prop · FY0336 · 1975-12-31 00:00:00 — Den som omfattas av sjukförsäkringen enligt AFL kanavgiftsfritt erhålla injektionssprutor, kanyler, kaletrar och bandage ochdärmed jämföriiga förbrukningsartiklar, som han fortlöpande behöver på grundav allvariig sjukdom eller behandling för sådan sjukdom. Bestämmelserna omavgiftsfria och prisnedsatia läkemedel äger motsvarande tillämpning på sådanaförbrukningsartiklar för handikappade. Förutom av läkare eller tandläkare kansådana förbrukningsartiklar ordineras av annan som förklaratbehörig därtill. finansieras sjukförsäkringen till genom statsbidrag och lill75 % genom socialförsäkringsavgifter från arbetsgivare och egen-företagare (19kap. 1, 2, 4 och 7 SS AFL). Socialförsäkringsavgiften lill sjukförsäkringenutgår med 7 96 av ett avgiftsunderlag som för arbetsgivare ugör summan av delöner och naturaförmåner som utgått lill de anställda. Vid beräkningenav avgiftsunderlaget bortses från den del av en arbetstagares lön somöverstiger 7,5 gånger det vid årets ingång gällande basbeloppet, vilkel för år1975 innebär . Hänsyn las inte heller lill arbetstagare vars hela lönunder året inle uppgått till . Avgiftsunderlaget för egen företagareberäknas på motsvarande sätt. För egenfö-retagare som vall karenslid försjukpenningförsäkringen eller står utanför denna försäkring utgår avgiften medlägre procentsals. mån infiulna avgifter till sjukförsäkringen över- eller understiger vad sommotsvarar av försäkringens ulgifier sker en reglering genomöverföring till eller ianspråktagande av allmänna sjukförsäkringsfonden. 1.10 Statsbidragtill hjälpmedel för handikappade Enligtkungörelsen 1968:238 ulgår statsbidrag lill vissa hjälpmedel som på ordinationkostnadsfritt tillhandahålls handikappade. De stalsbidragsbe-rältigadehjälpmedlen är upptagna i en s. k. hjälpmedelsförteckning som förs av socialstyrelsen.Sjukvårdshuvudmännen och vissa enskilda institutioner tillhandahållerhjälpmedel och uppbär statsbidrag för ordinerat hjälpmedel. Statsbidragbeviljas av och utbetalas halvårsvis i efterskott. 1 1975 årsbudgetproposition (bil. 7 punkt K 2) har för /76 beräknats etlanslag av 147 milj. kr. för statsbidrag till hjälpmedel för handikappade. m. svarar sjukvårdshuvudmännen för kostnaderna för ca 130 enklarehjälpmedel som förts upp på en särskild av rekommenderadlista, den s. k. L-listan. 1.11 Statsbidragtill psykisk barna- och ungdomsvård Landstingskommuneller kommun, som inte ingår i landsting, kan få statsbidrag för sådan psykisk barna-och ungdomsvård som bedrivs vid central i anslutning lill barn- och ungdomspsykialrisklasareltsklinik eller vid fristående centraler eller filialer. Bidrag utgår tillavlönings-och resekostnader för läkare, psykolog, kurator m. fl. Bestämmelsernafinns i kungörelsen (1960:619) om statsbidrag till psykisk barna- ochungdomsvård (ändrad 1973:491). budgetproposition (bil. 7 punkt )har medelsbehovet under budgelårel 1975/76 för statsbidrag till detla ändamålberäknats lill . Isill slutbetänkande Ersättning vid vissa sjukvårdande åtgärder och sjukresor (SOU1970:56) behandlade sjukförsäkringsulredning bl. a. frågor rörande ersättningenligt AFL för försäkrades utgifter i samband med sjukvårdande behandling ochsjukresor. 