prop · FY0320 · 1975-12-31 00:00:00 — a. alt ochstatens historiska museum saml medelhavsmuseel borde utgöra en myndighet underledning av en gemensam styrelse. Riksantikvarien borde ha det aUmännachefsansvaret för myndigheten. Jag ansåg det väsentligt att de i myndigheteningående enheterna gavs inbördes självständighet. Under styrelsen borderiksantikvarieämbetet ledas av riksantikvarien, statens historiska museum aven museidirektör och av en museiföreståndare. Om så visade siglämpligt borde även kunna inordnas i statens historiska museum.Vad jag sålunda anförde i denna fråga lämnade utan erinran (KrU1974:15, rskr 1974:248). Med anledning av beslut gav Kungl. i uppdrag att föra de förhandlingar medVitterhetsakademien som erfordrades för ett skiljande av akademin frånhuvudmannaskapet för och statens historiska museum. Deavtal som slutils mellan staten och redovisas i detföljande (11.8). Vidare tillsattes efler Kungl. för och vissa museer för att medanledning av beslut ulföra del ytterligare utredningsarbete somerfordrades beträffande organisationen av bl. a. ochstatens historiska museum saml medelhavsmuseel. har ibetänkandet och statens historiska museer lagt framförslag till en omorganisation av ämbetet och nämnda museer. föreslår att den nya myndighetenskall beslå av en ämbetsdel och en inslilutionsdel. Ämbetsdelen,, föreslås beslå av fyra huvudenheter, nämligenkulturminnesenheten, dokumentationsenhelen, vårdenheten och administrativaenheten. Insti-lulionsdelen, statens historiska museer, föreslås bestå av feminbördes fristående inslilulioner, nämligen historiska museet, myntkabinettet,, tekniska institutionen och bibliotek.Kommitténs förslag till organisation framgår av den av mig Hejigare nämndaplanen (bilaga 2). Den nya förvaltningsmyndigheten skall enligt förslagetledas av en gemensam styrelse. Riksantikvarien förutsätts i egenskap avstyrelsens ordförande få ett allmänt chefsansvar för hela myndigheten. föreslås stå till verksledningens förfogande. En särskild styrgruppföreslås inrättad för den tekniska institutionen. Den föreslagna organisationen i princip kunnagenomföras . Kommittén konstaterar ett behov av personalförslärk-ningarför flertalet uppgifter vid ämbetet och museunstitutionerna. Enligt kommitténsberäkning kostar dess förslag till personalupprustning ca 3 milj. kr. Ettfullständigt genomförande av förslaget kan dock enligt kommittén behövafördelas på åtminstone två budgetår. Remissinstansernatillstyrker i huvudsak organisationsförslagel eller lämnar det ulan erinran.Bland dem som uttryckligen biträder förslaget i väsentliga delar återfinnsstatskontoret, och statens historiska museum,, , TCO:s statstjänstemannasektion (TCO-S) ochCentralorganisationen /SR (/SR). och stöder förslaget attmedelhavsmuseet skall inordnas som en självständig institution vid sidan avhistoriska museet i del nya ämbetsverket. Förslaget all ge myntkabinettet en självständig ställninginom organisationen är enligt och tillfördel för myntkabinettets verksamhet. Mu.seidireklören m. fl. vid statenshistoriska museum anser däremot alt myntkabinettet bör knytas till historiskamuseet som en särskild avdelning. /SR tar för givet all riksantikvarien skall varaordförande i styrelsen och förutsätter också all personalrepresentanter beredsplats i denna. och museidirektören m. fl. vid statenshistoriska museum anser däremot alt en lekman bör vara styrelseordförande. Flera remissinstanser förespråkar en snabb upprustning avden nya TCO-S anser t. ex. att hela förslaget börgenomföras i ett sammanhang. Innan jag går in på själva organisationsförslaget vill jagnågot beröra de krav som måste ställas på den nya myndigheten. Genom detfortsatta organisatoriska sambandet mellan och ett antalhistoriska museer kommer myndigheten att omfatta ett osedvanligt brettVerksamhetsområde. har ingående beskrivit inte bara deuppgifter som och statens historiska museum samtmedelhavsmuseet redan fullgör , utan även de nyauppgifter som successivt kommit att läggas på ämbetet och