prop · FY036 · 1975-12-31 00:00:00 — Däremot är den som, om betalning uteblivit, skolat bära denslutliga förlusten skyldig att utgiva ersättning under samma förutsättningarsom gällt för återvinning, om betalningen skett till honom som borgenär. Vadovan i denna paragraf är stadgat i fråga om växel skall äga motsvarande tilllämpningå check. (Jfr29 och 30 §§ ovan.) Har innan konkursansökningen gjordes eller under t;idendärefter till dess beslutet om egendomsavträde meddelades egendom blivit förnågon borgenärs fordran i mät tagen och har borgenären genom utmätningenerhållit betalning, gånge den betalning på talan av konkursboet åter. Vadsom sägs om återviiming av betalning äger motsvarande tillämpning när kvittningskett, om borgenären enligt 121 § ej varit berättigad att kvitta i konkursen. Säkerhetsom gäldenären överlämnat senare än före fristdagen kanåtervinnas, om den ej var betingad vid skuldens tillkomst eller om den ejöverlämnats utan dröjsmål efter skuldens tillkomst. Har säkerhet överlämnatstill närstående senare än före fristdagen, äger också återvinning rumunder angivna förutsättningar, om det icke visas att gäldenären varken vareller genom åtgärden blev insolvent. Med överlämnande avsäkerhet jämställes annan åtgärd av gäldenären eller borgenären som är avseddatt trygga borgenärens rätt. När säkerheten förutsätter inskrivning, skallåtgärden anses ha skett utan dröjsmål, om ansökan gjorts senast påinskrivningsdag som inträffar näst från skuldens tillkomst. Denförmånsrätt eller betalning som borgenär vunnit genom utmätning skall gå åter,om utmätningen fullbordats senare än före fristdagen. I fråga om utmätningför närståendes fordran äger återvinning också rum, om utmätningen fullbordatssenare än före fristdagen och det icke visas att gäldenären varken vareller genom åtgärden blev insolvent. Vadnu sagts har ej tillämpning på utmätning för underhåll enligt giftermåls-eller annat än om den underhållsberättigade gynnatsotillbörligt. Har gäldenären Innan konkursansökningen gjordes ellerunder tiden därefter till dess beslutet om egendoms- 1Jfr beredningens förslag till ny lydelse av 31 § i U VIII. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) avträdemeddelades annoriedes än i 28 och 29 §§ sägs ingått avtal till skada för borgenärernaoch hade den, med vilken avtalet ingicks, skälig anledning till antagande, attgäldenären var på obestånd, eller kännedom om konkursansökningen, gånge detavtal på talan av konkursboet åter, utan så är att den, med vilken avtalet ingicks,visar, att han varken insåg eller borde hava insett, att avtalet skulle ländaborgenärerna till förfång. Där åfast egendom, som gäldenären avhänt sig, lagfart sökts under tid, som i förstastycket sägs, skall vad där stadgas äga tilllämpning, ändå att avtalet sketttidigare. 34§.1 Har i fall, då 28, 28 a, 29, 32, 32 a eller 33 § icke är tillämplig, gäldenäreninnan beslutet om egendomsavträde meddelades ingått avtal, varav kommit skadaför borgenärerna, och var det vid avtalets ingående hans avsikt att tillskyndadem skada, gånge, där den, med vilken avtalet ingicks, hade kännedom om gäldenärensavsikt, det avtal på talan av konkursboet åter; dock må, sedan fem årförflutit från det avtalet ingicks, sådan talan ej anställas mot annan än gäldenärensmake. Finnesegendom, som skall återställas, ej i behåll eller kan borgenär i fall, somavses i 29 §, ej tillhandahålla handling, på gmnd varav inteckning sökts, varekonkursboet berättigat till ersättning för därigenom uppkommen skada. , med vilken gäldenären ingått avtal, lämnat vederlag för egendom, som hanerhållit genom avtalet, äge han, där konkursboet återvinner egendomen, av boetåterfå vad han utgivit. Vad sålunda är stadgat gälle dock ej, där vederlageticke kommit boet till godo samt den, med vilken avtalet ingicks, hadekännedom om att gäldenärens avsikt var att undanhålla borgenä- 1 Senastelydelse 1944: 707. 