prop · FZ0384 · 1975-12-31 00:00:00 — a. Rikskonserter är en frågaom att sprida kunskap om arbetstUlfäUen i andra länder för svenska artister.En liknande verksamhet på kulturområdet i dess helhet bedrivs av SvenskaInstitutet. Mångafördelar skulle vinnas om de olika institutionerna kunde samordna sinverksamhet på detta område. Framförallt skulle kontakter för ackvisition avutländska artister lill i högre grad än f. n. kunna utnyttjas för altfå information om arbetstillfällen i utlandet för svenska artister. Elt sådantsamarbete bör därför komma lill stånd. Del bör lämpligen initieras genomRikskonserter och formaliseras till etl dit knutet samrådsorgan. Deltagare isamrådet bör vara de nämnda institutionerna samt representanter för defackliga arbetstagarorganisationerna på kulturområdet, ochMusikaliska akademin. Samarbetet bör syfta lill alt bredda informationsutbytetoch förmedlingsverksamheten på kulturområdet och till alt så småningomtillskapa en särskild stiftelse för inlernationeUärbetsförmedling på kulturområdetom detta visar sig lämpligt. Iavvaktan på att en stiftelse för internationell kulturarbetsförmedling harbildats och furmit sin verksamhetsform bör de nuvarande enskilda förmedlingamafå fortsätta sin verksanihet övergångsvis. I enlighet med den av antagnakonventionen (nr 96) om avgiftskrävande arbetsförmedlingsbyråer, som Sverigehar ratificerat, bör ÄMS få meddela tidsbegränsat tillstånd för verksamheten.Sådant tUlstånd bör då fråga är om förmedlingsinslitut som inte uppfyllervillkoren i fråga om icke vinstsyftande förmedUng enUgt gäUande lag avseendast förmedling till eller från utlandet. Förmedlingen skall vidareunderkastas konti- 1975/76: 84 74 nuerligtillsyn av ÄMS och förbinda sig att ej ta ut högre avgifter än styrelsen kangodkänna. En temporär legalisering av vinstsyftande enskild förmedling påkulturområdet bör komma till uttryck i en undantagsbestämmelse i lagen. Utöverkravet på tiUstånd och kontroll för sådan förmedlingsverksamhet bör vidaregälla att förmedlingssökande inle genom avtalsbestämmelser får hindras attanlita den offentliga arbetsförmedlingen. De internationella förmedlingar sommeddelas tiUstånd enligt vad här sagts bör även ha rätt att driva manager- ochimpressarioverksamhet. Sttikt åtskillnad måste emellertid göras mellan sådanverksamhet och förmedlingsarbetet. Arbetsgruppen anser att denybildade kulturarbetarsektionerna måste tillföras ett relativt stort antal nyatjänster om de skall kunna fylla sin funktion i den framtidaförmedlingsorganisationen på kulturområdet. 1 en första utbyggnad behövs minsl20 tjänster för handläggande personal och 10 tjänster för kvalificeradebiträden. Kostnaderna för detta personaltillskott kan beräknas till ca tvåmilj. Arbetsgruppensförslag om all den offentliga arbetsförmedlingen skall bära ansvaret för arbetsförmedlingenpå kulturområdet och alt de nuvarande artist- och musikerseklionerna ombildas lillsektioner för kulturarbetare tillstyrks av flertalet remissinstanser, däriblandstatens kulturråd, AMS, , , , , , . , och Svenska kommunförbundet.SAF menar att nuvarande utbud av olika förmedlingsformer bör kvarstå och ärdärför tveksam till utredningens förslag, som på kan komma attomöjliggöra förmedlingsservice utanför den offentliga arbetsförmedlingen.Teatrarnas riksförbund och Operan uttalar liknande synpunkter. AMS och TCO anser att denav arbetsgruppen föreslagna ökningen av personalresurserna till kulturarbelarsektionernaär otillräcklig. Flera remissinstanser, däribland KLYS och Svenska leaterför-biindet,anser att ökningen endast kan ses som elt minimum. AMS framhåller också alt särskUdutbildning krävs för ifrågavarande förmedlingspersonal. Några remissinstanser,däribland , ochKonsertföreningen i , föreslår alt manager- ochimpressarioverksamheten auktoriseras. Flera remissinstanserdäribland , , , ,. och Kulturarbetarcenlrum-Rlkstillstyirker förslaget om en utbyggnad av det nuvarande systemet med en arbetsförmed- 1975/76: 84 75 lareplacerad vid vissa centrumbildningar. anser