersättning från arbelsskadeförsäkringen. Försjukdomar som har framkallats genom smitta har det ansetts nödvändigl allföreslå speciella regler. Det skulle enligt konimiltén vara orealistiskt alllåta arbetsskadeförsäkringen omfatta även förkylningssjukdomar och andralikartade infektionssjukdomar som drabbar den sjuke oberoende av om hanförvärvsarbetar eller inte - del dagliga livets sjukdomar, Visseriigen lordedessa åkommor som regel läkas ochsålunda i de flesta fall inte utgöra någol problem för arbelsskadeförsäkringen.Fall kan dock länkas då sjukdomsförloppet genom lillsiötla komplikationer blirlångvarigt. Kommittén har därför funnit del ofrånkomligt att arbetsskadeskyddetför smittosamma sjukdomar begränsas 1975/76:197 53 tillvissa särskilt angivna sjukdomar. Dessa föreslås bli iniagna i en särskildförordning om arbetsskada framkallad av sniilia. Förordningenbör enligt kommittén i flera hänseenden skilja sig från motsvarandebestämmelser i den gällande yrkessjukdomskungörelsen (1954:644), Ingen av de ikungörelsen upptagna sjukdomarna bör emellertid utmönstras. funnit skäl all komplettera sjukdomsförteckningen med den s, k,sjukhussjukan (resistenta stafylokockinlektio-ner). Härigenom tillgodosesönskemål som har framförts från flera håll vid olika lillfällen. Vidareföreslås alt arbetsskadeskyddel vid smitta inte längre skall vara knutet lillvissa angivna yrkeskategorier. Härigenom görs del möjligt - utöver för den somsmittats i sysselsättning vid sjukvårdsinrättning - för var och en som i arbetetsmittas vid behandling, vård eller omhändertagande av smittförande personeller vid omhänderhavande av smittförande djur eller malerial alt få rält lillersäitning från arbetsskadeförsäkringen. Kommitténpekar på all, utöver dem som redan nu har skydd vid smitta avinokulationshepalit (gulsol), nya yrkeskategorier som riskerar all bli smittadei sitt arbeie kommer all kunna få ersättning frän arbelsskadeförsäkringen, t,ex, poliser, socialvårdspersonal och tandläkare. Andra exempel på yrkeskategoriersom i arbetet löper riskatt smittas av någon i förordningen upptagen sjukdomoch som saknat yrkesskadeskydd vid sådant sjukdomsfall ärlantarbetare och renhållningsarbetare. Även för dessa innebär förordningen ettutökat skydd. EnligtYFL skall samband anses föreligga mellan olycksfiill eller annan skadliginverkan i arbetet och skada som den försäkrade har ådragit sig, om intebetydligt starkare skäl talar mot del. Kommittén föreslår att denna bevisregelskall föras över oförändrad som en huvudregel till den nya lagen. Den skall därgälla för alla skador som har föranletls av olycksfall och för samtligasjukdomar som enligt nuvarande lagsliftning bedöms som yrkesskada. Den skallockså få tillämpning på en del av de sjukdomar som genom övergången lill ettgenerellt arbelsskadebegrepp kommer alt föras in under försäkringsskyddet, t,ex, vibrationsskador på nerver. Attlåta nuvarande bevisregel få giltighet för alla de sjukdomar som enliglkommitténs förslag kommeratt föras in under lagen finner kommittén däremotinle möjligt. För vissa sjukdomar anses svårigheterna att fastställa orsakensärskill slora. Olika faktorer i såväl arbetet som privatlivet kan medverkalill sjukdomens uppkomst och del är ofta inte möjligt att avgöra vilken faktorsom är mest betydelsefull. Detta gäller särskilt psykiska och psykosomatiskasjukdomar. Betydande bedömningssvårigheter föreligger enligt kommittén ävenbeiräffande sådana sjukdomar för vilka grundsjukdomen kan häriedas lilldegenerativa förändringar eller vilkas ursprung över huvud laget inte kanfastställas. Även om inle i dessa fall orsakssamband är möjligt mdlan arbetetoch sjukdomens uppkomst kan en försämring