2 Senastelydelse 1946: 809. Rättshandling, varigenom på otillbörligt sätt viss borgenär gynnatsframför andra eller gäldenärens egendom undandragits borgenärerna eller hansskulder ökats till skada för dem, kan återvinnas, om gäldenären var eller genomåtgärden blev insolvent samt den andre kände eller bort känna gäldenärensinsolvens och de omständigheter som gjorde rättshandlingen otillbörlig. Ägde rättshandlingen rummer än före fristdagen, gäller rätten till återvinning endast mot gäldenärennärstående. Ifråga om innebörden av återvinning gäller följande: Vid återvinning enligt2935 §§ skall egendom som utgivits från någondera sidan återbäras. Omegendomen ej finnes i behåll, skall ersättning för dess värde utgå. Är återbäringav viss egendom förenad med särskild olägenhet för den förpliktade, kan detmedgivas honom att utgiva ersättning i egendomens ställe. Den som är skyldig att återbäraegendom skall även utgiva den avkastning som belöper efter delgivningav stämning i målet. Den som nedlagt nödig eller nyttig kostnad på egendom som återbäresskall få I saml Nr 6 (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) Går bodelning åter, svare konkursboet andra maken eller hans arvingarför återbäring av den egendom, som gäldenären vid bodelningen bekommit. Finnesegendom, som enligt vad ovan sagts skall av konkursboet återbäras, ej i behåll,skall ersättning utgå efter egendomens värde. Närå någondera sidan återbäring sker, skall ock utgivas ränta eller avkomst, somunder tiden fallit. Då vid återgång av gåva eller bodelning egendom av gåvotagareeller gäldenärens make eller dennes arvingar återbäres, varde, där den återbiiringsskyldigeej visas hava haft skälig anled;ning till antagande, att gäldenären var påobestånd, eller kännedom om konkursansökningen och ej heller 34 § ärtillämplig, all å egendomen gjord nödig och nyttig kostnad ersatt. Återbäreseljest egendom av annan än konkursboet, njute denne ersättning allenast för nödigkostnad. För nödig och nyttig kostnad å egendom, som av konkursboet återbäres,vare konkursboet berättigat till ersättning. Dåbetalning återgår, äge borgenären göra sin fordran gällande i konkuirsen. Sammalag vare, då bodelning återgiir, vid vilken egendom frångått gäldenären mot detatt fordran å honom utlagts å hans lott. Ätervinnesfrån gäldenärens make egendom, som denne erhållit i gåvai, eller går bodelningemellan gäldenären och hans make eller dennes arvingar åter och har maken ellerarvingarna i följd av vad som stadgas i 8 kap. 5 § eller 13 kap. 14 § ,innan stämning om återvinning delgavs, infriat någon gäldenärens skuld, varekonkursboet skyldigt återgälda maken eller arvingarna vad sålunda gulditsjämte ränta. ersättningdärför, om ej särskilda skäl föreligga däremot. Ätervinnessäkerhet som grundas på inteckning, skall inteckningshandlingen återställaseller, om den behövs som bevis för fordringen, tillhandahållas för utbyte ellerdödning av inteckningen. Kan det ej ske, skall ersättning utgå. Omtredje man ställt egendom som sä kerhet för någon förpliktelse av gäldenären och, sedan gäldenären fullgjort förpliktel sen, återfått säkerheten, är den som åter ställt säkerheten ej på grund av bestämmel serna under 1 skyldig att vid återvinning återbära mer än som överstiger säkerhetens värde, om han ej kan återfå denna och han ej, när han återställde säkerheten, kände el ler bort känna gäldenärens insolvens. Tredjemannen är skyldig att ånyo utgiva säkerheten eller ersätta dess värde undersamma förutsättningar som skolat gälla för återvinning av fullgörelsen, om deni stället skett till honom. Konkursboet äger föra talan härom och därvidfordra, att tredje mannen fullgör sin skyldighet direkt till boet. Förstaoch andra styckena äga motsvarande tillämpning, när tredje man ingått borgenför gäldenärens förpliktelse och gäldenären fullgjort förpliktelsen. Rätten till återvinning kan jämkas, om det som partskall återbära enligt 1 annars skulle överstiga vad han vunnit genom denrättshandling eller åtgärd som är föremål för återvinning eller andrasynnerliga skäl föreligga. Detta gäller även fall som avses under 2. Vad som sägs under 13 äger motsvarandetillämpning vid återvinning enligt 36 §. Den som skall återbära egendom kandock förklaras skyldig att utgiva uppburen avkastning alltifrån att han mottogegendomen. Densom lämnat gäldenären vederlag för egendom som ätervinnes enligt 36 § äger ickerätt till ersättning, om vederlaget ej kommit konkursboet till godo. (Nuvarande lydelse) Har egendom, vartill konkursbo enligt vad ovan ärstadgat har återvinningsrätt, överlåtits till annan, äge konkursboet jämväl mothonom den rätt, där han ej var i god tro, då han åtkom egendomen. 