prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidare är del viktigt attvikariat pä sådana tjänster, som har betydelsefulla meritvärden vidtillsättning av skolledarijänst, sprids på olika lärarkategorier och annanskolpersonal och att meddelande om tillgängliga vikariat ges pä ett sådant sättalt alla intresserade har verkliga möjligheter att anmäla sitt intresse. För all öka de kvinnliga lärarnas intresse för ochmöjlighet lill skolledarvikariat bör SÖ anordna särskilda fortbildningskurseri skoladmiinstra-tionen och skolledningsuppgifter. Även manliga lärare medutbildning som inte är väl företrädd bland skolledarna, t. ex. lärare iestetiskl-praktiska ämnen, bör få genomgå samma fortbildningskurs. Jagåterkommer till frågan under anslaget Lärares fortbildning. Jag avser vidare att föreslå regeringen atttillkalla en arbetsgrupp med företrädare förutbildningsmyndigheter, huvudmännenför och gymnasieskolan och berörda parter med uppgift atlytterligare gå igenom de frågor som sammanhänger med rekryteringen tillskolledartjänster. Behörig till tjänst som skolledare är den som ärbehörig till ordinarie tjänst som lärare vid skolform som ingår i rektorsarbetsområde. Om synneriiga skäl föreligger, kan till tjänst som rektor ellerstudierektor komma i fråga även den som inte är behörig till ordinarie tjänstsom lärare. menar atl skolan i fråga om ledarfunktionen är en någotspeciell institution i samhället, genom att den ensidigt rekryterar ledarefrån en enda personalkategori - lärare. I skolan finns också andrapersonalgrupper i direkt arbete med barn och ungdom, som borde komma i frågasom skolledare anser utredningen. Om den sammanlagda erfarenheten somskolledningen besitter är så vid som möjligt, torde detta vara till gagn förskolans verk- 1975/76:39 315 samhetoch utveckling, menar och föreslår atl den som kan inneha tjänst vid skolanockså bör vara behörig till skolledartjänst. Remissinstanserna är i denna fråga myckelsplittrade. A ena sidan finns de som tar helt avstånd från förslaget. Till demhör bl. a. lärarorganisationerna, som anser det självklart alt skolledarnabehöver pedagogiska kunskaper av minst samma omfattning som lärarna. A andrasidan finns de som tillstyrker förslaget. Hit hör bl. SÖ, (), LO, några länsskolnämnder och kommuner. Sålunda anser SÖ det rimligt attkräva att skolledare skall ha erfarenhet frän verksamhet inom skolan, men attdetta inte behöver innebära krav på att ha haft tjänst som lärare. SAV menaratl på skolledningen ställs krav på bättre personaladministration och ökadförtrogenhet med arbetsrättsliga frågor, vilket kan vara ett skäl för atl vidgarekryteringsbasen för skolledare till andra tjänstemän än enbart lärare. För egen del vill jag anföra följande. Enskolledare i ungdomsskolan skall inte inbart vara arbetsledare förpedagogiskt utbildad personal utan också i allt större utsträckning för annanskolpersonal. En ökad bredd i skolledarnas erfarenhetsbakgrund och i derasutbildning måste utifrån nu beskrivna förändringar betraktas som utomordentligtangelägen. F. n. gäller att även annan än den som är behörig till lärartjänstkan bli skolchef i kommunen. Denna möjlighet finns även för skolledare omsynneriiga skäl föreligger. Enligt min mening finns del inget som utesluter atlen person med erfarenhet från andra verksamhetsområden och med dokumenteradadministrativ förmåga kan ha tillägnat sig samma synsätt och erfarenheter som enpedagog, oaktat han/hon saknar erforderiig pedagogisk kompetens i formellthänseende. Behörighetsreglerna för skolledare bör mot bakgrund av vad jag nuhar anfört ändras sä att, förutom den som är behörig till ordinarie tjänst somlärare, kan den som har erfarenhet frän från skolverksamheteller i övrigt från skoladministralion vara behörig lill skolledarbefattning.Dock bör alllid minst en av skolledarna i rektorsområdet ha pedagogiskutbildning. har bedömt det som angeläget att snabbt öka despecialpedagogiska inslagen i skolans arbete och menar atl del knappast ärmöjligt att åstadkomma detta genom en ökning av den nuvarandeeitårsutbildningen av speciallärare. Målet bör i stället vara atl söka nä sämånga lärare som möjligt. Utredningen föreslår därför en fyraveckorsfortbildning. Utbildningen bör pä lika villkor stå öppen också för andra somarbetar i skolmiljön, exempelvis fritidspedagoger menar . Innehållet ikursen bör koncentreras till läs-och skrivsvårigheternas metodik ochanpassningsstörningar anser utredningen och föreslår att utbildningen anordnasför ca 24 000 lärare främst pä låg- och mellanstadiet, dvs. ca en tredjedel avlärarkåren på . 