prop · FZ0325 · 1975-12-31 00:00:00 — Verksamhetenvid geologiska undersökning (SGU) bedrivs inom fyra program, nämligenKartering, Information och dokumentation, Prospektering samt Speciellaundersökningar. Medel för verksamheten anvisas över anslagen Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kartering saml information ochdokumentation, geologiska undersökning: Prospektering m. m. ochSveriges geologiska undersökning: Utrustning. Anslagen är reservationsanslag. SGUhar i skrivelse redovisat förväntade kostnadsökningar /76 till följd av pris- och löneökningar. Kostnadernaför höjda löner och traktamenten till SGU:s personal beräknas av SGU uppgå tUlsammanlagt , varav dock . avser personal somsysselsätts inom uppdragsverksamhet. SGU hemställer att det återståendebeloppet . anvisas lill SGU. ulgå överanslaget geologiska undersökning: Geologisk karlering samtinformation och dokumentation och . över anslaget Sverigesgeologiska undersökning: Prosp>ektering m. m. Kostnadsökningarnapå grund av höjda priser på material och lokaler uppgår tiU ,varav . utgå över anslaget geologiska undersökning: Geologiskkartering saml information 1975/76: 25 67 och dokumentation och . över anslaget Sverigesgeologiska undersökning: Prospektering m. m. Genom avtal mellan och har ersättningen tillborrningspersonalen m. fl. De extra kostnaderna härför uppgick /75 tUl . inom programmet Prospektering, varav 264 000kr. för den del av programmet som finansieras över anslaget geologiskaundersökning: Prospektering m. m. SGU har i skrivelse hemställtatt medel för täckning av dessa kostnader anvisas över del nämnda anslaget. Under sjunde huvudtiteln finns uppfört elt förslagsvisbetecknat anslag Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. Vissaav de av SGU angivna kostnadsökningarna är av sådant slag att de bör täckasfrån detta anslag. Regeringen har beslutat att över dettaanslag anvisa ytterligare totalt . till geologiskaundersökning för /76. |2] C 1. geologiska undersökning: Geologiskkartering samt information och dokumentation. För detta ändamål har innevarandebudgetår anvisats ett reservationsanslag av . Under anslaget redovisas kostnader och intäkter förprogrammen Karlering och Informaflon och dokumentation. Under detta anslag beräknar jag . för ökadekostnader på grund av höjda löner och traktamenten för SGU:s personal. Jaghemställer att regeringen föreslår att till geologiska undersökning: Geologiskkartering samt information och dokumentation på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /76 anvisa ett reservationsanslag av 354 000kr. |3| C 3. geologiska undersökning: Prospektering m.m.För detta ändamål har för innevarande budgetår anvisats etlreservationsanslag av . Anslaget avses täcka sådana kostnader för programmen Prospekteringoch Speciella undersökningar som inte kan finansieras genom upp-dragsin takter. Jag beräknar under detta anslag . för ökadekostnader på grund av höjda löner och traktamenten för SGU:s personal. Prop.1975/76: 25 68 JaghemstäUer att regeringen föreslår atttill geologiska undersökning: Prospektering m. m. på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /76 anvisa ett reservationsanslag av . [4] DS. Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. Under denna rubrik har förinnevarande budgetår anvisats elt reservationsanslag av 80 milj. kr. Riksdagenbeslöt (prop. 1974:69, CU 1974:21, rskr 1974: 180) att påtilläggsstat till rUcsstaten för /74 anvisa sammanlagt 248milj. kr, tUl energibesparande åtgärder i byggnader. Av beloppet avsåg 35milj. näringslivets byggnader och 2 milj. kr. Våren1975 beslöt (prop. 1975:30, NU 1975:30, rskr 1975: 202) alt fr. o. m,/76 vidga näringslivets möjligheter till bidrag för energibesparandeåtgärder tUl att förutom näringslivets och trädgårdsnäringens byggnader ävenavse åtgärder i industriella processer, framtagandet av vissa prototyper och demonstrationsanläggningarsamt av vissa anläggningar för energiproduktion. anvisade sammanlagt80 milj. kr. för /76 för