prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — I likhet med ()räknar jag inte med att någon förändring av institutets (SIHUS) yttreorganisation skall komma till stånd under /76. Inte hellerräknar jag med någon utökning av antaletutbUdningsorter för institutets lärarkurser. 1966: 1 (bU.10 s, 320) underströk dåvarande chefen för vikten avatt tUlförlitliga prognoser rörande personalbehov och utbUdningsbehov utarbetadesinte bara med hänsyn tUlnödvändigheten att säkerställa behovet av lärare utan också med hänsyn tUlangelägenheten av en samlad bedömning av de samhälleliga insatser som behövs på området. Då tillförlitiiga lärarbehovs-beräknmgarännu inte förelåg , uppdrog Kungl. Maj:t åt SÖ att inkomma med ettutförligt underlag för den fortsatta dimensioneringen av samtiigaläramtbildningar inom vårdområdet. Med hänsyn bl, a. till den begränsning SÖangett i beräkningarnas omfattning i det redovisadeuppdraget saknas enligt min mening fortfarande fömtsättningar för att bedömaläramtbUdningsbe-hovet . Jag avser därför att i annat sammanhanguppdraga åt SÖ att utföra nya behovsberäkningar. Av denenkätundersökning, som SÖ utfört angående tjänstgörande skolledare och lärare påinrättade tjänster inom vårdutbildningen framgår, att det fortfarande finnsviss brist på behöriga lärare. Jag beräknar därför medel till tolv lärarkurserom tre terminer. Tre av dessa kurser bör vara avsedda för nu verksammaobehöriga lärare som tjänstgör vid skolor som har särskilt stor brist påbehöriga lärare. Jag delar SÖ:s uppfattning att denframtida utbUdningen av lärare för vårdområdet är avhängig av 1968 årsutbildningsutrednings förslag om bl, a, högskoleutbUdning inom vårdsektorn. Jagär därför inte beredd att i detta sammanhang ta stäUning till SÖ:s förslag omutbUdning av lärare för vårdområdet. De av riksdagengodtagna riktlinjerna för vidareutbildning av sjuksköterskor m. m. (prop, 1968: 66, SU1968:108, rskr 1968: 259) innebär bl, a, att SIHUS i fortsättningen skuUesvara för läramtbUdning och visskursverksamhet i anslutning tUl denna. Prop.1975:1 Bilaga 10 407 dock vissa uppgifter utanför lärarutbildningen liggakvar hos institutet. Sålunda skuUe i mån av behov särskUdaavdelningssköterskekurser och anestesikurserkunna anordnas t, o, m, /71, Med utgången /71 förelåg emellertid fortfarande ett visst behov avavdelningssköterskekurser och anestesikurser för att ge vid denna tidpunktanstäUda avdelningssköterskor och anestesisköterskor en adekvat utbildning. Avtal träffadesdärför den 2 aprU 1971 mellan staten och om att, som entemporär åtgärd under budgetåren 1971/721974/75, anordna fyraanestesikurser och 2025avdelningssköterskekurser. Vid de överläggningar som föregick avtaletframhölls av sjukvårdshuvudmännen, att utbUdningsbehovet därmed skulle varatäckt. Kostnaderna för kurserna har delats meUan staten ochsjukvårdshuvudmännen. Sedan budgetåret1971/72 anordnas 20 avdelningssköterskekurser vid sjuksköterskeinstUutet, harföreslagit att de ytterligare fem avdelningssköterskekurser budgetåren1970/71 t, o, m, 1974/75 som avtalet den 2 aprU 1971 ger utrymme för, fåranordnas /76. Jag har ingen erinran däremot under förutsättningatt statens engagemang i denna utbildning upphör i och med att villkoren inyssnämnda avtal är uppfyllda. Jag vill i dettasammanhang erinra om att enligt den överenskommelse som träffats med företrädare försjukvårds- och utbildningshuvudmännen isamband med framläggandet av förslag om vidareutbildning av sjuksköterskor m,m,, är fortbUdning av sjuksköterskor en uppgift för huvudmännen ochskall bekostas av dessa. Jag vUl vidare peka på att förtjänstgöring inom begränsat område bör vidareutbildning av sjuksköterskor kunnaanordnas inom ramen för intern utbildning.En sådan utbUdning kan t. ex, få formen av deltagande i begränsadeavsnht av den reguljära vidareutbUdningen och synesvara lämplig för sjuksköterskor med utbildning enligt äldre studiegång(prop, 1968: s, 66, 78 och 82). I övrigt räknar jag med att det antalkurser som SÖ föreslagit kommer tUl stånd. Regeringen bör dock kunna beslutaatt planerad kurs byts ut mot annan kurs. Med hänvisning lill sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1, bemyndigaregeringen att besluta om anordnandet av kurser vid utbUdning avsjuksköterskor, 2, till av sjuksköterskor för budgetåret1975/76 anvisa ett förslagsanslag av . 