prop · FZ03133 · 1975-12-31 00:00:00 — Slutligen har de nya bestämmelserna i 4 kap. 6 § som gäller fr. o. m.den förts över till 2 kap. 14 § och 3 kap. 13 § tredje stycket. Ändringamaär som framgår av del anförda av rent redaktionell karaktär. Somen följd av förslaget att föra över samtliga bestämmelser om föräldrapenning till4 kap. kommer nuvarande 3 kap. 9 och 14 SS att upphöra att gälla.Omredigeringen leder vidare till följdändringar i fräga om rubriken tUl 3 kap.samt i 3 kap. 8, 10, 16-18 §§, 7 kap. 3 §, 10 kap. 4 S, 19 kap. 1 § och 20 kap.2 och 3 §§. 1975/76:133 55 nya lydelsen av denna paragraf ges kompletterande bestämmelser i fräga omrätlen till sjukpenning för den som mot ersättning vårdar annans barn i sitthem som fosterbarn eller underdärmed jämföriiga förhållanden. Genom en hänvisningi 4 kap. 12 § äger paragrafens bestämmelser motsvarande tillämpning påföräldrapenning. Motiveringentill de kompletterande bestämmelserna har lämnatsi avsnitt 5.6. Bestämmelsema tar framför allt sikte pä fosterbarn men skallockså gälla annan värd a v barn i hemmet under jämföriiga förhållanden, t. ex.av ungdomsvärdsskoleelever som värdas utanför skolan i enskilt hem och avpsykiskt utvecklingsstörda bam som genom landstingels försorg är placerade ienskilt hem. Däremot är bestämmelserna inte tillämpliga närdag-barnvärdareeller and ra värdar barn . Omsjukpenning kommer i fråga under lid dä ersättning fortsätter att utgå förfosterbarnsvården skall rätlen till sjukpenning bedömas med bortseende fränersättningen. Med ersättning avses vad som utgör vederlag för det arbete somvärden innebär. Ersättning som utgår för att täcka omkostnader som är förenademed värden har inte betydelse i detta sammanhang. Sjukpenningensbelopp skall vidare fastställas pä grundval av en sjukpenninggrundande inkomstsom inle omfattar ersättning för värden. Bestämmelserna innebär alt densjukpenninggrundande inkomsten för fosterförälder som också har inkomst fränett annat arbete delas upp pä en del som avser fosteriönen och en del som avserinkomsten från det andra arbetet. Fosterförälder som under sjukdom fortsätteratt vårda barnet och följaktligen uppbär ersättning för vården undersjukdomstiden kan med de nya reglerna fä en sjukpenning som avser den uteblivnainkomsten frän det andra arbetet. Om sjukdomen helt hindrar fosterföräldernfrän att fortsätta vården av barnet - detta las t. ex. tillfälligt omband inågot annat hem -skall sjukpenning utgå med belopp som avser både den uteblivnafosterlönen och den förlorade inkomsten från det andra arbetet. Förutsättningför rätt till föräldrapenning är att föräldern är försäkrad enligt AFL ochinskriven i försäkringskassa. Vem som är försäkrad framgår av I kap. 3 §. Förrätt till föräldrapenning i samband med barns födelse gäller särskilda reglerbeträffande inskrivning i allmän försäkringskassa. Dessa återfinns i 5 §. Ilikhet med vad som gäller skall föräldrapenning inte kunna utgå om denförsäkrade förvärvsarbetar. En bestämmelse om detta finns i andrastycket. Prop.1975/76:133 56 Dentid för vilken föräldrapenning kan utgå i samband med barns födelse anges iförsta stycket , dvs. som f n. Ändraoch tredje styckena motsvarar i sina huvuddrag 3 kap. 13 § första stycket idess nuvarande lyddse. Enligtbeslämmelserna i tredije stycket har modern rätt till föräldrapenning under 29dagar efter föriossningen även om hon inte har barnet i sin värd för all honskall hinna återhämta krafterna. 