prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — Läroplanerna för och gymnasieskolananger alt elevens behov i olika avseenden är bestämmande för innehållet,formerna och organisationen av skolans verksamhet. Mål och riktlinjer angeratl skolan skall ge eleverna möjlighet att påverka sina arbetsvillkor.Elevernas medinflytande och medansvar i undervisningens planering ochgenomförande och verksamhet över huvud taget i skolan kommer till uttryck idel dagliga arbetet. Endast i samspel med barn och vuxna kan eleven utvecklassocialt och känslomässigt och tillägna sig ett demokratiskt handlings- ochtankesätt. Sådan medverkan kommer till stånd vid planering, genomförande ochuppföljning av undervisningen och andra verksamheter under skoldagen samt idiskussioner och samtal med lärare och övrig personal. Personal och elever hardärigenom ett verksamhetsintresse alt slå vakt om. Detla verksamhetsintressemåste vara den ändra utgångspunkten för en förändring av Prop.1975/76:39 * 323 Inflytande och samverkan bör i första hand gälla förhållanden päarbetsplatsen. Skolan utgör därvid en arbetsplats för både elever och personal.Det gäller att skapa en sådan arbetsmiljö atl personalens och elevernasinflytande och ansvar i stor utsträckning kommer till uttryck i den dagligaverksamheten. En tredje utgångspunkt är förskjutningen av ansvareti skolan från central lill lokal nivå, som jag har förordat i det föregående.Hit hör främst en friare och mera flexibel användning av skolans resurser samlansvaret för bedömningen av skolans verksamhet. Båda är uppgifter som börläggas pä politiskt ansvariga organ. Jag anser i likhet med bl. a. kommunaldemokratiskautredningen atl det här finns ett betydande samhällsintresse att slå vakt om,vilket måste tillgodoses genom ett allmänt medborgerligt inflytande. Därigenomklargörs från samhällets sida vem som har atl upprätthålla den grundläggandeprincipen om ett enhetligt skolsystem och en likvärdig ulbildningsstandard. Det går enligt min mening all förena de av migangivna utgångspunkterna i en förändring av skolans beslutsprocesser. Det ärsåledes möjligt atl ge de i skolan verksamma och direkt berörda ett ökatinflytande över verksamhetens utformning i enlighet med vad har förordatsamtidigt som man stärker del allmänna medborgarinflytandel. I det följande kommer jag att göra vissa övervägandensom är principiellt vikliga då det gäller verksamheten i skolan och bör liggatill grund för ett fortsatt beredningsarbete. Vid skolenhet i och gymmnasieskolenhelbör ett ledningsorgan beslående av elever och personal och i vissa fall ävenföräldrar kunna inrättas. Innan detta kan ske erfordras emellertid visstytteriigare beredningsarbete, vilket jag återkommer till. Ett sådant ledningsorgans uppgifter ochbefogenheter bör, mot bakgrund av vad jag tidigare anfört, koncentreras på dendagliga verksamheten och den gemensamma miljön. I stort bör det vara fråga omuppgifter och befogenheter som faller på skolledningen. I likhet med SIAanser jag att ett ledningsorgan inte bör handlägga frägor som rör enskild eleveller tjänsteman. Frågor som rör resursfördelning och utvärdering av skolansverksamhet måste enligt min mening i princip förbehållas skolstyrelsensbesluts- och ansvarsområde. Detta utesluter inte att ett ledningsorgan vidskolenhet kan fö vissa viktiga funktioner på detta område. Mot bakgmnd av nu förda resonemang vill jagkonstatera att elevema bör ha ett ökat inflytande över skolarbetet. Jag har iannat sammanhang markerat vikten av detta. Således har jag föreslagit atteleverna skall ingå i arbetsenhelskonferenser vars viktigaste uppgift är attplanera skolarbetet. Även om jag anser att den viktigaste formen för medverkanfrån elevernas sida i skolans verksamhet måste vara diskussioner ochmedbestämmande i undervisningsgruppen, klassen och arbetsenheten, finner jagdet motiverat au eleverna får en stark representation i ett framtidaledningsorgan i skolan. Prop.1975/76:39 324 Jag vill även konstatera alt de förslag somframlagts i