1975:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 408 1973/74 Utgift 2259 011 Reservation 1621835 1974/75 Anslag 1942 000 1975/76 Förslag 1129 000 ()föreslår följande disposition av anslaget för /76. Metodikkurs om sex veckorinom vidareutbildning av mellanstadie lärare 528000 Stipendier till vissa deltagare i av Hermodsanordnade kurser 12000 Särskilda metodiska fortbildningskurser 72000 Vidareutbildning avlågstadielärare till mellanstadielärare och av mellanstadielärare till lågstadielärare 269000 Kurs för förskollärare,som tjänstgör eller avser aft tjänstgöra som lärare vid förskollärarutbildning 250000 Kurs förfritidspedagoger, som tjänstgör eller avser att tjänstgöra som lärare vid utbildning av fritidspedagoger 288000 Pedagogisk utbildning avlärare för lantbrukets och skogsbrukets yrkesutbildningar 614000 Undervisning i simningför icke simkurmiga studerande pä låg- och mellanstadielärarlinjer vid lärarhögskolorna 48000 Särskildautbildningskostnader för svårt handikappade studerande i lärarutbildning 15000 Samordningsfrågor inom lärarutbildningen 175000 Andra särskilda lärarutbildningsåtgärder 500000 En del avreservationsmedlen kommer att användas för att täcka kostnader underinnevarande budgetår. Återstående reservationsmedel beräknas bli utnyttjadeunder /76. Med hänvisning tiU det redovisade medelsbehovetföreslår SÖ att anslaget ökas med . O-alternativet innebärenligt SÖ bl, a, en nedskärning av antalet deltagare i metodikkursen om_ sexveckor inom vidareutbUdningen av mellanstadielärare från 200 till 150. Vidaremåste vidareutbildningen av lågstadielärare till meUanstadielärare uppskjutasett år. Kurs för fritidspedagoger kommer inte att kunna anordnas. Slutiigenmedför 0-alternativet en nedskärning av de medel för andra särskilda lärarutbildningsåtgärder,vilka disponeras av Kungl, Maj:t. SärskUda metodikkurser inom vidareutbildning av mellanstadielärare har under innevarandebudgetår inte anordnats på grund av att för få sökande anmält sig. Jag räknardock med att sådana kurser kommer till stånd /76, Deltagarantalet Prop.1975:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet beräknar jag till högst 150, Den vidareutbildning avlågstadielärare till mellanstadielärare och av mellanstadielärare tilllågstadielärare som anordnas under innevarande budgetår bör enligt min meninganstå under /76, Med hänsyn tUl bl, a, den utökning av förskollärarutbildningensom jag tidigare denna dag föreslagit, finner jag det angeläget att kursen för förskolläraresom tjänstgör eller avser att tjänstgöra somlärare vid förskollärarutbUdning kommer tUl stånd. Motsvarande kurs för fritidspedagoger, vUken underinnevarande budgetår anordnas för tio deltagare, bör enligt min mening intekomma tUl stånd /76, I övrigt har jag ingen erinran motskolöverstyrelsens (SÖ) förslag till disposition av anslaget. Med hänvisninghärtUl och med hänsyn till reservationens storlek beräknar jag anslaget tillett lägre belopp än vad SÖ föreslagit. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Särskilda lärarutbildningsåtgärder /76 anvisaeft reservationsanslag av . Lärares fortbildning m. m. 1973/74 Utgift 37 943 927 1974/75 Anslag 39 853 000 1975/76 Förslag 40853 000 Ur detta anslag bekostas fortbildning av skolledare,lärare samt personal av olika kategorier för skolans elewårdande verksamhet,m, fl. Verksamhetenbedrivs tiU större delen av lärarhögskolornas fortbUd-ningsavdelningar och avlänsskolnämnderna. Övrig fortbildning bedrivs under () direkta ledning eUer avlärarorganisafio- Beräknad ändring 1975/76 + 1 307 000 Prop.1975:1 BUaga 10 410 De störstainsatserna av fortbildning för skolpersonal sker inom den allmänna fortbUdningen, Denna