att det är bra attdessa organisationers rent arbetsförmedlande och sysselsättningsskapandebetydelse för stora kullurarbelargrupper nu erkänns och alt det bör slås fastatt förmedlare vid centrumbildningarna har skyldighet att ge service åt demsom så önskar. LO är tveksam till förslagel och menar att cenlmmbildningarna sysslar mera med kulturförmedling än med arbetsförmedling. Liknandesynpunkter anförs av ABF. SAF framhåller att centrumbildningarna endasi ståröppna för medlemmar och menar att de inte kan anses vara godtagbara företrädareför den offentliga arbetsförmedlingen. AMS påpekar att all förmedlingsverksamhetpå kulturområdet organisatoriskt bör inlemmas i den övrigaförmedlingsverksamheten och anser att centrumbildningarna bör samordnas meddenna verksamhet. Folkparkernas centralorganisation kan inte tillstyrkaförslaget om att placera förmedliiigstjänstemän i . däremot anser förslaget nödvändigt som eltled i att komma till rätta med de problem som råder på arbetsförmedlingssidaninom förbundets verksamhetsområde. Remissopinionen ärsplittrad i fråga om arbetsgruppens förslag om statsbidrag till Svenska musikerförbundet.Några remissinstanser, däribland TCO, . och i ,tillstyrker förslaget. påpekar dock att dessförmedling inte kan ställa sig neutral i en arbetskonflikt i vilken förbundetär part och all förbundels stadgar måsle respekteras i förmedlingsverksamheten.Andra remissinstanser som LO och Folkparkernas centralorganisation anser altstatsbidrag även bör utgå till folkparkernas artistförmedling. AMS majoritetpåpekar nackdelar med dubbelarbete och splittring av förmedlingsverksamhetenoch menar att statsbidrag till bör utgå endast underen övergångstid. Tre reservanter i menar att alla organisations-förmedlingarbör behandlas lika i fråga om statsbidrag. SAF, , och anför liknande synpunkler. Arbetsgruppensförslag om elt organiserat samrådsförfaran-d e initierat genom Institutet förrikskonserter för förmedling över gränserna tUlstyrks eller lämnas utan erinranav flertalet remissinstanser. kan endast efter enerforderlig utbyggnad av resurserna åtaga sig en mer omfattande förmedlingsverksamhet.Teatrarnas riksförbund med instämmande av SAF understryker att inga nuverksamma och efterfrågade förmedlingar bör avvecklas innan man vet att någonminst lika god ersättning finns. i och Musikaliskaakademien är tveksamma till förslaget och menar att informationsutbyle ocharbetsförmedlings- 1975/76: 84 76 verksamheticke ulan vidare kan förenas i ett organ "för internationellförmedling". är tveksam till huruvida ett samrådsorgankan överta den roll som enskUda förmedlingar innehar. ABF tillstyrkerförslaget men anser att samrådsorganet bör knytas lill . Folkparkernas centralorganisation är tveksam till Musikaliskaakademiens representation i samrådsorganel, Musik-etablisseinentens föreninganser att nuvarande förmedlingsfrihet bör bibehållas på den internationellamarknaden. Förslagetom en delegation för kulturarbetarfrågor vid tillstyrkseller lämnas utan erinran av de flesta remissinstanserna. LO anser att avnämarsidanbör förstärkas i delegationen. SAF och anför liknandesynpunkter. och anser altdelegationen inle inrymmer tillräckligt expertkunnande inom musikområdet.Svenska musikerförbutidet vill utse sin representant för lonområdet idelegationen. förordar att åtminstone en ledamot fårföreträda primärkommunala intressen. Någraremissinstanser har berört frågan om obligatorisk anmälan av lediga platser.TCO, KLYS och tUlstyrker förslaget medan däremot SAFmenar atl kuhur-sektorn helt bör undantas från anmälningsplikt. , , och anför liknandesynpunkter. menar alt anmälan bör gälla platsermed en varaktighet av lägst . förutsätter alten anmälan lill förbundet skall gäUa som en anmälan till den offentligaarbetsförmedlingen. anser att en eventuellanmälningsskyldighet bör. gälla valfri legal förmedling. 