prop · FY0324 · 1975-12-31 00:00:00 — SFS vill inte utesluta att arbetsprov skulle kunna ingå som endel 1 ett studielämplighetsprov. Konstnärsutbildningssakkunniga() menar att erfarenheten visar alt arbetsprov är ett relativt gott urvalslnstruraent.Subjektiviteten 1 bedömningen av arbetsprover inverkar sannolikt inte mer raenligtän vid betygsättning. För att inte riskera att ännu ett utbildningsområde skallkomma att prioritera teoretisk-receptiv förmåga före praktiskkreativ förmågaförordar att arbetsprover skall vara ett av urvals-instrumenten vidantagning tUl teckningslärarutbUdning även vid en eventuellt ökad användning avstudielämplighetsprov. Även ochTeckningslärarnas och anser att det är olyckligt omarbetsproven utgår. LärarutbUdningskommitténföreslår att utbildningen i LUK-ämnen , liksom , skall varaspärrad. Spärren skall emellertid enligt förslaget bara gälla det enskUda LUK-ämnet.Krav skall inte ställas på den studerande att han/hon från början bestämmer sigför en hel ämneskombination. Han behöver inte heller vara beredd att inriktasig på läraryrket, utan yrkesvalet skall ske successivt, med ledning averfarenheterna . Dimensioneringen av intagningen till LUK-ämnenmåste bli restriktiv för att de studerande som vill bli lärare också skallkunna beredas plats vid lärarhögskola. Konsumentverketoch SSU tillstyrker kommitténs förslag till spärrar i LUK-ämnena. UKÄ, SÖ,kompetenskommittén, TCO, facklärarförbundet och uppger att de avser attåterkomma till frågan om spärrad utbildning och utformningen av spärrarna isamband med sina utlåtanden över U 68:s betänkande. Kompetenskoraraitténtillägger därvid att en reell studietrygghet fordrar att man antastill såväl de inledande ämnessudierna sora till praktisk-pedagogisk utbUdning.En sådan lösning antyds i U 68:s skiss tlU antagningssystera. Korapetenskommitténräknar med att få anledning att återkomma till frågan senare under sittutredningsarbete. Problemet rör inte enbart här aktuella lärarkategorier utanalla blivande lärare, som i fraratiden får sin praktisk-pedagogiska utbildningvid nuvarande lärarhögskolor. En samlad lösning av hela problemet bör därföreftersträvas. I sak samma synpunkter har framförts av SÖ, . Även RRV ansluter sig till uppfattningen att övervägandena omdimensioneringen bör avse samtliga ämnen i Umnesläramtbildningen i linje raed U68:s förslag. 1975: 24 44 Styrelsenjör gymnastik- och idrottshögskolorna, OMUS och SAF understryker betydelsen avatt den som antagits till utbUdning i LUK-ämne garanteras möjligheter både att fuUföljaen ämneskombination och att avsluta utbildningen vid lärarhögskola. SFS ochTeckningslärarnas och raenar att spärrar inne iutbildningen inle kan accepteras. Deflesta remissinstanserna ansluter sig till lärarutbildningskommitténsuppfattning att en förstärkning av fortbildningen för lärare i LUK-ämnen ärnödvändig. TCO anser att kommittén vid beräkningen av fortbildningensdimensionering underskattat omfattningen av de erforderligainsatsförstärkningarna. SÖ påpekar att feriekursverksamheten endast nått25 % av den av kommittén föreslagna omfattningen. Styrelsen för gymnastik- ochidrottshögskolorna och framhåller att en förstärkning avkonsulentverksamheten är önskvärd. SÖhar i sitt remissvar behandlat avsnittet om fortbildning och vidareutbildningmycket kortfattat, eftersom det inom SÖ pågår en utredning rörande fortbUdningensinnehåll och organisation. Utredningen beräknas framlägga sina förslag inom enrelativt snar framtid. SFS anser att frågoma kring fortbUdning och vidareutbUdningbör diskuteras generellt vad gäller samtiiga lärarkategorier, inte bara LUK-lärare. Läramtbildningskommitténhar i presentationen av sina förslag till grundutbildning understrukit attdenna endast utgör en del av den erforderliga totala utbildningen. Efter grundutbUdningenmåste följa en en systematiskt uppbyggd fortbildning i olika former. TCOframhåller att man i princip delar kommitténs uppfattning, men vUl understrykavikten av att grundutbUdningen blir i möjligaste