prop · FY0347 · 1975-12-31 00:00:00 — 3. skatt eller avgift enligt förordningen (1908:129)angående en särskild stämpelavgift vid köp och byte av fondpapper, lagen(1928:376) om särskild skall å vissa lollerivinsler, förordningen (1941:251) omsärskild varuskatt, förordningen (1943:477) om skatt å vissa pälsvaror, förordningen(1948:85) om försäljningsskatt, förordningen (1953:396) om accis å feltemulsionm. m., lagen (1953:397) om avgift för fettvaror som användas för framställningav feltemulsion m. m., förordningen (1956:545) angående omsättningsskatt åmotorfordon / vissa fall, förordningen (1957:262) om allmän energiskatt,förordningen (1960:253) om tillverkning och beskattning av malt-och läskedrycker,lagen (1960: 258)om uljämningsskatl på vissa varor, förordningen (1961:372) ombensinskatt , förordni ngen (1961:394) om tobaksskall, förordningen (1961:653) ombrännoljeskatt, slämpelskailela- skall, slämpelskailelagen (1964:308) gen (1964:308), förordningen (1964: förordningen (1964:352) om gasol- 352) om gasolskall, förordningen skall,förordningen(1966;21)omsär- (1966:21)om särskild på molorbräns- skild skall på motorbränslen, förord len, förordningen (1971:170) om an- ningen (1971:170) om annonsskatt, nonsskatt, förordningen (1972:266) förordningen (1972:266) om skatt på om skall på annonser och reklam, annonser och reklam, förordningen förordningen (1972:820) om skatt på (1972:820) om skall på spel, förord spel, förordningen (1973:37) om av- ningen (1973:37) om avgift på vissa gift på vissa dryckesförpackningar dryckesförpackningar, förordningen samt förordningen (1973:1216) om (1973:1216) om särskild beredskaps särskild beredskapsavgift för oljepro- avgift för oljeprodukter samt lagen dukter, (1975:000) om logiavgift, 4. skall enligl förordningen (1922:260) om aulomobilskail,kungörelsen (1934:122) om skatt å motorfordon, som för tillfälligt brukande iriket från ullandel införts, kungörelsen (1951:750) om saluvagnsskalt,förordningen (1963:116) om trafikomläggningsskatl, kungörelsen (1964:43) omskatt å automobil, som av utomlands bosatt person för tillfälligt brukande iriket här förvärvals, iraktorskalteförordningen (1969:297), vägtrafikskattelagen(1973:601) samt förordningen (1973:602) om särskild väglrafikskatt, 5. tull samt avgift enligt kungörelsen (1960:235) omavgift för växt-skyddskonlroll vid införsel av växter och förordningen(1968:361) om avgift vid införsel av vissa bakverk, 6. avgift enligl lagen (1967:340) om prisreglering påjordbrukels område och lagen (1974:226) om prisreglering på fiskels område, 7. avgift, som anges i 1 § första stycket lagen(1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m.samt avgift enligl lagen (1961:300) om redareavgifi för sjöfolks pensioneringoch lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift, alll i den mån avgift som häravses icke omfattas av 1. Förmånsrättenomfatiar ej reslavgift och liknande avgift som utgår vid försummelse altredovisa eller betala fordringen och ej heller skalle- eller avgiftstillägg ochförseningsavgift. Dennalag träder i kraft . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , ,, , . Propositionom inrättande och finansiering av turistråd, m. m. 1975:1 (bil. 12 s. 41) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, lill /76 beräkna ett reservationsanslag av . Jag anhålleratl nu få ta upp dessa frågor. Kommitténför planering av turistanläggningar och friluftsområ den Medslöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallade dåvarande chefen förjordbruksdepartementet sakkunniga' med uppdrag att utredafrågor rörande planering av turistanläggningar och friluftsområden m. m. Desakkunniga, som antog benämningen kommittén för planering av turistanläggningaroch friluftsområden, avlämnade betänkandet (SOU 1973:52)Turism och rekreation i . Efterremiss av chefen för har yttranden över betänkandetavgetts av , överbefälhavaren, , statensjärnvägar (SJ), statens vägverk, luftfartsverket, kammarkollegiet, statskontoret,(), (), (), och siatens historiska museum, lantbruksstyrelsen,, , siatens naturvårdsverk. 