prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — Delta utesluter naturligtvis inte, anges det iskrivelsen, att slor vikt också bör läggas vid saluföringen av föriagels böckergenom mera traditionella försäljningskanaler, främsl då bokhandeln och pressbyrån.Den enskilda bokens pris beräknas i dagens penningvärde lill ca 5 kn Litteraturfrämjandetanser all staten och Litteraturfrämjandet under den treåriga försöksperiodenbör binda sig vid vissa åtaganden. Dessa åtaganden innebär främsl att Litteraturfrämjandetlar ansvarel för verksamhetens uppbyggnad och drift, medan slalen ger föriagetett ekonomiskt stöd, Efler de tre försöksåren bör en utvärdering ske. EnligtLitteraturfrämjandets kalkyler kommer verksamheten, med de ambitioner somanförts all kräva inledningsvis ett äriigt bidrag om 2,5 milj. kr. Jagfinner det glädjande att Litteraturfrämjandet och dess huvudmän med sin bredaorganisations- och folkrörelseanknytning vill ta ansvarel för enförsöksverksamhet med massmarknadsulgivning av kvalitetsböcker. Jag föreslårdärför all man lar fasta på vad främjandet har föreslagit och att slalen ålarsig alt ge ett fast äriigt bidrag lill verksamheien. SomLitteraturfrämjandet har föreslagit bör verksamheien i första hand avse en treårsperiod.Den bör börja med /77, Verksamheien bör bedrivas i huvudsakenligt de riktlinjer som stiftelsen har angett i sin skrivelse. De redovisadeplanerna beiräffande tilelanlal och upplagestorlek bör i stort sett kunnaföljas . Böckerna bör kunna säljas lill ett sådant prisatt det blir möjligt all prismässigt konkurrera med den nuvarande spekulativa massmarknadsulgivningen.Det ankommer emellertid på Litteraturfrämjandet att ansvara för verksamhetensnärmare utformning. Utgivningenbör, som Litteraturfrämjandet har föreslagit, lill övervägande delen omfatta åierulgivningmen även en viss originalutgivning bör kunna förekomma. Litteraturfrämjandetsförslag avser endast vuxenlitleralur, Enligl min mening är det synneriigenangeläget att också en kvaliielsulgivning av billiga barn-och ungdomsböckerkommer lill stånd, Enligl vad jag erfarit finns inom folkrörelserna och lilldem anknutna förlag planer på en massmarknadsutgivning av barn- ochungdomslitteratur som skulle kunna starta i stort sett medLitteraturfrämjandets utgivning. 1975/76:135 270 tillhar jag ansett det lämpligt att . begränsa försöksverksamheten lill vuxenlilteraturen, 1försöksverksamheten bör som ett viktigt led ingå olika åtgärder i syfte all nåhelt nya grupper av läsare. Del aktiva stöd från organisationerna som förulsäiisi den föreslagna organisationsformen bör göra detta möjligt. Ensatsning på försäljning på arbelsplalser och inom organisationerna far givetvisinte medföra all försäljningen via de kommersiella kanalerna försummas. Detarmin förhoppning all bokhandeln och framförallt Pressbyrån i samarbete med Liiteralurfrämjandelskall göra kraftiga ansträngningar för att sprida litteratur som förenarkvalitet med prisbillighet. Delär också givet all ett massmarknadsförlag, med angiven inriktning för att bliframgångsrikt måste fa ett positivt gensvar från författare och förläggare, 1sina remissvar över litteralurutredningens förslag visade såväl som en positiv syn påinförandet av massmarknadsföriag. Jag har förhoppningar om att det skall kunnaträffas en uppgörelse mellan Litteraturfrämjandet och sorn innebär att bokförläggarna blir representerade i massmarknadsförlagelssiyrelse/utgivningsråd. Förden av Litteraturfrämjandet föreslagna försöksverksamheten förordar jag ettstatligt stöd av 2,5 milj. kn per ån Jag har beräknat medel för detta ändamålunder anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål (14.8). Mellan slalenoch Stiftelsen bör ell avtal träffas i vilket de närmarevillkoren för försöksverksamheten anges. De riktlinjer som jag här har anslutitmig till bör redovisas i avtalet och föriaget bör däri garanteras det av migförordade statliga stödet. Ettav målen för kulturpolitiken är att främja ell utbyte av erfarenheter och idéeröver