prop · FY0338 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition med förslag till lag om uppgiftsskyldighet vid grundvattentäktundersökningoch brunnsborrning; Regeringenföreslår all antaga del förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprolokoll. Ipropositionen föreslås att den som yrkesmässigt trtför gnmd vattentäktundersökningeller brunnsborrning skall vara skyldig alt lämna skriftlig uppgift om arbetetoch dess resultat lill geologiska undersökning. Vidare föreslås att,om särskild skriftiig sammanställning av resultat av grundvattentäktundersökninghar lappräBats, också kopia av sammanställningen lämnas. 1 saml Nr 38 Lagom uppgiftsskyldighet vid grundvattentäktundersökning och brunnsborrning 1 § Den som yrkesmässigt utförborrning, rördrivning, grävning eller liknande arbete i syfte alt undersökaförekomst av grundvatten eller att utvinna sådant är skyldig alt till Sverigesgeologiska undersökning skriftligen lämna redogörelse för arbetet och dessresultat. 2 § Den som yrkesmässigt utför grundvattentäktundersökningoch därvid skriftiigen sammanställer resultat av undersökning för uppdragsgivaresräkning är skyldig att till geologiska undersökning lämna en kopia avsammanställningen. Vad som har sagts nu medför ej inskränkning i skyldighet attlämna redogörelse som avses i 1 §. 3 § Redogörelse enligt 1 §skall innehålla uppgift om 1. tid och plats för arbetet, 2. ändamålet med arbetet samt dessomfattning och tekniska utförande, 3. jord- och bergarter sompåträffats och dessas mäktighet. Hargrundvatten påträffats skall redogörelsen även innehålla uppgift om 1. grundvattenytans nivå ellernivåer, 2. resultat av provpumpning, omsådan har skett, 3. resultat av vattenanalys, omsådan har företagits. 4 §Redogörelse enligt 1 § skall lämnas efter del att arbete har avslutats. SanMnanställningsom avses i 2 § skall lämnas efter det att den harfärdigställts. 5 § Regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer får för visst fall medge undantag från denna lag, om särskUdaskäl föreligger. 6 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhetunderlåter att fullgöra uppgiftsskyldighet eller lämnar oriktig uppgift dömes,om ej gärningen är belagd med straff i , till böter. Allmänt åtalfår väckas endast efter anmälan av geologiska undersökning. Dennalag träder i kraft . Lagengäller ej arbete som har påbörjats före ikraftträdandet. Närvarande:stalsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , , . Propositionmed förslag till lag om uppgiftsskyldighet vid grundvattentäktundersökning ochbrunnsborrning. Iskrivelse har geologiska undersökning (SGU)föreslagit alt viss skyldighet införs för borrningsfirmor att lämna de prov frånoch uppgifter om brunnsborrningar som är behövliga för att skapa en bättrekännedom om landets grundvattenförhållanden. Dokumentation har av.setts ske iett hos SGU fört brunns- och borrarkiv. Med anledning av skrivelsen har, påuppdrag av chefen för industridepartementet, upprättats en promemoria den 1september 1972. I denna föreslås lagstiftning om uppgiflsskyldighel vidbrunnsborrning. I promemorian diskuteras också frågan om uppgiflsskyldighel börföreskrivas även vid vattentäktutredningar. Enligt promemorian bör dock åtminstonetill en början material från sådana utredningar insamlas på frivillig väg. Efterremiss har yttranden över promemorian avgelts av vattenöver-domstolen,vattendomstolarna vid , Umebygdens, Jämtbygdens, , ochVänersborgs tingsrätter, ,statens naturvetenskapliga forskningsråd, stålens planverk, SGU,länsstyrelserna i , , , , ochÖrebro län, och Svenska vallen- ochavloppsverksföreningen. Statens naturvetenskapliga forskningsråd har bifogatyttrande av rådets kommitté för internationella hydrologiska dekaden (svenska ). JustitieombudsmannenBertil (JO) har till mig översänt ett exemplar av sitt beslut den 12december 1973 med anledning av skri- 1975: 38 4 velserangående utlämnande av uppgifter från SGU:s brunns- och borrarkiv. Den av JObehandlade