39 § första stycket. Den återvinningsrätt, som enligt vadovan är stadgat tillkommer konkursbo, må göras gällande ej mindre avförvaltaren än även av borgenär, som bevakat fordran i konkursen; dock attborgenär, som vill anställa återvinningstalan, skall, före talans anhängiggörande,därom underrätta förvaltaren vid påföljd, att hans talan eljest ej upptagestill prövning. 39 § tredje stycket. Är talan anställd av borgenär, svarehan själv för rättegångskostnaden; dock vare han berättigad att av boet erhållaersättning för sagda kostnad, i den mån den täckes av vad genom rättegångenkommit boet till godo. 39 § andra stycket. Atervinningstalan enligt 2833 och 36 §§skall anhängiggöras genom stämning från första borgenärssammanträdet;har å fast egendom, som gäldenären avhänt sig, lagfart ej blivit sökt förenämnda sammanträde eller har, då fråga är om återgång av bodelning,bodelningshandlingen ej därförinnan ingivits till rätten, skall klandertidenräknas från den dag lagfarten söktes eller bodelningshandlingen ingavs. (Föreslagen lydelse) Om egendom, vartill konkursbo har återvinningsrätt,överlåtits till annan, äger konkursboet samma rätt mot denne, om han kändeeller bort känna de omständigheter som grunda rätt till återvinning. I fråga om talan rörande återvinning gäller följande: Talan om återvinning kan föras av förvaltaren eller avborgenär som bevakat fordran i konkursen, om förvaltaren icke vill föra talanoch ej heller ingår förlikning i saken. Borgenär är skyldig att själv svara förrättegångskostnaden men har rätt att få ersättning därför av boet i den månkostnaden täckes av vad som kommit boet tlll godo genom rättegången. Atervinningstalanskall, med det undantag som följer av 3, väckas från fristdageneller från att anledning därtill blivit känd för konkursboet.Har gäldenären avhänt sig fast eller annan egendom som avses i 28 § 3 eller ärfråga om återgång av bodelning, kan talan även väckas från dendag då lagfart eller annan registrering av fånget söktes ellerbodelningshandlingen ingavs till rätten. Återvinning kan även göras gällandegenom anmärkning mot bevakning eller genom invändning mot annat yrkande somframställs mot konkursboet. När den rätt som vunnits genom utmätningskall gå åter enligt 35 § och borgenären ej fått betalning, behöver särskildtalan ej väckas .2 1 Senaste lydelse av 39 § 1946: 809. 2 Jfr beredningens förslag till ny lydelse av 39 § iU VIII. Bevakar den, mot vilken talan enligt 39 § är anställd, i följd därav fordrani konkursen och är den talan ej så tidigt väckt, att han kunnat bevakafordringen inom den för bevakning av fordringar utsatta tid, vare han berättigadatt på vad han till konktursboet skall återbära avräkna så mycket, som påfordringen bort belöpa, om den blivit bevakad inom sagda tid. Den som i anledning av återvinning får fordran i konkursen är, även om han ejbevakar fordringen, berättigad att vid återbäring till boet avräkna vad somredan bort tillkomma honom såsom utdelning, om bevakning skett I rätt tid, ochi övrigt vid senare utdelning utfå vad som skolat belöpa på fordringen, om denhade bevakats. Den enligt 43 § utsedde för\'altarenskall så snart ske kan ej mindre omhändertaga gäldenärens bo med de böcker ochandra handlingar, som röra boet, saniit, där gäldenären är , i hanshandelsböcker å lämpligt ställe göra anteckning för omhändertagandet,än även förrätta uppteckning av tillgångar och skulder i boet med uppgift åvarje borgenärs namn, boningsort och