prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Den inhemska efterfrågan har dockhåUits uppe genom den privata och offentliga konsumtionen saml industriinvesteringarnasfortsatta expansion. var, enligt arbetskraftsundersökningarna,71 000 personer arbetslösa eller av arbetskraften. (Se tabell 5: 2 därockså den regionala utvecklingen redovisas.) I diagrammet 5: 2 redovisas densäsongrensade arbetslöshetens utveckling. Arbetslösheten sjönk under 1974och början av 1975, men visar vissa tecken till att börja stiga iseptember/oktober. Av diagrammet framgår också den tidigare beskrivnautvecklingen av de obesatta platserna. /har antalet ledigaplatser per arbetslös minskat väsentUgt. I Ukhet med tidigare mönster harkvinnornas relativa arbetslöshet legal något högre än mätmens. Ungdomsarbetslöshetenvar emellertid för de tre första kvartalen 1975 lägre än . Dock ärungdomarnas andel av de arbetslösa fortfarande betydligt högre än deras andelav arbetskraften. Serien över de anmälda försäkrade arbetslösa under 1975följer i stort sett samma förlopp som arbetslösheten enligt arbetskraftsundersökningarna.I industrikassorna kan en viss uppgång noteras och inovember var av medlemmama i industri-kassorna arbetslösa mot 1,7 %motsvarande månad 1974. I byggnads-och tjänstemannakassorna låg arbetslöshetenfortfarande års nivå var 2,7 resp. av medlemmamaarbetslösa. Tabell5:2 Arbetslösheten enligt arbetskraftsundersökningarna januarinovember 1974och 1975 Antalet arbetslösa 1975 Hela riket Storstadslän Skogslän Övriga län 713300 20.900 23,900 26.400 63 300 16 400 22 100 24 900 65 300 16 800 21400 27 100 71 800 24 100 21400 26 400 71300 22 300 20 200 28 700 Förändring frän 1974 Hela riket Storstadslän Skogslän Övriga län -30 000 -11 600 - 7 800 -10 600 -9 500 -5 800 -2 400 -1 300 3 500 1 100 Hela riket 1975 1974 Medhänsyn till den svaga produktionsutvecklingen inom industrin kan den kraftigasysselsättningsökningen förefalla märklig. En förklaring är attavmattningstendenserna kom relativt sent i den arbetsintensivaverkstadsindustrin. Det förefaller emellertid också som Om industrin underdenna konjunkturnedgång i högre grad än tidigare Diagram 5: 2 Arbetslöshet ochobesatta platser 1970- -nov./dec. \ *>._' Källor: , konjunkturinstitutetoch . Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 102 Tabell5: 3 Varsel om personalinskränkningar 19701975 harförsökt hålla kvar arbetskraften i förelagen genom att sysselsätta denna medunderhålls- och reparationsarbeten, utbildningsverksamhet etc. flertalindikatorer styrker denna tes. Antalet personer berörda av varsel ompermitteringar och avskedanden är klart lägre än vid den föregåendekonjunkturavmattningen. Dock har antalet berörda av varsel 1975 ökat betydligtjämfört rned 1974 (se tabell 5: 3). Att förelagen vall atl hålla kvararbetskraften framför avskedanden och permitteringar indikeras också av altantalet berörda av förkortad arbetsvecka har ökat betydligt januarinovember1975 berördes 6 100 av dylikt varsel mot bara 2 300 motsvarande period 1974.Under den föregående konjunkturavmattningen 1971 berördes 8 600personer av varsel om förkortad arbetsvecka. Av betydelse i sammanhanget är ocksåden förändring av lagstiftningen på arbetsmarknaden som skett med väsentligtökade varseltider. En väsentlig förklaring alt företagen hölluppe sysselsättningen kan också vara att de väntar att det internationellakonjunkluromslagel kommer relativt snart och då verkar stimulerande påproduktion och sysselsättning. Mol en sådan bakgmnd kan det framstå som lönsamtatt ha kvar en så stor del som möjligt av sin personal. Genom att arbetsmarknadsläget har varit gotthar antalet personer i arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten legatlägre än . Antalet sysselsatta i s. k. skyddat och halvskyddat arbeteliksom i arkivarbete har dock ökat något. I delta avsnitt redovisas prognoserna över utbud ochefterfrågan på arbetskraft under det framförliggande året. Med ulgångspunktfrån dessa prognoser diskuteras sedan