av sjukdomen tänkas vara föranledd avförhållanden i arbetet. Prop.1975/76:197 54 föreslårdärför all i den mån reumatologisk sjukdom eller annan sjukdom i ryggrad ellerleder eller psykisk eller psykomatisk sjukdom inte redan omfattas av YFL - såär fallet om sjukdomen har föranletts av olycksfall, ämne ellerenergistrålning, vibrationer eller skakningar - för orsakssamband skall krävasall övervägande skäl talar för sådant samband. Kommitténbehandlar i detta sammanhang också frågan om de krav på bevisning som ställsbeträffande en viss faktors skadebringande egenskaper, 1 praxis har man enligtkommittén i varje fall lidigare intagit den ståndpunkten all del måsteföreligga en ganska hög grad av sannolikhet för alt ett ämne eller annan faktori arbetet i och för sig kan vara skadligt. Man har krävt någon vetskap omvilken form av skada som kan drabba den enskilde. kan enliglkommittén dock en viss tendens till uppmjukning av praxis noteras. Kommitténbetonar att om en skadad skall kunna ta ersättning frånarbetsskadeförsäkringen, del således måste först kunna konstaleras all denpåstådda fariiga faktorn har sådan skadebringande egenskap som är nödvändig förall viss sjukdom skall kunna uppslå, 1 ell senare led får man med tillämpningav bevisregeln pröva om denna skadebringande egenskap har föranlett skadan idel enskilda fallet. 3.4Ersättning för inkomstförlust m. m. Kommitténföreslår att den nuvarande samordningen med den allmänna sjukförsäkringen skallbehållas. Sjukförsäkringen skall således i princip svara försjukvårdsersättning och sjukpenning t, o, m, efter den dåarbetsskadan inträffade. Ifråga om rätten till sjukvårdsersättning efter samordningslidens slut innebärförslaget endast vissa jämkningar i vad som gäller. Konvalescentvård inomriket föreslås bli ersättningsberältigad, 1 överensstämmelse med motsvarandebestämmelser i förordas vidare att läkarvård och tandvård söm bekostas avarbelsskadeförsäkringen skall lämnas genom den offentliga vården eller avläkare eller tandläkare som är ansluten till den allmänna sjukförsäkringen. Livräntanscentrala funktion att kompensera för inkomstbortfall renodlas i förslagel genomanknytning till de principer som gäller för invalidiletsbedömning inom denallmänna försäkringen. Det blir alltså i fortsättningen den reellanedsättningen i den försäkrades förmåga alt skaffa sig inkomst genomförvärvsarbete och inte den medicinska defekten som sådan som grundar rätt tilllivränta. Till skillnad från vad som gäller för den allmänna pensioneringenskall invaliditeten emellertid inte bindas till vissa bestämda invaliditelsgrader.Den nedre gränsen för rätt till livränta föreslås bli bestämd till ennedsättning av arbetsförmågan med 1/15 moi f. n, 1/10, Det skall dock krävasatt den årliga förlusten motsvarar minsl 1/4 av basbeloppet. Ersättningenför inkomstföriust vid sjukdom och beslående nedsättning Prop.1975/76:197 55 ellerföriust av arbetsförmågan föreslås kraftigt förstärkt, framförallt genom attkompensationsnivån höjs till . Hel sjukpenning skall alltså motsvara1/365 av årsinkomsten och livränian skillnaden mellan den inkomst som denskadade skulle haft, om han inle skadats, och den inkomsl som han trots skadankan beräknas komma att få. Sjukpenning och livränla skall kunna ersättainkomstföriust upp till samma tak som gäller inom AFL, dvs, 7,5 basbelopp. Somunderlag för beräkning av sjukpenning och livränla skall i princip läggas denförsäkrades sjukpenninggrundande inkomsl enligt AFL eller, om han inte ärsjukpenningförsäkrad, den inkomsl som kunde ha utgjort sjukpenninggrundandeinkomst för honom enligl nämnda lag. Ersättningsunderlaget skall alltidberäknas till . Beträffandeden som skadas