1975/76:39 316 Förslaget om fortbildning i specialpedagogik harmötts positivt av flertalet remissinstanser. Några, däribland SÖ och , anser det dessutom angeläget med ökadutbildning av speciallärare. Till de remissinstanser som har en kritiskinställning lill förslaget hör i , som anser att dendefinition som ger av specialpedagogiken är oklar bl. a. gäller dettafrågan i vilken mån specialpedagogiken skiljer sig frän annan pedagogik.Lärarhögskolan ifrågasätter också värdet av en snabbkurs om fyra veckoreftersom bemästrandet av sent kvarstående läs- och skrivsvårigheter i regelinte bara lorde vara fråga om teknisk färdighet och teoretisk insikt. Flera kommuner däribland , , Tyresöoch menar att det är viktigt att all personal får en fortbildning ochdä särskilt i att samarbeta i arbetslag. Även SL anser detla värdefullt. Alt ge lärarna och övrig skolpersonal utbildningoch fortbildning betraktar jag som en förutsättning för att det skall lyckasatl förändra skolan i riktning mot de mål, som samhället ställt upp. Skolanliksom samhället befinner sig i en ständig förändring, vilket kräverkontinueriig utveckling av de metoder man arbetar med. Förslagen har som jagredovisat mötts mycket positivt. 1 det följande kommer jag att behandla frågor somallmänt berör fortbildningen, de särskilda fortbildningsinsatserna som det nyaarbetssättet och de nya arbetsformerna kräver samt behovet av kvalificeradutbildning för specialpedagogiska inslag. Det är väsentligt att all personal ges möjlighettill en mera organiserad fortbildning. För den personal, som har singrundutbildning långt tillbaka i tiden, och för den personal som saknar ellerhar bristfällig utbildning, kan en formell fortbildningsinsats ge ett närmandetill och en delaktighet i det tankesätt och det handlingsmönster, som en modemgrundutbildning har avsett att ge. För den nyutbildade personalen kan det varaett stöd atl få la del av den utbildning och den erfarenhet som finns iarbetslag där gammalt och nytt bryts mot vartannat. Enligt min mening bör fortbildningen ha tilluppgift att vidmakthålla och vidareutveckla den process som grundutbildningarnaförväntas sätta igång, dvs. att i ett demokratiskt arbetssätt i lagarbetetsform utveckla sina egna och andras kunskaper, erfarenheter, attityder ochvärderingar. Dessutom bör den ha till uppgift alt markera allas ansvar förvarandra i hela skolverksamheten, inte bara dä omställningssvårigheter kanuppslå. Den skall också till personalen föra ut resultat från forsknings- ochutvecklingsarbete och därav önskvärda förändringar i arbetsform och innehåll iskolverksamheten. Fortbildning skall även leda till kontakter med andra kommunalaorgan och det föreningsliv som har med barn och ungdom atl göra. Detla börkunna underiättas genom lokala samverkansgmpper för ett förbättratnämndsamarbete. En viktig del bör vara att fortbildningen har en klarsamhällsanknytning. Detta är samma mål som gäller för skolan i stort 1975/76:39 317 nämligenatl eleven skall fungera som samhällsmedborgare och utvecklas till en harmoniskmänniska. Arbetslagen fyller, som jag ser del, i det dagligaarbetet en basfunktion i fortbildningen. Genom alt arbeta tillsammans i ett lagfår alla viktiga pedagogiska och sociala uppgifter. Genom planeringsarbete ochkonferenser får arbetslaget en utvecklande och fortbildande funktion för allamedlemmar. Alla i arbetslaget har sina speciella förutsättningar, alla harspecifika