1fråga om sjukvårdande behandlingar erinrar utredningen om atl den allmännaförsäkringens ersätlningsålagande begränsats lill all avse vissa uttryckligenangivna behandlingsformer och vårdgivare. Utredningen föreslår att rätlen tillersättning enligt AFL för sjukvårdande behandlingar i öppen vård som meddelasav annan än läkare utvidgas till all omfatta även andra behandlingsformer.Fortfarande skall enligt utredningens mening som förutsättning för ersältningsrättengälla att behandlingen skall vara föranledd av sjukdom och ha föreskrivits avläkare. Vidare bör behandlingen lämnas av kompetent personal så atl vårdenskvalitet garanteras. Vårdgivaren bör därför i fråga om sin sjukvårdandeverksamhet slå under tillsyn av offentlig sjukvårdsmyndighet. Detta kravuppfylls av sjukvårdspersonal som är s. k. medicinalpersonal enligt kungörelsen1964:428 och av annan hos offentlig sjukvårdshuvudman anställd vårdgivare.Utredningens förslag innebär att samtliga av sjukvårdshuvudman i öppen vårdmeddelade sjukvårdande behandlingar som uppfyller de uppställda villkoren iprincip blir ersätlningsberälligade. Vadbeträffar medicinalpersonal utanför den offentliga sektorn föreslår utredningenall sådan personal genom avtal i olika former skall kunna knytas till sjukvårdshuvudmännensorganisation och därigenom berättiga till ersättning från den allmännaförsäkringen enligt del föreslagna ersättningssystemet. Sådan ersättning börenligt utredningens mening ulgå också i de fall huvudmännen sluter avtal medandra vårdgivare än medicinalpersonal, om huvudmannen har lillsynsmöjlighelöver verksamheten. Samråd bör i dessa fall också ske med . Utredningenförordar all patientavgiften i öppen läkarvård lar innefatta även sjukvårdandebehandlingar. Sjukförsäkringens ersättning vid sjukvårdande behandlingar börenligt utredningen fastställas efter förhandlingar mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen. 1anslutning lill förslaget om vidgad ersätlningsrätt för sjukvårdande behandlingarföreslår utredningen all ersättning från sjukförsäkringen införs förresekostnader i samband med sådana behandlingar. Hjälpmedelsgruppen,som tillkallades för all behandla vissa frågor rörande verksamheten medhjälpmedel för handikappade, har lagt fram betänkandet Slaisbidragsfrågorinom hjälpmedelsverksamheten (DsS 1975:2). Därvid redovisas en undersökning om möjligheterna till en hållbar avgränsningmellan statsbidragsberättigade handikapphjälpmedel och sådanabehandlingshjälpmedel som skall bekostas av sjukvårdshuvudmannen.Hjälpmedelsgruppen finner att en sådan avgränsning är förenad med storasvårigheter. Alt genom definitioner ange en gränslinje har visat sig ogöriigi,eftersomvissa hjälpmedel kan användas i båda funktionerna. Därtill kommer all vissahjälpmedel, som är alt anse som behandlingshjälpmedel, ersättsgenom statsbidrag till sjukvårdshuvudmännen. Hjälpmedelsgruppenförordar därför etl enhetligt kostnadsansvar, som gör en avgränsning mellan detvå hjälpmedelslyperna onödig. Del direkta kostnadsansvaret förtillhandahållande m. m. av hjälpmedel bör enligt gruppens mening därmed vila påsjukvårdshuvudmännen. Ersättning för denna verksamhet bör ulgå tillsjukvårdshuvudmännen och fastställas genom förhandlingar mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen. Omsjukvårdshuvudmännen på delta sätt får det samlade ansvaret förhjälpmedelsverksamheten är det enligt gruppens mening möjligt atl sammanförahjälpmedelsförteckningen och den s. k. L-lislan lill en enda förteckning.Huvudmännen kan då ytteriigare rationalisera verksamheten bl. a. genom inköp avstörre kvantiteter och viss lagerhållning av ofla förekommande hjälpmedel. Förmånga handikappade kan detta