postadress, så ock å nämnda böcker ochhandlingar. Där så befinnes nödigt, må förvaltaren för bouppteckningsförrättningenanlita sakkunnigt biträde. I bouppteckningen skola tillgångarna upptagas tillde värden, som de efter noggrann uppskattning prövas äga. Vid bouppteckningsförrättningenskall gäldeniiren vara tillstädes och under edsförpliktelse redligen uppgivaboet. Har av gäldenär<!n under edsförpliktelse underskriven bouppteckningförut ingivits till konkursdomaren och finner förvaltaren densammatillförlitlig, vare upprättande av ny bouppteckning ej av nöden. Den enligt 43 § utseddeförvaltaren skall så snart ske kan ej mindre omhändertaga gäldenärens bo med de böcker och andra handlingar, som röra boet, samt, där gälde nären är eller under del före kon kursansökningen varit bokföringsskyldig, i hans handelsböcker å lämpligt ställe göra anteckning för omhändertagan det, än även förrätta uppteckning av till gångar och skulder i boet med uppgift å varje borgenärs namn, boningsort och post adress, så ock å nämnda böcker och hand lingar. Där så befinnes nödigt, må förvalta ren för bouppteckningsförrättningen anlita sakkunnigt biträde. I bouppteckningen skola tillgångama upptagas till de värden, som de efter noggrann uppskattning prövas äga. Vid bouppteckningsförrättningen skall gäldenä ren vara tillstädes och under edsförpliktelse redligen uppgiva boet. Har av gäldenären under edsförpliktelse underskriven boupp teckning förut Ingivits till konkursdomaren och finner förvaltaren densamma tillförlit lig, vare upprättande av ny bouppteckning ej av nöden. Förvaltaren skall underrättens ombudsmans inseende så snart ske kan upprätta skriftlig berättelse omboets tillstånd, så ock om orsakerna till gäldenärens obestånd, så vitt dekunnat utrönas. Förvaltaren skall underrättens ombudsmans inseende så snart ske kan upprätta skriftlig berättelse omboets tillstånd, så ock om orsakerna till gäldenärens obestånd, så vitt dekunnat utrönas. upptagas en översikt över tillgångar och upptagas en översikt övertillgångar och gäld av olika slag ävensom särskilt anmär- gäld av olika slag ävensom särskilt anmär kas, huruvida skälig anledning förefinnes till kas, huru'vida skälig anledningförefinnes till antagande, att gäldenären gjort sig skyldig antagande, att gäldenären gjort sigskyldig till brottsligt förhållande mot sina borgenä- till brottsligt förhållande motsina borgenä rer. Förefinnes anledning till antagande, rer. Förefinnes anledning tlll antagande, som sagts, skall grunden därför angi- som sagts, skall grunden därför angi vas. Ar gäldenären , varde i berät- vas. Är eller har gäldenären under det sista telsen tillika anmärkt, vilka handelsböcker året före konkursansökningen varitbokfö- han hållit och hum de blivit förda; och ringsskyldig, varde i berättelsen tillika an- skall i sådant fall vid berättelsen fogas den märkt, vilka handelsböcker hanhållit och av gäldenären senast uppgjorda balansräk- hiuii de blivit förda; och skall i sådant fall ningen. Berättelsen skall underskrivas av vid berättelsen fogas den av gäldenären se- förvaltaren, nast uppgjorda balansräkningen.Berättelsen skall underskrivas av förvaltaren. av------------------------------------------------------ sig tillsänd. 100 §.1 / konkurs må ej andra fordringar göras Endasi fordringar som uppkommit innan gällande än de, som uppkommit innan be- konkursbeslutetmeddelades få göras gäl- slutet om egendomsavträde meddelades. lande i konkursen, om ej annal följer av 21 § andra slyckel eller annan särskild bestämmelse. Fordran må--------------------------------------------------- tillbetalning. Pensionsfordran må------------------------------------ avpensionsstiftelse. 