tillgångar aU dela med sig av. Inte minst viktigt är detta för densom tillträder sin första tjänst. Den fortbildning som jag föreslår med anledning avmina ställningstaganden på grundval av vad jag förordat beträffande arbetssättoch arbetsformer m. m. i skolan är inte en isolerad insats utan blir detförsta steget i en fortlöpande fortbildning. Fortbildningsbehovet är av olikakaraktär. Aret innan de nya stalsbidragsbestämmelserna träder i kraft bör allpersonal i skolan informeras om förändringarna samt stimuleras aU diskutera hurintentionerna bakom de framlagda förslagen skall förverkligas i det egna skolarbetet.Elever, föräldrar och skolstyrelseledamöter bör erbjudas information och gestillfälle till en diskussion om resursanvändningen samt arbetssätt ocharbetsformer insatt i sitt lokala sammanhang. Dessa diskussioner bör kunna ägamm i studiecirkelform i första hand under studiedagama, vilka jag räknar medbör utökas under /78 från fem till sju. För att förbereda dennainformation och fortbildningsinsats bör två personer från varje rektorsområdeunder genomgå en särskild kurs för att fö möjlighet att lägga uppstudiedagsverksamheten i det egna rektorsområdet. har påpekat behovet av fortbildning för att ökakunskaperna om hur man bättre skall tillgodose behoven hos de elever som harskolsvårigheter. Jag delar SI uppfattning om atl det behövs en metodiskförnyelse av arbetet i skolan. Enligt min mening kräver detla dels en särskildfortbildningsinsats kring de arbetssätt och arbetsformer som tidigareförordats, dels en utbildning av lärare i specialpedagogik. Till skillnad från anser jag alt rekryteringentill den särskilda fortbildningen ej bör ske individuellt utanrektorsområdesvis. Dessutom bör fortbildningen vända sig även till andra änlärare och omfatta en grupp om 10-15 personer frän varje rektorsområde. Liksom vad gäller för skolledamlbildningen, anserjag alt deltagarna i denna fortbildning skall fördjupa sin kunskap om skolansmål och diskutera innebörden av dessa saml hur de skall näs. Även i övrigt börvad jag säger om skolledamtbildningens övergripande mål och arbetssätt gällaför denna fortbildning. Helhetssynen på eleven bör således belysas liksom denförnyelse av arbetsformer och arbetssätt i undervisningen som jag harförordat. Dellagarna bör rekryteras frän olika verksamhetsområden. Därigenomkommer den samlade erfarenheten att berika fortbildningen. En samarbetsprocesskan startas och vidareutvecklas inom det egna rektorsområdet. 1975/76:39 318 börges stort inflytande pä fortbildningens utformning och innehåll. Jag anser att denna fortbildning bör bygga på deerfarenheter som har inhämtats från liknande fortbildning. Tillsammans börfortbildningen omfatta uppdelat i etapper. En läggslill ferielid. Därefter skall följa under påföljande läsår. Underdessa kommer statsbidrag att utgå till de vikariekoslnader somuppstår. Under detta läsår bör liksom för skolledaruibildningen visst hemarbeteoch vissa studiebesök bedrivas för att man skall anknyta fortbildningen tillden egna verksamheten. Detta följs av en utvärdering undernästkommande sommar. Fortbildningen avslutas sedan genom en tvä dagarsutvärdering under ferietid av både denna fortbildning och skolledamlbildningen. Denna särskilda fortbildning bör genomföras underen period. Jag beräknar kostnaderna till 8 milj. kr. för budgetåret1976/77. Enligt min mening behövs ytteriigare insatser föratl öka skolans tillgång på utbildad lärarpersonal, som i sitt arbete särskiltbör inrikta sig på de specialpedagogiska inslagen enligt utredningensterminologi. De specialpedagogiska insatserna kräver enligt minmening en helt annan och djupare kunskap om de faktorer som påverkar elevernasstudiemotivation och som skapar skolsvårigheter, än som är möjligt atttillgodogöra sig under en fortbildning . Jag förordar därför attgmndskolans olika lärarkategorier får en särskild utbildning i specialpedago-gi k genom att specialläramtbildningen på gren 1 utökas kraftigt. Den utbildade lärarpersonalen