prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — Dock vill jag här särskilt peka på de risker somligger i en undervisning, som för att hinna med så mycket som möjligt lotsareleverna genom stoff och problem, på ett sådant sätt att eleverna inte kommeralt förstå eller självständigt bearbeta stofTet och problemen. Erfarenheternavisar att detta kan leda till bristande motivation och självförtroende. Enprioritering är angelägen av de kunskaper och färdigheter som är väsentliga förindividen. Jag anser det viktigt att ett sådant stoff väljs atl eleven fårmöjlighet att följa samhällets utveckling. Liksom anser jag att skolan ochdess personal måste lägga ner ett omsorgsfullt arbete på alt tillsammans medeleverna precisera såväl detta stoff som långsikliga och mera näraliggande målför undervisningen. Del är viktigt alt personalen och eleverna Prop.1975/76:39 249 ifrågasättergjorda prioriteringar och undersöker om del inte finns annat som är mer lämpatför att ge den information och kunskap som söks. Utredningen menar atl läromedlen verkar styrandeoch konserverande, då det gäller val av stoff i undervisningen. Utredningenvisar hur eleverna nu för liden pä ett helt annat sätt får information i demest skiftande ämnena genom t.ex. tidningar, radio och TV, vilket ibland kanupplevas som en konkurrens med skolan. menaratt skolan skall användamassmedierna som ett stimulerande komplement till undervisningen. För atteleverna skall kunna utnyttja allt detta informationsflöde måste derasfärdighetsträning i läsning, skrivning och matematik prioriteras menar . SÖ har i sitt yttrande tagit upp denna fråga ochframhåller atl del är viktigt att öka lärarens och elevernas intresse för attsjälva diskutera och bestämma målen för undervisningen och därefter välja stoffoch metoder samt hjälpmedel för att uppnå dessa mål. SÖ menar atl till lärarensoch elevernas hjälp erfordras därvid olika slag av hjälpmedel och läromedel.Dessa verkar mer eller mindre styrande, och SÖ påpekar atl graden av styrninglill stor del är beroende av hur de används av läraren, eleverna ocharbetslaget. SÖ menar vidare alt i en medveten undervisningsplanering ingår somen del valet av läromedel, där arbetslagets samlade erfarenheter bör geförutsättningar för en väl genomtänkt lösning. SÖ anser all det således ärundervisningsplaneringen som skall styra valet och användningen av läromedlen. Jag instämmer i vad SÖ har anfört i sitt yttrande.I en skola som mer eller mindre styrs av läromedlen finns inte tillräckligtutrymme för de initiativ, de åtgärder och del ansvarstagande lokalt som enligtmin mening är en viktig förutsättning för att det inre arbetet i skolan skallutvecklas. Liksom SÖ anser jag atl frågan om ett läromedel är styrande ellerinte är beroende av den planering elever och lärare lokall gör. Jag anser detviktigt att planeringen utgår från elevernas olika förutsättningar och önskemål.Här har arbetslaget en viktig roll med den samlade erfarenhet som där finns.Arbetslaget måste även ta hänsyn till olika lokala resurser saml de skildaelevgrupperingarnas olika behov och förutsättningar. Eleverna måste från skolstarten ges en fortlöpandeträning i denna planering, bl. a. för atl aktivt kunna medverka i val av ochbeslut om arbetssätt och läromedel. Enligt min mening är det viktigt att man i dennaplanering tar tillvara elevernas egna erfarenheter och upplevelser. Man måsteockså som påpekat utnyttja samhällets kultur- och informationsutbud, t. ex.bredvid-läsningsböcker, tidningar, TV-program och olika teatergmppersverksamhet. Jag anser att skolan även här successivt måste träna eleverna atlvälja inom, utnyttja och bearbeta den rikliga information som de utsätts för idagens samhälle och de många försök till påverkan som möter individen. Det arbetssätt och de arbetsformer som jag tidigarehar redogjort för kommer enligt min mening alt fordra en något annoriunda typ av lä- 1975/76:39 250 romedel.Det är viktigt att läromedel här ses i sin vida bemärkelse, nämligen sådant somlärare och elever