prop · FZ03129 · 1975-12-31 00:00:00 — Ingenremissinstans motsätter sig en sammanslagning av . Exempel påremissinstanser som tillstyrker en sådan sammanslagning är FOA,, , arbetarskyddsfonden och SI/SAF. NFRtUlstyrker en sammanslagning till ett icke sektionsuppdelat råd. En välulbyggdorganisation för granskning och prioritering inom det nya rådet torde, enligt NFR,komma att kräva några tiotal grupper eller kommittéer. Sammanhållande instansermotsvarande de nuvarande delegationerna torde därför bli nödvändiga på nivånnärmast under rådet. AFRvUl inte motsätta sig all AFR och NFR läggs samman men finner dock fördelarnamed förslaget obetydliga. AFR påpekar att den nuvarande uppdelningen på-tvåråd med elt gemensamt kansli, har fungerat mycket väl. De administrativa rationaUseringsvinstersom kan bli följden av en sammanslagning lorde, enligt AFR, inle bli särsldltstora. kan vissa nackdelar inle undvikas såsom större arbetsbelastningpå rådsledamölerna och sämre ämnesrepresentation i rådet. FOA, NFR, AFR,och statens delegation för rymdverksamhet avstyrkerförslaget att den nuvarande särskUda anslagsposten tUl rymdverksamhet under NFR:sanslag i fortsättningen skall disponeras av NFR och läggas ihop med NFR:smedel. UKÄ finner det svårt att på grundval av befintligt material ta ställningi frågan. NFRoch AFR påpekar att del system som FRU föreslår i viss mån har tillämpatstidigare, men visat sig innebära olägenheter av skilda slag, då rymdforskningenär nära knuten lill tekniska resurser och resurser för tillämpad forskning. Detnuvarande systemet har däremot fungerat tillfredsstäUande. Statensdelegation för rymdverksamhet anser att FRU:s förslag skulle innebära en spUttringav den svenska rymdverksamheten. Beslut om den inhemska rymdforskningensomfattning och inriktnmg skulle tas helt fristående från deras implikationerför den övriga rymdverksamheten, från deras konsekvenser för detinternationella rymdsamarbetet och från deras industripolitiska följder.Delegationen pekar särskilt på de svårigheter som skulle uppstå för planeringenoch driften av . Ettstort antal remissinstanser stöder utredningens förslag rörande rådsorganenssammansättning. Till dessa hör bl. a. FOA, UKÄ, många organ vid universitet ochhögskolor, STU, /SR och SFS. FOAanser att den av utredningen förordade principmodellen med Prop.1975/76:129 33 forskningsråd beslående av forskarrepresentanter ochsektorföreträdare saml en forskningsrådsnämnd med en majoritet av politisktförtroendevalda är väl avvägd. De politiska representanterna kan då inledirekt påverka de enskilda rådens beslut rörande olika forskningsprojekt.Samtidigt kan de dock utöva inflytande på prioriteringarna i stort. Enligt LO:s mening uppfyller utredningens förslag lUlsammansättning av forskningsråden inte kraven på elt starkt inflytande frånallmänintressena. I den föreslagna forskningsrådsnämnden har allmänintressenagetts majoritet men nämnden har då getts ett i förhållande till råden mycketbegränsat inflytande. I syfte alt få ett mera markerat inslag av erfarenhelerfrån samhällsliv och arbetsliv föreslår LO atl de tre forskningsråden ges enmajoritet av representanter för allmänintresset. Representanter för de storalöntagarorganisationerna bör då, enligt LO, ingå bland allmänintressena. TCO anser all allmänintresset med utredningens förslag fåren alltför svag ställning i råden. Regeringen bör därför utse ylterligare tvåledamöter utöver de tre representanterna för sektoriella organ. Dessa två börha en politisk förankring och främst hämtas bland riksdagsledamöter. /SR betonar att man inle bör binda sig för alt aUlidhämta samhällsrepresentanterna i råden från just sektoriella organ. Det finns bl.a. på det humanistiska området vissa organ med forskningskapacitet, vUka dock inlekan betecknas som sektoriella organ. Del bör vara möjligt alt hämtaifrågavarande representanter från dessa organ. RRV framhåller alt samhällsinflytande borde vara värdefulltäven för forskning som är avgränsad till en speciell disciplin. RRV anserdärför