del föregående motiverar ett ökat inflytande för personalen vidskolan. Enligt min mening bör man sträva efter en allsidig sammansättning avskolans framtida ledningsorgan så att också olika personalkategorier kan bliföreträdda. Innan ett slutligt förslag om skolans ledningsorgankan läggas fram måste vissa frägor närmare belysas. Del gäller bl. a. frågan omelevers förvalt-ni ngsrätisliga ansvar, vilket flera remissinstanser harberört. Frägor som hänger samman med ett ökat inflytande för de anställda äraktuella genom del förslag som lämnats från arbelsrätlskommiltén angåendedemokrati på arbetsplatsen. På grundval av detta utredningsförslag kommer ensärskild proposition av avlämnas. Frågan om de anställdas inflytande i den kommunalaverksamheten kommer också alt beröras av eventuella förslag från kommunaldemokraliulredningenangående s. k. partssammansatta organ. Ett ökat inflytande för personalenerfordrar förändringar i kommunallag och specialförfattningar, däriblandskollagen, angående delegationsrätt m. m. Förslag från utredningen i dessa delarkommer, enligt vad har erfarit, att framläggas . Först isamband därmed kan till alla delar klargöras vilka former förpersonalinflytande som bör tillämpas inom skolan. Även i fråga om ett ökat lokall inflytande överskolans verksamhet för de politiskt förtroendevalda krävs ytteriigareberedningsarbete. Jag vill i detla sammanhang understryka all de av migframlagda förslagen om förändringar av hittillsvarande ansvarsförhållandeninom skolan innebär principiellt vikliga steg mot ett ökat kommunalt ansvar.Detta ansvar bör enligt min mening förenas med större möjligheter för depolitiskt förtroendevalda att kunna påverka skolverksamhetens uppläggning genomresursfördelningen och utvärderingen. Skolans verksamhet kommer också motbakgrund av de förslag jag presenterat, all bli beroende av andra kommunalanämnders verksamhet. Som exempel härpå vill jag nämna samordningen mellan skolansoch fritidshemmens resurser, samverkan med föreningslivet i syfte att underskoldagen och den allmänna fritidsverksamheten ge eleverna möjlighet att kommai kontakt med samhällets kultur- och fritidsliv. Även samordningen mot bakgrundav kommunens totala insatser på barn- och ungdomsområdet gör att det ärmotiverat med ett ökat inflytande frän de politiskt förtroendevaldas sida. Kommunaldemokraliulredningenhar i sitt huvudbetänkande behandlat olika modeller för lokalt inflytande ikommunerna. Utredningen förordar att de olika former av lokalt inflytande somnu prövas i vissa kommuner blir föremål för fortsatt försöksverksamhet. Ensärskild proposition på grundval av utredningens förslag kommer alt föreläggasriksdagen . Ledningenav skolans verksamhet berörs således av frågor som behandlas i annatsammanhang, varför det nu inte är möjligt att lägga fram konkreta förslag. Jagvill dock konstalera alt frågor som rör ledningen inom skolan har en speciellkaraktär med hänsyn till önskemålet att bereda eleverna ökat inflytande. Därförär det i och för sig inte omotiverat att ledningsorgan 1975/76:39 - 325 inomskolan ges en något annoriunda utformning än på andra samhällsområden.Inflytandet för förtroendevalda på skolans område måste dock följa sammaprinciper som inom annan verksamhet. Jag avser att återkomma till regeringen i dessafrågor i så god lid atl beslut om ledningsorgan kan fattas så alt dessa kaninrättas fr. o. m. /78. 7.2Övriga samrådsformer och skolledningens uppgifter menar att stadgeenliga konferenser i betydandeutsträckning lorde ha överievi sig själva. I princip bör det överiämnas tillbestyrelserna att fastställa en årsarbeisplan för samråds- och projektarbeteinom rektorsområdet. Centralt bör endast anges vissa riktlinjer som ärväsentliga, dels för beslyrelsens funktion, dels för elevernas medverkan iarbetslaget. Elevernas deltagande bör gälla i alla konferenser ochsamrädsgrupper, där pedagogiska frågor och frägor som rör skolmiljön behandlas.Eleverna bör ingå i samma antal som antalet anställda. På högstadiet ochgymnasieskolan