prop · FY0320 · 1975-12-31 00:00:00 — Ett antal remissin.stanser, bland vilka återfinns SÖ,. och , stäUer sig positivatill utredningens beslut att inte föreslå ett förstatligande av filmbranschenutan i stället förorda ett ökat samhällsengagemang i icke-kommersiell verksamhet. i ansluter sig också tillutredningens uppfattning men ifrågasätter om inte kraftfullare åtgärder måstetUl för att motverka tendenserna tUl koncentration och kommersialisering inomfilmbranschen. Enligt är nu tiden mogen föratt samhället skall ta konsekvenserna av sina krav på fUmbranschen och ge denett kraftigt stöd. Resultatet därav skulle bli ett mångsidigare och kvalitets-mässigtbättre fUmutbud. Några remissinstanser stäUer sig kritiska tiU utredningensställningstagande, och förordar ökat samhällsinflytande inom olika delar avfilmbranschen. Svenska studentfilmstudios centralsekretariat och anser det vara en brist att utredningen inte föreslårnågra förändringar i fUmbranschens nuvarande struktur. TCO anser att utredningen, som ett alternativ, bordeingående ha prövat arbetsuppgifter och organisation för en statligkulturorganisation på fUmområdet. Folkets husföreningarnas riksorganisation kan tänka sig ensocialisering av filmdistributionen och en samtidig reformering av import ochproduktion för att stärka folkrörelserna på bekostnad av privat företagsamhet.SSU uttalar sig i liknande riktning. och Föreningen Produktions- ochinspelningsledare kräver i en gemensam skrivelse att de privatägdabiografkedjorna överförs i statlig eller ägo. Föreningen förväntar sig att staten upphör medsitt stöd tiU den kommersiella fUmbranschen och i stället inleder förhandUngarmed filmarbetarna och den aktiva publiken, företrädd av dess organisationer,för att utveckla en svensk filmkultur. 1 det första delbetänkandet föreslår utredningen olikaåtgärder för att distributionen av kvalitetsfilm skaU förstärkas.Remissinstanserna instämmer i aUmänhet i utredningens uppfattning attdistributionen av kvalitetsfilm är en viktig fråga. När det gäller det statliga stödets utformning är emellertid meningarnamycket delade. För utredningsmajoritetens förslag om stimulansbidrag tiUinredning och utrustning av biografer eUer andra lokaler för kvalitetsfUmuttalar sig i princip bl. a. , , , MUS 65, LO,Folkets husföreningarnas riksorganisation, , Sverigesförenade filmstudios. Svenska studentfilmstudios centralsekretariat, , , , ochnågra kommuner. Reservanternas förslag om intäktsgarantier vid visning avkvalitetsfilm på vanliga biografer stöds av , , . Föreningen och och skola. I en liknande riktninguttalar sig även TCO, , MUF och några kommuner. Några remissinstanser finner det värt att realisera delari både utredningsförslaget och reservanternas förslag. iGävleborgs län anser att specialbiografer är alt föredra på större orter, medanett system med intäktsgarantier kan vara ändamålsenligt på småorterna. RiksföreningenVåra Gårdar föreslår att reservanternas stödmodell tiUämpas i inledningsskedet.På skulle sedan utredningsmajoritetens förslag vara på sin plats.Statens filmgranskningsråd anser att man med hänsyn till de lokalaförutsättningarna på varje ort bör välja det effektivaste sättet attdistribuera kvalitetsfilm. Statskontoret, som avstyrker utredningsmajoritetensförslag, anser att statliga medel för spridning av kvalitetsfilm får störreeffekt om de används som driftbidrag i stäUet för som investeringsbidrag. När det gäUer verksamhetens organisation har utredningenutgått från att det i det flesta fall torde bli Folkets husföreningarnasriksorganisations medlemsföretag på platsen som kommer att utses tiU huvudmanför verksamheten på det lokala planet. Åtskilliga remissinstanser har invändningar. Statskontoret, SÖ, länsskolnämnden i ochlänsstyrelsen i anser att kommunen bör vara huvudman för verksamheten.Socialstyrelsen understryker att kommunen bör få full frihet att utse denhuvudman som kommunen anser vara lämpligast. Tveksamhet mot den framträdande stäUning som kommit att inta