prop · FZ03151 · 1975-12-31 00:00:00 — För att föra fram projektet till ett stadium där produktenspris och avsättningsmöjligheter mer noggrant kan beräknas kan statensutvecklingsfond lämna stöd till projektet. När en noggrannare kommersiellbedömning av projektet kan göras finns möjligheter för Investeringsbanken attlämna kredit för att finansiera exploateringen. Utvecklingsbolaget, avslutningsvis,bildades för att i egen regi kunna utveckla och genomföra projekt i alla denämnda utvecklingsfaserna. Somframgår av min redogörelse disponerar samhället över flera instrument iforsknings- och utvecklingskedjan av vilka några har kommit till ellervidareutvecklats sedan Utvecklingsbolagets tillkomst. Förslaget i skrivelsenfrån Utvecklingsbolaget och Statsföretag finner jag väl falla inom den allmännaram för statliga insatser på forsknings-och utveckUngsområdet som jag hartecknat i det föregående. Jag kan sålunda i huvudsak biträda detta förslag. Utvecklingsbolagetfår, om förslaget genomförs, en anknytning tUl en företagsgmpp med omfattandeindustriell verksamhet vilket, som jag har anfört, synes vara en gmndläggandefömtsättning för framgångsrikt utvecklingsarbete av det slag som här åsyftas.Jag förordar således att aktierna i överlåts tillStatsföretag per den 1 juU 1976. Somjag också har anfört, behöver en långsiktigt arbetande samhällsinriktadutvecklingsresurs tillföras medel i form av bidrag. Jag ansluter mig således tiUförslaget också på denna punkt. Detta bidrag skall motsvara kostnaden för att sedan projektbaserad finansiering genom t. ex. bidrag, lån ochuppdragsintäkter har tillgodoräknats upprätthålla en kvalificeradutvecklingsresurs för arbete med långsiktiga, för samhället angelägna projekt.Bidraget bör utgå från anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Tekniskforskning och utveckling. För /77 beräknar jag bidragsbehovet tiU3 milj. kr. Jag avser att i samband med att föreskrifter meddelas förstyrelsens anslagsdisposition nästa budgetår återkomma till regeringen medförslag i denna fråga. Vadgäller genomförandet av verksamheten bör en ändring göras av riktlinjerna förbolagets arbete. Utvecklingsbolaget bör inte medverka i exploateringen avutvecklingsprojekt. Prop.1975/76:151 12 utvecklingsprojektbör överföras till de producerande företagen inom ellersäljas tiU utomstående. Ersättningsgrunderna härför bör kunna läggas fast avden nye ägaren. Jag finner detta naturligt med tanke på det fulla ekonomiskaansvar för Utvecklingsbolaget som Statsföretag åtar sig. Vadgäller dimensioneringen av Utvecklingsbolaget torde den tänkta omfattningenvara tUlräcklig för att skapa tillfredsställande mångsidighet i kompetensenoch en miljö i övrigt som för hög kvalitetsnivå på bolagets personal. Detstatliga bidraget till den del av Utvecklingsbolagets verksamhet som harsamband med dess ursprungliga uppgifter medför ett behov av uppföljning avdenna verksamhet. Det bör ankomma på regeringen att i samband med att medelställs tUl förfogande lämna de närmare riktlinjer som behövs för uppföljningav denna del av bolagets verksamhet. Jaghar därmed redogjort för pågående rekonstruktionsarbete vad avserdotterbolagen, liksom för riktlinjerna för det framtida Utvecklingsbolaget.Avslutningsvis skall jag beröra vilka åtgärder som behövs för att fuUföljarekonstruktionsarbetet. Jag vill i detta sammanhang understryka vikten av attdetta arbete liksom genomförs i nära samarbete med den berördapersonalen och dess organisationer. Statsföretaghar förklarat sig berett att per också överta de vid dennatidpunkt till företag utanför Stalsföretagsgmppen ännu inte avyttradedotterbolagen. Förutsättningen härför är dock att staten svarar för attsamtliga förluster per i resp. bolag till fullo täcks. Detekonomiska ansvaret för verksamheten efter bärs avStatsföretag. Jagbiträder förslaget i aUt väsentligt. Genom att utnyttja tillförtaktieägaretillskott och tillgängliga reserver samt genom att sätta nedaktiekapitalet i bör rekonstruktionen kunna