bidragsgivningen. Av beloppet har 18 mUj,kr. beräknats för stöd tUl åtgärder i näringslivels byggnader, 40 milj. kr. föråtgärder inom industriella processer, 20 milj. kr. för prototyper ochdemonstrationsanläggningar samt 2 milj. kr. för åtgärder i trädgårdsnäringensbyggnader. Vid medelsberäkningen togs hänsyn även till kostnader för bl. a,information och administration av bidragsverksamheten. Regeringen har härutöverbemyndigats atl under /76 ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med bidrag till framtagandet av prototyper och demonstrationsanläggningarför industriell energianvändning och för energiproduktion, som inberäknatlöpande beslut innebär åtaganden om högst 10 milj. kr, under /77och högst 5 mUj. kr, under /78. Bidragtill energibesparande åtgärder i trädgårdsnäringens byggnader utgår enligtkungörelsen (1974: 250) om statsbidrag till energibesparande åtgärder inomträdgårdsföretag (ändrad 1975: 546). Bidragsansökningar handhas av lantbmksstyrelsen. Detstatliga stödet avseende energibesparande åtgärder inom näringslivet utgårenligt förordnuigen (1975: 422) om statsbidrag till energibesparande åtgärderinom näringslivet m. m. Bidrag vad avser byggnader och processer utgårtill åtgärder som syftar lill bättre hushållning med energi. Som exempel pååtgärder i byggnader kan näm- Prop.1975/76: 25 69 nas förbättring eller utbyte av värme- ochventilationssystem, anslutning till fjärrvärme och förbättrad isolering. Närdet gäller processer kan bidrag erhållas för exempelvis återvinning av processvärmeför uppvärmning inom processer eller av lokaler, slutning av processer eller elimineringav mellanstationer som omfattar avkylning och uppvärmning, förbättradprocessreglering samt anskaffande av tilläggsutrustning för att möjliggöra ökadelproduktion i s. k. mottrycksanläggningar. Vidare utgår stöd till åtgärder föratt använda annat bränsle än olja, exempelvis avfall (bark, spån, flis) ellerkol, vid uppvärmning av byggnader eller inom processer. Bidrag utgår tUl befintliga byggnader och processer medhögst av godkända kostnader. Lägsta kostnad som berättigar till bidrag är3 . När det gäller byggnader gäller dessutom att bidrag endast utgår tillföretag med mindre än 200 anställda och med högst . Bidrag till prototyper och demonstrationsanläggningarutgår för åtgärd som avser framtagande av sådana prototyper och anläggningarsom är inriktade på effektivare energianvändning inom industrin, transporteroch samfärdsel eller på återvinning av energikrävande varor eller av energi uravfall. Dessutom lämnas bidrag för åtgärder som avser framtagande av sådanaanläggningar för energiproduktion som innebär tillämpning av teknik som f. n,inte kan anses lönsam, men som kan antagas komma att bli det. Som exempel kannämnas anläggningar för virvelbäddsförbränning och för förbränning av bark ochskogsavfall, vindkraftverk, hetvattenlagring, små vattenkraftverk och spillvärmeufnyttjande. Bidrag tUl prototyper och demonstrationsanläggningar m. m.utgår med högst av godkända kostnader. Lägsta kostnad som berättigar tillbidrag utgör . handlägger ansökningar om bidrag tillenergibesparande åtgärder inom näringslivet. Fråga om bidrag som avser ål-gärdinom induslriell process och kan antagas komma all översliga 2 milj. kr. ellersom avser prototyp eller demonstrationsanläggning m. m. och kan antagas kommaatt översliga 1 milj. kr. avgörs av regeringen. I sin anslagsframställning för /77 har industriverketbl. a. mot bakgrund av inkomna ansökningar om bidrag begärt all sammanlagt 110milj. anvisas för energibesparande åtgärder inom näringslivet. Av beloppetavser 80 milj. kr. åtgärder inom industriella processer och 30 milj. kr,prototyper och demonstrationsanläggningar m. m. Den 30september 1975 hade till industriverket kommit in ansökningar om bidrag till energibesparandeåtgärder inom näringslivet på sammanlagt ca 126 milj, kr. Av beloppet avser 17milj. Prop.1975/76: 25 70 byggnader, 59 milj, kr. industriella processer och 50milj. prototyper och demonslralionsanläggningar