6 ADB i förmedlingsarbetet 6.1 ställningstaganden Ianslutning lUl sin anslagsframställning för /76 presenterade ÄMSelt förslag till ADB-system för arbetsförmedlingen. Förslaget anmäldes förriksdagen i budgetpropositionen (prop. 1975: 1 bil. 13 s. 67). Del rörde sig omelt för svenska förhållanden stort system. Förslaget, som hade formen av enutvecklingsplan, innebar för det första att ADB-plalslistor skulle införasetappvis i hela landet och alt övergången till sådana listor skulle varagenomförd /78. Föredragande statsrådet anslöt sig till ÄMSförslag i denna del. AMS'förslag innebar vidare atl mikrokort skulle prövas som ett Prop.1975/76: 84 77 komplement tUl ADB-platsIislorna samt att ett system försökning och matchning med hjälp av terminaler skulle införas i hela landet. Detförsta steget mol ell sådant system skulle avse sökning med, terminal i deregister över lediga platser som skulle byggas upp för ÄDB-plals-listoma. Ettfullt utbyggt system skulle dock enligt förslaget innehålla uppgifter även omarbetssökande. Eftersom AMS' förslag hade formen av en ulveckUngsplanförutsatte förslagel ett fortsall utredningsarbete på flera områden. Vadbeträffar systemet med sökning och matchning skulle utredningsarbetet lill atlbörja med avse framtagning av dels elt beskrivningssystem för arbetssökande ochlediga platser och dels ett syslemförslag jämte kravspecifikation avseendedatoranläggningarna. Härefter skulle följa upphandling av datorer ochterminaler. För utredningsarbetet föreslog ÄMS en projektorganisation somunder /76 skuUe bestå av 27 heltidsarbetande personer.Föredragande statsrådet förklarade sig inte vara beredd att ta ställning tUlAMS' förslag i vad avsåg mikrokort och ett terminalbaseral söksystem utan i detalj utformat beslutsunderlag, vUket ansågs kunna föreligga i oktober1975 då en första fas av utredningsarbetet beräknades vara avslutad. Riksdagenhade inte något att erinra mot vad föredragande statsrådet hade anfört (InU1975: 3, rskr 1975: 52). Maj:t hade tidigare ställt medel tUl AMS'förfogande för utredningsarbete under /75 och i samband därmeduppdragit åt ÄMS all gemensamt med statskontoret och i kontakt med berördaarbetsmarknadsorganisationer med utgångspunkt i del av AMS presenteradeförslaget ytterligare klarlägga möjligheterna alt genom ÄDB-teknikrationalisera och effektivera arbetsförmedlingsarbetet. Utrednings- ochutvecklingsarbetet borde enligt uppdraget föras fram t.o.m. etl sådantbeslutsunderlag som behövdes för ett ställningslagande till frågan omupphandling av datorer och terminaler m.m. Målen förplatsförmedlingsverksamheten samt nuvarande grad av måluppfyllelse borde härvidpreciseras ytterligare. Som ett led i utrednings- och utvecklingsarbetet bordevidare enligt uppdraget klarläggas om och i vilken grad eventuella brister inuvarande förmedlingssystem kunde avhjälpas med resp. ulan användning av ADB.Därvid borde koslnaderna preciseras för dels ett alternativ utan ADB-an-vändningoch dels ett annat alternativ med olika grad av ÄDB-utnytl-jande. Med anledning av delta utredningsuppdrag har enarbetsgrupp beslående av företrädare för arbetsmarknadsorganisationerna och avtjänstemän hos AMS och statskontoret utarbetat en utredningsrapport benämndArbetsförmedling med ADB-resurser Rapport 2: Målstudie, verksamhet 1976/77. Medgemensam skrivelse har de båda nämnda ämbetsverkenöverlämnat utredningsrapporten till chefen för . 1975/76: 84 78 Statsmakternahar i olika sammanhang angett mål och riktiinjer för den plalsförmedlandeverksamheten, bl.a. i 4 § arbetsmarknadskungörelsen. För den mer detaljeradeutformningen av riktlinjerna svarar AMS. För arbetsförmedlingens service tillarbetssökande och arbetsgivare har AMS meddelat följande riktlinjer isammandrag: Ledigaplatser skall i regel pubUceras öppet i arbetsförmedlingens platslistor.Platslistorna skall vara aktuella och inte innehålla platser som redan är tillsatta.Arbetsförmedlingen skall i samråd med arbetsgivaren söka undanröja hindren förall en plats inle blir tillsatt. Arbetsgivare bör få förslag på sökande. Allaarbetssökande som besöker förmedlingen skall fritt få del av plalsulbudet. Iregel skall aUa arbetssökande