prop · FZ03190 · 1975-12-31 00:00:00 — I samband därmed framförs att utbildning som genomförs iförsvarsmaktens regi bör vara sådani som inte kan erhållas inom det allmännaundervisningsväsendet eller genom kurser m. m, som i övrigt anordnas utanförförsvaret. Försvarets ralionaliseringslnstitul och statens perso-rta/ndwnrfanserdockatt nämnda utredning inte hindrar att beslut fattasom den försvarsspecifikautbildningen. Statskonioret anser att principbeslut i enlighet med utredningensförslag bör anstå i avvaktan på resultaten av utredningen om statligpersonalutbildning. De delar som kan genomföras utan att binda den utredningenbör genomföras i samråd med statens personalutbildningsnämnd.Avvikande uppfattning lill förmån för utredningens förslag anmäldes av fyra avde fem som deltog i den slutliga handläggningen av statskontorets yttrande./?/fcs/'ev/s/o«5ve/-A,-efanseratt nämnda utredningsarbete inte hindrar att KFU:s förslag genomförs. Densamordning som behövs kan ske successivt. Ettgenomgående drag i remissinstansernas syn på kursförslagen äratt den kartläggningoch systematisering som utredningen har gjort är värdefull. De utbildnings-ochkurspaket som KFU redovisar utgören sammanställning som kan ligga lill grundför fortsatta bedömningar och överväganden. Remissinstansernabetonar att det är nödvändigt att myndigheterna bereds tillfälle attfortlöpande påverka utbildningens innehåll och omfattning. Flertaletremissinstanser bekräftar önskvärdheten av utökad utbildning. Utredningensförslag anses emellertid vara så omfattande att de i vissa av- Prop.1975/76:190 43 seendeninte bör genomföras eller bör ses som mål först på lång sikt. Över-bejälhavarenpekar på att flera av de föreslagna kurserna saknar motsvarighet i dag.Utökningen anses inte vara tillfredsställande analyserad. Deav KFU angivna rikt värdena för resursplaneringen för fortbildningen och deolika alternativen vid kostnadsberäkningarna har föranlett uttalanden från fiertaletremissinstanser alt någon norm för fortbildningens framtida omfattning intebör faslslällas. Man framhålleratt uiredningen inte har konkreta förslag tillinnehåll i denna utbildning och all fortbildningen först och främst aren angelägenhetförden myndighet som personalen tillhör. Överbefälhavarenoch chefen för marinen motsätter sig att den högre intendentutbildningenflyttas till . Den högre förvaltningsutbildningen bör i ställetbedrivas vid MHS på grund av utbildningens nära samband med den högre taktiskaoch tekniska utbildning som bedrivs där. Samma ståndpunkt intas av chefen formilitärhögskolan och chefen in-lendennirföivaliningsskolan. Chefen förförsvarets iniendenlkår och har liknande synpunkter ochanser att det bör utredas ytteriigare om inte en förvaltningslinje för regementsofficerarebör inrättas vid MHS. Vissdel av regementsofficerarnas förvaltningsutbildning bör enligt chefen för arménoch chefen även i fortsättningen bedrivas vidUS. Huvuddelenav övrig förvaltningsutbildning som sker vid IntS och delvis vid TygS samtkurser som genomförs vid bör enligt överbefälhavarenoch chefen för marinen förläggas till en Östersundsavdelning av MHS. Ocksäförsvarels materielverk anser att den övriga förvaltningsutbildningen börförläggas till genom att IntS och TygS omlokaliseras. Chefen förförsvarets intendentkår anser att annan förvaltningsutbildning änregementsofficersutbildning bör lokaliseras till . /ö/-5-i',j/'<'Wra//o/7«//5('/-w5/«5///w/anseratten förvaltningslinje och en facklinje bör inrättas vid MHS och lokaliseras lillÖstersund. Överbefälhavarenoch chefen for marinen motsätter sig den föreslagna undersökningen omförutsättningarna för att lokalisera den högre fortifika-toriska utbildningen tillÖstersund. I likhet med chefen för armén, .fortiji-kaiionsförvaltningen, chefenförmiUtärhögskolan och SR anser dessa myndigheter att den fortifikatoriskautbildningen för regementsofficerare även i fortsättningen bör genomföras vid MHS. MilUärbefdlhavarenför Nedre Norriands militärområde biträder ulredningens