prop · FZ03199 · 1975-12-31 00:00:00 — Den kan delasin i dds frågan om meritvärde för fortsatt civil utbildning, dels frågan ommeritvärde för civil anställning. 1975:9 om reformering avhögskoleutbildningen behandlades (s. 477) arbetslivserfarenhet som urvalsgmndför högskoleutbildning. Beträffande arbetslivserfarenhet förvärvad vid sidan avhel- eller deltidsanställning framhölls fackligt och ideellt föreningsarbete,ungdomsledarskap m. m, som värdefulla erfarenheter. Del framhölls vidare attsådana erfarenheter såvitt möjligt borde tillgodoräknas inom ramen förmeritvärderingen av arbetslivserfarenhet. Den närmare utformningen av reglerför att tillgodoräkna arbetslivserfarenhet behandlas f n, inom ramen för detarbete som pågår med att genomföra högskolereformen. Genom beslut den 1februari 1974 uppdrog Kungl, Maj:t åt ÖB att i samråd med värnpliktsverket ocharbetsmarknadsstyrelsen vid förband och skolor inom försvarsmakten fr, o, m,/75 föranstalta om en redovisning av värnpliktstjänstgöringensoch viss annan tjänstgörings civila meritvärde i form av tjänstgöringsintyg.Därvid skulle bl. a. gälla att intyg eller vitsord med utbildningsbeskrivningpå begäran skulle utfärdas även till den som frivilligt hade genomgåttutbildning till reservofficer eller värnpliktig officer(motsvarande). Enredovisning av uppdraget kan förväntas . 1fråga om repetilionsutbildningen föreligger inte någon utvärdering eller redovisningav erfarenheterna från försöken med modifierad repetitionsutbildning. Enligtmin mening är ett sådant underiag en första förutsättning för alt det skallvara möjligt att ta ställning till frågan huruvida antalet övningstillfällenoch övningstider enligt nu gällande bestämmelser är lämpligt avvägt. Jag villdärför inte nu förorda den ändring i värnpliktslagen som ÖB har föreslagit.Inte heller är jag mot den bakgrunden beredd att biträda CM:s förslag om attförsvarsgrenschef skall ges möjlighet att byta ut en särskild övning mot en krigsförbandsövningeller alt försvarsgrenschef skall fä förkorta en krigsförbandsövning med mer . Jag vill i detta sammanhang erinra om att det vid armén enligtchefens för armén bestämmande finns möjlighel att genomföra krigsförbandsövningmed del av förband . Jag avser att föreslå regeringen att CMges samma möjlighet. Härigenom anser jag alt CM:s syfte med ändringsförslagen blirtillgodosett. Denna möjlighet bedömer jag också tillgodose CM:s önskemål om attkunna genomföra utökad repetitionsulbildning av meniga och gruppbefäl i stabs-,sambands- och navigeringstjänst vid lednings-, bas- och underhållsförband inomflottan. Somjag har nämnt har såväl ÖB som VU 72 tillstyrkt CM:s övriga förslag lillmodifieringar. För egen del är jag beredd att biträda förslagen enligtföljande. Nuvarande begränsning att högsl en tredjedel av meniga som är krigsplaceradei kvalificerade befattningar ombord på stamstridsfartyg enligt CM:sbestämmande i vissa fall får åläggas att göra krigsförbandsövning högst 32dagar bör las bort. CM bör således lå möjlighet 1975/76:199 34 attutsträcka tiden för en krigsförbandsövning till för hela dennakategori. Jag är vidare beredd alt biträda CM:s önskemål om all få kalla inönskat antal värnpliktiga ur flottan i plutonsbefälsbefattningar till särskildaövningar utan regeringens åriiga medgivande. Jag är också beredd att biträdaförslaget om alt möjlighet ges att i vissa fall kalla in komplettakrigsbesättningar till krigsförbandsövning på stamstridsfartyg under 32 dagaroch på hjälpfartyg . Detta bör emellertid endast få ske i vissasärskilt angivna fall. Nuvarande bestämmelser bör också som CM föreslår ändrasså att värnpliktig i befallning som radioslgnalist får åläggas att genomgå 32dagars krigsförbandsövning oavsett tiänsigöringsplats. Jagräknar med att kostnaderna för samtliga förändringar som jag har förordat i detföregående kan bestridas inom fastställda kostnadsramar. 