sekretessfrågan har samband med förutsättningarna för nämnda arkivsverksamhet. SGUhar i skrivelse på nytt behandlat hithörande frågor. Iskrivelsen förordar SGU att vissa modifikationer görs i den i promemorianföreslagna uppgiftsskyldigheten vid brunnsborrning. SGU föreslår vidare altuppgiftsskyldighet också införs i fråga om de i promemorian diskuterade gnmdvattentäktundersökningarna. Efterremiss har yttranden över sist nämnda skrivelse avgetts av samtligalänsstyrelser. Svenska vatten- oefa avloppsverksföreningen.Svenska konsultföreningen, . , i , AB Skånska cementgjuteriet, SENTABSvenska entreprenad AB, , VBB Vattenbyggnadsbyrån och VIAK AB.Länsstyrelsen i län har överlämnat yttranden ar länsläkaren i Uppsalalän och naturgeografiska institutionen vid . Vidare harlänsstyrelsen i bifogat yttrande av Gotiands kommun. InomSGU inrättades på försök ett s. k, brunns-och borrarkiv.Sedan den 1 juli 1974 ingår detta arkiv i kvartar- och hydrogeologiska byrån inomSGU och benämns bninnsarkivet. Arkivets verksamhet bildar delvis underlag; för SGU':sdelprogram Grundsvattew-dokumentation, vilkel innevarande budgetår beräknas omslutadrygt 1 milj. kr. Arkivethar till uppgift bl. a. att från pågående och tidigare utförd» brunnsborrningarsamla ia geologiska och hydrogeologiska data, att bearbeta, katalogisera ocharkivera uppgifterna samt att tiUhandahålla dem för myndigheter, institutioneroch enskilda. Arkivetsverksamhet har koncentrerats främst till områden med sedimentär berggrund,nämligen , , , och län. En vissverksamhet har skett även i och i Östergötlandslän. Arkivets verksamhet byggde ursprungligen på insamling av uppgifter ochprov som frivilligt tillhandahölls av brunnsborrare. har nya väigarprövats för att säkerställa resultat från bruimsborrningar. Sålunda har motersättning av kopieringskostnader data övertagits från en konsulterandeingenjörsfirma beträffande ca 2 200 brunnar på . YtterUgare ca 8 000 äldrebrunnsbormingsuppgiftcr har insamlats från olika firmor inom landet. Totaltfinns uppgifter från ca 31 000 brnnnar i arkivet. Av dessa äldre uppgifter, somär av varierande kvalitet, har dock endast ca 18 000 hunnit registreras. 1975: 38 5 Delvispå basis av brunnsarkivets verksamhet sker f. n, utgivning av s.k. hydrogeologiskakartor i skala 1:50 000 på vilka redovisas grundvattenförekomster av störreintresse, lämpliga uttagspunkter, grundvattnets kvalitet ikonsumtionshänseende etc. har fem blad givits ut och tre är underarbete, Isamband med ställningstagandet tUl SGU:s framtida verksamhet i prop. 1973: 41 (s.158159) uttalade jag bl. a. att värdefull information som erhålls vidborrningar, schaktningar, sprängningar o. d. bör i rimlig utsträckning las tillvara och ställas samman för att eventuellt utnyttjas. 3 Promemoria angående uppgiftsskyldighet vid brunnsborrning m. m. ISGU:s framställning anförs bl. a. alt insamlingen av dataoch prov från brunnsborrningar blivit alltmer otUlfredsställande ochofullständig. Goda kunskaper om befintliga grundvattentUl-gångar krävsemellertid såväl för en rationeU samhällsplanering som för vattenresursernasrätta utnyttjande och skydd. Betydelsefulla data erhålls vid brunnsborrningar.Del synes därför enligt SGU nödvändigt atl skapa en lagsladgaduppgiftsskyldighet. Denna bör dock i en första etapp begränsas till vissa s. k.försökslän, framhåller SGU i denna skrivelse (SGU anser numera alluppgiftsskyldigheten bör avse hela landet, jfr avsnitt 5.1). Ipromemorian konstateras att en lösning på avinsamlingsfrågan är av vital betydelse för etl rationellt tillvaratagande avvåra grundvatlentillgångar och ett effektivt fungerande brunnsarkiv. En sådanlösning måste gå ut på att säkerställa såväl tillströmningen av material frånbrunnsborrningar som en hög kvalitet hos materialet. Tre altemativa sätt förinsamling av borrdala diskuteras i promemorian, nämligen insamUng enligt det s.k. Skånesystemet, insamling utförd av kvalificerade borrningsfirmor motersättning och in-sanUing