prop · FY0323 · 1975-12-31 00:00:00 — Härinnebär en övergång från förvärvsarbete till studier med särskiltvuxenstudiestöd varken en förbättring eller en försämring av ekonomin: Itabell 10 görs en jämförelse mellan studerande med särskilt vuxenstudiestöd och studerande medvanliga studiemedel. Disponibel inkomst för studerande med studiemedel och studerande medsärskUt vuxenstudiestöd vid olika inkomstiägen och studietid. Studiemedel plus inkomst efter skatt Månads- Studie- Studie inkomst tid i medel under måna- icke der studie tid Särskiltvuxenstudiestöd Klass 1 Klass 2 Klass 3 Viixenstudiebidrag och inkomst efter skatt samtåterbetalningspliktiga studiemedel Klass 1 Klass 2 Klass 3 O 1 5 9 2125 10 625 19125 2 125 10 625 19 125 2 295 11475 20 655 2 295 11475 20 655 17 100 17035 16 775 23 448 22 494 20 478 27 804 25 487 22 718 23 448 23 151 22 488 21720 27 804 26144 25 029 22 809 17 100 17 553 19 365 23 448 23 268 23 068 27 804 26 260 25 609 17100 17 661 19 905 22149 23 448 23 375 23 608 27 804 26 368 26 149 En plan för utbyggnaden av studiestödet SVUX och FÖVUX har efter samråd gemensamt föreslagit attde ökade kostnaderna för de båda kommittéernas sammanlagda förslag om, förbättradeekonomiska vUlkor för de vuxenstuderande skallrymmas inom en totalram för år 1 på ca 200 mUj, kr,, för år 2 på ca 400 milj.kr., för år 3 på ca 500 milj. kr., för år 4 på ca 600 milj. kr. och för år 5 påca 700 milj. kr. SVUX diskuterju" olika modeller för ett genomförandeav förslaget om ett förbättrat studiestöd för vuxna. Om utvecklingen av den studiesociala reformen sker genomärliga förbättringar av studiestödet, när man främst de grupper som är mestlika dem som befinner sig i vuxenutbUdning. Detta skulle inte i första handbidra till att utjämna skUlnader i utbUdning meUan olika grupper i samhäUet.SVUX avvisar tanken på att det planmässiga genomförandet av det nyastudiestödet skall ske genom successiva förbättringar av stödet, eftersom enstudiesocial reform för vuxna redan från början bör leda tiU en väsentiigt ökadrekrytering från andra grupper än dem som söker sig tUl vuxenutbUdning. Ett alternativ är enligt SVUX att under utbyggnadsskedetbegränsa rätten tUl det särskUda vuxenstudiestödet tUl personer som tUlhörvissa definieradegrupper, EmeUertid avvisar SVUX även användandet av en generell, successivtutvidgad rätt för vissa grupper att erhåUa ett särskUt studiestöd för vuxna.SVUX anför som skäl bl. a. att svårigheter uppstår vid avgränsningen avgrupper och att det kan skapa missnöje bland dem som inte prioriteras. SVUXföreslår i stället att fördelningen av det särskilda vuxenstudiestödet skaUske genom urval bland de sökande och att statsmakterna centralt skaU fattabeslut om det antal heltidsstudiestöd som ärligen får beviljas. Antaletstudiestöd bör öka och fördelas på olika utbildningsnivåer. Devuxna antas enligt SVUX i stor utsträckning komma att vilja erhålla detsärskUda vuxenstudiestödet för ganska korta studieperioder eller förhalvtidsstudier. SVUX föreslår att en fördelning av halv-månadsmoduler görs påutbildningsnivåer, varvid resurserna i ett inledningsskede främst bör användasför lägre utbildningsnivåer. Som beteckning för de skilda utbUdningsnivåernaanvänds begreppen från det allmänna skolväsendet och ungdomsutbUdningen. Nämndaförslag innebär att regeringen, efter förslag av SÖ och UKÄ, fattar beslut omtUl vUken nivå olika kurser skall hänföras, SVUX föreslår för den förstafemärsperioden följande utveckling av antalet halvmänadsmodiUer: 90 000 45 000 180 000 90 000 252 000 108 000 270 000 126 000 306 000 144 000 Dessahalvmånadsmoduler motsvarar följande antal personer som bedriver heltidsstudierunder ett läsår om nio mänader. 