mån yrkesinriktad. TCO menaratt det är "oriktigt och orealistiskt att skjuta undan alltför stora delarav grundutbUdningen såsom objekt för framtida fortbUdning", SACOvänder sig bestämt mot tanken att fortbildningen skall bli en ersättning för enkvalitativt mindre värd grundutbUdning, Det måste enligt i stället varaså, att grundutbUdningen ger en kvalitativt god grund, på vilken fortbildningensedan bygger vidare för att uppehålla och förnya lärarnas kunskaper. kan inte acceptera förslaget, eftersom detta 1 realiteten skulleinnebära att ca hälften av grundutbildningen måste förläggas till fortbildning.Dessutom anser riksförbundet att utredningens tankegångar är oreaUstiska medavseende på möjligheterna att tidsmässigt utveckla fortbildningen i en sådanomfattning som vore nödvändigt. Förslagetora kompletterande utbUdning för lärare i LUK-ämnen, samt vidareutbildning förmellanstadielärare tillstyrks av styrelsen för 1975: 24 45 TCO och facklärarförbundet. Även Landstingsförbundetanser att de nuvarande lärarna i LUK-ämnen bör erbjudas ämneskomplettering pådet sätt som kommittén föreslagit. 2.3.9 Forskning,forskarutbildning och forskningsanknytning förslag att forskarutbildning skall an ordnas Inom de av utredningen behandlade ämnesområdena hälsas med tillfredsställelse av följande remissinstanser och organisationer: konsu meniverkei, OMUS, , facklärarförbundet, SÖ, riksidrotts förbund och UKÄ. SÖ vänder sig dock mot kommUténsuppfattning att det 1 de flesta ämnen blir nödvändigt att börja från början, Istället bör, enligt SÖ, alla möjliga åtgärder vidtas för att länka av och föravidare impulser, erfarenheter och personal från den forskning som redanbedrivs. Även UKÄ anser att möjUghetema tiU samverkan med övriga ämnen börundersökas innan satsningar görs på LUK-områden. Styrelsenför gymnastik- och idrottshögskolorna och SÖ frarahåller vikten av att man somkommittén föreslår intar en mycket flexibel hållning vid utformningen av deenskilda forskningsprojekten och inte genom en låsning av vanligentillämpade former och metoder utesluter sådant som skulle kunna föra arbetetframåt på olika områden av det praktlskt-konstnärliga fältet. Facklärarförbundetunderstryker att tfllträde till forskarutbildning under en lång övergångstidbör stå öppen för lärare med hittillsvarande lärarutbildning för att dessa inteskall åsidosättas. Dessutom bör särskild bedömning ske från fall tiU faU huravidapersoner med hittUlsvarande lärarutbildning kompletterad med ytterligare utbUdningutanför det svenska traditionella högskoleområdet, kan bedömas ha en forskarutbildningsom ger behörighet tiU bl. a. föreslagna lektorstjänster inom skolväsendet. OMUSser samverkan mellan , lärarhögskola och högre musikutbUdning sommycket väsentUg. Riksidrottsförbundetframhåller att idrotten är det enda LUK-ämne där forskning och forskaratbUdningi egentiig mening redan finns. understryker behovet av enkraftigt ökad beteendevetenskaplig forskning inom idrottsområdet. Deremissinstanser som tillstyrkt lärarutbUdningskommitténs förslag tillstudieorganisation instämmer naturligtvis också i förslagen till behörighetskravför lärartjänst. De instanser sora anser att utbildning i endast LUK-ämnen äveni framtiden skall vara ett möjligt alternativ anser i konsekvens härmed attlärartjänst skall kunna omfatta endast LUK-ämnet, 1975: 24 46 Kommittén föreslår att adjunkttjänster i ämneskombinationvari LUK-ämne ingär inrättas vid skolväsendet i en kommun och att tjänstgöringentills vidare förläggs helt eUer huvudsakligen till viss skolenhet. Förslagettillstyrks av styrelsen för gymnastik- och idrottshögskolorna, kommunförbundet,TCO, facklärarförbundet och SFS. Med de nuvarande trygghetsbestämmelsernaanser inte att lärarna vinner mycket i fråga om trygghet, ora tjänsteninrättas i koraraunen i stället för vid en viss skolform i kommunen. Nuvarandebestämmelser garanterar, inom vissa ramar, att lärarna fär tjänstgöra vid den skolformde sökt tUl. Kommitténföreslår vidare att en ny typ av lektorstjänst