arbetsmarknadssituationen . Utbudet av arbetskraft beror bl. a. på in- ochutvandring. Nettoinvandringen beräknas komma att uppgå till 500010 000 personer. Delta är klart lägre än 1975 men ligger ungefär i nivå medimmigralionsöverskottet . Invandringen är naturligtvis svår atl bedöma medhänsyn till att vi bl. a. har en fri arbetsmarknad i . Bil.1 Preliminär nationalbudget 103 Invandringenfrån förefaller atl ha maltals av mol slutet av 1975 menå andra sidan kan det väntade kärva sysselsättningsläget i komma att få betydelse för immigrationen liU . Av stor betydelse för arbelskraflsutbudet ärutvecklingen av de relativa arbetskraftstalen. Dessa anger den andel avbefolkningen i en viss åldersgrupp som befinner sig i arbetskraften antingensom sysselsatta eller arbetslösa. Kvinnornas förvärvsbenägenhet har ökatkraftigt befann sig av kvinnornai åldern i arbetskraften. var motsvarande tal 52,8resp. Männens förvärvsfrekvens har trendmässigl fallit Under1970-talel. 1974 noterades emeUertid en svag ökning. har anlagils attmännens relativa arbetskraftstal kommer atl minska något medan kvinnornasförvärvsbenägenhet fömtses fortsätta att öka, om än i svagare takt än under debåda då ökningarna låg klart över den långsiktiga trenden.Sammanlaget väntas det relativa arbetskraftstalet för den akfiva befolkningen(åldrarna ) öka med , vilket tillsammans medinvandringen och övriga befolkningsförändringar skulle innebära en ökning avutbudet av arbetskraft med 20 00030 000 personer. Hänsyn har härvid tagilstill de reformer på pensionsområdet som träder i kraft den 1 juli 1976.Pensionsåldern , s. k. dellidspension införs och möjligheternatill förtida uttag vidgas. Del samlade arbetskraftsutbudet kommer att påverkasav dessa nya reformer. Särskilt torde utbudet räknat i timmar påverkas nedåt. Utbudet av arbetskraft mätt i limmar brukar utvecklasnågot långsammare än utbudet mätt i personer. Detla beror på flera faktorer:ökad andel kvinnor i arbetskraften, ökning av deltidsarbete med åtföljandearbetstidsförkortningar, ändringar i korttidsfrånvaro och överlidsuttag. Under1976 genomförs en del smärre arbetstidsförkortningar inom den statliga sektornoch inom industrin. Totalt väntas arbetskraftsutbudet i timmar, inräknateffektema av pensionsreformerna, öka betydligt. Osäkerheten i dylikautbudsprognoser bör dock understrykas. Beroende på skiftandearbetsmarknadsläge, ändrade atityder till utbildning och förvärvsarbete bland exempelvisungdomar och kvinnor kan utbudet förändras snabbt i både höjande och sänkanderiktning. I kapitel 4 redovisas prognoserna överproduktionsutvecklingen inom olika sektorer av ekonomin. De utgörutgångspunkten för kalkylerna Över efterfrågan på arbetskraft. Via antagandenom produkUvitetens utveckling erhåUs bedömningarna avsysselsättningen för 1976 (tabell5:4). En speciell svårprognosliserad faktor är produktivi tetsutvecklingen inom olika näringsgrenar och för att markera osäker heten redovisas produktivitetsförändringarna i intervall om halva pro centenheter. visade produktiviteten en mycket svag utveck ling i de flesta näringsgrenar. Inom t. ex. gruvor- och lillverkningsin- 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen Tabell5: 4 Produktion och sysselsättning 1976 Andel av samtliga utförda arbetstimmar 13 kv. Jordbruk och fiske Skogsbruk Gruvor och tillverkningsindustri -5,5 -3 0,5-1 1-1,5 -5--------- 6 -4--------- 4,5 -I- -1,5 El-, gas-, värme-och vattenverk Byggnadsverksamhet Privata tjänster Offentliga tjänster Totalt 0,5-0 1-0,5 -0,5--------- 1 Anm.Siffrorna har avrundats till hela resp. halva procent. dustri sjönk produktiviteten medca jämfört med . Trendmässigt har den under 1970-lalets första delstigit med inom industrin. Förklaringen lill den speciellautveckUngen är, som beskrivits i föregående avsnitt, bl. a. attsysselsättningen hållits kvar på en högnivå trots den svaga produktionsutvecklingen. Personalen har i ökadomfattning sysselsatts med t. ex. reparations-och underhållsarbeten. Denna, ioch för sig nyttiga, verksamhet