1 tredje stycket har vidare -i huvudsakligöverensstämmelse med nuvarande praxis - tagits in en regel enligt vilkenföräldrapenning när särskilda skäl föreligger skall kunna utgå även senare förälder sorn inte har barnet i sin vård. Sådana särskilda skäl kan vara attbarnet vistas på sjukhus under obestämd lid och föräldern inte tillfälligt kanåtergå i förvärvsarbete eller att föräldern ammar eller i övrigt behöver hällakontakt med barnet medan det vistas på sjukhus. Närdet gäller den längsta lid under vilken föräldrapenning i samband med barnsfödelse kan utgå föreslåsen förenkling i förhållande till nuvarande bestämmelser.Enligt dessa fär föräldrapenning utgå längst till 210:e dagen efter den däbarnet fötts eller, då föräldrarna till följd av barnets sjukdom under viss delav varit förhindrade att vårda barnet, däremot svarande ,dock längst till 270.e dagen efter barnets födelse. Familjestödsutredningenframhåller efter kontakter med att det inte finns något praktiiäktbehov av att behälla tidsgränsen pä . I enlighet med utredningensförslag bör de nya reglerna i fjärde stycket utformas så alt den gräns pä 270dagar som gäller i undanlagsfall skall gälla för alla ersättningsfali. Hithar förts bestämmelsema i nuvarande 3 kap. 13 § sista stycket. Enligt förstapunkten utgår inte föräldrapenning till båda föräldrarna för . Detförtjänar nämnas all någon motsvarande bestämmelse inle gäller förföräldrapenning enligt 8 § för tillfällig vård av barn. Förutsättningen förföräldrapenning i de fallen är att förälder behöver stanna hemma för alt värdabarn. Ett sådant fall är när fadern vårdar barn i samband med annat barnsfödelse. I övrigt torde det inte finnas behov av föräldrapenning för tillfälligvård av barn under tid dä andra föräldern uppbär föräldrapenning enligt dennaparagraf Enligt andra punkten har föräldrarna rätt till halv föräldrapenningför , om de avlöser varandra i vården av barnet. Liksom hittillsavräknas då av den sammanlagda ersätlningstiden. Prop,1975/76:133 57 Till4 och 5 §§ har förts innehållet i nuvarande 3 kap. 12 § och innehållet i 6Sfrån 3 kap. 14 S AFL. Paragrafeninnehåller nya bestämmelser om särskild rätt till föräldrapenning vidadoption. Beslämmelserna har kommenterats i den allmänna motiveringen (avsnitt5.4). Bestämmelseni tredje stycket har förts över från 3 kap. 14 § tredje stycket AFL. Beslämmelsernai denna och följande paragraf om föräldrapenning för tillfällig värd av barnersätter de nuvarande beslämmelserna i 3 kap. 9 S om sjukpenning vid värd avsjukt barn. som antalet dagar utökas (se 9 §) föresläs nya grunderför rätt till ersättning. Följandekan anmärkas om de olika ersätlningsgrunderna. Sjukdom hos barnet. Denna ersätlningsgrundöverensstämmer med den som gäller för rält till sjukpenning vid vård avsjukt barn. Del förutsätts i princip att barnet har behov av föräldernsomvårdnad. I vissa fall bör föräldrapenning kunna utgå när förälder besöker t.ex. den psykiska barna-och ungdomsvärden (PBU) även om barnet inte är med vidbesöket. Besöket skall dä vara föranlett av barnets sjukdom och efter kallelseingå som ett led i behandlingen. Ligger barnet pä sjukhus är det givet altkravet på förälderns omvårdnad fär lov att fattas mycket vidsträckt. Det börvara tillräckligt att förälderns besök är ägnat att upprätthälla kontaktenmellan barnet och föräldrarna. Sjukdom hos barnets ordinarie vårdare. Rätt tillföräldrapenning gäller såväl när barnet vårdas av en hemarbetande förälder somnär vårdaren är någon tredje person, t. ex. dagbarnvärdare, barnpraklikanteller nära släkting. Något särskilt krav på att i förvägskall känna till vem som är barnets ordinarie vårdare har inte uppställts. I allmänhetbör förälderns uppgift i den försäkran som skall avges till kassan varatillräcklig. Besök i samhällets förebyggande barnhälsovård.Härmed avses besök hos barnavårdscentral, skolhälsovård eller PBU. Annat barns födelse. Ersättningsgrundenöverensstämmer med nuvarande rätt till sjukpenning i anslutning till annatbarns födelse. Besök i förskoleverksamhet Inom samhälletsbarnomsorg i vilken barnet deltar. Som framgår av reglerna i 9 § andra styckethar varje förälder -inom den ram som anges i 9 § första stycket - rätt til!föräldrapenning för delta ändamål om aret. Det innebär i regel två dagarper är 1975/76:133 58 med hel föräldrapenning kan också, liksom i övriga situationer,bytas ut mot två halva dagar. Den närmare innebörden av begreppetförskoleverksamhet framgår av det förslag till lag om barnomsorg som har lagtsfram i prop. 1975/76:92. Närden