5 000 2 500 10 000 5 000 14 000 6 000 15 000 7 000 EnligtSVUX' uppfattning bör utbyggnadstakten varaungefär densamma som under slutet av den första femårsperioden. bör således antalet halvmånadsmoduler uppgå tUl ca 1,4milj., motsvarande 7580 000 personer somstuderar på heltid under ett läsår. bör enförskjutning av antalet halvmånadsbidrag ske till förmån för gymnasie- ochhögskolenivå. SVUXföreslår att vuxenstudiestödet för grundskole- och gymnasieskolenivåernafördelas på landets kommuner, så att varje kommun erhåller ett antal moduler,som i huvudsak svarar mot kommunens andel av rikets befolkning. Beträffandehögskolan bör vuxenstudiestödet fördelas på de sex studiemedelsnämnderna ihuvudsaklig proportion tUl den högskoleutbildning som sorterar under respektivenämnd. Urvalbland sökande av särskilt vuxenstudiestöd SVUXframhåller att lu-valet bland sökande av särskUt vuxenstudiestöd bör göras päett sådant sätt att så stor del som möjligt av målen för den studiesocialareformen kan uppnås, SVUX anser det olämpligt att genom centralt fastställdaregler bestämma vilka personer som har rätt till det förbättrade studiestödet.I stället bör man söka åstadkomma en individuell bedömning där hänsyn tas tiUolika omständigheter som i det enskilda faUet påverkar möjligheterna attbedriva studier, SVUXanser att kravet på individuell och aUsidig behandling av ansökningar omvuxenstudiestöd för studier på grundskole- och gymnasieskolenivå tillgodosesbäst om handläggningen uppdras åt ett organ som arbetar på lokal, dvs.kommunal, nivå. Detta organ bör dä bli skolstyrelsen. Urvaletav dem som skall erhälla vuxenstudiestöd för högskolestudier bör göras av ettannat organ. För dessa studier är det enligt SVUX rimligt att man utöver denindividueUa bedömningen av utbildningsbehovet i det enskUda fallet också tarhänsyn tUl graden av den tUl-tänkta utbildningens yrkesinriktning. De somfördelar vuxenstudiestöd för högskolestudier bör ha expertkunskap om högskolansolika delar. SVUX föreslår att beviljandet av vuxenstudiestöd för studier påhögskolenivå skall handhas av studiemedelsnämnd. SVUXstryker kraftigt under att det inte bör få förekomma att skolstyrelse eUerandra kommunala organ respektive studiemedelsnämnd under hand skaffar sigenkla och schablonartade regler för bedömningen av ansökningarna. Det måstesåledes även i praktiken bli fråga om en verklig individuell bedömning avansökningarna. Vid urvalet av dem som skall få det särskUda vuxenstudiestödetbör emeUertid enligt SVUX följande beaktas. Vuxenstudiestödet skall intebevUjas den som lika gärna eUer rent av med större fördel kan bedriva studierpå fritiden. Inte heller skall vuxenstudiestöd bevUjas den, för vUken vanligastudiemedel bedöms vara tiUräckliga för att studierna skaU komma tiU ständ. Företrädetill vuxenstudiestöd bör ges åt dem som har en kort tidigare utbildning eller,ifråga om studier på gymnasieskoleiuvä, till dem sominte tidigare erhållit sådan utbUdning, Vid högskolestudier bör mindre avseendefästas vid tidigare utbUdning, Förslagetom förvärvsarbete samt sju är för det högsta bidragsbeloppet börerUigt SVUX ses som ett minimiönskemål. Den aUmänna behörigheten bör kunnauppnås även vid ett mindre omfattande deltidsarbete, I en urvalssituation börenligt SVUX de som har ytterligare ett antal års arbetslivserfarenhet gesföreträde. SVUX föreslår också att man bör ge företräde för dem somheltidsarbetat framför dem som deltidsarbetat. EnligtSVUX' förslag skall vuxenstudiebidraget inte vara behovsprövat och deåterbetalningspliktiga studiemedlen skaU endast prövas mot den studerandes egenekonomi och inte mot makes ekonomiska förhållanden. Viden urvalssituation bör emeUertid tUldelningen av stödet ske med hänsyn till denenskUdes faktiska ekonomiska behov. Härvid bör hänsyn tas tUl tUlgångar ochförsörjningsbörda. Trots de principer SVUX uttalat innebär detta att hänsynockså bör tas till makes ekonomiska förhållanden. Denna form av ekonomiskbedömning vid urvalet bör enligt SVUX ha en klar övergångskaraktär, SVUXföreslår även att företräde bör ges för den vars studier av organisatoriskaskäl måste bedrivas i andra former än på fritid samt för den som inte kanbedriva de planerade studierna på hemorten, SVUXanger att ett övergripande syfte som bör påverka urvalet, är att utbildningenskall