121 § första stycket. Borgenär, som förvärvat sin fordran hos Om kvittning under konkurs gäller föl- gäldenären innan beslutet om egendomsav- jande: trade meddelades, äge begagna fordringen 1. Fordran hos gäldenären somenligt till kvittning mot skuld, för vilken han vid 100 § får göras gällande ikonkursen kan, nämnda lid häftade hos gäldenären; och om den ej överlåtits lill borgenären efter vare för tillgodonjutande av sådan rätt ej konkursbeslutet, av borgenären användas till nödigt, all fordringen bevakas i konkursen. kvittning mot fordran som gäldenärenhade Sökes hans skuld för konkursboet ul, åligge mot honom när konkursbeslutetineddela- honom, där han vill njuta kvittningsrätt, atl, des. gäller dock ej, omkvittning om i målel så yrkas, beediga fordringen, så- var utesluten ulom konkurs på grimdav som i 116 § är stadgal. fordringarnas beskaffenhet eller är undan tagen enligt vad som sägs nedan. 121 § tredje stycket. Den, som innan kon- Fordran mol gäldenären somförvärvals kursansökningen gjordes eller därefter för- genom överlåtelse från iredje mansenare än värvat fordran hos gäldenären efter avtal före den i 28 § angivnafristda- 1 Senaste lydelse 1967: 533. (Nuvarande lydelse) med annan än denne, äge, där han vid tiden för avtalethäftade i skuld hos gäldenären och tillika hade skälig anledning till antagande,att gäldenären var på obestånd, eller kännedom om konkursansökningen, ej denrätt, varom ovan i denna paragraf är stadgat. Sådan rält tillkomme ej hellerborgenär, som efter del han erhållit sin fordran under nu nämnda lid satt sig iskuld hos gäldenären och därvid hade skälig anledning till antagande, alt gäldenärenvar på obestånd, eller kännedom om konkursansökningen. 121 § fjärde stycket.i Har konkurs föregåtts avförordnande-av god man enligl ackordslagen (1970: 00) och harkonkursansökningen gjorts från det att verkan av godmansförordnandetförföll eller, när förhandling om offentligt ackord följt, ackordsfrågan avgjordes,vare borgenär icke berättigad att till kvittning mol skuld, vari han häftar hosgäldenären, använda fordran, för vilken han enligl ackordslagen icke ägt kvittningsrätt,därest ackord kommit lill stånd. 121 § andra stycket. Är fordran beroende av sådantvillkor, att borgenären icke äger utbekomma fordringsbeloppet, så vida ej vissomständighet inträffar, gälle i fråga om borgenärens rält till kvittning ifall, då förutsättningarna därför i övrigl föreligga enligl vad i förstastycket sägs, att borgenären har alt fullgöra sin förbindelse men äger åierbekommaetl belopp. (Föreslagen lydelse) gen får ej användas till kvittning mot fordran som gäldenärenhade när den andre förvärvade sin fordran. Detsamma gäller, om fordran mol gäldenärenförvärvats tidigare genom dylikt fång och borgenären dä hade skälig anledningantaga att gäldenären var insolvent. Borgenär,som satt sig i skuld till gäldenären under sådana omständigheter att det äratt jämställa med belalning med ovanliga betalningsmedel, får ej kvitta, i denmån dylik belalning hade kunnat bliva föremål för återvinning. Fordranpå ersällning vilken tillkommer borgensman eller annan med anledning av förpliklelsesom han infriat (regressfordran) anses vid lillämpning av vad som sägs ovan haförvärvals när hans förpliktelse grundades. Förrätt att kvitta krävs ej, att fordringen bevakas i konkursen. När kvittning ejfår ske, äger borgenären likväl på sin skuld avräkna vad som bort tillkomma honomsåsom utdelning i konkursen, om hans fordran hade bevakats i rält tid. Ärfordran beroende av sådant villkor att borgenären icke äger utfå fordringsbeloppetutan alt viss omständighet inträffar, skall borgenären fullgöra sin förpliklelse,oaktat han annars ägt kvitta. Han äger emellerlid återfå motsvarande belopp,om han, innan kungörelse om slututdelning utfärdas, visar alt villkoretuppfyllts. Med nuvarande lydelse avses den lydelse somföreslagits i prop. 1970: 136. (Nuvarande lydelse) motsvarande vad han eriagt, i den mån det ej överstigervad han har att fordra, så framt han, innan kungörelse om framläggande av förslagtill slututdelning utfärdas, visar, att villkoret uppfyllts; dock atl, därfordringen avser ersättning, varom i 136 § andra stycket förmäles, detborgenären tillkommande beloppet skall vid slututdelningsförslagets upprättande avsättas för att, däresl villkorel sedermera skidle uppfyllas, tillborgenären återbäras. (Föreslagen lydelse) ning antaga att villkoret kommer atl uppfyllas senare,skall för borgenären beräknat belopp avsättas vid slututdelningsförslagetsupprättande. 