genomföras påett tillfredsställande sätt. Kostnaderna för rekonstruktionen bör dock reglerasi ett sammanhang. Jag förordar därför att ett belopp nu tillskjuts av ägarenför att fullfölja rekonstruktionen. Jag beräknar härför 27 mUj. somtillförs Utvecklingsbolaget i form av aktieägartillskott. Huvudparten avbeloppet torde behöva användas för direkta insatser i samband med försäljningav kvarvarande dotterbolag. Beloppet bör utgöra full ersättning tillStatsföretag för övertagandet av moderbolaget och eventueUa dotterbolag. Härvidhar jag beräknat att Utvecklingsbolaget skall ha ett aktiekapital av 2,5 milj.kr. vid utgången av . Jag avser att i samband med att föreskriftermeddelas för anslagsdispositionen nästa budgetår återkomma till regeringen idenna fråga. SlutUgenvUl jag ta upp frågan om den fordran på 26,7 milj. kr. på Utvecklingsbolaget som Investeringsbanken har skrivit bort. Prop.1975/76:151 13 skeddepå grund av att det var nödvändigt för att ge bolaget rådrum för vidarerekonstruktionsåtgärder. Banken bör kompenseras för denna förlust. Detta börske genom att banken tillförs 26,7 milj. kr. över ett särskilt anslag påstatsbudgeten. Densamlade kostnaden för rekonstmktionen är givetvis svär att uppskatta. Direktskulle enligt det förslag som jag här har redogjort för av statsmedel hatillförts 67 milj. kr. bestående av dels det redan givna aktieägartillskottetom 40 milj. kr. dels det nu föreslagna aktieägartillskottet för om 27milj. Därutöver kommer ersättningen tUl Investeringsbanken om 26,7 milj.kr. Sammantaget skulle således ca 94 milj. kr. De medel somföreslås för att möjliggöra att utvecklingsverksamheten inom Utvecklingsbolagetoch Carbox kan fortgå, kan enligt min mening inte räknas somrekonstruktionskostnader. Jämförtmed de förhåUanden som var kända och som redovisades i prop.1975/76: 66 kan vad gäller resultatet för är 1975 en försämring på en punktnoteras. budgeterades för Samefa ett mindre överskott. Företagetvisar nu för en förlust före dispositioner om ca 30 milj. kr.Resultatet för blir därmed för Samefa också väsentligt sämre än vad somberäknades vilket i sin tur medför att koncernens resultatförsämras. Genom förbättrade resultat för andra företag inom gruppen kan dockden sammantagna resultatförsämringen jämfört med de beräkningar som kunde görashösten 1975 begränsas till ca 5 milj. kr. Resultatet före dispositioner för år1975 skulle därmed bli ca 51 milj. kr. Härav faller således 30 milj. kr. på Samefa.Förlusten i Samefa har därmed varit en mycket tungt bidragande orsak till deakuta svårigheter som Utvecklingsbolaget befinner sig i. Genomförandetav rekonstruktionen medför extraordinära kostnader och ställer ökade anspråkpå konsolidering. Med hänsyn tagen till ytterligare nedskrivningar,extraordinära kostnader i samband med rekonstruktionen m. m. kommer densammantagna redovisade förlusten för enligt nu tillgängligaberäkningar att uppgå tUl ca 90 milj. kr. jämfört med i prop. 1975/76: 66beräknade 6770 milj. kr. bUaga 3). Deuppgifter om resultatutfaUet för som jag här har lämnat är underytterligare preliminära. Bokslutet för har ännu intehunnit föreläggas och godkännas av styrelsen i Utvecklingsbolaget. Ettpreliminärt bokslut kommer att färdigställas och ställas tillvederbörande riksdagsutskotts förfogande. 1975/76:151 14 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. medge att aktierna i överlåts till AB StatsföreUg för , 2. godkänna vad jag har anfört omSvenska Utvecklingsaktiebo-lagets framtida verksamhet, 3. till Medelstillskott tillSvenska Utvecklingsaktiebolaget för /77 under trettondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 4. till Bidrag till för /77 under trettonde huvudtiteln anvisaett reservationsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1975/76:151 15 Rekonstruktionav , m. m. anförde vid sin behandling av regeringens proposition angåendemedelstillskottet till Utvecklingsbolaget (prop. 1975/76: 66, NU 1975/76: 19)att rekonstruktionsarbetet borde riktas