i utredningsmajoritetensförslag uttrycks också av bl. a. , förenadefllmstudios. CUF understryker att samma förutsättningar som föreslåstillkomma folketshusföreningarna också bör garanteras andra organisationer avfolkrörelsekaraktär, t. ex. bygdegårdsföreningar och loger. anser att folketshusrörelsenhar de bästa förutsättningarna för att handha administrationen, men att dettaarrangemang bör kompletteras med ett centralt programråd, i vUket skulle ingåfolkrörelserna och de stora samlingslokalägande riksorganisationerna. LO finner det å sin sida klokt och välbetänkt att bygga påde resurser som folketshusrörelsen förfogar över. Enligt ABF börstimulansbidraget i första hand utgå till folketshusrörelsens föreningar därsådana finns, i andra hand till annan ideell organisation och först i tredjehand tUl kommunen. Många remissinstanser lämnar synpunkter på hur detföreslagna lokala programrådet skall tiUsättas samt på dess sammansättning. Förett system där programrådet utses av eUer under överinseende av ett ansvarigtkommunalt organ uttalar sig statskontoret, , , länsskolnämndeni , TCO, Föreningen , . och skola, ,och Föreningen Produktions- och inspelningsledare. och SÖ understryker att rådet måsteinnehålla representanter för de sociala nämnderna resp. skolan. Sverigesförenade filmstudios anser att programråden i första hand skall bestå av filmintresseradeoch fUmkunniga personer, oberoende av organisation. poängterarvikten av det lokala programrådet som en faktor i publikarbetet. I fråga om den av utredningen föreslagna centralaorganisationen anser statskontoret, och Föreningen Produktions-och inspelningsledare att bör ta hela det administrativaansvaret. Förslaget om att en fUmdistributionsnämnd skall inrättasavstyrkes av , och skola. samt FöreningenProduktions- och inspelningsledare. Synpunkter lämnas på sammansättningen av nämnden.Socialstyrelsen anser t. ex. att en representant för styrelsen bör ingå inämnden, liksom representanter för förenade filmstudios.Barnfilmkommittén och . ABF förordar att mer än en representant förfolkbUd-ningen bör ingå i nämnden. Det resonemang som utredningen för i slutbetänkandet om fi 1 m -lokalernas beskaffenhet har föranlett få invändningar från remissinstanserna. påpekar att dess delegation församlingslokaler har i uppdrag att upprätta normer för aUmänna samlingslokaleroch att fUmlokaler ingår som ett naturligt led i detta arbete. Utarbetande avnormer för kommersiellt drivna biograflokaler ingår dock ej i uppdraget. Folkets husföreningarnas riksorganisation kräver att debyggnadstekniska normerna för visningslokaler revideras. En låsning i fråga omlokalkraven motverkar förnyelse av visningsformerna. påpekar nödvändigheten av att skapabättre visnings- och användningsförutsättningar för bl. a. smalfilm i bostadsområdensamt att allmänt stimulera ungdoms- och folkrörelsernas användning av film iden reguljära verksamheten. Många remissinstanser uttalar sig tiU förmån för ökadeinsatser för film. kommun menar att man, för att kostnadernaför kommun eller lokalägande förening skaU bli överkomhga, kanbli tvungen att begränsa fUmvisningarna i de mindre tätorterna tUl film.Detta ställer krav på kopiering och teknisk utveckling för detta format. Utredningen påpekar att lokaler för filmvisning som ingåri en anläggning av samlingslokaler kan komma i åtnjutande av statligtsam-Ungslokalstöd. anser att kompletterande åtgärder ärnödvändiga och förordar det förslag om direktastatliga bidrag till inredning och utrustning av filmvisningslokaler somutredningen lagt fram i det första delbetänkandet. Folkets hus fö reningarnasriksorganisation har en liknande uppfattning. påpekar att samlingslokalstödet ej står öppet förprivatägda biografer. Förbundet anser att det ur kulturpoHtisk synpunkt ärangeläget att sådana biograflokaler som redan finns och som fortfarande ärlämpliga för sitt ändamål bevaras genom att lån lämnas till deras ombyggnad oavsettvem som äger lokalerna. föreslår därför att stateninrättar en