prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Statens vårdanstalter föralkoholmissbrukarc: 166 1. Driftkostnader, förslagsanslag 29 597 000 168 2, Utrustningm.m., reservationsanslag 100 000 Bidrag tillanordnande av erkända vårdanstalter för alkoholmissbrukare m.m., reservations anslag 900 000 Bidrag tilldriftkostnader vid erkända värd- anstalter för alkoholmissbrukare m.m., ' 72 5. Bidrag till kommunalanykterhetsnämnder m.m., förslagsanslag 13 3 400 000 Utbildning ochsamverkan inom nykterhetsvården, Bidrag tillLänkrörelsen m.m. 4 800 000 K. ytssa åtgärder för handikappade Inledning 178 1. Bidrag till handikappinstitutet 6 010 000 Bidrag till vissa hjälpmedel förhandikappade, förslagsanslag 147 000 000 Kostnader för viss utbildning avhandikappade, förslagsanslag 9 630 000 Bidrag tillanordnande av vissa institutioner för psykiskt utvecklingsstörda, reservationsanslag 13 000 000 Bidrag tiUdriften av särskolor m.m., förslagsanslag 174 200 000 Bidrag till handikapporganisationer, reservationsanslag 4 500 000 Kostnader för viss verksamhet förblinda, förslagsanslag 3 172 000 4 090 000 361 602 000 6 101 000 105 000 150 000 7 458 000 26 376 481 000 13 000 000 2 480 000 Ersättning till postverket för befordran av samt internationelltsocialpolitiskt samarbetem.m., förslagsanslag Vissa internationella resor, reservationsanslag Vissa internationella kongresser i , Utbyggande av sjukhuset 200 9. Utbyggande av akademiska sjukhuset i 206 10. Vissa byggnadsarbeten m.m. inom socialde partementets verksamhetsområde Statens utlåningsfonder 3. V. Fonden förlåneunderstöd 216 1. Lån tillnybyggnader vid erkända vårdanstalter Lån tUlutländska läkare för viss efterutbildning Summa för kapitalbudgeten 42 627 000 Totalt försocialdepartementet 26 419 108 000 BUaga 8 till budgetpropositionen 1975 Prop. verksamhetär i huvudsak inriktad på frågor som rör transportverksamhet, trafiksäkerhetsamt post- och telekommunikationer. Den statliga trafikpolitiken syftar tillatt för landets olika delar trygga entillfredsställande transportförsörjning till samhällsekonomiskt lägsta kostnadi driftsmässigt och trafiktekniskt rationella former. I denna målsättningligger att de statliga insatserna inom transportsektorn skall planeras i närakontakt med samhällsplaneringen i övrigt. Statsmakternas trafikpolitiska strävandenhar således inriktats på olika slag av åtgärder för att successivt skapa bättrebetingelser för en samhällsekonomisktriktig utveckling av transportsektorn. Som led i dessa strävanden ingåratt i olika hänseenden ge SJ förbättrade möjligheter att hävda sig inom olikadelar av transportmarknaden. Detta har skett bl. a. genom att olika hämmande regleringar för SJ slopats. Genom de investeringsanslagsom anvisas ges SJ möjlighet att anpassa och bygga ut sin verksamhetför de transporttjänster där företaget har de bästa möjligheterna att göra sig gällande. Både i fråga om gods- och persontrafikeninriktas härvidlag intresset i första hand på de mera långväga och trafikstarkarelationerna. De stora investeringar som gjorts vid SJ i syfte att effektiviserajärnvägssystemet har lett till en förbättrad kvalitet avjärnvägstransporterna i fråga om snabbhet, regulari-tet m.m. Investeringsramenunder /75 ökade med 72 milj. kr. till 422 milj. kr. Det nu framlagda förslaget tillinvesteringsram för nästa budgetår om 480 milj. kr. iimebär en ökning med nära60 milj. kr. jämfört med den för innevarande budgetår gällandeinvesteringsramen. Från trafikpolitisk synpunkt är detangeläget att verka för en större marknads- och kostnadsmässig rättvisa iförhållandet mellan trafikgrenarna och trafikföretagen. Från derma synpunkt ärstatsmakternas ställningstagande till de av bilskatteutredningen avgivnaförslagen av betydelse. På grundval av förslag från denna utredning harriksdagen beslutat om ändrade fordonsskattebestämmelser som sedan den 1 januari1971 medför ett successivt ökat kostnadsansvar för de tyngsta fordonen inom 1975:1 Bilaga 8 2 ramenför ett oförändrat skatteuttag. Reformen