prop · FZ03170 · 1975-12-31 00:00:00 — När det gäller bam som har fölls föreslås äldrerätt bli tillämplig på så sätt alt om en man enligt de äldre bestämmelserna harvarit alt anse som far, skall han anses som far även efter ikraftträdandet avde nya reglema även om han enligt dessa inte automatiskt ar att anse sombarnets far. De nya reglerna om att annan man kan erkänna faderskapet tillbarn. 1975/76:170 99 vartillmoderns make enligt lagen är alt anse som far,bör enligt promemorian gälla,oavsett om barnet är fött före ikraftträdandet eller ej. Mera tveksamt ansesvara i vad mån moderns make eller hennes förutvarande make skall få föra talanom att han inte är far till barnet, i fall då det är fött före ikraftträdandet.Har han inte försuttit de frister som tidigare gällt för väckande av sådantalan, är det dock klart att han efter ikraftträdandet bör kunna föra talan omfaderskapet. Han börenligt promemorian kunna väcka talan även i fall då han harförsuttit en äldre talefrist, eftersom de nya bestämmelserna annars skulle föalltför liten räckvidd. Om däremot en tidigare väckt talan har ogillats genomlagakraftägande dom på annan grund än att en talefrist har försuttits, bör nytalan om samma sak i enlighet med allmänna principer vara utesluten. Vadgäller mål om äktenskaplig börd som är anhängigt för de nyareglernas ikraftträdande föreslås att de nya reglerna om förutsättning förtalans bifall blir tillämpliga. Om det alltså utreds att modern har haft samlagmed annan än maken, bör talan bifallas om det med hänsyn till samtligaomständigheter är sannolikt att bamet har avlats av den andre. Promemorieförslagetinnebär en kraftig inskränkning i rätten för arvingar till avliden man attväcka talan om dennes faderskap. Har talan väckts före ikraftträdandet mediakttagande av gällande tidsfrister och är målet alltjämt anhängigt vidikraftträdandet bör dock enligt de föreslagna ikraftträdandebestämmelsernatalan prövas slutligt utan hinder av att rätten att föra talan har fallit bortenligt de nya bestämmelserna. När det gäller förutsättningarna för bifall tilltalan föreslås dock att de nya reglerna tillämpas. Vaddärefter beträffar de föreslagna vårdnadsreglerna torde enligt promemoriannågra övergångsproblem knappast uppstå. Reglerna föreslås gälla fullt i och medikraftträdandet. Ipromemorian föreslås slutligen att faderskapslagen skall upphävas i sambandmed att de nya reglerna i FB sätts i kraft men att vissa övergångsbestämmelsertill faderskapslagen alltjämt skall gälla. Promemorieförslagenhar i sina huvuddrag tillstyrkts eller lämnats utan erinran av flertaletremissinstanser. Den kritik som har framförts har främst gällt förslaget om attföräldrar som är frånskilda eller som inte är gifta med varandra skall kunna hagemensam vårdnad om sina barn, även om de inte sammanbor. Hovrättenför Nedre menar att de i promemorian framlagda för- Prop.1975/76:170 100 slageni allt väsentligt torde överensstämma med den syn på förhållandet mellanföräldrar och barn som har varit förhärskande i den allmänna debatten undersenare år och all en modernisering av förevarande rättsområden är motiverad.Förslagen i promemorian är enligt hovrätten ägnade att ligga till grund förlagstiftning. Skolöverstyrelsenanser det angeläget att sådana ändringar görs i att en störrejämställdhet åstadkoms för moder och fader i frågor om ansvar och vårdnad ombarn och ansluler sig därför till de i promemorian framlagda förslagen i dennafråga. Invandrarverketär i princip positiv till de reformer som föreslås i promemorian. Verket anseratt reformerna innebär en anpassning av familjerätten till de fortlöpandeförändringarna i den allmänna uppfattningen och till den alll vanligareförekomsten av andra samlevnadsformer än äktenskapel. kvenfamiljelagssakkunniga framhålleratl samhällsutvecklingen har medverkat till enändrad syn på fiera av de frågor som regleras i FB. De sakkunniga påpekar attdenna ändrade syn redan har lett till betydelsefulla ändringar i reglerna närdet gäller