förslag alt föriägga fortifikatoriskutbildning för kompani- och plutonsofficerare till . Den fortifikatoriskautbildningen för civil personal bör genomföras lokall, Enligi/oz-z/T/Ä-flr/orts/onw/w/wgekan del ifrågasättasom inte den fortifikatoriska utbildningen för plulonsofficerarebör genomföras av och vid fortifikaiionsförvaltningen för att säkerställa attutredningen blir helt aktuell, rCO-Sanseratt lokaliseringen av den fortifikatoriskautbildningen bör utredas ytteriigare. Eventuellt bör utbildningen föriäggas lillStockholm, Prop.1975/76:190 44 anser all centrala kurser bör anordnas endast somkomplement till annan utbildning. Nämnden framhåller också alt de lokalautbildningsresurser som f n, finns inte kan reduceras om utredningens förslaggenomförs. Kritikmot den föreslagna centraliseringen av vissa kortare kurser anförs av chefenför Intendenturförvaltningsskolan som också anser att lokaliseringen av vissakurser bör utredas särskilt. framhåller att detkan finnas behov av att en fackmyndighet i viss ulsträckning anordnar kurser,även om ulredningens förslag genomförs. Denutbildning som kan bli aktuell fördelav personalkalegoriutredningen föreslagnaunderhållsbefälet bör enligl ./o'/-s>'0/'pkrationaliseringsinsUtut förläggas till , där trängutbildning avbetydande omfattning redan sker. och försvarels skolnämnd delar KFU:s syn på värdet av ökalpersonal- och elevinflytande på utbildningsplanering och elevurval. TCO-Snoterar med tillfredsslälldse ulredningens positiva inställning till vidgatpersonalinflytande. Försvarets centrala företagsnämnd biträder utredningenssyn på vidgat medinflytande vid utbildningsinvenlering. anseratt utredningens önskemål om vidgat elevinflytande ärsä rskilt angeläget. Utredningensförslag om en gemensam biträdsav , länsslyrelsen I , kommun, TCO-Soch försvarets skolnämnd. Fleraav de övriga remissinstanserna har tillstyrkt ett inrättande men med vissaförbehåll. Sålunda tillstyrker chefen flygvapnet förslaget under förutsättningalt utvecklingen sker stegvis. förutsätter all skolanskall ingå som en dd i den statliga administrativa utbildningen, att skolan äröppen för all administrativ personal och att utbildningen är allmäninriktad. SFförutsätter att tyngdpunkten läggs på generella utbildningsinsatser, medanstatens personalutbildningsnämnd förutsätter att utbildningen främsl bliryrkesinriktad för försvarsmaktens speciella behov. ChefenJör försvarets iniendenlkår, JÖrsvarets civilföivaUning och statskontoret (utomreservanterna) anser att ställning inte bör tas i avvaktan på resultatet avutredningen om den staUiga personalutbildningens fortsatta inriktning och organisation. Överbefälhavarenanser att det ännu inle flnns tillräckligt underlag för att ta slällning tillfrågan om att inrätta en gemensam skola i , Utredningens förslagbehöver först ses över. För delar av den föreslagna utbildningen bör en Öslersundsavddningtill MHS inrättas. Vissa av remissinstanserna - bland demjörsvarets rallonallseringslnstllui,JÖrsvarets materielverk, och miUtärhögskolan - godtar istort principen om en gemensam utbildningsanstalt men lägger som tidigarenämnts fram al- Prop.1975/76:190 45 Dessutom anser dessa instanser att vissa frågor behöverutredas ytteriigare. Chefenför intendenturförvaUningsskolan framhäller att det finns mindre kostnadskrävandealternativ än det som utredningen har föreslagit. Alternativet att förstärkanuvarande organisation bör undersökas. KFU:smening att den föreslagna förvaltningsskolan bör ha ställning som högskoladelas inte av överbefälhavaren, cheferna för armén och marinen, statenspersonalutbildningsnämnd och SR. Chefen för flygvapnet biträder däremoi utredningensförslagatlskolangesställningav högskola. tar inteställningi namnfrågan men konstateraratt utbildningen i många stycken är avhögskolekaraktär. Sra/en5/'e/'xona/«aw/7rfanserattutbildningsplaner som be rör personaladministrativa ämnen inom försvarets förvallningsutbildningbör utarbetas i samråd med statens personalnämnd, som också bör medverka i lärarutbildningen.Statens personalutbildningsnämnd anser alt det ärangeläget att dess kompelens ochundervisningsmaterial utnyttjas. stöder dessa tankar och anserattutbildningen bör samordnas med statens personalutbildningsnämnd och statenspersonalnämnd. framhåller det angelägna i att personalvårdsverksamhelenblir tillgodosedd. Viktenoch behovet av utbildningssamverkan behandlas av flera remissinstanser.