beräknas vara helt genomförd . Olika åtgärder har också vidtagits föratt främja trafikpolitiskt sunda verksamhetsbetingelserinom vägtrafiken och stödja utvecklingen i fråga om företagsstruktureninom den yrkesmässiga vägtrafiken. Kraven har sålundaskärpts från såväl trafikpolitisk som trafiksäkerhetsmässig synpunkt påfordonsägare och trafikföretagare, bl. a. när det gäller att genom planläggning av transporterna förhindraöverträdelser av bestämmelserna om fordons belastning ochfordonsförares arbets- och vilotid. Av särskild betydelse när det gäller attkomma till rätta med det allvarliga överlastproblemet är den särskildaöverlastavgift, som fr. o. m. tas ut av ägare till fordon somframförs i strid mot bestämmelserna omaxel- och boggitryck, maximilast eller bruttovikt. Bland åtgärder somsyftar till att främja en sund utveckling inom den yrkesmässiga lastbilsnäringen kan nämnas den utbyggdaekonomiska lämplighetsprövningensom införts som ett led i tillståndsprövningen. Särskilda åtgärder har ocksåvidtagits mot olaga yrkesmässig godstrafik. För att ytterligare förbättra detrafikpolitiska förutsättningarna för en samhällsekonomisktriktig utveckling av transportsektorn har särskilda sakkunniga tillkallats förutredning av olika trafikpolitiska frågor den trafikpolitiskautredningen (K 1972:07), Direktiven utgår från att man för attkunna fullfölja den samhällsekonomiska målsättningen måste i vidareutsträckning än som förutsattes vid 1963års trafikpolitiska beslut förena den marknadsmässiga rörelsefriheten med enplanmässig samordning och styrning. I sammanhanget framhålls denbetydelse, som i ökad utsträckning måste tillmätas, en övergripande ochfortlöpande trafikplanering, som ger underlag för bedömning av möjligatransportalternativ. I utredningsuppdraget ingår bl. a. att överväga i vilkenutsträckning och tmder vilka förutsättningar enändrad innebörd bör ges åt kostnadsansvarighetsprincipen. Övervägandenaförutsätts härvidlag resultera i förslag till konkreta handlingsnormer. Ettdirekt samband fiims mellan den omprövning av kostnads-ansvarighetsprincipensutformning och innebörd som tas upp av trafikpolitiska utredningen och fråganom vägtrafikens kostnadsansvar som behandlas i vägkostnadsutredningensår avlämnade betänkande (SOU 1973: 32) Vägtrafiken kostnader ochavgifter. Med tanke bl. a. på behovet av ensamordning av utredningsuppgifterna har den trafikpolitiska utredningengenom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att fortsätta arbetet rörandevägtrafikens kostnadsansvar. Därmed har också det parlamentariska inflytandetsäkrats i fråga om sistnämnda uppgift. Trafikpolitiska utredningen skall ägnasärskild uppmärksamhet åt järnvägstrafikenoch dess möjligheter att utvecklas i marknads- och servicehänseende.Utredningen har i deima del att närmare överväga frågan om lämpligkonstruktion av SJ:s taxor. Målet bör vara att utforma dessa så att de i önskvärd utsträckning stödermarknadsföringen av SJ:s transporttjänsteroch i högre grad medverkar till ett effektivt utnyttjande av SJ:s kapacitet. Angeläget är också attövervägandena omfattar möjligheternaatt anpassa SJ:s taxor på längre avstånd så att de dels i större utsträckningkommer att ligga i linje med samhällets allmänna regional-och näringspolitiskamål, dels förbättrar SJ:s möjligheter att hävda sig i fråga om persontrafik, godsslag och sändningsstorlekarsom SJ har naturligaförutsättningar att handha. I anslutning till behandlingen av kostnadsansvarighetenskall utredningen också ägna uppmärksamhet åt fråganom SJ:s trafiksvaga bandelar och SJ:s separatredovisning av dessa. Härvidlagkan det enligt direktiven finnas anledning att, mot bakgrund av vunna erfarenheter, överväga enändrad prövnings- och handläggningsordning.I fråga om godstrafiken på landsväg ankommer det på utredningen attöverväga de ytterligare åtgärder, som krävs för att främja en rationell ochsund utveckling inom denna transportnäring. I anslutning tillbehandlingen av de allmänna trafikpolitiska