inrättas. Innehavarna av dessatjänster skaU vid sidan av egen undervisning svara för eventuellt lokaltpedagogiskt utveckUngsarbete, Lektorstjänster i LUK-ämne eller ämnesgruppinrättas vid skolväsendet i kommunen utan att knytas till viss skolform.Förslaget tillstyrks av , facklärarför-bunäet, SFS och kommunförbundet.Landstingsförbundet anser att det är värdefullt för LUK-ämnena att tjänster medinriktning mot forskning skapas. Försöksverksamhet bör dock föregå merdefinitiva ställningstaganden. har avgivit förslag tilldimensionering och lokalisering av dels praktisk-pedagogisk utbildning, delsämnesutbildning i de av utredningen behandlade ämnena. Vid remissförfarandetgavs raöjlighet för de rayndigheter, utredningar och organisationer som skullekomma att få U 68:s huvudbetänkande pä remiss att avge yttrande överkommitténs förslag om dimensionering och lokaUsering i yttrandet över U 68:sbetänkande. Kommitténsförslag till dimensionering av utbildningen av lärare i LUK-ämnen tillstyrks avLandstingsförbundet. Styrelsen för gymnastik-och idrottshögskolorna tillstyrkerförslaget till dimensionering av idrottslärarutbildning. Länsstyrelserna iKalmar och / samt facklärarförbundet understrykernödvändigheten av en fortlöpande översyn av dimensioneringen, så att mindrejusteringar kan göras efter hand, RRV anserdet med hänsyn tUl nuvarande tjänster som ämneslärare, adjunkter och lektorersamt den nuvarande och planerade dimensioneringen av den övriga ämneslärarutbUdningentveksamt om tvåämnestjänster med LUK-äranen kan inrättas i den utsträckningsom förslaget förutsätter. En bedömning av förslaget försvåras enligt RRV avatt utredningen inte redovisat de organisatoriska konsekvenserna av den föreslagnaLUK-utbildningen med hänsyn till förekommande två- och treämneskombinationerinom övrig lärarutbUdning och inte heller i fråga om bl, a, tjänsteunderlagetinom grund- och gymnasieskolan, OMUS framhåller att kommitténs omräkning av det utbildningsbe- Prop.1975: 24 47 hovav ettämneslärare, sora presenteras i SÖ:s lärarprognos 1972, tillutbildningsbehov av tvåämneslärare innehåller en rad osäkra faktorer. Man vetsåledes inte hur lärarbenägenheten komraer att förändras eller oraundervisningsskyldigheten kommer att bibehållas vid vad som f, n, gäller. Manvet inte heller hur tjänstgöringen normalt komraer att fördelas mellan de två1 tjänsten ingående ämnena. Dessutom måste ställning tas till på vilket sättutbildningskapaciteten skall minska när den nu mycket stora bristen på behörigamusiklärare har blivit täckt, OMUS menar att dessa problem kräver ytterligareanalys innan beslut fattas om dimensioneringen av lärarutbildningen ochfördelningen på olika orter. Med hänvisning tillnuvarande arbetsmarknadssituation för ämneslärare, adjunkter och lektorer samttill SCB:s prognoser över det framtida utbildningsbehovet frarahåller isitt remissyttrande över U 68:s huvudbetänkande att den föreslagnadimensioneringen av lärarutbildningen är för hög, framhåUer vidare att omlärarutbildningskommitténs förslag skall genomföras måste utbildningenskapacitet vad gäller antalet ämneslärare i andra ämneskorabinationer kraftigtreduceras och i vissa fall helt försvinna, SÖanför att reduktionen av vissa ämneskombinationer till följd av utredningensförslag koraraer att bli så kraftig att SÖ inte kan tänka sig praktisk-pedagogiskutbildning förlagd till fler lärarhögskolor än de sex där sådan utbildning f, n,förekommer, UKÄ har inte avgivit någotyttrande över kommitténs förslag i de delar som avser dimensionering ochlokalisering, I sitt remissvar på U 68:s betänkande anför UKÄ att det inteföreligger förutsättningar att nu fatta konkret beslut med anledning av U 68:s lokaliseringsprogram.Under dessa omständigheter anser UKÄ att det nu inte heller erfordras någotställningstagande i princip tiU förslaget. För den närmaste perioden förordar UKÄkraftig satsning främst på nya distributionsformer, men även på utbyggnad avverksamheten på fUialorterna samt i och , Om det senare skulleföreligga