Överbefälhavaren är positiv till en samverkan om denna kan gynna försvaret. finner att det föreslagna samarbetet medsocialhögskolan beträffande den personaladministrativa utbildningen är mindrerealistiskt. tillstyrker däremot den föreslagna sam verkanmellan förvaltningshögskolan,arméns tekniska skola, ,universitetsutbildningen i och det kommunala skolväsendet. är positivt till förslagen utbildningssamverkanoch framhållersärskili möjligheten att samutnyttia lärare och lokaler. Länss/yre/sen/yämr/artrfs/flwställer sig positiv till en eventuell medverkan av personal iutbildningen. Stiftelsen kurscentrum tillstyrker förslagen om samverkan. MiUiärbefålhavarenför Nedre militärområde biträder den föreslagna samlokaliseringenmed arméns tekniska skola. Försvarets ratlonaU-seringsinsiinii anser att ytteriigarelokaler kan integreras med arméns tekniska skola. Fortiflkationsförvaltningenframhåller att lämnat förslag till byggnadsprogram innebär en omfattandesamordning mellan arméns tekniska skola och förvaltningshögskolan. Utredningensförslag beträffande lärare och lärartjänster vid förvaltningshögskolanomfattar bl. a. inrättande av en militär lärarkarriär för förvaltningsområdet.Överbefälhavaren och chefen för armén avstyrker en sådan särskild karriär.Enligt bör lärare förordnas för begränsad tid.Försvarets civilförvaltning och menar dock att en övergång tillheltidstjänstgörande lärare är önskvärd. Prop.1975/76:190 46 hålleratt de militära lärartjänsterna inte bör bli s. k. passagetjänster Skolöverstyrelsentar upp KFU:s förslag till system för fortbildning av fasta lärare vid skolanoch tillstyrker förslaget i detta hänseende. och chefenför intendenlurförvaltningsskolan tar uppfrågan om antalet tjänster vid förvaltningshögskolan. Rationaliseringsinstitutetanser att antalet fasta tjänster bör begränsas till 20, Chefen för intendenturförvaltningsskolananser i stället att det av utredningen beräknade lärarbehovet är för lågt ochatt ytteriigare nio tiänster bör tillkomma, Militärbefölhavarenför NedreNorrlands milUärområde framhåller att försvarsområdesförbandet (I 5) behöverviss personalförstärkning i olika funktioner för att kunna ta förvaltningsansvaretför skolorganisationen. Stiftelsen kurscentrum biträder utredningensförslag till ökat utnyttjande av civila lärare. Denna mening delas inte avchefen för armén som har erinringar mot ett alllför stort utnyttjande av civilpersonal. Enligt hans mening bör huvuddelen av personalen vara militär. Chefenförintendenturförvaltningsskolan anser att utredningens förslag i fråga om lokalerinnebäratt skolan inte blir tillräckligt stor förden föreslagna utbildningen. f"ö«va/-eKra//orta//5e/-/ngx/>7sr//i Överbefälhavaren,cheferna,for armén, marinen och flygvapnet samt cheferna för försvaretsintendentkår, och Intendenturförvaltningsskolan anser att denföreslagna förvaltningshögskolan bör lyda under överbefälhavaren. SF delarinte denna åsikt utan ansluter sig till KFU:s förslag att skolan bör lyda underregeringen. anser att frågan om skolans ställning börutredas ytteriigare. EnligtKFU:s förslag bör förvaltningshögskolan ledas av en styrelse som utses avregeringen. Överbefälhavaren och chefen för marinen avstyrker att en styrelseinrättas. Överbefälhavaren anser dock att ett råd av intressenter kan inrättassenare. Försvarets civilförvaltning och TCO-S tillstyrker att en styrelseinrättas. Säväl försvarets centrala företagsnämnd, försvarets personalvårdnämndsom SR bilräder utredningens förslag beträffande personalrepresentalion istyrelsen. tillstyrker att representant för nämnden skall ingå