verksamhet,som administreras av de störrelärarhögskolomas fortbildningsavdelningar och huvudsakligen genomförs som feriekurser, berör under innevarandebudgetår ca 5 000 deltagare. Planeringen av verksamheten sker genom ettsystem, som bl, a, innebär en meralångsiktig planering i treårsperioder av olika fortbUdningsaktiviteter samtmöjliggör en bättre anknytning av fortbildningsverksamhetentill t, ex, läroplansrevisioner. Systemet ger också förbättrade möjlighetertill ekonomisk uppföljning av fortbUdningsverksamheten, Verksamhetensinnehåll inriktas i ökad utsträckning på övergripande frågor som målfrågor och elewårdsproblem.Vidare inriktas den allmännafortbildningen på utbildning av s. k, studieledare, som kan medverka i detlokala fortbildningsarbetet inom ramen för studiedagarna, UtbUdningen inom denallmänna fortbildningen organiseras ofta som lagutbUdning, dvs. en grupp avlärare från en skola eller kommun deltar tUlsammans i fortbildningen. Viss fortbildning genomförs vidare inomramen för en försöksverksamhet med utökad samverkan med universiteten. De områden för fortbildning avövergripande natur som blir aktuella fr, o,ra, /76 är specialpedagogik för samtliga lärare, könsrollsfrågormed anledning av att könsrollsprojektets slutrapport kommer att föreligga undervåren 1975 samt intemationaliseringsfrågor ianslutning till universitetskanslersämbetets internationaliseringsutredningsbetänkande UtbUdningens internationalisering. Den särskUdafortbildningen är i enlighet med sitt syfte huvudsakligen ämnesinriktad.Under /74 påbörjades eller planerades fortbildning inom två nyaaktivitefsområden. Det gäller dels ett program för lärare på bygg- ochanläggningsteknisk linje, dels ämnesteoretisk fortbildning för vissalärargrupper inom gymnasieskolans yrkesinriktade linjer, avsedd att skapa bättre förutsättningar för att iundervisningen integrera fackteori med arbetsteknik. För planering avutbildning och fortbildning av skolledare har SÖ en särskild arbetsgrupp, som haft närasamarbete med utredningen om skolans inre arbete (), Gmppen avslutar sittarbete under innevarande budgetår. Vidare anordnasfortbildning av lärarufbUdare samt utbildning av handledare med anledning av det nya praktiksystemet. Mot bakgrund avfortbUdningens omfattning och redovisade fortbildningsbehov skulle enutvidgning av verksamheten enligt SÖ vara väl motiverad, SÖ avstår dock från att nulägga fram sådana förslag. Detta motiverasav att SÖ avser att återkomma beträffande bl, a, skolledarut- Prop.1975:1 BUaga 10 411 bildning och specialpedagogisk fortbUdning i samband medsitt yttrande över (SOU 1974: 53) Skolans arbetsmUjö, Vidare har en särskild arbetsgmppavlämnat förslag om fortbildningens mål, innehåll och organisation. SÖ har ännuinte tagit ställning tUl arbetsgruppens förslag. Beträffande dereservationer som uppstått inora detta anslag anför SÖ vissa omständigheter somförsvårar möjlighetema att helt undvika reservationer. Inom det nyaplaneringssystmet avses omfördelning under löpande planeringsperiod komma att göras för att nedbringareservationens storlek, SÖ:s förslag innebär i korthet följande, 1, Pris- ochlöneomräkning ,, varav , avser höjt lönekostnadspålägg, 2, En reduktion avanslaget enligt O-altemativet medför att väsentiiga delar av skolpersonalens fortbildningmåste utgå, begränsas eller uppskjutas till senare år, 3, Behov av medel förstipendier åt klasslärare för vinnande av behörighet i engelska beräknasminska starkt på gmnd av att den s, k. JET-utbildningen är avslutad. De lärare som erhållit behörighetär nu i behov av stipendier förfortbildning i engelska. Dessutom ökar antalet ansökningar ävenbortsett från denna nya omständighet, SÖ föreslår därför att medlen till resestipendier ökas med ,, samtidigtsom motsvarande nedskärning föreslåsav medlen tUl stipendier åt klasslärare för vinnande av behörighet attundervisa i engelska, 4, SÖ föreslår oförändrat antal lärartimmari anatomi, fysiologi och medicinsk mikrobiologi inom vårdområdet. 