språk- och nationsgränserna. Ett levande kulturiiv förutsätter öppenhetför impulser från andra kulturmönster än vårt eget. De internationellakontakterna bidrar också till all främja förståelsen mellan människor iSverige och i andra länder, liksom mellan olika grupper inom vårt landsgränser. Kontakterna med andra länder har ökat i betydelse inle minst lillföljd av del slora anlalel invandrare i vårt land. Sedanlänge har det funnits en utbyggd kontakt- och utbytesverksamhet påkulturområdet. Denna har i första hand omfattat de slora kuliurinstilulionerna.Teater- och orkesterlurnéer utomlands har t. ex. varil vanliga inslag, liksomutländska gästspel i . På museiområdet har utvecklats ett livligtsamarbete främst kring vetenskapliga frågor. Även utställningar i utlandet avsvensk bildkonst har relativt lång tradition. Påsenare år har kontaktverksamheten utvidgats till att omfatta betydligt fleraktiviteter. Fria teatergrupper och olika amatörgrupper hart. ex. deltagit iutbytet. Det är angeläget att fortsätta arbetet med alt bredda kontaktytorna. Prop.1975/76:135 271 utveckling av kulturverksamheten som sker mäsle ingå också ökade kontaktermed andra länder. De nya former av kulturell verksamhet som utvecklas inte minslpå amalörområdet och inom folkrörelserna bör fä den stimulans som det innebäralt komma i kontakt med kulturaktiviteter utanför våra gränser. Kulturiivetsutlandskontakter följer ofta traditionella vägar, geografiskt sett. De är främslriktade mot och . växer intresset både blandkulturarbetarna och allmänheten för kulturiivet i exempelvis länderna iÖsteuropa och i , och , Underdentreåriga reformperioden har fiera initiativ tagils föratt ulveckla delinternationella kultursamarbetet längs delvis nya linjen Efler förslag i 1975års budgetproposition har särskilda medel ställts till förfogande för attunderlätta i första hand för folkrörelsernas organisationer all knyta kontakteri andra länder, I budgetpropositionen /77 har jag, vilket jag tidigarehar berört (10,2,1), föreslagit att Rikskonserter skall fä resurser för allsamordna musiklivets utlandskontakter. Arbetet med att utveckla deinternationella kulturkontakterna fortgår således. Dagensintemationella utbyte finansieras på olika vägar. De resurser som stårtill buds för särskilda statliga insatser för internationellt kulturellt utbyteförvaltas lill väsentlig del av som bl, a, har lill uppgiftalt förmedla kontakter för organisationer, institutioner och enskilda som avolika skäl har svårigheter att själva etablera och upprätthålla direkl kontaktmed motparter i ullandel. NUNSKU har ansvar för utställningar av aktuell svenskbildkonst utomlands. har vissa möjligheter all ge ekonomiskabidrag lill internationella ändamål såsom gästspel och dellagande ikonferenser. Rådet ger i första hand stöd till kontakter som utvecklas inom denfria skapande verksamheien. Verksamheten vid styrelsen för internationell utveckling,SIDA, inbegriper i begränsad omfattning även stöd som i viss utsträckning kanfrämja moltagariändernas kontakter med svenskt kullurliv. Museers och andrakulturinstitutioners utlandskontakter, bedrivs i de flesta fall inom ramen förinstitutionernas budgetar. Dessutom ges stöd i olika former över skilda disposiiionsposterunder utrikes- och uibildningshuvudtitlarna. Ekonomiska resurser ställs även lillförfogande inom ramen för den årliga verksamhetsbudgeten för nordisktkulturellt samarbete. Enligtmin mening är det en fördel all ansvaret för det internationellakultursamarbetet är fördelat på flera instanser och att insatserna har olikainriktning. Den internationella kontaktverksamheten på kulturområdet mås-lebedrivas utifrån skilda aspekter. Rollfördelningenmellan dem som arbetar med kulturutbytet kan emellertid blioklar. Detta far givetvis inte hindra ett effektivt arbete. För att detinternationella kulturutbytet skall kunna bedrivas på ett smidigt sätt är detdärför enligt min mening nödvändigt att klargöra ansvarsfördelningen mellan deolika organ som är verksamma på området. 