frågeställningar somanges i direktiven skall utredningen även beakta sjöfartens roll i trafikpolitiken. En planmässigsamordning och prioritering av insatserna inom trafiksektorn är engrundläggande förutsättning för att en tillfredsställande trafikservice tilllägsta samhällsekonomiska kostnader skall kunna tillhandahållas. Det är därförangeläget att som grund för det trafikpolitiska handlandet ochinvesteringsverksamheten ha tillgång till en övergripande trafikplanering som tar hänsyn tillsamspelet och arbetsfördelningen mellan de olika trafikgrenarna. Ett viktigt led idet trafikpolitiska reformarbetet har därför varit att utvecklaplaneringsinstrumenten, Kungl, Maj:t har sålunda som en utbyggnad av tidigare planeringsverksamhet gett länsstyrelserna iuppdrag att i anslutning till trafikplaneringsutredningens (K 1970: 41) arbetegenomföra en hela landet omfattande regional trafikplanering. Inom ramen för den regionalatrafikplaneringen har länsstyrelserna haft att söka uppställa en målsättningför resp, läns trafikförsörjning samt ge förslag till hur trafiken skallbedrivas. Länsstyrelserna har månader 1974 avgettsina slutliga förslag till trafikplaner, Ifråga om den fortsatta behandlingen av länsstyrelsemas trafikplaner är avsikten att dessa skall utvärderas ochavstämmas för att kunna nyttiggöras i det fortsatta trafikpolitiskautrednings- och utvecklingsarbetet. För att öka kunskapen om och stimulera bred samhällsdebatt om olika former avregional och lokal planering har en informationsverksamhet benämnd Planeringsinformation 1974genomförts. Denna har omfattatplaneringsformerna regional utvecklingsplanering, regional och lokaltrafikplanering samt fysisk riksplanering. Ett basmaterial om på- 1975:1 Bilaga 8 Kommnnikationsdepartementet 4 gåendeverksamheter inom dessa planeringsformer har distribuerats till samtligapartiers kommunfullmäktiggrupper samt erbjudits politiska partier,studieförbund och vissa intresseorganisationer, I kommunernas regi har underhösten anordnats över 700 utställningar för allmänheten. För att stödja tätortskommunemai deras strävanden att få till stånd bättre lokala trafikförhållanden arbetaren särskild utredning kollektivtrafikutredningen (K 1971: 01), Utrednmgenhar till uppgift bl. a. att ange hur kommimerna genom åtgärder påstadsbyggnadsområdet, inom gatu- och vägbyggandet samt genom trafiktekniska m,fl. åtgärder kan förbättra den kollektiva trafikservicen. Inom ramen förutredningens arbete med att försöka ange innebörden av det trafikpolitiskakravet på en tillfredsställandetransportförsörjning utvecklas metoder som beskriver trafiksystemetsftmktion och standard. Med hänsyn till vikten av att få enprissättning som medverkar till att de kollektiva trafikmedlen i ökadutsträckning kommer till användning har särskilda sakkunniga tillkallats föratt utreda frågan om regionalt gällande generella trafikrabatter (K 1974: 01).Utredningen, som innefattar företrädare för stat, landsting och kommuner,skall på grundval av den lokala och regionala trafikplaneringens resultatframlägga förslag om regionala rabattkort. I utredningsuppdraget ingår bl. a. attnärmare överväga rabatternas geografiska täckning, utformning och storlek.Detta skall ske med hänsyn till omfattningen och inriktningen av trafiken ochkostnaderna för denna. Utredningen skall belysa hur olika alternativ i fråga omutformning och storlek av rabatterna kan väntas påverka utnyttjandet av dekollektiva trafikmedlen och vilka fördelar de väntas ge med hänsyn tillframkomlighet i trafik, samhällsbyggande och serviceutnyttjande. De administrativaoch tekniska aspekter som sammanhänger med rabatterna skaU också närmarebelysas. Med beaktande av den effekt rabatternakan väntas få på resandet skall deras inverkan i intäkts- och kostnadshänseendebedömas. I den mån det blir fråga om underskott har utredningen att behandlafrågan om fördelningen och finansieringen härav. Föratt främja de regionalpolitiska strävandena att utveckla näringslivet iNorrland och övriga