'Ledamoten av , tillika ordförande, internationellasekreteraren , utredningssekreteraren (t. o. m.1971-06-18), ledamoten av Thorbjöm (),redaktören , kanslirådet , departementssekreterarenJan (fr. o. m. ) och byråchefen . kommerskollegium,, (), statens planverk,länsstyrelserna i , , , och ,, , , , , ,, , , , , ,, , , , , ,och samt domänverket, ,statens industriverk. , Svenska kommunförbundet.Landsorganisationen i (LO), (),. (), (), (), ,. (), , , Sverigesallmänna restaurangaktiebolag (), campingvärdars riksförbund.Riksorganisationernas campingkommillé. (),, folkrörelsernas rese- och semesterorganisalion (RESO),, Scandinavian airiines system och (SAS/), (), (),Cykel- och mopedfrämjandel, , . har bifogat yttranden frän handelskamrarna iStockholm, , , , , , och . Fleralänsstyrelser har bifogat yttranden av kommuner och regionala lurisltrafikförbund. Betänkandetavhandlar frågor om planering av områden och anläggningar för turism ochrekreation i och i samband därmed förslag om primära rekreationsområdensaml samordning av statliga investeringar m. m. inom turism och rekreation.Dessa frågor avhandlas av chefen för jordbmksdepartementet. Betänkandetinnehåller också förslag om inrättande av elt centralt organ förturismfrämjande verksamhet. Det ankommer pä mig att anmäla denna fråga. Samhälletsekonomiska engagemang för medborgarnas frilid och rekreation är betydande.Brislen på statistik har inte gjort det möjligt alt bedöma hur passstort engagemanget i verkligheten är. Kommittén har med ledning av denofficiella statistiken, kommunförbundels undersökningar och del material somredovisas i kommitténs delbetänkande om lokaliseringsstödet (Ds Jo 1971:7)försökt klariägga omfattningen av samhällets ekonomiska insatser. Kommitiénvisar siffror som framförda till läget 1973/74 blir att staten satsar mellan 75och 100 milj. kr. i form av bl.a. bidrag till Svenska tu- 1** 1975. risltrafikförbundet(7 milj. kr), AMS beredskapsarbeten (ca 50 milj. och statensnaturvårdsverks anslag till uppförande av idrottsanläggningar samt tillsäkerställande och vård av naturreservat m. m. Landslingensdirekta satsningar på turism är inte särskilt slora. De direkta insatsernabeslår av årsanslag till regionala turistorganisationer. De uppgick lillsammanlagt 3,2 milj. kr. Många av de åtgärder som landstingen indirekt riktar tillturism och andra näringar är däremot av stor betydelse. Däribland märkslandslingens anslag lill flygtrafik och fiygfäll. Kommunernaär de klart dominerande ekonomiska intressenterna inom fritids- ochrekreationssektorn i fråga om såväl uppförande som drift av anläggningar ochaktiviteter. Under 1960-lalet har kommunerna ökat sina insatser för etl aktivtutnyttjande av fritiden myckel kraftigt. var kommunernas utgifter fördenna sektor ca 60 milj. kr. var de ca 950 milj. kr. Under de fem senasleåren har netioulgifterna ökal med eller med åriigen. Driftulgifternasvarade för 3/4 och kapitalutgifterna för 1/4 av netioulgifterna.Utvecklingen av kommunernas kostnader för fritidssektorn framgårav figur 1.1. Ättmed utgångspunkt i kommunernas redovisningssystem avgöra hur stor del avkostnaderna som är direkt hänförbara lill rekreationslivet låter sig ej göra.Man kan endasl konstatera alt en betydande del av kommunernas åtgärder inomfritidssektorn vänder sig till både kommunens egna invånare och gäster utifrån.Elt rimligt antagande kan vara atl ca hälften av kommunernas åtgärder utgörsav sådana som kommer fiera än kommunens egna invånare till godo. Några av deverksamheter som klart vänder sig lill rekreationssökande i allmänhet finns imånga fall inte redovisade i den kommunala budgeten under rubriken sport, badoch friluftsliv. Kommittén syftar då på kommunernas engagemang i slugbyar,hotell och större friluftsområden, som förvaltas under andra former än kommunalförvaltning. 