föreslås särskilda regler för beräkning aversättningsunderiag som tar sikle på hans sannolika inkomsier som frisk vid 18,21 och . För en studerande skall sjukpenning- och livränteunderlagetunder beräknad utbildningslid utgöras av den inkomst som han sannolikt skulleha lått, om han vid tiden då skadan inträffade hade avbrutit utbildningen ochbörjat förvärvsarbeta. För tid efter utbildningstidens slut skall underiagelutgöras av den inkomst av förvärvsarbete som han då sannolikt skulle haft, omskadan inte hade inträffat. De studerande garanteras dessutom ettersättningsunderiag motsvarande två basbelopp för tid , tvåoch ett halvt basbelopp och tre basbelopp fr. o, m,. Livräntanföreslås bli värdebeständig genom anknytning lill basbeloppet. mening är det vidare angeläget att livräntorna också anpassas efterden allmänna standardhöjningen i samhället. Frågan om sian-dardsäkring utreds fn, av pensionskommittén. har därför funnit sigböra avslå från all för egen del lägga fram något förslag i detta avseende.Kommittén förutsätter emellertid att pensionskommittén beaktar fråganssärskilda vikt för de arbetsskadades del och - för det fall en lösning avstandardsäkringsfrågan över hela socialförsäkringsområdet inte skulle visa sigmöjlig - prövar en säriösning for dem som drabbas av arbetsskada och läggerfram förslag i sådan tid att en standardsäkring kan ingå i den nya lagen omarbetsskadeförsäkring. Liksomhittills lår livränta på begäran av den försäkrade bytas ut mot engångsbelopp,om skäl föreligger till del. Engångsbeloppet skall motsvara den utbyttalivräntans kapitalvärde enligt särskilda grunder. Ersättning som är avväsentlig belydelse för den försäkrades försörjning skall dock utgå somlivränta, om inle särskilda skäl talar mot del. Vidare föreslås vidgade möjlighetertill omprövning av livränlebeslul, om ändring av betydelse har skett i deförhållanden som var avgörande för beslutet. Kommittén utlalar därvid attförsiktighet bör iakttas vid omprövning i sänkande riktning. Detnuvarande vårdbidraget inom yrkesskadeförsäkringen föreslås slopat, bl. a. pågrund av utbyggnaden av tilläggsförmånerna lill folkpension genomhandikappersättning och tillkomsten av TFY, Prop.1975/76:197 56 Egenlivräntaföreslås ulgå lill dess att den skadade fyller . För all tiUförsäkra honomi princip samma åldersförmåner som han skulle ha fåll, om han inte hade blivitskadad, föreslås att livränta i viss utsträckning skall bli pensionsgrundandeför ATP, Föratt tillgodose sådana arbetsskadade som har dåligt pensionsskyddeller inget pensionsskydd alls föreslås vidare en garantiregel av innebörd alllivräntan tillsammans med pensionsförmånen eller, då sådan inte utgår,livränian ensam skall ulgå med 65 96 av sill bruttobelopp fr. o, m, den månadunder vilken den försäkrade fyller och vara livsvarig. Eventuellt förlidaeller uppskjutet uttag av pensionen skall därvid inte få påverka livräntan, Ävenefterievandeskyddel föreslås förstärkt. Begravningshjälpen bör enligtkommittén höjas till 30 96 av basbeloppet för den månad under vilken dödsfalletinträffade, Efterievandelivränta lillänka och med änka jämslälld kvinna föreslås ulgä med belopp sont motsvarar 4596 av den avlidnes årsinkomst eller av denna, om det även finns barn somär berättigat lill livränta. Med änka skall jämställas bl, a, kvinna som levdesamman med den försäkrade sedan avsevärd lid under äktenskapsliknandeförhållanden. Barnlivränta skall i princip motsvara av den avlidnesårsinkomst, om han även efteriämnar änka eller med änka jämslälld kvinna, 1annal fall skall utges livränta efter för det första barnet och förvart och ett av de följande. Den sammanlagda livränian skall därefier delaslika. När