m. m. Mot bakgmndav den stora efterfrågan på bidrag avseende åtgärder inom industriellaprocesser samt prototyper och demonslralionsanläggningar m. m. och med hänsyntill den positiva sysselsättningseffekt som en ökad bidragsverksamhet kanväntas ge inom framför allt verkstadsindustrin förordar jag atl ytterligaremedel anvisas för bidrag till energibesparande åtgärder inom näringslivetinnevarande budgetår. Jagberäknar det tillkommande medelsbehovet innevarande budgetår till 50 milj, kr.Av detta belopp har jag beräknat 35 milj. kr. för industriella processer och15 milj. kr. för prototyper och demonslralionsanläggningar m. m. Beträffandestödåtgärderna för prototyper och demonstrationsanläggningar m. m. blir detofta nödvändigt att göra åtaganden som sträcker sig . Mot bakgmndav vad jag har anfört beträffande ytterligare bidragsmedd till bl. a.prototyper och demonstrations-anläggningar m. m. förordar jag atl ramarna föråtaganden avseende budgetåren 1976/77 och 1977/78 utökas. Regeringen börinhämta bemyndigande alt under /76 fatta beslut ombidrag lUl prototyper och demonslralionsanläggningar m. m. som innebäråtaganden om högst 15 milj. kr. under /77 och högst 10 mifl. kr.under /78. Jag hemställer all regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att under /76, i enlighet med vad jag har anfört,ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med bidrag lill framtagande avprototyper och demonslralionsanläggningar för induslriell energianvändning ochför energiproduktion m. m., som inberäknal löpande beslut innebär åtaganden omhögst , under /77 och högst , /78, 2. till Energibesparandeåtgärder inom näringslivet m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten /76 anvisa elt reservationsanslag av . [5] D 8. Åtgiirder för hantering av radioaktivt avfall m. m.Något anslag för delta ändamål finns inte upptaget i slatsbudgeten för budgetåret1975/76. Utredningen (I 1972:08) om radioaktivt avfall ()skall enligt sina direktiv lägga fram förslag om bl. a. riktlinjer för etl naflondltforsknings- och utvecklingsarbete rörande behandling och förvaring avradioaktivt avfall samt om organisation av en sådan verksamhet och former fördess finansiering. 1975/76: 25 71 vid vara att samtliga kostnader skall bäras avproducenterna av kärnkraft. I skrivelse har Aka-utredningenframhållit vikten av att kontinuiteten i det av utredningen inledda forsknings-ochutvecklingsarbetet upprätthålls i avvaktan på en mera definitiv lösning avorganisationsfrågan och myndighetsansvaret för utvecklingsarbetet inomavfallsområdet. Uiredningen förordar därför all ett ansvarigt programråd ellerorgan inrättas med uppgift atl inrikta och följa upp pågående och ytterligareerforderligt utvecklingsarbete rörande kärnkraftens radioaktiva avfall. Utredningenstryker under att delta organ bör fungera endast som en tillfällig lösningintill dess ställning har tagils till organisationsformen på lång sikt pågrundval av bl. a. utredningens kommande förslag. Del föreslagna organet bör enligt utredningen ståsjälvständigt gentemot kärnkraflindustrin men arbeta i nära kontakt med denna.Kostnaderna för verksamheten bör bäras av kärnkraflförelagen. Del föreslagnaorganet bör enligl uiredningen få som en ytterligare uppgift att förstärkaSveriges beredskap i fråga om lagring av utbränt kärnbränsle. Slutligenframhåller utredningen vikten av att del föreslagna organet håller nära kontaktmed Aka-ulredningens fortsatta arbete. I skrivelse har Aka-utredningenöverlämnat förslag till elt program för hantering av reaktoravfall och utbräntbränsle som underlag för programorganels arbete. , som ägs gemensamt av kärnkraflförelagen,har i skrivelse meddelat atl bolaget har beslutat om en utvecklingsbudgelpå upp till 9 milj. kr. för , alt användas för arbeten i huvudsak enliglde programriktlinjer som utredningen har redovisat. Bolaget förutser enmotsvarande budget på 12 milj. kr. Ett betydande arbete för alt lösa problemen i samband medomhändertagande av radioaktivt avfall har lagts