prop · FY0318 · 1975-12-31 00:00:00 — När del gäller risken för komplikationer av psykisk arttyder de iakttagelser som redovisas i några svenska undersökningar beträffandesterilisering av kvinnor på, atl sterilisering generellt ej kan anses orsakapsykisk sjukdom eller sådan allvarligare psykisk insufficiens att den menligtinverkat på arbetsförmågan eller livsföringen i övrigt. De undersökningar somavsåg kvinnor vUka föll minsl ell barn och varit helt inställda på atlingreppet skulle ulföras visar, alt kvinnornas reaktion efter ingreppet varövervägande positiv. Enligl en genomgång av aktmalerialrörande 295 av de kvinnor som genomgålt sleriliseringsoperationhar 33 av dessa sedermera sjukskrivits för någon form av psykisk sjukdom. I deflesta fallen var del fråga om lättare psykiska besvär men även några fall avpsykos och ell par fall av alkoholmissbruk förekom. För samlliga dessa saknasdock uppgift huruvida de psykiska besvär som iakttagits och behandlats helteller delvis förorsakats av steriliseringsingreppet. 1 flertalet fall gälldesjukbeskrivningen dock en tidigare sjukdom som forlsall ulan påtagligförändring av symlombUden. Av sammanställningar av uppgifier om steriliseringar iåtta olika länder framgår bl. a. atl av de opereradekvinnorna var nöjda med slerUiseringsingreppet. Erfarenhetsmässigt ärdock känt att personer, som tidigare steriliserats på eugenisk eUer socialindikation och vUkas situalion av andra skäl, exempelvis eftermognad,väsentligt förändrats har reagerai myckel negativt på ingreppet. 2.3.2 Sterilisering av man Alla steriliseringsingrepp på man syftar lUl att förhindratransporten av spermier från teslikeln lill yttervärlden. Genom operation ellerpå annat säll bryier man därför passagen genom sädesledarna. Den inre sekretoris-kafunktionen i tesliklarna påverkas inle och sexuallivet kan därför fortgå somföre ingreppet. SkUlnaden blir bara alt säden inte längre innehåller några spermieroch all befruktning således inte kan äga rum. Steriliserande ingrepp på man utförs genom enkelunderbindning eller genom delning av sädesledarna eller genom alt passagen på annalsäll förhindras. Del vanligaste ingreppet är vasektomi, varvid sädesledarenskärs av. I regel avlägnas också delar av den. Flertalet operatörer frUäggerdärvid ledarna vid övre delen av pungen genom två små separata snitt menledarna kan också nås från etl gemensamt snitt i medellinjen. I aUmänhet utförsingreppet under lokalbedövning. Tekniken vid vasektomi varierar. Metoderna kan delas in itvå grupper. I ena fallel är syftel atl uppnå ett definitivt resultat. I delandra fallel avser man alt i möjligaste mån skona vävnaderna för alt därigenomskapa bästa möjliga betingelse för en eventuell återförening av de avskurna sädesledarnaoch elt återställande av fortplantningsförmågan. Enkel underbindning, aUlså utan all sädesledarna delas,anses inle ge betryggande sleriliseringseffekt. Även om sädesledarna delats kanpassagen spontant återbildas (rekanalisering). För atl undvika att så skeravlägsnar vissa operatörer en betydande del av dem. Man försöker även hindra rekanaliseringpå andra sätt. Om man vill skapa bästa möjliga betingelser för all kunnaåterställa sädesledarnas funktion skär man endasi av sädesledarna eller avlägsnarblott en mindre del av dem. Vidare undviker man atl dela sädesledarna intill bitestikeln,där betingelserna för reoperation är sämre. Särskilt om vasektomi utförs medden leknik som syfiar lill atl i möjligaste mån underiätla ell eventuelltåterställande av passagen kan emellerlid risk föreligga att förbindelsenåterställs spontant. Del är svårt alt statistiskt ange hur stor risken är atlingreppet inte leder till varaktig spermiefrihet. Av tillgänglig statistik kanutläsas all frekvensen misslyckanden i vart fall inte överstigit dåsyftet varil att uppnå definitiv sterilitet. Den som genomgått ingreppet kan vanligtvis återuppta sitt arbeieefter en eller etl par dagar. Flera utländska undersökningar visar atl en stordel av dem som genomgått