istyrelsen. Försvarets ralionaliseringsinslltut anser att skolan bör ha enstyrelse under överbefälhavaren och framhåller att myndigheternas infiytande istyrelsen bör säkerställas. Chefen för flygvapnet framhåller att försvaretsmyndigheter bör ha ett dominerande inflytande på ledningsfunktionen m. m.Enligt/o/-svo/-e/5mflre/-/e/ve/'A-behöveröverbefälhavarensoch program-,produktions- och fackmyndigheternas inflytande på organisationen m, m. utredas ytteriigare. Överbefälhavaren,chefen för armén och chefen för marinen anser att skolan bör ha en militär chef Prop.1975/76:190 47 Överbefälhavarenanser att de ekonomiska uppskattningar som utredningen har gjort är så osäkraatt de inte kan ligga till grund för åtgärder enligt utredningens förslag.Överbefälhavaren anser också att omlokaliseringen till är ett regionalpolitisktbeslut och att medel för investeringar och ökade driftkostnader bör tillförasutanför försvarsmaktens ekonomiska ram. Försvarels ranönaliseringsinstitutanser att investeringskostnaderna är underskattade och att inrättande av denÖstersundsavdelning till MHS, som institutet föreslår, väsentligen är ett omlokaliseringsprojekt.Rationaliseringsinstitutet anser vidare att försiktighet bör iakttas vidinsats av ekonomiska resurser i . En viss ökning av driftkostnaderna iförhållande till de nuvarande vid IntS och TygS är dock motiverad. FonifikaiionsförvaUnlngenbedömeratt investeringskostnaderna är något högre än de 20 milj, kr, som har angettsi utredningen, Riksrevisionsverkel anser att utredningen klart har påvisatnödvändigheten av en ökad satsning på förvaltningsutbildning. Effekten däravbör leda till besparingar som väl uppväger den beräknade kostnadsökningen. KFUföreslår att en särskild nämnd inrättas för att genomföra förslagen. Överbefälhavaren,chefenför armén, chefen för försvarets iniendenlkår och för; svaretsmaterielverk anser att de övergångsåtgärder som behövs bör genomföras avöverbefälhavaren. Chefen för försvarets intendentkår anser dessutom attövergångsåtgärderna kan begränsas till försöksverksamhet vid IntS. Fleraremissinstanser tillstyrker i likhei med TCO-S att den av inrättas. Dessutom berörs särskilda frågor om nämnd-dens sammansättningoch arbete. PKUanser att personalsammansättningen med avseende på utnyttjandet av militär, civilmilitäroch civil personal för olika slag av uppgifter i allmänhet är väl avvägd.Utredningen har dock funnit vissa skäl för att i ökad omfattning ta i anspråkcivil personal inom vissa arbetsområden. Utredningenanför att det är angeläget att utvecklingsmöjligheterna för personalen vidgas.Fri konkurrens bör i största möjliga utsträckning föreligga om tjänsterna. Dencivila personalens utvecklingsmöjligheter är ojämna och i många fallbegränsade. PKUföreslår att de principer utredningen har föreslagit för personalsammansättningeni materielverket skall tillämpas inom hela försvarsmaktens förvaltningsverksamheti central instans. Dessa principer innebär alt - tiänster behövs för såväl civilsom civilmilitär och militär personal, - huvuddelen av tjänsterna börvara civila. Prop.1975/76:190 48 - behovet av aktuellt militärtmiljökunnande måste tillgodoses genom att myndigheten disponerar exklusiva tiänsterför kårbunden personal, - de kårbundna tiänsterna bör avmyndigheten själv kunna placeras enligt föreliggande behov av aktuelltmiljökunnande vid olika enheter, - inga alternativa tjänster börförekomma, - chefstjänsterna bör varacivila, dock med rätt för kårbundna tjänstemän som innehar sådana tiänster atti vissa fall stå kvar i sina personal kårer. Ävenför personalsammansättningen i regional, lägre regional och lokal instansföreslår utredningen principiella riktlinjer. - förvaltningsorganisationenmåste innehålla personal från alla tre personalkategorierna, - tjänster med arbetsuppgifter -även potentiella - som kräver belydande militärt miljökunnande skall besättasmed kårbunden personal, - tjänster i fred.sorganisationen,som främst syftar till att säkerställa tillgång på förvaltningskunnig