studerandeunderlag och andra förutsättningar, i första handekonomiska, för nyetablering av ytterligare fasta enheter bör U 68:s förslagvid lämplig tidpunkt bli föremål för närmare prövning. KommunförbundettiUstyrker den ytterligare decentralisering sora föreslås bl. a. genominrättande av ämneslärarlinjer i , och . Facklärarförbundettillstyrker föreslagen lokalisering av ämnesutbildningen. att den praktisk-pedagogiska utbUdningen för lärare iutredningsämnena förläggs till de redan befintliga lärarhögskolorna i ,, , , och 1975: 24 48 Uppsalasamt till två av de tre nya orter utredningen föreslagit, nämligen till Karistadoch . Förbundet anser det väsentligt att lärarhögskolorna får en sådanstorlek att samverkan mellan olika linjer inte förhindras eller försvåras. Länsstyrelseni län föreslår att tecknings- och musiklärarutbildningen ytterligareökas med vardera 48 platser och att denna utbUdning förläggs till ,Styrelsen för gymnastik- och idrottshögskolorna uttalar starka farhågor för sävälidrottsutbildningen som all övrig högre utbildning i beträffandeattraktivitet, kvalitet och standard om inte möjlighet ges tUl praktisk-pedagogiskutbUdning på orten. Länsstyrelseni anser att, med hänsyn till den mycket omfattande utbildningsorganisationsom finns i och med hänsyn till ortens centrala läge i sydöstra ,borde ha valts som lokaliseringsort för bUdkunskapsimdervisning i ställetför . Länsstyrelseni föreslår att ämnesutbildning i bildkunskap förläggs även tUlHelsingborg. i föreslår med hänvisning till deutomordentliga föratsättningar som finns i länet för musikutbildning attämnesutbildning i musik förläggs till Folkliga i och attämneslärarlinje i musik förläggs till i . Länsstyrelseni förordar att utbildning i idrott och dramatik förläggs tillUmeå. Skälen för en lokalisering av idrottsämnet till i stället för tUlLuleå-området är framför allt outnyttjade resurser på och möjUghettUl forskning, samt tillgång till lärarhögskola med erfarenhet frånämneslärarutbildning. 2.3.13 UibUdningensledning och personal m. m. RRVvänder sig mot lärarutbildningskommitténs förslag till inrättande av tjänstersom biträdande utbildningsledare vid ämneslärarlinjerna. Enligt RRV bör eneventuell resursförstärkning vid lärarhögskolorna i första hand avse deekonomi-administrativa uppgiftema. Styrelsenför gymnastik- och idrottshögskolorna anser det ej befogat att prefektens ochstudierektorns arbetsuppgifter läggs på en person som kommittén föreslagU.Styrelsen förordar en förstärkning av studie- och yrkesorienteringen i enlighetmed förslaget. anser antalet föreslagna studievägledarevara för lågt med tanke på den vikt man inom utredningen tillmätt dessabefattningshavares arbete. Förbundet tillstyrker förslagen ora inrättande avtjänster som biträdande utbildningsledare vid lärarhögskolorna, samt om tillsättandeav en kontaktman med uppgift att bl. a. administrera och planera den lärarinriktadeyrkesförberedelsen och praktiken. EnligtRRV.-s mening kommer kostnaden för den föreslagna omlägg- ningenav LUK-lärarnas utbUdning att bU väsentligt högre än vad utredningen angett.RRV anför följande motivering för sitt antagande: kostnadsberäkningar utgår utredningen från den nuvarande ettämnesutbildningenoch jämför den med den föreslagna förändrade UtbUdningen i endast LUK-ämnetsamt beräknar utbildningskostnaden per elev. Häremot kan invändas attutredningens huvudalternativ är tvåämnesutbildning, varför även konsekvensemaför kombinationsämnet måste beaktas. I kalkylema bör hänsyn även tas tilldimensioneringen av övrig ämneslärarutbildning inklusive ämnesstudiema i deaktuella ämneskombinationerna. Vidare bör beaktas investeringskostnader samtkostnader för ändrad lönegradsplacering och eventuell nedsättning i undervisningsskyldighetensom kan bli en följd av LUK-lärarnas ändrade tjänsteförhållanden. Följanderemissinstanser anser att ett genomförande av läraratbUdningskommitténsförslag bör samordnas i tiden med den av U 68 föreslagna reformeringen av helahögskolan: SÖ, UKÄ, styrelsen