alt representanter för samhällsintressen bör ingå inte bara i FRN ulanockså i forskningsråden. i , konsistoriet och dejuridiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna vid i . vUl att de tre icke vetenskapliga ledamötema i råden skall vara riksdagsledamöter. Flertalet remissinstanser t. ex. SCB, Sverigesgeologiska undersökning tillstyrker seklorsrepresentation i forskningsråden.Bl. a. NFR och styrelsen för jordbrukets högskolor och statensveterinärmedicinska anstalt pekar på positiva erfarenheter avsektorsrepresentation inom NFR resp. . I flera remissyttranden förs önskemål fram om ett störreinslag av seklorsrepresenlanter i råden än FRU föreslagit. påpekar alt FRU:s förslag för detmedicinska forskningsrådets del innebär all antalet representanter för sektornhälso- och sjukvård och läkemedel minskas från fem i nuvarande forskningsråd lilltre. finner sig inle kunna tillstyrka denna reducering utanföreslår att antalet seklorsrepresenlanter bibehålles oförändrat. Med sjuvetenskapliga representanter kommer den föreslagna veten- 3 1975/76. 1975/76:129 34 skapligaprofileringen av forskningsråden ändock att kvarstå. Även i det humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet bör, enligt , antalet sektorsrepresentantervara fem. Även MFR och framhåUer altsektorsrepresentanterna i MFR liksom f. n. bör vara fem. Transportforskningsddegationenanser alt inte bara sektorsorgan bör ha representation i forskningsråden ulanockså forskningsråden-i sek-torsorganen. i vill alt representanterna för sektoriella och moisvarandeorgan också skall vara aktiva forskare. HFRavstyrker förslaget om sektoriella företrädare i råden, men föreslår samtidigtatt det i andra former organiseras elt samarbete mellan rådsforskning och sektorieUforskning. HFR anser alt det fmns risk för atl de sektoriella representanterna inlei tUlräcklig utsträckning skulle företräda allmänna intressen. De sektoriellaforskningskraven torde också, enligt HFR, i längden bäst gagnas av striktvetenskaplig bedömning i aUa avseenden och i aUa situationer. Flertaletremissinstanser acceperar FRU:s förslag om antalet ledamö ter i råden. a. ser det som positivt alt råden ges en enhetlig uppbyggnad och blir relativt små beslutande organ. cinska och odonlologiska fakulteterna vid påpekar att del med det föreslagna ledamolsantålet blir nödvändigt att bortse , från den geografiska representativiteten och i stället sträva efter att välja den som har den bästa överblicken. Någraremissinstanser önskar dock fler ledamöter i råden eller anser att del finns skäl för varierande ledamolsantal. ' Mångaorgan vid universitet och högskolor vill således ha fler ledamöter i råden änFRU föreslagit. Filosofiska fakultetens utbildningsnämnd i anser attantalet vetenskapliga ledamöter bör vara åtta för atl ge möjlighet atttillgodose önskemål utöver dem om regional representation. Medicinskafakulteten i menar att en utbyggd beredningsapparal med många prioriteringskommittéérinte kan ersätta en bred ämnesmässig representation i rådet och alt därför tioledamöter är för lite. Behovet av direktkontakt mellan råd ochforskningsutförande organ gör det, enligt fakulteten, önskvärt med enrepresentant för varje universitet i råden. i påpekar alt genom: sam manslagning antalet rådsledamöter inom det humariistisk-samhällsve-: tenskapliga området skulle minska från 35 tUl 11 och inom det naturve tenskapliga från 23 till 11, en förändring som, enligl konsistoriet, knap past förefaUer rimlig. ' NFRföreslår minst 13 eventueUt 15 ledamöter, varav 9 resp. 11 skulle representeragrundforskningen. För NFR:s del bör ett minimum vara att i själva rådet åtmmstoneha två representanter för vartdera av 1975/76:129 35 defyra ämnesfälten biologi, kemi, fysik-matematik och geovetenskaper. Däratöverär det önskvärt med representation för de institutioner som ligger utanföruniversitet och högskolor men som bedriver grundläggande forskning. Liknandesynpunkter framförs av AFR. MFRönskar med hänsyn till det stora forskningsfält, som