prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — De förslag som jag nuinför del tredje året lägger fram är baserade på det utredningsarbete som harbedrivits av ', musei- och utställnings-sakkunniga (E1966:52)', organisationskommittén (U 1974:07) för ochvissa museer' samt arbetsgruppen (U 1974:11) för vissa kulturminnesvärds- ochmuseifrågor'. Kulturrådethar avgetl belänkandet (SOU 1975:14) Konstnärerna i samhället. MUS65 har avgett betänkandet (SOU 1974:43) Utställningar ochbetänkandet (Ds U 1974:5) Offentiig konst: Överväganden och förslag beträffandekonst i statliga byggnader och lokaler. Organisationskommitténför och vissa museer har avgettbetänkandet (Ds U 1975:16) Statens konstmuseer. Arbetsgruppenför vissa kulturminnesvårds- och museifrågor har avgelt betänkandet(Ds U 1975:9) Regional kulturminnesvård och museiverksamhet. Fränstyrelsen för har kommU in en skrivelseangående införande av garanterad författarpenning. Debetänkanden m. m. som jag har nämnt har remissbehandlats enligt följande. 'Direktören ,ordförande,bildningskonsulenten ,sektionschefenHenry Björinder. redaktören , professorn , kulturchefen , fil, lic, Bo Lagercrantzoch förbundsdirektören , GeneraldirektörenLennart ,ordförande, överantikvarien , museichefen , f d, organisationsdirektören , fil, lic, BoLagercrantz, överintendenten , landsantikvarien ,konstnären och direktören , ' DepartementsrådetGunnar , ordförande, avdelningschefen och kanslirådet GunnarPetri, DepariementssekreierarenJan-Mals Lindahl.ordförande,överaniikvarien , ombudsmannenStig , landsantikvarien . 1975/76:135 17 Efterremiss har yttranden över betänkande Konstnärerna i samhälletavgetts av , , ,kammarkollegiet, statskontoret, , , , statenskulturråd, konstnärsstipendienämnden, slatens konstråd, styrelsen förSverigesförfattarfond. , Musikaliskaakademien, SÖ, UKÄ, , , bostadsstyrdsen, statensplanverk, företagsskatteberedningen, mervärdeskatteulredningen, 1972 ärsskatleutredning, folkhögskoleutredningen, K 73, arbetsmiljöulredningen.Svenska kommunförbundet. , , , ,, , och kommuner.Landsantikvarieorganisationernas samar-betsråd. Svenska museiföreningen.Konstfrämjandet, . , ,Svenska artisters och musikers intresseorganisation, . ,Musikcentmm, allmänna biblioteks-förening. Författarcentrum,Stiftelsen , Teaterforum, Danscenl-rum gemensamt med Teatercentrum,, Stiftelsen , ,Folkparkernas centralorganisation. Folkets husföreningarnas riksorganisation,Förmedlingsbyrän för kulturprogram, ABF, , , ,, /SR, Klys, , , ,Föreningen . Föreningen och industriformgivare.Svenska fotografernas förbund. - som bifogat yttrande frän Svenska -, . samt (vid ), samt universiteten i , och hargenom SÖ resp. UKÄ beretts tillfälle att komma in med synpunkter. Härutöverhar skrivelser kommit in frän Svenska konslkritikersamfundet,Kulturarbelarcentrum i län. Grafiska sällskapet samt Textil- ochklädformgivargruppen. Efterremiss har yttranden över MUS 65:s betänkande Utställningar avgetts avstyreisen för intemationell utveckling, armémuseet, kammarkollegiet,statskontoret, , , ,, , styrelsen för författarfond.Rikskonserter, och statens historiska museum - sombifogat yttrande frän vid , historiskamuseet och -, , livrust-kammaren, naturhistoriskariksmuseet, museet, statens , styrelsen förSkoklosters slott. 2 1975/76. 1975/76:135 18 seei.Stiftelsen , , , ,, dramatiska institutet, SÖ - efter hörande av vissalänsskolnämnder, lärarhögskolor och folkhögskolor saml -,, , , statens invandrarverk,hemslöjdsnämnden, massmedieutredningen, kommunalekonomiska utredningen,utredningen angående den fortsatta verksamheten med radio och television inomutbildningsväsendet. , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ochLuleå kommuner. , , , , , . Stiftelsen , , ochLinköpings stads museum för skön konst, , , . Föreningen forn-vänner,, , , . ,, fornminnes-och museiförening,läns hembygdsförbund, . - som bifogat skrivelse från kulturnämnden iFalu kommun -, . Föreningen , Föreningen i skolan. konst,, allmänna/ konstförening.Folkbildningsförbundet, Folkparkernas