för gymnastik- och idrottshögskolorna, ochSFS. SÖhävdar dessutom att vid en omorganisation av den omfattning som kommitténföreslår en period mellan riksdagsbeslut och reformens påbörjandeknappast är tillräckligt. påpekar att studerande som tänkersöka sig till de nya utbildningarna måste få information om vilkentyp av fömtbildning som krävs för resp, utbildning. Det skulle vara olyckligtom den nya utbildningen fick starta utan kompetenta sökande till de ofika utbildningsvägama.Fack-lärarförbundet bedömer det därför som alltför optimistiskt att starta LUK-utbildningenvid högskolorna 1975, Även kompetenskommittén framhåller att ett ikraftträdanderedan vid antagningen av studerande skulle innebära attrekryteringsbasen tUl de flesta LUK-ämnena blir mycket smal. 3 Utbildningav lärarutbildare 3.1 Nuvarande förhållanden Läraratbildningskommitténredogör för behörighetsbestämraelser för lärare vid filosofisk fakultet, lärarevid lärarhögskola, rektor och lärare vid försöks- och deraonstrationsskola,rektor och handledare vid praktikskola, samt för fortbildningsledare ochfortbildningskonsulent. Härskall i korthet redogöras för kommitténs kartläggning av behörighetsbestämmelserför lärare vid enheter för utbildning av lärare i LUK-ämnen, 4 Riksdagen1975, 1 saml. Prop.1975: 24 50 Förbehörighet tUl lektors- och adjunkttjänster i ämnen sora fysik och kemi, tjänstsom lärare i teckning och musik vid andra enheter än resp. fackhögskolor ochandra liknande specialtjänster gäller i princip skolstadgans bestämmelser ommotsvarande tjänster i grundskola/ gymnasieskola. Ordinarietjänster för lärare i pedagogik Vidgymnastik- och idrottshögskolorna och seminarierna för huslig UtbUdning gällersamma behörighetskrav för tjänst som lektor och adjunkt i pedagogik som förmotsvarande tjänster vid lärarhögskola. Vid slöjdlärarseminarietfordras för behörighet tiU tjänst i pedagogik att ha avlagt filosofisk ämbetsexamenmed minst två betyg i vartdera av ämnena pedagogik och psykologi samt att ha praktisk-pedagogiskutbildning och lärarerfarenhet motsvarande vad som fordras för att vara behörigtill ordinarie adjunktstjänst vid allmänt läroverk med gymnasiura. Innehavareav tjänsten skall också genom vetenskapliga insikter, pedagogisk utbildning ochföregående verksamhet ha ådagalagt sin lämplighet som lärarutbildare. Lärarei ämnesmetodik och motsvarande samt övriga lärare Förbehörighet till tjänst som lärare i gymnastikens metodik och i idrottensmetodik krävs dels gymnastiklärarexamen eller idrottslärarexamen, delstjänstgöring som lärare i ämnet motsvarande med full tjänstgöring.För behörighet tUl tjänst som professor och biträdande professor gäller f, n,universitetsstadgans bestämmelser (1964: 461), För behörighet till tjänst somuniversitetslektor vid gymnastik- och idrottshögskolorna gäller stadgan förgymnastik- och idrottshögskolorna (1967: 273), Förbehörighet tUl särskild tjänst som lärare i metodik vid seminarierna förhuslig UtbUdning gäller skolstadgans bestämmelser om behörighet tUl tjänst somlärare i hemkunskap resp, textilslöjd, dvs, hushållslärarutbildning eller textillärarutbUdning, Förlärare i slöjdmetodik pä slöjdlärarseminariet gäller krav pä dels realexameneller motsvarande kunskaper, dels sådan grundlig praktisk och pedagogiskutbildning som SÖ prövar erforderlig, dels tjänstgöring av den art ochomfattning som SÖ prövar erforderlig. Formellabehörighetskrav har inte uppställts för tjänst som lärare vid teckningslärarmstitutetpå annat sätt än att sökande skall äga "gmndlig insikt i det eller deämnen, som höra tiU den sökta tjänsten". Formella behörighetskrav finnsinte heller för tjänst som lärare vid musikhögskolorna. 