rådet har att täcka ochför atl bibehålla ell reellt inflytande för rådels beslutande organ ianslagsfrågor elt ledamolsantal i forskningsrådet om 15 personer. Endasi i elt mindre antalyttranden kommenteras utredningens förslag att mandattiden för rådsledamölernaskall vara . De som tar upp frågan bl. a. juridiska fakidteien iStockholm, samhällsvetenskapligafakulteten och dess utbildningsnämnd iUppsala, SFR, NFR, TCO förordar i regel en mandatlid , i regel medmöjlighet till omval för en mandatperiod. Delegationenför social forskning förordar, med hänsyn till den nuvarande expansivautvecklingen av sektoriella organ och önskvärdheten av en successiv prövning avforskningens inriktning och omfattning efler samhällets behov, en mandatlid för de sektoriella forskningsledamöterna. Möjlighet till omedelbartförnyat mandat bör föreligga. FRU:sförslag atl regeringen skall utse ordförandena i forskningsråden tillstyrkseller lämnas utan erinran. Regeringenskall enligt förslaget också utse seklorsrepresenlanterna i råden. Många remissinstanser t. ex. NFR, IVA tiUstyrker uttryck ligen delta eller, vilket är vanligast, kommenterar inle detla särskUl. 1 flera remissyttranden, bl. a. från delegationen för social forskning, AB Atomenergi och framhålls all, även om regeringen utser ledamöterna, de sektoriella organen bör få lämna förslag på kan didater. i , teologiska fakulteten och dess utbildningsnämnd iUppsala anser att de icke-vetenskapliga rådsledamölerna bör utses inte avregeringen utan direkl av . Utredningensförslag beträffande formerna för utseende av representanter för universitetoch högskolor i forskningsråden kommenteras i flertalet remissyttranden. Sågott söm samtiiga accepterar den föreslagna proceduren, i flera fall dock medpåpekande om att den är komplicerad och tungrodd. NFR tUlstyrker det föreslagnasystemet och framhåller att detta är principielll tiUtalande genom att delskapar garantier för alt företrädarna för universitetens och högskolornasforskning i råden-har förankring i forskarsamhället. Detta bör dock, enligl NFR,inle skymma del faktum att det är etl tungrott och kostsamt system som kaninrymma svåra problem av detaljnalur. En snårskog av regler kan lätt växa upp därmöjligheter till överklaganden på grand av obetydliga procedurfel o. d. kanlamslå hela förfarandet. Mångavill dock ha vissa förändringar i fråga om avgränsningen av 1975/76:129 36 deröstberättigade vid val liU elektorsförsamlingarna och/eller samman-sättnmgenav elektorsförsamlingarna. Förslagenom ändringar i fråga om vilka som skall ha rätt atl delta i val tillelektorsförsamlingarna gäller i huvudsak utvidgning av rösträtten till två grapperutöver de av FRU angivna, nämligen universitetslektorerna och deforskarstuderande. Iett antal yttranden från organ vid universitet och högskolor hävdas att imiversitelslektorer eller åtmmstone docenlkompetenla universitetslektorer bör ha rösträtt videlektorsvalen. Det gäller bl. a. konsistorierna vid universiteten i ,och , teologiska fakulteten i , humanistiska fakulteternai , , , och , samhällsvetenskapligafakulteterna i och , medicinska fakulteterna i ochLinköping, matematisk-naturvetenskapliga fakulteten i ochfilosofiska fakulteten i . SACOISRframhåUer atl universitetslektorer bör ges rösträtt på samma villkor som de ay uiredningenföreslagna grupperna. SFSpåpekar också alt även universitetslektorer skall få möjligheter atl ägna sigåt forskning och atl över huvud taget elt ökal samband mellan grundutbildningoch forskning eftersträvas över hela högskolesektorn. led i denna strävananser SFS vara atl också universitetslektorer deltar i utseendet av rådsledamöter. HFRföreslår all docenlkompetenla universitetslektorer skall få rösträtt ielektorsvalen. i , teologiska och humanistiska fakulteterna iUppsala, historisk-filosofiska och språkvetenskapliga sektionernasutbildningsnämnder i , filosofiska fakulteten i , TCO,, SFS m. fl. anser att också forskarstuderande bör fådelta i valen lill elektorsförsamlingarna. SFSmedger alt den vetenskapliga