prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Härvid har förutsatts att de vid slutet av 1975högre råoljepriserna successivt bidrar till att dra upp priserna påraffinerade produkter. Vad gäller de senare fömtses också den under 1976väntade internationella konjunktumppgången medföra en något starkareefterfrågan, vilket verkar prishöjande. Prisema på övriga produkter, som ingåri beräkningen av den internationella pris-faktorn, väntas öka i ungefär sammatakt 1976 som 1975. Effekten på konsumentprisindex av fortsatt uppgång i deinlernalionelll bestämda prisema har under sådana omständigheter satts tUl 1,4procentenheter. Jordbruksprisernas utveckling har både och1975 hållits tillbaka genom subventioner. Bedömningen påverkas av attsubventioneringen inte ökas ytterligare. Inverkan på totalindex av höjdajordbmkspriser har därför salts till . Bostadspriserna beräknas bidra till uppgång ikonsumentprisnivån . I kalkylen har oförändrat diskontofömtsatts. Totalprognosenger en konsumentprisstegring under loppet av 1976 på (se labell 6: 5).Mellan genomsnittslägena för kalenderåren Tabell 6:6 Hushällens konsumtionsutveckling - 1973 1-3 kv. 9 994 3211 6 783 2 Delvis varaktiga varor -0,1 3 Icke varaktiga varor 36 876 23 880 12 996 -1,5 -0,9 28 575 15 693 12 882 5 Summa inhemsk konsumtion -13,1 -13,1 -10,8 7 Hushållens totala konsumtion 8 Hushållens disponibla inkomster 8Riksdagen 1975/76. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 1975och 1976 uppskattas förändringen lill . Ökningen i implicitprisindex förden privata konsumtionen har likaledes satts till . Total privat konsumtion ökade meUan 1973 och 1974 mednärmare i volym. Inköpen av bUar och andra varaktiga och halvvaraktigavaror stimulerades kraftigt av den tUlfälliga momssänkningen . Hushållens konsumtion av livsmedel och utnyttjandet avprivata tjänster steg också osedvanligt mycket. Den snabba konsumtionsökningenfortsatte även under försia . Under de två första kvartalen vartillväxten i konsumlionsvolym, jämfört med , ungefärlika stor som den reala disponibelinkomstökningen, . För tredjekvartalet registreras en mycket kraftig ökning i de disponibla inkomsterna,beroende på nya löneavtal och retroaktiva löneutbetalningar. Konsumtionsvolymensynes däremot ha stagnerat eller t. o. m. sjunkit och låg enligt nu tiUgängligaberäkningar under nivån . Kraftiga volymminskningarredovisas för de varaktiga varor som uppnådde en mycket hög nivå tredjekvartalet 1974. Konsumtionen av livsmedel och andra icke varaktiga varor uppgesha varit ungefär lika slor som 1974 och för de privata tjänstema beräknas ensvag ökning ha inträffat mellan tredje kvartalen 1974 och 1975. Totalt visar statistiken en volymökning av privatkonsumtion på meUan de tre första kvartalen 1974 och motsvarandeperiod 1975, som den disponibla inkomsten steg med . Eftersomhushållen dessutom beräknas få ytterligare inkomsttillskott under fjärdekvartalet, fömtsatts att slagnationen i konsumtionsutveckUngen mellan andra ochtredje kvartalen 1975 var tillfällig. Diagram 6:1 Hushållens disponjbla inkomster ocb konsumtionsutgifter 19641976 Miljarder kr., 1968 årspriser. r '-" 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971. 