1975: 24 51 3.1.2Befintlig och planerad utbildning av lärarutbildare Utbildning av lärare inom UKÄ:sohiråde PedagogiskutbUdning av lärare som undervisar i högskoleutbildning har sedan 1950-taletbedrivits försöksvis i varierande omfattning, I samband med reformeringen avuniversitetens och högskolornas organisation och förvaltning 1964 blev en av UKÄ:sförsta åtgärder att se över den pedagogiska utbildningen av lärare viduniversitet och högskolor. har under överinseende avuniversitetspedagogiska utredningen (UPU) bedrivits försöksverksamhet medutbildning 1 universitetspedagogik. har ansvaret för planläggningoch genorafö-rander av dessa kurser överflyttats till de lokala pedagogiskautvecklingsenheterna vid universiteten och högskolorna. Resultatet av försöksverksarahetenhar varit positivt, och UPU föreslog i ett principbetänkande "Denakademiska undervisningen" att det bör vara ett tjänsteåliggande för allanytillkomna lärare vid universiteten att genomgå en pedagogisk grundutbildningsamt att det borde vara ett åliggande för lärare att delta i fortbildning inoradet egna ämnesområdet. UKÄhar i de senaste årens petita strukit under att förutsättningen för enkvalitativ upprustning av undervisningen vid universiteten är att universitetsläramafår adekvat utbUdning. På grandval av UPU:s betänkande hade UKÄ i petita för1972/73 upprättat ett handlingsprogram för pedagogiskt utvecklingsarbete. Mänföreslog bland annat att före utgången av 1976/77 pedagogisk grundutbUdningoch fortbildning skulle erbjudas samtliga lärare vid universiteten ochhögskolorna, 1973års riksdag har anvisat medel för en i huvudsak oförändrad försöksverksamhetmed pedagogisk utbUdning av lärare ra, fl, vid universitet och högskolor. UKÄhar tUlbaka anordnat vissa kurser i enlighet medhandlingsprogrammet. Det gäller bl. a, kurser som ingår i den befatt-ningsinriktadepedagogiska utbildningen för huvudlärare ra, fl. och den pedagogisk-administrativautbUdningen för studierektorer. Båda dessa utbildningar är uppbyggda med internatkurservarvade med tjänstgöring. Befattningsutbildningen omfattar för huvudlärare ra.fl. sammanlagt ca och för studierektorer . UKÄdiskuterar f. n. ora det i fraratiden, när ett antal lärare från varje institutiongenoragått befattningsutbildning, kan vara raera ändamålsenligt att förläggagrundutbildningen på lokal nivå, eventuellt i form av kurser för hela"arbetslaget" vid en institution. Pedagogiskgrundutbildning och fortbildning för olika grupper av lärarutbildare inom SÖ:sområde ObligatoriskutbUdning av lärarutbUdare för behörighet tlU tjänst eller förordnandeförekommer knappast i , förutom den särskUda kurs 1975: 24 52 om18 veckor som utgör krav för behörighet tUl tjänst som seminarielärare vid förskoUäraratbUdningen. 1963:111 framhöU dåvarande departementschefen att han ansåg att en föratsättningför utbyggnaden av förskoleseminariema var att lämplig personal fanns att tUlgåoch att en särskild utbildning av det slag förskollärarutredningen förordadeborde komma till stånd. Utbildningen anordnades första gången /64.Den består till mer än hälften av pedagogUc och metodUc. Dessutom ingårämnesstudier och praktik. Kursen utgör behörighetskrav för tjänst somseminarielärare vid förskoleseminariema. SÖhar i de senaste årens petita framhållit vikten av en ökad satsning på gmndutbUdningoch fortbUdning av lärare vid lärarutbUdningsanstal-tcr, fortbUdningskonsulenter,handledare vid försöks- och demonstrationsskolor (FoD-skolor) samt skolledare. 1973års riksdag har beslutat om en höjning av anslagen tUl utbUdning ochfortbildning av lärare och skoUedare (prop. 1973: 1 bil. 10, UbU 1973:11 och rskr1973:114). Under1972 och 1973 har anordnats en grandläggande befattnings-utbUdning gemensam förolika läramtbildarkategorier. Församtliga lärare med minst halv tjänst vid lärarutbUdningsanstalt samt förfortbildningskonsulenter anordnas regionala lärar-utbUdningsdagar.Från och med 1973/74 har beviljats anslag till fem sådana dagar under läsåret.Under de senaste åren har också anordnats feriekurser av olika slag och lokala fortbUdningskurserunder terminstid. Handledarutbildningförekommer f. n. tiU största delen som feriekurser omfattande . Förlärarhögskolomas del har utbildningen anordnats i form av regionala kurser därresp. fortbildningsavdelning organiserat verksamheten i samråd medlärarhögskolorna i regionen.