t. ex. utomäktenskapliga barns rättsliga ställning och att endast enprincipiell skillnad egentligen återstår, nämligen när det gäller vårdnad och,som en följd därav, förmynderskap. Svenskakommunförbimdet anser att de föreslagna ändringama kommer att leda till enforlsalt utjämning av skillnaderna i familjerättsliga och andra avseendenmellan barn till gifta och icke gifta föräldrar och tillstyrker av dennaanledning att de föreslagna ändringarna genomförs. konstaterar att de föreslagna ändringarna i familjerätten anslutertill angelägna önskemål och behov och därför bör tillstyrkas. Enligt TCO liggerde föreslagna beslämmelserna i linje med TCO:s allmänna familjepolitiskasträvanden, varför TCO tillstyrker de framlagda förslagen. SACOISR framhålleratt de föreslagna förändringarna är i huvudsak nödvändiga till följd avsamhällets ändrade synsätt på det förevarande området. Malmötingsrätt avstyrker uttryckligen all promemorieförslagen läggs till grund förlagstiftning. Tingsrätten anför att huvudsyftet med de föreslagna ändringarnasynes vara dels att lagstiftningen skall vara neutral i förhållande till olikasamlevnadsformer och att därför barns börd i eller utom äktenskap inte skallkomma till uttryck i lagtext och att föräldrars civilstånd heller inte skallpåverka deras rältigheter och skyldigheter gentemot barn, dels att detmateriellt rikliga faderskapet skall fastställas i fler fall än f n. Sådana syftenär naturligtvis riktiga, anför tingsrätten. är det angeläget att manvid strävan att uppnå sådana mål inle i något avseende åsidosätter dengrundläggande principen om hänsyn till barnets bästa. Denna princip synesenligl tingsrättens mening i fiera fall ha frångåtts i promemorian. Tingsrättenfinner härutöver all några övertygande skäl för behovet av fiertalet av deföreslagna ändringarna inte har utretts och analyserats tillräckligt. Dockinnehåller promemorian enligl tingsrätten vissa tankegångar som skulle kunnaleda till lagändringar. Tingsrätten ifrågasätter dock det lämpliga 1975/76:170 101 iatt alllför ofta göra ändringar i FB och anser därför att eventuella ändringarbör anstå tills familjelagssakkunnigas förslag kan tänkas bli genomförda.Domareförbiindei framför liknande synpunkter. Efiersom de berörda frågornasynes ha nära samband med vad den pågående utredningen på familjelagstiftningensområde har att la slällning lill ifrågasätter förbundet starkt lämpligheten avatt innan denna ulredning slutförts genomföra reformer av den art som nuföreslås. Enligllänsstyrelsen I synes promemorieförslagen inle främslgå ut på att tillgodose barnens bästa utan deras föräldrars önskan om valfriheti fråga om levnadsform, Förslagel om gemensam vårdnad torde enligllänsstyrelsen sakna förankring hos den breda allmänheten och synes tillkommetför endast en exklusiv krets av föräldrar, anser attunderlaget när det gäller de föreslagna ändringarna i FB förefaller väl tunt ivissa stycken. Enligl utredningens mening hade behovet av ändringar och depraktiska verkningarna av föreslagna ändringar behövt en djupare undersökningän som kunnat ske inom ramen för den framlagda promemorian. Ettpar remissinstanser, hovrätten för Nedre Norriand och invandraiverkei, pekar påde framlagda förslagens betydelse för förhållandet lill övriga nordiskaländers rättsregler på de ifrågavarande områdena. Hovrätten anser alt detskulle ha varit värdefullt om delta hade diskuterats i promemorian.Invandrarverket konstaterar alt eii genomförande av förslagen skulle innebäraall den samordning av lagstiftningen inom de nordiska länderna som har uppnåttsöverges. En sådan samordning är enligt invandrarverket emellertid alltjämt avstort värde, inle minst med tanke på det stora antalet invandrare i Sverigefrån övriga nordiska länder. påpekar också att deinlernationellt-rälisliga aspekterna inte berörs i promemorian. Det rör sig härdelvis om komplicerade frågor som det enligt verkets mening hade varilvärdefullt alt få belysta med tanke på det stora anlalel utländska medborgare iSverige, 5.2.1Äkta