prop · FZ0331 · 1975-12-31 00:00:00 — Systemet skulleinnebära att, om utfiyttning sker, avdraget för skulle återföras tillbeskattning för det beskattningsår avdraget yrkats och medgetts. Eftersom denpensionsberättigade då är utflyttad borde del allmänna ha rätt atttillgodogöra sig de belopp som utgår på grund av försäkringen till täckande avpensionstagarens skatteskuld. Kommitténtar som en annan lösning av beskattningen vid utflyttning upp en variation påden skisserade metoden. Enligt denna skulle återföring till beskattningske vid utnyttning av de försäkringsavdrag som med- Prop.1975/76:31 89 givitsvid de fem senaste laxeringarna. Somtredje metod skisserar kommittén ell system med avskattning av försäkringen isamband med utflyttningen. Kommittén pekar härvid på att bland villkoren förP-försäkring föreskrivits att P-försäkring inte till någon del skall lå ändrastill K-försäkring. Elt undantag - nämligen i utflyttnings-fallet - skulleemellertid kunna länkas. Man skulle då till en dispens foga elt villkor,nämligen att i försäkringsavtalet skall tas in en klausul av innehåll attförsäkringen vid ulflyttning skall omvandlas till K-försäkring. Dennaomvandling, som alltså får anses ske under tid försäkringstagaren är bosatt häri landet - eller mera tillspetsat uttryckt under han är bosatthär - skulle då medföra en avskattning av försäkringen. Ett belopp av sammastoriek som summan av den mot den till K-försäkring omvandlade försäkringensvarande premiereserven och övriga tillgodohavanden hos försäkringsanstaltenskulle då tas fram till beskattning. Vidare skulle i dispensen föreskrivas attsådan till K-försäkring omvandlad P-försäkring inte får belånas frånomvandlingen, dock att i den mån försäkringstagaren inte betalar den ianledning av omvandlingen uppkomna skatteskulden försäkringen skulle fåbelånas lill moisvarande belopp. Detta belopp skulle försäkringsanstalteninleverera till staten för alt täcka skatteskulden. Försäkringstagaren skulledå lämna landet med en K-försäkring "på flckan". Denna försäkringskulle naturiigtvis kunna föranleda inkomstbeskattning i del nyabosättningslandet, men mot en sådan invändning skulle då enligt kommittén kunnaanföras att så kan vara fallet beträffande en K-försäkring . Enligtgällande bestämmelser medges avdrag för premie för P-försäkring endast underförutsättning att premien betalts under beskattningsåret. Beträffandenytecknad försäkring räknas dock en premiebetalning underåret efter beskattningsåret som gjord under beskattningsåret (RN 1954 nr 8:1).Del fordras dock alt ansökan atl teckna försäkringen kommil in tillförsäkringsföretaget under beskattningsåret och att denbeviljats av företaget året därpå. Enligt uppgifttillämpar försäkringsföretagen den praxis att endast ansökningar som kommit intill huvudkontor före utgången av visst år anses som tecknade delta år underförutsättning att övriga villkor är uppfyllda. Kommitténerinrar om atl publicitet givits åt förslagen efter 1975 årsingång bl.a. genom presskommuniké . Även om kommitténsbetänkande avlämnades först var bl.a. de av kommittén förordadebegränsningarna av avdragsrälten för för P-försäkring kända i böflan avåret. Prop.1975/76:31 90 mening uppmuntrar den nuvarande lagstiftningen till att tecknaP-försäkring i annat syfle än pensionering. Kommittén anser därför att deföreslagna reglerna bör träda i kraft . Detta gällersärskilt de föreslagna beloppsmässiga begränsningarna. 