bör eleverna få delta i besluten. Elevrepresentanterna utses pådel sätt bestyreisen finner lämpligt. Utredningen anser vidare att kollegiet bör upphöraoch ersättas av en personalkonferens för samtliga anställda vid rektorsområdeeller skolenhet. De arbetsgrupper för olika frågor som personalkonferensentillsätler bör sammansättas utan hänsyn lill dellagarnas tjänstetyp. Utredningen föreslär också att elevråd skall finnasoch atl elev vid skola automatiskt bör vara medlem av skolans elevkär. Jaginstämmer i utredningens förslag atl det sä långt möjligt bör ankomma påledningsorganet vid skolenheten, att fatta beslut om konferensplaneringen. Jagvill i likhet med utredningen förorda all kollegiet i gmndskolan ochgymnasieskolan ersätts med en personalkonferens. Dessutom bör, mot bakgmnd avvad jag i del föregående har förordat om beslut i vissa fall om pedagogiskastödinsatser m. m. för enskild elev, elevvårdskonferensen vara obligatorisk.Den bör även införas för gymnasieskolan och ha motsvarande uppgifter som igrundskolan. Denna bör fatta beslut i enskilda elevvärdsfrägor. Konferensenbestår av rektor eller studierektor, berörd klassföreståndare, kuratoroch/eller psykolog vid skolan samt den eller de personer i rektorsområdet,vars närvaro anses påkallad för ärendets behandling. Dessutom bör berörd elevoch dennes föräldrar närvara. Som jag i annat sammanhang betonat är det viktigtatt skolan har ett förtroendefullt samarbete med föräldrarna. Beslut om lämpligåtgärd fattas av de i konferensen ingående ledamöterna. Vid konferensen förstprotokoll. Konferensen sammanträder på kallelse av rektor, studierektor ellerklassföreståndare. Jag vill understryka vad utredningen anförbeträffande elevmedverkan i skolan. Jag vill i detta sammanhang erinra omläroplanens mål i detta avseende. En förutsättning för atl elevernas och devuxnas engagemang 22 1975/76. Prop.1975/76:39 326 ochdelaktighet av utformningen av skolan som arbetsplats skall förstärkas är atlde alla är med om alt forma sin egen arbetsmiljö. Den gemensamma planeringenutgör därvid en viktig förutsättning. Elevernas deltagande i olika konferensersom behandlar frågor av gemensamt intresse finner jag så självklart att jaginte närmare behöver uppehålla mig vid detta. Jag har i det föregående betonatvikten av elevernas inflytande pä undervisningens planering och genomförande.Delta kan, förutom i klassråden, ske dä elevrepresentanter deltar iarbetskonferenser eller i andra konferenser som rör undervisningsplanering m.m. Eleverna bör då delta i samma antal som antalet övriga ledamöter , SSU och LO kan jag intebiträda förslaget om obligatoriskt medlemskap i elevrådet. Eleverna självamåste avgöra hur de vill ha sin organisation uppbyggd och hur representationenskall ske i elevfacklig verksamhet. Däremot bör det i skolan för varje klassfinnas ett väl fungerande klassråd där frågor av gemensamt intresse diskuteras.Elevernas aktiva dellagande i planeringen och genomförandet av undervisningenär väsentlig för deras personliga utveckling. Detta måste starta i basgruppen,klassen. , som utgör en organiserad form för planering och beslutinom klassen, är därvid mycket betydelsefullt. Förutom frägor inom klassen böräven frägor som skall behandlas i arbelsenhetskonferensen och andra konferenserförberedas och diskuteras. Här bör också frågor efterbehandlas avelevrepresentanterna. Klassföreståndaren har ett ansvar för atl delta sker Jagövergår nu lill att behandla vissa frågor rörande skolledningen. De uppgifter som enligt min mening bör tillförasett ledningsorgan för skolan är sådana som huvudsakligen handläggs avskolledningen. Skolledningens uppgifter kommer av den anledningen attförändras. Även de arbetsformer och arbetsmetoder, den friareresursanvändningen och skolans ökade kontakt med närsamhällei, som jag i delföregående förordat, kräver en förändring av skolledningens arbetsuppgifter. Enligt är skolförordningens beskrivning avrektorsfunktionen ofullständig och otidsenlig. Enligt utredningen börskolledningens uppgift motsvara kravet på en modern administrativarbetsledning. Jag delar denna uppfattning. 