1972 -19731974 1975 1976 fjärdekvartalen beräknas en uppgång i konsumtionsvolymen på frånsettsäsongmässiga förändringar. För helåren 1974 och 1975 innebär detta enökning , dvs. en procentenhet mindre än prognosen i . Sparkvoten skulle därigenomstiga ytterligare och uppgå till av den disponibla inkomsten. För 19751976lyder de beräkningar som har gjorts på en avsevärt reducerad ökningstaktför den disponibla realinkomsten, . Detutgiftsutrymme som 1974 och sparandeökning skapat förutses till endel tagas i anspråk av konsumenterna 1976. Sålunda antages enkonsumlionsökning med i runt tal . 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 116 7.1 Sammanfattning av investeringsprognosen Preliminära kalkyler över invsleringsulvecklingenunder 1975 har resulterat i att de totala bruttoinvesteringarna nuberäknas ha minskat i volym jämfört med . Såväl de privata som dekommunala investeringarna beräknas ha avtagit medan de statliga investeringarnaförefaller ha ökat något. Till invesleringsminskningen 1975 bidrog en inteobetydlig minskning av bostadsbyggandet. Fördelas den totala investeringsnedgången påbyggnads- resp. maskininvesleringar visar tillgängliga uppgifter att enforsalt minskning av byggandet ägde rum sommaskininvesteringarna slog om till en minskning efler den kraftiga ökningen1974. Förutom av bostadsbyggandet förklaras nedgången på byggnadssidan av ettminskat byggande bland kommuner och statliga myndigheter. Utvecklingen inomdessa sektorer uppvägs till en del av en ökad byggnadsaktivitet inom industrinoch de statliga affärsverken. Omslaget för de totala maskininvesleringarna från en ökning till enminskning kan lill en del förklaras av en betydandeminskning av investeringama i handelsflottan. Dessutom kan noteras attmaskininvesteringarna inom handel och affärsverk tycks ha minskatbetydligt medan de för den egentliga industrin synes ha legat kvar på enoförändrad nivå. De redovisadekalkylerna är kringgärdade av ovanligt stora osäkerhetsinlervall tillföljd av de svårigheter som f. n. råder när det gäller att mäta prisutvecklingen på investeringsvaror. De metoder som kommertill användning har inte visat sig vara helt tillfredsställande närprisslegringslakten är hög. Det är tillrådligt att hålla detta i minnet vid enutvärdering av de framlagda beräkningsresultaten. Deflateringspro-blemen medverkar också tiU atl försvåratolkningen av investeringsplanerna i de enkäter som bUdar del huvudsakUgaunderlaget för investe-ringsprognosema . Investeringskalkylerna visar på enminskning av de totala investeringarna vilken fördelar sigrelativt jämnt på byggnads-resp. maskininvesleringar. I dessa beräkningar för1976 har hänsyn tagits tUl de sysselsättningsfrämjandeåtgärder av betydelse för investeringsverksamheten som aviserades iregeringsförklaringen . Hit hör bl. a. det höjdaanordningsbidraget för byggande av daghemoch fritidshem; vidare h;ir beaktats förslaget om en utökning av ramarnaför beredskapsarbeten, en tidigareläggning av statliga byggen Tabell7:1 Bruttoinvesteringarnas utveckling - ring frän föregående år -2,0 -7,0 -9,5 -8,0 Privat jordbruk, skogsbruk -1,5 -2,0 -1,0 -0,5 -5,0 Handel m. m. -9,5 -13,0 -2,5 Stadiga affärsverk exkl. industri -6,0 -2,5 Statliga myndigheter inkl. militära' -2,0 -5,5 -12,0 -7,0 -11,0 -7,0 -5,5 -1,5 -2,5 -2,5 -3,5 -3,0 -1,5 Maskiner m. m. Privat jordbruk, skogsbruk -2,0 Handel m. m. -6,5 -18,5 Statliga affärsverk exkl. industri -9,5 -4,0 -8,0 -4,0 -8,0 -13,5 -1,0 -2,0 -12,5 -5,0 -41,5 -3,5 -0,5 -5,0 -1,0 -1,5 -2,0 -0,5 -2,0 -7,0 -9,5 -8,0 Privat jordbruk, skogsbruk -3,0 Handel m. m. -8,0 -11,5 Statliga affärsverk exkl. industri -3,0 Statliga myndigheter inkl. militära' -2,5 -3,5 -9,0 -8,0 -10,0 -6,5 -4,5 -7,0 -2,5 -1,5 -4,0 -1,0 -2,0 -2,5 -1,0 ' Inkl.statliga väginvesteringar. 