1 denna del anserkommittén att förslaget i princip bör tillämpas redan vid taxering.Emellertid kan man enligl kommittén inle bortse från att P-försäkringar kan hatecknats av , dvs. före publiceringen avpressmeddelandet. Vidare finns självfallet P-försäkringar som tecknats men inteslutbetalats före ingången av . Enligt kommittén bör man vid 1976 årstaxering bibehålla nuvarande avdragsregler för dessa båda kategorierförsäkringar. Kommitténs förslag innebär således atl vid taxering deföreslagna begränsningsreglerna skall tillämpas endast på försäkringar somtecknats efter pressmeddelandets publicering. Som en närmare utformning avdenna princip förordar kommittén att dagen för ansökans ingivande lill försäkringsanstaltshuvudkontor bör vara avgörande för vilka bestämmelser som bör tillämpas i frågaom avdragsrätten. Har skattskyldig sådan försäkring för vilken avdrag enligtdet föregående får göras enligt nu gällande regler och tecknar han en nyförsäkring efter anser kommittén att avdrag för premie för dennanya försäkring bör komma i fråga endast i den mån premierna för samtligaförsäkringar sammantagna ryms inom den av kommittén föreslagnabeloppsbegränsningen. HerrarHelmers och anför i sin gemensamma reservation attbegränsningsreglerna bör tillämpas första gången på försäkringar tecknade efleringången av . 1fråga om försäkring, för vilken avdrag för premie vid taxeringföreslås få ske enligt nu gällande regler, anser kommittén att vid 1977 årstaxering avdrag för premie bör medges med högst 6 basbelopp om denskaltskyldiges ålder understiger och eljest med högst 8 basbelopp, dockatt avdraget inte får föranleda underskott vid taxeringen. Någon relation tillA-inkomst eller något krav överhuvud på A-inkomst föreslås alltså inte behövaföreligga i sådant fall. års taxering föreslås de nya beloppsbegränsningarna gälla fullt ut föralla P-försäkringar. Kommitténförordar slutligen övergångsvis ett avsteg från principen att endastförsäkringstagaren får göra avdrag för premie för frivillig P-försäkring.Enligt gällande regler äger skattskyldig göra avdrag för premie han eriagt förförsäkring som ägs av hans omyndiga barn. Denna avdragsrätt bör enligtkommitténs mening behållas för försäkring som tecknats före den 1 januari 1976.Försäkringen skall dock vid tillämpning av bdoppsbegränsningsreg lernalikställas med skattskyldigs egen P-försäkring. Prop.1975/76:31 91 Vadbeträffar de av kommittén föreslagna ändrade villkoren för atl förslaget i denna del inte bör sättas i kraft förrän deflnitivtbesked om utformningen erhållits genom riksdagsbeslut. Kommittén föreslårsåledes att förslaget beträffande villkor tillämpas första gången vid 1977 årstaxering. Kommitténpekar vidare på önskvärdheten att redan ingångna avtal påverkas så litet sommöjligl av ny lagstiftning. Mot den bakgrunden anser kommittén det naturiigtatl i de fall försäkring tecknats att avdrag för premiemedgivits års taxering de avtalade villkoren bör gälla framdelesoavsett om försäkringen är slutbetalad eller ej.Kommittén anser dock att en ändring efter utgången av av dessa äldrevillkor i strid mot de föreslagna nya villkoren bör medföra atl P-försäkringenavskattas, dvs. att premiereserven vid ändringstidpunkten måste tas fram tillbeskattning. Kommittén anger som av-skattningssituation det förhållandet attannan förmånsiagare än hustru eller barn förordnas till försäkring somvisseriigen tidigare innehållit förbehåll om sådant förordnande men därpersonfrågan varit öppen. HerrarLindwall och Schönmeyr uttalar i sina reservationer att försäkringar tecknadeenligt nu gällande lagstiftning skall kunna ändras inom ramen förnuvarande lagstiftningsvillkor för P-försäkring. 3.7.3Tjänstepensionsförsäkringar Tillämpning av bdoppsbegränsningsreglerna Kommitténföreslår att dessa regler endast skall gälla beträffande försäkringar sommeddelas efter betänkandets publicering, dvs. HerrarHelmers och uttalar i sin gemensamma reservation atlbegränsningsreglerna inte skall avse flänstepensionsförsäkringar tecknade underår 1975. Såvittavser inle slutbetalade flänstepensionsförsäkringar tecknade senast den 24april 1975 skiljer kommittén mellan försäkringar som gäller för oberoende ochberoende arbetstagare. Medberoende arbetstagare i aktiebolag eller ekonomisk förening avser kommitténarbetstagare som själv eller tillsammans med närstående person har ettbestämmande inflytande i bolaget eller föreningen. Som närstående skall härvidanses make, släkting i rätt upp- eller nedstigande led, sådan persons make samtsyskon och syskons make. Vadförst gäller oberoende arbetstagare