vasektomi under lokalbedövning kunnat återgå lill sittarbete . Vasektomi är således att betrakta som en Operationen kan utföras av läkare medviss kirurgisk erfarenhet. Vasektomi är förenad med vissa risker för komplikationer.Den vanligaste om än förhållandevis sällsynia komplikationen är blödning. Iövrigt kan obetydliga besvär uppkomma i form av måttlig svullnad, lokal ömhetinom operationsområdet eller lätta övergående smärtor samt spänningskänsla ochobehag särskilt i samband med sädeslömning. Liksom vid andra operationer måsteman vid vasektomi också räkna med möjligheten alt infektion uppstår. Denna ärdock i regel lindrig och förlänger läkningsförloppel endast obetydligt. Vad gäller psykiska komplikationer till följd av vasektomiföreligger ingen svensk undersökning. Utländska undersökningsresultat tyderdock på alt de psykiska biverkningarna varil få och av begränsad omfattning.Frekvensen fall i vilken den steriliserade sedermera ångrat sig är enligt destörre undersökningarna endasi mellan 2 och 3 %c. Iniresset har också inriktats på alt ularbelameioder som möjliggör all sädesledarna slängs av endasi under viss, regelbartid. Målel är att åstadkomma möjlighet att alll efter önskemål öppna ellersluta passagen genom sädesledarna (reversibililel). Den mest utprövade metodenär att man i sädesledaren för in en plugg, som lätt kan avlägsnas. Iengelskspråkig litteratur kallas anordningen "Inlravasal device, IVD".Anordningen beslår av en tråd som är överdragen med silikon eller av annalmaterial. Tråden förs in i sädesgången och förankras på inplanla-tionsstället.Meningen är att tråden åter skall kunna avlägsnas. Förhållandevis omfattandeförsök har gjorts i . En annan melod som prövats är atl man i vardera sädesledarenplanterat in ell T-format rör av guld och rostfritt stål, försett med en mikrovalvel(dvs. en liten klaff). Tanken är att valveln av läkare skall kunna slällas inså att den antingen tillåter passage eller ej. Ytterligare försök har gjortsgenom atl lanlalum-klämmare placerats på ledarna utan att dela dem. Samtligabeskrivna metoder befinner sig dock ännu på försöksstadiet. 2.4 Möjligheter att återställa fortplantningsförmåganefter sterilisering När laparotomi utförs i avlägsnas i regel en vissdel av äggledarna närmast livmodern. Härigenom ökar steriliseringsingreppetseffektivitet men möjlighelerna lill reoperation försvåras . För att idessa fall återställa fortplantningsförmågan måste en reinplanlation aväggledare ske vid öppning av buken. Enligt en amerikansklitteratur-sammanställning över I 325 fall som reopererals återfick 29 %fortplantningsförmågan efter ingreppet. Även om de kirurgiska möjlighelerna lill framgångsrik reoperationökat måste del alltjämt anses myckel ovisst om fortplantningsförmågan kan bliåterställd. Av vissa undersökningar framgår alt ell förvånansvärt stort antal reoperalioner efter sterilisering lell lillgraviditet. Elt betydande anlal ulomkvedshavandeskap liksom en ökad frekvens avspontanaborter är dock en påtaglig realitet i dessa fall. steriliserandeingrepp på kvinna bör därför betraktas som etl definitivt upphävande avfortplantningsförmågan. Operationen, varvid de delar av sädesledarna som skurilsav genom vasektomi återförenas, kallas vasovasostomi. Även om elt sådaniingrepp leder till all relativt normal sperma kan påvisas i säden visar dock föreiagnaundersökningar en tämligen låg frekvens uppkomna gravidileter. I råd tillsökande i anges också all fortplantningsförmågan återställs i avfallen. Mol bakgrund av atl så förhållandevis få gravidileterrapporterats efter reoperation lorde det i och för sig kunna ifrågasällas om enlängre lids avstängning leder till leslikelskador. Om detta är fallel eller ejvet man ännu inte med säkerhet. Några undersökningar om sådana skador finns inleredovisade. Trots relativt lovande försök - liksom när del gäller upphävandetav verkan av steriliserande ingrepp på kvinna - måste därför än så länge detillämpade metoderna för vasektomi betraktas som elt definitivt