delar av det allmänna stödområdet infördes etttransportstöd i syfte att minska de kostnadsmässiga olägenheterna som följermed de långa avstånden i nämnda områden. Transportstödet omfattade järnvägs-och lastbilstransporter i yrkesmässig trafik och avsåg i sin första etappsådana transporter frän och inom stödområdet på sträckor . Avregional- och näringspolitiska skäl inriktades stödet på helfabrikat och merabearbetade halvfabrikat samt på livsmedels- och jordbruksprodukter. Stödetskulle i första hand utgå . Den utvärdering avstödet, som gjordes , vi- Prop.1975:1 Bilaga 8 5 sadeatt stödet väl fyllt sin regionalpolitiska uppgift att utjämna transportkostnadernaoch därmed verksamt bidragit till att främja näringslivets utveckling i berörda delar av landet. Resultaten avutvärderingen redovisades i prop, 1973: 95 (: 14, rskr 1973:250), i vilken föreslogs en utbyggnad och i ett par hänseenden anpassning avdet dåvarande stödet fr, o, m, . I enlighet härmed kom stödetäven att omfatta transporter in till stödområdet av vissa råvaror ochhalvfabrikat. Vidare skedde en anpassning av stödet bl. a. i fråga ombestänming av minsta transportsträcka och lägsta sändningsvikt. En ytterligare utbyggnad av transportstödetbl, a, till att även omfatta transporter in till stödområdet av vissa kemiskaråvaror föreslås i årets budgetproposition. För nästa budgetår föreslås en ökadmedelstilldelning med ca 13 milj. kr, för att tillgodose näringslivetsefterfrågan på transportstöd. För att skapa gynnsammare betingelser förden näringsgeografiska utveckling som inlemmande i stödområdet syftartill infördes för en treårig försöksperiod ett fraktstödavseende de från utgående godstransporterna i Gotiandsbolagets färjetrafikmed fastlandet (prop. 1971: 154, : 28, rskr 1971: 350). vidtogs en reducering av bolagetspersonbilstaxa. En förstärkning av godstransportstödet genomfördes den1 (prop. 1973: 95, : 14, rskr 1973: 250). Ar infördes vidare i flygtrafikenmellan och fastlandet vissaspecialpriser och rabattarrangemang, vilka särskilt gynnade gotlänningarnasamt turismen. En utvärdering av det hittillsvarandegodstransportstödet visar att stödet välfyllt sin regionalpolitiska uppgift att reducera de kostnadsmässiga olägenhetersom har. I enlighet med förslag från Kungl. Maj:thar beslutat om en kraftig förstärkning av stödet tillGotlandstrafiken fr. o. m. (prop. 1974: 140, : 27,rskr 1974: 347), Med hänsyn till det värde transportstödet visat sig ha ochför att ytterligare gynna det gotländska näringsliv som är beroende av råvaroroch halvfabrikat från fastlandet har godstransportstödet utvidgats att ävenavse transporter i färjetrafiken till . Som ett led i strävandena att förbättrabetingelserna för befolkningen på ,att öka landsdelens lokaliseringspohtiska attraktivitet och för att även gynnaturismen införs vidare ett transportstöd till persontrafiken medGotlandsbolagets färjor. Detta stöd innebär i förhållande till nu gällandetaxor en sänkning av biljettpriserna på olika relationer . Ianslutning till nu gällande specialpriser och rabattarrangemang i flygetmellan och fastlandet sker en viss relativ förbättring. Den totala årskostnaden för de ohkatransportstödsåtgärderna för beräknas till ca 21 milj. kr. Prop.1975:1 Bilaga 8 6 För att närmare överväga huvudmannaskaps-och ägandeförhållandena i färjetrafikenmellan GoUand och fastlandet kommer en särskild sakkunnig atttillkallas. För att förbättra betingelserna för denkollektiva trafikförsörjningen inomlandsbygds- och glesbygdsområdena har i enlighet med ett av godtaget förslag (prop. 1973: 53,: 13, rskr 1973: 203) bussbidragssystemet reviderats och kraftigt byggtsut fr o. m. /75. Reformen avsåg den lokalatrafikförsörjningen, för vilken kommunerna har ett primärt ansvar. En allmänsträvan har varit att utforma ett system som främjar en samordning avtrafikbehov och trafikresurser samt enrationell utformning av den kollektiva trafikapparaten. I årets budgetproposition framläggsförslag om ett förstärkt statligt stöd tillolönsam