centralorganisation. information vidvenska museer. Svenskariksteatern, allmänna biblioteksförening. , , ,, samt KRO - sombifogat yttrande av Konstnärscentrum. Härutöverhar skrivelser kommit in frän CF-STF,i västra , ,Kulturarbelarcentrum , Stiftelsen , , personalen vid Riksutställningar, läns landsting.Unga örnars riksförbund. Föreningen ochindustriformgivare samt Grafiska sällskapet. Efterremiss har yttranden över MUS 65:s betänkande Offentlig konst avgetts avfortifikationsförvaltningen, armémuseel, ochsocialvärdsbyggnader, postverket, kammarkollegiet, statskontoret,, , statens arbetsmiljönämnd, , statenskonstråd, och statens historiska mu- Prop.1975/76:135 19 seum,, livrustkammaren, , etnografiskamuseet, statens . , , UKÄ - som bifogat yttranden fränuniversiteten och de båda tekniska högskolorna -, utrustningsnämnden föruniversitet och högskolor, , i län -efter hörande av kommun -, i - efterhörande av -, i - efter hörandeav , och Lunds kommuner -, i län.Svenska kommunförbundet. , , , /SR, Klys,, , . Folkets husföreningarnas riksorganisation saml . Härutöverhar skrivelser kommit in från Föreningen ochindustriformgivare, samt - för "Galleristerna" - frän Ga-lerieAhlner, , Lilla Galleriet och gemensamt. Överbetänkandet Statens konstmuseer har efter remiss yttranden avgetts avstatskontoret, RRV, statens personalnämnd, , statenskonstråd, . , LO - efter hörande avStatsanställdas förbund -, TCO-S, /SR samt KRO. Hämtöverhar skrivelser kommit in frän Föreningen , Bo Ahlsénm. fl., Fotograficenlrum och . Överbetänkandet Regional kulturminnesvård och museiverksamhet har efter remissyttranden avgetls av kammarkollegiet, statskontoret, , ,, , , riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer, , , statens planverk,samtliga länsstyrelser, decentraliseringsutredningen. ,, , , , , , ,, , Karistads, Falu, , , och Luleåkommuner. , , , , /SR, Föreningen museum, . , , , . Stiftelsen , Landsantikvarieorganisalionernassamarbetsråd. ,samt Klys. Landstingsförbundethar avgett yttrande efter hörande av vissa landsting. Flertalet länsstyrelserhar i länen inhämtat yttranden frän vissa kommuner, landsting ochorganisationer. 1975/76:135 20 Härutöverhar skrivelser kommit in från Stiftelsen . , institutionerna för arkeologi särskilt nordeuropeiskoch medeltidsarkeologi vid Lunds universitets historiska museum,institutionerna för arkeologi särskilt nordeuropeisk vid universiteten iUppsala, ,och , Stiftelsen , , läns fornminnesförening, musei- ochhembygdsförening, , Viuerheis-akademien.Stiftelsen , läns hembygdsförbund. , statens humanistiska forskningsråd,läns landstings utbildningsnämnd, medKalmar konstmuseum, socialdemokratiska gmppen i kommuns kulturnämnd,och Stiftelsen . Överskrivelsen från styrelser för angående införande avgaranterad författarpenning har efter remiss yttranden avgetts avriksförsäkringsverket, kammarkollegiets fondbyrå, RSV, ,. Klyshar i en skrivelse tiil juslitie-, social-, finans-, utbildnings-ocharbetsmarknadsdepartemeni;en fört fram vissa synpunkter angående bl. a.kulturart)etarnas skattesituation, pensions- och socialförsäkringsavgifter,arbetsmarknadspolitiska åtgärder och upphovsrättslagstiftningen. Skrivelsenhar behandlats vid överiäggningar mellan företrädare för de olikadepartementen. Enskrivelse frän Klys angående prioriteringarna av bl. a.insatserna för konstnärerna för /77 har behandlats vidöveriäggningar mellan representanter för och Klys. Jagavser att i detta sammanhang till en samlad bedömning la upp det redovisadeutrednings- och remissmaterialet samt vissa förslag som kommit fram vid överiäggningarbi. a. med kulturarbetarnas organisationer och vissa andra organisationer. Föröverblickens och sammanhangels skull berörs, i anslutning tili de förslag somtas upp till behandling, även vissa förslag som inte fordrar beslut avriksdagen. Ienlighet med Artikel 14 i del nordiska kulturavtalet har som ett led iberedningen representanter för haft överiäggningarmed representanter för utbildnings- och kulturdepartementen i , Finlandoch . 