5, Den särskildafortbUdningen för lärare inom de yrkesinriktade linjerna har i huvudsak omfattatarbetsteknik, SÖ finner det angeläget att de lärare som undervisar i ämnen därarbetsteknik och fackteori hålls samman erhåller sådan fortbildning som ger dembättre fömtsättningar att arbeta enligt läroplanens krav på integration. Förlärare på bygg-och anläggningsfeknisk linje anordnas kompletterande utbUdningför den gren, som vederbörande saknar i sin gmndutbUdning, Dessutom kvarstårett behov av fortbildning i arbetsteknik för vissa smärre grupper. Totalt förtekniksektorn beräknar SÖ ett medelsbehov av , för budgetåret1975/76. Inom vårdsektorn kvarstår för lärare i specialkurser och för vissa lärare vid sjuksköterskeskolor ettfortbUdnings-behov pä grund av läroplansförändringar. För dessa ändamålberäknar SÖ ett medelsbehov av 700 000 /76. För fortbUdning inom konsumtions-, distributions-och kontorsområdena samt den estetiskasektom beräknar SÖ ett medelsbehov av totalt . Ienlighet med det urspmngliga syftet är den särskUda fortbildningen ihuvudsak avslutad. Ifrågavarande lärargrupper är emellertid i behcv avkontinuerlig fortbUdning av samma skäl som gäller för Prop.1975:1 Bilaga 10 412 andra lärarkategorier, SÖ bedömer det som angeläget attden allmänna fortbUdningen utvidgas och föreslår därför, med hänvisning tilldet redovisademedelsbehovet för särskild fortbildning, att . omdisponeras från dessamedel tUl medlen för allmän kursverksamhet. 6, SÖ föreslår att medlen förbefattningsutbildning och fortbildning av skoli;aare tillförs ytterligare , genom omdisponering av medlen tiil behörighetsutbildning i engelskaav lågstadielärare. FörfortbUdning av studieförbundens cirkelledare inom svenskun dervisningen för invandrare beräknar SÖ ett ökat medelsbehov från . till , UtbUdning av lärare för vuxnaanalfabeter beräknas minska i omfattning. Medlen för detta ändamål kan minskas med hälften till . För utbildning av tvåspråkiga kontaktiärare samt fortbildning av skolpersonal i invandrartäta kommuner beräknar SÖ oförändrat medelsbehov. Sammanlagtberäknar SÖ kostnaderna för fortbUdning inominvandrarundervisningen för /76 till . Det ökade medelsbehovetom , föreslås täckas ge nom omdisponering av medlen till behörighetsutbildning i engelska av lågstadielärare. Jag vUl först erinra om vad jag i detföregående anfört vid min anmälan av vissagemensamma frågor inom skolväsendet m, m. Tyngdpunkten ifortbUdningsverksamheten ligger på den allmänna fortbildningen. Detta finner jag naturligt med tanke på attskolans sociala mål bör sätta sin prägel på lärarens roll. Det är önskvärt attfrågor yv övergripande karaktär fas upp inom fortbildningen. Med tanke niiarbetet för jämställdhet mellan män och kvinnor, ett arbete i vilket skolan haren viktig funktion att fylla, finner jag det särskilt angeläget aftfortbUdningsverksamheten planeras med hänsyn till de förslag scTii kan väntas från () könsrollsprojekt. Även vvn särskUda fortbildningen haremeUertid fortfarande uppgifter att lyUa, Jag tänker då särskilt på att bättremöjligheter måste skapas för läraren attuppfylla läroplanens krav på integration meUan arbetsteknik och fackteori i deyrkesbetonade ämnena inom gymnasieskolan. Beträffande medelsberäkningen delar jagSÖ:s bedömning vad gäller det minskadebehovet av medel för stipendier åt klasslärare för vinnande av behörighet iengelska. Jag har dock inte räknat med motsvarande ökning imedelsbehovet för resestipendier m, m, (3), Medel för lärarkurser i anatomi m,fl ämnen har beräknats i enlighet med SÖ:sförslag (4), Jag tillstyrker SÖ:s förslag att om.disponera medel från särskildtill allmän fortbildning. För särskild fortbildning inom teknik-ochvårdsektorerna har jag räknat medel i enlighet med SÖ:s förslag, medan medlenför övriga områden av den särskilda fortbildningen enligt min mening kanminskas. (5). 