innebära förkortade väntetider och förbättrademöjligheter lill ulprovning. Dennuvarande statliga bidragsgivningen lill hjälpmedelsverksamheten förulsältermedverkan av i första hand som bl. a. svarar för hjälpmedelsförteckningenoch betalar ul statsbidragen. Hjälpmedelsgruppens förslag om ett enhetligtkostnadsansvar hos sjukvårdshuvudmännen leder till förenklingar i verksamhetensadministration. Hjälpmedelsförteckningenförs nu av medan den s. k. L-lislan utarbetas avLandstingsförbundet. Vid etl samlat ansvar hos sjukvårdshuvudmännen i enlighetmed hjälpmedelsgruppens förslag bör den nya hjälpmedelförleckningen föras avLandstingsförbundet. Självfallet måste detta ske i nära samarbete medsocialstyrelsen och handikappinstitutet. bör därförfinnas ett organ med i huvudsak samma uppgifter och kompetens somsocialstyrelsens hjälpmedelsråd. 1 detta organ bör ochhandikappinstitutet vara företrädda. Socialstyrelsenstillsyn över hjälpmedelsverksamheten bör ha formen av råd och upplysningar lillsjukvårdshuvudmännen i deras hjälpmedelsverksamhet, i första hand beträffandede medicinska ansvarsfrågorna. Dehjälpmedel som ställs lill handikappades förfogande måste vara lämpliga försitt ändamål och fylla säkerhetskraven. besitter dentekniska utrustning och sakkunskap som en sådan prövning kräver. Koslnadsprövning,teknisk utveckling och information är uppgifter som också måste fyllas.Hjälpmedelsgruppen anser därför all handikappinstitutets verksamhet bör fortsättai huvudsakligen samma omfattning som f. n. Frågan om formerna för den framtidasamverkan mellan sjukvårdshuvudmän- nenoch handikappinstitutet bör enligt hjälpmedelsgruppens mening utredas närmare. Deuppgifter som statligt upphandlingsorgan som ankommer på utrustningsnämndenför universitet och högskolor (UUH) vidgades lill alt även avsehandikapphjälpmedel. UUH har slutit centrala av-ropsavtal beträffande olikatyper av hjälpmedel. Enligt hjälpmedelsgruppens mening bör centrala avropsavialvara att föredra även i fortsättningen med hänsyn till de rationaliseringar ochekonomiska fördelar del innebär. Det finns också behov av centrala uppköpbeträffande hjälpmedel som tillverkas i små serier och därför inte ärkommersiellt intressanta. Hjälpmedelsgruppen lämnar frågan öppen omupphandlingen av hjälpmedel fortsättningsvis bör ske genom UUH, t. ex. i formav uppdragsverksamhet, eller om funktionen bör skötas av ett organ knutet tillsjukvårdshuvudmännen. n. högst 1 milj. kr. för alt i samarbete med initiera och stimulera tillverkning av sådana handikapphjälpmedelför vilka det finns svårigheter alt 11 igång tillverkning på gängseindustriella villkor. Särskilt bör främjas tillkomsten av ändamålsenliga ochbilliga hjälpmedelsallernativ. Det är enligt hjälpmedelsgruppens meningangelägel all denna verksamhet kan fortsätta. Hjälpmedelsgruppenhar också haft i uppdrag all pröva frågan om behovet av bidrag lill glasögonför barn och ungdomar i skolåldern. Gruppen skulle kartlägga glasögonbehovel ide olika åldersklasserna saml familjernas kostnader för glasögon, beräknademed utgångspunkt i kostnaden för glas med enkla och ändamålsenliga bågar.Gruppens beräkningar skulle vidare ulgå från nyanskaffning av sådana glasögonendast vid förändringar i synförmågan. Hjälpmedelsgruppenredovisade sitt uppdrag i betänkandet (Ds S 1974:4) Glasögon för barn ochungdom. Karlläggning av behovet. 