1 stigande omfattning utgör stiftelser och aktiebolag deverksamhetsformer i vilka kommunerna driver sin turislvärvande verksamhet. Omfattningenoch kostnaderna för denna del av kommunernas verksamhet har kommittén ej haftmöjlighet att kartlägga. Vid sidan av de i figur 1.1 redovisade kommunalakostnaderna för fritidssektorn, har kommunerna kostnader för den lokala"turistinformationen" och övriga marknadsföringsåtgärder(trycksaker, annonsering etc.) Genom en enkät till kommunerna har kommitiénförsökt beräkna hur stort belopp som åriigen läggs ner på denna verksamhet. Deolika säll på vilka kommunerna bedriver sin information och marknadsföringförsvårar bedömningen av enkätsvaren. Mot bakgrund av lämnade uppgifter kankommittén endast redovisa etl minimibelopp av 20-25 milj. kr. för den lokalaverksamheten. Vidare satsar kommunerna 3-4 milj. kr. i form av bidrag tillregionala luristtrafiksam-manslulningar. *'.2. Bruttoutgifter, totalt Nettoutgifter, totaltDriftkostnader, netto ....... Kapitalutgifter, netto Figur1.1 Utvecklingen av kommunernas kostnader for fritidssektorn . () bildades . Bland stiftarna fannsrepresentanter för järnvägsbolag, rederier, hotell och restauranger, resebyråer,industrier och andra producenter av tjänster inom lurisiseklorn. början finansierades STTF:s verksamhet i hög grad genom bidrag från medlemmarna.Det statliga ekonomiska engagemanget fanns med från början genom bidrag fränSJ. På 1930-talel beviljades STTF etl anslag över statsbudgeten.Fram till 1960 var den statliga andelen av STTF:s budget tämligen oförändrad,men därefter började den att öka. Den statliga andelen av budgeten uppgår förnärvarande lill ca 90 96. Orsaken lill detta förhållande är turistnäringens ochde regionala turisttrafikförbundens vikande intresse för att bidra lill STTF:sverksamhet. STTFskall, enligl sina av Kungl. Maj:t fastställda stadgar, främja resandet fränutlandet lill och inom . STTF skall i detta syfte bedriva upplysningsverksamhetsamt verka för utveckling av landets turistväsende. I mitten av 1960-taleländrade STTF delvis arbelsinriktningen. Resurserna koncentrerades så långt sommöjligt till fyra målinriktade informationskampanjer. 1 slutet av 1960-lalelfick hemmamarknaden ökad betydelse i STTF:s arbele - Nu-kampanjernainleddes. En omläggning av arbetet pä vissa utlandsmarknader har påbörjats. Denverksamhet som hillills bedrivits genom egna kontor har överförts lill annansvensk ullandsrepresentalion. STTFhar som aktiva medlemmar kommuner och landsting (via lokala och regionala lurisltrafikförbund),företag och föreningar samt som passiva medlemmar enskilda personer.Medlemmarna utser etl råd som sammanträder en gäng i samband med STTF:sårsmöte. STTF leds av en styrelse, som beslår av 13 ledamöter och 12suppleanter. Regeringen ulser ordföranden och sex andra ledamöter saml sexsuppleanter. Detfinns 24 regionala turistorganisationer. De kallas ofta lurisltrafikförbundeller turisttrafikföreningar. Landsting, kommuner eller kommunala länsförbundär medlemmar i de flesta av dem. Organisationer, hotell och andraturistanläggningar, andra företag och enskilda medlemmar ingår i mänga av dem.Styrelsernas sammansättning och antalet styrelseledamöter varierar. Allaeller så gott som alla organisationema har egna kontor, ger ul broschyrer,annonserar och arrangerar studiebesök i regionen. Den kommersiella verksamhetenvarierar. Organisationernahar inkomster i form av anslag frän kommuner och landsting, bidrag frän näringslivel,turistavgifier eller frän egen rörelse. av turism och rekrealionsverksamhel uppvisar inget enhetligtmönster, eftersom kommunernas verksamhet inom fritidssektorn är oreglerad. Alltfler kommuner samlar all verksamhet som berör fritid och rekreation till ennämnd. Kommunernas turislvärvande verksamhet är f. n. organiserad efter tvähuvudlinjer. Den ena är atl uppförande och drifl av anläggningar samt drift avaktiviteten antingen sorterar under facknämnd eller all verksamheten bedrivs iföretagsform. Den andra är atl de kommunala åtagandena för information ochmarknadsföring är organiserade direki under kommunstyrelsen eller i speciella