på grundval av lagsladgad uppgiflsskyldighel för yrkesborrare. Insamlingav borrdata enligt Skånesystemet innebär att en av SGU:s geologer varje veckasöker upp brunnsborrania vid aktuella arbetsplatser och därvid tar hand ominsamlat material. Systemet har enligt promemorian många fördelar. Besöken gertillfälle lill samråd i aktuella vattenfrågor och geologen får efter hand närakännedom om de flesta borrarna och om deras yrkesskicklighet. Det är vidare möjUgtför geologen att i fält kontrollera materialet eller vara närvarande vid särskUtintressanta borrningar. Även för borraren och brunnsägaren har geologensfältbesök fördelar, eftersom de t. ex, kan få förslag till planering av brunnareller rekonmiendationer om lämpligt brunnsdjup. 1 saml Nr 38 1975: 38 6 nesyslemeltjäna som modeU för den framtida materialinsamlingen skulle emellertid enligtpromemorian betyda all den nuvarande ordningen med frivilligt uppgiftslämnandei allt väsentligt bibehålls. Systemet är dessutom personalkrävande, Eltandra alternativ för att samla in borrdala är enUgt promemorian atl SGU träffaröverenskommelse med kvalificerade borrningsfirmor om att dessa mot ersättningsänder in erforderliga prover och uppgifter från borrningar till SGU. Inleheller elt sådant system utgör emellertid enligt promemorian en lämplig lösningav insamlingsfrågan. Det framhålls bl, a, att risk finns för att det insändamaterialet blir ofullständigt och kvalitativt ojämnt och att administrationenav systemet blir tungrodd. Tillfredsställandegaranti för att brunnsarkivet fortlöpande får uppgifter om utförda brunnsborrningartorde enligt promemorian kunna skapas endast om borrningsföretagen i lag åläggsskyldighet att lämna sådana uppgifter. Problemetatl tillförsäkra arkivet material av godtagbar kvalitet anses vara betydligtmera svårlöst, särskilt som kraven måsle ställas högt, I promemorian avvisasmöjligheten att ställa krav på auktorisation som villkor för behörighet attutföra brunnsborrningar. Det anses nämligen inte troligt all en sådan åtgärdskulle medföra någon väsentiig förbättring jämfört med nuvarande förhållanden,då många borrare läm-. nar material av god klass. I varje fall bedöms nyttan aven eventuell förbättring sannolikt inte stå i rimlig proportion tUl samhälletskostnader för auklorisationsproceduren. Pågrund av alt brunnsarkivets resurser f. n. är begränsade bör enligt promemorianuppgifts- och provtagningsskyldighet föreskrivas endast för arbeten som utförsinom etl mindre antal s. k, försökslän. Del är emellertid inte lämpligt att ilagen göra denna geografiska avgränsning eftersom del sannolikt bliraktuellt att utvidga eller på annat sätt ändra arkivets geografiskaverksamhetsområde. Även i fråga om skyldighetens sakliga innehåll kan det visasig nödvändigt med ändringar eller kompletteringar. Del bör därför enligtpromemorian anförtros åt regeringen att precisera skyldighetens omfattningsåväl geografiskt som sakligt. I enlighet härmed har ett till promemorian fogatlagförslag utformats som en fullmakt för regeringen att i den omfattning detär påkallat från hydrogeologisk synpunkt förordna om uppgifts- och prov-tagnmgsskyldighet.En sådan skyldighet skall enligt förslaget dock endasl kunna åläggas den somyrkesmässigt utför grundvattenläkter. Denmerkostnad för en brunn som uppkommer till följd av arbetet medmaterialinsamlingen kommer enligt promemorian i sista hand att falla påbeställaren av brunnen. Enligt en överslagsmässig beräkning kan dengenomsnittliga merkostnaden per brunn antas öka med ca . vilket motsvararca av kostnaden (prisnivå) för en brunn. Prop.1975: 38 7 Kosmader för förpackning och befordran av blanketter ochprover förutsätts enligt promemorian bäras av SGU. Den som uppsåtiigen eller avoaktsamhet underlåter att lämna uppgifter eller prover bör enligt promemoriankunna dömas tUl böter. I promemorian diskuteras också former för insamling avuppgifter till ett arkiv för vattentäktutredningar. Planer på att inrätta eltcentralt