kommer överens om alt använda för atl nä uppställda mål förundervisningen. Eleven måste ha möjlighet atl tillsammans med läraren la sigfram på olika vägar. Klasserna och eleverna måste ha möjlighet att kombineraolika läromedel och att komplettera dem med annat material, t. ex. tidningaroch böcker liksom med material som lärare och elever tillsammans åstadkommer.Med det arbetssätt som tidigare förordals kommer en stor del av dearbetsböcker, där huvudprincipen har varit atl eleven utifrån vissaförutsättningar tränas atl mekaniskt fylla i rätt svar, att bli överflödiga.Tillgången på goda och aktuella läromedel är en viktig förutsättning för atlskolans mål skall kunna förverkligas. Men del är lika viktigt hur läromedlenanvänds. Elever och lärare bör tillsammans diskutera och ta ställning till vartyngdpunkten skall läggas i de huvudmoment som enligt läroplanen bör behandlas.Läromedlen för därför inte uppfattas som styrande för arbetets uppläggning utansom hjälpmedel i undervisningen och vid valet av lärostoff. 3Skolan i samhället 3.1 Inledning Som jag inledningsvis anfört har skolans roll ochansvar vidgats under den fortgående samhällsutvecklingen. Vid sidan av detraditionella skoluppgifterna har ökade insatser för barnens sociala utvecklingkommit att prägla skolans arbete. Förändringen av människors förhållanden iarbete och under fritid medför krav på ett ökat samhällsansvar för barns ochungdomars livsmiljö. I nuvarande läroplan för slås fasl att skolanbör ta ansvar också för elevernas fritid i det dubbla syftet att ge fritidenett utvecklande och värdefullt innehåll och all stimulera eleverna så alt deunder sin fritid både vill och kan göra aktiva insatser i samhällslivet. och barnstugeutredningen har i sina betänkandenfört fram förslag som syftar lill att förbättra barns och ungdomars livsvillkonSIA menar att skolan måste ta ökad del i arbetet med atl stödja hemmen i frågaom barnens sociala omsorg och allsidiga personliga utveckling. Barnstugeuiredningenanser att samhället, som ett stöd och komplement till familjen, i högre grad äntidigare i samspel med föräldrarna måste engagera sig för att barn och ungdomarskall fö en positiv utvecklingsmiljö under skoldagen och . Enligt talar många skäl för att utveckla skolani en sådan riktning atl den för ett mer mångsidigt och varierat innehåll.Kravet på bättre omsorg om barnen under skoldagen och kravet pä att alla barnskall ha möjlighet att fö kontakt med samhällets fritids- och kulturaktiviteterär två grundläggande motiv för alt skolan på ett annat sätt än tidigare måstestå i centrum för samhällets insatser pä barn- och ungdomsrådet. Därutöver,menar , 1975/76:39 251 måsteskoldagen ge ökade möjligheter för eleverna atl utvecklas socialt. Eleverna skall träna sig atl ta eget ansvar föruppgifter i skolmiljön saml genom gruppaktiviteter fö vana att umgås dels medandra barn, dels med vuxna. Skoldagen måste också ge utrymme för ökatföreningsengagemang i skolarbetet, varför skolan måste stödja de ideellaorganisationerna och det fritidsliv som ungdomen själv organiserar likaväl somskolan i sin tur för stöd av dessa. Det är mot denna bakgrund harföreslagit en samlad skoldag med olika verksamheter samt till den samladeskoldagen anknytande fritidsverksamheter. Planeringen av verksamheten bör inomangivna ramar ankomma på kommunerna. Den kommunala beslutanderätten gällerockså skoldagens omfattning för eleverna inom vissa minimi- och maximivärden.Som ett obligatorium för kommunen bör gälla att utforma en skoldag sä altresurser ges för omsorg och fritidsaktiviteter under hela den tid som elevernaär hänvisade till skolmiljön. Skoldagen bör betraktas som en helhet på sammasätt som gäller för förskolan. Delta förutsätter en nära samverkan mellanberörda styrelser och nämnder samt organisationslivet i kommunen. har formulerat dels ettpedagogiskt program för alla barns fritid mellan , dels ett program församhällets ansvar för de skolbarn som behöver heldagsomsorg under den tidföräldrarna förvärvsarbetar eller