regional busstrafik. Det nya regionala bussbidragssystemet som innebärkraftigt ökade statliga insatser är provisoriskt i avvaktan på bl. a.förslag från utredningen om regionalt gällande trafikrabatter ochställningstaganden i anslutnmg härtill. För nästa budgetår föreslås i bidrag till olönsam lokal och regionalbusstrafik en medelstilldelning av ca 36 milj. kr. har (: 9, rskr 1974:111)hos Kungl. Maj:t begärt utredning ochförslag angående stöd till kollektivtrafiken i skärgårdarna. a. denna frågabereds av en interdepartemental arbetsgrupp som tillsatts för att göraen allmän översyn av vilka åtgärder som kan vara ägnade att förbättraskärgårdarnas villkor. Till deregionalpolitiska insatserna inom kommunikationsområdet kan även räknas den avKungl. Maj:t beslutade kraftiga sänkningen av tele-fonavgifterna. Taxereformengynnar i särskilt hÖg grad företag och enskildai som får sänkningar av samtaisavgifterna på . Debeslutade åtgärderna utjämnar större delen av skillnaden i telefonkostnadermellan landets olika delar. Regeringen har vidare medverkat till attfå till stånd en omläggning av taxestrukturen inom inrikesflyget. Förändringeninnebär att biljettpriserna på de långa avstånden relativt sett sänkts. Ensådan taxekonstruktion skall ses som ettväsenUigt inslag i strävandena att successivt skapa ökad balans ibefolkningens och näringslivets möjligheter i olika delar av landet. Anslagen till driftav statliga vägar liksom till bidrag till drift av kommunala och enskilda vägar föreslåsöka. Detsamma gäller anslagen till byggandeav staUiga vägar och till bidrag till byggande av kommunala vägar ochgator. För att bibehålla handlingsberedskapen i sysselsättningsavseende föreslås att anslaget Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärderavseende statliga vägar bibehålls även för /76. 1975:1 Bilaga 8 7 Totalt uppgår härmed väganslagen till ca3 014 milj, kr, att jämföra med ca 2 763 milj. kr, innevarande budgetår.Sammantaget innebär dennamedelsförstärkning att servicenivån på vägnätet upprätthålls, att beläggningsarbetenakan utökas och att en fortsatt ny- och ombyggnad samt förstärkning av vägnätet kan ske. Härutöver tillkommer de vägarbetensom finansieras med beredskapsmedel och som för innevarande budgetårberäknas till 235 mUj. Beredskapen pådrivmedelsområdet har i första hand varit inriktad på att säkerställa behovet av bl, a.transporter i s, k. avspärrnings-ellerkrigssituationer. Den minskning i oljetillförseln som skedde hösten ochvintern 19731974 har framtvingat en skärpt beredskap i vad avser s, k. fredskriser. , som ärcentral myndighet för bl. a, ransoneringsfrågor inom transportsektorn,föreslås få ökade resurser för bl. a, informations- och utbildningsverksamhet. I anslutning tillremissbehandlingen av energiprognosutredningens och energiprogramkommitténsbetänkanden och inom ramen för regeringens sparundersökning har trafikverken redovisat lämpligakonkreta åtgärder för att åstadkommaenergibesparingar. Inom transportforskningsdelega-tionen pågårutarbetandet av ett handlingsprogram för ytterligare forskningsinsatser inomenergiområdet. Det nordiska samarbetet på transport- ochkommunikationsområdet har vidareutvecklats.Bland pågående samarbetsprojekt kan nämnas undersökningar om trafikvolymens ochaxeltryckens inverkan på väg-kroppen och om framtidakollektivtrafiksystem för tätorter. Andra frågorsom behandlas gäller telehjälpmedel åt handikappade, flygförbindelsernapå och transportproblem med anknytning till den s, k.Trondheimsleden. På trafiksäkerhetsområdet har i nordiskt samarbete utretts bl. a. lagstiftning ombältesanvändning och om användning avskyddshjälm vid färd med motorcykel eller moped. Andra utredningsprojekt t. ex. om fotgängarreflexer och varselljus pågår. Inomtrafiksäkerhetsområdet görs insatser av olika slag för att successivtförbättra betingelserna för trafiksäkerhetsarbetet. Strävandena inriktas också på att uppnå en allt bättresamordning av de aktiviteter, som bedrivs av olika myndigheter, organisationeroch andra. Den parlamentarisktsammansatta trafiksäkerhetsutredningen (K 1973: 07) fortsätter sitt arbete. Genom tilläggsdirektivhar utredningen fått i uppdragatt närmare utreda bl. a. frågan om en minskning av högsta tillåtna längd förmotordrivna fordon och fordonståg. Utredningen har också fått i uppdrag attföre inkomma med förslag rörande särskilda utbildnings- ochkompetenskrav för rätt att föra motorcykel. Regeringen hartillsatt en särskild utredning (K 1974: 03) som skall överväga bl. a. frågorna omtrafiknämndernas organisation och uppgifter. 