museerna. Den ändrade verksamhetsinriktningen är särskiltgenomgripande för . Ämbetet skall även i fortsättningen haett centralt ansvar för den traditionella monument- och objektvård som varitkulturminnesvårdens hittillsvarande huvuduppgift. Dessutom krävs av dencentrala myndigheten att den skall kunna svara mot den nya syn påkulturminnesvården som vuxit fram i vårt land. Den alltstarkare inriktningen på bevarande av samlade miljöer av kulturhistoriskt värdehar gjort det nödvändigt för de kulturminnesvårdande organen att på ett heltannat sätt än tidigare kunna hävda sitt områdes intressen inom den allmännasamhällsplaneringen. Det bör i detta sammanhang betonas alt syftet med den avriksdagen beslutade omorganisationen av den regionala kulturminnesvården, somavses genomföras , har varit att skapa bättre förutsättningarför ett hänsynstagande till kulturminnesvårdens behov vid samhällsplaneringen.Det är enligt min mening betydelsefullt att den centrala kulturminnesvårdenredan dessförinnan får en förstärkt organisation för att bl. a. kunna möta dekrav som den regionala omorganisationen ställer. Bland föreslående huvuduppgifterkan följande urskiljas. skall genom information i olikaformer, samråd, råd och anvisningar biträda länsstyrelser och länsmuseer ideras arbete. Ämbetet skaU också kunna följa och värdera det regionala arbetet.Planering och utvecklingsarbete för kulturminnesvårdens dellagande isamhällsplaneringen, främst den fysiska riksplaneringen, kräver redan i dagstora insatser från ämbetets sida. Granskning och beslut i ärenden enligtkulturminnesvårdslagstiftningen kominer att åligga ämbetet i oförändradutsträckning till dess att den regionala omorganisationen genomförts. Ämbetetsframtida roll på detta område blir emellertid beroende av statsmakternassenare beslut om en decentraliserad handläggning av dessa frågor. 1 sin dokumenterande verksamhet skaU riksantikvarieämbetetgenom inventeringar, undersökningar och arkivhållning tillhandahållainformationsunderlag för de kullurminnesvårdande åtgärderna i samhällsplaneringenoch för den direkta myndighetsutövningen enligt lagstiftningen. och vård av kulturhistoriska fastighetsom- råden och ett levandegörande av dessa äldre mUjöer för allmänhetenär även en viktig del av verksamheten. UtbUdning, rådgivning och information blir alltmerkrävande uppgifter för den centrala myndigheten för kulturminnesvård. Jag villäven särskilt framhålla vikten av att i ökad utsträckningkan bedriva den verksamhetsplanering som krävs för ämbetets målinriktadeinsatser till slöd för landets kulturminnesvård. Även för de museer som omfattats av organisationsarbetetföreligger en rad uppgifter som kräver stora arbetsinsatser och en välanpassad organisation. Museernas huvuduppgifter, nämligen att samla, ordna ochvårda föremålen, att utforska och dokumentera dem saml att genom en utåtriktadverksamhet föra ut resultaten av det vetenskapliga arbetet till allmänheten, spänneröver ett synnerligen brett register. Kravet på att de statliga museerna gerservice till de regionala och lokala museerna växer sig allt starkare. Härskall särskilt nämnas de förstärkta insatser som måste tUl för att möta detstora behovet i landet vad beträffar konservering av arkeologiskt material. Destatliga museernas verksamhet med vandringsutställningar måste också utvecklasoch understödjas. En sammanhållen organisation för den centralakulturminnesvården och de historiska museerna ställer naturligtvis även särskUdakrav på administrationen. De enskilda museunstitutionernas behov av omedelbaradministrativ service måste också tillgodoses. Vad jag här har berört ger en bild av den omfattninguppgifterna f. n. har och de ökade krav som ställs på ochde historiska museerna. förslag är enligt min meningväl ägnat att ligga till grund för genomförande av en organisation sommotsvarar dessa krav. Med utgångspunkt i vad jag här anfört förordar jag att dennya myndigheten under en gemensam styrelse skall bestå av ,historiska museet, mynthistoriska