in på att föra över SvenskaUtvecklingsaktiebolaget till . Statsföretag skulle därigenom fåen utvecklingsenhet, något som enligt utskottet tedde sig nödvändigt förkoncernen. Utskottetströk emellertid under att ett ägarskifte inte fick gå ut över de urspmngligasyftena med Utvecklingsbolaget. Att söka få fram produkter, metoder och systemsom är angelägna från samhällelig synpunkt borde därför enligt utskottetalltjämt vara ett angeläget mål. Utvecklingsbolaget fick vidare efter att haförts över tiU Statsföretag inte reserveras helt för dessa egna projekt.Utvecklingsbolaget skuUe vidare såsom tidigare utgöra en kanal förinnovationer som härrör från mindre företag eller från enskilda forskare ochuppfinnare. beslöt i enlighet med vad utskottet anfört. StatsföretagAB och har gemensamt övervägt hur en rekonstmktionav Utvecklingsbolaget med dotterföretag (SU-gmppen) skulle genomföras.Riksdagens nyssnämnda beslut har därvid varit vägledande. Statsföretag ochUtvecklingsbolaget har enats om att följande grunder bör gälla för enöverlåtelse av Utvecklingsbolaget till Statsföretag. Staten bör med tillträdeden överlåta samtUga aktier i tiU Statsföretag.KöpeskiUingen bör bestämmas till . och fömtsättningama i övrigt varaföljande. Efterden 1 juU 1976 bör Utvecklingsbolagets uppgift vara att dels för Statsföretagoch dess dotterföretag utföra tekniskt utvecklingsarbete, dels bedrivaverksamhet varom beslutat. Det fömtsattes att Utvecklingsbolagetspersonal skall, i samråd med Statsföretag, nedbringas till det antalsom erfordras för den framtida verksamheten. För Utvecklingsbolagets uppgifterberäknas högst 40 heltidsanställda behövas. I den mån Utvecklingsbolagetspersonal överstiger detta antal, skall kostnadema föravveckling av överskjutande personal bestridas av Utvecklingsbolaget. Dessakostnader förutsattes belasta resultat i bolaget. Statsföretagoch UtveckUngsbolaget har fömtsätt att Utvecklingsbo- Prop.1975/76:151 16 lagetmed början tillförs 3 milj. kr., räknat i 1976 årspenningvärde, för att delvis täcka kostnaderna för den del av verksamheten sominte har samband med Statsföretag eller dess dotterföretag men som följer avriksdagens beslut. Det har beräknats, att omkring 20 heltidsanställda kommeratt behövas för nämnda verksamhet. Till grund för överlåtelsen bör vidare liggabalansräkning för Utvecklingsbolaget per . Det fömtsattesatt aktiekapitalet i , som uppgår till 50,5milj. kr., sätts ned till 2,5 milj. kr. Utvecklingsbolagetäger samtliga aktier i , AB Samefa och TeUusond AB.Utvecklingsbolaget har i enlighet med beslut med anledning avregeringens ovannämnda proposition 1975/76: 66 för avsikt att sälja dessaaktier, i vissa fall efter erforderlig sanering av företagen. I samband därmedavses Utvecklingsbolaget även friskrivas från alla ansvarsförbindelser sombolaget tagit på sig för dotterföretagens räkning. Därestförsäljning av något av de nu helägda bolaget inte kan komma till stånd föreden förbinder sig Statsföretag att övertaga äganderätten tillbolaget mot en köpeskilling av . och på villkor i övrigt att SU friskrivesfrån bolaget ingångna ansvarsförbindelser samt att å andra sidan Statsföretag gottgöresför redovisade förluster i balansräkningarna per och perden . Vidare förutsattes att Statsföretag ges full möjlighetatt vidtaga de saneringsåtgärder som avses nödvändiga i bolaget, även om dettainnebär nedbantningar eller eventuell avyttring av hela eller delar av bolaget. Dethar slutligen förutsatts att den nuvarande ägaren av Utvecklingsbolaget staten garanterar Statsföretag, att förlusterna i Utvecklingsbolagetsbalansräkning per samt förlusterna i balansräkningarna per den31 för de dotterbolag som kan komma att övertagas av Statsföretagtäckes av staten. Det förutsattes härvid att vid beräkning av förlusternaUtvecklingsbolaget skall ha ett aktiekapital på 2,5 milj. kr.och att aktiekapitalet i respektive dotterbolag vid ingången av 1977 skall varaintakt. 