kommer som jag serdet att i allt större utsträckning arbeta i vanliga undervisningsgrupper ulanbegränsning till visst stadium. Arbetet förutsätter atl man arbetarförebyggande, deltar i lagarbete och har ett speciellt ansvar för elever somhar svårigheter i skolan. Lärarna med sådan utbildning bör enligt min meningvara speciellt skickade att ansvara för och ge hjälp och råd i fråga om altkoppla ihop de övergripande målen med den dagliga undervisningen, särskilt ifråga om färdighetsträningen. Förutom de mål som gäller för skolledamlbildningenoch personalfori-bildningen som jag i det föregående har behandlat, bör densärskilda utbildningen i specialpedagogik bl. a. ge läraren god beredskap attmöta elever med olika skolsvårigheter i sin roll i arbetslaget. Vidare bör denskapa en insikt i förhållandet mellan skolan och det övriga samhället och densociala bakgrundens roll vid skolsvårigheter och beteendestörningar. Därvid börsärskilt uppmärksammas den inverkan som särbehandling och negativa förväntningarkan medföra. Ytterligare mål för utbildningen är atl fördjupa kunskapen omolika pedagogiska och psykologiska teorier. Jag anser det vara en fördel omläraren under sin utbildning i så stor utsträckning som möjligt kan följa sammagrupper av elever för alt utbildningen skall bli mer verklighetsanknuten. Enligt min mening boren kraftig utbyggnad ske avutbildningskapaciteten vad gäller lärare med särskild utbildning ispecialpedagogik. 1975/76:39 rA 319 budgetårlas 624 lärare in på den gren av speciallärarutbildning, som närmast motsvararden utbildning jag i det föregående förordat. Jag räknar således med altantalet intagningsplalser vid nuvarande lärarhögskolor med speciallärarulbildningkan ytteriigare höjas med ca 300. Detla bör ske genom att nuvarandeintagningsgmpper ökas och alt lärarhögskolorna därvid själva äger attbestämma undervisningsgmppernas storiek. Jag har i prop. 1975/76:89 omLärarutbildningens lokalisering och dimensionering m. m. räknat med ett ökat medelsbehovtill följd härav för /77 om ytteriigare 2,4 milj. kr. Lärarhögskolor Avlöningar till lärarpersonal m. m. och 525 000 kr.under anslaget . De nya medlen avserfrämst delning av klass i mindre grupper för undervisning i vissabetydelsefulla moment eller förstärkning på annat sätt som man på den enskildalärarhögskolan beslutar om. Utbildningen bör stå öppen för allalärarkategorier. Del är angeläget alt fö en viss spridning av antaletspecialpedagogiskt utbildade lärare på alla stadier. Vidare är det angelägetatl sökande frän sädana kommuner, som har ett lågt antal lärare medspecialpedagogisk inriktning, prioriteras. Det ankommer på regeringen ellerefter regeringens bemyndigande SÖ att besluta om fördelningen avintagningsplalserna. Jag vill i detta sammanhang ta upp vissa frågorrörande tjänsteunderiag för speciallärare i . F.n. inrättas ordinarie tjänst som lärare 3 och 4 för undervisning i hjälp-klass,observationsklass, hörselklass, synklass, läsklass och klass för rörelsehindrade.Sådan tjänst för lärare 3 och 4 inrättas också för samordnadspecialundervisning. Behörig lill sådan tjänst är klasslärare som genomgåttspeciallärarutbildning. Underlaget för inrättandet av sådana tjänster bestämsav varje kommuns specialundervisningskvot - högst per elev.Genom det statsbidragssystem som jag förordat i det föregående (5.2) förgrundskolan kommer ifrågavarande specialundervisningskvot att inräknas i försiärkningsresursen.Underlaget för inrättande av särskilda tjänster kommer därvid alt ingå i enstörre resurs. Jag räknar även fortsättningsvis med ett behov av sådanatjänster. Till frågan om tjänsteunderiag för dessa återkommer jag i annatsammanhang. 