försäkrade begär sjukpenning vid värd av sjukt barn har han f. n. skyldighelatt uppge om han har försökt fä biträde av den kommunala hemhjälpen. Familjestödsutredningenhar i sitt betänkande föreslagit att denna uppgifl skall tas bort frän denförsäkran som föräldern skall avge och ersättas med en upplysning ommöjligheterna att erhålla hemhjälp. Jag ansluter mig till förslaget. Ianslutning till de nya reglerna om föräldrapenning för lillfällig vård av bamkan erinras om att méd anledning av förslag i prop. 1975:45beslutat om vissa förmåner vid arbetsmarknadsutbildning som innebär enanpassning till nuvarande regler i AFL. Efter samråd med statsrådet att frågan om en justering av nämnda förmåner las upp först sedan enutredning som pägär inom om stödet vid sjukdom fördeltagare i arbetsmarknadsutbildning m. fi. Utredningen beräknasvara färdig . Bestämmelsernai denna paragraf-som delvis motsvarar nuvarande 3 kap. 9 S tredje stycket AFL -innebär ändring av gällande regler genom att ersättningstiden föriängs ochgörs beroende av antalet barn i familjen. Dessa förändringar har berörtsnärmare i den allmänna motiveringen. Av bestämmelsernas avfattning följeratlrätten till ett högre antal dagar inträder redan fr. o. m. det är som antaletbarn i familjen ökar. Föräldrapenningför besök i förskoleverksamhet inom samhällets barnomsorg utgär som harnämnts under högst och förälder inom ramen för det antal dagarsom familjen har till sitt förfogande enligt första stycket. Detta framgår avförsta punkten i andra stycket. Regelni andra punkten aren nyhet i förhällande till vad som gäller för sjukpenningvid värdavsjuktbarn. Den innebäratt familjen inte behöver räkna av mer än endag från den disponibla ersätlningstiden om föräldrarna haft med halvföräldrapenning. Den nya regeln ökar familjernas möjligheter att utnyttjaförmånerna pä ett flexibelt sätt. Det torde exempelvis ofla vara tillräckligtatt avsätta en halv dags besök för hälsokontroll o. dyl. Föräldrapenningensstoriek beräknas enligt de regler som gäller för sjukpenning i 3 kap. 4 § AFL.Äv hänvisningen till 3 kap. 10 S fjärde stycket Prop,1975/76:133 59 följeranmälningsskyldighet till den allmänna för rätt tillföräldrapenning. Anmälan måste således ske även i de fall som anges i 8§. Paragrafenhar delvis sin motsvarighet i nuvarande bestämmelser. Regeln om samordning medsjukpenningen enligt AFL i första stycket har kompletterats i förhällande tillnuvarande bestämmelser sä att föräldrapenning inte heller fär utgå samtidigtsom föräldern uppbär sjukpenning enligt lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring eller motsvarande ersättning enligt annan författning m.m.,t.ex. militärersäuningsförordningen (1950:261). Hänvisningarnaföranleds av den omredigering som föreslås av innehållet i 2-4 kap. Motsvarandebestämmelser återfinns i den nu gällande lydelsen av dessa kapitel i 3 kap. 13§ tredje stycket, 16 §första,andra och tredje styckena, 17-18 §§ samt 4 kap. 1§. Iparagrafen hänvisas vidare till den nya bestämmelsen i 3 kap. 12 § som rörfosterföräldrars m. fi. rätt till sjukpenning. Denna bestämmelse skall såledesäga motsvarande tillämpning i fräga om rätten till föräldrapenning. Det innebärattom fosterföräldern har kvar fosterbarnet i sin vård underden tid han uppbärföräldrapenning skall föräldrapenningen beräknas pä en inkomst sominteomfattarersältningförfosierbarnsvården.Avandra punkten i denna paragraf framgår vidare att föräldern alltid har rätt föräldrapenning som motsvarargarantinivån minskad med den sjukpenning somskulle belöpa på vårdersättningen. Om föräldern t. ex. haren sjukpenning pä 15kr. som helt grundarsig på fosteriön,harhan rätt till föräldrapenning med (25-15)= 10kr. när han fortsätter alt värda fosterbarnet. 2§ Se den allmänna motiveringen (avsnitt 5.8.1). 