registreras emellertid inle iproduktionsberäkningarna. Statistiskt har delta resulterat i registrering avmycket låga produktivitetstal. Självfallet görproduktivitetsutvecklingen att osäkerheten om produktivitetensförändringar framöver har ökat. Allmänt settfår man räkna med en dämpad produktivitetsstegring jämfört med 1960-lalet,beroende på faktorer som t. ex. långsammare strukturomvandling i ekonomin. Som en konsekvens av att produktiviteten harangetts i intervall redovisas också prognosen översysselsättningsutvecklingen i timmar i in-tervaU.För ekonomin totalt väntas en svag minskning av sysselsättningen itimmar 1976. Översatt i antal personer innebär kalkylerna atl minskningarförutses för jordbruk, skogsbruk och tillverkningsindustri på totalt 20 00025000 personer medan tjänsteproduktionen och framför aUt den offentliga sektorn,väntas öka sitt arbetskraftsbehov. Den offentliga sektorn fömtses sålunda ökasin efterfrågan på arbetskraft med närmare40 000 personer varvid kommunerna väntas svara för huvuddelen av dennaökning. De presenteradekalkylerna över utbud och efterfrågan på arbetskraft avser utvecklingen meUangenomsnitten . Genom att ställa efterfråge- och utbudssidanmot varandra kan en ungefärlig uppfattning skapas om arbetslösheten och dessförändringar. Utvecklingen under loppet av 1976 liksom utvecklingen inom olika branscher och regioner kan leda tillobalanser mellan utbud och efterfrågan av arbetskraft. Genom attsysselsättningsutvecklingen bUr svag inomflera sektorer kan speciellt nytillträdande grupper utan tillräcklig yrkesutbildningmöta svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Ett flertal åtgärder har vidlagits för all mötaen försvagning av sysselsättningsläget. Särskilt statsbidrag (som även kanutgå som förskott) utgår förlagerökning lill företag som bibehåller sin sysselsätlningsnivå. Frisläppur investerings- och arbelsmiljöfonder, dispens från energiskatt inomindustrin och extra avdrag för maskininvesteringar verkar stödjandeför sysselsättningen. Vidare har vissa statliga byggen ochindustribeslällningar tidigarelagts som kommunerna fåll höjdaanordningsbidrag för dag- och fritidshem m. m. Ytterligare medel har ocksåanslagits för beredskapsarbeten. Utbildningsslödutgår också och kommuner som ordnar utbUdning av personal istället för att permittera dem. Dessa utbildningsstöd höjs från årsskiftet19751976 lill /tim. och därefter /tim. Etl nytt utbildningsbidrag om /tim. införs från 1januari 1976. Detta utgår till företag som vidareutbildar anställda ochsamtidigt fast anställer ersättare för dessa Vidval av ersättare skall i första hand prövas möjligheterna att anställa ungdomarunder . Förnytillträdande ungdomar på arbetsmarknaden har insatserna intensifierats.Antalet arbetsförmedlare för speciellt ungdomar byggs ut, och statsbidragentill kommunala beredskapsarbeten för ungdomar har höjts. Flerpraktikplatser anordnas inom den offentliga sektorn.Fler ungdomar skall också få plats inom arbets-marknadsutbildningscenlra.Parallellt med dessa redan beslutade ål-gärder pågår en fortlöpande planeringav ev. ylterligare åtgärder. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 106 6 De enskilda konsumenternasekonomi Hushållensdisponibla inkomster ökade i nominella termer från 1973 till 1974och realt. Den privata konsumtionen beräknas ha ökal mätt ilöpande priser och i volym. Prisstegringen för perioden mätt som detgenomsnittliga prisföränd-ringstalel för den totala privata konsumtionenuppgick till . Trots den kraftiga konsumtionsökningen ökade sparandelstarkt och sparandets andel av den disponibla inkomsten utgjorde ,lika mycket som de högsta tal som tidigareberäknats för (1964 och 1955). Fördisponibelinkomsten 1975 beräknas fortsatt hög ökningstakt i löpandepriser främst till följd av lönesummans kraftiga ökning. Uppgången ikonsumentprisindex mellan genomsnittslägena 1974och 1975 uppskattas lill , och det genomsnittliga prisföränd-ringslalelför den privata konsumtionen (=deflatorn eller implicitprisindex) beräknas