museet, medelhavsmuseel, tekniskainstitutionen och bibliotek. Det ankommer på regeringenatt fatta beslut i frågor som gäller den närmare organisationen av den nyamyndigheten, och statens historiska museer. Den speciella karaktären hos den nya organisation och statens historiska museer gör detnödvändigt att se förutsättningslöst på frågan om ledningen av organisationen.Jag vill understryka att det här rör sig om en organisation av unik karaktär.Inom samma myndighet ryms dels ett ämbetsverk av sedvanlig typ, dels ett antalenheter som närmast motsvarar de statliga kulturinstitutionerna. För den förraorganisationstypen är del vanligt med en styrelse under verkschefensordförandeskap. För kulturinstitutionerna däremot har det inte bedömts lämpligtalt institutionschefen också skall vara ordförande i styrelsen. 1974:28angående den statliga kulturpoUtiken uttalade jag särskilt (s. 323) att chefenför en kulturinstitution i allmänhet borde ingå som självskriven ledamot i dess styrelse.Institutionschefen borde däremot inte vara dess ordförande. Jag anförde vidareatt denna princip borde vara vägledande för beslut som det ankom på Kungl. Maj;latt meddela i fråga om sådana institutioner. När del gäller sammansättningen av styrelsen för enmyndighet med så mångskiftande uppgifter som den nu aktuella, finner jag detsärskilt betydelsefuUt att ämbetets och institutionernas förankring i samhälleti övrigt markeras och att alla möjligheter tillvaratas för att samordnaverksamheten med insatser på andra samhällsområden. Jag avser att i annatsammanhang föreslå regeringen att förordna att styrelsen skall bestå av högsttio ledamöter och att riksantikvarien skall ingå som självskriven ledamot istyrelsen, men däremot inle vara dess ordförande. 1 styrelsearbetet kan vidarekomma att delta representanter för de anställda i enlighet med bestämmelserna ikungörelsen (1974:224) om personalförelrädare i statlig myndighels styrelse m. m. Det har inte varit möjligt för organisationskommittén attvid sina bedömningar ta hänsyn till vissa ännu icke färdigbehandlade frågor.Hit hör bl. a. utformningen av den regionala kulturminnesvårdsorganisationenoch inordnandet av en särskild sektion hiom förutvecklingsarbete på byggnadsvårdsområdet. I det senare fallet förutsättsförhandlingar mellan ämbetet och statens råd för byggnadsforskning. Jag serdet dock som önskvärt att ämbetet med utnyttjande av byggnadsvårdsåretserfarenheter redan nu företar lämpliga förberedelser för ett sådant inordnande. Det hade självfallet varit av värde med ett klariäggandeav dessa och andra frågor i anslutning till organisationsförändringen. Jag troremellertid inte att de oklarheter som kan föreligga på någon punkt är av denkaraktären att de innebär problem för genomförandet av den föreslagnabasorganisationen. Det bör få ankomma på den nya myndigheten att förändra ochkomplettera detaljorganisationen i takt med att en förändradverksamhetsinriktning kräver delta. Jag förordar att omorganisationen genomförsden . Den föreslagna upprustningen av organisationen bör iväsentliga delar kunna genomföras redan nästa budgetår. Jag delar statenskulturråds uppfattning att i första hand sådana förstärkningar bör göras som ärnödvändiga för att omorganisationen skall kunna genomföras. Behovet avförstärkta resurser är särskilt stort när det gäller konserverings- ochfotoverksamheten samt administrationen. Jag kommer i del följande att beräknamedel för väsentligt ökade insatser på konserveringsområdet inom ramen för denföreslagna tekniska institutionens verksamhet. Jag kommer också alt, medutgångspunkt i organisationskommitténs förslag och remissyttrandena, beräknamedel för personalförstärkningar m. m. inom såväl som museiinstitutionernaoch bibliotek. Av skäl som redovisats hartyngdpunkten i fråga om förstärkningarna detta år lagts på museerna och på dentekniska föremålsvärd. ökningen av anslagen till ochstatens historiska museer för nästa budgetår beräknar jag till 2 milj. kr.utöver löne- och prisomräkning. Med anledning av vad som