1975/76:100 (bil. 10 s. 21) har regeringen föreslagit att, i avvaktan påsärskild proposition angående en fortsatt reformering av den statliga kulturpolitiken,för /77 preliminärt beräkna till Vissa åtgärder inomkuhurområdet ett förslagsanslag av . 1975/76:135 21 2Allmänna utgångspunkter för förslag 2.1 Kulturrådetbehandlar huvudsakUgen frågor som direkt rör konstnärernas ekonomiska ochsociala villkor. Rådet utgår därvid frän de mål för den statliga kulturpolitikenoch den avgränsning av del kulturpolitiska området som statsmakternafastställde . Som konstnärer betecknar skapande ochutövande konstnärer inom olika områden, t. ex. författare, bildkonstnärer,tonkonstnärer och scenkonstnärer. Kulturrådetbetonar att konstnärernas insatser är oumbäriiga när det gäller att uppnå målenför samhällets kulturpolitik. Åtgärder för att ge konstnärerna goda arbets- ochutkomstmöjligheter är därför en självklar del av kulturpolitiken. Samhälletsansvar för konstnärerna skiljer sig härvidlag i princip inte frän dess ansvarför andra yrkesgrupper även om ansvaret i vissa avseenden måste ta sigspeciella uttryck. Deåtgärder som föreslår syftar lill att ge konstnärerna ekonomisk trygghetunder deras yrkesaktiva lid och pä ålderdomen. Även om älderdomstrygghetenfrämst bör säkerställas inom ramen för samhällets allmänna åtaganden förmedborgarna, är konstnärernas speciella förhållanden motiv för kompletterandeinsatser. En förbättring av konstnärernas ekonomiska villkor bör främst uppnäs genom att konstnärerna tillförsäkrasarbetsuppgifter och skälig ersättning för sina prestationer och/eller förutnyttjandet av dessa prestationer. Kulturrådetkonstaterar att åtgärder som ökar aktiviteten inom olika sektorer avkulturiivet ocksä leder till nya arbetstillfällen och därigenom förbättradeförsörjningsmöjligheter för konstnärer. anser att samhället böriaansvar föratt fler arbetstillfällen skapas såväl inom konstnäremastraditionella verksamhetsområden som inom nya arbetsfält. Som exempel pä sädananya områden nämner miljöutformning, skola, folkbildning,kulturförmedling och värdsektorn. Vidsidan av åtgärder som syftar till att skapa fler arbetstillfällen ochförbättrad ersättning för konstnärer finns ett behov av speciellt utformadeinsatser. Förvissa konstnärsgrupper, t. ex. författare, tonsättare och musiker, baseras denviktigaste möjligheten till ekonomisk ersättning på överiåtdse av upphovsrätteller upphovsrätten närstående rättigheter. Däremot har upphovsrätten enligtkulturrådet i allmänhet ringa ekonomisk betydelse för bildkonstnärer ochkonsthantverkare. refererar den diskussion om s. k. kulturellallemansrätt som pågår i . anser det önskvärt att sådanaöverenskommelser uppnäs mellan samhället och upphovsmännens organisationer attsamhället ersätter upphovmännen och därigenom befriar de enskilda medborgarnafrän att eriägga avgifter för nyttjandet av upphovsrätts!igt skyddade verk.Överenskommelserna och arrangemangen bör vara sädana att allmänheten på ettsmidigt och lättad- Prop.1975/76:135 22 ministreratsätt fär tillgäng till konstnärernas verk och tjänster. Detta torde bl. a.förutsätta en ökad samordning av förhandlingar om förvärv eller utnyttjande avupphovsrätt mellan samhällets organ ä ena sidan och konstnärernasorganisationer ä den andra. understryker ocksä vikten av attvillkor förbi. a. anställningar av konstnärer i samhäUets tjänst utarbetasgenom överläggningar med de berörda konstnärsorganisationerna. Därvid fär bl.a. prövas om och i vilken utsträckning upphovsrätten skall övergå tillarbetsgivaren. Kulturrådetbetonar att det konstnäriiga skapandet har en särställning och stryker underbetydelsen av all med kulturpolitiska åtgärder ge den konstnärligayttrandefriheten reellt innehåll. Variationer i fråga om uttrycksformer,möjligheter alt framföra olika åsikter och möjligheter att erbjuda ett riktvarierat innehåll måste vara ett grundläggande värde. Samhället har ett ansvarför alt främja mångsidighet i och spridning av kulturutbudet och för