arkiv också för tekniska utredningar beträffande vattentäkteraktualiserades under den lid arbetet med promemorian pågick, SGU hade därför,i syfte att säkra tillströmningen av utredningar till ett sådant arkiv, underhand anmält behov av lagstiftning enligt vUken huvudmännen för vattentäkternai fråga skulle åläggas att tillhandahålla SGU ett exemplar av den tekniskautredningen angående berörd läkt. Enligt promemorian är det emeUertid mycket osäkert om enlagstiftning i etl fall som delta erbjuder några fördelar framför en materialinsamlingsom bygger på frivillig medverkan från huvudmännen för vattentäkterna. En lagstiflnmgskulle nämUigen bli tillämplig endast vid enstaka tUlfällen och risken ärenligt promemorian därför stor att bestämmelserna faller i glömska. Det skullesannolikt bli nödvändigt att komplettera lagstiftningen med en förhållandevisomfattande kontroll av bestämmelsernas efterlevnad. Vid en sådan ovisshet ifråga om lämpligheten av en lagstiftning synes det enligt promemorianmotiverat att materialinsamlingen beträffande grundvattenläkter åtminstone lUlen början sker på frivillig väg enligt vissa angivna riktlinjer. 3.2 Remissyttrandena över promemorian 3.2.1 Uppgiftsskyldighet vid brunnsborrning Förslaget atl i lag föreskriva uppgiftsskyldighet vidbrunnsborrning tillstyrks av ,statens planverk, vid , länsstyrelserna iKalmar, , , , och län samt . Vattendomstolarna vid , Jämtbygdens och Södertörnstingsrätter har inget att erinra mot förslaget och vatten-överdomstolenmotsätter sig inte att det genomförs. Dessa positivt inställda remissinstanserbetonar ofta brunns- och borrarkivets värde och ansluter sig i aUmänhet tiU demotiveringar för behovet av lagstiftning som lämnats i promemorian.Vattendomstolen vid Jämtbygdens tingsrätt pekar på att principiellainvändningar kan riktas mot förslaget eftersom det innebär ökade kostnader för enskUda,men anser att betänkligheterna bör vika under förutsättning att kostnadernablir så begränsade som anförs i promemorian. Liknande synpunkter förs fram avvattendomstolen vid och i län. understrykerden nytta som en samlad dokumentation av data i elt brunnsarkiv kan ha vid ex- 1975: 38 8 ploateringav grundvatten, men anser sig inle böra ta ställning till frågan om lagstiftningär motiverad för att säkerställa uppgiftsinsamlingen. Också statensnaturvetenskapliga forskningsråd framhåller betydelsen av atl brunnsarkivet geslämpligt stöd för att säkra tillströmningen av data, men anser det tveksamt omenbart lagstiftning är det bästa hjälpmedlet att trygga dalainsamlingen. Ingenremissinstans har avstyrkt förslaget om lagsladgad uppgiftsskyldighet. SGUansluter sig lill förslaget om lagstiftning men föreslår vissa ändringar, främslbeträffande uppgiftsskyldighetens omfattning. SGU:s synpunkter på frågan omuppgiftsskyldighet vid brunnsborrning redovisas närmare i del följande (seavsnitt 5,1). Ifråga om uppgiflsskyldighelens omfattning framhåller vattenöver-domstolen attskyldigheten bör begränsas till uppgifter och prover som ulan störreolägenheter kan erhållas i samband med arbetet. Skyldighet bör sålunda inleåläggas någon att till arkivet sända in uppgifter rörande t. ex.vattentemperatur, valtenanalyser m, m. som annars inle skulle ha inhämtats. Inleheller bör förslaget få tUl resultat att man vid arbeten efter grundvattentvingas övergå till andra borrmetoder eller anskaffa särskild utrustning föralt tUlgodose kravet på berg- och jordprover till SGU. Den i promemorianangivna beräknade merkostnaden, , får med andra ord inte överskridasväsentligt. Också vid anser atl uppgiftsskyldlgheteninte bör gälla prover av annan beskaffenhet och omfattning än vad vederbörandebormingsföretag har möjlighet att utföra med den lelcniska apparatur somföretaget oberoende av den föreslagna uppgiftsskyldlgheten är utrustat med ochsom lämpligen bör användas för det aktuella brunnsarbetet. vidJämtbygdens tingsrätt menar att möjlighet till dispens från den obligatoriskauppgiftsskyldigheten