det gäller änkor under eller utan barn har reglernautformats efter mönster av niotsvarande regler inom folkpensioneringen. Ettsystem med successiv avtrappning av skyddel med 1/15 med vilkelänkans ålder understeg vid mannens död eller när yngsta barnel fyllde 16år, föreslås alltså. Detta belyder att en änka som inte har barn under 16 åroch som inte heller har fyllt saknar räll lill änkelivränta. Nuvaranderätt för änkling att efter skälighetsprövning lå livränta föreslås slopad.Gällande bestämmelse härom har mycket liten praktisk betydelse. Under perioden1968-1973 har inte beviljal någon änklingslivränta ochår 1973 utgick inte mer än tre sådana livräntor. Änklingsskydd förekommer inteinom andra socialförsäkringsgrenar, och strävandena lill jämställdhet mellanmän och kvinnor inom socialförsäkringssystemet tordeenligt kommitténs meningknappast ta sikte påatt införa någon generell rätt till änklingspension.Kommittén finner därför inte skäl föreligga all föra över rällen tillänklingslivränta till den nya lagen. föreslås också att den nuvaranderätten för frånskild man all få efterievandelivränta skall slopas. Däremotöverförs i förslaget den nuvarande rälten för frånskild kvinna att fäefterievandelivränta inom ramen för den avlidnes lagstadgadeunderhållskyldighet. Även här uppställs emellertid krav på all kvinnan an- Prop.1975/76:197 " 57 tingenhade fyllt vid mannens död eller har barn . Någonavirappningsregd med femiondelar föreslås dock inte, eftersom underhållsbidragensom regel ulgår medjämförelsevis låga belopp och någon nämnvärd tröskeleffekldärför inte uppstår. Den nuvarande föräldralivränlan förs över lill den nyalagen men maximeras till 20 96 av den avlidnes åriiga arbetsförtiänst. 3.6Administration, ikraftträdande och kostnader 1administrativt hänseende föreslås all arbelsskadeförsäkringen decentraliserasi sin helhet till de allmänna försäkringskassorna. Därigenom fullföljer man dendecentralisering som på kommitténs förslag påbörjades i fråga om vissasjukersätiningsärenden, Främsl av praktiska skäl förordas all ärenden på vilkaäldre bestämmelser fortfarande skall tillämpas alhjämi skall handläggascentralt av . Huruvida dessa ärenden skallflyttas från verket lill någon annan instans är en fråga som enligt kommitténfår bedömas sedan viss erfarenhet har vunnits av den nya lagstiftningen. Förall garantera en kvalificerad handläggning i försäkringskassorna av de nyaärendena förordas all ärenden angående egenlivränta och i annat ärendeuppkommen fråga om arbetssjukdom skall avgöras av pensionsdelegation. Dennya lagen föreslås träda i kraft den , Nuvarande beslämmelserföreslås dock fortfarande tillämpas på skador efter olycksfall eller annanskadlig inverkan som har skett före ikraftträdandet. Frågan hur man i olikahänseenden skall förfara med äldre skadelall vid införandet av den nya lagenskall kommittén överväga under sill fortsatta utredningsarbete. Kommitténväntas avge ett särskilt betänkande beträffande bl, a, dessa frågor före hösten1976, Försäkringenföreslås finansierad genom arbetsgivaravgifter i överensslämmelse med vad somnu gäller. Enligt kommittén uppslår mindre kostnadsökningar den närmasle lidenefter den nya lagens ikraftträdande. På lång sikt har emellertidkostnadsminskningar på drygl 100 milj, kr, per skadeårberäknals uppkomma. Dessakan enligt kommittén framförallt härledas lill slopandet av rätlen tilllivränla efter och lill de nya samordningsreglerna, I sammanhangetbör man också hålla i minnet TFY:s förmåner i fråga om menersäiming. Någonändring av nuvarande avgiftsuttag föreslås inle, 4Övergångsfrågor beträffande besvärsorganisationen inom arbetsskadeförsäkringen Uiredningenrörande