luristnämnder.I vissa kommuner, speciellt inom de traditionella turistområdena, svarar lokalaturistföreningar för både information och marknadsföring saml för service avolika slag. Dessa föreningar finansieras i första hand genom kommunala bidrag,men även näringen bidrar lill finansieringen. Landstingenhar, med undanlag för i , ingen organiserad turislvärvandeverksamhet. Ansvaret för denna verksamhet har landslingen tillsammans medkommuner och enskild näring överiälit på de regionala turisllrafikförbunden.Frågor rörande turism och rekreation bevakas även via de näringsråd/nämnder,som landstingen har. () bildades är 1885. STF har som etl väsentligtintresseområde fjällväriden och vandringsturer i denna, men verksamheten harspridning över hela landet. Föreningen äger anläggningar i Ijälllrakierna ochhar upprättat ell omfattande vandringsledsystem. Föreningen svarar förvandrarhem, gästhamnsverksamhet, och informationsverksamhet. Den haregenresetjänst,organiserar fardledarutbild-ning och svarar för marknadsföringen avvandrarhem. Skid-och arbetar framför alll för vardaglig rekreation ulanlängre transporter av det slag som präglar turism i vanlig mening. Främjandet svarar för ledarutbildning. Någon central turislvärvandeverksamhet bedrivs inte av Skid- och med undantag för vissreklam för s. k. Håll-i-form-semesler. För flertalet anläggningar som ägs ellerförvallas av främjandets lokalföreningar eller motsvarande organ bedrivs en turislvärvandeverksamhet i egen regi. Skid-och inkomster utgörs av medlemsavgifter, kursavgifter m. m.samt statsanslag. RESObörjade sin verksamhet . Huvudintressenter i RESO är LO och ,TCO och TCO-förbunden saml sparbanksrörelsen, lanlbmkskooperationen, STF samtCykel- och mopedfrämjandel. RESO har ocksä individuella medlemmar. RESObedriver en aktiv marknadsföring av sina anläggningar och arrangemang. RESOharen egen resebyråkedja, egna stadshotell, semesterhotell och semesierstugor. RESOär delägare i Sljärnresor och huvudintressent i RESO-DäN, elt nordiskt samarbele kring produktion av resorför inkommande turism. RESO är ansluten lill några internationella reseorganisationer. Sverigeshotell- och restaurang förbund, till vilkel ell stort anlal anläggningar inombranschen är anslutna, har initierat eller medverkat i vissa särskildaförsäljningskampanjer. Förbundet medverkar också i STTF:s kampanjer. har tagit initiativ till flera specialerbjudanden,i vilka en slor del av medlemmarna deltar. Förbundet har gjort enkäter blandsina medlemmar och på grundval av dessa sammanställt uppgifterom aktiviteteroch miljö, barnvänlighet m. m. Förbundet har även deltagit i STTF:s kampanjer. kan betraktas som en konsumentorganisation. Kommittén svararför auktorisation av campingplatser Den ger ut , som innehållerförteckning och beskrivningöver landels auktoriserade campingplatser. Den bedriver också konsult- ochinformationsverksamhet. Kommitiénerhåller medel frän medlemmarna och genom statligt anslag. är en organisation för ägare av campinganläggningar.Förbundet har informations- och utbildningsverksamhet för sina medlemmar. Delsvarar för olika slags undersökningar, bevakar campingplatsernas frågorgentemot myndigheter m. m., vidtar olika marknadsföringsåtgärder. Det deltaräven i STTF:s kampanjer. Förbundettillförs medel genom det s. k. campingkortsystemet. (), () och Kungliga automobilklubben( K A K) bedriver turistinformation. M har egna resebyråer. Slalensjärnvägar(SJ)har en egen resebyråkedja. SJ har deltagit i STTF:s kampanjer, men har ävensjälv arbetat aktivt utomlands bl. a. genom egna resebyråer. Scandinavianairiines syslem (SAS) spelar särskilt stor roll för turistresor från länder därsvenska turistkontor saknas eller endasl läckeren begränsad del av landet. SÄSarbetar i första hand för som resmål. Genom sina handböcker ochannat material som distribueras lill reseförelag över en slor del av väridensprider SAS en omfattande information. Ävenflertalet andra flygbolag som trafikerar har en motsvarande service. Rederiernasvarar