särskUd fond som får disponera över minst 5 mUj. förlån tiU modernisering av äldre biografer och inredning av nya sådana. och Föreningen framför liknandesynpunkter. Sedan filmutredningen lade fram sitt första delbetänkandehar Bio Kontrast-verksamheten byggts ut avsevärt. Några remissinstanser uttalarsig om denna verksamhet i sina yttranden över slutbetänkandet. Kulturrådetanser verksamheten värdefuU och Folkets husföreningarnas riksorganisationmenar att en kraftig utbyggnad av Bio Kontrast-verksamheten, med dessförankring i lokala programråd, skulle underlätta arbetet på en höjning avprogramkvaliteten på biograferna. SSU anser att Bio Kontrast främjatspridningen av god film och att verksamheten garanterar ett socialt ochgeografiskt spritt filmutbud. Några remissinstanser yttrar sig om subventionering avbiografer och bUjettpriser. Skolstyrelsen i anser att utredningenborde tagit upp och diskuterat bUjettprisets betydelse. SSU stäUer sig positivttiU en eventueU subventionering av biljettpriserna. anmärker att frågan om en subventionering avbiograferna från samhällets sida förr eller senare kommer att aktualiseras. DesamhäUeliga insatserna på filmområdet måste närma sig de former, som gäUer påandra områden t. ex. teatern. En sådan subventionering synes nödvändig för attråda bot på det nuvarande förhållandet att kvalitetsfUm endast i ringautsträckning visas utanför de stora städerna. Förslaget om ett selektivt fraktstöd tillstyrks i sinhelhet av ett trettiotal remissinstanser, däribland SÖ, statens barnfilmnämnd,. , , , ,Föreningen . Folkets husföreningarnas riksorganisation,Klys, och . Några remissinstanser ställer sig dock kritiska tUl dettaförslag. SAF och MUF stöder reservanten förslag om ett generelltfraktstöd tUl aU distribuerad 16, film. däribland RRV och , tvivlar på att fraktstödetkommer att få annat än marginella effekter på filmutbudet. Statens biografbyråpåpekar att tillgången på kvalitetsfilm måste förbättras för att frakstödetskaU få någon större betydelse. Några remissinstanser har yttrat sig ombedömningsgrunderna vid urval av fraktstödsberättigade filmer. , länsstyrelserna i Stockholmsoch samt anser det vara viktigtatt kvalitetsbedömningen sker utifrån ganska vida kriterier. kommunoch förenade filmstudios menar att filmer utan kvalitetsstämpel i defaU de användes seriöst, t. ex. i studiesyfte, bör kunna erhåUa fraktstöd. ifrågasätter effektiviteten iurvalet av frakt-stödsberättigad film, eftersom utredningen säger att ettfraktstöd skall befrämja visning av värdefull film och uttalar attkvalitetsfilmerna skall innefatta bl. a. underhåUningsfilmer utan alltförstora konstnärliga ambitioner. utgår ifrån att fraktstödet itillämpningen inte kommer att användas för att diskriminera vissa åsikter eUeruppgifter på grund av deras innehåll. Enligt utredningsmajoriteten bör fraktstödet tills vidareendast avse och film. i , SAF,. Stiftelsen , och anser att fraktstödet även skall omfatta 16 mmfilm. ABF menar att fraktstödet även skall utgå för kopiorav de filmer som är fraktstödsberättigade. 1 annat fall kommer de grupper somendast har möjlighet tUl smalfilmsvisningar att bestraffas med den avgift somfrakten utgör. Både smalfilm och kortfUm måste enligt statens ungdomsrådtUlerkän-nas fraktstöd, eftersom fraktkostnaderna är en betungande utgift förmånga föreningar. Fraktstödet bör dock endast utgå tiU de 16 mm-filmer somföreningslivet nyttjar i sin programverksamhet för att belysa sin målsättningeUer för att engagera medlemmarna i samhäUs- och kulturfrågor. Även förordar fraktstöd till kortfilm. Några remissinstanser, däribland SÖ, menar att principernaför stöd film bör utredas. Enligt utredningens principieUa förslag bör urvalet avfilm organiseras av en central arbetsgrupp som är vald av de lokala programrådsom utredningen har föreslagit i det första betänkandet. Detta förslag harföranlett enstaka kommentarer. anser att såväl de lokalaprogramråden som den centrala arbetsgruppen är onödiga. Urvalet av film, som