1975/76:133 q Denlag till vilken hänvisas i paragrafen avses enligt prop. 1975/76:100, bilaga 2,föreskriva alt företrädare för de anställda vid statlig myndighet, som enligtsärskild föreskrift fiir ingå i styrelsen eller annal organ vid myndigheten, fårutses och entledigas av den eller de arbetstagarorganisationer som ärföreträdda hos myndigheten, om ej annat följer av avtal eller särskild föreskrift. Denya bestämmelserna om föräldrapenning föresläs träda i kraft den I januari1977. I de fall föräldrapenning vid adoption börjat att utgå och alltjämt utgärvid ikraftträdandet bör givetvis den förlängda ersättningstiden gälla såvidavillkoren i övrigt för den föriängda ersättningstiden är uppfyllda. Därvid börde dagar ersättning utgått avräknas frän det totala antalet ersättningsberättigadedagar. Desärskilda bestämmelserna om fosterföräldrars m. fl. rätt till sjukpenning ochföräldrapenning, om förtidspension m. m. för elever i specialskola och om reglemaför utseende av personalföreträdare i allmän försäkringskassas styrelseföresläs träda i kraft . 7.2Förslaget till lag om rätt till föräldraledighet inledande paragrafen slås fast att arbetstagare har rätt till ledighet frånsin anställning enligt lagens bestämmelser. I överensstämmelse med lagen(1945:844) om förbud mot uppsägning eller avskedande av arbetstagare med anledningav äktenskap eller havandeskap m. m. men till skiUnad frän t.ex. lagen(1974:12) om anställningsskydd görs således inte inskränkning för någon gruppav anställda. Elegreppet arbetstagare definieras inte i lagen utan avsesansluta sig till den praxis som gäller beträffande lagar om anställningsskyddoch rätt till ledighet. Lagengäller arbetstagare i hans egenskap av förälder. Som förälder anses enligtandra stycket vid lagens tillämpning även fosterförälder. Enligt 4 kap. 8 § föräldrabalkengäller lagens bestämmelser också adoptivförälder om inte annat är särskiltföreskrivet eller följer av rättsförhållandets natur. Här kan erinras om desärskilda föreskrifter beträffande adoptivföräldrars rätt till föräldrapenningsom föreslås meddelade i 4 kap. 6 och 7 §§ AFL. I överensstämmelse med 20 kap.2 § AFLanses vid lagens tillämpning som förälderock-sä den med vilken förälderärellerhar varit gift eller harellerharhaftbarnom de stadigvarande sammanbor. Prop.1975/76:133 61 Paragrafen,som innebär att lagens bestämmelser är tvingande, överensstämmer med 4 § i1945 års lag och ansluter sig till föreskrifter som har meddelats i likartadlagstiftning. Ledigheti samband med barns födelse m. m. Iförsta stycket regleras arbetstagares rätt till ledighet i samband med barnsfödelse eller adoption. Rätten till föräldraledighet är anknuten tili föräldraförsäkringensförmänssystem. Arbetstagare har således rätt till ledighet under tid dåföräldrapenning utgår, dvs. f. n. i samband med barnsfödelse eller vid adoption av barn . Vid adoption aväldre barn är rätten till ledighet beroende av barnets ålder och av om bada adoptivföräldrarnaär förvärvsarbetande. Enligt 4 kap. 7 § sista stycket AFL har bestämmelserna omföräldrapenning till adoptivföräldrar motsvarande tillämpning päfosterföräldrar som lar emot barn i avsikt att adoptera. Fosterföräldrarnaavses ha motsvarande rätt liii ledighet. Detta har ansetts framgå utanuttrycklig bestämmelse i ledighetslagen. Enförutsättning för rätt till föräldraledighet enligl första styckei är att arbetstagarenhar uppnått en viss anställningstid. Det nuvarande kravet i 1945 ärs lag på ettärs anställning har på familjestödsutredningens förslag i den nya lagen ersattsmed krav på sex månaders anställning före ledigheten ellersammanlagt tolv månaders anställning . Dettaöverensstämmer med bestämmelser i annan arbetsrättslig lagstiftning. Av hänvisningen i andrastycket till anslällningsskyddslagen följer att vid bestämmande avanställningslid skall medräknas tid under vilken arbetstagaren har varitanställd hos annat företag inom koncern som arbetsgivaren tillhör. Har företageller del av företag övergått till ny arbetsgivare, skall hos den nye arbetsgivaren medräknas tid under vilkenarbetstagaren har varit anställd hos förutvarande arbetsgivaren eller hosföretag inom koncern som förutvarande