för en omfattande marknadsföring av de tjänster de erbjuder i egenskapav transportföretag, men etl alll större inslag i denna marknadsföring harkommit atl bli turistresor till och i och olika arrangemang i sambanddärmed. En del av rederierna ger ut egna Sverigeprogram. Ändra samverkar med researarngörer. är resebyråers och researrangörers samarbetsorganisation. Regionalaresearrangörer är de försäljnings- och boknings-föreiag som drivs i näraanslutning lill regionala turistorganisationer. Slugsemestrar,pensionärsveckor, vintersportarrangemang med hoiellinkvarte-ring saml olikaaktiviteter ingår i produktsortimentet. Företagen har en viss utlandsbearbelning. Detaljhandelsföretagendeltar i några få län med medel i de regionala turistorganisationernas arbele.Några varuhuskedjor har deltagit i STTF:s kampanjer. På många häll bedriverdetaljhandeln marknadsföring gentemot turisterna i närområdet genomannonsering, skyltning, särskilda priserbjudanden etc. 2.2Förslag till turist- och rekreationspolitik Kommitténanser all den viktigaste förutsättningen för att landets turism och rekreationskall få en riklig utveckling är alt samhällel formulerar en politik med enbestämd målsättning för sin verksamhet inom denna sektor. Denna politik måslekomma till användning när samhället ställs inför krav på ålgärder ochekonomiska medel. Den måsle också vara vägledande vid samhällets bedömningar avhur de offentliga medlen till turist- och rekreationssektorn skall kanaliserasoch vilka ålgärder som skall prioriteras. En uttalad politik har hittillssaknats och kommittén söker därför all formulera vissa vikliga drag i en sådan. Kommitténanser, atl etl mäl i turist- och rekreationspolitiken bör vara, alt deoffentliga medel som används för turism och rekreation bör satsas pä etl sådantsätt, atl en bred allmänhet kan utnyttja de anläggningar och områden som byggsmed allmänt slöd. Kommitténmenar, all särskild vikt måsle fästas vid möjligheterna all få lill stånd billigatransporter mellan områden med slora be-folkningskoncentralioner och de områdeni landet som har de bästa utvecklingsmöjligheterna för det fjärrinriktaderekreationslivet. Ensvensk turislpolilik bör enligt kommitténs uppfattning inle innebära någon formav direki näringsslöd lill turistnäringen. En bättre organisation avverksamheten bör i stället eftersträvas. Förekomsten av en riktigt arbetandeturistnäring bedöms av kommittén som en nödvändig förutsättning för atl landetskall kunna fä etl rikt varierat utbud av rekreaiionsmöjligheter. Isill arbele har kommittén inriktat sig på all förbättra rekreations-möjligheterför landets egna invånare. När sådana nya rekreaiionsmöjligheter skallutvecklas, spelar de utländska besökarna dock en ej oväsentlig roll. Enavgörande förutsättning för rekrealionsanläggning-arnas existens är godbeläggning och lönsamhet. 1 de fall denna kan förbättras genom utländska besök,särskilt då svenskar i mindre utsträckning beläggeranläggningarna, är detta en avgörande fördel för såväl anläggningarna som deinhemska besökarna. En särskilt intressant målgrupp är de utlänningar somattraheras av anläggningar och områden som utformats för en bred svensk publik.Besök av utländska turister i tillför landet många sociala ochkulturella värden och spelaren framträdande roll vid kontaktutbytenmed andra länder Därför är det angeläget all turistnäringen ges möjligheter attupprätta goda relationer med utländska besökare och reseföretag. Betalningsbalansenoch önskemål om ökad införsel av valutor las ofta lill intäkt för ökadesatsningar pä turistnäringen för atl stimulera lurislslrömmen från ullandel.Del är kommitténs uppfattning att detta ej är ett relevant motiv för satsningarpå turistnäringen i . Värdet av etl utländskt resande lill Sverigeligger inle heller på detla plan. Medel för all öka infiödet av utländska valutormåste sökas inom andra näringar. Satsningarpå turistnäringen i skall ske främsl för atl stimulera svenskarnas ochnordbornas resande. Detla har sedan möjligen