1 enlighet härmed bör skolledningensarbetsuppgifter inriktas på utvecklingsarbete- och personaladministrativainslag i det dagliga arbetet. Skolledningen bör söka utveckla skolansorganisation och melodiska arbete sä att det befrämjar goda utbildningsresullaloch god arbetstillfredsställelse både hos personal och elever. Inte minstviktigt är att verka för initiativ till förbättringar och till utprövning avnya arbetsmetoder och till ökad samverkan mellan skolans personal. Tillskolledningens uppgifter hör också att verka för en samverkan mellan skola ochsamhälle. Jag vill i detta sammanhang erinra om vad jag anfört om innehållet iden skolledamtbildning som jag i annat sammanhang föreslagit. Vidare har jagmot bakgrund av skolledningens ökade arbetsuppgifter föreslagit en väsentligtökad volym för skolledningens administrativa arbete genom dels en sänkning avun- 1975/76:39 327 dervisningsskyldigheten,dels en ökning av antalet skolledare. Det bör ankomma på regeringen all utfärda närmarebestämmelser om skolledningens arbetsuppgiften 8Utvärdering av skolans verksamhet konstaterar aU när en stor del av skolansresurser inte kommer alt bindas av regler och bestämmelser erfordras enfortlöpande utvärdering som nödvändiga instrument för resursfördelningen. SIAbehandlar därför ingående utvärderingen på lokal nivå och presenterar modellerfor den. framhåller alt en förutsättning för utvärderingär att skolans mål kan uttryckas i termer som försläs av personal och elever.Utredningen påpekar betydelsen av SÖis arbete med detta för den lokalautvärderingen. Utvärderingen för inte bara bli en analys av elevernasstudieresultat utan bör också innefatta en granskning av helaundervisningsprocessen. Denna måste ställas i relation till de förutsättningarskolan arbetar under. Väsentliga faktorer är elevernas kunskaper ochfärdigheter vid skolstarten, skolans resurser saml skolans förhållande tilldet omgivande samhället. framhåller att utvärderingen inte för ges en sådanutformning att den upplevs som oluslfylld, pressande och icke konstruktiv.Utvärderingens huvudsyfte enligt är alt tidigt identifiera elever medsvårigheter och följa deras utveckling i skolan. Ett annat syfte är atl denskall ligga till grund för alt styra resurser till elevgrupper med speciellabehov. Utredningen behandlar relativt ingående vilka uppgifter som behövs förutvärderingen och hur de skall insamlas. föreslär att utvärderingen sker på varje nivådär resursfördelningen beslutas, nämligen skolstyrelse, rektorsområde ocharbetsenheter. Den bör pä varje nivå vara komplett, dvs. omfatta insamling avuppgifter, analys och tolkning samt förslag till åtgärden Utredningen föreslären utvärderingsperiod vid läsårels slut vid varie skolenhet. Remissinstanserna visaren i huvudsak politivinställning till SlAis förslag och betonar vikten av en kontinueriigutvärdering. Praktiskt taget samtliga remissinstanser framhåller att en lokalutvärdering enligt SIAis intentioner är svår och förutsätter omfattande centralainsatser som hjälp och stöd. Vikten av en central utvärdering framhävs också. LOoch SSU framhåller att medverkan i utvärderingen av elever, föräldrar ochskolpersonal samt av representanter för olika samhällsfunktioner utanför skolanbör garanteras. SÖ framhåller atl insamling av information inte börformaliseras alltför myckel. Flera kommuner varnar för en alltför ambitiösuppläggning av den lokala utvärderingen som då kan bli den slresskapande faktorsom vill undvika. påpekar risken med all återkommandeprestationsbedömningar kan leda till atl elever med svårigheter blir utpekadeoch hindras att fö utvecklingsstimulans i skolan. Även jag anser attutvärderingen är väsentlig. 