anser kommittén att äldre försäkringsavtalbör respekteras fullt ut. Kommittén föreslår därför alt avdragsrätl för helapremiebeloppet skall godtas vid taxering och fortsättningsvis förpremie som bestämls i skriftligt avtal senast den dag be- 1975/76:31 92 Premiens storiek eller förutsättningarna för premieberäkningen börvara bestämda i försäkringsavtalet. Förberoende arbetstagare föreligger däremot enligt kommitténs mening skäl för ensträngare bedömning. Arbetstagaren har i detta fall på ett helt annat sätt ännär det gäller avtal mellan oberoende parter själv kunnat påverka innehållet iavtalet samt därigenom pensionens storiek och utformning. En parallell bör härdras med motsvarande frivilliga P-försäkringar. Kommittén finner det alltsårimligt alt jämställa sådan beroende arbetstagare med en egenföretagare. Deövergångsbestämmelser som föreslås för den sistnämnde bör därför gälla för enberoende arbetstagare. Detta innebär alt vid taxering avdrag börmedges för premie enligt avtal slutet senast den dag betänkandet publiceras ochvid taxering för premie upp till högst 6 resp. 8 basbelopp beroende påden försäkrades ålder och utan anknytning till A-inkomst. årstaxering anser kommittén att den förordade beloppsbegränsningen bör gälla fördenna kategori anställda ulan inskränkning. 3.7.4Avsättning till pensionssiifidse och penslonskonlo Kommitténerinrar om all en arbetsgivare kan trygga en utlovad pension antingen genomP-försäkring eller genom avsättning. I princip bör man enligt kommitténs meningsträva efter en likabehandling av flänstepensionsförsäkringen ochavsättningarna. Emellertidföreligger en väsentlig skillnad mellan dessa båda tryggandeformer.Försäkringen innebär alt det vid vafle tillfälle inflänade fribrevet påpensionen alllid har täckning i den s. k. premiereserven. Vid avsättningföreligger däremot inte skyldighet för arbetsgivaren atl vid vafle tillfälle hasin pensionsskuld täckt. Härvid bortses då från planpension i vilket fallskulden skall vara täckt enligl överenskommelse mellan arbetsmarknadens parter.En arbetsgivare kan alltså beträffande andra pensioner än planpension underlåtaatl göra avsättning eller avsätta medel för täckning av skulden till störreeller mindre grad. Så kan alltså vara fallet beträffande arbetsgivare som inteär ansluten lill någon pensionsplan och vidare också i det fallet enarbetsgivare som är ansluten till allmän pensionsplan lämnat pensionslöfteutöver planpensionsnivå, t. ex. till företagsledare eller högre flänstemän. mening bör lämnande av pensionslöfte i de fall pensionen avsestryggas genom avsättning kunna likställas med tecknandet av flänstepensionsförsäkringdå den tryggandeformen utnytflas. Huruvida nu gällande regler om avdragsrätlför avsättning eller de av kommittén föreslagna begränsningsreglerna skalltillämpas bör alltså enligt kommitténs mening bedömas med utgångspunkt itidpunkten för lämnande av pensionslöftet. Kommittén diskuterar olikatidpunkter för de föreslagna begränsningsreglernas första tillämpning ochstannar för att dessa regler skall Prop.1975/76:31 93 tillämpasi fråga om avsättningar i anledning av pensionslöften utfästa efter utgången avår 1975. Såvittavser pensionslöften lämnade före utgången av skiljer kommittén mellanlöften som lämnats till oberoende och beroende arbetstagare. Ifråga om oberoende arbetstagare, med den nya definitionen, föreslås avdragsrätlför arbetsgivare för avsättning för att trygga de pensionslöften lillpensionärer och aktiva som fanns vid utgången av . Avdragsrätten förframliden gäller emellertid inte bara den pension i kronor räknat som då varutlovad. Även en framflda höjning av pensionen ger avdragsrätt, underförutsättning att höjningen grundas på skriftlig utfästelse av arbetsgivarenoch denna utfästelse förelåg . Närdet gäller beroende arbetstagare enligl den nya definitionen är enligt kommitténsmening situationen en annan. Kommittén jämför närmast en sådan arbetstagare meden egenföretagare. Med hänsyn till de begränsningsregler