attbegränsa eller upphäva de negativa konsekvenser som marknadsekonomin kan ha.Kulturrådet finner det angeläget att samhället ulformar sina insatser sä attde främjar konstnärlig utveckling också inom sädana genrer som intealls eller bara i ringa omfattning har fått stöd. Det är enligt kulturrådetviktigt att de organ som fördelar bidrag inte har möjlighet att direkt påverkautformningen av enskilda konstnäriiga yttringar utan att ansvaret bör ligga hosden eller dem som har del konstnäriiga ansvaret för verksamheten i fråga. Kulturrådetkonstaterar i frägai om kommersialismens negativa verkningar inom kulturområdetatt förståelsen för konstnäriiga värden ofta är ringa i. det kommersiellasystemet. Detta gäller särskilt i fråga om nydanande och kontroversiellainsatser. Genom all samhällets insatser i stor utsträckning har inriktats på deområden där verksamheten är ekonomiskt lönande och på att stimuleraintresset för konstnäriiga manifestationer hårde minskat kommersialismensskadeverkningar. Kulturrådetsförslag om att ge konstnärerna ökade arbetsuppgifter inom bl. a.miljöutformningen och skolväsendet bör enligt rådet kunna fylla ytterligaresädana luckor. De föreslagna åtgärderna är emellertid enligt kulturrådetsmening inte tillräckliga föratt ge förutsättningar för konstnärligt nydanandeoch experimenterande av önskvärd omfattning. Deinstitutioner som samhället stöder har enligt i stort sett lyckatstillgodose anspråken pä förnyelse och frihet när det gäller konstnäriigverksamhet i kollektiva former. Fritt verksamma konstnärer, säsom författare,tonsättare och bildkonstnärer, som söker sig fram längs nya konstnäriiga vägarhar ofta enligt stora svårigheter att försörja sig genom sinkonstnärliga verksamhet. Kulturtädet anser att även konstnärer som genom sinexperimentella inriktning inte har ett gensvar på marknaden måsteges möjlighet att arbeta under ekonomiskt trygga förhållanden. Del är vidarenödvändigt att konstnärer får möjlighet att genom konstnäriiga experimentutveckla sitt konstnärsskap. 1975/76:135 23 ocksåatt konstnärer som drabbas av blockeringar i sitt arbete bör ges möjligheterall komma igenom perioder av sädana svårigheter. Kulturrådetanser att älgärder som syftar till alt ge konstnärerna arbete och skäligersättning för detta arbete bör utgöra huvuddelen av samhällets insatser förattge konstnärerna rimliga levnadsvillkor. Dessa insatser måste emellertidkompletteras med andra som inte hänförs till konkreta mål eller klarasamhällsbehov pä kort sikt. Det är viktigt att dessa åtgärder utformas sä att deger konstnärerna möjligheter lill ett obundet sökande och experimenterande. Kulturrådetframhåller all behovet av kulturpolitiska åtgärder ofta kan sammanfalla medrent socialpolitiska motiv. Åtgärder med social inriktning bör i princip sessom en del av socialpolitiken. Konstnärerna bör genom socialpolitiska insatserha samma sociala trygghet som övriga medborgare. Under en övergångstid kan detdock enligt vara befogat alt ett visst socialt ansvar förkonstnärerna tas inom ramen för kulturpolitiken. Flertaletremissinstanser ansluter sig till huvuddragen i förslag tillåtgärder för att förbättra konstnärernas sociala och ekonomiska situation.Kulturrådets utredning utgör enligt bl. a. , styrelsen förSverigesförfattarfond. Konstfrämjandet, , , ,Föreningen och en värdefullkartläggning av konstnärernas situation i samhället. Pänågra punkter ställer sig dock en del remissinstanser kritiska lillt)e-tänkandel. Folkets husföreningarnas riksorganisation och ABF efterlyser merutarbetade förslag till åtgärder för att motverka kommersialismen inom kulturområdet. Vidarekritiseras bruk av begreppet konstnär. ochstyrelsen för hävdar att terminologi intemotsvarar svenskt språkbruk. KRO uppfattar konstnärs-begrepp somgodtyckligt och hävdar att det inte finns anledning att ändra benämningenförfattare lill "ordkonstnär", musiker till "tonkonstnär"osv. förordar de beteckningar som används inom Klys,där "konstnär" står för dem som är medlemmar i , medan"kulturarbetare" täcker