1del nu redovisade betänkandet (Ds S 1975:2) har gruppen funnit det naturiigtalt frågan om glasögonbidrag anknyts lill förslaget om atl sjukvårdshuvudmännenbör få det enhetliga kostnadsansvaret för hjälpmedelsverksamheten. Beslut omglasögonbidrag lill barn och ungdom har redan fattats av ett par landsting. 1andra landsting är frågan under utredning eller aktualiserad på annat sätt.Hjälpmedelsgruppen finner del naturiigt alt denna fråga väckts hos sjukvårdshuvudmännen,eftersom den har ett nära samband med hälsovården av barn och ungdom. Gruppenförordar för sin del att de sjukvårdshuvudmän, som beslutar att införa bidrag tillglasögon för barn och ungdomar (), ges stöd lill kostnaderna för dennaförmån. Slorieken av bidraget bör fastställas i förhandlingar mellan staten ochLandstingsförbundet. Desenaste årens utveckling inom hälso- och sjukvården har i hög grad inriktats påen utbyggnad av den decentraliserade öppna hälso- och sjukvärden. Målet är allgöra samhällets hälso- och sjukvård lättare tillgänglig för medborgarna genomatt så långt möjligt ge den formen av en närhetsservice. Utbyggnaden av deöppna vårdformerna har getts förtur inom ramen för byggnadsregleringen och omfatiarunder närmare 100 nya läkarstationer och vårdcentraler.Läkarutbildningen har också kraftigt inriktats på etl ökat antal allmänläkareför den öppna sjukvården. Genom den ändring av sjukvårdslagstiftningen somträdde i kraft har sjukvårdshuvudmännen också lått de förfaltningsmässigaförutsättningarna all föra ut mera kvalificerade vårduppgifter lill den decentraliseradeöppna sjukvården. Större och välutrustade öppenvårdsenheler kan därmed skapasoch erbjuda både allmänläkarvård och viss specialistvård ute i läkardistriklen.En ökad samverkan mellan hälso- och sjukvården och socialvården har ocksåkommit lill stånd i olika former . Denav sjukvårdshuvudmännen bedrivna öppna sjukvården finansieras lill väsentligdel genom ersättningar till huvudmännen från den allmänna försäkringen enligtdet reformerade ersättningssystem som infördes genom beslut vid . Del finns behov av alt bl. a. med hänsyn lill den allmännakostnadsutvecklingen tid efter annan se över de fastställda ersättningsbeloppenfrån försäkringen liksom de därtill knutna patientavgifterna. En sådan översyngjordes och ledde bl.a. till höjningar av sjukförsäkringens läkarvårdsersättningfr. o. m. . Efteröveriäggningar mellan representanter för och sjukvårdshuvudmännenhar överenskommelse träffats om en översyn av ersättningsbeloppen fr.o. Överenskommelsen innefattar en rad vikligafinansieringsfrågor på sjukvårdsområdet och en lösning av fiera betydelsefullasjukvårdsfrågor med anknytning lill sjukförsäkringen. En förutsättning föröverenskommelsen är all den godkännes av regeringen som en integrerad del i enlösning av aktuella frågor beträffande kommunal- och landstingsskatten för åren1976 och 1977. Som framgår av prop. 1975:51 är detla villkor numera uppfyllt.Jag kommer i det följande att redovisa innehållet i överenskommelsen och läggafram förslag till de lagändringar m. m. som behövs för dess genomförande. Detankommer på regeringen atl närmare bestämma ersättningsreglerna. Överenskommelsentorde 11 fogas som bilaga till regeringsprolokollet i detla ärende. Enligtöverenskommelsen skall ersättningen från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännenför offentlig öppen läkarvård höjas från nuvarande . Patientavgift (Ir tas ul med högst per läkarbesök. Delinnebär alt del sammanlagda ersättningsbeloppet somhuvudmannen lår ta ut ökar från . Vissaändringar