1975:1 Bilaga 8 KommunikatioiisdepaTtementet 8 I fråga om skyddet för åkande harregeringen, i enlighet med av godkända riktlinjer, beslutat enlagstiftning som innebär skyldighet att använda bilbälte vid färd medpersonbil. Enligt huvudprincipen gälleranvändningsplikt för sittplatser i framsäte, där bilbälte är monterat. Vissaundantag medges dock av praktiska och tekniskt-medicinska skäl. Bilbälteslagstiftningenträdde i kraft . harvidare pä förslag av regeringen godkänt en revision av bestämmelserna ommedicinska körkortskrav, varigenom en fortlöpande modernisering av kraven blir möjlig. trädde enligttidigare principbeslut nya regler i kraft som iimebär krav pä kvalificeratkörkort för rätt att föra lastbil med tung släpvagn eller buss. Utbytet av äldre körkort till nyadifferentierade körkort har fortsatt och har ca 1,3milj. kort bytts ut. Från ingången av skall fordonvara försedda med nya reflekterande registreringsskyltar. I samband härmed infördesett nytt kon-trollmärkessystem, varigenom kontrollen över fordonsbeståndet harkunnat förstärkas i väsentliga avseenden. Inom handelsflottan och hamnväsendetfortsätter utvecklingen mot större enheter och rationellare godshantering. Dentotala sjöbuma godskvantiteten över svenska hamnar har ökat betydligt undersenare år. För perioden fram beräknas ökningen fortsätta. Detfärje-transporterade godsets andel har ökat markant. Betydande insatser görs i det statligafarledssystemet. Den statliga isbrytarkapaciteten förstärks väsentligt delsgenom den levererade isbrytaren , dels genomleveransen av isbrytaren H, likaledes . Förslag läggsfram om anskaffande av ytterligare en kapacitetsstark statsisbrytare. För /76 föreslåsdriftanslagen till verksamhet öka med ca 39 milj. kr. till ca211 milj. kr. Den svenska handelsflottans höganybyggnadstakt fortsätter. Kända beställningar för svenska redare omfattar 66handelsfartyg om sammanlagt 5,9 milj. dwt, motsvarande ca 3,1 milj. tonbrutto. Utvecklingen inom sjöfarten ägnas ökaduppmärksamhet i internationella sammanhang och samarbetet med andrasjöfartsländer utvecklas. Den snabba tillväxttakten för flygtrafikenhar medfört stora statiiga investeringar i flygplatser ochflygsäkerhetsanläggningar. På pågår arbeten avseende en nyutrikesterminal som planeras kunna tas i bruk . BeträffandeGöteborg/flygplats har markarbetena igångsatts och överenskommelsehar träffats mellan staten och AB Härrydaflygplats om utbyggnadsplan m. m. Flygplatsen är planerad att tas idrift . Inom ramen för de s. k. ATCAS-projekten pågår arbeten för attgenomföra en långt gående automatisering avtrafikledningsprocessen, som bl. a. medger yttäckande flygkontroll. Prop.1975:1 Bilaga 8 Kommonikatioiisdepartementet 9 Inom postverketfortsätter de senaste årens omfattande rationaliseringsåtgärderitmefattande bl. a. fortsatt aiitomatisering av postbehandlingen, införandet avsärskilda redovisningscentraler och utvecklingsarbete för automatisering av kassaarbetet. De försök med utökad service genomlantbrevbärare som tidigare påbörjats hargivit goda resultat. Genom överenskommelse mellan ochpostverket är det möjHgt för alla kommuner att anlita lantbrevbärarna förserviceuppdrag av social karaktär, t. ex. hembesök hos åldringar ochdistribution av varor. Kostnaderna härför betalas av kommunema. Inom televerketfortsätter arbetet med att vidmakthålla och förbättra servicen åtkimderna. Automatiseringen av den inrikes telefontrafiken är heltgenomförd.