'Häri innefattas investeringar i avelsdjur m. m. Summan av byggnads- ochmaskininvesteringar överensstämmer därför ej raed totala investeringar.Källor: och . och industribeslällningar samt del 10-procenliga investeringsavdraget förnäringslivets maskininvesteringar. Inom de totala byggnadsinvesteringarna kan noteras etlfortsall minskal bostadsbyggande. Den låga igångsättningen sannolikten följd av den forcerade igångsättningen i samband med altmöjligheterna lUl momsrestitution upphörde och ett antagande om en fortsattlåg igångsättning har resulterat i en Prop,1975/76: 100 Bilaga 1 Finansplanen Tabell 7:2 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19711975 samt prognos för privat, statlig och sektor Procentuell förändring från föregående år IVfaskiiier m. m. -2.0 -2,0 -2,0 7,0 -4,5 -0,5 -1,5 -1,5 -3,5 -7,0 -13,5 -11,0 -13,0 -7,0 -7,0 -5,5 -2,5 -4,5 -2,5 -3,5 -3,5 -1,0 -1,5 -1,0 -0,5 -2,0 -0,5 9,5 -6,0 -3,0 -5,0 -2,5 7,0 2,5 -1,0 -1,0 -1,0 -4,0 -2,0 -3,5 -1,5 -4,5 -8,0 -12,5 -9,5 -12,0 -6,5 -6,0 -5,0 -1,5 -2,5 -4,0 -2,0 -1,0 ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur m. m.Summan av byggnads- och maskinvesteringar överensstämmer därför ej med totalainvesteringar. Anm. Procenttalen är avrundade till hela resp. halvaprocent. Nedan redovisas byggnadsunderhållets procentuella förändring priser 1669-1970 1970-1971 1971-1972 1972-1973 1973-1974 1974-1975 5,0 2,5 1,0 -1,0 3,0 2,0 beräknadminskning liU 1976. Kommunernas byggnadsplaner hartolkats så att en ökning skulle vara att vänta. En inte obetydlig delav denna ökning kan emeUerlid återföras på de åtgärder beiräffande kommunernasbyggande som här har inkalkylerats. Även statens ökade byggnadsverksamhet med3,kan sättas i samband med dessa åtgärder som i första hand lorde fåeffekter för byggandet inom myndighelsseklorn. Det privata byggandet torde blii stort sett oförändrat tUl 1976. Industrins byggande har bedömtsminska efter de två närmast föregående årens kraftiga ök- Diagram 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat pä sektorer19671976 Index: 1967 = 100. .--.'"' "" -.. 140 - Övriga kommunala 1967 1969 1971 1973 1975 II I I I I I I I I 1967 1969 1971 1973 1975 Anm.1 varje deldiagram är resp. total inlagd som en tunt streckad kurva. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 120 ningar.Detta motverkas dock av utvecklingen för det övriga privata byggandet där bl.a. en svag ökning för byggandet inom handeln kan no-leras. Bland de totala maskininvesteringarna kan märkas enökning för såväl de statliga som de kommunala affärsverkens och myndigheternasmaskinanskaffning. Däremot beräknas den privata sektorn dra ned sinamaskininvesleringar något. För utvecklingen på den privata sidan spelar denegentliga industrin en betydelsefull roll. Utifrån den senast genomfördaenkätundersökningen har företagens planer på maskinsidantolkats så att en minskning 1976 synes trolig. Det mycket lågakapacitetsulnyttjandet inom industrin har därvid bedömts verka dämpande påinvesteringsbenägenheten. 