ärberättigad tUl frakstöd bör i stället göras av företrädare för folkrörelserna.Klys diskuterar formerna för överklagande av arbetsgruppens beslut. anser att om de lokala programråden skall kunna fungeraeffektivt krävs en effektiv distribution och ett variationsrikt fUmutbud. Föreningen Produktions-och inspelningsledare föreslår att fUmkonsulenttjänster inrättas på länsplaneti väntan på att publik- och filmkunniga grupper bildas; dessa konsulenterskulle också svara för valet av de filmer som skulle få fraktstöd. I avvaktan på att det principiella förslaget kanförverkligas bör enligt filmutredningens majoritet en särskUd filmfraktnämnd haansvaret för fraktstödet. Den praktiska handläggningen bör delegeras tiUFUminstitutet. I en reservation föreslås att filmfraktnämnden inte skall inrättasutan att fraktstödet helt skall skötas av . Utredningsmajoritetens förslag stöds i sin helhet avskolstyrelsen i , och förenade filmstudios. , och Föreningen ansluter sig tillreservanternas uppfattning. är positivt tillreservantförslaget men föreslår dessutom att vid urvalet avfraktstödsberättigad film anlitar extern sakkunskap för att tillfredsställakravet på opartisk bedömning. är av den åsikten att man börlåta flera av varandra oberoende organ, eventuellt med varierad sammansättning,dela på uppgiften att bestämma de fraktstödsberättigade filmerna. Urvalet av fraktfria filmer bör enligt iNorrbottens län hellre göras av en regional instans än av innanlokala programråd inrättas. Vidare menar att ett centralt organskuUe kunna välja ut ett tiotal särskilt intressanta filmer för gratisdistribution och visning, förutom de som får fraktstöd. anser att bör haansvaret för fraktstödet i avvaktan på att de lokala programråden inrättas. föreslår att den föreslagnafUmfrakt-nämnden bör utse en arbetsgrupp på tre personer som skall handläggafraktstödsärendena. anser att praktiska skäl talar för encentral handläggning av fraktstödsfrågorna med anlitande av personal inomFilminstitutet. Med hänsyn tiU att självt kommer att produceraoch distribuera film är det viktigt att aUa ledamöter i arbetsgruppen ej äranställda inom institutet. , och uttalar sig i liknande riktning. Några av remissinstanserna kritiserar den föreslagnafilmfraktnämndens sammansättning. Klys anser att den i stället borde bestå avtvå representanter för vardera filmbranschen, filmarbetarnas fackligaorganisationer och konsumentintressen. Folkets husföreningarnasriksorganisation menar att nämnden ej fått en sammansättning som tillvaratarde lokala publikintressena. Företrädare för både folketshusrörelsen och RiksföreningenVåra Gårdar bör ingå i filmfraktnämnden. påpekar attrepresentanter för de fria filmarna och FUmform ej återfinns i filmfraktnämnden. Enligt statens barnfilmnämnds uppfattning bör barnfilmen representeras i filmfraktnämnden. anser utredningens förslagatt fUm-uthyrarna skaU medverka vid utbetalningen av fraktkostnader varaorealistiskt. I stäUet föreslår föreningen att stödberättigade frakter skallredovisas direkt från biograferna till , som betalar utfraktstödet. framhåUer att det är viktigtatt barnfilm i aUa format kommer i åtnjutande av fraktstöd. Det av utredningentidigare föreslagna barnfilmrådet bör svara för urvalet av fraktfri barnfilm.Barnfilmkommittén och statens barnfilmnämnd uttalar sig också för fraktstödtill barnfilm. De flesta som yttrat sig i frågan är ense med utredningenom att filmstudiorörelsen behöver ökat stöd. Några remissinstanser, däriblandbl. SÖ, LO och ABF, anser dock att stödet bör ges i andra former än genomändringar av vUlkoren för statsbidrag tiU studiecirklar.Folkbildningsorganisationernas föreläsningsbyrå betonar att utredningensintentioner i fråga om föreläsningsverksamhet i anslutning tUl filmstudiosarbete helt kan tiUgodoses inom ramen för då gällande bestämmelser och attproblemet är otillräckliga resurser. AUa remissinstanser, bl. a. LO, ,teater- och musikrådet, . , Sveriges filmuthyrareförening.Svenska studentfilmstudios