en effekt av minskal ufiöde av luristvaluta. Åtgärderbör enligl kommitténs mening sättas in i första hand för att underiätta den typav utländskt resande till svenska turistmål som lids-och koslnadsmässigl passarin i del svenska rekreationsmönstret. Detta kan inte genomföras med mindre änall de för svenskt vidkommande aktuella målgrupperna blir föremål förkartläggning och marknadsföringsåtgärder av en mera målinriktad typ än vad somnu förekommer. Någrasärskilda anläggningar eller områden enbart avpassade för en exklusivare ullandsturismbör enligl kommitténs uppfattning inle komma lill stånd med samhällsstöd. Denutländska turism som förekommer i de större städerna och i vissatypiska andra turistiska resmål bör givelvis stimuleras till fortsatta resmöjlighelergenom förbättrad information och marknadsföring. Kommitténanser således alt en grundläggande värdering i en statlig turist- och rekrealionspolilikär att landels egna behov och önskningar skall komma i första hand vidprioriteringar av olika statliga åtgärder inom rekreationssektorn. Dessamålsättningar har formulerats i kommitténs direktiv. De har ocksä kommit lilluttryck vid de första pla-neringsätgärder som kommitién .föreslagit. 1 dessaföreligger ett klart ställningstagande för all anläggningar och områden förrekreation och turism måsle utformas på ell sådant sätt, all ingen skall varautestängd på gmnd av sociala, ekonomiska eller fysiska orsaker. Enmycket slor del av turislresandel är inlernordiskl. Kommittén anser attanläggningar och ålgärder som riktar sig mol en svensk publik även kommer attattrahera en publik från övriga nordiska länder, främst på grund av de sloralikheterna i språk, beteendemönster, intresseinriktningar och levnadsstandard. Ålgärdersom ökar del inlernordiska resandet bör eftersträvas, särskilt om man därvidförsöker utnyttja skillnader i semesterperioder mellan de nordiska länderna. 2.3Förslag till offentlig marknadsorganisation De nuvarandeorganisationsformerna för marknadsföring av landets områden och anläggningarär, enligt kommittén, inte tillfredsställande. Verksamheten bedrivs av ettflertal organisationer och företag med olika huvudmän, ulan altansvarsförhållandena är klariagda. Dessa företag och organisationer arbetarnormall var för sig och med skilda målsättningar, vilkel leder till allåtgärder inom marknadsföringen av svenska turistmöjligheler mänga gånger lapparöver varandra, och att effekten pä utvecklingen av reselivet blir reducerad,trots avsevärda resursinsatser. Kommittén menar, atl elt starkl behov avsamordnande ålgärder föreligger. Den pekar också på behovet av ett ökatkunnande och en utbyggd rådgivning omföreteelser, beteenden och teknik av vikt för reselivets utveckling. Utvecklingenav reselivei lill områden och anläggningar i bör ledas av det allmännai samarbete med de organisationer som redan har ell kunnande inom deltaområde. Kommittén menar, all endasl en hell ny, neutral, rikstäckande och samhällsförankradorganisation kan lösa samordningsproblemen. Kommittén föreslår därför, all dennuvarande organisationen, STTF, avvecklas. 1 stället bör bildas en ny central organisationför turism och rekreation med bättre ekonomiska resurser, mer renodlathuvudmannaskap och med ansvar inte bara för information utan även förproduktutveckling. Kommittén föreslår, all organisationen får namnet Sverigesturistråd. Dennya organisationen bör fa formen av en stiftelse. Som stiftare föreslår kommitiénstaten. , , TCO saml RESO och STF.Genom en sådan konstruktion markeras förändringen från den nuvarande producentinriktadeorganisationen till en konsumenlinrikiad central turistorganisation. Kommitténföreslär en styrelse sammansatt av 13 ledamöter. I styrelsen föreslås ingå,förutom stiftarna, även samt . Styrelsen föreslås inom sig utse ell arbetsutskott. Ielt särskilt yttrande föreslär ledamoten , atl den nya organisationenbildas enligl majoriieisförslaget, men alt både stiftelsen och styrelsenkompletteras med de konsumenlkooperaliva organisationerna.