skrivas in vid besök på arbetsförmedUngen. Allaarbetssökande bör få hjälp med platsvalel. Arbetssökande för vUka man inle kanfinna arbete i det tillgängliga platsutbudet skall få hjälp med personlig ackvisition.En bevaknings- och uppföljningsrutin skall tiU-lämpas såväl för kvarståendesökande som för obesatta lediga platser. Arbetsgruppenhar tagit del av tidigare utförda undersökningar av den plalsförmedlande verksamheienoch i samarbete med AMS' bilrä-desutredning gjort en omfattande arbetssludievid ell antal förmedlingskonlor, varvid både den handläggande personalens ochbiträdespersonalens verksamhet studerades. Enligt bilrädesutredningen ägnadearbetsförmedlarna av sin tid åt förmedlings- och utredningsarbete viddet egna kontoret, åt extern verksamhet, åt inlendenturarbete ochregisterhållning m. m. samt åt övrigt. Äv förmedlings- och utredningsverksamhetenägnades knappt hälften av tiden åt direkt platsförmedling, medan andra hälftenägnades åt informerande och arbetsförberedande åtgärder. Studier av detta slaghar inte utförts tidigare varför resultaten bör tolkas med viss försiktighet. Enjämförelse mellan de allmänt formulerade målen och nuläget ger bl.a, följandevid handen. ÄMS har.i sina allmänna riktlinjer för förmedlingsverksamhetenföreskrivit alt alla lediga platser i regel skall publiceras i plalslistor ochalt dessa listor skall vara aktuella. Dessa mål är blott uppfyllda lUlviss del. Av tiUgängliga uppgifter alt döma publiceras i lokala eller centrala plalslistorsamtliga platser som inte har tillsälls innan Ustan kommer ul eUer är av såtillfällig natur att de inte är lämpliga för publicering. Andelen publiceradeplatser är högre i de län som har dagliga ADB-plalslistor än i län med manuelltframsläUda veckolistor. Om ADB-lislor blir tiUgängliga i samtiiga län kan måletpå denna punkt uppnås. Vad gäller aktualiteten medger inle de nuvarandemanuella produklionsrutinerna alt platser anmälda dagen eller dagarna förepubliceringsdagen kan komma med i listan eller att tillsatta platser genast kanavlägsnas. De nya tekniska resursema för publicering av nyanmälda platser och bortlagav avanmälda platser medger en 1975/76: 84 79 Däremot finns alltjämt brister i aktualitetenberoende på atl arbetsgivama försummar att avanmäla lUlsatla platser. 1 de länsom fått tillgång till ADB-listor har en omfatlande aklualiletskontroUorganiserats för alt säkerslälla bortlag av tillsatta platser. Ändå uppgickandelen inaktuella platser i ADB-platslisloma i till såmycket som . Platsinformationensinnehåll har förbättrats . Sålunda har fler platser nuuppgifter om exempelvis kvalifikationskrav och lönevillkor. Som helhet kan dockkonstateras att plalsinformationen i regel är mycket bristfällig. /76kommer de län som har ADB-lislor alt börja använda elt nytt dalasystem förinkodning av platsinformation och produktion av platslistor (LP 2).Informationen i platsbeskrivningarna kommer då atl bli avsevärtinnehållsrikare, eftersom väsentliga uppgifter gjorts obligatoriska. Målenvad gäller de individuella plalsförmedlande åtgärderna är enligt AMS' rikllinjeratt alla arbetssökande som besöker förmedlingen skall skrivas in och fåplatsförslag samt i mån av behov anvisning eller ackvisition. Därtill skallderas anställningsmöjUgheter bevakas även mellan besöken vid förmedlingen. Inuläget finns inga möjUgheter att garantera en tillräcklig sådan individuellservice åt samtliga arbetssökande. Under augusii 1975 var ca 155 000 personeraktuella för plats-förmedlande åtgärder. Undersökningar visar att degenomsnittligt kunde få plalsförslag vid endast ett tUlfäUe under månaden trotsalt många lorde besöka förmedlingen . Endast för 50 000 personerkunde anställningsmöjlighelema bevakas under månaden. Vad gälleranvisning och ackvisition finns inga uppgifier om hur många sökande som kan fådenna hjälp. Någon systematiserad uppföljning av de arbetssökandes ärendensker inte utöver den ak-tualiletskontroll som syftar till alt sortera utinaktuella sökandeuppdrag ur det aktuella