arbetsgivaren tillhörde. Det kan nämnasatt staten i dessa sammanhang anses som en arbetsgivare. Enligtdenna paragraf har kvinnlig arbetstagare alllid räti till ledighet i sambandmed barns födelse före och efter nedkomsten,således oberoende av om hon uppbär föräldrapenning eller inte under tiden.Bestämmelsen har tillkommit efter förslag av arbelsmil-jöutredningen som ibetänkandet (SOU 1976:1) Arbetsmiljölag har föreslagit Prop.1975/76:133 62 alten bestämmelse av denna innebörd skall tas in lag eller i en lag om rälttill föräldraledighet. Inte heller reglerna i 3 S om viss minsta i>nställningstidför rätt till ledighet påverkar rätten till ledighet enligt 4 S. Genom regeln i4 § kommer svensk lagstiftning att även formellt uppfylla kravet i deneuropeiska sociala stadgan' om möjlighet till en viloperiod om sammanlagt tolvveckor före och efter barnsbörd. Iförsta stycket föreskrivs, i likhet med vad som gäller enligt lag,att ledighet i samband med barns födelse eller adoption fär delas upp på tvåperioder. Inget hindrar dock att arbetstagaren delar upp ledigheten på flerperioder om arbetsgivaren går med pä det. Föräldrapenning utgär oberoende avhur ofta arbetslagaren skiftar mellan ledighet och arbete. Arbetstagaresom vill vara föräldraledig i samband med barns födelse eller adoption måsteenligt de nu gällande bestämmelserna i 1945 ärs lag meddela arbetsgivaren dettaminst i förväg. I enlighet med familjestödsutredningens förslag harvarseltiden i den nya lagen fastställts till en månad. Denna lid överensstämmermed varseltiden i annan arbets-rättslig lagstiftning. Enligt andra stycketgäller ej varseltiden om ledigheten föranleds av sjukdom eller annanomständighet som arbetslagaren inte har kunnat råda över. Med annanomständighet avses bl. a. för tidig födsel eller andra komplikationer undergraviditetens senare del som kvinnan inte har kunnat förutse. Arbetstagaren äremellertid enligl de föreslagna bestämmelserna skyldig att anmäla behovet avledighet utan dröjsmål. Ledighetför tillföltig vård av barn Rätttill ledighet tiUkommer enligt denna paragraf arbetstagare för lillfällig värdav barn. Äv 4 kap. 8 § AFL framgår i vilka fall det utgår föräldrapenning förtillfällig vård av barn. Även här gäller som en förutsättning för rält till ledighetatt föräldrapenning utgär. Föräldrapenning utgär enligt den föreslagnalydelsen av AFL (4 kap. 9 §) för tillfällig värd av bam för föräldrarna sammanlagti om i familjen finns ett barn, om i familjen finnstvä barn och 18 dagarom i familjen finns treeller flera barn. Enligt reglemaräknas vidare tvä dagar med halv föräldrapenning som vid beräkning avdet totala antalet dagar som en förälder har rätt att vara ledig. Genom atträtten till ledighet är knuten till föräldrapenningen kan det -närdet gällerbåde ledighet i samband med barns födelse eller adoption och ledighet för 'Se prop. Prop.1975/76:133 63 tillfälligvård av barn - finnas ett behov hos arbetsgivare att fä reda på det antal dagarsom en arbetstagare har rätt att vara ledig. Del kan förutsägas att sådaninformation kan ges av den allmänna försäkringskassa som handläggerarbetstagarens föräldrapenningförmåner. Arbetstagaresskyldighet att varsla arbetsgivaren om att han behöver vara ledig förtillfällig värd av barn har i överensstämmelse med familjestödsutredningensförslag satts till . Föranleds ledigheten av sjukdom -hos barnet ellerdess ordinarie vårdare -gäller ingen varseltid. 