prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Bilden på investeringssidan förefalleratt bli fortsatt splittrad med relativt kraftiga uppgångar avinvesteringsaktiviteten inom industrin och en vikande aktivitet inom främstbostadssektorn, sektom handel m. m. samtinom kommunerna. Enligt de insamlade planema ärinvesteringsaktiviteten kraftigt uppålriktad inom industrisektorn. Man får gåtillbaka lill mitten av för att hitta expansionsplaner av samma omfattningoch styrka som de nu redovisade. Vid sin bearbetning av dessa enkätsvar haremellertid gjort en sådan korrigering av dessa planer attdet expansiva draget mildrats en del. I och för sig finns det goda grunderhärför: planerna är sannolikt avlämnade i ett något mera uppåtriktatkonjunkturklimat än det som kommer att råda när de genomförs. Likviditetsnivånkommer vidare sannolikt alt dras ner något för företagssektorn under loppet av1975 och den interna kredilmarknaden kommer enligt deklarationerför att hållas fortsatt stram. Men med hänsyn till attsåväl arbetsmiljöfonderna sotn de särskilda investeringsfonderna i betydandeutsträckning kommer att släppas , vilket konjunkturinstitutetinte haft möjlighet att beakta vid sin bedömning, finns det anledning att se änmera optimistiskt på de privata bruttoinvesteringarnas utveckling. Enökningstakt på förefaller vara en trolig utvecklingmot bakgrund av såväl de bedömningar som företagen själva gjort som defondfrisläpp som kommer att ske . I detta sammanhang bör även utvecklingenav de statliga investeringarna beröras. Enligt de nu föreliggande kalkylernaförväntas dessa minska något . Att detta blir fallet är iförsta hand en beräkningsmässig konsekvensav den förutsättning som gjorts om utvecklingen av beredskapsarbetena.Dessa har minskat successivt till följd av det förbättradearbetsmarknadsläget och de har förutsatts ligga kvar på den låga nivån under1975. 1 Preliminär nationalbudget 19 skulleförsämras kan man genom den höga planberedskapen snabbt vidtaga åtgärder somökar den statliga investeringsaktiviteten. Sanunantaget innebär de här redovisadebedömningarna att de samlade bruttoinvesteringarna inkl. bostadsbyggandetrealt sett endast kommer att öka marginellt . De av gjorda,alternativa förutsättningarna om löneökningarna medför tillsammansmed effekterna av skattereformen per relativt betydandeökningar av hushållens disponibla inkomster under detta år. förutsesemellertid att prisstegringarna kommer att fortsätta med en relativt betydandekraft. Visserligen bedömer att utvecklingen under loppetav 1975 kommer att vara betydligt lugnare än , men vid beräkningen avden reala köpkraften hos de disponibla inkomsterna är det jämförelsen mellanprisgenomsnitten som är av relevans. Eftersom genomsnittet för1974 hölls nere av den temporära momssänkningen kommer förändringen mellangenomsnitten att bli ganska kraftig. Konjunkturinstitutetuppskattar denna till trots att prisstegringen under loppet av 1975endast beräknas uppgå till 7 a . Den realt disponibla inkomstökningen beräknasmed dessa prisantaganden uppgå till resp. i de bådalöneökningsallernaliven. Det fr. o. m. ökade prisstödet förvissa baslivsmedel förstärker något dessa ökningstal. Desenaste årens utveckling av den privata konsumtionen har varit svår alt prognostisera. De snabba uppgångarna ide reala disponibla inkomsterna har inte motsvarats av lika snabbaökningar i konsumtionen. Del finns anledning förmoda att detla i vissutsträckning är resultatet av trögheter i konsumtionens anpassning till denhögre inkomstnivån. Det synes därför rimligt att som konjunkturinstitutetgjort förutsätta en fortsatt snabb uppgång av konsumtionen under 1975.Uppgången har beräknats till ca 3,5 %.Denna prognos innebär en viss minskning av hushållssektorns sparkvot.Mot bakgrund av de senaste årens snabba ökning i denna variabel framstår dockminskningen som mycket måttlig. Den offentliga konsumtionen i löpande priserförväntas öka , vilket innebär en ökningslaktsom ligger klart över bruttonationalproduktens. Genom den starkare kostnadsstegringen orsakad bl. a. av en högre löneandel kommer emellertid ökningen i realatermer att begränsas till . Någon större skillnad mellan ökningstalen förden statliga och den kommunala sektorn förutses inte. Enligt tillgängligtmaterial har man anledning att räkna med elt fortsatt, mycket betydande underskotti den statliga budgeten och en begynnande underskotlssituation inom denkonsoliderade kommunala totalbudgeten med överskott ellertotalbalans i denna. I kapitel 8 redovisas ett försök altanalysera den offentliga sektorns samlade inverkan påbruttonationalprodukten. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 20 skulleden samlade, finanspolitiska effekten ha varit kraftigt expansiv ,varav huvudvikten skulle ligga på den statliga sektorn och då i första hand påskatte- och transfereringspolitiken. Osäkerheten om bl. a. hushållssektornssparbenägenhet talar för att man bör omgärda den numeriska preciseringen aveffekterna med betydande reservationer. Inte minst mot bakgrund av de hypotesersom framförs i kapitel 6 om hushållens sparbeteende vid snabba förändringar ide realt disponibla inkomsterna framstår del som sannolikt att en del av definanspolitiska effekter som enligt kalkylerna förlagts till 1974 i självaverket kommer att få verkan först . Men oaktat denna osäkerhet torde det varaställt utom varje tvivel all den stimulerande effekten varit betydande under1974. Enligt de nu föreliggande resultaten förväntas en fortsatt menväsentligen svagare stimulans utgå från den samlade offentliga sektorn under1975. Huvuddelen av denna utgår från den kommunala sektorn medan den statligafinanspolitikens effekt skulle vara neutral. Mot bakgrund av den nu förväntadekapacitetsiitvecklingen framstår detta som den enda möjliga utformningen avpolitiken. Skulle däremot perspektivet på ett avgörande sätt förändras uppåteller neråt så får man räkna med korresponderande förändringar av denekonomiska politiken. Sammantaget innebär de i detta avsnittredovisade bedömningarna att bruttonationalprodukten från användningssidan kanberäknas öka i volym mellan 1974och 1975. Beräkningarna från produktionssidan har resulterat i ettnågot högre värde . Hur denna efterfråge- ochproduktionsutveckling kommer alt påverka sysselsättning och arbetsmarknad är f.n. svårt att med bestämdhet uttala sig om på grund av bl. a. den osäkerhet somföreligger om produktivitetsutvecklingen . Men med utgångspunkti en förutsättning om samma produktivitetsstegring inom industrisektorn under Tabell 1: 3 Bytesbalans 1973-1975 kr., löpande priser Övriga tjänster m. m., netto' ' Motsvaras avposterna "korrigering av handelsstatistiken" och "övriga ijänsler netto"' i tabell 3; 7. ' Prognosen förhelåret är baserad på den registrerade utrikeshandeln för perioden januarioktober. 1 Preliminär nationalbudget 21 1975 som tmder 1974 skulle den här presenterade bildeninnebära en sysselsättningsökningpå ca 20 000 personer och en i stort sett oförändrad arbetslöshetssituation.Under första delen av året kommer sannolikt enlivlig inhemsk efterfrågan att tillsammans med de fortfarande mycket betydandeorderstockarna inom slora delar av exportindustrin hålla uppearbetskraftseflerfrågan. kan den förutseddaåterhämtningen av den internationella konjunkturen medföra att deruiaefterfrågan hålls uppe. Med hänsyn till att det även under 1975är de inhemska efterfråge-komponenterna, privat konsumtion och lager som stårför huvuddelen av de expansiva inslagen iekonomin, kan man påräkna en fortsalt försvagning av bytesbalansen.Genom den revidering av lagerinvesteringarna och de privata investeringarnasom företagils i förhållande till konjunkturinstitutetsbedörrming redovisas ett något större bytesbalansunderskott i tabell 1:3 i detta avsnitt än i kapitel 3. Försämringen i förhållande till det avkonjunkturinstitutet beräknade underskottet beräknas uppgå till drygt2 miljarder kr. Av derma faller ca 1 miljard på handelsbalansen och återstodenpå tjänste- och transfereringsbalansen. Som alltid förtjänar det framhållas attden bild av den ekonomiska