1975/76:135 272 Inteminsl är del önskvärt all klariägga de olika krav som kan ställas på utbytetberoende på om det i första hand är en del av det allmänna informationsutbyteteller om det är en verksamhet som genomförs främsl inom ramen för de kulturpoliliskainsatserna. Innan en klarare ansvarsfördelning kan göras behöver man förutomen inventering och analys av dagsläget således söka klargöra syftet med deolika typerna av internationellt kultursamarbete. Riksdagenhar vid sin behandling av vissa anslag under ulrikeshuvudtileln för budgetåret1976/77 uppmärksammat behovet av en översyn av den samlade svenska kultur- ochinformationsverksamheten utomlands (UU 1975/76:8), En särskild behandling avkulturfrågorna är befogad med hänsyn till kulturområdets specifika behov. Ettutredningsarbete med den inriktning som jag här har antytt beträffandekulturutbytet kan enligl min mening samordnas med den översyn som harförordat. Direktiven lill de olika ulredningsavsnilten bör utformas i ettsammanhang, Mina ställningstaganden i de frågor som jag nu har berört harskett i samråd med chefen för . 1enlighet med vad jag nu har anfört har inom utbildningsdeparlemenlel upprättatsförslag lill 1. lag om ändring i lagen (1942:350) om fornminnen, 2. lag om ändring i lagen (1960:690) ombyggnadsminnen, 3. lag om överiämnande av förvaltningsuppgifter tillföreningar, samfälligheter och sliflelser inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. 1975/76:135 273 Deförslag all decentralisera beslutanderätt lill länsslyrelsensom jag har lagt fram i det föregående föranleder fiera ändringar i lagen omfornminnen och lagen om byggnadsminnen. ingår sedan den1 i myndigheten och slatens historiska museer.Detta namnbyte berör fiera paragrafer. Beslämmelserna i 8 kap. 13 §regeringsformen föranleder alt bestämmelsema i lagen om fornminnen och lagen ombyggnadsminnen angående rätlen alt meddela tillämpningsföreskrifter upphävs.Det krävs även ett antal andra formella ändringar i dessa författningar. 12.1Förslaget till lag om ändring i lagen om fornminnen Iförsta och andra styckena ges bestämmelser om skyddet av de fasta fornlämningarna.Ändringen i tredje stycket innebär att skall utöva tillsyn överde fasta fornlämningarna i länet. Den nya bestämmelsen i fjärde stycket omriksantikvarieämbetets överinseende över skyddet och vården av de fasta fornlämningarnahar berörts i avsnitt 10.7.2. Dennaparagraf handlar om gränsbeslämning av område kring fast fornlämning. Tidigarevar initiativrätt i sådant ärende begränsad. Genom att länsslyrelsenföreslås ta över beslutanderätten i ärenden om fasta fornlämningar finns del inlelängre någon anledning att ha kvar denna begränsning. Vidare har bestämmelsenall länsslyrelsen skall bereda tillfälle all yttra sigutgått. Att bör samråda med ämbetet i ärenden av vikt bör framgåav de lillämpningsbestäm-melser som jag avser att föreslå regeringen.Ärende om gränsbestämning kan vara av sådan vikt att samråd med ämbetet ärpåkallat. Den nu gällande t)estämmelsen att skall sörja förfullständig utredning i ärendet har tagils bort. Föreskriften är intenödvändig efler tillkomsten av förvaltningslagen (1971:290, ändrad senast1975:672). Paragrafeninnehåller regler om undersökning av fast fornlämning och andra åtgärder ifråga om fornlämning. Länsslyrelsen har förts in som beslutande myndighet. Riksaniikvarieämbeietskall bl.a. kunna undersöka fornlämning utan att först begära tillstånd av länsslyrelsen.Fjärde stycket har utformats i enlighet härmed. Jag avser att i annalsammanhang föreslå regeringen alt utfärda föreskrifter om attriksantikvarieämbetet skall underrätta om sådan åtgärd. Att länsslyrelsenbeslutar om undersökning enligl 5 § innebär även alt länsslyrelsen färomhänderta forn- 18 1975/76. 