medverka till en positiv förändring av den enskUdes situation iekonomiskt, kulturellt och socialt avseende. Denenskildes behov och önskemål bör vara helt utslagsgivande när det gäller val avstudieinriktning på grundskolenivå och gymnasieskolenivå. Vid studier påhögskolenivå bör som nämnts visst hänsynstagande ske såväl till graden avyrkesinriktning som tUl i vad mån studierna kan beräknas bli framgångsrika, SVUXframhäller att uppgifterna i ansökan om vuxenstudiestöd måste vara någotfyUigare än dem som lämnas i en ansökan om studiemedel. Man måste enligtSVUX i stor utsträckning Uta på de uppgifter den sökande själv lämnar. Kontrollfår i efterhand ske genom stickprov. Personal som ombesörjer föredragningar ochutarbetar förslag om vilka som bör få vuxenstudiestöd bör genom personligasamtal med dem som föreslås få vuxenstudiestöd kunna få ytterligare underlagför bedöm' ningar. Ifråga om urvalet bland sökande av vuxenstudiestöd framhåUer SVUX att det ävenbör eftersträvas att de tUlgängliga resursema blir någorlunda jämnt fördeladepå personer med mera omfattande studiemål och på personer som bara skall deltai kortare kurser. Vidareframhälls att om vuxenstudiestödet bevUjats en person som avsett att delta i enlängre utbUdning så bör det beviljande organet betraktadet mer eller mindre som ett åtagande att bevilja fortsatt vuxenstudiestöd omstudierna ger godtagbara resultat. Vid studier på högskolenivå börmeritbedömningen göras enligt de gmnder som gäller för beviljande av vanligastudiemedel, SVUXhar i sitt förslag tUl urval velat ge de lokala organen stor frihet vidbedömningen. Det finns en risk för att skiUnaderna i bedömning mellan olikakommuner blir alltför stora, SVUX föreslår därför att kommunernas ochstudiemedelsnämndernas urval till det särskilda vuxenstudiestödet blir föremålför en fortlöpande utvärdering. Denna utvärdering bör göras av CSN, FÖVUX'förslag om studiestöd FÖVUXframhåller att personer med kort och bristfällig grundutbUdning, bristandestudievana och låg studiemotivation kan motiveras att delta i studier om derekryteras genom uppsökande verksamhet. Dessa personer efterfrågar oftaststudiecirklar, ämneskurser vid folkhögskola och annan utbildning av merbegränsad omfattning. De nuvarande studiesociala systemen kan emeUertid endastutnyttjas för mer omfattande studier, varför det behövs studiesocialaanordningar för dem som deltar i studiecirklar och korta kurser. Dessastudiesociala anordningar skall enligt FÖVUX vara tillgängliga för kortutbUdadevuxna, i första hand anställda och främst personer med skiftarbete ellerobekväm arbetstid. De former av arbetstidsförläggning som avses med"skiftarbete eller obekväm arbetstid" är främst skiftarbete,förskjuten obekväm arbetstid, turlistetid och långa arbetsskift. Erfarenheternafrån FÖVUX' försöksverksamhet visar att det är mycket svårt för personer medskiftarbete eller obekväm arbetstid att delta i vuxenstudier på fritid.Möjligheter bör därför enligt FÖVUX ges att studera på arbetstid eller påmotsvarande villkor. FÖVUXanser de i det följande redovisade förslagen till nya studiestöd vara enförutsättning för att man skall kunna uppnå tillfredsställanderekryteringsresultat vid uppsökande verksamhet särskilt bland personer medskiftarbete eller obekväm arbetstid och/eller med tungt och slitsamt arbete. Denya studiestöden är enligt FÖVUX främst avsedda för deltagare i studiecirklarresp, korta ämneskurser vid folkhögskola. Följandetyper av nya studiestöd för vuxenstuderande föresläs inrättade. Timstudiestödpå f. n. 10 kn (0,av basbeloppet) föreslås för deltagarei studiecirklar som tar ledigt för att delta i cirkeln och som därförförorsakas infcomstbortfaU. Timstudie-stödet avses utgöra en schabloniseradersättning för förlorad arbets- förtjänst.Antalet bidragsberättigade studietimmar bör vara lägst tio och högst 35 för enperson under två på varandra följande kvartal, dvs, beloppet kan under dennatid variera mellan 100. kr, och 350.kr. Dagstudiestödbestående av dels