kårbundenpersonal vid mobilisering och krig, vid behov bör kunna flyttas, - strävan från bl. a.kostnadssynpunkt måste vara att genom omfördelning av såväl aktuella sompotentiella arbetsuppgifter begränsa behoven av den speciellt utbildadekårbundna personalen, - alternativa tjänster inte skallförekomma. PKUframhäller att utbildning och personal placering måste bygga på frivillighet.Utbildningsplaneringen måsle prioriteras. Stor hänsyn måste tas till deenskilda tjänstemännens förutsättningar och önskemål. Föreskrifterna om deekonomiska villkoren, som f n. är något olika för olika grupper, bör ses över. Utredningenanser att dess studier visar att mycket olikartade befordringsförhållandenråder inom olika delar av förvaltningsorganisationen. Inomett arbetsområde av viss enhetlig typ och med en likartad, inte alltför litenpersonaluppsättning bör enligt utredningen finnas det antal arbetsledare påolika nivåer som krävs för ett fullgott arbetsresultat. Även om detta antalvarierar med hänsyn främst till lokala förhållanden bör den enskildesmöjligheter till befordran inom viss typ av arbete i princip vara ungefär likapå samma nivåer oberoende av försvarsgren, fack eller myndighet. PKUlämnar förslag om personalsammansättning (utom vid försvarets materiel verkjochpersonalutveckling inom alla de fack och funktioner som ingår iförvaltningsverksamheten. Tilldetta kommer vissa förslag om organisationstillhörighet, rekrytering Prop.1975/76:190 49 ochpersonalutveckling för den kårbundna personalen. Bland utredningens förslag kannämnas att underhållsorganisationen vid arméförbanden föreslås bli förstärktgenom vidareulbildning av kompani- och plulonsofficerare till s. k.underhållsbefäl. Desammanlagda kostnaderna för att genomföra utredningens förslag -inkl. förslagenbeträffande hälso- och sjukvårdspersonalen - beräknas till 20 milj. kr. Tilldetta kommer utbildningskostnaderna. Värdet av de intäkter som har kunnatuppskattas uppgår enligt utredningen till 50-100 milj. kr. PKUframhåller att huvuddelen av dess förslag utgörs av principer som det ankommerpå myndigheterna att tillämpa. Utredningens förslag bör genomföras successivt.De bör tillämpas i samband med bl. a. pågående omorganisation i regional ochlokal instans. Denna väntas medföra bl. a. att 300 militära och civilmilitäratjänster förs över från förvaltnings- till utbildningssidan. Remissinstansernabiträder i stor utsträckning utredningens allmänna överväganden liksom dengrund utredningen har byggt upp för sina ställningstaganden och förslag. Bl.a. överbefälhavaren riktar dock erinringar mot alt utredningen intetillräckligt har beaktat kravet på effektivitet i krig. Han vill liksom chefenför armén inte godta alt civil personal tas i anspråk i ökad omfattningeftersom kravet på att kunna utnyttja personalen såväl i fredsorganisationensom i krigsorganisationen är starkt. Chefenför marinen anser att marinensförhållanden bör studeras ytteriigare och att detta bör ske i samband medarbetet att åstadkomma en ny befälsstruktur. Riksrevisionsverketoch försvarets civila tjänstemannaförbund är positiva till ökal ianspråktagandeav civil personal, medan och försvaretssjukvårdsstyrelse anser att detta bör ske endast pä begränsade områden och medåterhållsamhet. Försvarets rationaliseringsinsUtut och SR anser att en ökningav den civila personalen är olämplig med hänsyn till den genomfördapensionsåldershöjningen för militär personal. Kompani- och plu-tonsofficersförbundenanser att kategoribytena rycker under grunden för det befattningsunderiag somtogs fram vid avtalen om pensionsåldershöjningarna. Om förslagen genomförs kandetta medföraatl förbunden måste säga upp dessa avtal. Betydelsenav en bättre utbildningsplanering bekräftas av remissinstanserna. De avutredningen föreslagna principerna för personalsammansättning biträds i stortav remissinstanserna. Erinringar riktas dock mol att myndighet skall kunnaplacera kårbunden personal. Detta bör ske endast under medverkan av personalkårchef biträder vad utredningen har anfört om relationstalmellan antalet anställda i en viss nivå och närmast högre, medan flertalet avde övriga remissinstanserna är negativa till dessa tan- Prop.1975/76:190 50 Övrigaförslag som utredningen har lagt fram har föranlett skiftande reaktioner frånde myndigheter som är närmast berörda. 