registret. Sammanfattningsvis kankonstateras att den plalsförmedlande hjälpen till det stora flertaletarbetssökande inte har tillfredsställande omfattning. Arbetsförmedlingensresurser har måst sättas in på de arbetsförberedande ålgärderna. Delta harmedfört atl plalsfömiedlingen har måst stå tUlbaka. De arbetssökande är i stor utsträckninghänvisade till att med hjälp av platslistan själva finna elt lämpUgt arbete allsöka. EnliglAMS' riktlinjer skall förmedlarna ge aUa arbetsgivare som så önskar förslag pålämpliga sökande. Dessutom skall de lediganmälda platserna bevakas, dvs.matchas mol länkbara arbetssökande. Uppgifiersaknas om i vilken utsträckning förslag på sökande kan lämnas lill arbetsgivaresom lediganmält plals vid förmedlingen. Enligt biträdesulredningens material ärden tidsmässiga omfattningen av detla arbete något slörre än arbetet medanvisning av arbetssökande. De båda ålgärderna innebär dock i stort sett sammasak, nämligen att formed- 1975/76: 84 80 lingenhjälper till genom en personlig kontakt med arbetsgivaren. Vad gällerbevakningen av de lediganmälda platserna sker detla för genomsnittligt 1 400platser per dag eller 30 000 . Uppföljningen av arbetsgivarnas uppdragär, i likhet med uppföljningen av de arbetssökandes ärenden, i stort inriktadpå att hålla materialet aktuellt. I de län där man har ADB-listor får man genomÄDB-systemet förfallolistor på platser som har stått anmälda . Där detinte finns ADB-listor finns inget motsvarande underlag för uppföljning.Statistiken över lediga platser ger inte sådan information som är tillnytta vid uppföljning. Jämförelsenvisar att en rad förbättringar är nödvändiga om arbetsförmedlingen skall kunnamotsvara de förväntningar som ställs. Arbetsgruppen föreslår i det följandesådana förbättringar, angivna som operationella mål, och redogör förmöjligheterna alt uppfylla dessa mål med resp. utan hjälp av ÄDB-teknik. Vadbeträffar den tryckta platsinformationen bör följande operationella mål gälla. 1 Uppgifterom i stort sett alla lediga platser bör finnas anmälda lUl arbetsförmedlingen och med vissa undantag pubUceras i dagliga regionala platslistor. Inaktuella platser bör tas bort från listoma. OmAMS' förslag om obligatorisk platsanmälan genomförs innebär detla alt andelen lediganmäldaplatser kan komma att öka från till av antalet lediga platser i helalandet. En så kraftig ökning av antalet lediganmälda platser kan inle klarasulan tillgång tUl ÄDB-leknik i lislproduktionen. Framställningen av platslistormed de metoder som används kan i begränsad utsträckningförbättras vad gäller utskrift och redigering genom att maskinell utrustning anskaffas.Några ekonomiska vinster kan dock inte uppnås med bibehållande av en enkelteknik jämfört med utnyttjande av ADB-teknik, om textvolymerna är stora och omde uppställda kraven på aktualitet skall kunna uppfyllas. 2 Plalsinformationenbör vara uppställd överskådligt efler oUka indelningsgmnder och innehåUa sådana uppgifter alt även personer som inte känner yrkesområdet i fråga kan förstå informationen. Förbättringarav plalsbeskrivningarna ställer krav på dels mera systematiserade uppgifter omplatserna från arbetsgivarna, dels alt de handläggare som arbetar medordermottagning lar in all information som behövs om den lediga platsen ochdels mer utrymme i platslistorna. F.n. innehåller ADB-platslistorna igenomsnitt 450 tecken per notis. Innehållet i de manuellt framställda plalslistornaär av samma omfattning. En utökning av platsinformationen i ADB-platslistornatill i genomsnitt 700 tecken beräknas ske vid övergången till det nya listproduklions-systemetLP 2. Detta innebär en utökning av plalsbeskrivningarna med Prop.1975/76: 84 81 Arbetet med ordermottagning kommer för syslem LP2 att underlättas av all uppgifterna lill viss del standardiseras. All texl somskall tryckas i platslistorna behöver således inle skrivas ut utan vanligtförekommande uppgifter markeras med kryss på orderblanketten. Motsvarandeförbättring av informationsinsamlingen tiir de manuellt Iramställdaplatslistorna skulle kunna uppnås med slörre insatser av ordermottagare ochpersonal för utskrift av tryckunderlag. Den stora volymökningen skulle dockorsaka ökat redigeringsarbete och ökade produktionstider, förhållanden som ipraktiken skulle göra det omöjligt atl genomföra förbättringar av plalsinformalionensinnehåll inom ramen för produktion. Vad beträffar hjälpenlill de arbetssökande bör följandemål uppställas. 