haökat något mer, . De enskilda konsumenterna skulle därmed ha fått enrealinkomstökning 19741975 på alt disponera för konsumtion och sparande.Uppgången i realinkomsten förefaller dock inle alt döma av konsumlionsberäkningarna ha givit elt lika stort utslag i konsumtionsutvecklingen. Mellan de treförsta kvartalen 1974 och motsvarandeperiod 1975 beräknas konsumtionsvolymen ha ökal , varvid dock ärall märka att konsumtionen andra och tredje kvartalen 1974 låg högt till följdav den lillfäUiga mer-värdeskatlesänkningen. Även inberäknat en avsevärduppgång mellan Iredje och fjärde kvartalen1975 stannar emellertid konsumtionsvolymutvecklingen på ell lägre talän enligt tidigare prognoser. Här har räknats volymökning i denprivata konsumtionen meUan 1974 och 1975. Sparandel har därmed stigitytterligare och beräknas uppgå lill mer än en tiondel av den disponiblainkomsten. I prognosen över inkomstutfallet1976 förutses faktorinkomslerna stiga betydligt mindre än de närmast föregåendeåren. Den avtalsmässiga löneökningen ärdärvid beräknad med utgångspunkt från de uppgörelser som träffadesunder försia . Under förutsättning av oförändrat sysselsättningsläge och dämpad löneglidning beräknas denutbetalda lönesumman öka 19751976. I den mån kon-trollstationsförhandlingarresulterar i särskilda lönetillägg kommer detla atl leda lill någon ytterligare ökning av lönesumman. Inkomslöverföringarnatill hushållen från den offentliga sektorn väntas stiga något mer 19751976 än19741975, medan inbetalningarna av skatter, avgifter m. m. utvecklas i ungefärsamma takt som 19741975. Bil.1 Preliminär nationalbudget 107 ningarnafrån hushållen till den offentliga sektorn skulle därmed minska något19751976. Med dessa antaganden kan hushållens disponiblainkomster beräknas öka med tiU 1976. Den genomsnittliga prisnivån enligl implicitprisindexför privat konsumtion förutses gå upp meUan dessa år. Hushållens reala disponibla inkomster skulle enligtovan redovisade kalkyler öka tUl 1976. Volymtillväxten i denprivata konsumtionen har uppskattats till , vilket förutsätter en lägre sparkvot1976 än 1975. Den totala lönesummans ökning lill 1974beräknas lill 12,. För industriarbetarnas del uppgick timförtjänstökningenmellan 1973 och 1974 lill . De ökade sociala avgifterna medförde atttimkostnaderna utöver limlöneökningen steg med , varavdrygt hälften hänför sig till den nytUlkomna avgiften lillfolkpensioneringen. lill 1975 beräknas lönesumman för samtligaanställda ha ökal . Härav svarade den avtalsmässiga löneökningen medan löneglidningen beräknas ha bidragit med 3,2.Sysselsättningskomponenlen gav ell positivt bidrag tiU lönesummeulvecklingenpå . För industriarbetarnas del kan förtjänslutvecklingenföljas i månadsvisa statistik. störs dennastatistikgren kraftigt av retroaktiva löneutbetalningar. Efter korrigeringarför delta ser del ut som om timförtjänstökningen mellan de tre första kvartalen1974 och uppgick till , varav löneglidningensvarar för och avtalen för drygt 10. Även mellan helåren1974 och 1975 väntas förtjänstökningen uppgå lill . Som en följd av ökadesociala avgifter beräknas timkostnaderna stiga med drygt 4 procentenheterutöver limlönehöjningen. Häri ligger ökade kosinader för sjukförsäkringen,folkpensioneringen och ATP samt smärre höjningar av avgiflerna lillavlalsgruppsjukförsäkringen och Irygghetsförsäkringen. förutses den totala utbetaldalönesumman öka . Den avtalsmässiga löneökningen beräknas liU ,medan löneglidningen kalkyleras till . Sysselsättningskomponenlen harsatts tiU 0. Avtalskomponenlen på är beräknad med utgångspunkt från deuppgörelser som träffades . De avtalsmässigalöneökningarna kan komma alt stiga något ytterligare om Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen kontrollstationsförhandlingarskulle komma till stånd och leda till ytterligare lönepålägg. Induslriarbetarlönerna beräknas avtalsmässigt öka medca frän 1975 tUl 1976. Fömtsatt en löneglidning på skulle därmed enlim- Tabell 6: 1 De enskilda konsumenternas inkomster ochutgifter 1976' från föregående å 1974 1975 3 Direkta skatter, avgifter m. m. därav: prel. A-skatt det offentliga (3-2) -13,9 -2,6 5 Räntor och utbetal- ningar, netto» inkomster och -utgifter. 