anförts av bl. a. statskontoret, TCO-Soch /SR vill jag understryka lämpligheten av att den nya organisationensdetaljutformning under genomförandeskedet sker i nära kontakt med personalenoch dess fackliga organisationer. Beträffande avlalsbara anställnings- ocharbetsvillkor avser jag att ge det förhandlingsuppdrag sombehövs. Som jag redan har redovisat uttalade jag i prop. 1974:28att jag delade MUS 65:s uppfattning att huvudmannaskap förriksantikvarieämbetet och slatens historiska museum borde upphöra. Jagförordade därvid alt förhandlingar togs upp mellan akademin och staten, varvidfrågan om ändringar i den nu gällande stadgan för akademin borde övervägas.Vidare borde en överföring i statlig ägo av akademins kulturhistoriskafastigheter aktualiseras. Vad jag sålunda anförde lämnade utanerinran (KrU 1974:15, rskr 1974.248). Jag förordar nu att akademins huvudmannaskap upphör vidutgången av , dvs. som den nya myndigheten riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer planeras börja sitt arbete. Akademin har genom sitt förvaltningsutskott i vissaavseenden fungerat som styrelse för del nuvarande ämbetet och museet. Bestämmelserhärom finns bl. a. i 15 § 1 och 2 stadgarna för vitterhets-, historie-ochantikvitetsakademien (1933:556, ändrade senast 1971:1267). Jag avser att iannat sammanhang la upp frågan om att upphäva dessa bestämmelser. Den nya organisationen medför att Vitterhetsakademiensverksamhet inom kulturminnesvårdens område förändras. Det får betydelse i olikaavseenden, bl. a. för den framtida förvaltningen av akademins fastigheter ochfonder och för den fortsalla driften av de vetenskapliga förelagen och avakademins bibliotek och arkiv. De aktuella frågorna har övervägts vid deförhandlingar som har ägt rum mellan statens förhandlingsnämnd och akademin. Förhandlingarna har resulterat i de av mig tidigare nämndaavtalen (bilaga 3 och 4), som förhandlingsnämnden haröverlämnat till regeringen. Avtalen,här betecknade som huvudavtal och förvaltningsavlal, har slutits underförutsättning dels att akademin fr.o.m. skiljs från sitthuvudmannaskap för och statens historiska museum, delsatt regeringen godkänner avtalen. Avtalen innebär i sak inte några mera genomgripande förändringarutöver den redan beslutade reformen om huvudmannaskapet. har sålunda kommit överens om att akademins äganderätttill fastigheter och till byggnader på ofri grund skall bli kvar hos akademin.Motsvarande skall gälla inskriven nyttjanderätt till fastighet. Däremot skallakademin inte längre ha något ansvar för statliga fornlämningar och byggnadsminnesmärken.Parterna har beträffande akademins kulturhistoriska fasligheter och byggnaderenats om alt de faktiska vård- och förvaltningsuppgifterna liksom hittillsskall ankomma på staten. Delta kommer till uttryck i förvaltningsavtalet. 1avtalet har undantag gjorts för några fastigheter som akademin har önskat altsjälv få vårda och förvalta. Jag finner det tillfredsställande att den nya myndighetenriksantikvarieämbetet och statens historiska museer kan tillföras också denerfarenhet som vården och förvaltningen av akademins fornminnen ochkulturhistoriska byggnader ger. Beträffande de fastigheter som blir kvar underakademins förvaltning förutsätter parterna att ett samarbete kommer alt äga rummellan akademin och myndigheten. Enligt förvallningsavtalet har staten tagit på sig ettekonomiskt ansvar för de fastigheter och byggnader som staten skall vårda ochförvalla. Det innebär enligt min mening inte någon utökning av statensnuvarande ansvar för denna vård och förvaltning. Staten berättigas att uppbäraoch disponera inkomsterna av egendomen och akademin kommer liksom attbidra till kostnaderna genom medel från sina donationsfonder. Det bör i dettasammanhang framhållas att förvallningsavtalet kan sägas upp efler . När det gäller akademins fonder och de vetenskapligaförelagen har parterna enats om att inle vidta några förändringar. Jag haringet att erinra mot den sålunda valda lösningen. Jag delar även uppfattningen att staten