1975/76:135 274 lämningeller del därav enligl beslämmelserna i tredje stycket. Jag har tidigareberört detta i avsnitt 10.7.2, Jag har där också anfört att ärende omundersökning av fast fornlämning m. m. kan vara av sådan vikt alt länsslyrelsenbör samråda med riksantikvarieämbelel. Härges de viktiga beslämmelserna om tillstånd all rubba, förändra eller ta bortfast fornlämning. Länsslyrelsen skall i fortsättningen beslula i ärende enligldenna paragraf Att samråd därvid i många fall bör äga rum med riksantikvarieämbelelhar tidigare behandlats i avsnitt 10.7.2. Fråganom samråd vid planerande av väganläggning eller annat arbetsförelag m, m, hartidigare berörts i avsnitt 10,7.2. Av ändringarna framgår att del ankommer pålänsstyrelsen all svara för samråd enligl första stycket och att la emotanmälan enligl andra stycket. Paragrafenreglerar frågan om vem som skall betala kostnaden för undersökning eller annanåtgärd som erfordras med anledning av att arbetsföretag berör fast fornlämning.Någon ändring i denna paragraf har inte gjorts. Att riksanlikvarieämbelelsbeslutanderätt i ärenden om fasta fornlämningar förs över lill länsslyrelsenmedför emellertid alt även skall ombesörja den kostnadsprövningsom nämns i paragrafen. Alt därvid också i vissa fall blir bundenav prövning synes inte innebära någon egentligolägenhet. Ärende om kostnadsprövning txJr som regel föranleda samråd medriksantikvarieämbetet. De särskilda problem som kan uppstå i dessa ärenden bördärför kunna lösas inom ramen för samrådet med ämbetet. Paragrafenbehandlar undersökning av plats för fornfynd. Jag har tidigare förordat all länsslyrelsenskall beslula om sådan undersökning. Riksaniikvarieämbeiet skall ha rätt allundersöka plats för fornfynd utan tillstånd av . Paragrafenhandlar om rätten alt påkalla handräckning hos överexekutor. Ändringarna idenna paragraf föranleds bl. a. av att även bör kunna påkaUahandräckning som en följd av förslaget all länsslyrelsen skall besluta om skyddoch vård av de fasta fornlämningarna. 19§ Ändra stycket enligt den nuvarande lydelsen av paragrafen avser talan 1975/76:135 275 Bestämmelsen i detta stycke har med viss formell ändringförts över till 20 § förslå stycket. Idenna paragraf har bestämmelser samlats om rätten att föra lalan mollänsstyrelsens eller beslut. En bestämmelse om ämbetetsrätt att föra talan mol beslut har förts in i det nya andra stycket.Denna talerält har tidigare behandlats i avsnitt 10.7.2. 12,2Förslaget till lag om ändring i lagen om byggnadsminnen Paragrafeninnehåller bestämmelser om villkoren för byggnadsminnesförklaring. Länsslyrelsenhar förts in som beslutande myndighet i stället för riksantikvarieämbetei, Riksantikvarieämbetetsöverinseende över frågor som rör tillämpningen av lagen om byggnadsminnenkommer till uttryck i denna nya paragraf Jag har i avsnitt 10,7,2 föreslagitalt en sådan bestämmelse tas in i lagen. 3,7, 8, 9, 13 och 15 §§ Dessaparagrafer innehåller bl. a. bestämmelser om ärenden i vilka riksantikvarieämbetett)eslutar enligt gällande rätt. har förts in som beslutandemyndighet i stället för riksantikvarieämbelel. Länsslyrelsenfår enligl denna paragraf vidta vissa åtgärder mot försumlig ägare avbyggnadsminne. Den tidigare bestämmelsen att mäsle hagjort framställning i ärendet har utgått. Ändringen har skett som en konsekvensav den föreslagna déceYitraliseringen. Dennaparagraf innehåller beslämmelser om lalan mot beslul enligl lagen ombyggnadsminnen. I första stycket har skett en konsekvensändring med anledningav förslaget all blir beslutande myndighet. En bestämmelse omriksantikvarieämbetets rätt att föra talan mol beslut har förtsin i det nya andra stycket. Jag har i avsnitt 10.7.2 berört denna talerätt. Idenna paragraf finns bestämmelser om handräckning m. m. Enligt det första stycketfår i vissa fall förelägga ägare till byggnads- 1975/76:135 276 minneatt vidta åtgärder för all återställa byggnadsminne som har ändrats i strid molföreskrift. Efter den föreslagna decentraliseringen bör länsslyrelsen självbesluta om sådant föreläggande. Den gällande bestämmelsen attriksantikvarieämbetet skall ha gjort framställning i ärendet har därför utgått.Andrastycket innehåller bestämmelser om handräckning. Ändringen i delta styckeinnebär att tar över rätt att påkallahandräckning hos överexekutor. 