9 Sparande (7-8)« 10 Sparkvot (9: 7)' -1,0 > Hushållssektorn inkluderar, förutom hushållen, des.k. ideella organisationerna som betjänar hushållen och som inte helt ellerhuvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentliga sektorn. Hit räknasfackföreningarna, folkbildningsverksamheten, ,idrottsorganisationerna, tjänstemannaorganisationerna. Röda korset m.m. samtej statsbidragsberättigade privata sjukhem, barnhem, barnkolonier, semesterhem.Utöver löntagarhushåll ingår hushåll som äger personliga företag, dvs. somerhåller sin huvudsakliga inkomst från rörelse. - Uppdelningen av de disponibla inkomsterna följersamma principer som tillämpades i . ' Arbetsgivaravgifter till socialförsäkring,tillräknade pensionsavgifter för statliga och kommunala myndigheter, förkommunala affärsverk samt för ickefinansiella företag är ej medtagna somlöneförmåner i denna post. ' Egentliga löner motsvarar kontant utbetald lönesumma,direkt utbetalda pensioner från industri, handel och statliga affärsverk samtarbetsgivaravgifter till privat försäkring. räntor på privata försäkringsfonder (exkl. skadeförsäkring). Inkl. privat försäkringssparande. Detta uppgick 1974till 4 715 milj. kr. och 1975 till 5 536 milj. kr. Det beräknas 1976 uppgå till6 083 milj. kr. 'Förändring mätt i procentenheter. löneökningpå vara atl vänta. 1976 höjs folkpensions-avgiften ochsjukförsäkringsavgiften ytterligare, delvis som en följd av Il-uppgörelsenoch delvis med hänsyn till ökade folkpensionsförmåner och höjd sjukfrekvens.Även ATP-avgiften höjs något. Dessutom tillkommer 1976 tre nya sociala avgifterför resp. arbetsmarknadsulbUdning, vuxenutbildning och delpensionering. Dehöjda sociala avgifterna kan beräknas medföra alt timkostnaden förindustriarbetare stiger utöver kontantlönehöjningen. Hushållens disponibla inkomster beräknas 19731974 hastigit med i löpande priser, vilket med en prisuppgång på innebär7,realinkomstökning (se tabell 6: 1). 19741975 beräknas uppgången i de totalafaktorinkomslerna ha varit . Detta tal är något högre än det somkonjunkturinstitutets höstrapport angav. För enskilda företagares inkomsterkalkyleras ökningen nu lill och för övriga faklorinkomsler räknas med 8,uppgång. För den kraftiga utveckUngen av de totala faktorinkomsterna svarardock främst lönerna, som beräknas ha ökat med . Inkomstöverföringarna till hushållen från detoffentliga beräknas ha stigit 19741975 (se tabeU 6: 2). Härav ökadesocialförsäkringsutfallet och de övriga inkomstöverföringarna med närmare10 %. Av de sistnämnda uppvisar bostadstilläggen den snabbaste uppgångenberoende på den reform av de statskommunala bostadstilläg- Tabell6:2 Inkomstöverföringar till hushåll 1974-1976 Milj.kr., löpande priser pensioner frän stat och kommun därav: folkpensioner' 'Kommunala bostadstillägg till pensionärer redovisas under posten folkpensioner.' Källor: och statistiskacentralbyrån. Prop.1975/76:100 Bilagal Finansplanen 110 Tabell6: 3 Hushållens direkta skatter och avgifter 1971 -1976 Milj.kr., löpande priser (3+4 + 5) 8 Summa (1+2+ + 6 + 7) 'Influtna delen. Anm. Kvarskatten avser inkomsten två är tidigare, medanfyllnadsskatten och överskjutande skatten avser inkomsten ett är tidigare. gensom geno.mfördes 1975. Utbetalningarna av barnbidrag var lägre 1975 än 1974 dåelt extra barnbidrag betalades ul. Skaltereformen 1975 verkade sänkande på inbetalningarnaav preliminär A-skall, men de stora löneökningarna medförde attinbetalningarna ändå ökade relativt kraftigt (se tabell 6: 3). Nettot avfyllnadsskatt, kvarskatt och överskjutande skatl förändrades betydligt och blevfrån statskassans synpunkt positivt. De direkta skatterna (exkl. bl. a. socialförsäkringspremier)beräknas totalt ha ökat . reducerades emellertid postensocialförsäkringspremier till drygt en tredjedel av nivå på grund avslopandet av hushållens