studerar och skolans ansvar inte gäller.Insatserna bör tillgodose barns behov av gemenskap och aktivitet under fritidenoch syfta till att innehållet i deras fritidsengagemang blir meningsfullt ochstimulerar den personliga utvecklingen. Utredningen har definieratfritidsverksamheten för de yngre skolbarnen som sådan verksamhet som pågårunder den icke lektionsbundna liden av dagen, terminen och året. Utredningenföreslår all kommunerna som basmodell för den framtida fritidsverksamhetenprövar det utvidgade fritidshemmet, dvs. att till bostadsområdenas låg- och mellanstadieskolor(LM-skolor) lokalmässigl anknyta hemvist för de barn som behöver fritidshemmetsheldagsomsorg. skall hemvistet och skollokalerna göras till ettcentrum för den allmänna fritidsverksamheten för alla låg- och mellanstadiebarni bostadsområdet. De inskrivna barnen i det utvidgade fritidshemmet avses kunnadelta i den allmänna fritidsverksamheten. Fritidshemmets lokaler blir därviden kärna för sådan verksamhet som också andra barr än de i fritidshemmetinskrivna deltar i. Även om kommunerna förutsätts ha ansvaret för den allmännafritidsverksamheten förordar utredningen att kommunerna i första hand prövar omföreningslivet kan svara för verksamheten. Utredningen framhåller därvid altungdomsorganisationerna bör fö resurser att kontinueriigt arbeta bland deyngre skolbarnen pä eflermiddagstid i gruppverksamhet. Olika exempel på ochförslag till föreningsanknutna verksamheter redovisas av utredningen. Remissbehandlingen av de båda utredningarna hargivit stöd för förslagen om ökade satsningar från samhällets sida för atttrygga skolbarnens behov Prop.1975/76:39 252 avomsorg och fritidsaktiviteter under skoldagen och av dagen dåföräldrarna förvärvsarbetar. De båda utredningarna berör således i sinabetänkanden i princip samma områden. SlAis förslag omfattar alla barn igrundskolan, dvs. Båda utredningarna föreslår alt samhället bör taett större ansvar för skolbarnens omsorg och fritid. Ett annat gemensamt dragär att det skall ske en lokal- och personalmässig samverkan mellan skola,fritidshem/familjedaghem och fritidsverksamhet. Ett annat drag är attorganisations- och föreningslivet förutsätts delta i fritidsverksamheten. Ensamordning av de båda utredningarnas förslag i de frågor som behandlasframstår därför som naturiig. En sådan har också efteriysts i samband medremissbehandlingen av de båda förslagen. I det följande kommer jag att förutomSIAis förslag om skoldagen även behandla de delar av barnstugeutredningens förslagsom gäller organisationen av den allmänna fritidsverksamheten utanförskoldagen. Jag har i dessa frågor samrått med chefen för . De förslag som har lagts fram i prop. 1975/76:92 omutbyggnad av barnomsorgen avser även frilidshemsverksamheten för barn i åldem7-12 ån Utbyggnadsprogrammet omfattar i denna del 50 000 nya platser ifritidshem . Kommunema för en lagföstskyldighet atl genomföra en planmässig utbyggnad av barnomsorgen. Därigenom skapasgoda möjligheter att tillgodose viktiga utvecklings- och omsorgsbehov förfrämst barnen i de lägre skolåldrarna och bam med särskilda behov av stöd ochstimulans. Som framhållits i propositionen om barnomsorgens utbyggnad bör dessainsatser kompletteras och samordnas med övrig fritidsverksamhet. I likhet medbåde och barnstugeutredningen vill jag kraftigt understryka att samhälletsalla organ som svarar för olika delar av barn- och ungdomspoliliken måstesamverka bättre sinsemellan och med föreningslivet för att del skall blimöjligt atl förverkliga de mål för barn-och ungdomars friiidsmiljö som jag idel följande kommer att behandla. Endast utifrån en helhetssyn på barns ochungdomars behov kan en god barn-och ungdomsmiljö utvecklas. Jag anser liksomflertalet remissinstanser alt de båda utredningarnas förslag i de nu aktuellafrågorna ger underlag för en fortsatt utveckling av barns och ungdomars skol-och fritidsmiljö. Den ojämförligt största satsningen för barn ochungdom som görs av samhället sker på skolans område. Skolan når genom