1975/76:151 17 SvenskaUtvecklingsaktiebolaget bildades vid konsUtuerande bolags-stänuna den 15 juli1968. Förverksamheten vid Utvecklingsbolaget fram har redogörelse lämnatsi bilaga 2 till prop. 1971: 139 och i bUaga 1 till prop. 1974: 54. Följandeöversikt syftar tiU att sektorsvis ge en kortfattad redogörelse avverksamheten fr. o. m. fram . Utvecklingsarbetetinom denna sektor har bedrivits förutom av moderbolaget av det förutvarandedotterbolaget och av det hälftenägda dotterbolaget . Chalmerstekniska högskola har för moderbolagets räkning tagit fram prototyper av enelektrisk utmstning för styrning av defekta blås- och rektalfunktioner. Kliniskprovning av dessa pågår sedan omkring vid iGöteborg. Det begränsade antal prov som genomförts har givit ett mycket gottresultat. Projektet finansieras med medel från styrelsen för teknisk utveckling(STU). Utvecklingsbolaget har samarbetsavtal, som ger bolagetexploateringsrätt. AnatomAB inträdde i SU-gmppen som helägt dotterbolag . Bolaget, som är belägeti , hade vid utgången av är 1975 57 anställda samt en omsättning för år1975 på 11,6 milj. kr. med dotterbolag avyttrades vid årsskiftet1975/76 till Landstingens Inköpscenlral (). Bolaget utvecklar ochtillverkar produkter inom det medicinskt-tekniska området med tyngdpunkt påkompletta system-byggda utmstningar för tandläkares behandlingsrum. Anatom harnumera en betydande exportförsäljning främst i och Västtyskland.Försäljningen sker dels genom egna helägda dotterbolag i ochDanmark, dels genom agenter i och . tog Anatom i bmknya och utvidgade lokaler för produktion, konstruktion och kontor. Vidare harstörre om- och nykonstruktioner utförts för att öka systemets flexibilitet ochelektriska säkerhet. I samband med detta har produktionen störts med förhöjdakostnader som följd. Depatientdatasystem, som utvecklats inom har hittillslevererats till bl. , Uni-versity, , ochWythenshaw Hospital, , samt i . 1975/76:151 18 Utvecklingsarbeteavseende miljövårds- och processteknik har sysselsatt, fömtom moderbolaget, ABTeUusond samt förutvarande dotterbolagen ()och . SAKABbildades för att lösa vissa avfallsproblem beträffande i första handkemiskt industriavfall, oljeavfall och annat kemiskt avfall. Företaget var etthalvägt dotterbolag till t. o. m. , dåaktierna övergick till staten, vars ägarintresse i företaget företräds avregeringen genom . har SAKABs verksamheti huvudsak varit inriktad på att genom ett helägt dotterbolag, AB Industridestillation,driva en behandlingsanläggning för kemiskt avfaU i Lövsta utanför . Viddenna anläggning finns tre behandlingslinjer, nämligen återvinning aveldningsolja från avfallsolja, återvinning av rena lösningsmedel genom destillationav förorenade lösningsmedel samt oskadliggörande av annat kemiskt avfall genomförbränning. 1974: 54 (bil. 1), omnämnda utbyggnaden av förbränningskapacitetentill den av koncessionsnämnden fastställda gränsen kemiskt förbräimingsavfallper år är i stort sett klar. Ar1975 uppgick företagets omsättning tUl 8,1 milj. kr. Antalet anställda i ,inkl. dotterbolaget , var i medeltal 33 personer. förvärvade Utvecklingsbolaget av aktierna i del av aktierna förvärvades . Företaget, som ärlokaliserat till , byggdes upp kring en apparat för avskiljning och fraktioneringav partiklar i vätskor (Float Wash), främst för användning inom skogsindustrin.Senare kompletterades programmet med bl. a. en s. k. virvelrenare. förvärvades i och fusioneradessedermera med AB Fractionator till . Omsättningen 1975 tUl 12,2 milj. kr. Antalet anställda var vid utgången av år1975 39 personer. ABTeUusond bildades i som handelsbolag med Utvecklingsbolagetoch Vattenbyggnadsbyrån som lika stora delägare. I samband med att företaget år1972 ombildades till aktiebolag blev Utvecklingsbolaget ensamägare. AB TeUusondutvecklade, tillverkade och marknadsförde instrument för främst mätning ochkontroll av processer vid kommunala reningsverk och inom processindustrin. TeUusond motsvarade dock inte förväntningarna. Marknaden i för Tellusondsprodukter analysinstrument för