1denna paragraf regleras arbetstagares rätt att vid avbrott i ledigheten börjaarbeta. Paragrafen har sin motsvarighet i annan arbetsrättslig lagstiftning, t.ex.10§ lagen (1974:981) om arbetstagares rält till ledighet för utbildning.Arbetstagaren skall underrätta arbetsgivaren om alt han vill återgå i arbete.Arbetsgivaren är dock inte skyldig att låta honom återinträda i arbetettidigare än efter anmälan. Har ledigheten varit avsedd att pågåkortare tid än en månad har arbetstagaren dock rätt att återgå i arbete utannågon väntetid. Någon varselskyldighet före återgång i arbete föreligger alltsåinte vid ledighet för tillfällig vård av barn. Idessa paragrafer tillförsäkras arbetstagare som begär eller tar i anspråk sin rätttill föräldraledighet skydd mot uppsägning,avskedande och försämradear-betsförhällandendleranställningsförmåner.Bestämmelsernaansluterväsentligen till annan arbetsrättslig lagstiftning. Dessabada paragrafer har samma lydelse som 6 § och 7 § första stycket i 1945 ärslag. Ettpar remissinstanser har ansett del olämpligt all försäkringsdomstolen är högstainstans i mål om föräldrapenning medan mål om föräldraledighet handläggs avarbetsdomstolen. Förslaget alt mål om tillämpningen av lagen om rätt till föräldraledighetskall handläggas enligl lagen (1974:371)om rättegång i arbetstvister och atttalan således skall föras i arbetsdomstolen avviker emellertid 1975/76:133 64 intefråndenordningsomnugällerenligt1945 års lag. Del tordeenligt min mening också vara naturiigt atttillämpningen av ledighetsreglema,som nära ansluter till den övrigalagstiftningen om anställningsskydd, ytterst skall kunna prövas avarbetsdomstolen. Lagenföreslås träda i kraft med de ändrade reglernainom föräldraförsäkringen. Dennya lagen ersätter i allt väsentligt bestämmelserna i lagen (1945:844) omförbud mot uppsägning eller avskedande av arbetstagare med anledning aväktenskap eller havandeskap m. m. lag innehåller vissa regler omanställningsskydd vid giftermål, havandeskap och barnafödsel som inte för någonmotsvarighet i den nya lagen. I stället täcks dessa situationer av lagen (1974:12)om anställningsskydd, eftersom de angivna omständigheterna inte utgör saklig gmndenligt 7 § nämnda lag för uppsägning eller avskedande. Lagen omanställningsskydd gäller inte arbetstagare i företagsledande ställning,arbetsgivares familjemedlemmar, husligt anställda och personer som sysselsättsi beredskapsarbete e. d. Efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet föreslås att lag ändå helt upphävs eftersomdet i varje fall strider mot god sed på arbetsmarknaden att säga upp elleravskeda en arbetstagare pä någon av de angivna grunderna och en uppsägningeller ett avskedande därför likväl kan förklaras ogiltigt. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att antaga förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 2. lag om rätt till föräldraledighet. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1975/76:133 65 Propositionenshuvudsakliga innehåll...................... ...... 1 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring 2 2 Förslag till lag om rätt till föräldraledighet............ ..... 22 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 24 1 Inledning...................................................... 24 2 Gällande bestämmelser.................................... 25 2.1 Föräldrapenning i samband med barns födelse. 2.2 Sjukpenning vid värd av sjukt barn m. m........ .... 26 2.3 Föräldrapenning vid adoption....................... .... 27 2.4 Anställningsskydd vid havandeskap m. m........ .... 27 2.5 Vissa bestämmelser om tjänstledighet m. m. för offentliganställda 28 2.6 Ersättning för sjukresor m.m........................ 29 2.7 Fosterbarnsersättning m. m......................... ..... 29 2.8 Övriga frågor............................................ 30 2.8.1 Regler om förtidspension till psykisktutvecklingsstörda 30 2.8.2 Regler för utseende av personalföreträdare i allmänförsäkringskassas styrelse 31 3 Familjestödsutredningensförslag m. m................ 32 3.1 Inledning.................................................. 32 3.2 Utbyggnad av föräldraförsäkringen vid sjukdom m. m.... 32 3.3 Föräldrars kontakt med förskoleverksamheten. 3.4 Föräldrapenning vid adoption....................... 33 3.5 Rätten till föräldraledighet........................... 34 3.6 Resekostnadsersättning vid besök hos barn påsjukhus .. 35 3.7 Kostnader................................................ 35 3.8 Fosterföräldrars m. fl. rätt till sjukpenning ochföräldrapenning 36