1 Alla arbetssökande som är anmälda hos arbetsförmedlingen bör vid besök få hjälp atl finna en lämplig plats (platsförslag). En grundläggande förutsättning för att en arbetssökandesnabbt skall kunna få ell relevant platsförslag är att platsutbudet lätt kanöverblickas. I lokala plalslistor med myckel stort platsmalerial liksom i riksplatslistornaär det ganska svårt att få önskvärd överblick över platsutbudet. För alt öka möjlighetemahärtUl bör altemativa sorteringsanordningar prövas. Härvid är mikrokort eltändamålsenligt medel som komplettering tiU de tryckta plalslistorna. Påmikrokort kan dels hela plalsmaterialel presenteras med en annansorteringsordning, dels ett urval platser med vissa gemensamma karakteristika,t. ex. praktikar-belen med vissa kvalifikationskrav eller deltidsarbeten inomett visst geografiskt område, presenteras. Vid behov av överblick över platsermed mer speciella karakteristika, t. ex. att arbetet innebär visst slag avarbetsuppgifter eller att det ställs krav på särskUda kvalifikationer, ärsökning via terminal ett tänkbart hjälpmedel. 2 Alla arbetssökande som är nytillträdande påarbetsmarknaden och alla ulan arbete som har varit anmälda mer än en månad bör få hjälp med atl introduceras hos arbetsgivaren (anvisning). Alla arbetssökande (arbetslösa eller ombytessökande) som har varit an mälda bör kunna bli matchade mot ny- inkomna lediga platser på den ort eller i den region där de önskar anställning. När en arbetssökande får hjälp med introduktionen hosarbetsgivaren (anvisning) innebär det alt arbetsförmedlaren tar kontakt medarbetsgivaren för atl presentera den sökande och bestämma tid för ett sammanträffande.Arbetet med anvisning av sökande är etl helt manuellt arbetsmoment och kommerinte atl påverkas av ett ADB-system för arbetsförmedlingen. En viss ökning avdel matchningsarbetel lorde kunna ske genom organisatoriskaförändringar av förmedlings-arbetet och ökade insatser avförmedlingspersonal. 6 1975/76. 1975/76: 84 82 samordningav bevakningsarbetet för samtiiga kontor inom ell arbets-förmedUngsområde ellermellan olika förmedlingsområden inte kan ske blir den matchningen dockförhållandevis ineffektiv. En ändamålsenlig samordning kunde t. ex. komma tillstånd om en "bevak-ningscenlral" gemensam för ett heltarbetsmarknadsområde upprättades. Del skulle då krävas alt utförliga uppgifierom sökande och lediga platser, aktuella för matchning, fortiöpande sändes sådan central, där särskilt avdelade förmedlare svarade för matchningsarbetel.Alt med tillräcklig snabbhet och noggrannhet hanlera så stora informationsmängdersom det här blir fråga om är dock knappast möjligt. ADB-baserad bevakningsmalchningbör kunna ske i syfte all fortlöpande bevaka de arbetssökande mot de platsersom nyanmäles lill arbetsförmedlingen. Om förmedlaren bedömer det lämpligtskall således arbetssökande som inte finner passande arbete erbjudas bevakningsmalchning.En förulsällning är dock att den arbetssökande ger sill tillstånd till allrelevanta uppgifier om honom dalaregislreras. Ett väl fungerande ÄDB-systemför bevakningsmatchning är dock inte tillräckligt. Del krävs också personal föralt inhämta de uppgifter om de sökande som skall matchas mot de registreradeplatserna. Vidare är del av stor betydelse atl del råder en hög aktualitet i deregister som matchas mot varandra. Bedömningen av matchningsresultatet är enkvalificerad arbetsuppgift som kräver erfaren personal. 3Arbetsförmedlingen bör följa upp alla arbetssökande som har varit anmälda merän en månad. Varje uppföljning bör innebära en personlig kontakt med sökanden.