bör bli ensamansvarig för akademins bibliotek och arkiv eftersom dessa institutioner är avstort allmänt intresse. För att trygga och arkivets fortsattaverksamhet har parterna avtalat att akademin skall deponera sin del avsamlingarna hos den blivande myndigheten och statenshistoriska museer. Akademin har vidare utfäst sig att ulan ersättningtillställa myndigheten bytesexemplar av böcker och tidskrifter efler i huvudsaksamma grunder som f. n. Del får med hänsyn till akademins insatser anses varanaturligt att staten har åtagit sig att väl vårda och förvalta akademinsegendom och alt hålla och arkivet tillgängliga som samlade enheter. Med tanke på den fortsatta utvecklingen har i huvudavtalellagils in en bestämmelse som tillförsäkrar både staten och akademin rätt allframdeles påkalla förhandling i frågor som rör den mellan parterna träffadeöverenskommelsen. Jag finner att avtalen bör kunna godtas och förordar attregeringen inhämtar bemyndigande av att godkänna dem. Att skiljs från huvudmannaskapet förriksantikvarieämbetet och statens historiska museum aktualiserar även fråganom akademins arbetsuppgifter . Såsom MUS 65 har framhållit harakademin synneriigen goda förutsättningar för att etablera och förstärka det vetenskapliga kontakt- och informationsnätet medutlandet. Akademin har också förklarat alt den i görligaste mån avser attintensifiera sin internationella verksamhet, bl. a. när det gäUerforskarutbyten och veten-skaphga sammankomster. Det finns sålunda skäl att antaatt akademins internationella verksamhet får ökad betydelse efter skiljandet avakademin från ämbetet och museet. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen föreslår att 1. godkänna de riktlinjer för ett statligtlitteraturstöd som jag har förordat, 2. medgiva attstatsgaranti för lån till nyetablering av förlag m. m. under /76beviljas intill ett belopp av , 3. godkänna de avmig förordade grunderna för statsbidrag a. till viss verksamhet vid lokala folkbibliotek ochtill länsbib liotek, b. till länsbibliotekens och lånecentralers inköp avlitteratur på invandrarspråk, 4. godkänna vadjag i del föregående har anfört om inriktningen av de statliga åtgärderna på fUmområdet, 5. godkänna deriktlinjer för en omorganisation av och statenshistoriska museum saml som jag har förordat, 6. bemyndigaregeringen att vidtaga de övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövsför att omorganisationen skall kunna genomföras, 7. bemyndigaregeringen att godkänna de mellan staten och Vitterhets-, historie- ochantikvitetsakademien träffade avtalen angående frågor vid skiljandet avakademin från huvudmannaskapet för och statenshistoriska museum. I fråga om anslagsberäkningarna för /76återkommer jag i det följande. 13 Anslagsberäkningar för /76 1974/75 Anslag 2665 000 1975/76 Förslag 5 180 000 inrättades den i enlighetmed statsmakternas beslut (prop. 197428, KrU 1974:15, rskr 1974248). Enligt instruktionen (1974:644) för skaUrådet främja förverkligandet av målen för den statliga kulturpoUtiken samtverka för en utveckUng av denna politik. Därvid skall rådet särskilt verka församordning av och utarbeta planer för de statliga msatserna inom kulturområdet.Rådet skall vidare genomföra utredningar som syftar tiU att kartlägga behovetav reformer och i övrigt följa forsknings- och utvecklingsarbetet på områdetsamt samla och sprida information om kulturell verksamhet. Rådet handläggerärenden om statliga åtgärder som rör teater, dans och musik, litterärverksamhet och folkbibliotek samt konst, museer och utstäUningsverksamhet. TiUde ärenden rådet handlägger hör frågor om statsbidrag till bl. a. amatörer,mindre ensembler och fria grupper. 