prop · FZ03110 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:110 Regeringens proposition 1975/76:110 om radio och television i utbildningsväsendet beslutadden 11 riiars 1976. Regeringenföreslår alt antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoU. 1propositionen lämnas på gmndval av belänkande från utredningen angående denfortsalla verksamheten med radio och television inom utbildningsväsendet(TRU-kommitlén) förslag om organisation, inriktning och lokalisering av denframlida produktionen av utbildningsprogram. För all tillgodose behoven avljud- och bUdprogram för olika delar av utbildningsväsendet föreslås atl ettsärskilt utbUdningsprogramorgan bildas som bör ha till uppgift alt framställaläromedel i form av ljud- och bildprogram för i första hand elersändning. Dettaförelås ske genom all - fr. o. m. - den nuvarande TRU-kommUténsverksamhel läggs samman med utbildningsprogramverksamhet. a. alt verksamhel inom vuxenutbildningen, som nufinansieras med mottagaravgifler, överförs till del nyaulbildningsprogramorganet. Verksamhetenföreslås bedrivas i form av en statlig stiftelse som är frislående i förhållandetill myndigheler och . Framställningenav ljud- och bildprogram bör i första hand inriklas mot sådana utbildningsvägaroch gmpper för vilka brist på läromedel råder. Förskolan och vuxenutbildningenbör därvid prioriteras. Riksdagenföreslås fatta beslut om alt det nya utbUdningsprogramorga-net skall ha egensändningsrätt. Intill det beslut fattats med anledning av förslag frånradioutredningen bör särskilda avtal om sändningsutrymme och andrasamarbetsfrågor träffas mellan utbildningsprogramorganet och Radio.Detta innebär att några ändringar i radiolagen, radioansva- l-Riksdajjcn l'/7V7'.. I .a/iil. Prop.1975/76:110 2 righetslageneller avtalet mellan staten och inle föreslås i propositionen. Den föreslagna stiftelsensstyrelse bör ulses av regeringen som också fastställer stiftelsens stadgar. I likhel med andra programsorn etersänds bör även stiftelsens utbildningsprogram kunna granskas avradionämnden. En särskild utredning kommer att tiUkallas för atl utreda frågorkring videogram m. m. Delnya ulbildningsprogramorganet föreslås bli lokaliserat till södra delen avStockholmsområdet. Förplaneringsuppgifler m. m. i samband med bildandel av stiftelsen ochsammanläggningen av produktionsenheterna kommer en särskild organisationskommittéatl tillkallas. Regeringen avser all återkomma tUl med anslagsframställningför slUlelsen för /78. Ulbildningsprogramorganet bör kallasSveriges Utbildningsradio. På gmndval av kommitténsbetänkande om distansundervisning inom högskoleområdet föreslås atl regionalaoch lokala organ inom högskolan får ansvaret för planering och genomförande avdistansundervisning. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , , ,, Proposition om radio och television i utbildningsväsendet Med slöd av Kungl. Majits bemyndigande den 24 febmari 1967tillkallade dåvarande chefen för , statsrådetEdenman, sakkunniga för att utreda frågan om användningen av radio ochtelevision i utbildningsväsendet saml för alt leda försöksverksamhel inom detlaområde (U 1968:44). De sakkunniga antog benämningen kommitién för televisionoch radio i utbildningen (TRU 1). Kommittén avlämnade två betänkanden; (SOU 1971: 36)Produktionsresurser för TV och radio i utbildningen saml (SOU 1973:19) TRU:sförsöksverksamhel 1967-1972. Med slöd av Kungl. Maj;ls bemyndigande den 30 december1971 tUlkallade dåvarande statsrådet sakkunniga' för atlutreda frågan om den fortsatta verksamheten med radio och television inomutbUdningsväsendet (U 1971:13). De sakkunniga antog benämningen utredningen angående denfortsalla verksamheten med radio och television inom utbildningsväsendet (TRUH). ' När betänkandet avlämnades: statssekreteraren , ordförande, generaldirektören , direktören ochfortbildningsledaren . 