makes faderskap m.m. Övervägandeantalet remissinstanser ansluter sig till eller lämnar ulan erinran de förslagsom gäller faderskap lill barn. Familjelagssakkunniga finner således förslageni dessa delar väl underbyggda i materiellt hänseende och har ingen erinran moldem. Den kritik som har riktats mot förslagen i dessa delar gäller främslslopandet av de nuvarande fristerna för mannens rätt alt väcka lalan om hävandeav den legala faderskapspresumtionen samt införandet av en möjlighet att föfaderskapspresumtionen hävd genom att annan man erkänner faderskapet tillbarnet. Prop.1975/76:170 102 Ingenremissinstans har förfäktat meningen att den legala faderskapspresumtionen börslopas hell. och familjelagssakkunniga ullalar alt en sådanordning hell visst skulle vara både opraktisk och orimlig. är av motsvarande uppfaltning. säger sig med intresse ha tagit del av resonemangen om attytterligare markera barns lika ställning genom alt ersätta äktenskapetsautomatiska bördsregler med ett särskilt faderskapserkännande för varje nyföttbam men instämmer i slutsatserna i promemorian att detta av praktiska skäl intelåter sig göra. Praktiskltaget samtliga remissinstanser godtar förslaget om att faderskapspresumtionenbör behållas när modern vid barnets födelse är gift eller har blivit änkamen alt presumtionen inte längre skall gälla i de fall då modern vid barnelsfödelse är frånskild. Familjelagssakkunniga understryker att det inle längrefinns riktigt samma starka intresse som tidigare att presumera att den man somär eller har varit gift med modern till barnet också är barnets far, eftersomskillnaden både i faktiskt och rättsligt hänseende mellan utomäktenskapligaoch andra bam har suddats ut. Även finner förslaget välgrundat och framhåller att den nuvarande ordningen är mindre väl förenlig medförhållandena i de flesta fall där barn föds efter äktenskapsskillnad. Västeråstingsrätt anser alt det är skäl att slopa presumtionsregeln för den frånskildemannens faderskap, om erfarenheten visar att han sällan är far till barnet.Riksskatteverket konstaterar att vad som i promemorian anförs om att denuvarande presumtionsreglerna ofta slår fel, när barn föds efteräktenskapsskillnad men på sådan lid att det kan vara avlat före äktenskapetsupplösning, överensstämmer med folkbokföringsmyndigheternas erfarenhet.Ändringen är enligt verkets mening välmotiverad eftersom den medföratl bådeparter och myndigheter slipper ett tungrott förfarande utan att rättssäkerhetenkan antas bli eftersatt. menar att den föreslagna ordningen lorde stå i bättreöverensslämmelse med de faktiska förhållandena än nuvarande regler, tillstyrker förslaget och menar att det är väsentligt medregler som ger möjlighet all klariägga det rätta faderskapet, även om detnågon gång kan leda till all faderskapet inte kan fastställas. Förslagettillstyrks också av och sociala centralnämnd.Centralnämnden finner erfarenheten tala för alt den frånskilde maken ytterstsällan är far lill ett barn som föds efter skilsmässa. Även om man enligtnuvarande regler genom bördstalan snabbt och i en enkel process kan fåfaderskapspresumtionen hävd, har dessa regler enligt nämndens mening skapatonödig irritation för alla parter. Även Yrkeskvinnors klubbars riksförbundfinner övervägande skäl tala för förslaget i denna del, eftersom i övervägandeantalet fall annan än den frånskilde maken är far till barnel. Domstolsverketanmärker att de föreslagna ändringarna i viss ulslräckning kan förväntasunderiätta domstolsarbetet. Sverigesadvokatsamfund, som tillstyrker förslaget, framhålleratl garantier Prop.1975/76:170 103 måsteskapas för att den frånskilde mannen blir hörd i faderskapsfrågan om barnet harfölls på sådan lid att det kan ha avlats före äktenskajjels upplösning. Domareförbundetanser att de nuvarande reglema om faderskapspresumtion säkeriigen leder tillett riktigt resultat i de allra fiesta fall då barnet föds under pågåendeäktenskap eller efter dettas upplösning genom mannens död.Presumtionen i dessa