ett inkomstbidrag, dels ett intematbidrag föreslås fördeltagare i korta ämneskurser vid folkhögskola,. Inkomstbidraget på f. n, 60kr. (0,av basbeloppet) per kiu;sdag föreslås utgå tUl deltagare i ämneskurssom tar ledigt.för att delta i kursen och som därför förorsakasinkomstbortfall. Inkomstbidraget avses utgöra en schabloniserad ersättning förförlorad arbetsförtjänst. Antalet bidragsberättigade kursdagar bör vara lägsttvå och högst fem föj en person under två på varandra följande kvartal. Förbidragsberättigad person kan alltså utgå belopp meUan 120 kr.och . Intematbidragetpå f. n. (0,av basbeloppet) per kursdag föreslås utgå till deltagarei ämneskurs som har utgifter för internatvistelse eller resor i samband medkursen. Intematbidraget avses utgöra en schabloniserad ersättning för dessakostnader. Samma villkor för antal bidragsberättigade dagar bör gälla som förinkomstbidraget. Beloppav viss storlek bör anslås tUl de olika bidragen . Tim-studiestödet börfördelas för sig. Berättigade tiU detta stöd är endast personer medanställning. Huvuddelen av dagstudiestödet bör vara inkomst- och intematbidragvilka fördelas på anställda som deltar i ämneskurser i internat. Resten avdagstudiestödet består dels av enbart inkomstbidrag vilka fördelas påanställda som deltar i ämneskurser i externat, dels av enbart intematbidragvUka fördelas på personer utan anställning som deltar i internatkurser. FÖVUXföreslår att tim- och dagstudiestöd främst bör utgå till personer medskiftarbete eller obekväm arbetstid men även tUl andra anställda t.ex, i tungtoch slitsamt industriarbete. Efter hand bör resurserna ökas så att stödenockså blir tUlgängliga för allt fler personer. Om det på enstaka orter visarsig att inga ansökningar inkommer, som avser personer med skiftarbete eUerobekväm arbetstid, bör även. andr vara berättigade till studiestöd. FÖVUXföreslär att de nya,studiestöden skaU fördelas enligt följande principer. Personer med kompliceradskiftgång eller annan "mycket obekväm" arbetstid skall ges företrädeframför personer med tvåskift eUer annan "mindre obekväm" arbetstid.Dessa skall i sin tur ges företräde framför personer med normalarbetstidsförläggning. Särskild hänsyn skall också tas till den som oavsettarbetstidens förläggning har tungt eller på annat sätt särskilt slitsamtarbete eller liknande omständigheter. Personer med kort utbildningskall ges företräde framför personer med längre utbildning. Bland personer medutbUdning av ungefär samma längd bör företräde ges den som har längreanstäUningstid. börhänsyn tas till andra särskilda skäl, som den sökande åberopat för behovet avstudiestöd. Dessa skäl kan sammanhänga med familjesitua- -tionen, avståndettill studieplatsen eller andra liknande omständigheter. Ansökningar i vilkastudiestödet är sammankopplat med uppsökande verksamhet skall oavsett omstödet söks genom kollektiv eller individueU ansökan bifallas före sådana,där detta inte är fallet. När det gäUer intematbidragetbör hänsyn ocksä tas tUl studiehinder, som sammanhänger med hemarbete,handikapp eUer glesbygd. FÖVUXframhäller att det normala bör vara att fackliga organisationer ansöker omstudiestöd koUektlvt för ett visst antal anstäUda på en arbetsplats.Kvalifikationsgrunderna behöver då inte redovisas särskilt för varje person.Däremot bör det av ansökan framgå hur många personer som uppfyller de nyssangivna kvalifikationerna för prioritering. FÖVUXföreslär inte någon åldersgräns för rätten tUl studiestöd. Närdet gäller studiestödets storlek anser FÖVUX det rimUgt att beloppet förtimstudiestödet motsvarar ersättning för inkomstbortfall vid genomsnittligainkomster för stora löntagargmpper och att inkomstbidraget faststäUs tUl ettbelopp motsvarande 3/4 av timstudiestödets ersättningsnivå. Intematbidragetfömtsätts motsvara genomsnittUga inter nätkostnader. Studiestödenbör i sin helhet utgöras av icke återbetalningspliktiga bidrag. Studiestödensstorlek bör följa löne- och prisutvecklingen och bör därför vara relaterad tillgällande