ner i olika länder och även iSverige. Konkreta förslag finns nu lill lösningar på slutligt omhändertagandeav det radioaktiva avfallet från kärnkraffdriften och från den övrigaverksamheten med radioaktiva produkter. Ätskilligt detaljarbete återstår dock ifråga om utveckling av praktiskt mest lämpliga metoder för avfallshanteringen. F. n. svarar kraftproducenterna själva för huvuddelen avdet utvecklingsarbete som bedrivs inom området för radioaktivt avfall. Arbetetbedrivs i kontakt med , som också har initierat vissa projekt. Uiredningenväntas slutföra sill uppdrag . Ett förslag kommer då att föreliggai fråga om organisation av och ansvar för utvecklingsarbetet inomavfallsområdet. Prop.1975/76: 25 72 Det är av stor betydelse att del arbete rörande hanteringav radioaktivt avfall som redan har påbörjats här i landet kan fullföljas utanuppehåll för att avvakta Aka-ulredningens förslag och ställningstagandet tilldessa. Det stårklart att ansvaret för inriktningen och ledningen av det utvecklingsarbete somutförs på området bör vila på ett gentemot kärnkraftproducenterna friståendeorgan, även om dessa bär kostnadema för arbetet. I enlighet med Aka-ulredningensförslag bör därför i avvaktan på en definitiv lösning av frågan inrättas ettstatligt organ med detta ansvar. Det är väsentligt all planerings- och förberedelsearbetetför det av föreslagna programmet rörande hantering av reaktoravfalloch utbränt bränsle kan inledas omgående. Jag kommer därför att föreslåregeringen att upprätta ett programråd för radioaktivt avfall. Rådet, som börbörja sin verksamhet , avses inrikta sill arbetehuvudsakligen på det utvecklingsarbete som krävs för det nu aktuella kärnkraflprogrammet.Rådet skall emellertid också kunna initiera arbete av mer grundläggandekaraktär. Utgångspunkten för rådets arbete är det programförslag som Aka-utredningenhar lagt fram. Rådet avses bestå av sju ledamöter. Till rådet knytserforderliga sekretariatsresurser. Kostnadernaför rådels verksamhet bör helt finansieras av kärnkraft-producenterna. Dessahar genom förklarat sig villiga atl under år1976 och 1977 ta på sig kostnadema för det framlagda programmet med sammanlagt21 milj. kr. Med hänsyn till statens ansvar för verksamheten bör kostnadernaredovisas över ett särskilt anslag på statsbudgeten. Möjlighet bör föreliggaatt reservera medel flll kommande budgetår. Ett särskilt reservationsanslag,benämnt Åtgärder för hantering av radioaktivt avfall m. m., bör därför förasupp på statsbudgeten för innevarande budgetår. Eftersom verksamheten heltskall finansieras av inflytande medel och inte kräva något tillskott avstatsmedel, bör dessa medel fUlföras anslaget, som förs upp med ett formelltbelopp av . Anslaget bör inte få belastas. För innevarande budgetårberäknar jag en medelsåtgång under anslaget av ca 4 milj. kr. Rådets förberedelse- och planeringsarbete bör, som jagjust har nämnt, inledas omgående. Detta innebär alt vissa utgifter uppkommer,innan beslut föreligger. Dessa utgifter bör få bestridas fråntillgängliga medel under trettonde huvudtitelns anslag KommU-léer m. m. Vidriksdagens bifall till mitt förslag avses dessa kostnader bli täckta avinflytande medel. Under åberopande av det anförda hemställer jag attregeringen föreslår att till Åtgärder för hantering av radioaktivt avfall m. m.på till- Prop.1975/76: 25 73 läggsbudget I till statsbudgeten för /76anvisa ett reservationsanslag av . [6] E 4. Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning. Påstatsbudgeten för /76 har under denna rubrik anvisats ettreservationsanslag av 7,5 milj. kr. 1975: 30 om energihushållningen m. m. angav jagvid behandling av frågan om forskning och utveckling inom energiområdet (bil.1 s. 459) att det ökade stödet till grundläggande forskning för energiområdetkommer att medföra ett ökat behov av utrustning. Medel lill denkostnadskrävande utrustningen borde anvisas över anslaget Styrelsen för tekniskutveckling: Utrustning, och jag beräknade medelsbehovet för /76till 1,5 milj. kr. Jag angav atl jag beträffande dessa medel avsåg attåterkomma till regeringen med förslag i samband med tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /76. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 anvisa eltreservationsanslag av . [7] E 13. På statsbudgeten för budgetåret1975/76 har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag av 102,8 milj.kr. Medlen har anvisats inom ramen för huvudprogrammet Energiforskningvilket i sin tur är indelat i program och delprogram. Vid min anmälanberäknade jag för /76 för delprogrammet Organiska bränslen somersättning för olja 9 milj. kr. 1975: 30 bil 1 s. 451) Jag anförde isammanhanget bl. a. atl stöd till forskningsprojekt avseende utvinning avenergi ur biosystem borde prövas i annan ordning. beslöt atl med bifall till mot. 1975: 2040 ochmed anledning av mol. 1975: 2029 p. 13 som sin mening ge regeringen till kännaatt medel för forskning rörande energi ur biosystem bör finnas tillgängligainom energiforskningsprogrammets ram. Utöver den av mig beräknade medelsramenför delprogrammet Organiska bränslen som ersättning för olja borde 2 milj. kr.avsällas för i första hand forskning rörande biosystem (NU 1975: 30 s. 111, rskr1975: 202). beslut i fråga om medel för anslagetEnergiforskning innebar att anvisade av regeringen föreslagetbelopp. I den mån bifall lill motionsyrkanden medförde krav påytterligare medel under /76 borde det enligt uttalande av näringsutskottet(NU 1975: 30 s. 71) fä ankomma på regeringen att föreslå att dessa anvisas påtilläggsbudget. Prop.1975/76: 25 74 Med anledning av beslut att särskilda medelinom energiforskningsprogrammet bör ställas till förfogande för i första handforskning rörande energi ur biosystem bör såväl anslaget Energiforskning /76 som den treåriga medelsramen för HuvudprogramEnergiforskning och därmed sammanhängande insatser räknas upp. AnslagetEnergiforskning bör höjas med 2 milj. kr. till 104,8 milj, kr. Ramen förtreårsperioden /761977/78 bör som följd härav beräknas flll 366 milj. kr.Jag hemställer att regeringen föreslår att till Energiforskning på tUläggsbudget I tillstatsbudgeten för /76 anvisa ett reservationsanslag av 2 000 000kr. [8] 1. Byggnader och utrustning. För detta ändamål har förinnevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 32,2 milj. kr. Förenade fabriksverken (FFV) har i skrivelse den 29augusti 1975 jämte i därefter insänt kompletterande material anfört i huvudsakföljande. För att ge arbetstrygghet, möjliggöra en rationellverksamhet och genomföra gjorda åtaganden på elt lönsamt sätt måste FFV ges möjlighettill vissa omedelbara investeringar. I fråga om grovkaliber- och pansarvärnsammunition har marknads-förutsätlningamautvecklats mer postivt än vad FFV tidigare kunnat förvänta somprognoserna om orderingång för resten av 1970-talet indikerar en fortsatt högnivå. Den ökade orderingången och efterfrågan hänför sig i huvudsak tillexportmarknaderna. Produkterna är så attraktiva att tillfredsställandebruttovinstmarginaler kan erhållas. Orderstocken växer så snabbt att FFV harstora svårigheter atl erbjuda accepabla leveranstider. Förutsättningarna för återstående del av ärsålunda gynnsamma om FFV kan klara av erforderliga leveranskrav. Vissnödvändig kapacitet härför skall erhållas genom en starkt ökad utläggning påunderleverantörer såväl inom som utom FFV. Det krävs dock en ökning av demaskinella resurserna vid FFV. FFV måste göra extra snabba 1975/76: 25 75 insatser för att kunna utnyttja den nuvarande gynnsammamarknaden och de möjligheter den medför till förbättrad lönsamhet och en påsikt förbättrad konkurrenssituation. Om FFV i brist på resurser inte skullekunna erbjuda tillräckligt attraktiva leveranstider blir kunderna tvingade attvälja andra produkt/leverantörsaltemativ med motsvarande minskning av orderingången.FFV skulle därvid få svårigheter att hålla sig kvar på den inarbetademarknaden. Resultatet för ammunitionsgruppen beräknas starktförbättras genom den planerade verksamheten. Underkommande kommer behovet av