1975/76:110 4 TRUII fick i uppdrag atl dels planera och leda produklionsverksamhe-ten, somfrämsl skulle inriktas på vuxenutbildning och förskola, dels lägga fram förslagom hur radio- och TV-inslag m.m. skall utnyttjas på dessa områden, dels läggafram förslag om hur en framtida organisalion av verksamheten skulle utformas. Den28 erhöU TRU IItilläggsdirektiv alt utreda frågan omell svenskl utbildningssystem efter mönster av del brittiska The OpenUniversily. Dessuiom fick kommitién i uppdrag atl prövafrågan om den framlida lokaUseringen av de verksamheter, som berörs avorganisationsförslaget. Deriktlinjer, som TRU I erhöll för försöksverksamheten med förskoleprogram, hargällt även efter det att ansvaret för denna övergått lill TRU II. Molsvarande gäller uppdraget att särskilt beakta de handikappades problemsamt atl ägna särskild uppmärksamhet ål handikappade barn. Ulöver direktivenhar TRU 11 fåll vissa riktlinjer för sin verksamhel i slalsverks-ochbudgetpropositioner och regleringsbrev. TRU II haravlämnat betänkandet (Ds U 1975:8) Kabelvision och huvudbelänkandel (SOU1975:28) Program för ljud och bild i utbildningen. Över huvudbelänkandel harefler remiss yttranden avgelts av socialslyrelsen, ,leleverkel, statskontoret, riksrevisionsverkel (RRV), siatens kulturråd,bamfdmrådel, radionämnden, () - som överlämnat yttrandenfrån ell anlal länsskolnämnder, skolstyrelser, läramtbildningsanslaller ochfolkhögskolor - ,universitelskanslersämbetet (UKÄ) - som överlämnat yttranden frånuniversiteten, de tekniska högskolorna, högskolan i , karolinskainstitutet och - somöverlämnat yttranden från socialhögskolorna i Slockholm, och -lantbmksstyrelsen, (), i Slockholmslän, i som överlämnat yttranden frånNorrköpings kommun och - och iVästerbollens län - som överlämnat yttranden från kommun, Västerbottensläns landsting och , Västerbollens distrikt. Vidare har yttrandenavgelts av massmedieutredningen (JU 1970: 59), ulredningen (JU 1974:14) om reklami videogram, handikapputredningen (S 1966:38), utredningen (U 1972:06) omskolan, staten och kommunema (SSK), folkhögskoleulredningen (U 1972:08), 1974års läramtbildningsulredning, LUT 74 (U 1974:04) och radioulredningen (U1974:08). Dessuiom har yttranden inkommit från , allmänna biblioleksförening (SAB), (), Stiftelsen för rikskonserter (Institutet förrikskonserter), (), (), , (Vuxenskolan), Tjänstemän- Prop.1975/76:110 5 nensbildningsverksamhel (TBV), i (LO), (), (),Centralorganisationen /SR (/SR), ()och (). Vidare har yttranden inkommit frånHandikappförbundens centralkommitté (HCK) - som överiämnal yttranden bam och ungdomar, . De blindas förening, ochHörselfrämjandels riksförbund - (Statsförelag), Sverigesförenade studentkårer (SFS), Brevskolan, Föreningen svenskaläromedelsproducenter (), och Skola (RHS), , kommun och . Över TRU II:s belänkande(SOU 1975:72) Distansundervisning har efler remiss yttranden avgetts avstatskontoret, RRV, UKÄ som överlämnat yttranden från universiteten, detekniska högskoloma, högskolan i , ochbibliotekshögskolan - , samarbelsnämnden förjoumalislhögskoloma, styrelsen för jordbmkets högskolor och statensveterinärmedicinska anstalt, AMS, statens invandrarverk, radioutredningen, dencenirala organisationskommittén för högskolereformen (H 75), SÖ ochhandelsflottans välfärdsråd. Vidare har yttranden avgelts av , , , , ,, Vuxenskolan, LO, TCO, /SR, SÄF, Statsföretag, ,Brevskolan och . 2 TRU-KOMMITTÉNS /EKANDE PROGRAMFÖR LJUD OCH BILD I UTBILDNINGEN 2.1Kommitténs allmänna överi'äganden 2.1.1UtbUdningssamhället och de nya medierna Utbildningsväsendeti har undergått genomgripandeförändringar. har nyUgen beslutat om införande av en allmänförskola. Det gamla paraUeUskolesystemet med folkskolan och realskolan harersatts av en nioårig obligatorisk sammanhåUen gmndskola. De olika gymnasialaskolformema aUmänl gymnasium, handelsgymnasium, tekniskt gymnasium ochfackskola har tillsammans med yrkesskolan integrerats i gymnasieskolan. Ocksåden eftergymnasiala utbildningen har förändrats och byggts ut. InomvuxenutbUdningen har vuxenutbildning och statens skolor för vuxnatillkommit. Arbetsmarknadsutbildningen har expanderat kraftigt. Tillföljd av den sociala och ekonomiska utvecklingen och skolreformerna harantalet elever i de frivilliga undervisningsformerna mångdubblats ,en utveckling som har sin motsvarighet också inom det fria och frivilligafolkbildningsarbetet. Allteftersommedier såsom film, radio och TV har utvecklats har de alltmer kommit attanvändas i undervisning av skilda slag. Teknikens utveckling under de senasteårtiondena har förbättrat möjligheterna alt använda ljud- och bildprogram iundervisningen. Under1950-talel började ljudbandspelare tas i allmänt bruk i undervisningen. Motslutet av 1950-lalet inleddes också uppbyggnaden av ett riksomfattande nät avsärskilda enheter för audiovisuelll material (AV-centra-ler), som ochlagrar unden/isningsprogrammen och svarar för den fortsatta distributionen ultill skolor och