besvärsorganisationen inom socialförsäkringen m, m, lägger i silldelbetänkande fram förslag till vissa övergångsåtgärder när del gällerarbelsskadeförsäkringens besvärsorganisation. Prop.1975/76:197 ' 58 borisen från vad som gäller i de lili försäkringskassornadecentraliserade ärendena, första besvärsinstans på yrkesskadeförsäkringensområde. När del gäller den nya lagstiftningen om arbetsskadeförsäkring harutredningen utgått från all besvärsgången skall vara densamma som för socialförsäkringsärendeni allmänhel, I enlighel härmed loreslår uiredningen alt försäkringsrådel inleskall medverka vid lillämpningen av den nya lagstiftningen. Fram till dess allen ny besvärsorganisation genomförs, vilket uiredningen beräknar kunna ske denI , skall enligt förslaget besvärsavdelningfungera som mellaninstans för ärenden enligl den nya lagstiftningen. Medhänsyn lill alt lagen om arbelsskadeförsäkring avyrkesskadeförsäkringskommitlén föreslås träda i kraft -dvs,bara före den beräknade tidpunkten för införandet av en nybesvärsorganisation - lorde emellertid enligl utredningens uppfattning endastell mycket obetydligt antal ärenden enligt den nya lagen bli handlagda hosbesvärsavdelningen, Uiredningenföreslåratl försäkringsrådel skall upphöra med utgången av , Fram tilldenna tidpunkt föreslås all rådel i samma utsträckning som skall vara försiabesvärsinstans i fråga om skador som har inträffat före den nya lagstiftningensikraftträdande och beträffande vilka de materiella reglerna i nu gällandeyrkesskadelagstiftning skall vara tillämpliga. Detta innebiir att tidpunktenför försäkringsrådets upphörande samordnas med tidpunkten för inrättandet av enny mellaninstans inom socialförsäkringen i allmänhet. Avsikten är att den nyamellaninstansen skall kunna direkl överta försäkringsrådets roll sommellaninstans på yrkesskadeförsäkringens område i fråga om ärenden enligtäldre lagstiftning. Utredningenföreslår vidare att ärenden angående utbyte av livränla mot engångsbeloppenligl äldre lagstiftning, vilka f. n. avgörs av försäkringsrådet i förstainstans, efter försäkringsrädels upphörande skall handläggas av riksförsäkringsverketi första inslåns och alt besvär över verkets beslul skall anföras hos den nyamellaninstansen på socialförsäkringens område. 5Remissyttrandena 5.1 Allmänna synpunkter Yrkesskadeförsäkringskommillénsförslag har i sina huvuddrag tillstyrkts eller lämnats utan erinran av de allraflesia remissinstanserna, LO framhåller att en reformering avyrkesskadeförsäkringslagstiftningen har framstått som angelägen och nödvändig.Genom kommitténs nu framlagda belänkande uppnås belydande förbättringargentemot gällande rätt. Många av de brister LO lidigare påtalat torde härigenomkomma all undanröjas. Frågornaom del alhjämi bör finnas en socialförsäkring för skador i arbetet och omskyddel bör ges i en frislående socialförsäkringsgren som lagtekniskt reglerasi en särskild lag behandlas av flera remissinstanser, Försäkringsrådel Prop.1975/76:197 59 ochriksförsäkringsverket ansluter sig uttryckligen lill kommitténs slutsatser idessa avseenden och även LO och anser altförsäkringen fyller ett angeläget behov, SAF menar att försäkringsbehovet i ochför sig kan diskuteras mot bakgrund av trygghetsförsäkringen (TFY) men villdock inte motsätta sig all ersättning för icke oväsentlig inkomstförlust gesgenom allmän social försäkring. som inte vill motsätta sigkommitténs förslag i dessa delar finner det angeläget alt fortsattaansträngningar görs så att en enda försäkring - den allmänna försäkringen- blir tillämplig på alla skador oavsett orsak. Ett särskill arbels-skadeskyddkräver dessutom ett omfattande regelkomplex och innebär administrativamerkostnader.