1 anslutning tiU sitt eget förslag tillårlig anslagsframställning skall rådet granska förslag till sådanaframställningar från andra myndigheter och organ inom nämnda delar avkulturområdet samt göra en sammanfattande bedömning av anslagsbehoven. Rådet leds av en styrelse bestående av en ordförande ochhögst fjorton andra ledamöter. Inom rådet finns som rådgivande och beredande organtre nämnder, nämligen en , dans och musik, en och folkbibliotek och en , museer ochutställningsverksamhet. Varje nämnd består av en ordförande och högst åttaandra ledamöter. Dessutom finns hos rådet en delegation för lokal- ochutrustningsfrågor, bestående av en ordförande och högst sex andra ledamöter.Ordförande och ledamöter i styrelse och nämnder samt i delegationen för lokal-och utrustningsfrågor utses av regeringen. Verksamheten vid förbereddes av enorganisationskommitté, tillsatt enligt beslut av Kungl. Maj:t den 29 mars1974. Framställning om anslag för statens kulturråds verksamhet budgetåret1975/76 överlämnades av organisationskommittén. Beräknad ändring 1975/76 + 2 846 200 (21 000) (85 000) + 3 466 000 För uppräkningav anslaget från tre kvartal till och för pris- och löneomräkning m.m. beräknas ett behov av ytterligare . I beloppet är även inräknaten överföring av vissa medel för kultursociologiska undersökningar frånanslaget Rikskonsertverksamhet (+ .) och en överföring från anslagetPedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet av medel som tidigare disponeradesav (-i- ). Av den totala summanavser . Förslaget till 0-altemativinnebär att anslaget till expertis och tiUfäUig arbetskraft minskas och attutredningsverksamheten skärs ner. Organisationskommitténutgår från att nya lokaler ställs till förfogande fr.o.m.sommaren . Kostnadsökningarna till följd av flyttningen beräknas till285 , varav för engångsutgifter . bortfaUer enkostnad av . för vUken medel anvisats innevarande budgetår. Förhandläggning av teater- och musikfrågor bör inrättas en tjänst som förstebyråsekreterare. Vidare bör bl. a. inrättas en tjänst som biblio-tekarie/dokumenlalislför uppbyggnad och skötsel av referensbibliotek och dokumentationsverksamhetinom rådet samt två tjänster som konto- rister/kontorsbiträden. För den föreslagnaarbetskraftsförstärkningen räknar kommittén med ett sammanlagt behov av . Kulturrådetsutredningsarbete kommer att bedrivas inom olika projektgrupper.Sekretariatskostnaderna kommer! att i stor utsträckning bestridas ur medel förexpertis och tillfällig arbetskraft. Eftersom kraven på utredningar inomkulturrådet kan väntas blii stora, bör medlen för expertis ökas med 155 000 kr.Vidare kommer rådet att få ett särskilt ansvar att utarbeta och distribuerainformation om den nya kulturpolitiken och UtveckUngen inom kulturområdet. Fördetta ändamål beräknar kommittén ett ökat medelsbehov av . Organisationskommitténföreslår att statsmakterna fattar ett principbeslut om att massmediefrågoTförs till direkta ansvarsområde. Därvid bör kulturrådetsorganisation utvidgas med en fjärde . För förstärkningav rådets sekretariat m. m. vid inrättandet av en sådan nämnd beräknas ettbehov av . Om de av litteraturutredningen föreslagnaåtgärderna avseende htteraturstöd genomförs, anser organisationskornmittén att administra tiva resurser motsvarande dem som utredningen beräknat bör ställas tiU förfogande. Detta medför ett behov av ytterligare . avseende löner, arvoden och vissa kostnader för resor och expenser. anslagsframställning harkompletterats av i en särskild skrivelse . Med hänvisning till vissa kostnader för arbetet i rådets styrelse och nämnder begär rådet ytterligare . för reseersättningar och . Dessa belopp har räknats in i sammanställningen i del föregående. Det krävs betydande insatser från sida redanför att genomföra de kulturpolitiska reformbeslut statsmakterna hittiUs fattat.Samtidigt växer behovet av kartläggnings- och iitredningsarbete inom rådet föratt belysa utvecklingen och skaffa underlag för fortsatta samhälleligainitiativ. I anslutning till mina förslag i det föregående i fråga ombokutgivning (11.2) och folkbibliotek (11.3) har jag även redovisat minasynpunkter på vilka uppgifter bör ha i det framtida arbetetpå dessa områden. För de ytterligare arbetsinsatser som kommer att krävas på htteralur-och biblioteksområdet bör rådet erhålla särskilda resurser. Jag räknar med ett sammanlagtbehov av .