1975/76:39 328 Siat och kommun avsätter betydande belopp förskolverksamheten, i runt tal 15 000 milj. kn Således har .samhället ettintresse av att de ekonomiska resurserna används på ett förnuftigt sätt och allutbildningens resultat står i rimlig proportion lill målen och kostnaderna.Vidare utgår jag från alt föräldrar, elever och skolpersonal har ett intresseav en utvärdering i skolan. Föräldrarna har intressen av alt veta alt elevernai skolan för den utbildning och utveckling som samhället salt upp som mål.Eleverna har intresse av att inte läroplanens ord om demokrati, gemenskap samtaktiv medverkan i alt påverka sina arbetsvillkor blir lomma och innehållslösa.Skolpersonalen har ett behov av att fö kunskap om resultaten av den verksamhetde medverkar i saml atl fö diskutera och bedöma den. Utvärdering har i hög grad kommit atlinnebära mätning och bedömning av elevernas prestationer, som ett resultat aven medveten påverkan i riktning mot eu bestämt mål. Den har ofla fött formen avbetygsältning av enskilda elevers sludieprestaiioner. För dem som varit direktengagerade i undervisningen har utvärderingen sällan tillfört någoninformation, som varit användbar i utvecklingen av skolans verksamhet. Tvärtomhar erfarenheterna visat atl utvärdering i form av betygsältning ofta inverkarnegativt på undervisningen. Begreppet utvärdering har på ett olyckligt sättinskränkts i undervisningssammanhang och begränsats till en enda av fleramöjliga former för utvärdering. Egenskaper som entusiasm, kritiskt tänkande,medvetenhet, handlingsberedskap, skapande, upplevelse och meningsfullhet m. m.hardels varit svåra att mäta, dels ofta setts som störningar och felkällor, someliminerats genom alt test och undersökningssituationer arrangerats så atldessa egenskaper har fött svårt atl fö det utrymme i un- Enligt min mening måste utvärderingen ellerbedömningen av skolans verksamhet ansluta sig till den grundsyn på skolansloiala uppgift som jag i del föregående förordat. Bedömningen bör därvid bliett positivt tillskott i undervisningen och inte ett störande och hindrandeinslag i den process som undervisningen skall starta. Som jag ser del ärhuvudsyftet med bedömningen alt ge skolan underiag för att förbättra sinundervisning, både vad gäller arbetsformer, material och arbetsmiljö saml attge skolan underlag lill atl fördela sina resurser på ett riktigt sätt. Flera remissinstanser, därbland några kommuner, haruttryckt sin oro för den ambitionsnivå gett uttryck för i sina förslag omlokal utvärdering. Jag vill understryka att avsikten är inte alt på lokal nivåbedriva vidlyftiga undersökningar av forskningskaraktär eller att t. ex.drastiskt öka antalet prov. I stället är det fråga om att genom iakttagelseroch samtal med berörd personal och elever bilda sig en uppfattning om hurverksamheten fungerar för atl därigenom identifiera problem och föreslååtgärder. En viktig förutsättning för atl delta skall fungera är atl de iskolan verksamma känner atl de öppet kan tala om problem de möter och alt detlönar sig att tänka ut och föreslå lösningar på dem. Utvärderingen bör såledesinriktas på undervisningsprocessen. Även kvantitativa mått och undersökningarkan vara Prop.1975/76:39 329 befogade,som t. ex. mått pä personalomsättning vilka kan ge information om allallvariiga problem finns. Ofla säger de däremot inte vad problemen beslår i.Lösningar måste sökas gemensamt med personal och elever, t. ex. genomdiskussioner. Det är viktigt atl man inser att denna utvärdering inte kommeralt vara objektiv i vetenskaplig mening. Enligt min mening leder ordet utvärdering lätttankarna i fel riktning, eftersom många då tänker på en vetenskapligverksamhet. Jag vill understryka att den lokala utvärderingen i stället skallses som en naturiig process i skolarbetet, där verksamheten granskas,diskuteras och bedöms. Utvärdering av verksamheten i skolan är självfalletingen nyhet. Betygsättning är den traditionella bedömningen, som dock ärbegränsad dels lill enskilda elevers resultat, dels lill elevenskunskapspreslationer. Den bedömning som här avses gäller hur skolan, och inteden enskilde eleven, lyckas nå upp till givna mål. Utvärderingen måste vidarevidgas och inriktas på ett ökat hänsynslagande lill alla