alla grupper som är medlemmar iKlys-organisationer. Rikskonserter anser det mindre lämpligt att till gruppentonkonstnärer hänföra musikpedagoger och populärauktorer. Konstnärscentrum och Föreningen beklagar attkulturrådet inte närmare kunnat behandla ansvarsfördelningen mellan stal,kommuner och landsting i frägaom de kulturpollliska insatserna och påpekar ilikhet med all omfattningen av kommunernas och landstingensinsatser kan bli avgörande för realiserandet av 1975/76:135 24 förslagtill förbättring av konstnärernas ekonomiska förhållanden. Konsl-närscentrumframhåller att det inte är möjligt att bedöma huruvida de föreslagna statligainsatserna är tillräckliga eller ej innan det kommunala området inbegripits iberäkningarna av kostnaderna för förslag. Behovetav en genomtänkt och fungerande arbetsmarknadspolitik inom kulturområdet(ramhäWs av . Musikcentrum, , ,Svenska miisikerlörbundet och Svenska tonkonstnärsför-biindet. är därvid av särskild betydelse. Statens kulturråd.Musikcenirum och Svenska lonkonstnärslörbundet förordar en samordning avarbetsmarknadspolitiska och kulturpoliliska insatser. Denna samordning ärenligl särskilt viktig mot bakgrund avkulturområdets känslighet för konjunkturnedgångar. LObetonar vikten av en utvecklad kulturförmedling för all göra konstens värdentillgängliga för alla människor enligt jämlikhetens principer. En delvis annanuppfattning har Föreningen som framhåller all en förstor maktkoncentration till kullurförmedlande organ rimmar illa med ett frittkulturiiv. Föreningen varnar vidare för att en överdriven satsning på amatörismenkan bli ett hot mot sysselsättningen för etablerade konstnärer. vänder sig mot vad förbundet i förslag uppfattarsom tendenser till att koncentrera avgörandena i viktigare kulturpolitiskafrågor till . 1975/76:135 25 3Konstnärerna i samhället 3.1 Nuläge Denvida innebörden av begreppet kultur som används medför att en entydigavgränsning av grupperna konstnärer och kulturarbetare inte kan göras. Envanligt förekommande indelning av gruppen konstnärer är i skapande och utövandekonstnärer. Den förra gruppen bedriver sin verksamhet utan något underiag avnågon annan konstnär, medan den senare i huvudsak ägnar sig ät att gestaltaandra konstnärers verk. Exempel pä skapande konstnärer är författare,bildkonstnärer och tonsättare och pä utövande skådespelare, dansare ochmusiker. Enannan indelningsgrund är den som Klys tillämpar för sina medlemsorganisationer.Enligt denna indelas konstnärerna på konstområden i fyra olika grupper: ordkonstnäreromfattande författare och översättare, bild-och formkonstnärer som omfattar målare, skulptörer, grafiker, tecknare,stillbildsfotografer, konsthantverkare, formgivare, arkitekter ochinredningsarkitekter, tonkonstnärerinnefattande tonsättare, musiker och sångare samt film-och scenkonstnärer, till vilka räknas konstnärer som sysslar med film, teater,dans, mim etc. Även dramatiker och filmfotografer räknas till denna grupp. Utöverkonstnärerna finns flera yrkesgrupper som pä olika sätt arbetar inom detkulturella området. Det gäller t. ex. dem som innehar olika servicefunktionerinom kulturområdet, men ocksä dem som arbetar med kulturförmedling ochpedagogisk verksamhet. Även administratörer, som arbetar med kulturfrågor, kani begränsad utsträckning hänföras till denna grupp. Somen gemensam beteckning på gruppen konstnärer och dessa senare yrkesgrupper harbeteckningen kulturarbetare kommit alt användas. Kulturrådetföljer i sitt betänkande i huvudsak Klys terminologi, vilken ocksä tillämpas idet följande. Problemenmed att klart avgränsa konstnärsgrupperna får konsekvenser när det gäller attange antalet konstnärliga utövare. Enligtfolk- och bostadsräkningen är 1970 var antalet litterärt och konst-näriigt arbetandepå minst halvtid ca 16 000, journalister, dekoratörer och föriagsredaktörerundantagna. Äv dessa 16 000 hänför sig till bild-och formomrädet.Fotografer ingår inte i detta antal utan redovisas särskilt i folkräkningen.Antalet fotografer som