1 6 Svärnpliktslagen föreskrivs att uttagning för utbildning till militär befattningför kompanibefäl inte lar ske utan den värnpliktiges medgivande. Jag har under1,7.1 förordai att sådan uttagning av värnpliktiga inom armén i vissutsträckning skall kunna ske mot den värnpliktiges önskan. Lagrummet bördärför ges den lydelsen att uttagning för utbildning lill militär befattningför kompanibefäl vid marinen och flygvapnet inle lar ske utan den värnpliktigesmedgivande. Somframgår av vad jag har anfört skall enligt 8 kap. 3 S RF föreskrifterom förhållandet mellan enskilda och det allmänna, som gäller åligganden förenskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiskaförhållanden, meddelas i lag. Föreskrifter om värnplikt - vilka medförinskränkningar i den medborgeriiga rörelsefriheten - hör till denna kategori. Möjlighelalt meddela sådana föreskrifier kan inle öppnas för regeringen genomdelegation. Somjag har redogjort för flnns föreskrifter om värnpliktigas och vapenfriatiänslepliktigas utbildningstider i värnpliktslagen resp, lagen om vapenfri ijänst.Föreskrifterna har utformats så att maximi- och minimitider har angetts menbestämts på ett sådant sätt att spelrummet mellan kortaste och längsta tid ärrelativt stort. Den närmare bestämningen av tjänstgöringstiderna harskettgenom föreskriflersom har meddelats av Kungl. Maj:t, Frågan blir då om dessaföreskrifter täcks av de i lag angivna utbildningstiderna på ett sådant sällatt de kan anses vara endast verkställighetsföreskrifter till lagen.Beträffande denna fråga vill jag erinra om vad chefen för justiliedepartemenielanförde i propositionen angående grundlagsreformen (prop, 1973:90 s. 211). Hanansåg att del i viss ulslräckning lorde vara ofrånkomligt att tillåta attregeringen med stöd av sin behörighet att besluta verkslällighelsföreskrifteräven i materiellt hänseende "fyller ul" en lag, även om lagen i ochför sig skulle befinna sig inom det obligatoriska 1975/76:199 35 lagområdet.Han tillade emellertid att en förutsättning härför måste vara att denlagbestämmelse som skall kompletteras är så detaljerad att regleringen intetillförs något väsentligt nytt genom den av regeringen beslutade föreskriften.Mot bakgrund av delta uttalande i grundlagsärendel anser jag att de ivärnpliktslagen och lagen om vapenfri tiänst angivna utbildningstiderna måstepreciseras mera än vad som är fallet . Delta bör kunna ske så attde föreskrifter om utbildningstidernas längd som Kungl, Maj:l har meddelat försöver till värnpliktslagen resp, lagen om vapenfri tjänst i den ulsträckning sombehövs. Enligt min mening bör det vara tillräckligt alt liksom ange maximi-och minimitider men göra spelrummen däremellan avsevärt mindre än vad som ärfallet . Den exakta bestämningen av utbildningens längd flr däremot liksom hittillsske genom verkställighetsföreskrifter till lagen, I enlighet med vad jag nuhar förordat bör till 27 S 1 mom. värnpliktslagen föras över vissa av deföreskrifter om utbildningstid som finns i de av Kungl, Maj:l den 29 juni1973 meddelade provisoriska bestämmelserna om värnpliktsutbildningen (ändradesenast ) och i kungörelsen (1971:355) om bistånds- ochkatastrofutbildning (ändrad senast 1973:511), Vid ändringen av momentet börhänsyn tas till de ändringar av utbildningen som jag har förordat under 1.7.1och lill den omläggning av medicinal-personalens grundutbildning som beslutadesvid /76 (prop, 1975:74, FöU 1975/76:13, rskr 1975/76:54). De i 27S 1 mom, A nya begreppen menig kategori G, F och E saml menig ihandräckningstjänst bör anges redan i 6 S värnpliktslagen. Till denna paragrafbör därför föras över föreskriften i de provisoriska beslämmelserna om attvärnpliktig som är uttagen till befattning för menig skall fördelas på någonav kategori G, F och E eller placeras i handräckningstjänst. Bestämmelsen omtjänstgöringstidens längd i 5 S lagen om vapenfri tjänst bör preciseras sä attden anger alt vapenfri tiänslepliktig är skyldig att för sin utbildning tiänstgöraminst 395 och högsl . Härvid har beaktats alt utbildningstiden förvärnpliktig medicinalpersonal har avkortats genom den nämnda omläggningenav medicinalpersonalens grundutbildning. Förkortningen bör nämligen också kommade vapenfria tiänstepliktiga som har uttagits till tiänst för läkare ellertandläkare tillgodo på del sätiet att deras tiänstgöringstid blir lika lång somför andra vapenfria tiänstepliktiga, dvs. 1975/76:143 har föreslagits vjssa förändringar av värnpliktsverkets