7Ledning och samverkan i skolan 7.1 Ledningsorgan vid skolenhet anser att del är angelägel att detutvecklingsarbete som pågår mellan olika nämnder kan vidareutvecklas också medhänsyn till del politiska inflytandet pä kommundelsnivå. Utredningenframhåller atl rektorsområden och gymnasiala skolenheter utgör stora ochviktiga institutioner inom skilda kommundelar, på samma sätt som förskolor,ålderdomshem och frilids- 1975/76:39 320 anläggningar.Liksom det är angelägel alt förslärka del medborgeriiga inflytandet överarbetet bland barn och ungdom inom ett bostadsområde är del angelägel attförstärka och vidareutveckla demokratiska styrelseformer inom institutionerna.Enligt utredningens uppfattning bör man därför undersöka möjligheten av atllåta besluten inom rektorsområdena och skolenheterna, där de huvudsakligenavser verkställighet, utformas tillsammans av dem som är berörda.Utredningen bedömer det som angelägel atl såväl anställda som elever ochföräldrar för ökad delaktighet i utformningen av arbetsmiljön. Utredningen har efter alt ha vägt olika önskemålmot varandra funnit det lämpligt att de olika grupper som närmast berörs avverksamheten inom ett rektorsområde eller en skolenhet för ett ökat inflytandepå den löpande verksamheten i skolan. föreslår därför att i ledningen förett rektorsområde (en skolenhet) bör stå en ledningsgrupp, förslagsvis benämndbe -styrelse. Bestyreisen bör eligt utgöra styrelse förinstitutionen och bör vara sammansatt av representanter för skolans personal,elever och föräldrar. Rektor bör ingå som ordförande. Enligt utredningens mening bör bestyreisen vidolika slag av rektorsområden och gymnasieskolenheter ha olika sammansättningberoende pä om det är ett rektorsområde med låg- och mellanstadium, ettrektorsområde med högstadium eller gymnasieskolenhet. Gemensamt för alla är altbestyreisen skall ha en majoritet av skolledning och lärare. Elever ingår ej ibestyreisen för låg- och mellanstadium. Beslyrelsens ledamöter bör enligt utses på såsätt alt skolstyrelsen inhämtar förslag från personalens organisationer vadgäller lärare och övrig personal och från elevrådet vad gäller elever. Någongrupp som med samma representativitet som personalens organisationer ochelevrådet kan föreslå målsmän som ledamöter i bestyreisen flnns däremot inte.Skolstyrelsen bör därför inhämta förslag från flera håll, i första hand frånklassmöten och , i andra hand från hem-skola förening ellerfrån föreningar i övrigt verksamma inom bostadsområdet och med anslutning tillskolans verksamhet. Vid gymnasieskolor med ofta mycket vidsträckt geografisktrekryteringsområde och där klassmöten i nämnvärd utsträckning inte förekommerbör representant utan föregående förslag direkt kunna utses av skolstyrelsen. Bestyreisen föreslås enligt fö beslutanderättdels i vissa av de frågor i vilka beslut enligt gällande bestämmelser skallfattas inom rektorsområdet eller gymnasieskolenheten av rektor, dels i frågorsom skolstyrelsen delegerar till bestyreisen. Undantagna från beslyrelsensbeslutskompeiens är endast frågor där beslutanderätten uttryckligen förbehållsannan, bl. a. frågor som rör enskild tjänsteman, enskild elev samt val av stoffoch metodik i undervisningsarbetet. Detövervägande antalet remissinstanser ansluter sig till SIAis principiella Prop.1975/76:39 321 uppfattningatl det krävs ell ökat demokratiskt inflytande i skolan för personal, eleverm. Flertalet av dessa remissinstanser anser dock all utredningensförslag inte bör genomföras i avvaktan pä förslag från utredningen om denkommunala demokratin. Även arbetsrältskommitténs förslag kan komma att påverkabeslyrelsens sammansättning och arbetsformer framhåller några remissinstanser.Till dem som tillstyrker de allmänna principerna hör centrala myndigheter somSÖ, statskontoret, RRV och SPN liksom SSK saml organisationer som . , , , , , SSU ochSveriges elevers centralorganisation samt flertalet av de kommuner som yttratsig. Ett antal remissinstanser, främst organisclionerinom skolsektorn är, utifrån olika utgångspunkter, mer skeptiska motutredningsförslaget. Med hänvisning lill arbetsrättskommitténs förslagavstyrker SL förslaget om bestyrelser. Många av de remissinstanser som tillstyrker enförändrad beslutsstruktur pä skolans område är kritiska mot SIAis förslag omsammansättningen av bestyrelserna. Man ser i detta