basbelopp enligt lagen om allmän försäkring. FÖVUX framhåller att detäven blir nödvändigt att tid efter annan genomföra höjningar av den andel avbasbeloppet som stöden skall motsvara så, att de bättre svarar mot den realainkomstutveck-Ungen. Invandrarutredningenframhöll bl.a. i sitt betänkande (SOU 1971:51) Invandrarnasutbildningssituation följande. Erfarenheterna från undervisning i svenska medsamhällsorientering för hemarbetande invandrarkvinnor visar att det krävssärskUd stimulans för att denna grupp skall följa undervisningen. Detta gällerockså andra mindre grupper av icke anställda invandrare. I avvaktan på meralångsiktiga förslag föreslår utredningen ett statligt premiesystem förinvandrare utanför arbetslivet. Varje icke anställd invandrare som följergrundutbildningen bör tilldelas en skattefri premie om . som kan täckakostnader i samband med deltagande och innebära en viss ekonomiskstimulans.-Som villkor för premien bör gälla att grundutbildningen fullföljtsoch att minst bevistats. Riksförbundetintemationella föreningar för iavandrarkvinnorj broderskapsdistriktoch Kulturarbetarnas socialdemokratiska förening har inkommit med en skrivelseangående särskUda åtgärder för 1975: 23 116 I skrivelsen aktualiseras invandramtredningens förslag om ettekonomiskt stimulansbidrag på . tiU hemmavarande invandrarkvinnor somdeltar i svenskundervisning. Vidare krävs bl.a. att resebidrag skall utgå tillhemmavarande invandrarkvinnor som önskar studera svenska, att kommunernatillhandahåller lokaler lämpliga för denna verksamhet och att barnpassninganordnas i anslutning till bUdningsförbundens svenskundervisning. SVUXföreslår att ansökan om vuxenstudiestöd skall inges tUl studiemedelsnämndenför det verksamhetsområde som den utbildningsenhet tillhör, vid vilkenstudierna avses bedrivas. Det är vidare enligt SVUX lämpligt attansökningsblanketten får en sådan utformning att det särskUda vuxenstudiestödetoch studiemedel kan sökas . Det särskilda vuxenstudiestödet bör kunnasökas vid fyra olika tillfällen. Om ansökan avser mer än ett kvartal böransökan vara inlämnad senast den 15;e månaden näst före det första av dekvartal som ansökan avser. Handläggningenav ansökan om vuxenstudiestödet kommer enligt SVUX att kräva ungefär en månad.Ansökan om vuxenstudiestödet bör lämnas till granskning och därefter överlämnas tUl den kommun där den sökande ärbosatt, om ansökan avser studier på grundskole- eller gymnasieskolenivå.Vederbörande kommunala organ skall därefter hinna bereda ärendet och inhämtaförslag till beslut från ett råd som är sammansatt av fackliga företrädare. Närdet gäller kravet på antal år med inkomster av sådan omfattning att ATP-poängfastställs framhåller SVUX följande. Det genereUa kvalifikationskravet på femårs ATP-poäng måste kompletteras, så att antal år med noterade ATP-poäng skallanses styrkt i och med att den sökande i ansökningshandlingen på heder ochsamvete försäkrar, att han närmast före det år som ansökan avserhaft inkomster av anställning och/eUer annat förvärvsarbete överstigande ettbasbelopp. Detlokala studiestödsorganet skall lämna förslag om vUka personer som skall erhåUadels vuxenstudiebidrag och för hur , dels tim-och dagstudiestöd enligtFÖVUX' förslag. Övriga beslut, t, ex, om beloppets storlek,preliminärskatteavdrag, bör fattas av studiemedelsnämnden. Detkommunala organ som i första hand bör komma i fråga för att fördelavuxenstudiestödet och tim- resp. dagstudiestöd enligt förslag av FÖVUX ärskolstyrelsen. SVUX och FÖVUX föreslår att skolstyrelsen skaU åläggas attinhämta förslag beträffande fördelningen av vuxen- studiebidragenfrån ett särskilt råd som bör bestå av företrädare för löntagarnasorganisationer. Rådet som bör kallas studiestödsråd tillsätts enligt SVUX ochFÖVUX av skolstyrelsen. Studiestödsrädet innehåller ledamöter som föreslagitsav fackliga organisationer och blir formellt ett kommunalt organ. Tvåtredjedelar av ledamöterna skall företräda fackliga organisationer med LO somhuvudorganisation