1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 413 Befattningsutbildning och fortbildning avskolledare bör enligt min mening kunna bedrivas inom ramen för oförändradmedelstilldelning (6), Dessutom har jagräknat med ett något minskat medelsbehov för utbildning av lärarutbildare. JagtUlstyrker SÖ:s förslag beträffande omdisponering av vissa medel (7). Jag harräknat med ett något mindre medelsbehov än SÖ för länsskolnämndernasfortbildningsverksamhet i vad avser kurser, konferenser m. m, I övrigt har jagi likhet med SÖ tagit hänsyn till reservationens storlek vid medelsberäkningenför pris-och löneomräkningar. Jag har tidigare denna dag anfört att allpersonal vid skolorna för hörselskadadeelever kontinuerligt bör få undervisning i teckenspråket. Sådanundervisning bör kunna ske inom ramen för detta anslag. Med hänvisning tillvad jag har anfört räknar jag med ett medelsbehov av . för /76. Jaghemställer att regeringen föreslår att tUl Lärares fortbildning m. m. /76 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 10 415 Vuxenutbildningenhar nått en betydande omfattning. De kvantitativa förändringar, sominträffat mellan verksamhetsåren 1972/73och 1973/74 är sedda utifrån vuxenutbUdningens totala omfattning obetydliga, även om de för vissa slag av vuxenutbUdning, t. ex, vid vissa folkhögskolor, kan påkalla ensärskild uppmärksamhet. har ett omfattande material med kvantitativaoch kvalitativa aspekter på olika former av vuxenutbildning presenteratsav myndigheter och utredningar. () har fortlöpandestatisfiska redovisningar över området. () har i översyn av den kommunala vuxenutbildningen av den4 bl, a. beskrivit denregionala fördelningen. åt vuxna (SVUX) har avlämnatbetänkandet (SOU 1974: 62) Studiestöd åt vuxna och kommittén förförsöksverksamhet raed vuxenutbildning (FÖVUX) betänkandet (SOU 1974: 54) Vidgad vuxenutbUdning. Folkhögskoleutredningenhar dels överlämnat ett förslag om fritidsledarufbildning (Ds U 1974:11) Folkhögskolansfritidsledarutbildning, dels en undersökningsrapport om elever vidfolkhögskolans vinterkurser och långaämneskurser läsåret 197374 (Ds U 1974: 9 och 10) Folkhögskolelever 1973.Slutiigen har kommittén för arbetsmarknadsutbUd-ning (KAMU) avlämnat betänkandet (SOU 1974: 79) Utbildning för arbete. Den bild av VuxenutbUdningen i somtecknas i detta samlade material är till sina yttre konturer följande. Den kommunala vuxenutbildningen har efteren snabb uppgång av antalet elever fram tiUbörjan fått vidkännas en stegvis tUl-bakagång. Denna har fortsatt meUan ochvåren 1974. Således minskade antalet elever igmndskolekurser, i gymnasieskolekurseroch i särskUd yrkesinriktad utbildning. har emellertidantalet nyinskrivna ökat med resp. 4, 5 och . Framför alltförefaller antalet nyinskrivna i åldern och däröver ha vuxit kraftigt.Utvecklingen kan tyda på att den kommunala vuxenutbildningen efter några årstUlbaka-gång nu börjar stabilisera sig påen nivå ora samraanlagt ca 130 000 elever.TUlgängliga uppgifter om elevernas tidigare utbUdningsbakgmnd ger också fog för uppfattningen att den kommunalaVuxenutbUdningen i betydandeutsträckning förmått rekrytera elever med kort tidigare skol-underbyggnad. ex, utgjorde elever med tidigare utbUdning raotsvarande högståttaårig folkskola raellan 40 och av det totala antalet studerande inomgrundskolekurserna. Läggs därtill elever som utöver åttaårig folkskola harnågon yrkesutbildning stiger andelen till . 1975:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 416 Även om kommunalvuxenutbUdning numera förekommer i praktiskt taget samtliga landets kommuner såfinns visar SÖ i sin översyn betydande regionala skillnader i dessomfattning. Förhållandet belyses av attde tre storstadskommunerna med en sammanlagdbefolkning om ca 1,4 milj. invånare förbrukar av samtliga undervisningstimmar i landet medan det allmänna stödområdetmed en något större befolkning förbrukar . Studieförbundenscirkelverksamhet har fortlöpande vuxit i omfattning. Mellan verksamhetsåren 1912/Ti och 1973/74ökade antalet studiecirklar , dvs. från ca 220 500 till ca 230 800.Antalet deltagare ökade med 2,, dvs. från ca 2150 000 till ca2 200 000. För universitetscirklarna kan noteras en förhållandevis kraftig reduktion av antalet deltagare från ca 26 800tUl ca 24 500 eUer med 8,3 9c. Den största nedgången i antalet deltagarehar de universitets-cirklar som följer studieplaner inom universitet ochhögskolor. För dessa sjönk antalet studerande . Vid folkhögskolornapågår en kraftig förskjutning av studerandeantalet från de långa kurserna tUl de kortaämneskurserna. Antalet studerande inom de långa kurserna sjönk mellanverksamhetsåren 1972/73 och 1973/74 med ca 1 200. Av vad jag erfaritförefaller denna utveckling att fortgå om än i dämpad takt. ökarantalet studerande inom de kortaämneskursema kraftigt. 