förP-försäkringspremie som föreslås för egenföretagare finner kommittén detrimligt med en väsentligt snävare avdragsrätt för avsättning för äldrepensionslöften till beroende arbetstagare jämfört med vad som föreslagits föroberoende arbetstagare. Pensionslöfte till beroende arbetstagare och avseendeannat än planpension bör visseriigen beiräffande avsättning godtas förframtiden men endast om löftet lämnats och dessutom avsättningskett för att trygga löftet åtminstone till någon del, senast vid 1976 årstaxering. Avdragsgill avsättning föreslås få behållas för att trygga detfribrev på pension som fanns inflänat men endast till dendel det då var tryggat genom avsättning vid taxering. Har arbetsgivaregjort avsättning enbart för atl trygga planpensioner bör enligt kommitténsmening inte föreligga någon avdragsrätt för avsättning för övrigapensionslöften till beroende arbetstagare. Inflänande av pension efler år 1975bör alltså inte få beaktas för sådan arbetstagare. Det sagda innebär rentpraktiskt att ytteriigare avdrag ej medges men att befintlig avsättning ärskyddad från avtappning. Det bör dock beaktas alt pensionsskulden för enpension i och försig ökar i värde fram till pensionsålderns inträde genominverkan av kapitaliseringsfaktorn. Sådan ökning av pensionsskuld bör enligtkommitténs mening ge avdragsrätt beträffande alla arbetstagare. Prop.1975/76:31 94 4 Remissyttrandena 4.1 Allmänna synpunkter Flertalet remissinstanser berör någon eller några avföljande mer generella frågor i anslutning lill kommitténs förslag, nämligenförslagets lämplighet som grundval för ny lagstiftning, vilket syfteP-försäkring skall tillgodose, förslagets allmänna utformning,inkomstuflämningsproblemen, flänstepen-sionsförsäkringarnas inrymmande iregelsystemet, förslagets effekter på sparandet och behandlingen av de s. k.utnyttningsfallen. Ett stort antal remissinstanser tillstyrker att kommitténsförslag läggs till grund för ny lagstiftning. Så gör bl.a.försäkringsinspeklionen, RSV. länsstyrelserna i och ,skaiteutredning och . Även LO, Svenskakoinmunalarbeiarelörbundei och , som gör påpekandeni anslutning till vissa delar av förslaget, tillstyrker atl detta läggs tillgrund för lagstiftning. Följande remissinstanser anser att förslaget är behäftatmed så allvariiga brister atl det inte i nuvarande skick bör läggas till grundför lagstiftning nämligen I , , ,, FAR, FPG, , , , , , Svenskarevisorsamfiindei. , och Skåneshandelskammare. TCO anför att om lagstiftning anses behöva genomföras inomflänstepen-sionsområdel kan föreliggande förslag inte läggas flll grund. Av övriga remissinstanser är fiertalet kritiska motförslagets allmänna utformning. 1 denna kritik framträder följande huvudlinjer.Lagstiftningen har blivit onödigt vidsträckt och komplicerad. Det synes som omen strävan atl komma till rätta med missbruk har undanskymt de inte önskvärdakonsekvenser som förslaget medför för "lojala" försäkringstagare somdock utgör det övervägande ftertalet. Förslaget bygger på elt alltför statisktsynsätt och grundar sig på alltför långtgående generaliseringar ochschabloniseringar. Förslagets misslyckande bestyrks av att fieradispensmöjligheter måst införas. Kritik framförs av , kammarrätteni Göieborg, , i län.Familieföreiagens förening, , , , . Det alternativ innebärande att samhället borde erbjuda degrupper som saknar pensionsskydd utöver ATP ett pensionssystem likvärdigt ITPsom ledamöterna skisserat i ett särskilt yttrande berörsav två remissinstanser. finner förslaget vara intressantmen framhåller att det finns många frågor att lösa om frivillig P-försäkringskall sammanföras i ett pensionssystem i samhällets regi. framhåller att i beaktande av att samhället redanhar så stort åtagande vad gäller pensioneringen delar förbundet de av Hedborgoch framförda synpunkterna och stöder helt deras förslag. Prop.1975/76:31 95 Kommitténsförslag att låta vad som gäller om pensioner i allmän flänst och enl igtkollekt i va planpensionssyslem i stor utsträckning fläna som förebild