avloppsreningsprocesser utvecklades på etticke tUlfredsställande sätt. Prop.1975/76:151 19 enbegränsning av verksamheten, varvid företagets verksamhet i Göteborgavvecklades som en del av dess resurser flyttades till Gmbbens-Fractionatorslokaler i . TeUusond kom där att ingå som en självständig avdelning i Gmbbens-FractionatorAB. Underår 1975 utvecklade TeUusond i samarbete med ()en s. k. spethaltsanalysator för användning inom massa- och pappersindustrin.Med hjälp av detta instmment fås en snabb och noggrann bestämning av pappersmassansspethalt. Spet-haltsanalysatorn skall introduceras på marknaden. Genomett samarbete mellan TeUusond och framtogs även ett instmment kalorimeter med vars hjälp man kan styra kokprocessen inom cellulosaindustringenom att mäta halten av effektivt alkali i koklutar. Kalorimetem introduceras f.n. på den svenska marknaden. erhöll Utvecklingsbolaget vidarebidrag från arbetarskyddsfonden för vidareutveckling av en dammindikator medvars hjälp man kan kontrollera dammkoncentrationen i lokaler, där man avenergibesparingsskäl vill låta luften cirkulera. Iförsäljningen av Gmbbens-Fractionator ingick inte TeUusond. Utvecklingsbolagethar varit aktieägare i i (tillsammans med AB ). Stansaabs produktgrenar omfattartrafiklednings-, patientdata- och dataterminalsystem. Stansaabhar i etablerat ett dotterbolag för försäljning av dataterminaler.Dataterminalförsäljningen i , , och sker via Saab-Scaniasdotterbolag i dessa länder. Stansaabsexportförsäljning har utvecklats mycket gynnsamt. Bland ordernamärks särskilt en från omfattande ett komplett trafikledningssystem på318,5 mUj. Den sovjetiska ordern, som erhölls i konkurrens med stora ochvälkända franska och amerikanska företag, är den största som Stansaab hittillshar fått. Av inneliggande order utgör exportandelen . Av erhållnasvenska order kan särskilt nämnas en från luftfartsverket på ett nytttrafikledningssystem vid . Det totala orderbeståndet var vid slutet avår 1975 drygt 500 milj. kr. Underslutet av inleddes en utbyggnad av företagets lokaler i föratt tillgodose det ökade behov av utrymme som den starkt stigande orderingångeninnebär. Stansaabs omsättning uppgick tUl 125 milj. kr., varavdataterminalsystemen svarade för ca 75 milj. kr. Antaletanställda var i medeltal 965 personer. Prop.1975/76:151 20 Provmed ett av moderbolaget vidareutvecklat s. k. järn-luftbatterisystem i fordonskedde . Erfarenheterna från dessa samt utfördamarknadsundersökningar visade dock att detta batterisystem bliralltför dyrt och komplicerat för en utbredd framtida användning, somvissa problem framför allt av hjälpsystems-karaktär återstår att lösa. ram har emeUertid en järnanod tagits fram vars egenskaper är bättreän kända motsvarigheters. Dessa egenskaper gör att denna komponent kanexploateras i nickel-järnbatterier med betydligt lägre komplexitet än ijärn-luftbatterier. Då Utvecklingsbolaget inte disponerar en nickelelektrod påsamma utvecklingsnivå som järnelektroden, måste arbetet med ett nickel-järnbatterisystemske i samarbete med part som förfogar över detta kunnande. Prov ochdiskussioner pågår tUlsammans med utländska intressenter. Deti samarbete med och slutförda projektetangående möjligheterna att utveckla kollektiva persontransportsystem förstads- och förortstrafik ledde dels till en i samarbete med Stansaabutarbetad specifikation av ett busstrafikledningssystem för (på vilken Stansaab senare tecknade kontrakt för leverans), dels till en isamarbete med och AB framtagenkravspecifikation angående en tätortsbuss. Verksamhetenvid AB Carbox i omfattar utveckling, tUlverkning och försäljning avkompletta hydrauliska pressystem. Särskilt inom områdena plåtformning och kompakteringav pulver har nya systemlösningar utvecklats. Systemen innefattar bl. a. olikatyper av trådUnda-de förspända presstativ samt hanteringsutrustningar, verktygoch mätutrustningar. I de kompletta systemen ingår även datorer för automatiseringoch processtyrning. Pressystemen har mottagits, med stort