sinverksamhet kontinuerligt alla barn . Skolans resurser i fråga ombåde personal och lokaler m. m. kommer därigenom att vara en naturiig grund förverksamheten. I samband med beslut om skolreformen harfastslagits att skolan skall la ansvar för elevens allsidiga utveckling. Trotsdetta domineras skolarbetet fortfarande av traditionell kunskapsförmedling ochfärdighetsträning. Självfallet skall inhämtandet av kunskaper och färdigheteralltjämt vara en huvuduppgift i skolarbetet, men detta för inte innebära alt Prop.1975/76:39 253 undervisningi lektionsform skjuter annan utvecklande verksamhet i bakgrunden. Till skolansuppgift hör atl ge förutsättningar för bam och ungdomar att utveckla hela sinpersonlighet, intellektuellt, fysiskt, socialt och känslomässigt. Detta kaninte isoleras till att ske enbart under lektionstid. Hela skoldagen måsteutnyttjas i arbetet mellan skolans personal och eleverna. Ävenannan verksamhet än sådan som binds av timplanen under skoldagen måste ses somett viktigt led i en allsidig personlighetsutveckling. Erfarenheterna av detfritt valda arbetet på högstadium pekar bl. a. pä att en variationi skolarbetet, där eleverna kan fö pröva olika arbetssätt, gör upplevelsen avhela skolarbetet mer stimulerande. Även erfarenheter från SlA:sförsöksverksamhet och av kommunerna själva organiserad försöksverksamhet underskoldagen, med bl. a. bidrag från anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet,har givit liknande erfarenheter. Förbarn i de lägre skolåldrarna finns behov av att samhället, utöver verksamhetenunder skoldagen,erbjuder både omsorg och utvecklande verksamhet. Skälen föratt samhället aktivt skall bidra till att tillgodose dessa behov är altföräldrarna förvärvsarbetar eller studerar och/eller all barnen behöver ettsärskilt stöd i sin utveckling. För dessa barn finns fritidshem ochfamiljedaghem. Därutöver finns starka skäl, vilket både och barnstugeutredningenhar visat på, att erbjuda en större grupp barn möjligheter till för demintressanta och utvecklande fritidsverksamheter utanför skolan. I båda fallenfyller enligt min mening föreningslivet en viktig funktion. Det är viktigt attföreningslivet för möjligheter att utveckla och utvidga sin verksamhet i ochutanför skolan. Föreningslivet kan tillföra verksamheten nya inslag som kanstimulera lill aktivt dellagande och ge barn och ungdomar möjlighet till egetansvarstagande i demokratiska samarbelsfor-meroch verkar därmed ocksåstimulerande på övriga verksamheter i skolan. Jag återkommer till dessa frågori det följande. Barnstugeutredningensoch SIAis förslag syftar, som jag redan tidigare nämnt, till ökadesamhällsinsatser i fråga om barnomsorgen. Förslagen utgår från att samhällethar ett naturiigt ansvar att träda in och ge föräldrarna stöd och hjälp attfrämja barnens utveckling. 1 detta ligger en jämlikhetstanke, som jag finnerviktig alt bygga vidare på. De båda utredningarnas förslag har också i vadavser de principiella målen tillstyrkts av en nära nog enig remissopinion. Jagfinner detta värdefullt då del därmed torde föreligga betydande enighet om deåtgärder som måste vidtas för att förverkliga dessa mål. Jagkommer i det följande att behandla SIA:s förslag till samlad skoldag och dedärmed sammanhängande förslagen från barnstugeutredningen. I enlighet med vadsom anförts i prop. 1975/76:92 om utbyggnad av barnomsorgen kommer jag därvidatt också behandla organisationen och utformningen av den allmännafritidsverksamheten. 