vidutformningen av reglerna om frivillig P-försäkring kommenteras av några remissinstanser.Företagsskatteberedningen, och delar kommitténsuppfattning att en ändamålsenlig pensionering erhålls genom den valdakonstruktionen. Följande remissinstanser är däremot kritiska mol att påmarknaden förekommande flänstepensions-former fått vara normgivande vidutformningen av den frivilliga P-försäkringen rfåmligen , , , LRF,, Näringslivets skaiiedelegaiion. , och /SR. Kritikerna anför ihuvudsak all utgångspunkten för kommitténs förslag är felaktig därför atl denfrivilliga P-försäkringens uppgifl är att komplettera de kollektivapensionsformerna. Det framhölls också att förslaget inte beaktar kravet påfiexibilitet och hänsynslagande lill den enskilde försäkringstagarenssituation. Kommitténsförslag att P-försäkring skall tillgodose ett pensioneringsbehov tillstyrks avriksförsäkringsverket, RSV, länsslyrelserna i , ochGöteborgs och län, företagsskatieberedningen, skatteiiirednmg.Familjeföretagens JÖrenlng, , , , ,, , , . , , /SR, och . Försäkringstjänslemannaförbundelgodtar också att pensioneringssyfle skall föreligga, men framhåller attkommitténs tolkning av detta syfte är för snäv. Även Näringslivetsskaiiedelegaiion godtar all pensioneringssyfte skall föreligga men anför attsådant i stort sett föreligger . framhåller vid fastställande av pensioneringssyfte skall beakta pensioneringsbehov hosalla som är beroende av försäkringstagaren för sin försöflning. Skåneshandelskammare pekar på atl det är svårt att fastställa när det är fråga ompensioneringssyfte. Fråganom P-försäkring skall tillåtas all fläna syftet att mera generellt åstadkommainkomstuflämning berörs av några remissinstanser. i länanser inle atl P-försäkringen skall få ha delta syfte men framhåller attbetänkandet är ofullständigt då kommittén ej undersökt vilket behov somföreligger av inkomstutjämning mellan olika år. Näringslivets skattedelegallonsom också påpekar att kommittén inte undersökt behoven av inkomstuflämning,framhåller att P-försäkring måsle ha en viss inkomsluflämnande verkan.Länssivrelsen i och advokaisainfiind anse: allnuvarande möjlighet lill inkomsuflämning genom P-försäkring bör bevaras.Familjeföretagens.förening framhåller att återstående regler förinkomstuflämning måsle kompletteras om förslaget genomförs, medan anser bör överväga att skapa etl system för uflämning av högre flänsteinkomsteroch att reglerna om avsättning till skogskonto därvid kan tas som förebild. 1975/76:31 96 Följande remissinstanser tillstyrker kommitténs förslagatt regelsystemet skall omfatta även flänsiepensionen nämligenförsäkringsinspektionen. RSV, länsslyrelserna i och län, skatteui-redning och . Även LOtillstyrker förslaget men framhåller att stor flexibilitet är nödvändig.Kritiska mot flänsiepensionen är däremot kanimarräiien i ,, , , , FAR, . FPG, , , Svensk indusiriförening.Näringslivets skatiedelegaiion. , , Svenska revisorsamfundet. ,, /SR. TCO och Skåneshandelskammare. Kritikerna anför i huvudsak alt kommitténs förslag beträffandeflänstepensioneringen innebär ett obefogat ingrepp i avtalsfriheten påarbetsmarknaden. Några remissinstanser behandlar frågan om vilka effekterkommitténs förslag kan antas få på försäkringssparandet. framhåller att man delar kommitténs uppfattning om försäkringssparandetsstora betydelse. I anför alt del är av så slorbetydelse all försöflningsränta inte skall kunna förekomma all förslaget börgenomföras även om det skulle ha till effekt att försäkringssparandet minskar.1968 års kapitalmarknadsutiedning framhåller att även om de föreslagnabeskattningsreglerna på kort sikt skulle medföra ett visst bortfall iinflytande kan dessa effekter motverkas i ett något längretidsperspektiv. riksbank konstaterar atl effektema fiå sparandetsannolikt inle blir av sådan storiek atl särskilda åtgärder framstår somnödvändiga. Flera remissinstanser är kritiska. Därvid framhålls antingen altkommittén inte tillräckligt har beaktat P-försäkringens betydelse för