och en tredjedel av ledamöterna skall företräda fackligaorganisationer med TCO som huvudorganisation. Förslag om ledamöter skallinhämtas av skolstyrelsen från respektivehuvudorganisationsdistriktsorganisation dvs. från FCO-distrikten respektive deregionala TCO-kommittéerna. Antalet ledamöter bör normalt inte understiga sjuoch aldrig vara lägre än fem. Innanskolstyrelsen fattar beslut om fördelning av vuxenstudiestöden bör den haerhåUit förslag tUl fördelning från studiestödsrådet. De studiestöd som föreslåsav FÖVUX avses i första hand användas som komplement tUl uppsökande verksamhet.Därför bör i huvudsak de fackliga organisationerna söka studiestöden kollektivtoch fördela dem på individer. FÖVUX framhåller att var och en som tillhörmålgmppen och som prioriteras i enlighet härmed bör ha möjlighet tillstudiestöd. Om någon efter framställning till facklig organisation inte fåttbegärt studiestöd bör ärendet kunna prövas direkt av föredelningsorganet. Ävenindividuella framställningar bör emellertid kunna göras och något krav påorganisationstillhörighet för individen bör inte finnas. FÖVUXförmodar dock att tim- respektive dagstudiestödet i flertalet fall kommer attbeviljas efter kollektiv ansökan. Närdet gäller tim- och dagstudiestödet bör vid ansökan följande förhållandenredovisas: För hur många personer och studietimmar respektivekursdagar stöd önskas samt vilken typ av studiestöd ansökan gäUer. VUket slag av skiftgång eller obekväm arbetstideUer annan besvärande arbetssituation dessa personer har. Ungefärlig längd på de aktuella personernasgrundutbUdning och om möjligt deras anstäUningstid samt vilket slag avstudier som avses (elementära eUer mer avancerade). Humvida studiestödet söks i samband med uppsökandeverksamhet eller för personer, som själva efterfrågat stödet. Övriga särskilda omständigheter som den sökandeönskar åberopa som skäl för studiestöd. Studiestödenbör fördelas , juni, samt avse studier under någoteller några av de närmast följande fyra kvartalen. EiUigtSVUX är studiemedelsnämndernas sammansättning inte tUl-fredsstäUande förurvalet bland dem som söker vuxenstudiebidrag för studier på högskolenivå.Studiemedelsnämnderna bör enhgt SVUX ut- ökasmed en ledamot som representerar TCO och en ledamot som representerar LO vidbehandUng av ärende om urval av personer som skall erhåUa vuxenstudiestöd.Dessa ledamöter bör utses av regeringen efter förslag från respektiveorgaiusation. SVUXoch FÖVUX avvisar möjUgheten tUl generell besvärsrätt men i vissa faU bör dockbesvärsrätt finnas nämUgen När skolstyrelsen fattar ettbeslut som inte överensstämmer med den metung som uttalats av majoriteten avstudiestödsrådet. När de båda fackliga representanternai studiemedelsnämnden gemensamt biträder en mening men nämnden fattar etfbeslut som går denna mening emot. Rätt att föra talan mot beslut i dessa faUbör tillkomma den som berörs av beslutet. CSN bör vara besvärsmyndighet ochCSN:s beslut i besvärsärende bör inte kunna överklagas. Det särskUdavuxenstudiestödet samt tim- och dagstudiestödet skaU enligt SVUX och FÖVUXfinansieras dels via en särskUd arbetsgivaravgift, dels via statsmedel. EnsärskUd fond bör skapas härför och CSN bör utgöra fondens styrelse. Landets totalavuxenstudiestöd bör fördelas meUan kommunerna efter invånarantal. Dennafördelning bör göras centralt av CSN. För besvärsärenden i dessa frågor börCSN inrätta en särskUd delegation för vuxenstudiestöd där det blandledamöterna bör finnas företrädare för det allmänna och förlöntagarorganisationema. Ordförande i delegationen bör vara ordföranden i CSN.I övrigt bör delegationen bestå av ledamöter vilka utses på förslag av LO ochTCO, FÖVUX framhåller attfördelningen av tim- och dagstudiestöden i huvudsakbör baseras på förekomsten av skiftarbete eller obekväm arbetstid. Enligt FÖVUX bör beloppenför tim- och dagstudiestöd utbetalas i efterskott. Under ett halyår skall sammaperson högst kunna uppbära timstudiestöd om inkomstbidrag om ,och intematbidrag om .