1972/73 organiserades ca 1 300 sådana kurser medomkring 34 000 deltagare. Följande år var antalet kurser 1 700 och antaletdeltagare ca 40 000. Denna utveckling kanväntas fortsätta. har i sin nyssnämnda rapport omelever vid folkhögskolan lagt fram ett betydelsefullt material rörandeelevernas utbUdningsbakgmnd, sociala härkomst, syfte med folkhögskolestudieroch uppfattning om studiemas uppläggning och lämplighet för åsyftadestudiemål. Ur detta kan hämtas bl. a. att de studerande till tre femtedelarutgörs av kvinnor, att de studerandes medianålder är för kvinnor och22,för män, att ca två tredjedelar av de studerande väljer en folkhögskolainom sitt hemlän och att av eleverna kommer från socialgmpp I medan 45 %av eleverna kommer från socialgrupp III samt att av eleverna har enbartfolkskola eller enhetsskola/gmndskola som tidigare utbUdning. I rapportenframhålls vidare att de studerande inom dekorta ämneskurserna i aUmänhet är betydligt äldre. Jag viU slutligenstryka under att de uppgifter jag här lämnatom förhållanden och utveckling inom folkhögskolan bygger på samladeuppgifter för hela folkhögskolan och att situationen således kan skifta i avsevärd utsträckning meUan skUdafolkhögskolor. Den översikt överVuxenutbUdningen som myndigheterna och de inledningsvis nämnda utredningarna getttmderlag för visar enligt min mening att behov föreligger av en fortsattomfattande reformverksamhet för attrekrytera vuxna tUl studier och att stödja dem . 1975: 1 Bilaga 10 417 åtgärdersom därvid kan bli aktuella bör ha en huvudsaklig inriktning på att undanröjasådana förhållanden av skUda slag som kraftigt försvårar och i vissa fall,gör det omöjligt för vuxna med kort tidigare utbUdning att komma åter tillstudieverksamhet. FÖVUX har genom sin försöksverksamhet på ett övertygandesätt visat den betydelse personUg kontakt med och information tillkortutbildade har när det gäller aft göradessa medvetna om sin rätt tUl utbildning och sina möjligheter att studera,FÖVUX och SVUX har gemensamt framhållit, att ett vUlkor för att kortutbildade iökande omfattning skaU kunna utnyttja den vuxenutbildning samhället erbjuder äratt det direkta studiestödet ges en utformning som beaktar de vuxnas ekonomiskaförhållanden både när def gäller korta studier och sådana av mera omfattandeslag. Jag vill i detta sammanhang erinra om lagen om arbetstagares rätt tillledighet för utbildning, som statsmakterna (prop. 1974: 148, InU 1974: 31, rskr1974: 399) har antagit. Enligt min mening måste denna, för att kunnautnyttjas av de anställda i önskvärd omfattning, följas av bl. a. reformer avdet slag jag här berört. Yttrandena över SVUX' och FÖVUX' förslag har nyligeninkommit. Jag avser att senare föreslå regeringen att till vid 1975års avge en proposition i dessa frågor. riksdag uttalade sig för attanstälhiingstryggheten borde förbättras för lärare verksamma inom kommunalvuxenutbildning varvid skolformens speciella arbetsförhållanden borde beaktas.Kungl. May.t borde återkomma tiU med ett nytt tjänsteförslag. Jagkommer i det följande att förorda ett förslag om sådana tjänster som syftartill en avsevärd förbättring av dessa lärares trygghet i arbetet som det medger en vidgad samverkan medsåväl lärare inom ungdomsskolan som inom andra former avvuxenutbildning. Jag har tidigare berört folkhögskolornassituation. , som har att lämna förslag i dessa frågor,väntas efter vad jag erfarit avge sitt huvudbetänkande .