sammanhang en kopplingmellan befogenheter och sammansättning och anser all samhällsintresset måste,med hänsyn till de föreslagna befogenheterna, bli representerade ibestyrelserna. Särskilt är denna inställning markerad i yttranden frånpolitiska organisationer och kommuner. En annan utgångspunkt för kritiken ärden föreslagna elev-och föräldrarepresentalionen. Kommunaldemokraliulredningen, till vilken flertaletremissinstanser hänvisar, anser att den föreslagna sammansättningen avbestyrelserna strider mot gängse kommunaldemokraliska principen alt varjekommunalt organ direkt eller indirekt genom det representativa systemet skallföreträda medborgarna. Frågan om bestyrelserna bör vara sammansatta enbartav förtroendevalda eller om även andra bör vara med kan enligtkommunaldemokratiuired-ningens uppfattning inte besvaras generellt. Om enmodell av s. k. blandade organ skall tillämpas sammanhänger främst med vilkauppgifter som skall ligga på bestyrelserna. Om del i hög grad kommer att gällafrågor som berör de anställda i deras dagliga arbete kan en sådan modelldiskuteras. Denna fråga sammanhänger emellertid också med andra frågor såsom pågåendeutredningsarbete inom SSK och kommande ställningstaganden tillarbetsrättskommitténs förslag, anser utredningen. Med hänvisning till denbeslutskompeiens, som föreslagits t. ex. beträffande den s. k. friare resursanvändningenm. m. anser kommunaldemokraliulredningen att det är väsentligt alt deförtroendevalda även i bestyrelserna har möjlighet att utöva det politiskaansvar som de har anförtrotls. Ur kommunaldemokratisk sy. vinkel anserutredningen atl övervägande skäl talar för ett rent politiskt organ. Enligtdenna modell bör andra intressenter, t. ex. representanter för anställda ochelever lämpligen fö närvarorätt med yttranderätt, dock ej beslutanderätt.Denna modell utesluter inte atl eleverna dessutom är repre- 21 1975/76. 1975/76:39 322 sentanteri beredande organ. För egen del vill jag efter samråd med chefen förkommundepartementet anföra följande. I det föregående har jag förordat långtgåendeförändringar i skolans organisation och statsbidragssystem, som innebär ettlokalt ansvarstagande och därmed också inflytande över skolverksamhetensutformning. Enligt min mening måste detta inflytande också följas av enförändring av beslutsprocesserna i skolan för all man på det lokala planetfullt ut skall kunna ta ansvar för verksamheten. En demokratisering av skolansbeslutsprocesser är i linje med strävanden även inom andra sektorer avsamhällslivet. Inte minst viktigt är elevens deltagande i den demokratiskabeslutsprocessen. Vid överväganden om vilken form av inflytande påskolverksamheten olika grupper bör fö finns det här minst tre olikautgångspunkter atl beakta vilket också avspeglar sig i remissyttrandena överSlAis förslag. Del är för det första frågan om hur det allmännamedborgarinflytandel skall kunna tillgodoses. Utredningen om den kommunalademokratin menar t. ex. alt övervägande skäl talar för ett rent politiskt organäven på en lägre nivå under skolstyrelsen. Utredningen har i sitt betänkande(SOU 1975:41) demokrati haft som utgångspunkt att fördjupa detallmänna demokratiska inflytandet över olika kommunala sektorer. Parallellt med utvecklingen av det allmännamedborgarinflytandel i samhällsverksamheten i stort sker en motsvarandeutveckling när det gäller arbetstagarnas inflytande över sin verksamhet ochmiljö. Rätten till fackligt inflytande för skolans personal måste behandlaspricnipiellt på samma sätt som för andra personalkategorier inom den offentligaverksamheten. Vid sidan av de anställdas fackliga inflytande måste enligt minmening också elevernas och föräldrarnas rätt till inflytande beaktas. Härskiljer sig skolans verksamhet från annan samhällsverksamhet, då självamedinflytandet i verksamheten är en fömtsättning för elevens demokratiska fostran.Inte heller föräldrarnas medinflytande och medansvar går del atl bortse frän,dä skolan pä olika sätt bör stimulera till aktiv kontakt hem-skola.