och provtagningen bör finnas om SGU anser att provlagninginte är nödvändig på grund av att prov redan finns i tUlräcklig omfattning frånaktuellt område eller av andra skäl. Liknande synpunkter förs fram avlänsstyrelsen i län. Lånsstyrelsen i efterlyser enprecisering av de uppgifter som skall lämnas och uttalar farhågor för att kostnademablir betydligt högre än angivna ca . Länsstyrelsernai , och län understryker att datainsamlingen heltbör utföras av SGU-personal, eftersom länsstyrelserna saknar resurser försådana ändamål. Betydelsen av att kopior av uppgifterna tUlställslänsstyrelserna som underlag för samhällsplaneringen betonas särskilt avlänsstyrelserna i , , , och län. Förslageti promemorian om alt den som försummar sin insamlingsskyldighet skall kunnadömas tUl böter, krUiseras av vattenöverdomsto-len, som påpekar att man i modemlagstiftning för att framtvinga- en 1975: 38 9 prestationvanligen föreskriver vite utan kombination med straff. Det kan emellertidenligt vattenöverdomstolen vara svårt ibland omöjligt att i efterhand genomvite tvinga fram material från ett arbete där föreskrivna observationer ochprovtagningar har försummats. Om påföljden för utebliven prestation anses böravara böter i stället för vite bör enligt vattenöverdomstolen även ofullständigaeller oriktiga uppgifter och prov tUl arkivet straffbeläggas. iMalmöhus län ifrågasätter om inte vite utgör en bättre sanktionsform än böterför alt framtvinga uppgifter. vid anseratt penningböter utgör tillräcklig straffsanktion. Det bör vidare enligtvattendomstolen i författningstexten klarläggas vem i brunnsbormingsföretageldel straffrättsliga ansvaret för uppgiflsskyldighelens fullgörande skall åvila. Deremissinstanser som behandlar frågan om inrättande av elt arkiv för vatlentäktuiredningarinstämmer i uppfattningen att ett sådant behövs och förordar i allmänhet attuppgifter insamlas på frivillig väg. Enstaka remissinstanser anser dock attvissa skyldigheter att lämna uppgifter bör föreskrivas i författning. Vattendomstolarnavid och tingsrätter, i , och instämmer ieller lämnar utan erinran de synpunkter som framförs i promemorian. Vattenöverdomstolenerinrar om atl SGU hos sökanden i vattentäkts-mål i många fall torde kunnaerhålla ett mer omfattande hydrogeologiskl material än som finns redovisat iden tekniska utredningen i valtenmå-lel. Ofta kan nämligen andra gmndvaltentillgångarha undersökts innan man bestämt sig för uttag vid den aktuella vattentäkten.Vidare torde enligt vattenöverdomstolen gmndmalerialet till den tekniskautredningen i många fall inte ha ansetts vara av sådan betydelse för valtenmåletall materialet har redovisats i sin helhet. Vattendomstolenvid menar att en enkel och tillförlitlig metod för attbringa grundvattentäktsmålen till SGU:s kännedom skulle vara attvattenrättsdomaren åläggs skyldighet alt till SGU översända ett exemplar av denkungörelse som enligt vattenlagen skall utfärdas om ansökningen. Med elt sådantförfaringssätt skapas garantier för att SGU får kännedom om samtliga gmndvattentäktsmålsom handläggs vid vattendomstolarna. SGU kan därefter från sökanden låtaskaffa in den tekniska utredningen i målet. Värdet av de uppgifter som skullekomma all tillföras ett grundvattentäktsarkiv från vattendomstolarna torde dockenligt mening bil av begränsad omfattning på grund av målensringa antal. vid Umebygdens tingsrätt erinrar om all det i 11kap. vattenlagen (1918: 523) finns föreskrifter om skyldighet förvattendomstol att till vissa myndigheter över- 1975: 38 10 sändakungörelser i vattenmål. Det är i dessa fall fråga om myndigheter som har attta till vara olika intressen i målet. Med hänsyn till det ändamål varom nu ärfråga anser del emellertid knappast tänkbart att i vattenlagenstadga skyldighet för vattendomstol alt till SGU översända kungörelser i målrörande gmndvattentäkt. Men SGU har möjlighet att genom skriftiig hänvändelsetill vattendomstolarna säkerställa alt ett exemplar av varje sådan