avses också ske bl. a. när det gäller ersättningar och avgifter för lelefonrådfrågninghos läkare. Utöverdenna höjning av läkarvårdsersätlningen innefattar överenskommelsen fierabetydelsefulla förändringar och utvidgningar när del gäller sjukförsäkringensersättningar till sjukvårdshuvudmännen. Till de viktigaste nyheterna hörinförandet av etl enhetligt ersättningssystem för olika former av sjukvårdandebehandlingar som efter läkarordinalion utförs av annan än läkare. Ersättningfrån försäkringen lill sjukvårdshuvudmännen skall därvid ulgå med . förvarje besök hos sjukgymnast, psykolog m. fi. personalkategorier.Patientavgiften för sådana besök blir högst . Sjukförsäkringens resekostnadsersättningavses bli utvidgad lill att bl.a. gälla även för sådana sjukvårdandebehandlingar. Karensbeloppet för resekostnadsersätlningen ändras från lill8 kr. Ett väsentligt förenklat system införs för sjukförsäkringens ersättning lillsjukvårdshuvudmännens ambulanslransporler m. m. Reglerna för ersättning frånförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen för vissa läkarintyg och förpreventivmedelsrådgivningen knyts an lill de enhetliga bestämmelserna om läkarvårdsersättningm. Fördem som behöver upprepade behandlingar, bl.a. många handikappade. Hr de nyaersättningsreglerna för sjukvårdande behandlingar särskild betydelse. Förpatienter med många besök inom den offentliga sjukvården skall liksom hittillsfinnas möjlighet till nedsättning av patientavgiften. Som framgår av överenskommelsenkommer frågan om generella regler härför hos sjukvårdshuvudmännen alt tas upp tillbehandling av . Utövernämnda förändringar av ersättningsreglerna, som främsl berör den öppnasjukvården, innebär överenskommelsen också en höjning av sjukförsäkringensersättning lill sjukvårdshuvudmännen för sjukhusvård från . till 20 kr.per vårddag och en motsvarande avgift för dem som inle omfattas avförsäkringens ersättningsregler. De försäkrades sjukpenningavdrag vidsjukhusvård blir högst samma belopp. Överenskommelseninnebär vidare atl sjukvårdshuvudmännen fr. o. m. övertarhela ansvaret för atl tillhandahålla hjälpmedel lill handikappade. En enhetlig hjälpmedelsersäilningfrån sjukförsäkringen lill sjukvårdshuvudmännen införs med . per invånareoch år. De sjukvårdshuvudmän som medverkar vid anskaffning av kostnadsfriaeller prisnedsatta glasögon till barn och ungdom fåren förhöjning av dennaersättning från sjukförsäkringen lill sammanlagt per invånare och år. 1anslutning lill överenskommelsen bör vidare sjukförsäkringens läke-medelsrabaltändras så all maximibeloppet vid inköp av medicin på recept blir . mot detsedan år 1968 gällande beloppet på . Reglerna om kostnadsfria läkemedelvid vissa sjukdomar behålls oförändrade. 1 saml Nr 36 Denya ersättnings- och avgiftsreglerna avses gälla fr. o. m. den 1 januari 1976.De innebär ett ekonomiskt tillskoll för sjukvårdshuvudmännen med 650 milj. kr.per år räknat på nuvarande vårdvolym. För sjukförsäkringen beräknas de nyaersättningsreglerna innebära en kostnadsökning med sammanlagt 634 milj. kr.per år. Jagförordar alt de i överenskommelsen angivna åtgärderna genomförs på del sätt somjag kommer att redogöra närmare för i det följande. 