5. överlåter boet fordran så att borgenär därigenomförlorar räll till kvittning, skall boet gotti;öra borgenären därför. Har Ifall, då någon av flere för betalningen av en fordran en för alla och alla fören ansvariga gäldenärer eller löftesmän kommit i konkurs, borgenären av annanav dem erhållit avbetalning genom utdelning eller ackord i konkurs eller genomackord i ackordsförhandling ulan konkurs eller har i sagda fall annan av deansvariga efter del beslutet om egendomsavträde meddelades gjort avbetalning åfordringen, äge ändock borgenären i förstnämnda konkurs bevaka och njutautdelning för samma fordringsbelopp, som han, därest avbetalningen ej skett,ägt göra gällande i konkursen; dock må han ej uppbära mer än mot hans fordransvarar. Erhåller borgenären genom utdelning i särskilda konkurser sammanlagtmer än han har att fordra, gånge överskottet lill de konkursmassor, frun vilkastörre utdelning fallit än som med hänsyn till gäldenärernas ellerlöftesmännens inbördes ansvarighet bör därifrån utgå. Huruutdelning för fordran hos handelsbolag må njutas i bolagsmans konkurs, därom skilsi lagen om handelsbolag och enkla bolag. Omflera ulfäst eller eljest ådragit sig solidariskt betalningsansvar och fordringendelvis är betald, skall utdelning för borgenärens återstående fordran i sådan gäldenärskonkurs beräknas på fordringens belopp utan avdrag för avbetalningen, om dennainflutit från medgäldenär och 1. medgäldenären hade rätt alt söka till baka beloppet av konkursgäldenären (re gressrätt) eller 2. avbetalningenskett genom ackord, konkurs eller annan fördelning av insolvent medgäldenärs bo eller 3. avbetalningenskett senare än må nader före den i 28 § angivna fristdagen. Har konkursgäldenärengottgjort medgäldenär regressfordran och äger återvinning därav ej rum, skalldock avdrag ske. Omutdelningen överstiger borgenärens fordran, fördelas överskottet enligt vad somföljer av gäldenärernas inbördes ansvarighet för fordringen. Hurutdelning för fordran hos handelsbolag beräknas i bolagsmans konkurs, finnessärskild föreskrift i 19 § lagen (1895: 64) om handelsbolag och enkla bolag. (Nuvarande lydelse) Har i fall, då någon av flere för betalningen aven fordran en för alla och alla för en ansvariga gäldenärer eller löftesmänkommit i konkurs, fordringen bevakats av, förutom borgenären, någon av dem, somäro jämle konkursgäldenären ansvariga för betalningen, skall utdelning för debevakande gemensamt beräknas, och tage därav först borgenären vad till full belalningav hans fordran åtgår; vad sedan återstår tillfälle den, som jämte borgenärenbevakat, i den mån han genom avbetalning erhållit fordran på ersällning hos konkursgäldenären. (Föreslagen lydelse) När avbetalning skelt på fordran för vilken flera ärosolidariskt ansvariga och utdelning lill borgenären enligl 133 § skall räknaspå högre belopp än fordringen, skall utdelning beräknas gemensamt förborgenären och medgäldenär som har regressfordran. Borgenären har företrädetill vad som åtgår lill belalning av hans fordran och medgäldenären får belalningav överskottet för sin regressfordran. Ha flera medgäldenärer rätt lill belalningav överskottet, fördelas det mellan dem enligt den grund som angives i 133 §tredje stycket. Förstastycket gäller i tillämpliga delar även när medgäldenär gör gällande regressfordranmed anledning av vad han kan komma att betala utöver vad som börbelöpa på honom. 134 a §. Om borgenär tager utdelning hos gäldenär vilken ställtsäkerhet i sin egendom för regressfordran som solidariskt ansvarig medgäldenärkan få mot honom, minskas medgäldenärens räu alt begagna säkerheten medutdelningens belopp, i den mån utdelningen beräknats på belopp som svarar motsäkerhetens värde. Förstastycket äger molsvarande lillämpning, när gäldenären har fordran hos medgäldenärensom denne kunnai använda lill kvittning.