utvecklingen som tecknats här är förenadmed en betydande osäkerhet. Detta gäller exempelvis de för bedömningen såcentrala fömtsättningarna om hushållens sparbeteende och om företagenslageruppbyggnad. Men del måste betonas alt denna osäkerhet inrymmer utvecklingsförlopp som kan gå både iförstärkande och försvagande riktning. Man kan ingalunda utesluta attden privata konsumtionen med hänsyn tdl de senaste årens kraftiga ökningar avsparandet och den därav följande, kraftigt ökade kousumtionspotentialen kankomma att utveckla sig snabbare än vad som här förulselts. Man kan självklartinte heller utesluta att utvecklingen blir svagare. Vad som däremot ärpåtagligt är att den svenska ekonomin /1975 befinner sigi ett läge med mycket högt kapacitetsutnyttjandei synnerhet vad gäller arbetskraften. Med hänsyn till risken att osäkerhetenkan manifesteras i en avvikande utveckling såväl uppåt som nedåt bör man därförmed särskild uppmärksamhet följa den närmaste tidens faktiska utveckling. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 22 2Det internationella läget 2.1Sammanfattande översikt Den ekonomiska utvecklingen inomOECD-området har varit mycket svag. Den nu beräknadeproduktionstillväxten 1/är den lägsta sedan andravärldskriget. Denna exceptionella inbromsning års höga ökningstaktpå 6 1/av bruttonationalprodukten förklaras av en rad samverkandefaktorer. framträdde alltklarare symptom på en konjunkturomsvängning efter den utomordentligt starkahögkonjunkturen. Denna hade startat i stort sett i de flesta störreOECD-staterna , men kulminerade enligt vad som kan bedömas under1973 och vändes i en avmattning. Den autonoma utvecklingenförstärktes av att regeringarna i de flesta större redan under1973 hade svängt in på en restriktiv ekonomisk politik som främst tog formenav en stram penningpolitik. Den radikala försämringen ibytesförhållandet gentemot omvärlden som OECD-stalerna fick utstå tillföljd av prishöjningarna på olja och råvaror ledde till en kraftig accelerationi inflationen och ett under-Tabell 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i olikaländer och länderomrä-den Siffrorna avser utfall, prognoser 4 1/2 3 1/2 4 3/4 2 1/2 4 3/4 3 1/4 4 3/4 1 1/2 2 1/2 -1 3/4 4 1/2 -3 1/4 2 1/2 2 3/4 Källor: , nationellstatistik och uppskattningar gjorda inom . Diagram 2:1 Bnittonationalproduktens utvecklingi olika länder och länder-områden 19651974 Procentuell volymförändring från föregående år. 1965 66 67 68 69 70 71 72 73 74 I I I I I I 1965 66 67 68 69 70 71 72 73 74 Källor: , nationellstatistik och uppskattningar gjorda inom . Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen TabeU 2:2 Konsumentpriser 1962-1974 11,8' ' Avser november månad. Källor: och nationell statistik. skott i bytesbalansen för området som helhet istorleksordningen . Den acceleration av inflationen somoljekrisen drog med sig och de kraftiga bytesbalansförsämringarna medförde enytterligare åtstramning av politiken. Den samlade efterfrågedämpande effektenav den cykliska avmattningen,prisstegringarna och den successivt allt mer restriktiva ekonomiskapolitiken blev betydande och torde till en början ha underskattats. Undervåren och fömtspåddes allmänt, exempelvis av , en tydlig, omän långsam återhämtning av efterfrågan i de större och främst dåFörenta staterna. Den allt meraccentuerade inflationssituationen och de snabbt växandebytesbalansunderskotten har emellertid medfört en ovilja hos i varje fall dedominerande länderna att vidta ekonomisk-politiska åtgärder som skulle kunnaaktivera den ekonomiska utvecklingen. Såväl inflation sombytesbalansunderskottet har förmodats kunna bekämpas med en restriktivstabiliseringspolitik. Detta har medverkat till att den väntade återhämtningeni stort sett uteblev som såväl inflationstakt sombytesbalansunderskott förmodligen endast marginellt påverkals. Den restriktiva politiken till trotshöjdes inflationstakten i OECD-området från 7,6 tdl till1974. Bakom de senaste två årens inflationsutveckling ligger ett flertalfaktorer som växelvis bidragit till att stimulera inflationen. Från1972 lyftes inflationstakten upp på en Diagram 2: 2Råvaruprisemas utveckling 19721974 Index:1970 = 100. (New dollar index) Råvaror för insats itillverkningsindustri vikt 1 totalen. Ickesynletiska fib vjki i io;alen: 0,14 1972 K'ålla: "Economist". 