arbetar minst halvtid var ca 4 500, varvid alla slagsfotografer medräknats. Ett annal mätt på konslnärskärens storiek än folkräkningenär medlemsantalen i konstnärernas intresseorganisationer. Dessa redovisas itabell 3.1. Uppdelningen i olika konstomräden är den som tillämpas inom Klys. Tabell3.1 Antal medlemmar i konstnärsorganisationer anslutna lill Klys ' Källa: Klys verksamhetsberättelse /75 ' Uppgifterna gäller antalet medlemmar inom Klysverksamhetsområde. Vissa av organisationerna organiserar även andrayrkeskategorier. Viss dubbelanslutning förekommer mellan olikaorganisationer, varför siffrorna bör reduceras något. Reduktionen bör vara avstorieksordningen 500, varav hälften hänför sig till tonomrädet. Det totalaantalet konstnärer enligt denna definition kan således efter att hänsyn tagitstill dubbelanslutning beräknas uppgå till ca 15 900. På ordområdet grundas ca två tredjedelar av medlemskapen iSveriges författarförbund på skönlitterär verksamhet. Övriga medlemmar ärfackförfattare och översättare. Antalet medlemmar i äremellertid inte identiskt med antalet heltidsarbetande författare, bl. a. beroendepä dubbelarbete. uppskattar att ca 600 personer har skönlitterärtförfattarskap som heltidssysselsättning. Prop.1975/76:135 27 Antaletmedlemmar i organisationer inom bild- och formomrädet bör kompletteras med detantal personer som ägnar sig åt industri-och textildesign samtinredningsarkitektur. Dessa grupper beräknas uppgå till 400 resp, 500 personer. Tillde för t o n o m rå d e t redovisade medlemssiffrorna bör läggas 150 medlemmari Föreningen , som inle är ansluten till Klys, Utanför Klysstår ocksä med 2 500 medlemmar. 1 stor utsträckningbedriver dessa musiker sin verksamhet på deltid. 3.1.2 Ekonomiska och sociala förhållanden Konstnärernasarbetsmarknad är mycket oenhetlig. Skiftande anställnings- ochinkomstförhållanden råder för olika grupper av konstnärer. Flera undersökningarhar gjorts i syfte att klarlägga dessa förhållanden. genomförde år1969 tillsammans med 1968 ärs litteraturutredning och läg-inkomstutredningen enenkätundersökning angående sysselsättnings- och inkomststrukluren förkonstnärer. KRO beställde är 1968 av för opinionsundersökningaren undersökning av bildkonstnärernas sociala och ekonomiska förhållanden. Dessaundersökningar redovisas i Kulturarbetarnas inkomster. Filmarbetarnassituation har klariagts av filmutredningen i en enkätundersökning är 1972,redovisad i betänkandet (SOU 1973:16) Samhället och filmen 3. Slutligenundersökte är 1971 de dubbelarbelande författarnas,bildkonstnärernas och tonsättarnas situation. Formernaför anställningar liksom anställningarnas längd varierar starkt mellan olikakonstnärsgrupper. Pä ordområdet arbetar de flesta skönlitterära författare ochöversättare som fria yrkesutövare. Anställningar är ovanliga, men många,speciellt bland översättarna, är fast knutna till något förtag. Det är tämligenvanligt att författarskapet kombineras med ett annat yrke. Detta gäller i änhögre grad fack författarna, vilkas litterära verksamhet vanligen är enkonsekvens av del yrkesarbete de har. Konstnärernainom bild- och formområdet har regelmässigt inga anställningsförhållanden avpermanent natur, ulan är beroende av försäljning av sina produkter. Denna skeri stor utsträckning via gallerier eller i samband med utställningar.Anställningar kan dock i viss utsträckning förekomma för illustratörer somarbetar för tidningar eller föriag samt för formgivare och konsthantverkare. Enspeciell ställning har arkitekterna, som antingen är anställda av stat, kommun,landsting eller privata arbetsgivare, eller själva är företagare som arbetar päuppdrag. Anställningsförhållandenär vanliga inom tonområdet, där t.ex. musiker inom de regionalamusikinslitutionerna eller regionmusiken samt kyrkomusiker har fastaanställningar. Kortare anställningar tillämpas för flertalet underhållnings-,dans- och restaurangmusiker. Solister och dirigenter har i regel mycketkortvariga engagemang. En grupp som i regel helt Prop.1975/76:135 28