1975/76:135 277 Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen delsalt antaga förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1942:350) om fornminnen, 2. lag om ändring i lagen (1960:690) ombyggnadsminnen, 3. lag om överiämnande av förvaltningsuppgifter lillföreningar, samfälligheter och sliflelser inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde, 4. godkänna de riktlinjer för bidrag och inkomstgaraniiertill konslnärer som jag har angett i del föregående, 5. godkänna de riktlinjer för en omorganisation av konstnärsstipendienämndenoch för dess verksamhet som jag har angett i det föregående, 6. godkänna de ändringar av grunderna för statens stödlill allmänna samlingslokaler som jag har angett i del föregående, 7. godkänna de riktlinjer för en omorganisation avnationalmuseet med östasiatiska museei som jag har angett i del föregående, 8. bemyndiga regeringen all för chefen för slatenskonstmuseer, tillika chef för en av museiinslilulionerna, inrätta en ordinarietjänst som överintendent med beteckningen p, 9. godkänna de riktlinjer som jag har angett föranordnande av riksutställningsverksamhel fr. o. m. , 10. godkännade riktlinjer för den regionala kulturminnesvården som jag har angett i del föregående, 11. bemyndigaregeringen all vidtaga de övergångsåtgärder och åt gärder i övrigt som behövs för all förordade omorganisationer skall kunna genomföras, 12. bemyndigaregeringen all ingå avtal med Stiftelsen främjandet i huvudsak enligl de riktlinjer som jag har förordat i del föregående. Ifråga om anslagsberäkningarna för /77 återkommer jag i detföljande. 1975/76:135 278 1974/75 Utgift' 9 265 779 Reservation' 652 991 1975/76 Anslag' 9 892 000 1976/77 Nytt anslag (förslag) 19 156 000 ' anslagsbeteckningKonstnärsstipendier Förolika typer av stipendier till författare, översättare och kulturjournalister,konslnärer inom måleri m. m., tonsättare samt konslnärer i övrigt harinnevarande budgetår under reservationsanslaget Konslnärsstipendier anvisats . För försöksverksamhet med arbetsbidrag lill konslnärer inom målerim. m. har anvisats 1 370 000 kn Utdelningen av stipendier och arbetsbidrag lillde nämnda konstnärskategorierna handhas av styrelsen för Sverigesförfattarfond. i samråd med KRO, Musikaliska slyrelsei samråd med Föreningen saml konstnärsstipendienämnden. En utföriigareredovisning av del nuvarande stipendiesystemet återfinns i avsnitt 4,1,1 Förkostnader för stipendiernas resp, arbelsbidragens fördelning är anvisatsammanlagt 392 000 kn Styrelsen för S v e r i g e s författarfondföreslår att anlalel slora arbetsstipendier för författare, översättare ochkulturjournalister ökar från 53 till 60 samt att stipendiebeloppet ökar från 15000 kn till 18 000 kn (-,), har föreslagit alt skallupphöra att fungera som stipendiemyndighet i och med utgången av /76,Med hänsyn härtill har utgått från att inte skall avgenågra förslag beträffande stipendier m, m, för nästa budgetån Akademienframhåller emellertid all den finner del angeläget att de konslnärer inommåleri m, m, som innevarande budgetår tilldelas slora eller små arbetsstipendier,vilka avses utgå , även vid en förändring av stipendiesystemeterhåller stipendier . Delta gäller även stipendier av pensionskaraktär. Vadgäller arbetsbidragen till konslnärer inom måleri m. m. föreslår Konstakademienen ökning av medlen till . (-t- 430 000 kn). i samråd med För eningen Svenska tonsättare föreslår alt anlalel stora arbetsstipendier ökar från 12 lill 18 samt alt ökade medel anvisas för små arbetsstipendier, re sestipendier och pensionsstipendier (+ . Vidareföreslås att medel anvisas för projektstöd avseende beställningar från inslilulioneroch ensembler lill tonsättare samt enskilda projekt. Prop.1975/76:135 279 böräven kunna användas för kvalitetsslöd, (-t- ,) 4, föreslår att de slora arbelsslipendiernahöjs frän , till 20 000 kn Vidare föreslår nämnden att medlen för små arbetsstipendieroch resestipendier saml stipendier av