kompetensen är mycket ojämn inom gruppendoktorander, liksom möjligheterna alt avgöra vilka som är närvarande och aktivtbedriver studier. Forskarstuderande som innehar doktorandstipendier, assistent/amanuensljänstereller de söm har en aktivitetsgrad som är större än eller lika ärkategorier av forskarstuderande som klart kan anges vara aktivaforskarstuderande och ha ett visst mått av vetenskaplig kompetens. Åtminstonedessa bör få delta i elektorsvalen. /SRframhåUer alt, då kategorin forskarstuderande ensam är större än alla universitelslärarkategoriertillsammantagna och det vidare ofta är tveksamt vilka som är att anse somaktiva forskarstuderande, de forskarstuderande inle kan ges rösträtt videlektorsval på samma sätt som universitetslärarna. Del vore, enhgt /SR,dock möjligt att i varje elektorsförsamling avsälla ett bestämt antalelektorsplatser, vilka tillsätts genom omröstnmg bland de forskarstuderande.SACO/SR förordar alt en sådan lösning prövas. Prop.1975/76:129 37 inom gruppen teknisk-administrativ,personal torde, enligt TCO, också harättmätiga krav på inflytande vid val till forskningsråden. Motbakgrand av betydelsen av forskning hänförlig tUl den statliga sektoriellaadministrationen bör, enligt uppfattning, även forskare somär fast knutna till administration av detta slag få delta i elektorsvalen. Enligt matematisk-naturvetenskapligafakulteten i bör endast de som har rösträtt i elektorsvalen varavalbara tUl elektorsförsamlingarna. Konsistoriet vid i alt endast ordinarie professorer och biträdande professorer skall varavalbara som elektor. Enligt SFR bör endastprofessorer och biträdande professorer vara valbara till rådet, detta bl. a.för att tillgodose behovet av sakkunskap och med hänsyn till alt personer inomövriga tjänstekategorier lättare kan komma i en jävsituation i tiUsältnings-och anslagsärenden. Liknande synpunkter framförs av bl. a.samhällsvetenskapliga fakulteten i . förhögre teknisk utbildning och forskning i övre framhåller alt högskolani bör få utse en representant i elektorsförsamlingen för det humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet. SFRanser att varje samhäUsvelenskapligt ämne inom varje högskoleregion bör fåutse en representant i elektorsförsamlingen och de juridiska fakulteternavardera tre representanter. HFRyrkar att mandatfördelningen lill eleklorsförsamUngen modifieras så att varjehumanistisk fakultet erhåller fyra mandat och de två teologiska fakulteterna tUlsammanstre. Beträffandeelektorsförsamlingen för det medicinska forskningsrådet föreslår MFR altveterinärhögskolan skall beredas möjlighet alt utse en elektor. Styrelsen för jordbruketshögskolor och statens veterinärmedicinska anstalt anser att jordbruketshögskolor och veterinärmedicinska anstalten bör få utse en ledamot i envar avelektorsförsamlingarna för de medicinska och naturvetenskapligaforskningsråden. NFR, AFR, tekniskafakulteten i , rektorsämbetet vid tekniska högskolan i m. fl.anser att ämnesområdet teknik är under-representerat i elektorsförsamlingen fördet naturvetenskapliga rådet. Enligt AFR vore sammanlagt tio elektorer istället för de föreslagna fem rimligare med tanke på den ämnesmässigaspännvidden Vid de tekniska fakulteterna. föratomfysik vill att institutet skall få utse en elektor i den församling somskall välja ledamöter i det naturvetenskapliga rådet. 1975/76:129 38 Inågra yttranden poängteras vikten av valberedningarnas arbete med att förberedaelektorsförsamlingarnas val. Bl.a. AFR finner sådana valberedningar helt nödvändiga för att samordna rådensbehov av bred ämnesläckning med ev. andra önskemål. Ingenjörsvetenskapsakademienframhåller vikten av atl vid lillsät- , lande av forskarrepresentanter i rådentillgodose behovel av allsidig täckning av forskningsområden. Delta sker,enligt , bäst genom atl elektorsförsamlingarnas val av ledamöter iforskningsråden väl förbereds av valberedningar. Principiella skäl talar föratt dessa, också utses av resp. elektorsförsamling, men av praktiska skäl tiUstyrkerakademien