upphävande avfortplantningsförmågan. De nuvarande reglerna om sterilisering finns upptagna ilagen (1941:282) om sterilisering. Med sterilisering avses i lagen inte kaslrering.Lagen är inte heller lillämplig på sådani ingrepp i könsorganen av beskaffenheiatl medföra sterilitet, som på grund av sjukdom i dessa organ är påkallat avterapeutiska skäl, dvs. som ell led i behandlingen av sjukdomen (I § femte styckel). Lagen medger sterilisering under vissa förutsättningar.Någon av de i lagen särskUt angivna indikationerna måste sålunda vara uppfyUd(1 §). Sterilisering får i enlighel därmed ske om någon med skäl kan antasgenom arvsanlag komma atl på avkomlingar överföra sinnessjukdom eller sinnesslöheteller också svårartad sjukdom eller svårt lyte av annat slag (eugenisk indikation).Vidare tillåts sterilisering där någon prövas på grund av sinnessjukdom, sinnesslöheteller annan rubbning av själsverksamheten eller också på grund av asocialtlevnadssätt vara för framtiden uppenbart olämplig alt handha vårdnaden om barn(social indikation). Som giltig grund för sterilisering anges vidare när pågrund av sjukdom, kroppsfel eller svaghet hos kvinna är påkallat all honsteriliseras för alt förebygga havandeskap, som skulle medföra allvarlig faraför hennes liv eller hälsa (medicinsk indikation). Slulligen får sleriUseringockså företas på den som avser alt söka faslställelse enligt 1 § lagen(1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall. Lagen är lillämplig vid sterilisering av både kvinnor ochmän. Av vad sagls framgår dock alt den medicinska indikationen endasi kan lillämpasbelräffande kvinna. För sterilisering fordras samtycke till ingreppet.Undantag härifrån får dock göras i det fall den, som enligt någon av de angivnaindikationerna får steriliseras, på grund av rubbad själsverksamhet saknarförmåga atl lämna giltigt samiycke (2 §). 1 princip fordras tillstånd tillsterilisering. Sådani tillstånd får inte lämnas om inle lillfälle alt yttra sigi frågan, då så kan ske, beretts vårdnadshavare för underårig, förmyndare föromyndigförklarad, make samt, för den som är inlagen på allmän anslall, anslallsläkareoch föreståndare. Undantag från tillslåndstvångel gäller, beträffande den somkan lämna giltigt samtycke, vid ingrepp som avses ske med stöd av medicinsk indikaiionlill följd av kroppslig sjukdom eller kroppsfel. Sterilisering får i dessa fallske då två läkare, av vilka den ene skall vara den som skall ulföra ingreppetoch den andre ha tjänsteställning som Kungl. Maj:t föreskriver, i skriftligtullålande förklarat alt förutsättningarna för åtgärden är för handen, s. k.tvåläkarintyg (3 §). Slulligen får sterilisering ske utan särskilt tillståndvid s. k. nödfallsingripande. Förutsättningarna härför anges i 5 §. Av dennabestämmelse följer att om del vid abort enligl 6 § andra styckel abortlagen(1974:595) 2 1975 1 saml Nr 18 finns grundad anledning lill antagande atl sjukdom ellerkroppsfel som föranlett ingreppet kommer atl vid nylt havandeskap medföraallvarlig fara för kvinnans liv eller hälsa, den läkare som utför abortensamtidigt får ulföra sterilisering. Sterilisering av kvinna skall utföras på lasarett, därmedjämförlig allmän anstalt eller sjukstuga av där anställd läkare. Från detlakrav kan medge undanlag. Belräffande sterilisering av manuppställs kravet alt ingreppet skall ulföras av legitimerad läkare (4 §). Den som har medverkat vid steriliseringsulredning eller sleriUserings-ingreppfår inle obehöringen tala om vad som därvid förekommit (6 §). Brott mottystnadsplikten får åtalas av åklagare endasi på angivelse av målsäganden. beslut varigenom sterilisering vägratsfår överklagas i kammarrätten. I övrigt får beslut i steriliseringsärendeinte överklagas (7 §). När del gäller del straffrättsliga ansvarel innebär lagenall den som verkställer sterilisering i slrid mot lagen eller som mot bällrevelande till myndighet eller läkare avger osann utsaga i slerUiseringsärendeeller som bryier mol tystnadsplikten - såvida gärningen inle