kungörelsetillställs SGU. Ofta inges enligt ansökningshandlingarna i såmånga exemplar att domstolen har möjlighet att tiUsammans med.kungörelsen översändaetl exemplar av den tekniska utredningen i målet. i länhävdar att det helt övervägande antalet grundvattenutredningar utförs av ettbegränsat antal konsulterande ingenjörsbyråer. Det torde inte innebära någrasvårigheter att ålägga dessa en lag-stadgad skyldighet atl till arkivetöverlämna de utredningar som regelmässigt upprättas. Uppdragsgivarna lärenligt inte kunna ha några berättigade invändningar mol eltsådant förfarande. finner det angeläget att SGU samlar in ettså omfattande material som möjligt av tekniska utredningar beträffande störregrundvattentäkter, SGU:ssynpunkter avseende vattentäktutredningar redovisas i det följande (se avsnitt5.1). 4 Sekretesskydd för uppgifter i brunns- och borrarkivet Somframgår av vad jag har anfört inledningsvis har JO till mig översänt ettexemplar av sill beslut med anledning av skrivelserangående utlämnande av uppgifter från SGU:s brunns-och borrarkiv. Bakgrundentill JO:s beslut är i huvudsak följande. Treinnehavare av enskilda brunnsborrningsfirmor i hade i skrivelse till JOår 1973 påtalat att SGU ämnade lämna ut av bmnns-arkivel i insamlatmaterial tiU etl konsultföretag. Brunnsborrarna hävdade att bmnnsarkivetsregisterkort var grundade på lånat material och att registerkorten inte kundebetraktas som offentiiga handlingar. Konsultföretaget gjorde gäUande attregisterkorten var aUmänna och offentiiga handlingar. Iyttrande tUl JO åberopade bestämmelserna i 9 § lagen (1937: 249) ominskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar (sekretesslagen), därdet föreskrivs att handlingar som innefattar redogörelse för utredningar,experiment eller prov av naturvetenskaplig eller teknisk art som myndighet låtitverkställa för det aUmännas räkning, inte får utan myndighetens tiUståndlämnas ut tidigare än efter handlingens datum. SGU hade tidigare i detfåtal fall som aktualiserats lämnat ut uppgifter sedan berörda brunnsborrarehade Prop.1975: 38 11 meddelatatt de inle gjorde invändningar i det enskilda fallet. Sedan konsultföretagetbegärt få ta del av brunnsarkivets material rörande stora regioner i ,hade SGU dock inte lämnat ut sådant material vars befintiighet vid SGU varitbetingat av att del av brunnsborrare ställts tiU förfogande uteslutande för SGU:segen användning. SGU framhöll särskilt att SGU var försatt i en känsligmellanställning, eftersom värdefulla uppgifter om geologi och grundvattenkunde erhållas ur borrningsresultaten men atl dessa betraktades som personligegendom av vissa brunnsborrare. I sitt beslut uttalade JOatt han fann det svårt att bedöma om brunns-och borrarkivets handlingar var altbetrakta som handlingar innefattande redogörelser för utredningar avnaturvetenskaplig eller teknisk art, som SGU hade låtit verkställa för delallmännas räkning, och därför kunde åtnjuta sekretess enligt 9 §sekretesslagen. Klarhet i denna fråga kunde enligt JO endasl åstadkommas genomprövning i regeringsrätten. Med anledning av vad SGUhade anfört om sitt dilemma framstod det enligt JO som angeläget att fråganhuruvida uppgiftsskyldighet skulle åläggas brunnsborrarna eller ej ficksin lösning. I samband därmed torde del, ansåg JO, vara befogat att ocksånärmare överväga i vad mån en sådan skyldighet borde förenas med ettsekretesskydd för bmnnsborrarnas yrkes- och affärshemligheter, eller om ettdylikt skydd kunde undvaras. Efter det att JO meddelatsitt beslut har regeringsrätten i dom funnit att de av SGU påarkivkort gjorda sammanställningarna av lämnade uppgifter får anses utgörahandlingar som enligt 9 § sekretesslagen inte får lämnas ut utan tUlstånd. 5 SGLI:s reviderade förslag om uppgiftsskyldighet vid grundvatten-täktundersökningaroch brunnsborrningar, m. m. Sombakgrund lUl de synpunkter SGU anför i skrivelse lämnasinledningsvis en sammanfattning av de synpunkter som SGU har anfört iyttrande över promemorian.