3.2Ersättning för offentlig öppen sjukvård Förläkarvård som ombesörjs av staten, landstingskommun eller kommun som intetillhör landstingskommun ulgår ersättning från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmannenmed ett enhetligt belopp av . för varje besök. Huvudmannen får samtidigtta ut en patientavgift med högst . Vid läkarbesök hos den sjukefår tas ut . Vid rådfrågning per telefon ulgår ersättningfrån försäkringen med . och patientavgift Hr tas ul med högst . Ienlighet med vad som anges i överenskommelsen bör sjukförsäkringens läkarvårdsersättninglill sjukvårdshuvudmännen fr. o. m. höjas lill . Patientavgiften bör därvid fl uppgå till högst . per besök.De nämnda beloppen inkluderar liksom f n. sådana röntgen- och laboraiorieundersökningarm. m. som patienten kan bli remitterad till vid läkarbesöket. Vid höjningen avläkarvårdsersätlningen har även sjukvårdshuvudmännens kostnader för läkaresvidareutbildning beaktats. Vid läkarbesök hos den sjuke bör tilläggsavgiftenuppgå till högst . Vid rådfrågning per telefon hos läkare bör maximiavgifienför patienten höjas lill samma belopp, dvs. Någon särskild ersättning tillsjukvårdshuvudmännen från sjukförsäkringen för sådana rådfrågningar bör inte ulgåfr. o. m. . Undersökningeller behandling hos sjukvårdshuvudman efter remiss från försäkringsanslutenprivatpraktiserande läkare är avgiftsfri för patienten. Ersättning ulgår f. n.från sjukförsäkringen lill sjukvårdshuvudmannen med . för varje sådanundersökning eller behandling. Delta ersättningsbelopp bör höjas till . 1samband härmed vill jag nämna alt frågan om patientavgiften vid sjukvård hosprivatpraktiserande läkare avses komma alt prövas i samband med framtida beslutom läkarvårdstaxan. Sjukförsäkringensersättningar lill sjukvårdshuvudmännen för den öppna vården avser f. n. enbartläkarnas insatser. Därutöver ulgår endasl ersättning till den försäkrade förutgifter för vissa behandlingar av främst sjukgymnast. Införandet enligtöverenskommelsen av ett nytt enhetligt ersättningssystem även för sådanasjukvårdande behandlingar som utförs av annan personal än läkare innebär enviktig breddning av försäkringens ersättningsregler. somdärmed inte blir enbart knutna till läkarnas vårdinsatser. 1 enlighet medöverenskommelsen bör ersättning ulgå från sjukförsäkringen lill sjukvårdshuvudmännenmed . för varje behandling som ges på grund av sjukdom och har ordineratsav läkare. Ersättningen bör också utgå för ulprovning och anpassning efter läkarordinalionav hjälpmedel för handikappad. Patientavgiften bör sättas lill högst . Den nya behandlingsersältningen kan på motsvarande sätt som denhöjda läkarvårdsersätlningen underiätta en mera allsidig utbyggnad avresurserna inom den öppna sjukvården. Eftersom behandlingarna utförs efterlakar-ordination och inom ramen för sjukvårdshuvudmännens vårdansvar finner jagdet inie nödvändigt all för egen del ange några kompelensregler eller begränsningarav de personalkategorier som skall svara för de ersättnings-berättigadebehandlingarna. Del bör ankomma på alt utfärda de närmaretillämpningsföreskrifter som behövs. Om flera sjukvårdande behandlingar gesvid samma besök utgår endasl ett ersättningsbelopp. Behandlingsersätlning ulgårinte förbehandling som ges i anslutning lill ersältningsberälligat besök hosläkare. Genomde nya ersättningsreglerna för sjukvärdande behandlingar inom den offentligaöppna vården kommer nuvarande bestämmelser om ersättning försjukgymnastbehandling m. m. enligt kungörelsen 1962:387 att i fortsättningengälla enbart för behandling hos privatpraktiserande vårdgivare. I den månbehandling hos privatpraktiserande sjukgymnast eller annan vårdgivare utförtsenligt avtal mellan vårdgivaren och