maskinella resurser för nämnda ändamål attuppgå till minst 20 milj. kr. utöver vad som kan disponeras av reinvesteringsmedel.För innevarande budgetår behövs 8 mUj. I fråga omreparation av jetmotordetaljer framhåller FFV att del inom underhållssektorn f.n.pågår en kraftig satsning för att öka resurserna för sådana reparationer. Bl.a.byggs en verkstad för 11,4 milj. kr. Viss utrustning ingår i detta belopp. Ianslutning till byggandet av verkstaden har bedömningar skett av nödvändig utmstning.Del ekonomiska kravet på kort genomloppstid medför att underleverantörerendast i undantagsfall kan utnyttjas. FFV framhåller att nya material ställerhöga och speciella krav på de reparationsmetoder som måsle användas. Vissautrustningar härför måste anskaffas. Lönsamheten av en ökadreparationsverksamhet är stor med avsevärda kostnadsbesparingar för försvaretsmaterielverk. En optimal reparationsvolym ger enligt en av materielverket och FFVgjord utredning årliga besparingar på tiotals milj. kr. FFV:s målsättning är att ha ifrågavarande utrustningar idrift . Leveranstiderna för dessa har starkt ökats. Med hänsyn till dentid del tar atl få utrustningarna i produktion måste FFV lägga ut beställningarnasenast för att inte besvärande förseningar skalluppslå. Kostnaderna är bedömda till 6 mifl. FFV tar också upp utrustningar för kompletterandeprodukter. FFV framhåller att situationen vid de försvarsmaterieltillverkandeenheterna kännetecknas bl.a. av att orderingången fördelar sig ojämt på olikaprodukter och enheter samt att enheterna genom sin specialisering på olikatyper av försvarsmateriel har en på motsvarande sätt specialiserad utmstning.Den gynnsamma orderingången vid vissa enheter kan därför inte utnyttjas för atttrygga beläggningen vid de enheter där orderingång och kapacitetsutnyttjandeär lågt. Det är därför nödvändigt att FFV ges möjligheter att fullfölja detredan påbörjade arbetet med kompletterande produktion. Vissa produkter stårinför produktionsstart och de kräver komplettering av den befintligamaskinparken. Detta gäller framför allt en produkt, kallad ETP-bussningen, somanvänds för att fästa maskinelement på axlar. 1975/76: 25 76 denna är sådana att agenten för begär utökadeleveranser och prognostiserar en snabb ökning av orderingången. För denna produktbehövs anskaffning av maskiner för 6 milj. kr., varav 1,4 milj. kr. behövsunder innevarande budgetår. För andra projekt behövs 3,6 milj. kr. Inomunderhållssektorn genomförs en serie åtgärder för att FFV skall kunna utnyttjaresurser och kunnande för civila ändamål. Lovande resultat har erhållits bl.a.beträffande underhäll av civila helikoptrar. Det krävs en viss komplettering avbefintliga resurser. För att verksamheten skall kunna genomföras i önskvärd,takt och ge beräknad lönsamhet är det nödvändigt med investeringar iutrustningar under innevarande budgetår med 2 milj. kr. FFV:s sammanlagda yrkanden om ytterligare invesleringsanslagunder innevarande budgetår uppgår sålunda till 21 milj. kr. I fråga om investeringsanslagen till FFV för byggnader ochutrustningar har statsmaktema iakttagit storåterhållsamhet i avvaktan på ställningstagandet till FFV:s framtidaverksamhetsinriktning och organisation. FFV anser nu att beslut om denlångsiktiga inriktningen av verksamheten inle kan avvaktas för vissa mycketangelägna anskaffningar av utrustningar. Enligt FFV:s mening behövs dessasnarast möjligt. Jag anser del i nuvarande marknadsläge vara viktigt, frånsåväl sysselsättnings- som lönsamhetssynpunkt, alt vissaförsäljningsmöjligheter för produkter och tjänster snabbt tas till vara.De investeringar som jag förordar i det följande är angelägna och bör enligtmin mening få utföras, trots alt statsmakterna inte har tagit ställning till FFV:sframtida verksamhetsinriktning. Som FFV anfört har efterfrågan på viss ammunition, främst pansarvärnsammunition,ökat kraftigt. Orderstocken vid Zakrisdalsverken i har således ökatmycket starkt. Den stora orderingången hänför sig i huvudsak tillexportmarknaderna.