de faktorer iverksamheten som påverkar möjligheten atl uppnåde mångfaldiga mål somjagtidigare beskrivit. Skolans verksamhet vidgas också genom den samlade skoldagenoch utvidgade fritidsverksamheten. Även denna verksamhet skall utvärderas.Dessutom betonas samspelet mellan skolan och samhället i övrigt. Verksamheteni skolan påverkas av förhållanden och insatser utanför skolan. Jag har i delföregående förordat atl skolan i ökad utsträckning för kontakt med samhälletför alt utnyttja de resurser som där finns. a. är kontakten med arbetslivetav stor betydelse. Utvärderingen bör göras i sådana former att synpunkter päskolverksamheten även inhmätas av representanter för sådan verksamhet som finnsutanför skolan men som skolan skall samverka med. Den friare resursanvändningenleder lill ökade möjligheter att pä lokal nivå anpassa resursinsatserna lill deproblem som man finner vid utvärderingen, enna kan också ge underiag föråtgärder utanför skolan. Den lokala utvärderingen bör ske näraresursfördelningsbesluten och den bör även omfatta den till skolan anknuinautvidgade fritishemsverksam-helen och allmänna fritidsverksamheten. Vidare börföreträdare för andra kommunala sektorer än skolan delta i arbetet. Detta talarenligt min mening för att skolstyrelserna för huvudansvaret för utvärderningenenligt min mening för atl skolstyrelserna för huvudansvaret för utvärderingenpå lokal nivå. Utvärderingen av skolans verksamhet börjar iklassmmmet och i un-dervisningsgruppema. Liksom anser jag att de uppgiftersom bör insamlas bör omfatta målet för skolans samlade verksamhet, defömtsättningar med vilka skolans arbete bedrivs, undervisningsprocessen samtresultatet därav. Enligt min mening bör insamlingen av uppgifter utgå från enokonventionell syn på olika typer av redovisningsformer för alt ge bästamöjliga information om insatser och resultat. Det är viktigt att bedömningen omfattarhela skolmiljön, såväl undervisning som annan verksamhet under skoldagen, dvs.all den verksamhet som sker i skolan och utanför skolan 1975/76:39 330 somutgör en förutsättning för elevens och skolans utveckling. Under allaförhållanden bör man vara medveten om all annan verksamhet än skolans också harbetydelse för de ungas utveckling. Det viktigaste underlaget för skolstyrelsensutvärdering är självfallet de bedömningar som görs inom rektorsområden avlärare, elever, övrig personal och föräldrar, arbetslag, ledningsorganet vidskolan eller andra organ. Även om huvudansvaret åvilar skolstyrelsen kommertyngdpunkten av arbetet att göras inom skolenheten. Del är av stor vikt allalla grupper i skolan deltar. En viktig uppgift för skolstyrelsen är att finnaformer för medverkan i utvärderingen av företrädare för samhället utanförskolan. Således bör t. ex. de lokala planeringsråden för samverkanskola-arbetsliv medverka i detla arbete. Det lokala ledningsorganet bör ha lill uppgift attsvara för förslag till planering och till lokala beslut för att nå defastställda målen samt att ge förslag till uppföljning av resultaten. Den lokala utvärderingen blir ett viktigt underlagför skolans organisation och fördelning av förstärkningsresursen, vars främstasyfte är att förbättra situationen i skolorna för de elever som har svårigheteri skolarbetet. Detta innebär att dessa elever måste ägnas särskild omsorg iutvärderingsarbetet. Det gäller alt idenlitiera de elever som är i behov avsärskilda insatser, vidta åtgärder och följa upp effekterna av dessa åtgärder,modifiera åtgärderna etc. Det gäller atl finna former för delta så att intesådana effekter uppkommer som vamat för, nämligen atl dessaelever tidigt stämplas som misslyckade och därigenom påverkas negativt. Dettainnebär t. ex. att diagnostiska prov bör användas med måtta. Bedömnings-arbetetfår inte koncentraras på kunskaper och färdigheter sä all de övergripandemålen i undervisningen för lägre prioritet än de ämnesspecifika målen. Enutvärdering inriktad på prov eller liknande kan naturligtvis försvåra dearbetssätt som jag tidigare förordat.