fall för att den äkta mannen är far bör därför enligtförbundels mening behållas. Hur det i allmänhet förhåller sig med faderskapettill barn som föds efler ett äktenskaps upplösning genom äktenskapsskillnadanser förbundet emellertid ovisst. Att en äktenskapsskillnad kommer till ståndunder hustruns graviditet kan dock möjligen sägas vara ett indicium på att denäkta mannen inte är far till det väntade barnet. Förbundet vill därför inlemotsätta sig all regeln om faderskapspresumtion för dessa fall utgår. Malmölingsräit avstyrker att reglerna om bördspresumtion ändras på sätt som föreslåsi promemorian. Tingsrätten framhåller att bestämmelserna har tillkommit för atttillgodose barnets bäsla och att de principer som ligger till grund för dem ejbör uppges utan vägande skäl. Sådana skäl har enligt tingsrättens mening inteanförts i promemorian. I promemorian tas det inte hänsyn till nuvarandemöjlighet för makar att sammanleva före enäktenskapsskillnad. Mot vad som anförts i promemorian om att det inte längrefinns så stor anledning att i barnens intresse ställa upp regler som presumeraratt de är födda i äktenskap framhåller tingsrätten att det i varje fall liggeri bamets intresse att en presumtion om faderskap bibehålls. Även om tingsrättenavstyrker att ändring nu görs i gällande regler om bördspresumtion kan del dockenligt tingsrättens mening finnas skäl alt ändra reglema i denriktning som föreslås i promemorian. En sådan ändring måste emellertid enligttingsrätten föregås av en ordentlig ulredning och bör vara statistiskunderbyggd. Presumtionen bör anknyta inte bara till civilståndet utan ocksålill sammanlevnaden, ,i och namnlagsutredningen framhåller slutligen iförevarande sammanhang att del ur folkbokföringssynpunkt vore önskvärt alt enbestämd konceptionstid angavs i FB. Verket påpekar att en regel av sådantinnehåll eventuellt lorde medföra att det blir nödvändigt med regler ommöjlighel lill positiv fastsiällelsetalan i fall då moderns make avlidit men ejantecknats vara barnets fader. Förslagetom alt slopa nu gällande frister inom vilka mannen måsle väcka talan om hävandeav faderskapspresumtionen tillstyrks eller lämnas ulan erinran av fiertaletremissinstanser. Läns.styrelsen I framhåller att detvisseriigen kan hävdas att barnet har ett intresse av att det inte underobegränsad tid skall löpa risk att dess börd angrips. Med hänsyn till att deutomäktenskapliga barnen numera i allt väsentligt har samma rättsställning somandra barn är detta intresse dock inte av samma storiek som tidigare och börenligt vägas mot intresset av att det Prop.1975/76:170 104 All så sker framstår inte endast som ettpartsintresse utan som en angelägenhet av samhällelig betydelse. Med hänsynhärtill anser att rätten för mannen att väcka bördstalan intelängre bör vara tidsbegränsad. Av samma skäl bör mannen tillerkännas rätt tillbördslalan även om han tidigare erkänt barnet. Familjelagssakkunniga instämmeri att barnets intresse all få utrett vem som i själva verket är dess far närfaderskapet sätts i fråga måste anses väga tyngre än dess intresse av att ansessom bam i äktenskap och tillstyrker alltså förslaget i denna del. anser det från såväl mannens som bamets synpunkt riktigt ochrimligt inte minst av psykologiska skäl att ge möjligheter all utreda hur detverkligen förhåller sig med faderskapet. Förbundet tillstyrker därförförslagel om slopande av nuvarande tidsfrister. Stockholmsläns landstings psykiska barna- och ungdomsvård anser all tidsfristerna kanslopas men framhåller angelägenheten av all lalan angående barnets börd sker såtidigt som möjligt eftersom man bör undvika alt en process sammanfaller medkänsliga utvecklingskriser hos barnel. Ju tidigare en bördstalan förs jusäkrare bör även möjligheten vara att fö det rätta faderskapet klarlagt.Stockholms sociala centralnämnd framför liknande synpunkter och påpekar vidareatt man inte kan utesluta att rätten alt väcka talan angåendefaderskap kan utnyttjas för helt ogrundade misstankar. Andra remissinstanser