sjukvårdshuvudman skall behandlingen enligtöverenskommelsen kunna räknas som behandling hos huvudmannen och såledesomfattas av de nya ersättningsreglerna. Därmed kommer tillämpningsområdet fördet äldre ersättningssystemet alt minska ytterligare. Frågan om hursjukförsäkringens ersättningsregler skall utformas när det gäller sådanabehandlingar enligt nämnda kungörelse som utförs av privatpraktiserandesjukgymnaster m. fl. behöver utredas i särskild ordning. Jag kommer senaredenna dag alt föreslå att regeringen uppdrar ål alt göraen sådan utredning och lägga fram förslag i denna fråga. Vid fullgörandet avdetta uppdrag skall samråda med socialstyrelsen.Landstingsförbundet och berörda personalorganisationer. Avsiktenär att det nya ersättningssystemet skall tillämpas även när del gällerverksamheten inom sjukvårdshuvudmännens psykiska barna- och ungdomsvård. 1enlighet med överenskommelsen bör därmed det nuvarande särskilda statsbidraget tilldenna verksamhet upphöra fr. o. m. . Nären försäkrad vårdas på sjukhus utgår i. n. ersättning från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmannen med . För som den försäkradevistas på sjukhus görs avdrag med . på den sjukpenning denne ärberättigad till. Avdraget får dock utgöra högst en tredjedel av sjukpenningensbelopp och den återstående sjukpenningen skall alllid uppgå lill lägst 8 kr.per dag. Överenskommelseninnebär alt sjukhusavgiften höjs lill . per vårddag och alt sjukförsäkringenliksom svarar för denna avgift när det gäller försäkrade patienter.För patienter som inle omfattas av sjukförsäkringens ersättningsregler försjukhusvård kommer sjukvårdshuvudmännen atl fastställa vårdavgiften medutgångspunkt i nämnda nivå för ersättningen från försäkringen. Därvidförutsätts i enlighet med överenskommelsen all huvudmännen liksom vidbehov medger avgiftsnedsällning eller avgiftsbefrielse. 1samband med de överiäggningar som föregått överenskommelsen har företrädarnaför sjukvårdshuvudmännen framhållit behovet av en översyn beträffandeavgiftsreglerna vid sluten sjukvård för dem som inle omfattas avsjukförsäkringens ersättningsregler för vården. En sådan översyn är befogadoch jag avser att senare denna dag föreslå alt regeringen uppdrar åt socialuiredningenalt bl. a. mol bakgrund av gällande avgiftsregler vid vård i ålderdomshemutreda denna fråga. Detnuvarande sjukpenningavdraget med . vid sjukhusvård fastställdes år 1972med utgångspunkt i då gällande sjukpenningbelopp. Vid sjukpenningreformen år1974 skedde en allmän höjning av sjukpenningbeloppen som blevbeskattade. Mol bakgrund bl. a. av den allmänna beloppshöjningen vidsjukpenningreformen bör sjukpenningavdragel vid vård på sjukhus i enlighet medöverenskommelsen fastställas lill . per dag fr. o. m. den 1 januari 1976.Avdraget bör liksom f n. utgöra högst en tredjedel av sjukpenningbeloppet ochden återstående sjukpenningen alltid uppgå till lägst per dag. Resekostnadsersättningfrån sjukförsäkringen utgår i samband med er-sällningsberälligad läkarvård,landvård eller sjukhusvård. Ersättning utgår också för resor i samband medsådan vård eller behandling av sjukgymnast m. fl. som är ersätlningsberältigadenligt den tidigare nämnda kungörelsen 1962:387. Vidare ulgår reseersättning isamband med sjukvård som lämnas av distriktssköterska ellerdistriktsbarnmorska. Ersättning utgår som regel i den mån resekostnaderna förvarje besök överstiger . För resor till och från tandläkare är karensbeloppel15 kr.