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 26 högrenivå främst av en stark uppgång i råvarupriserna. Deima period karakteriseradesav en efterfrågeinflalion där en ökad efterfrågan, betingad av konjunkturuppsvinget,konfronterades med antingen ett sjunkande eller ett oelastiskt utbud. Förlivsmedel, exempelvis, minskades utbudet till följd av dåliga skördar, medandet i fråga om induslriråva-ror och främst metaller var små lager och begränsadproduktionskapacitet som höll utbudet nere. Noteringspriserna på livsmedelsteg och priserna på industrivaror fördubblades i det närmaste mellanmitten av 1972 och . och början av oktober1973 uppträdde tecken till en stabilisering av råvarupriserna. Den sannolikaorsaken härtill var att efterfrågetrycket hade börjat minska till följd av denbegynnande konjunkturavmattningen. En fortsatt stabilisering eller till ochmed nedgång i de internationella råvarupriserna omintetgjordes emellertid avoljekrisen. I stället för att sjunka ökade nu takten i prisstegringarna, trotsnedgången i produktionen. Efterfrågan stimulerades därjämte av en ökadlagerhållning sammanhängande med en önskan att trygga råvaruförsörjningenunder rådande ovissa förhållanden. Oljeprishöjningen och de därav föranledda,fortsatta inflationsförväntningarna torde dessutom också trots stigande räntekostnader ha lett till betydande spekulativa investeringar iråvarulager. Noteringsprisema fortsatte därför att stiga, för att i april 1974nå en höjdpunkt. Därefter inträdde en viss stabilisering främst lill följd avett fall i metall- och insalsvarupriserna. började dock totalindexåter alt drivas upp av stigande livsmedelspriser i Förenta slatema. På grund avden sedvanliga eftersläpningen mellan förändringar i noteringspriser ochtransaktionspriser, kom en betydande del av inflalionsimpulsema frånråvarusidan att påverka utvecklingen för färdigvarupriserna först . börjadeprisstegringarna att påverkas även från lönekostnadssidan i och med alllöntagarna försökte kompensera sig för de stigande konsumentpriserna. Underandra blev denna tendens allt tydligare då lönekraven inom dentillverkande industrin i OECD-områdel, trots snabbt stigande arbetslöshetstal,ökade i årstakt. Utan synbartsamband med graden av restriktivitet i den ekonomiska politiken, harOECD-länderna uppvisat sinsemellan mycket olika inflationstakter. En grupp länder medFörbundsrepubliken i spetsen har lyckats hålla ökningen ikonsumentprisindex under eller kring . Ett flertal av dessa deltar i detvalutapolitiska samarbetet inom den s.k. ormen. I en mellangrupp med ökningarpå återfinns bl. a. , ,och . i inflationstakt ligger ,med och . Orsakerna tiil denna spridning ifråga om inflationstakt länderna emellan är inte klarlagda. Bil.1 Preliminär nationalbudget , 27 Fleraomständigheter torde emellertid bidra till att påverka inflationens utvecklingi resp. land. Graderi av importberoende för försörjningen med bränsle och råvaror torde spela en väsentligroll, men även sådana faktorer som den institutionella organisationen påarbetsmarknaden och graden av samordning av löneförhandlingarna tordevara av slor betydelse. Ett väsentligtinslag i den ekonomiska politiken har varit att genom penningpolitisk åtstramning dra ned deninhemska efterfrågan. I flertalet av de större harpenningmängdens tillväxttakt således hållits avsevärt under den nominellaBNP-tillväxten och ränteläget drivits upplill historiskt sett mycket höga nivåer. Korttidsräntan i Storbritanniennådde exempelvis en nivå på . Effekten av dennastrama penningpolitik blev märkbar på bostadsbyggandet. För företagssektorn har åtstramningenmotverkats av en hög likviditet iutgångsläget. När effekten väl blev verksam medförde den en mycketkraftig dränering av företagens likviditet, vilket