ärmer tveksamma lill förslaget i denna del och ifrågasätter om det med hänsyntill barnets bäsla verkligen är lämpligt alt slopa tidsfristerna. Det framhållsall relationen mellan far och barn inte bara är av juridisk utan ocksä avkänslomässig natur och att det måsle vara lill skada för barnet om mannen ifamiljen skall kunna föra talan mot barnet om att han inte ärfar till det. Till dessa tveksamma remissinsianser hör . .Moderata samlingspartieiskvinnoförbund och S.ACOtSR. och i län avstyrker uttryckligen förslaget i denna del. , som ytteriigare påpekar alt förslaget har den nackdelen altdet ger mannen möjlighet till obehörig påtryckning gentemot barnels mor, ochlänsstyrelsen i anser all den nuvarande treårsfristeni stället för all slopas hell skulle kunna förlängas till förslagsvis . Någraremissinstanser hyser viss tvekan i fråga om lämpligheten av en ordning sominnebär alt mannen skall ha kvar sin rätt att väcka lalan om hävande avfaderskapspresumtionen även om han har erkänt barnel efter det att han har fåttkännedom om att hans hustru haft samlag med annan man,, som allmänt sett ställer sig positiv till att mannensrätt att föra talan om barns äkta börd utvidgas, avstyrker att den angivnaordningen införs. Det måste enligl lingsrätlen antas, och kan med fog krävas,alt en man som erkänner eU barn som Prop.1975/76:170 105 sittdessförinnan noga övervägt situationen och sannolikheten av faderskapet. Närmannen erkänt faderskapet är det naturiigt all barnel tar för visst att hanverkligen är dess far. Det kan då få förödande konsekvenser i personligthänseende för barnel, om mannen kanske efter lång lid kan ta uppfaderskapsfrågan på nytt. Den trygghet för barnet som den nuvarandebestämmelsen ger gäller inte bara dess intresse av att behålla sin famUjerättsligastatus utan berör frågor av betydligt känsligare och mer personlig natur.Tingsrätten anser att det inte heller kan uteslutas att en talerätt för manneni sådana fall kan användas i otillbörligt syfte som påtryckning på moder ellerbarn. Tingsrätten förmodar att del möjligen kan finnas vissa extremaundantagsfall där det kan te sig stötande om mannen binds vid sitt erkännande.När synneriiga skäl föreligger kan enligt tingsrätten möjligen en talerättdärför vara befogad. Tingsrätten är dock närmast benägen att anse att även isådana situationer företräde bör ges åt barnets intresse av att frågan interivs upp i efterhand. Socialutredningenhävdar att ett av mannen avgivet erkännande i angiven situation får ses som enförklaring från honom all han upptar barnet som sill oaktat han har vetskap omatt ovisshet råder rörande faderskapet. Jämförelse kan enligt utredningensmening ske med reglema för adoption där på motsvarande sätt adoptantens viljaatt dra försorg om barnet såsom vore det hans eget ulgör den rättsliga grundenför beslutet. På samma skäl som anförts för att beslut om adoption ej får hävasanser utredningen att mannen inte bör kunna frånfalla ell avgivet erkännande avbarnet. Att göra erkännandets bestånd beroende av de fortsalla relalionernamellan makama finner uiredningen klart otillfredsställande. Hovrättenför Nedre menar alt skäl kan åberopas till stöd för att behållanuvarande frister men finner inle alt dessa har sådan styrka att hovrätten villmotsätta sig den föreslagna ändringen. Hovrätten erinrar emellertid om allsärskilda regler synes erforderliga för sådana fall då artificiellinsemination har ägl rum, Enligl gällande räll lorde vid fall av in-seminationkunna anses all sådant erkännande föreligger, att mannen inle får föra bördstalan.Om nu mannen såsom enligt förslaget skall få föra bördstalan utan lidsfristoch oavsett tidigare erkännande av faderskapet kan del uppenbarligen uppkommaicke önskvärda följder för barnet i insemi-nationsfallen. Vadgäller mannens arvingars rätt att väcka talan om mannens faderskap anserhovrätten för Nedre alt del i promemorian inle har anförtslillräckliga skäl för att rätten skall vara så begränsad som har föreslagils,har, å sin