7.2Investeringsutvecklingen inom olika områden De totala bostadsinvesteringarna beräknas minska med ca9,i volym 19741975. Investeringarna i flerfamiljshus har härviduppskattats minska med och investeringarna i småhus med . Investeringarnai ombyggnad har däremot beräknats öka med i volym. De preliminära kalkyler som föreligger för 1975anger således en viss nedrevidering av bostadsinvesteringarna jämfört medkalkylerna . Denna nedrevidering är en konsekvens av den fortsattaminskningen i antalet påbörjade lägenheter. påbörjadestotalt 31 250 lägenheter en minskning med ca 16 650 lägenheter jämfört medmotsvarande period 1974. Minskningen i påbörjandet torde till en del förklarasav forceringen fjärde kvartalet 1974 tUl följd av momskompensationen. En stordel av denna igångsättning torde ha varit lidigareläggningar lill1974. De preliminära siffror som föreligger för oktober lyder på en fortsattlåg igångsättning av flerfamiljshus och en återgång till en mer"normal" nivå för småhus. totala igångsättning har motbakgrund härav beräknats stanna vid knappt 50 000 lägenheter varav 35 000 ismåhus. Igångsättningen väntas således ha mer änhalverats jämfört med påbörjandet . Även deprognoser över bostadsbyggandet som är tUlgängliga pekar mol ell fortsaltlågt bostadsbyggande. Antalet outhyrda lägenheter i statsbelånadeflerfamiljshus, som under försia delen av 1970-lalet ökade kraftigt, minskadedock mellan de två mättillfällena och . Även viddet senasie mättillfället kunde en viss fortsatt minskningregistreras eller med ca 500 lägenheter. Andelen oulhyrda lägenheter varieraremellertid starkt på olika håll i landet. I storstadslänen uppgick antaletoulhyrda lägenheter till ca 15 950 den 1 Tabell7: 3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdiga bostadsbyggen 19701976 (49 000) (71 700) (14 000) (25 700) (35 000) (46 000) (60 000) (54 450) (20 000) (15 500) (40 000) (38 950) 1 Med påbörjandemånad avses månad förgrundbottenbesiktning och/eller de egentliga byggnadsarbetenas påbörjande. 1970 avses den månad då schaktning, sprängning eller utfyllnadsarbetenapåbörjas. Anm. Samtliga inom parentes angivna uppgifter ärprognoserade. Alla siffror är avrundade till närmast hela femtiotal. mars1975, medan skogslänen då endast hade ca 350 lägenheter oulhyrda. Antaletpåbörjade lägenheter i storstadslänen har dock under perioden 19711974minskal med ca 3 650 lägenheter medan påbörjandet i skogslänen i stortsäll varit under moisvarande period. I övriga län har påbörjandetsjunkit med i genomsnitt 2 500 lägenheter under perioden 19711974.Trots en, totalt sell, minskad igångsättning under 1970-lalel har alltsåantalet oulhyrda lägenheter ökat och minskat mycketmåttligt. Förklaringarna lill denna utveckling är flera. En viktig faktor ärbefolkningsutvecklingen. uppgick nettoinflyllningentill ca 28 500 personer . Under 1970-lalet minskade nettoinvandringenkraftigt noterades t. o. m. en nelloul-flyltning.Parallellt med denna utveckling minskade omflyttningen inom landet främstberoende på en starkt uppbromsad och i vissa fall närmast stagnerandebefolkningstillväxt i storstadslänen. I skogslänen har däremot utvecklingenvarit den motsatta. Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 122 utflyttningslänskedde en omsvängning i befolkningsutvecklingen och har däreftermarkerats ytterligare. I övriga län har befolkningstillväxtenavtagit. De prognoser över befolkningsutvecklingen somföreligger samt lä-genhelsreservens storlek och föidelning talar för ettfortsall lågt byggande även . Den fortfarande relativt höga andelenoulhyrda lägenheter torde även bidra till en mera restriktiv planering inom kommunernaoch hålla tillbaka igångsättningen även . Mol bakgrund härav harigångsättningen antagits uppgå till 60 000 lägenheter, varav 40 000 i småhus,vilket Ugger i linje med länsbostadsnämndernas bedömning överbostadsbyggandet . Investeringarna i ombyggnad, vars andel av totalabostadsinvesteringarna ökat till 1975, väntas fortsättaatt öka även . Initialstödet för ombyggnad av flerfamiljshustillsammans med de särskilda lånen och bidragen tUl energibesparande åtgärderväntas leda till en fortsatt ökad modernisering även . Investeringarnai ombyggnad har dock antagits öka med i volym 19751976 med hänsynlill den redan nu mycket höga moderniserings-takten. De byggnadslider som investeringsberäkningarna utgårfrån har i stort sett antagils ligga kvar på samma nivå som under perioden1971 1973. För lägenheter påbörjade har dock byggnadstiderna antagitssjunka något med hänsyn lill villkoren för momskompensationen. Under ovan angivna förutsättningar angåendeigångsättning och byggnadstider samt ombyggnad beräknas de totalainvesteringarna minska med i volym 19751976.Flerfamiljshusinvesteringarna beräknas därvid minska med medaninvesteringarna i småhus beräknas sjunka . Jämfört med kalkylerna ikonjunkturinstitutets höstrapporl 1975 pekar nuvarande beräkningar på en någotslörre minskning av bostadsinvesteringarna vilket främst återspeglar det lägreutfallet på igångsättningen som förefaller trolig. Tabell7: 4 Antal lägenheter för vilka preliminära beslut om bostadslän till ombyggnadmeddelats Ombyggnad därav: flerfamiljshus 2 050 8 400 5 600 3 100 2 500 9 300 6 250 4 100 2 150 4 450 12 250 8 050 4 200 4 600 Anm.Alla siffror är avrundade till närmast hela femtiotal. Diagram 7:2 Investeringar i bostäder och inom egentlig industri 1969-1976 Index: 1967 = 100. - Egentlig industri Totalt i_J L 1959 1971 1973 1975 1969 1971, 1973 Den egentliga industrins investeringar beräknas enligtännu preliminära uppgifter ha ökat i volym 19741975. Ökningen ärhelt koncentrerad lill byggnads- och anläggningsverksamheten som för andra åreti rad tycks ha ökat myckel kraftigt. De nu aktuella uppgifterna hämtade frånstatisliska centralbyråns novemberenkät lyder på en ökning av industrinsbyggande vilken kan jämföras med en uppgång påinte närmast föregående år. Den egentUga industrinsmaskininvesteringar tycks däremot ha legat kvar på en oförändrad nivå från 1974liU 1975. Deuppgifter som förelagen avgetl investeringsverksain-het beskriveren något vikande tendens . i relation tillindustrikonjunklurens utveckling med bl. a. ett successivt minskatkapacitetsutnyttjande är ett dylikt förlopp relativt normalt och har kunnatobserveras vid tidigare lillfällen med en liknande konjunk-lurutveckUng. Dethar emeUertid också visat sig att det definitiva utfallet legat något överföretagens uppgifter; ett visst påslag har därför gjorts på novemberenkätensnivå. Ett sådant tillägg kan vara ytterligare motiverat närinvesteringsvarupriserna stiger snabbt. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 124 Det är ännu sålänge svårl atl bilda sig någon bestämd uppfattning om vilken betydelse förinvesteringsverksamheten som de båda nyinrättade typerna avinvesteringsfonder, arbetsmiljö- resp. särskildainvesteringsfonder hafl. Ä ena sidan innebar de inbetalningar till riksbankensom skulle verkstäUas en likviditetsindragningsom kan ha verkat hämmande på invesleringsaklivitelen. Ä andra sidan fick företagen på förmånliga villkor ta i anspråk inleobetydliga delar av de inbetalade medlen vilketmotverkade de negativa effekterna av gjorda inbetalningar. Härvid innebarelt snabbi utnyttjande av fondmedlen sådana räntabililelsfördelar för företagen att det kan ha lockat fram nyaalternativt