centralsekretariat. Föreningen Produktions-ochinspelningsledare och SSU, som behandlar den svenska filmproduktionensförhåUanden betonar vikten av ökade statliga insatser. framhåller betydelsen av att utvecklaproduktionen av film för andra kanaler än biograferna. Man anser det intenödvändigt att bUda ett statligt produktionsbolag för detta ändamål.FUminstitutet kan tiU att börja med vara ansvarigt för sådan verksamhet.Produktionsbidrag bör utgå tiU Filmcentrum och andra kollektiv. påpekar att de kraftigtstigande produktionskostnaderna fått tiU följd att den svenskalängfUmsproduktionen minskat. Det nuvarande stödet tiU långfilmsproduktion harvisat sig vara alldeles otillräckligt. För att få tiU stånd ett ökat filmutbudav svensk film föreslår föreningen att H-fonder förstärkes genomytterligare anslag från staten. Föreningen Produktions- och inspelningsledare påtalarsvårigheten för produktion av film utanför de stora bolagen och Filminstitutet.För att komma tUlrätta med detta problem borde man antingen upprättaproduktionsenheter enligt polskt mönster eller införa det danska systemet medfilmkonsulenter. Vidare anser föreningen att produktionsstöd äralltför mycket inriktat på biograffilm. Föreningen betonar särskiltvikten av att förstärkta resurser snabbt kommer den svenska filmproduktionentiU del. Enligt föreningen bör 20 mUj. kr., uppdelas i poster om 3 mUj. ochfördelas på oUka produktionsgrupper, häri inbegripet redan verksamma företag, för att, av tillsammans medstöd som beviljas av , möjliggöra finansiering avkostnaderna för filmproduktion. i anser att det är viktigtatt skapa regionala resurser för produktion av film. Man framhåller särskUtbehovet att i film kunna dokumentera lokala kulturella företeelser, i synnerhetsådana som håller på att försvinna. föreslår att medel avsättsför regional fUmproduktion i under en femårig försöksperiod. Etttjugotal remissinstanser har tagit upp frågan om statligt stöd till import avkvalitetsfilm. instämmer i filmutredningens uppfattning att man börvänta med att lämna konkreta förslag tiU utformning av ett importstöd tillsställning har tagits tiU vissa av utredningens förslag. Flera remissinstanseranser dock att ärendet brådskar. Svenska studentfilmstudios centralsekretariat anser attett statligt importbolag för både film bör inrättas så snart sommöjligt. förordar att utredningen utan dröjsmålutarbetar förslag till ett system för import av film, vUket bör ske i samarbete mellan och filmbranschen. ABF finner det otiUfredsstäUande att utredningen avståttfrån att föreslå ett importstöd. Ett stort antal utländska kvalitetsfilmerkommer aldrig tiU beroende på fUmbranschens kommersiella värderingar.ABF tycker utredningen åtminstone borde ha diskuterat alternativa stödmodelleroch kostnader för dessa. Det kunde gällt kopiekostnad, översättning, textningoch marknadsföring. vill att det tUlskapasen fond som får tUl uppgift att lämna statliga räntefria lån tUl import avutländsk kvalitetsfilm, även av smalfilmsformat. menaratt importstöd skaU utgå till föreningslivet och inte begränsas till långfilm. hänvisar tUl ettprovisoriskt förslag till stöd för import av kvalitetsfilm. Förslaget går ut påatt kostnader för import och distribution av sådan film finansieras medstatliga räntefria lån. Urvalet av fUmerna skall ombesörjas av en nämnd, ivilken en representant för bör ingå. Remissinstanserna delar i allmänhet utredningens syn påbarnfilmens otUlfredsställande situation i och finner det liksomutredningen önskvärt att kraftfulla åtgärder vidtas för att främja utveckUngen.Undantag härifrån utgör , som anser att det behövs enradikalare prövning av problemet barn och film än vad som kommer tUl uttryck ibetänkandet och därför föreslår att en separat utredning tillsätts. Vidare harSveriges filmuthyrareförening kraftiga invändningar mot utredningens uppgifterom matinérepertoaren. Föreningen ifrågasätter också det berättigade iutredningens kritik mot barnfilmkopiornas kvalitet. De av utredningen