sida, i och för sig inte något att erinra mol attarvingarnas talerält begränsas i den utsträckning som har föreslagits. Förslageni promemorian när del gäller förutsällningarna för bifall lill lalan om hävandeav faderskapspresumtionen berörs särskill av domareförbundet ochfamiljelagssakkunniga. Prop.1975/76:170 106 omatt prövningen skall ske enligl samma regler som gäller för faslslällandeav faderskap till bam utom äktenskap, särskill med hänsyn till att del föreslåsbli möjligt att i en och samma rättegång pröva frågan om hävande av ochfaslslällande av faderskap, Familjelagssakkunniga konstaterar all förslagel omalt man, i fall då makama har levt åtskilda vid den tid då barnel har avlats,skall bortse från orsaken lill särievnaden står i överensslämmelse medgrundtanken bakom ändringar i som innebär attdomstol inte skall behöva lägga vikt vid makarnas personliga relationer. Förslagetom all den legala faderskapspresumtionen skall kunna hävas genom en annan manserkännande av faderskapet har tillstyrkts eller lämnats ulan erinran avövervägande antalet remissinsianser. lingsräit finner sålunda denföreslagna ordningen både materiellt och processuellt lämplig ochsocialstyrelsen anser den önskvärd, kven familjelagssakkunniga, familjestödsutredningen,sociala centralnämnd, socialföivalt-iiing,och är positivalill förslaget i denna del och anseratt det innebären praktisk lösning. Stockholmslingsräit har inget att invända mol att faderskapspresumtionen skall kunnahävas utan att lalan väcks vid domstol. Förfarandet måste emellertid omgärdasmed lillräckliga garantier för alt den man som erkänner faderskapet också ärden biologiske fadern. Det bör nämligen enligt tingsrättens mening inle slådem som berörs fritt alt ulan vidare välja den man lill far som de självaönskar. Enligl hovrälien jÖr Nedre kan den föreslagna ordningen iförstone synas någol betänklig. Del skulle nämligen enligt hovrätten kunnabefaras att en möjlighet här öppnades för alllför lättvindiga avgöranden avfaderskapsfrågor. Hovrätten menar dock att skillnaden i förhållande lillgällande räll i sådana bördsmål vari parterna är ense inle lorde vara avsevärd.Vikten av kontroll från barnavårdsnämndens sida bör emellertid enligthovrättens mening understrykas ytteriigare, i varje fall i motiven. ÄvenVästerås tingsrätt framhåller vikten av kontroll från barnavårdsnämndens sidaoch anser all blodundersökning bör vara obligalorisk i alla fall där inle denäkta mannens faderskap kan uteslutas med säkerhet på grund av andraomsländigheler. Familjelagssakkunnigapåpekar att om alla parter är ense kan de disponera över faderskapet för detfall barnet är myndigt och alltså inte medverkar. Risken förett obehörigt utnyttjande av reglerna torde dock enligt de sakkunniga vara sågott som obefintlig. Andraremissinsianser är mer tveksamma till förslaget i här berörda del. Till dem hörMalmö sociala centralnämnd, som framhåller att det ofta kan bli fråga om myckelsvåra avgöranden för barnavårdsnämnden, om de lämnade uppgifterna är sådanaatt erkännandet i och för sig kan godkännas. Del förekommer nämligen ej såsällan i faderskapsulredningar all felaktiga uppgifter lämnas lill utredare ochalt man uppger helt nya 1975/76:170 107 omsländigheler,Mol bakgrund härav bör enligt centralnämndens uppfattning ytteriigareövervägas om inte nuvarande regler med bördstalan vid domstol och möjligheterlill sanningsförsäkran skall kvarstå oförändrade. Även riksskalieverket ärtveksamt och hävdar att rättssäkerhetsskäl motiverar att' frågan om hävande avfaderskapspresumtionen prövas inför domstol. Av samma uppfattning ärlänsslyrelsen i . Enligt tillkommervissa folkbokföringstekniska svårigheter i de fall erkännande görs före barnetsfödelse. Meddelande om sådant faderskapserkännande kan nämligen inteantecknas. Skulle modern före nedkomsten flytta till annan församling kanmeddelandet bli bortglömt och barnet antecknas som barn till maken. i Stockholmsstift, namnlagsutredningen, domareförbundei och avstyrker förslaget.