att resp. forskningsråd får utse valberedning. Juridiskafakulteten och dess utbildningsnämnd i föreslår att från varje fakultelsområdeinom det humanislisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådets verksamhetsfältskall utses minsl en rådsledamot bland . de sju företrädarna för forskningenvid universitet och högskolor. Odontologiskafakulteten i anser alt män bör försäkra sig om att även mindre fakultetersom de odontologiska blir representerade i råden. i förutsätter alt elektorsförsamlingen vidvalet av rådsledamöter har fria händer att välja mellan olika kandidateroavsett fakultetstillhörighet. En på förhand fastslagen kvotering skulleenligt nämndens mening vara olycklig. Bl.a. HFR och SFR tillstyrker förslaget om anordnande av rådskonferenser varttredje år. Några organ vid universitet och högskolor, bl. a. humanistiskafakulteten i Göieborg, samhällsvetenskapliga fakulteten, i , medicinska ochodontologiska fakulteterna i , matematisknaturvetenskapliga fakidteten ochdess utbildningsnämnd i finner de föreslagna treårskonferensernaalltför omständliga. FRU:sförslag i fråga om forskningsrådsnämndens sammansättning accepteras avflertalet remissinstanser. Löntagarorganisationernasmedverkan i den föreslagna forskningsrådsorganisationen är, enligt LO, inte tillfredsslällande,LO föreslår bl, a, att det bland representanterna för allmänintresset i FRNskall ingå representanter för löntagarorganisationerna. Farmaceutiskafakulteten och dess utbildningsnämnd anser att antalet riksdagsledamöter i FRNbör kunna begränsas till tre. Fleraremissinstanser önskar någon form av sektorsrepresentation också i FRN. uppfattning är dét angeläget ätt seklorsrepresenlanteräven får möjlighet att medverka i de avvägningar mellan olika problemområdenoch forskningsprojekt, som kommer att göras inom FRN. Landstingsförbundetföreslår att antalet samhällsrepresentanter utökas tUl åtta och ått åtminstonefem av de åtta utses på grundval av deras sektorsanknytning. Prop.1975/76:129 39 Socialstyrelsenföreslår att av de äv utredningen föreslagna sju samhällsrepresentanternaminst fyra utses på grundval av deras sektorsan-knyining. BFRvill att de sektoriella organen gemensamt bereds en plats i FRN för atl mer direkt kunna delta med synpunkter på samarbels- och plane ringsfrågor. a. arbetarskyddsstyrelsen, brottsförebyggande rådet, och fiskeristyrelsenförordar sektorieU representation i FRN. SI/SAFföreslår att FRN kompletteras med företrädare för näringsliv och seklorsorgani deras egenskap av samhällets största forsknings-avnämare. Ivissa remissyttranden framförs mer specificerade förslag om representation i FRN. ,HFR och vill att får utse en ledamot iFRN. Vetenskapsakademienföreslår att en representant för skall ingå i FRN. Enliglsocialstyrelsen, farmaceutiska fakulteten och dess utbildningsnämnd och AFRbör jubileumsfond vara representerad i FRN. och anser att representanter även förkommunala intressen bör bli företrädda i FRN. Med tanke på FRN:s vikligauppgift att verka för samarbete och samordning mellan råden finner AFR del rimligt atl vart och ett av , råden under blir representerade med två leda möter i nämnden. Flertaletremissinstanser accepterar den av FRU föreslagna organisationen medgranskningsgrupper för bl. a. bedömning av ansökningar om forskningsanslag. Bland organ viduniversitet och högskolor råder enighet om behovet av en väl utbyggdberedningsorganisation för prioriterings-, inilierings-och samarbelsfrågor. Imånga yttranden framförs dock farhågor för aft, beredningsorganisationen kanbli alltför mäktig och i realiteten överta forskningsrådens/FRN:s styranderoll. NFRanser all en orimligt stor del av forskama kan komma att bli in volverade i arbete i granskningsgrupperna, vilket från resurs-, kostnads- och partsintressesynpunkt bör undvikas. En uppsplittring av projeklbe- dömningen på många små enheter kan vidare, enligt NFR, försvåra hel hetsbedömningen av de tvärvetenskapliga projekten. Flera remissinstanser,,bl. a. FC>.i4, delegationen för social forskning, AB Atomenergi, och statens historiska, museer och TCO delarutredningens uppfattning att utöver forskare även reprcr sentanter för folkrörelser, intresseorganisationer,, sektorsorgan ,m.:fl., skall kunna ingåi rådens granskningsgrapper. 