är straffbelagd ibrottsbalken kan dömas lill dagsböter eller fängelse (8 §). I kungörelsen (1941:387) med tillämpningsföreskrifter tillsteriliseringslagen finns beslämmelser om bl. a. ansöknings- och prövningsförfarandethos samt om läkares behörighet att avge utlåtande angåendeförutsättningarna för sterilisering. Enliglkungörelsen får ansökan om tillstånd lill sterilisering göras av den som avsesmed ansökningen. Belräffande den som är underårig skall ansökan göras av vårdnadshavarenoch för omyndigförklarad av förmyndaren. Vidare är vissa institutioner iblandbehöriga alt ansöka om sterilisering, nämligen socialnämnden beträffande densom åtnjuter socialhjälp eller vars make eller minderåriga barn åtnjuter sådanhjälp och som är föremål för ålgärd enligl barnavårdslagen(1960:97) eller vars barn är föremål för sådan ålgärd. Ansökan kan också görasav vederbörande läkare för den som behandlas vid en av del allmänna anordnadläkarmottagning, överläkaren, sjukstugeläkaren eller motsvarande läkare för densom är intagen på lasarett eller därmed jämförligt sjukhus eller på sjukslugaeller inskriven i specialsjukhus för psykiskt utvecklingsstörda samt anstaltensläkare eller föreståndare för den som är inlagen i annan allmän anstalt. Ansökan får också göras av länsläkare, distriktsläkareeller annan läkare i motsvarande tjänsteställning (1 §). När ansökan inte avsersökanden själv skall denne dock om möjligl lämna skriftligt samtycke tillingreppet. Till ansökan skall i förekommande fall, om del kan ske, fogas bl. a.yttrande rörande ansökningen från vårdnadshavare, förmyndare, make,anstaltsläkare och föreståndare för allmän anstalt (3 §). Ansökningar om sterilisering handläggs av (4 §). stånd gäller för beslutet (5 §). Sedan slerUiseringsingreppverkställts skall den läkare som utfört ingreppet inge operations-berättelsetill (7 §). Om läkare åsidosatt sistnämnda beslämmelse ellerbrutit mot föreskrift som lämnat angående ingreppetsverkställande straffas han med dagsböter (9 §). Utvecklingen beträffande steriliseringar har varit en heltannan än belräffande aborter. Medan de legala aborterna under åren 1965-1973steg från ca 6 200 lill 26 000 har antalet utförda steriliseringar inteundergått några slora förändringar , vilket framgår av följande labell (varav pä 2- (129)1 ' Inkl. 7 efter bifall av på socialindikation. 3.2.2 Utförda steriliseringar fördelade på indikationer I sina beslut om tillstånd till sterilisering harsocialstyrelsen ibland angivit flera indikationer. I statistiken har dock förvarje tillstånd angivils endasi en indikaiion ulan alt denna avselts somhuvudindikation. En sammanställning av statistik över utfördasteriliseringar fördelade på indikationer saml på kvinnor (Kv) och män (M) gerföljande resullat Sammanställningen visar alt den eugeniska och den socialaindikationen tillämpas i ringa utsträckning. Som jämförelse kan nämnas atlsterilisering på eugenisk indikation gjordes på 432 män och 5 53kvinnor, alllså totalt 985 personer. Molsvarande siffror var 50 män och280 kvinnor, totalt alltså 330 personer. Sterilisering på social indikationutfördes på 33 män och 45 kvinnor, på 24 män och 51 kvinnor. 3.3 Steriliseringslagstiftningen i övriga nordiska länder 1 trädde en ny lag om sterilisering och kastreringi kraft den . Lagen reglerar ingrepp som varaktigt upphäverfortplantningsförmågan men omfattar inle sådani ingrepp som är etl led ibehandlingen av kroppslig sjukdom. Enligl denya beslämmelserna har envar som fyllt och har hemvist i rätt altbli steriliserad. Den som inle har hemvist i kan dock få tillstånd lillsterilisering om han eller hon har särskild anknytning till , exempelvisär dansk medborgare. Vidare kan kvinna oavsell om hon är bosalt iDanmark eUer ej bli steriliserad utan särskilt tillstånd om ingreppet ärnödvändigt av medicinska skäl. I övrigt kan den som är samt den somär sinnessjuk eller sinnesslö liksom person som är omyndig i personligthänseende ges särskilt tillstånd lill sterilisering om någon av