tidigarelagt vissa investeringar. Vilken riktning ochstorlek summan av dessa effekter kan ha haft på industrins investeringar äremellertid vanskligt att avgöra. Riksrevisionsverkel genomförde vid samma lidpunktsom investeringsenkäten samlades in en undersökning som bl. a. innehölluppgifter om förelagens planerade utnyttjande av de båda fonderna under 1975resp. Förutsatt att alla ansökningar beviljas visar en sammanställning av dessa uppgifter för den egentligaindustrins del bl. a. följande (ytterligare information återfinns iriksrevisionsverkets inkomstberäkningar i bilaga 2 till finansplanen). Under1975 räknade företagen med atl få utnyttja av de inbetaladebeloppen. I summan skulle enligt företagens planer utnyttjas. Dessa uppgifier pekar såledespå elt stort intresse från industrins sida all snabbi ta i anspråk sinafondmedel. Industrins samladeplaner redovisas i labell 7:5 där de omräknats lill procentuellaförändringar i fasta priser. Del är all förmoda atl i dessa planer ingårföretagens utnyttjande av arbetsmiljö- resp. de särskilda investeringsfonderna.Däremot har planerna med all sannolikhet ännu inte påverkats av de troligaeffekter på investeringsverksamheten somföljer av det föreslagna avdraget på för maskininvesteringar beställdaoch levererade senast vid utgången av 1976. Till företag som inte har möjlighetatt tillgodogöra sig etl sådant avdrag kan enligt förslaget ges direktainvesteringsbidrag. Differenserna mellan planer ochutfall i tabellen bildar ett mönster som är svårtolkat av många skäl. En viktigförklaring härtill är inflytandet från ekonomisk-politiska åtgärder sompåverkat företagens handlande efter del alt planuppgifterna insamlats. En grovrensning för dessa effekter visar alt industrins planjusteringar tycks slå iell visst förhållande till det aktuella kapacitetsutnylljandel.i Del låga kapacitetsutnyttjande som f. n. råderinom industrin och som endast kan förväntas förbättras obetydligt framtill slutet av 1976 motiverar en mycket försiktig uppkorrigering av industrinsplaner . »Jfrdiagram 6:5 i . Tabell7: 5 Planerade och faktiska förändringar av den egentliga industrinsinvesteringar 1966 1976 Procentuellförändring från föregående är. ber året innan' (-5) Maskiner m. m. (-2) ' Planerna beräknade som kvoten mellan prognosåretsrena enkätvärde och enkätårets utfall. För planförändringen 1975 1976 haranvänts det preliminära utfallet . Redovisningen inkluderar på maskinsidan äveninvesteringar i bilar. Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden. Förbyggnadsinvesteringarnas del innebär delta alt de två senaste årens kraftigaökningstakt skulle brytas och förbytas i en minskning som här bedömts till 5 %.Maskininvesteringarna skulle inte minska fullt så kraftigt; prognosen anger enminskning varvid det 10-procentiga invesleringsavdraget har bedömts geett visst tillskott till investeringsnivån. Totalt beräknasindustriinvesteringarna minska i volym 19751976. I diagram 7:3 redovisas investeringsulvecklingen för deur invesle-ringshänseende tyngst vägande branscherna. Branschuppgiftema för1975 och 1976 från novemberenkäten har schablonmässigt korrigerats påsamma sätt som ovan angivits för industrin som helhet. En dylik metod fångardock endast grovt upp enskilda branschers utveckling. Investeringarna inomjärn- och stålverk synes ha ökat kraftigt och förutses öka i samma högatakt även 1976. Verkstadsindustrins investeringar ökade måttligt 1975 ochplanerna pekar nu på en i stort sett