1975/76:129 40 /SRanser att företrädare för olika intressen självfallet skall kunna ingå i gransknuigsgruppernai de fall deras medverkan bedöms angelägen och naturlig. /SR kan dock inletillstyrka en ordning som innebär att intresseorganisationer m. fl. generelltges rält till representation på denna nivå. Fleraorgan vid universitet och högskolor bl. a. konsistorierna i och ,medicinska fakulteterna i och samt vid ,odontologiska fakulteten vid har invändningar mot atli grahskningsgrappema generellt skall ingå representanter för folkrörelser ochintresseorganisationer. MFRkan inle se något värde i ökat lekmannainflytande inom rådets beredande organ.Enligt MFR:s mening bör företrädare för arbetsmarknadens parter, folkrörelseroch intresseorganisationer verka i mera övergripande forskningspolitiskasammanhang. Teologiskafakulteterna i och , humanistiska fakulteten och dessutbildningsnämnd i föreslår att en mellaninstans mellan rådet och dessgranskningsgrupper inrättas med uppgifl att väga gruppernas förslag. HFRförordar atl inom varje forskningsråd en särskild priorileringsnämnd skjuls insom mellaninstans meUan granskningsgrupperna och rådet för alt sammanvägningenav gruppernas förslag skall kunna göras av en mångsidigt sammansatt instans.Enligt HFR bör denna mellaninstans bestå av ordförandena igranskningsgrupperna. Utredningensförslag om öppnare arbetsformer inom råden tillstyrks i princip av flertaletremissinstanser som berör frågan. I många yttranden framförs dock tveksamhetmot tanken på en dialog mellan anslagssökande forskare och priorileringsorganunder beredningsskedet. Tveksamheten motiveras framför allt med alt en sådandialog skulle innebära orimligt merarbete och slor tidsuldräkt vidgranskningen. Sådana synpunkter framförs bl. a. av många organ vid universitetoch högskolor, t. ex. konsistoriet vid i , humanistiskafakulteten i , juridiska fakulteten i , medicinskafakulteterna i , , och , farmaceutiska fakulteten,odontologiska fakulteten i , matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna i Stockholmoch . MFRvill bestämt avstyrka att forskarna får formell rätt att under beredningen avderas egna ansökningar ta del av rådens preliminära bedömningar och påverkaärendets handläggning. Inte heller NFR är f. n. berett att tillstyrka eltsådant förfarande. Styrelsenför jordbrukets högskolor och statens veterinärmedicinska anstalt har denuppfattningen att utvärdering av forskning f. n. befinner sig på en sådan nivåatt den i sig själv bör betraktas som forskning eller utvecklingsarbete. Detkan då, enligt styrelsen, ifrågasättas om denna verksamhet bör bedrivas avvarje råd för sig. En bättre ordning i vart fall i de första stadierna, dåformer och metoder för sådan verksamhet skall utarbetas, kan vara att FRN gesdessa uppgifter. Prop.1975/76:129 41 NFRanser att det är praktiskt att FRN får svara för forskningsstatistiken inområdsorganisationen. SCB ställer sig tveksam till tanken atl inom FRN skapa en tUlfälligeller permanent delegation för statistikfrågor. Det är enligt SCB:suppfattning naturligare att en viss förstärkning av representationen for sektoriellaorgan sker i SCB:s referensgrapp för forskningsstatistik än att en delegationtillskapas inom FRN. SINFDOKdelar utrednmgens åsikt alt systematiserad information om pågående och avslutadforsknmg i rådens regi är viktig. Det skulle enligt SINFDOK:s mening medanlitande av modern informations- och dokumentationsteknik kunna inrättas etteller flera syslem för insamling, lagring och återvinning av velande på berördaområden med resp. forskningsråd som ansvarigt för sitt fackområde. Genom ettstatligt informa-tionspolicyorgan skulle sedan dessa system kunna samordnas medandra allmänt tillgängliga informationstjänster till ett "loD-nälverk",varar bl.