sjukförsäkringsavgift. Sammanlagt beräknas direktaskatter, avgifter m. m. ha ökat . Nettot av räntor och utdelningar beräknas 19741975 hastigit . Ovanstående beräkningar resulterar i endisponibelinkomstökning i löpande priser på 19741975. Prisuppgångenkalkyleras ha varit , och således skulle den realadisponibelinkomslök-ningen ha varit . räknas med en uppgång i de totalafaktorinkomslerna på . Lönerna väntas stiga med och övrigafaklorinkomsler . Inkomstöverföringama till hushållen väntas stiga någotsnabbare 19751976 än 19741975, eller med 20,4 %o. Orsaker tUl detta är a. det höjdabarnbidraget, ändrade ersättningsvillkor för personer iarbetsmarknadsutbildning och högre utbetalningar från arbetslöshetskassorna. Även 1976 årsskattereform verkar sänkande på preliminär A-skatt, medan den kommunalautdebiteringen höjs, enligt preliminär statistik med . Nettot avfyllnadsskatt, kvarskatt och överskjutande skatt väntas liksom 1975 förändraskraftigt i positiv riktning. Totalt beräknas direkta skatter, avgifter m.m.att stiga med 14,. Hushållens netloinbetalningar lill del offentliga beräknashärigenom minska. För räntor och utdelningar netto räknas med enuppgång på 19751976. Sammantagna gerovanslående beräkningar en disponibelinkomstök-ning 19751976 på i löpande priser, vUket med en prisuppgång på9,innebär i real disponibelinkomstökning. Från december1974 till steg konsumentpriserna (se labell 6: 4). Detla varmer än 1974. Bland vamgmpperna noteras en ändradrollfördelning i jämförelse med 1974 varvid de varugmpper som under 1974uppvisade den svagaste indexökningen är de som 1975 uppvisar den starkaste ochtvärtom. Sålunda steg prisernamest på alkohol och tobak, , och på livsmedel , medanpriserna på bränsle och drivmedel ökade med . Priserna på tjänster steginte lika myckel som varupriserna vilket främst Tabell 6: 4 Konsumentprisindex december 1974oktober 1975 Bränsle och drivmedel' Övriga icke varaktiga varor kokgas och elström, vilka ingår i offentliga tjänster. Prop.1975/76:100 Bilagal Finansplanen 112 Tabell 6: 5 Konsumentprisförändringen 19731976 uppdeladpå komponenter Konsumentprisnivåns procentuella uppgång. därav hänförs till: ändring i indirekta skatter automatiska eftekter av indirekta värde- ändring av internationellt bestämda priser ändring av diverse taxor trendavvikelse i priserna på färskvaror kanåterföras på bostadspostens ringa ökning, . Starkt bidragande till dennasvaga ökningstakt är utvecklingen av egnahemsposten, som påverkats avdiskontosänkningen . Mellan stegkonsumentprisindex totalt 8,9 %.i För varor var uppgången och förtjänster . Prisprognosen för oktoberdecember 1975, liksomprognosen , gmndas på de beräkningar som redovisas i tabeU 6: 5. väntas den totala prisökningen bli . Detta ledertill en uppgång 1975. MeUangenomsnittslägena för kalenderåren 1974 och 1975 uppskattas höjningen avkonsumentprisindex till . Vid implicitpris-indexberäkning framträder enstarkare genomsnittlig prisökning, . Bedömningen av prisutsikterna har utgått fråntUlgängliga prognoser och antaganden angående arbetskraftskostnader och importpriserm. Med utgångspunkt från löneprognosen har arbelsgivamas genomsnittligakostnader för samtliga anställda antagits öka med ca 15 %.Lönekostnadernas genomslag inom de från intemationell konkurrens skyddadeområdena antas få ett normalt värde. Hämtöver har emellertid restfaktornjusterats upp i priskalkylen med hänsyn tUl troUga eftersläpande effekter avtidigare års importpris- och/eUer lö-nekostnadsstegringar. Restfaktornsinverkan på konsumentprisuppgången väntas bli varav 0,3procentenheter faUer på ändring av diverse taxor. 1 Procentuell ökning enligt SCB:s officiellaindexserie. Härvid bör uppmärksammas att jämförelser av indexserien påverkas av den förändring av beräkningsmetoderna för några poster ikonsumentprisindex, som genomfördes /1975. Om index räknasenligt nu till-lämpad metod för både 1974 och 1975 blir i stället den totalauppgången . De intemationellt bestämda priserna antas stiga i någothögre takt 1976 än .