lagensindikationer är uppfylld, antingen såvitt gäller sökanden själv, dennes makeeller den sökanden sammanlever med. Det kan här vara fråga om eugeniska grunderför sterilisering eller atl vederbörande av psykiska skäl är olämplig att draförsorg om barn. Vidare anges som skäl för sterilisering all betydande faraföreligger för all vederbörande inle kan genomgå ell framlida havandeskap ellerbarnel kan förväntas inte bli livsdugligt eller bli framfött med väsentligaskador. Som social indikation anges all de förhållanden under vilka sökandeneller dennes familj lever gör det påkallat att undvika barnafödsel. Vid dennabedömning skall hänsyn las lill familjens hälsomässiga, bosladsmässiga ochekonomiska förhållanden, antalet hemmavarande barn samt om det kan förväntasalt flera barn kommer att medföra en väsentlig belastning på förhållandenagenom försämring av vederbörandes hälsotillstånd, betydande ökning av hansarbetsbörda eller på annat sätt. För den som är får tillstånd ges endasidå synneriiga skäl till sterilisering föreligger. För tillstånd fordras därjämte prövning om deförhållanden, som ligger tUl grund för ansökningen, kan väntas bli beslående samlom det finns rimliga möjligheler all förebygga havandeskap på annal sätt. 1 de fall då del inte fordras särskilt tillstånd lill sleriUseringkan sökanden vända sig lill en läkare. Denne är skyldig all la reda påanledningen till önskemålet, upplysa om ingreppets följder och de risker somkan anlas vara förbundna med delta samt om preventivmedel och om möjlighet tillreoperation. Sökanden skall skriftligen bekräfta all han eller hon fåll del av denna informaiion. Därefierremitteras sökanden tiU godkänt sjukhus, där operationen utföi-s. Den läkaresom skall ulföra ingreppet måste förvissa sig om all sökandeninformerats på föreskrivet sätl. När del fordras tillstånd lill sterilisering prövasansökan av ell "samråd" vid en mödrahjälpsinrättning. Samrådet beslårav tre personer, föreståndaren för mödrahjälpsinrällningen (kurator) och tvåläkare. Avslagsbeslut kan överklagas tiU en central besvärsnämnd. I vissa fallskall i samrådet och besvärsnämnden ingå en särskUl utvald domare, bl. a. dåansökningen avser någon som är eller någon som mot sin vilja ärinlagen på mentalsjukhus eller som är utvecklingsstörd. I dessa fall måste enhällighelföreligga för all tillstånd skall kunna meddelas. Ansökan om tillstånd görs av den som önskar blisteriliserad. För sinnessjuk, sinnesslö eller annan som varaktigt eller förlängre tid är ur slånd alt inse steriliseringsingreppets betydelse kan samrådetdock tillåta sterilisering på anmodan av särskilt utvald god man (), omomständigheterna lalar därför. Den gode mannen kan överklaga samrådels beslul.Är den på vilket ingreppet skall företas omyndig, sinnessjuk eUer sinnesslöeller är del i övrigl på grund av sökandens själsliga tillstånd betänkligt atldenne på egen hand ansöker om sterilisering kan samrådet tillåta ingreppet påansökan av sökanden samt förmyndare eller god man, eventuellt särskilt utseddgod man. Beslutet kan överklagas av förmyndaren och den gode mannen. fick en ny steriliseringslag . Lageninnebär en liberalisering i förhållande till lidigare beslämmelser. Lagen är inletillämplig på ingrepp på könsorganen av terapeutiska skäl. Enligl den nya steriliseringslagen får tillstånd lillsterilisering lämnas man eller kvinna som begär det om lagens eugeniskaindikation är uppfylld eller om vederbörandes sjukdom, rubbade själsverksamheteller därmed jämförbar orsak allvarligt begränsar förmågan att sköta barn.Vidare kan sterilisering medges när barns födelse och skötseln av barn medbeaktande av vederbörandes och hans barn eller hans familjs levnadsförhållandensamt övriga omständigheter skulle vara avsevärt betungande för honom ellerhenne saml i fall då vederbörandes möjligheter att på annal sällförhindra-barns födelse är osedvanUgl svaga. Kvinna kan vidare på begäran blisteriliserad på medicinsk indikation. Den som är sinnessjuk, psykiskt efterbUven eller lider