1975/76:39 254 Det stora flertalet remissinstanser tillstyrker attskoldagen i stort utformas enligt SIAis förslag.Framför allt finner man det värdefullt atl samhället på detta sätt kan erbjudaeleverna en utökad omsorg och förutsättningar för verksamhet som elevernafinner meningsfull under håltimmar, raster och annan fritid. principiella syn på behovet av ökade insatser förbarnomsorgen och de förslag om fritidsverksamheten som utredningen för framtillstyrks av remissinstanserna. Jag instämmer i SIAis förslag atl verksamheten iskolan bör organiseras i en samlad skoldag där undervisning och annan verksamhetvarvas med och kompletterar varandra. Därigenom kommer skolans sociala ochpersonlighetsutvecklande uppgifter att ytteriigare understrykas. Skolan kandessutom på ett naturiigt sätt och i ökad utsträckning ge andra vuxna änskolpersonal möjlighet till aktiv medverkan i skolans verksamhet. Möjligheternaökar för eleverna att komma i kontakt med samhällets kullur-och fritidsutbuddär också kommunens föreningsliv spelar stor roll. Med en samlad skoldag förskolan i samarbete med föräldrarna ökad möjlighet alt ta ansvar för eleverna ifråga om den utvecklande fritidsverksamheten och barnomsorgen. föreslår att skolstyrelsen fastställerskoldagens omfattning inom vissa av utredningen angivna gränser. Det är intemöjligt och inte heller önskvärt att fastställa en för alla skolor giltigomfattning av skoldagen. Mot del talar bl. a. kommuners och kommundelars olikastruktur, olika reseavstånd för elever liksom tillgången på lämplig personalför verksamheten. framhåller att växlande tider för skoldagens början ochslut under olika veckodagar bör undvikas på låg- och mellanstadierna och ommöjligt också på högstadiet. De olika verksamheterna under skoldagen bör sessom en helhet och som ett obligatorium för eleverna. Skoldagen för inte görasmer omfattande än att tillräckliga resurser finns avsatta för omsorg och föreleverna meningsfulla aktiviteter utanför kursplanebundna aktiviteter. Särskiltför de små skolbarnen bör försiktighet iakttas all göra skoldagen avsevärtlängre än . Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget attskoldagens längd skall beslutas lokall. De föreslagna mimimi- och maximivärdenatillstyrks vad gäller årskurserna 3-9. Många remissinstanser förordar attskoldagen inte avsevärt föriängs förbarnen i årskurserna 1 och 2. Attskoldagens verksamheter som inte är timplanebundna skall vara obligatoriska föreleverna tillstyrks också av den övervägande delen av remissinstanserna. Någraremissinstanser förordar dock att dessa blir frivilliga. Föregen del vill jag anföra följande. Alt ge en samlad skoldag ett för eleverna rikt ochdifTerentierat innehåll måste vara en lokal uppgift som skall bygga på deförutsättningar och behov som föreligger i den enskilda kommunen och vid denenskilda skolenheten. Prop.1975/76:39 255 Möjligheteratl lokalt besluta om vissa variationer i avvägningen mellan undervisning ochannan verksamhet bör kunna öka förutsättningarna alt besluta om en sådanskoldag som bäst svarar mot behoven. I likhet med finner jag det motiveratatt kommunerna för ansvar för atl utforma en skoldag som förutom undervisningenger möjlighet till omsorg och fritidsaktiviteter under skoldagen. Det ärviktigt atl den samlade skoldagen innehåller olika verksamheter och aUskolstyrelsen sörjer för alt eleverna under längre raster och andra uppehåll iundervisningen ges tillfälle till för dem meningsfull verksamhet. Särskiltviktig är atl eleverna själva ges möjlighet atl utveckla sina intressen. använder olika begrepp för alt beskriva hurverksamheten i skolan skall organiseras. Utredningen använder begreppen fastaoch fria aktiviteter, där fasta aktiviteter motsvaras av timplanebundenundervisning. Flera remissinstanser har påtalat oklarheten i dessa begrepp. allmänna debatten har missförstånd förekommit på grund av denna oklarhet.Även jag anser begreppen oklara. Eftersom kommunerna för ansvar för allorganisera verksamheten i en samlad skoldag där all verksamhet har lika storbetydelse för elevens utveckling finner jag ingen anledning att med olika namnskilja de olika verksamheterna inom den samlade skoldagen frän varandra. Med denna utgångspunkt kommer den samlade skoldagenatl omfatta timplanebunden undervisning, övriga verksamheter samt raster ochandra uppehåll för eleverna. Det bör vara naturiigt för skolan atl känna ansvarför eleverna under hela skoldagen. Jag avser dä både omsorg och ansvar för altolika former av verksamhet finns under skoldagen. Detta bör även gälla tid förväntan pä skolskjuts. Det är elevernas behov av omsorg och möjligheter tillutvecklande verksamheter, som under den samlade skoldagen måste vara avgörandeför insatsernas omfattning och innehåll. Skoldagen bör alltså innehålla såvälundervisning och övrig verksamhet som möjligheter till vila och avkoppling.Därmed kommer jag in pä frågan om skoldagens längd. Som jag redovisat har remissinstanserna en ihuvudsak entydig inställning lill all skoldagen för barnen i de lägreårskurserna inte skall föriängas. Däremot har man tillstyrkt skoldagens längdför övriga årskurser. 