pensionskaraklär ökar, {+ ,) 5, Vad gäller kostnaderna för stipendiernas fördelningbegär en ökning med , och konstnärsstipendienämndenen ökning med . Jaghar tidigare (10,3,7) redovisat vilka organ som bör ha ansvarel förfördelningen av bidrag till konstnärer. Jag har vidare redogjort förderiktlinjer som i framliden bör gälla för dessa bidrag som jagförordade en kraftig ökning av medlen för detta ändamål (10.3.2). Förinnevarande budgetär har under reservationsanslaget Konstnärsstipendieranvisats 8,1 milj. kr. för stipendier och bidrag till olika konstnärskalegorier.Medlen för detta ändamål bör för nästa budgetår räknas upp med 8 milj. kr. tillsammanlagt 16,1 milj. kr. Konstakademienhar i sin anslagsframställning tagit upp frågan om vilka stipendier som iframtiden kommer att utgå lill konslnärer som innevarande budgetår tilldelasstort eller lilel arbetsstipendium eller pensionsstipendium. Enligtmin mening bör konstnär, som tilldelals stipendium som bestämts att utgå ävenför lid efter utgången av , tilldelas bidrag enligt de föreslagna nyabestämmelserna med lägst motsvarande belopp och för minsl som avsågsmed stipendiet enligl de äldre bestämmelserna. Avde nuvarande 8,1 milj, kr. stora arbetsstipendier tillförfattare, översättare och kulturjournalister. Stipendierna delas ut avstyrelsen för . För kostnaderna för fördelningen erhållerfondstyrelsen . Som har framgått tidigare (4.2.1) svarar författarfondenför de helt avgörande statliga insatserna för att ge upphovsmännen lilllitterära verk bättre ekonomiska förhållanden. Vid sidan av författarpenningensker delta i form av stipendier och bidrag från fondens s, k, fria del. Del kandärför sättas i fräga om del är motiverat att även andra medel änbiblioteksersättningen anvisas för bidrag. Jag är emellertid inle beredd alt nuföreslå några ändringar av nuvarande förhållanden. Styrelsen för Sverigesförfattarfond bör därför även i fortsättningen disponera medel under dettaanslag för bidrag lill författare, översättare och kulturjournalister. Någonökning av beloppet bör däremot inte ske. Medlen bör inle heller fördelas på ellvisst antal stipendier med givet belopp. Bidragen bör i slällel på samma sättsom bidragen för övriga konstnärskalegorier kunna anpassas lill de behov ochönskemål som finns. Det är angeläget alt kulturjournalisterna kan tillgodosesi detta sammanhang. Vid min behandling av pro- Prop.1975/76:135 280 jektbidraglill konstnärligt utvecklingsarbete (10.3.6) redovisade jag att styrelsen förSveriges författarfond uppgett alt styrelsen har delat utstipendier och bidrag som till sitt syfte närmast var att hänföra till projeklbidrag.Med hänsyn till den frihel som konstnärsnämnden och författarfondens slyrelseföreslås få när del gäller all välja bidragsform är del enligt min mening naturiigtalt även de medel som författarfondens styrelse kommer att disponera underdetta anslag skall kunna användas för bidrag till ändamål av projektkaraktär.Del ankommer pä regeringen att beslula i de frågor som jag nu har berört. Förinnevarande budgetår är anvisat . för försöksverksamhel med arbelsbidraglill konstnärer inom måleri m. m. Jag har tidigare (10,3.6) förordat all denna bidragsgivningblir permanent samt alt den byggs ut till att omfatta även övriga konstnärsgruppersom konstnärsnämnden har ett direkt ansvar för. Medlen för projeklbidrag börför nästa budgetår uppgå lill . Liksom i fråga om de direklabidragen lill konslnärer bör det ankomma på nämnden all fördela medlen för projektbidragenmellan de tre olika konstnärsgrupperna. Överde nuvarande stipendieorganens beslut om utdelning av stipendier får besvär inleanföras. Delsamma gäller för beslut om arbetsbidrag till konstnärer inommåleri m, m. Denna princip bör gälla även i fortsättningen. Jag förordar därförall besvär inte bör fä anföras över konstnärsnämndens och slyrelsens förSveriges författarfond beslut i fråga om utdelning av direkla bidrag och projeklbidrag.Del ankommer på regeringen all besluta i fräga om dessa ärendens handläggning.