föreslagna systemen för produktions- ochdubbningslån tiUstyrks i allmänhet. Flera remissinstanser, däribland Linköpingskommun. , och skola samt ABF, förordar dockett vidare importstöd än de föreslagna dubb-ningslånen. ABF föreslår också att,utöver produktionslån, stipendier skaU utgå tiU författare och regissörer förutlandsstudier. inom m.fl. föreslår att stöd också skaU utgå för utarbetande av idéer och manuskript.Föreningen anser att anslaget för produktionslån skaUökas tiU 6 milj. kr. och lämnar förslag tiU regler för återbetalning av lånen.Sveriges allmänna biblioteksförening anser att också möjligheterna för nordisksamproduktion av barnfilm borde ha diskuterats. Enligt SSU:s mening bör produktionen av barnfilm ske isamhällets regi. Förslagen om matinéstöd och konsumentupplysning upptas iaUmänhet positivt, även om vissa remissinstanser anmäler avvikande åsikter påvissa punkter. SÖ anser t. ex. att stödet bör tillämpas på flera orter än vadsom förutsätts av utredningen, och i förordar attstödet även skall komma storstadsområdena till del. anser att det inteföreligger någon skillnad i kostnadshänseende mellan visning av kvalitetsfilmför vuxna och kvalitetsfUm för barn. Följaktligen bör enligt föreningen det avreservanterna föreslagna intäktsgarantisystemet tillämpas också för barnfilm.Även Riksföreningen och finner de föreslagna åtgärdernaotillräckliga. SSU beklagar för sin del att utredningen inte föreslagitåtgärder för att förbättra de ideeUt arbetande föreningarnas möjligheter attkonkurrera med den kommersiella biografbranschen när det gäller visning av barnfilm.I en liknande riktning uttalar sig . På en del håll anser man att satsningen på smalfilm börvara större än vad utredningen föreslagit. Det gäller bl. a. ,Arbetsgruppen för film - som anser att allt barnfilmstöd bör koncentreras tiUsmalfilm - och inomSvenska teaterförbundet. anser att smalfilm avdokumentär typ bör prioriteras i produktionen. Denna typ av film kan enligtförbundet ge stora möjligheter att anordna aktiviteter som för barnen speglarden verklighet som omger dem. ÄtskiUiga synpunkter ges på det föreslagna barnfilmrådetssammansättning. Enligt bör representanter för socialstyrelsenoch SÖ ingå. ABF och anser att det bör finnas en representantför folkbildningen. SSU föreslår att en representant för varderaFolkbildningsförbundet och Folkets husföreningarnas riksorganisation skallingå. allmänna biblioteksförening önskar en representant för Filmcentrumi rådet och vill ha med en representant från vardera ,. inom , och filmuthyrareföreningen. Vad gäller barnfilmrådets funktion och förslag tUlorganisation i övrigt anser SÖ att utredningen inte tagit tillräcklig hänsyntiU behovet av en samrådsfunktion. Överstyrelsen förordar att ett samrådsorganskapas i vilket det skaU finnas såväl pedagogisk expertis somföräldrarepresentation. påpekar att en utvidgad granskningställer krav på personal- och lokalresurser som kommittén f. n. inte hartUlgång till. Gränsdragningen mellan och kommittén måsteklarläggas anser kommittén, som också förordar att barnfilmrådet blir ettbeslutande organ. Föreningen motsätter sig attärenden rörande produktionslån skaU avgöras inom fUminstitutet. I ställetföreslås att avgörandet överlåtes på en kommitté med representanter frånBarnfilmkommittén, och föreningen. Svenska filmkritikerförbundetförordar i stället för den föreslagna barnfilmavdelningen inom Filminstitutetatt ett särskilt barnfilminstitut under ledning av barnfilmrådet bUdas. Enligt och skola bör Barnfilmkommitténknytas administrativt till och där fylla de funktioner somenligt förslaget skall tiUkomma barnfUmrådet. betonar att det är nödvändigtatt barnfilmproduktionen leds och administreras på ett sådant sätt att riskenför hkriktning och ensidighet elimineras. Förslaget att ensamtskaU svara för styrningen erbjuder enligt kommitténs uppfattning intetiUräcklig garanti för detta. MUF anser att barnfilmkommitténs resurser börutökas i stället för att ett barnfilmråd inrättas.