intresse påmarknaden, vilket har resulterat i ett stort antal förfrågningar och en ökandeförsäljning. Ett flertal system har sålts och leverats till såväl deskandinaviska länderna som övriga och . gjordesen inbrytning på den nordamerikanska marknaden genom försäljning av endatorstyrd press för kvalificerad plåtformning till ElectricCorporation. Företagethar byggt ut sin organisation i såväl vad avser personalsom produktionsresurser. Carboxomsatte 2,7 milj. kr. och sysselsatte i medeltal 63 personer. Idecember 1974 förvärvade Utvecklingsbolaget samtliga aktier i iSundsvaU. Företaget, som projekterar, tillverkar och säljer transport- och hanteringsutmstningför huvudsakligen den Prop.1975/76:151 21 träbearbetandeindustrin, sågverk och mekanisk industri, har på sitt produktprogram bl. a. virkespaketeringsanläggningar,skivhanteringsutmst-ningar, lyftutmstning samt övrig hanteringsutmstning,främst för skogsindustri. Underår 1975 togs nya kontors- och fabrikslokaler i bruk. Omsättningen för uppgick till ca 12 milj. kr. Antalet anställda var imedeltal 54 personer. Isamarbete med STFI och träindustrier samt med finansiellt stöd från STUbedriver moderbolaget f. n. inom skogsindustrisektorn ett projekt rörandeutveckling av ett produktionssystem för medelstora sågverk, syftande till etthögre utbyte av råvaran samt bättre anpassning till en högre förädlingsgrad.Ett annat projekt, som genomförs på liknande sätt, är utveckling av ett nyttträmaterial spånträ med bättre hållfasthetsegenskaper än bl. a. denkonventionella spånskivan. utförda tester bekräftar de godahållfasthetsegenskaperna hos materialet som den nya produktionsteknikenmöjliggör. AB Samefainköptes av Utvecklingsbolaget . Företaget har huvudkontoret förlagttill och produktionen förlagd till . Samefasverksamhet omfattar utveckUng, tillverkning och marknadsföring av system ochprodukter inom onuådena data, elektronik och mekanik. Produktionen av bUskyltardominerar verksamheten . Under åren 1973, 1974 och 1975genomfördes stora investeringar inom företaget. Dessa investeringar har gälltutveckling av nya produkter, förbättring av och utbyggnadav produktionslokalerna samt personalresurser. Ett stort antal nya produkteroch system har lanserats. Bland dessa märks ett system för mätning och riktningav krockskadade bilar, ett mätsystem för mätning av axlar på lastbilar ochsläpvagnar och en axeltrycksvåg för fordon uppbyggd enligt en ny princip. Samefatillverkar och marknadsför också ett vågsystem för både räls-och vägbundnafordon. Samefahar vidare svarat för utveckling, tUlverkning ochdistribution av en ny kilometerräknare (en s. k. navräk-nare) avsedd för den konmiandereformen rörande kilometerbeskattning av släpvagnar. Inom företaget pågår f. n.leveranser dels av en datorstyrd testutrustning för fuUständig kontroll av en serietillverkadprodukt, dels av en komplett maskinanläggning för tillverkning av registreringsskyltartill . Det kan även nämnas, att det tidigare mekanikprogrammet drivitsvidare. Företaget,som t. o. m. gick med vinst, har fåttvidkännas en kraftig förlust bl. a. på gmnd av den starka expansionen. Samefaomsatte 42,1 milj. kr. och sysselsatte i medeltal 303 personer. Preliminärtredovisat resultat för (milj. Resultat före dispositioner Nedskrivning aktier idotterbolag' Nedskrivning aktiverade utv. kostnader Nedskrivning aktiverade utv.kostn. Carbox' Extra lagemedskrivning i sålda dotterbolag' Extraordinärakostnader* Avskrivning av lån i Investeringsbank Aktieägartillskott Utfall (prel. bokslutsuppgifter) Uppskattningar i prop. 1975/76: 66 -51,3 -19,6 - 6,7 omkr. 45,0 -16,5 - 6,0 -90,0 -67,5 -23,3 ' Nedskrivningen av aktier i dottebolag har ökat med 3,1milj. Differensen förklaras av nedskrivningsbehov i samband med försäljningav dotterbolag. " Samtliga aktiverade utvecklingskostnader har bortskrivitsgenom denna trans-akdon. Avser försäljningen av samt Gmbbens-FractionatorAB. * Avser bl. a. kostnaden för avveckling av visspersonal. TRYCKERI 1974 7*0201