tillsammans med den stagnerade omsättningen bidrog tillatt dra ned investeringsnivån inom industrin. Finanspolitiken har i de flestaOECD-länderna inriktats på att begränsa tillväxten i de offentliga utgifterna.Genom inflationen har dessutom en kraftig kontraktiv effekt skapats dels genomen urholkning av den realaefterfrågevolymen vid givna nominella offentliga utgifter, dels genomautomatiken i skatteprogressiviteten. Under hösten 1974märktes en viss tendens till en försiktig omsvängning i riktning mot en mindrerestriktiv ekonomisk politik. I FörbundsrepublikenTyskland sattes ett stimulanspaket på in föratt hålla aktiviteten inom byggsektorn uppe och sänkteBundesbank diskontot med 1/till . följde ettytterligare och betydligt mer omfattande åtgärdspaket med syfte alt bl. a.stimulera industrins investeringar och hålla sysselsättningen uppe. Liknandeexpansiva åtgärder har vidtagits även i , och . IFörenta staterna ökades penningmängdennågot snabbare än tidigare och reservkvoterna minskades. Inom ramen för en totalt sett stagnerandeproduktion inom OECD-området har dock en viss olikhet i utvecklingstendensunder kunnat observeras. Sålunda har exempelvis . Japanoch registrerat en negativ tillväxt. I en annan grupp länder medFörbundsrepubliken i spetsen var tillväxten visserligen positiv menlåg väsentligt under den långsiktiga trenden. , , ochÖsterrike slutligen lyckades uppnå en tillväxt i närheten av denna trend. Stagnationen i produktionen och den däravföranledda överkapaciteten har slagit igenom på arbetsmarknaden först fr. o.m. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 28 1974,då en markant uppgång i arbetslöshetstalen noterades. I ochFörbundsrepubliken ökade antalet arbetslösa till 6,5 resp. av arbetskraften. Även i ,som av institutionella skäl traditionellt uppvisar mycket lågaarbetslöshetstal, ökade arbetslösheten. Vid en granskning av de olikaefterfrågekomponenternas utveckling kan noteras att industrins investermgar ifast kapital har burits upp av en stark underliggande trend som visat påtagligmotståndskraft mot såväl den strama penningpolitiken som de osäkrakonjunkturutsikterna. Efter hand har dock investeringsaktiviteten under 1974kommit alt koncentrera sig till vissa branscher med fortsatt högteflerfrågetryck, som järn- och stålindustrin, den kemiska industrin ochpappers- och cellulosaindustrin. De totala investeringarna har emellertid gåttned kraftigt i nästan samtliga länder, varvid bostadsuivesteringarna minskatsnabbast. Särskilt markerat har fallet varit i och , därantalet byggstarter halverades i förhållande till noteringarnaunder 1973. Inflationens acceleration ledde i allmänhet till betydande realinkomstminskningar somdirekt påverkade den privata konsumtionen. kunde en vissköpkraft återvinnas via höjda löner, något som stimulerade hushållenskonsumtion. Räknat över helåret kom denna att i viss utsträckning dämpaefterfrågebortfal-let. Inflationen och ovissheten omförsörjningsutsiktema hade stimulerat till en hög lagerhållning under senaredelen av 1973 och början av 1974. 1 taktmed att försörjningssituationen klarnade, efterfrågetrycket sjönk och den restriktiva penningpolitiken blev allt mer kaimbar, drog företa gen ned sina lagerinvesteringar, vilket medförde ett efterfrågebortfall i storleksordningen av bruttonationalprodukten. Den efterfrågefaktor som under 1974betydde mest för att hålla efterfrågan uppe i OECD-området var utrikeshandeln.Sålunda har exporten stigit i volym, medan importen endastökat med 2 %.Värdemässigt har såväl exporten som importen stigit kraftigt med 37,5 resp. , något som speglar den accelererande inflationen och ökningarna i olje- och råvarupriserna. En väsentlig förklaring till den kraftigaexportuppgången ligger i den ökade efterfrågan från länder utanför och dåi synnerhet de oljeproducerande staterna, som beräknas kunna ge ut ca 1/4 avsin inkomstökning på ca från OECD-området på ökad importfrån detta onu-åde. Även de icke-oljeproducerande utvecklingsländerna har tillföljd av förbättringar i terms-of-trade , men även genom betydandeupplåning kunnat öka sin import från högst påtagligt.Handelsbalansen 1974 för OECD-området torde mot denna bakgrund komma attförsämras med drygt 40 Bil.l Preliminär nationalbudget 29 miljarderdollar i förhållande till OPEC-länderna och förbättras med gentemot deicke-oljeproducerande utvecklingsländerna. Försämringen i de senareshandelsunderskott gentemot OPEC-staterna har beräknats till . Den här redovisadeutvecklingen för handelsbalansen för hela OECD-området motsvaras av mycket skiftande utfall for de enskildaländerna. A ena sidan har vissa länder, exempelvis , ochDanmark, trots påtagliga förbättringar av den egna exporten tvingats notera kraftiga bytesbalansunderskott till följdav de ökade oljepriserna, för och avstorleksordningen 89 miljarder dollar.Det mest utpräglade exemplet på en motsatt utveckling företer FörbundsrepublikenTyskland, som trots sitt beroende av oljan torde komma att uppvisa etthandelsöverskolt på ca . Vid utgången av 1974kännetecknades som grupp av stagnerande produktion med obetydliga eller inga teckentill en spontan återhämtningav efterfrågan. Bedömningen av vilken politik regeringarna, i synnerhet i destörre , avser att föra blir mot denna bakgrund avsärskild betydelse. konfronterades regeringarnamed en utpräglad konflikt mellan målen hög sysselsättning, prisstabditet ochextern balans. I de större länderna, främst . ochFörbundsrepubliken , valde man idetta läge att lägga en stor vikt vid inflationsbekämpningen och förde en, medtanke på övriga efterfrågedämpande faktorer som var verksamma, starktrestriktiv ekonomisk politik. Den inflation somägt rum och första delen av 1974 har emellertid i betydandeutsträckning orsakats av de utifrån givna prisökningarna på olja och andra råvaror. Dessa externa impulserbör .mildras i och med attindustriråvarupriserna kan förutses stabiliseras eller lill och med fallanågot. För livsmedel tyder tillgänglig information om skördeutfall ochden ökade exportkontrollen i Förenta staternadock på att den uppåtgående prislrenden inte kommeralt brytas förrän . Att bedöma oljeprisernasutveckling framstår inte minsl mot bakgrunden av den politiska utvecklingen som synneriigen vanskligt. Underhösten 1974 pågick diskussioner om att ersätta de nuvarande tre skildaprisnivåerna som bestäms av ägande- och distributionsformen via auktion på öppna marknaden, direkt tillbolagen på grundval av koncessioner, eller genom ålerköp frånproducentländerna, s. k. participation oil med ett enhetspris. Idecember 1974 beslutade OPEC-statcrna alt införa ett enhetspris för den oljasom säljs till de stora koncessionsbolagen. Detta pris, per fat,som skall gälla 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 30 9månader framåt från , ligger över den lidigareprisnivån. För den öppna marknaden beslutades om ett pris på per fat. Med reservation föroförutsebara politiska händelser, synes någon mer markant förändring av oljeprisetinte vara sannolik . Inflationsimpulser från råvarusidan av samma storleksordningsom torde därför vara uteslutna . Den fortsattastegringen av livsmedelspriserna kan dock medföraen icke obetydlig extern stimulans åt prisutvecklingen. Denna stimulans kommeratt lagras på den f. n. pågående anpassningsprocessen under vilken deändrade relativpriserna på olja och råvaror arbetar sig igenom den inhemskalöne- och prisstrukturen. Någon markerad inbromsning av inflationstakten tordedärför inte vara att vänta. Den kan förväntasuppgå till ca 10 å även om den restriktiva ekonomiska politikenskulle komma att bestå. Mot denna bakgrund finns anledning antaatt en ökad insikt om svårigheterna att med hjälp av en generell,efterfrågedämpande politik bekämpa den nu pågående kostnadsinflalionen kommeratt påverka inriktningen av den ekonomiska politiken. Även andraomständigheter gör det sannolikt att den ekonomiska politiken i de störreOECD-länderna tämligen tidigt under 1975kommer att vändas i expansiv riktning. Vissa tecken på en mildring avpenningpolitiken har, som ovan nämnts, kunnatnoteras .