detlångsiktiga sparandel eller att kommittén inle gjort någon grundlig analys avförslagets effekter på sparandet. Sådana påpekanden gör , , ,Försäkringsijänslemannqförbundei, LRF, Näringslivets skatiedelegaiion. , och Skåni?s handelskammare. Kommitténs överväganden beiräffande del fall attförsäkringstagaren flyttat utomlands när pensionen utbetalas berörs av någraremissinstanser. LRFochFörsäkringstjänstemannafö'-buiidel anser att beskattning av utfallande beloppbör förbehållas även efter utfiyttning. framhåller samtidigtall man har sympati förlösningen att vid utfiyttning en"dispensförsäkring" omvandlas till K-försäkring. iStockholms län och företagsskatteberedningen anser att möjligheterna tilldefinitiv skattelindring kvarstår i betydande grad och all regler måstetillskapas som ser till att beskattningen vid utflyttningen korresponderar mottidigare åtnjutna avdrag. Även länssivrelsen i anseralt om försäkringstagaren i förvärvat den inkomst som används förattbetala vid taxeringen avdragsgill premie såskall utfallande belopp ocksåbeskattas här. i framhåller all det Prop.1975/76:31 97 fåranses högst angeläget att och nogaföljerden fortsatta utvecklingen rörandes, k. ullandsfall.1972årsskaiicutred-/7//7ganseratl frågan om beskattning vid utflyttning i vissadispensfall bör bli föremål för ytterligare utredning. framhåller alt bosättning utomlands som medföratt förlorar skatt på utfallande pension integenerelltäralt betraktasom missbruk av P-försäkring. Förbundet framhåller även att om utfiyttning harnegativa effekter från beskaltningssyn-punkt bör kritiken riktas mol gällandedubbelbeskattningsavtal. Även /SR anser det vara felaktigt att genomgåendetala om skatteflykt vid ut-landsfiyttning. Eltflertal remissinstanser godtar eller lämnar utan erinran vad kommittén anförtom kvalitativa villkor för P-försäkringar. Så gör ,länsstyrelserna i och län, FPG, Handelsflottans pensionsanstall,. Övrigaremissinstanser uttalar sig om en eller fiera av de frågor kommittén behandlat. Kommitténsförslag till begränsning av kretsen av försäkrade godtas av LO och TCO.Åtskilliga remissinstanser uttalar sig däremot för en ökning av kretsen. Så görkammarrätten i , , , , Försäkrings-tjänsteinannqförbundei,LRF, , , och . De remissinstanser som förordar en vidare krets av försäkradeframhåller alt kommitténs förslag inle tar hänsyn till de individuella behovsom kan föreligga. Man pekar bl. a. på att förslaget innebär att en make somhar dålig hälsa och därför inte kan erhålla försäkring med efterievandepensioninte kan teckna P-försäkring på den andre makens liv med denne somförmånsiagare. Några av de remissinstanser som avstyrker kommitténs förslaguttalar sig för atl bibehålla nuvarande princip, alt försäkringsiagaren skallha rätt att bestämma vems försöflning som skall tryggas. Kommitténsförslag alt P-försäkring tecknad på hemmavarande makes liv till förmån förminderårigt bam skall upphöra senast då barnet fyller kritiseras avRSV, I , KPA, LO, , , / SR, och remissinstanser framhåller i allmänhet att del inte finns skäl för olikaåldersgränser för efterlevandepension lill barn beroende på om försäkringentecknats på försäkringstagarens eller hans makes liv. handelskammareförordar att ifrågavarande åldersgräns bestämmes till . Tvåremissinstanser, i ochFörsäk-ringstjänstemannaförbundet, anför att rätten att förena ålders-,invalid- eller efterievandepension med kapitalbelopp inte synes böra borttasenbart på 7Riksdagen 1975/76. Prop.1975/76:31 98 grundav principiella betänkligheter. förordar alt någon ändring inle görs i nuvarandelagstiftning såvitt gäller rätten att sammanföra P- och K-försäkring i etlavtal. Förbundet anför bl. a. alt det från skattesynpunkl torde vara likgiltigtom avtalet utformas i elt eller två försäkringsbrev. Riksförsäkringsverketpekar på atl slopandet av möjligheten atl teckna kombinerade P- ochK-försäkringar innebär att s. k. motförsäkring kan förekomma.Verket upplyser att av avgiftema till verket avser sådanakombinerade försäkringar.