1 den allmänna debatt som följde pä utredningens förslaghar frågan om skoldagens längd spelat en stor roll. Debatten har till stor delenligt min mening byggt på missuppfattning av utredningens förslag. Inte sällanhar missuppfattningen rört sig om alt skoldagen avsevärt skulle förlängas.Delvis bygger denna uppfattning på atl angivit vissa ramar inom vilkakommunen sedan själv skulle ha atl ta ställning lill skoldagens längd beroendepå vilka behov av omsorg som finns lokalt. Omfattningen av delta behov kanmenar utredningen skilja sig markant mellan olika kommuner och kommundelar. Avdel skälet önskade utredningen ge så vida ramar som möjligt utan att därmedonödigtvis föriänga skoldagen. 1975/76:39 256 ocksåpä atl utredningen även föreslår en frivillig verksamhet före och efterskoldagen, som kan ha uppfattats såsom obligatorisk för eleverna. Enligt min mening är det mindre intressant attdiskutera inom vilka tidsgränser skoldagen skall pågå. Det är väsentligt attdiskutera vilka behov hos eleven skolan måste tillgodose. Jag har i detföregående uppehållit mig vid denna fråga och då framhållit att skolan måste kännalika stort ansvar för eleven oberoende av om det är fråga om timplanebundenverksamhet, övrig verksamhet och raster eller väntan på skolskjuts. Eleven ochhans föräldrar måste också veta, alt dä eleven är i skolan eller deltar iverksamhet organiserad genom skolan har skolan omsorgen och ansvaret. Skolanbör därför inte bara sörja för verksamheten under lektioner eller annankurs-planebunden verksamhet utan också skapa förutsättningar för alt elevernaför möjligheter att delta i en för dem meningsfylld verksamhet. Med denna utgångspunkt kommer verksamheten underskoldagen i de lägsta årskurserna inte att nämnvärt behöva föriängas. Av delskälet anser jag att skoldagens längd i årskurs ett och två inte bör omfattamer än fem timman Dessa barns behov av omsorg och fritidsverksamhet utöver densom skolan ger skall enligt den i prop. 1975/76:92 föreslagna barnomsorgslagentillgodoses genom en utbyggd fritidsverksamhet. För skolbarnen i årskursernatre t. o. m. nio bör den samlade skoldagen mot bakgrund av lokala behov ochmöjligheter omfatta mellan sex och . SIA:s förslag om att deltagande i all verksamhetunder skoldagen skall vara obligatorisk för elevema tillstyrks av flertaletremissinstanser. Enligt min mening bör skoldagen betraktas som en helhet därutveckling och inlärning sker på många olika sätt och vid olika tillfällen.Skolans verksamhet bör inte enbart begränsas till traditionellt lektionsarbeteulan hela skoldagen bör utnyttjas. Det är också angeläget att de olikaverksamheterna under skoldagen knyter an till varandra. Undervisning och annanverksamhet som varvas under skoldagen bör ses som ett led i elevenspersonlighetsutveckling och som ett naturiigt inslag under skoldagen. Med ensådan utgångspunkt för skolarbetet blir det svårt atl i planeringsarbetet exaktbestämma tider och omfattning för de olika inslagen i skolan. Av nu anfördaskäl anser jag därför att skoldagen bör betraktas som en helhet för eleven.Följaktligen bör närvaroplikten gälla all verksamhet under skoldagen. Nuvarandemöjligheter för lärare, rektor och skolstyrelse att bevilja elev ledighet frånskolarbetet bör enligt min mening i tillräcklig grad kunna tillgodose önskemålfrån elever och föräldrar om befrielse . Sådan befrielse börinte ges i sådan omfattning att elev går miste om betydelsefulla delar avverk,samheten i skolan.