avrubbad själsverksamhet i övrigl och därför är varaktigt oförmögen all förslåinnebörden av en sterilisering kan bli steriliserad om vägande skäl talardärför. De skäl som därulöver måste föreligga är antingen eugenisk indikaiioneller begränsad förmåga alt sköta barn på grund av psykiska skäl eller förkvinna till följd av medicinsk indikation. Samtycke krävs i sådana fall avförmyndare eller särskilt förordnad god man. Den som är fårsteriliseras endast om synnerligen vägande skäl talar därför. Innan sterilisering får ske skall vederbörande och iförekommande fall om möjligl även maken underrättas om ingreppets betydelseoch verkningar. Därvid skall utredas vem av makarna som det från familjens ochsamhällets synpunkt är ändamålsenligt att låla sterilisera. Tillstånd till SlerUiseringfår i princip endast meddelas av medicinalstyrelsen, dock all sterilisering påmedicinsk indikation fär ske genom tvåläkarintyg. Sterilisering på medicinskindikation kan ske även utan särskUt tiUstånd i samband med abort. Hälsovårds-och socialnämnderna är skyldiga alt bedriva upplysnings- ochrådgivningsverksamhet i frågor om sterilisering och vid behov hänvisavederbörande till sinnessjukvårdsdislriktels vårdbyrå för psykiatriskundersökning och eventuell ansökan om sterilisering. Den akluella lagstiftningen i Irädde i kraft år1934. Den omfattar operation eller annan behandling som leder till upphävandeav en persons fortplantningsförmåga eller könsdrift, dvs. både steriliseringoch kastrering. Lagen avser inle ingrepp av uteslutande medicinsk karaklär. Särskilt tillstånd fordras för sterilisering. Förtillstånd fordras att sökanden själv begär det och kan visa beaktansvärda skälför ingreppet. I förekommande fall skall make beredas lUlfälle all yttra sig.Den som är eller lider av allvarlig sinnessjukdom eller ärutvecklingsstörd eller sinnesslö måste ha samtycke av förmyndare (vergen) ellerav en av domstol särskild utsedd god man (kurator). God man skall förordnasäven för den som lider av psykisk störning och inte är omyndig. Efterframställning från förmyndare eller särskilt utsedd god man kan steriliseringtillålas i fråga om den som lider av allvariig sinnessjukdom, ärutvecklingsstörd eller sinnesslö om vederbörande inte själv har möjlighet altta ståndpunkt lill ingreppet och det inte finns hopp om atl han skalltillfriskna och del finns skäl all anla antingen atl han inle skallgenom egel arbete kunna dra försorg om sig och barn eller atl psykisk sjukdomeller betydande fysiskt handikapp kommer atl överföras pä barn. Framställningom sterilisering kan bl. a. också göras av polismästaren i del dislriktvederbörande bor eller, för vissa som är intagna på anslall, av anslallschefen.I sådana fall skall god man förordnas. Tillstånd ges av hälsovårdsdirektören eller, om ingreppetavser minderårig eller den som lider av allvarlig sinnessjukdom, ärutvecklingsstörd eller själsligt svag, av etl sakkunnigt råd. Rådel består avhälsovårds-direktören, en kvinna, en domare och två läkare.Hälsovårdsdirektören eller rådet bestämmer var och av vem ett eventuelltingrepp skall ulföras. 4.1 Allmäntom sterilisering i familjeplanerande syfte Enligl ulredningen ger lillgängliga preventivmedel somanvänds på rätt säll god säkerhet i familjeplanerande syfte för flertaletmänniskor. Etl inle ringa antal kvinnor är dock förhindrade all använda deeffektivaste preventivmedlen och en hel del människor saknar förmåga all allsanvända preventivmedel. Möjlighelerna till abort är i avsevärda menavbrytande av havandeskap som metod för familjeplanering måste betraktas som ennödlösning. 1 jämförelse med abort framslår enligl uiredningens meningsterilisering med dess mera begränsade etiska problem som ell fördelaktigtalternativ för dem som varaktigt vill förhindra havandeskap. SlerUiseringens definitiva karaktär medför dock atlingreppet har ringa intresse för de åldersgrupper som har slörsta behovel aveffektiva preventivmedel, dvs. för dem som befinner sig mellan sexuell debutoch familjebildning.