oförändrad nivå . Inom massa-och pappersindustrin har investeringarna stigit kraftigt . För 1976förutses en fortsalt ökning om än i avtagande takt. För industrin i övrigtsjönk investeringarna 1975; beräknas en kraftig minskning inträffa. De totala investeringarna inom gruppen handel m. m.minskade enligt ännu preliminära beräkningar i volym till 1 Med investeringar inom gruppen handel m. m. avsesinvesteringar i varuhandel, bank- och försäkringsverksamhet, teatrar, hotell,restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltntng. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen Diagram7:3 Investeringar inom egentlig industri, totalt och uppdelat på branscher19691976 Index: 1962 = 100. 160 150 140 130 120 110 Verkstadsindustri, - exkl varv 180 170 160 150 140 130 120 110 180 170 160 150 140 130 120 110- 1969 70 71 72 73 74 75 76 1969 70 71 72 73 74 75 76 Anm.De branschvisa prognoserna är något osäkrare än prognosen för totala industrin.Investeringama i bilar är inkluderade. Källor: ochstatistiska centralbyrån. 1975.Byggnadsinvesteringarna tycks därmed ha minskat med medanmaskininvesteringarna sjönk . Utgångspunkten för dessa kalkyler samt för de prognoserför 1976 som redovisas i det följande har delvis varit den enkätundersökningsom statisliska centralbyrån genomförde inom handels-, bank-och försäkringsföretag. Delvis bygger beräkningarna även på uppgifter övertotala kostnader och byggnadstider för påbörjade byggnadsprojekt inom handelm. Den minskning på i volym för handelns byggnadsinvesteringarsom nu redovisas i nationalräkenskaperna kan återföras på en mins- Bil.1 Preliminär nationalbudget 127 beräknas visserligen igångsättningen ökamen en stor del av dessa investeringar faller på 1976. Minskningen avmaskininvesleringarna 1975 tycks förvånansvärt stor med lanke på den relativaförbättring som skett på byggnadssidan. Framför allt för handelsföretagenredovisas en kraftig minskning av maskininköpen. Förelagens planer för den enkättäckta delen anger för1976 totalt sett en fortsatt minskning av investeringarna. På byggnadssidanpekar dock företagens planer mot en ökning på i volym en plansiffrasom i stort överensstämmer med de beräkningar som gjorts över planerade påbörjadeprojekt och byggnadstider . Som underlag för denna kalkyl har använtsarbetsmarknadsstyrelsens statistik över antalet beviljade projekt samluppgifter om projektreservens slorlek, dvs. summa byggnadskoslnader förinneliggande ej avgjorda ärenden. Dessutom har den av statisliska centralbyråni genomförda byggnadsinventeringen över planerade och pågåendeprojekt utnyttjats. Med utgångspunkt från dessa uppgiftskäUor harigångsättningen antagits ligga kvar på en oförändrad nivå jämförtmed 1975. Kalkylerna för hela den privata delen av handel m. m. anger då enökning på i volym 19751976. Inkluderas även de statligt ägda företageninom restaurang-, hoteU- och bankrörelser skulle byggnadsinvesteringarna ökamed i volym 19751976. På maskinsidan redovisar enkäten planer som i sig tyderpå en minskning av maskininköpen. Planerna har uppjusterats och denna korrigeringgmndar sig i huvudsak på tidigare års systematiska avvikelser mellan planeroch ulfall. Vidare har hänsyn tagits till de sysselsätlningsfrämjande åtgärdersom regeringen föreslagit . Maskininvesleringarna beräknashärvid öka med i volym 19751976. Tillsammantaget skulle därmed detotala investeringarna inom gruppen handel m. m. öka till1976. Investeringarna i handelsflottan, dvs.