1 vissa fall anser man att det behövsytterligare utredning. Fleraav myndigheterna anser att uiredningen i fråga om de ekonomiska konsekvensernahar överskattat de kostnadsbesparande effekterna av sina förslag. Det framhållsockså alt åtskilliga av de vinster utredningen har räknat med redan harutnyttjats. 1mars 1967 uppdrog Kungl, Maj:t åt överbefälhavaren att utreda krigsmaktensförvaltningsutbildning och lämna förslag till organisation av denna. Motbakgrund av de synpunkter som kom fram vid remissbehandlingen och 1971 årsriksdags beslut (prop. 1971:29, InU 1971:15, rskr 1971:196) all lokalisera eneventuell förvaltningsskola för försvaret till fick min företrädare ifebruari 1971 Kungl. Maj:ts bemyndigande att tillkalla en sakkunnig med uppdragatt utreda och komma in med förslag till förvaltningsutbildningen inomförsvarsmakten och dess organisation. Den sakkunnige som antog benämningenkrigsmaktens förvaltningsutbildningsut-redning (KFU) överiämnade i augusti 1974sitt huvudbetänkande (SOU 1974:51 och 52) Utbildning i förvaltning inomförsvaret. Betänkandet har remissbehandlats. 1juni 1968 fick min företrädare . Maj:ts bemyndigande att tillkallasakkunniga för att ulreda vissa personalfrågor m. m. inom tyg- och inten-denturmaterielförvaltningsområdet.De sakkunniga som antog benämningen personalkategoriutredning (PKU) flcki sill uppdrag utvidgat till att omfalta även civil-, sjukvårds-och fortifikationsförvaltningsområdena. De sakkunniga avlämnade i augusti 1973betänkandet (SOU 1973:38) Personal för krigsmaktens förvaltningsverksamhet ochi betänkandet (Ds Fö 1974:9) Personal för hälso- och sjukvård inom krigsmakten.Betänkandena har remissbehandlats. Förslagenfrån PKU är av sådan art att de i detta sammanhang inte kräver riksdagensmedverkan. I det följande behandlar jag därför huvudsakligen KFU:s förslag. Förvaltningsutbildningav militär personal bedrivs f n. främsl vid intendenturförvaltningsskolan (IntS)och tygförvaltningsskolan (TygS) som båda ligger i . Prop.1975/76:190 51 a. (), arméns underhållsskola (US), försvaretsbrevskola (FBrevS) och Stiftelsen kurscentrum. Vid övergång fråntrupptjänst till förvaltningstiänst flnns - främst vid IntS och TygS - olikakurser för vidareutbildning för de olika kategorierna av militär personal. Dencivilmilitära personalens förvaltningsutbildning är mycket begränsad. Ävenvidareutbildning och fortbildning av civil personal har liten omfattning. KFUhar kartlagt målgrupperna för förvaltningsutbildning. Undersökningen visar att85 % av de anställda inom försvarsmaktens förvaltningsorganisation är civila.Trots detta är försvarels egen förvaltningsutbildning främst inriktad på atttillgodose utbildningsbehovet för militär personal. Utredningen påtalarhittillsvarande brister i utbildningen av den civila personalen och framhållerockså att vidgad användning av plutonsofficerare i förvalt- ningstiänst kommeratt leda till att utbildningen för denna personalkategori behöver öka. Vidareanser utredningen att förvaltningsutbildningen behöver moderniseras,effektiviseras och breddas. Ilikhet med flertalet remissinstanser delar jag utredningens uppfattning att ensystematisering och samordning av utbildningen är angelägen. Samtidigtinstämmer jag dock i den uppfattning som bl. a. överbefälhavaren har gettuttryck för, nämligen alt de resurser som kan sättas in på utbildningensområde måste vägas mot andra angelägna behov. Jagvill i likhet med PKU understryka att det ärangdäget all skapa goda utvecklingsmöjligheterför främst den civila personalen. 1 detta sammanhang är uibildningsaspektensärskilt viktig eftersom överbefälhavaren har lått i uppdrag att minskaantalet anställda inom försvarsmakten.