organisation.Ett genomförande av omorganisationen kräver, somjag angav i nämnda proposition,ändringar i värnpliktslagen, 17S värnpliktslagen föreskrivs all värnpliktig tillhör försvarsgren, militärområdeoch i förekommande fall förband enligl föreskrifter som meddelas av regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer. 1 syfte att fa en rationellarepersonalredovisning har föreslagits att föreskriften utformas så attvärnpliktig ges tillhörighet till militärområde, fiottan eller kustartil- 1975/76:199 36 leriet.Jag förordar att 7 S ändras i enlighet härmed. Ändringen medför enkonsekvensändring i 12 S, 18 S anges att värnpliktsverket är centralt organ för inskrivning och personalredovisninginom försvarsmakten. Som jag angav i prop. 1975/76:143 (s. 22) börvärnpliktsverket vara en under regeringen direkt lydande förvaltningsmyndighetför inskrivning och personalredovisning. Jag anser att detta klarare än nu börframgå av lagtexten och förordar därför att i 8 S orden "centraltorgan" byts ut mot "central förvaltningsmyndighet". 1975/76:143(s. 23)skall nuvarande inskrivningsceniraler omvandlas till värnplikiskontorBenämningen "inskrivningscentral" bör därför utgå i 9S och bytas utmot "värnpliktskontor" i 16 S. förordar jag vissaredaktionella ändringar i 9 S- nostredje slycket föreskrivs alt inskrivningschefen skall vara ordförande iinskrivningsnämnd. Finns mer än en nämnd skall värnpliklsverkel utse en militärtjänsteman att vara ordförande i nämnd där inskrivningschefen inle ingår. 1 denändrade organisationen är meningen att inskrivningschefen skall vara ordförandei varje inskrivningsnämnd. 10 S har ändrats i enlighet härmed, 1prop, 1975/76:143 (s, 23) föreslås att handläggningen av enskilda värnpliktsärendeni ökad utsträckning bör ske vid truppregistreringsmyndighe-terna, dvs. chefenför värnpliktsverket samt cheferna för värnpliktskontoren och den avdelninginom marinstaben där register förs. Enligt 29 S får truppregistreringsmyndighetbifalla men inte avslå en ansökan om befrielse eller anstånd medvärnpliktstjänstgöring, öm truppregistreringsmyndigheten inte anser sig kunnabifalla aasökningen, skall myndigheten överiämna handlingarna tillvärnpliktsverket som beslutar i ärendet. 29 S bör ändras så att chefen förvärnpliktsverket eller, i den utsträckning som denne bestämmer, annan truppregistreringsmyndighetfår rätt att i sin helhet pröva ärenden av det här slaget. Deföreslagna lagändringarna bör såvitt gäller 7-10, 12, 16 och 29 SS värnpliktslagenträda i kraft och i övrigt , De äldrebestämmelserna om utbildningstid böralkjämt gälla för värnpliktig ellervapenfri tjänstepliktig som har påbörjat utbildning till befattning för apotekare,läkare, läkarassisient, tandläkare eller veterinär före , Förvärnpliktig skall dock grundutbildningen anses vara fullgjord när han hargenomgått fackkursen och tjänstgjort minst eller, i fråga omutbildning till läkarassisient eller veterinär, minsl . De äldre bestämmelsernabör också gälla för grundutbildning till militär befattning för plutonsbefäl t.o. m. /78. 1975/76:199 37 2Statsbidrag till kommuner för vissa civilförsvarskostnader 1 prop.1975/76:100 (bil. 6 s. 54 och 309) har regeringen föreslagit attbemyndiga regeringen alt medge att statsbidrag utgår för anskaffning avskyddsrum m. m. inom en kostnadsram av 75,5 milj. kr. Därvid har medelberäknats för bl. a. statsbidrag till kommunerna för att anordna vissa allmännaskyddsrum m. m. Vid beräkningen har utgångspunkten varit att statsbidrag skallutgå för kostnadens hela belopp i stället för som med två tredjedelar. (s. 54) harjag närmare utvecklat mina synpunkter på frågan. Jaganförde där all kommunernas medverkan och skyldighet att bygga allmännacivilförsvarsanläggningar har sin grund i att civilförsvaret alltsedan lillkomslenpå har en förankring. Det bör alltjämt vara en kommunaluppgift att svara för att anordningarna uppförs och förvaltas. Med hänsyn tillden betydelse som anordningarna har för totalförsvaret bör emellertidkostnaderna för att uppföra anläggningarna i första hand ses som enförsvarsutgift. Jag framhöll därvid att jag avsåg att i annal sammanhangföreslå sådan ändring i civilförsvarslagen (1960:74, omtryckt 1975:712) attstatsbidrag till kommunerna utgår för hela kostnaden. Jag anhåller nu att få taupp denna fråga. Genomlagen (1975:533) om ändring i civilförsvarslagen (1960:74) infördes ett nyttsystem för byggande och finansiering av skyddsrum. Enligl övergångsbestämmelsernaskall bl.a, föreskrifterna i 40 S 1 och 2 mom, samt 42-43 SS tillämpas i denäldre lydelsen för tid till och med utgången av . Enligt 40 S 1 mom.b) i den äldre lydelsen åligger det kommun bl.a, att i enlighel med gällandeorganisationsplan inrätta och utrusta allmänna skyddsrum samt vidta andrabyggnadsanordningar och reservanordningar som är avsedda uteslutande lorbrandförsvarets försönning med . Med allmänna skyddsrum menas delsskyddsrum som är avsedda att tillgodose tiänstgörande civilförsvarspersonalsbehov av skydd under krig, dels skyddsrum för befolkningen i orten,befolkningsskyddsrum, avsedda att bereda skydd ål vatie skyddsbehövande utannågon begränsning till personkretsen. Förde kostnader som kommun får vidkännas för inrättande och utrustande avallmänna skyddsrum m, m. har kommunen enligt 42 S i den äldre lydelsen rätt tillstatsbidrag med två tredjedelar av kostnaderna, i den mån de kan anses skäliga.Däremot utgår inle statsbidrag för kommuns kostnader för vård och underhåll avskyddsrum och övriga anordningar. Innan statsbidragen bestäms skall frånanskaffningskostnaden dras värdet av fredsanvändningen. Innan medel finnstillgängliga för beräknat statsbidrag är kommun inle skyldig all vidta statsbidragsberättigadåtgärd. 1975/76:199 38 Ömsärskilda omständigheter föranleder det äger regeringen enligt 43 S medge attstatsbidrag utgår med högre belopp. Enligt40 S 1 mom. b) civilförsvarslagen i den nya lydelsen skall kommuns skyldighetatt anordna allmänna skyddsrum avse ledningscentraler och andra skyddadeuppehållsplatser för del allmänna civilförsvaret. Enligt 42 S i den nyalydelsen äger kommun lå statsbidrag med två tredjedelar av kostnaden härför. Somframgår av vad jag lidigare har anfört har i budgetpropositionen (prop,1975/76:100, bil. 6 s. 54 och 309) föreslagits all staten skall ersätta kommunernahela kostnaden för att inrätta och utrusta vissa allmänna skyddsrum m. m.Föreskrifter om detta bör tas in i en särskild lag i avvaktan på senare förslagtill ytteriigare ändringar av 42 och 43 SS civilförsvarslagen (1960:74) isamband med all det nya systemet för byggande och finansiering av skyddsrum isin helhet börjar tillämpas , 1 enlighet härmed har inomförsvarsdepartementet upprättats ett förslag till en sådan lag, Enligllagförslaget får kommunerna till och med utgången av utan hinder avvad som föreskrivs i 42 S civilförsvarslagen bidrag av statsmedel för helakostnaden för att uppföra ledningscentraler, observationsplatser, skyddsrumför framskjutna enheter och branddammar för civilförsvaret i den mån kostnadenär skälig. För allmänna skyddsrum som är avsedda för att bereda skydd åtbefolkningen, s. k. befolkningsskyddsrum, skall nuvarande bestämmelser omstatsbidrag med två tredjedelar av kostnaden alUjämt gälla. Dennya lagen bör träda i kraft efter del att den har kommit ut fråntrycket i . Den bör tillämpas även på ansökningar omstatsbidrag som har ingivits för prövning men inte har slutligt avgjorts förelagens ikraftträdande. 1enlighet med vad jag nu har anfört har inom försvarsdepartementet upprättatsförslag lill 1. lag om ändring i värnpliktslagen(1941:967), 2. lag om ändring i lagen(1966:413) om vapenfri tiänst, 3. lag med provisoriskabestämmelser om statsbidrag till kommuner för vissa civilförsvarskostnader. 1975/76:199 39 delsföreslår att antaga förslagen till 1. lag om ändring ivärnpliktslagen (1941:967), 2. lag om ändring i lagen(1966:413) om vapenfri tiänst, 3. lag med provisoriskabestämmelser om statsbidrag till kommuner för vissa civilförsvarskostnader, delsbereder lillfälle att avge yttrande över vad jag har anfört om värnpliktsulbildningenutöver vad som framgår av förslaget till lag om ändring i värnpliktslagen, Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram och att lämna tillfälle alt avge yttrande i de hänseenden somanges i föredragandens hemställan. Gotab,1976 50,303