studieförbund. Ungdomsskolan, högskolan och, fastän i mindregrad, även förskolan är välförsedda med teknisk utmstning;stUIbildsprojektorer, ljudbandspelare, filmprojektorer, radio- ochTV-apparater tillhör den normala utmstningen. Videobandspelare för uppspelningoch videokassettspelare för bandning och uppspelning avTV-program finns i betydande omfattning i skolorna. Studieförbundenär relativt välförsedda med filmprojektorer och ljudbandspelare. På någrafå skolor men framför alll inom universiteten och lärarhögskolorna finnsdessuiom utrustning för egen intem TV-pro-duktion. Radioprogramför ulbildning används huvudsakligen i bandad form. Prop.1975/76:110 7 Inomvuxenutbildningen är dock direktmottagning fortfarande vanlig. 1 takt med attskolor och studieförbund får tillgång till videokasseltspelare kommer i ökadutsträckning även TV-programmen att användas bandade. Attolika medier bör användas i undervisning är knappast längre ett kontroversielltpåstående. Frägan gäller.hur de skall användas och till vad. Inom pedagogikenhar olika synsätt brutits och bryts alltjämt mot varandra.Förmedlingspedagogik, aktiviietspedagogik, problemorienterad undervisning ochdialogpedagogik utgör några huvudlinjer. Frågan om radions och TVins uppgifteri undervisningen kan inle diskuteras isolerat från den pedagogiska ulvecklingeni övrigt. Användningenav radio och TV måste liksom andra läromedel sältas i relation till de mål,meloder och arbetsformer som är aktuella inom skolväsendet ochfolkbildningsarbetet. Därmed måsle mediernas användning i första hand sesutifrån pedagogiska och utbildningspolitiska utgångspunkter, inle som enteknologisk fråga. Huvudfråganär vilka kvaliteter som ljud- och bildmedierna kan tillföra verksamheten iskolan och studiecirkeln och vilka bidrag de kan lämna för atl motivera ochrekrytera nya gmpper av studerande. Därvid måste beaktas vilka erfarenhetersom finns samlade i och i andra länder när det gälleranvändningen av ljud- och bildprogram, vUka behov som föreligger, vilkafömtsättningar som bör gälla i tekniskt och pedagogiskt avseende och slutligenhur den framtida produktionen av undervisningsprogram skall organiseras ochvilken inriktning den skall ha. 2.1.2Produktion och distribution av ljud- och bildprogram 1undervisning används ljudband och ljudkassetter i stor ulslräckning. Banden ochkassetterna är standardiserade. Sedan 1930-talel är film del vanligastförekommande formatet för distribution av undervisningsfilm. Videogram är ensamlingsbeteckning för videoproduklioner som lagras på band eller skivaavsedda all spelas upp via en TV-apparat. används i utbildningenvideokassetter och videokasseltspelare, som visal sig vara mera lätthanterligaän videoband och videobandspelare. De båda videokassellsystem som är aktuellaär VCR och U-matic. Systemen är inte kompatibla, dvs. en U-malickassell kaninle användas i en VCR-spelare och vice versa. Videoskivan finns ännu inle ibmk i . Produktion av ljud- ochbildprogram för olika utbildningsområden förekommer i viss ulslräckning utanförSveriges Radio och TRU. Läromedelsproducenterna har ökat sin produktion avljudband och ljudbildband . Viss filmproduktion sker medskallemedel inom försvaret, Liber Läromedel, styrelsen för intemationellutveckUng (SIDA), de affärsdrivande verken m.fl. Den kommersiella svenskaoriginalproduklionen av undervisningsfilm är av blygsam omfattning främslberoende på de begränsade möjUghetema att försälja kopior. Flertaletundervisningsfilmer är importerade. 1975/76:110 8 TV-produktionav undervisningsprogram förekommer, förutom vid TRU och , vidvissa högskolor, inom försvaret och vissa landstingskommuner. Framför allt vidde större lärarhögskolorna förekommer en relativt omfattande produktion. Ocksåinom näringslivel produceras TV-program för bl. a. intemutbildning ochmarknadsföring. Distributionav radio- och TV-program sker genom elersändning och s. k. markdistribution.Elerdistribution av utbildningsprogram för direkl-mottagning är fortfaranderelativt vanlig för förskolan och lågstadiet. För övriga skolformer etersändsprogrammen för bandning vid ÄV-cenlraler eller direki i skolorna.AV-centralemas service lill skolorna med bandade radio- och TV-program är avslor omfattning. ÄV-cenlralerna förser också skolorna med filmkopior. En radstörre bibliotek svarar också för viss AV-service. 2.1.3Pedagogiska teorier kring ljud- och bildprogram Kommitténanför alt användning av ljud- och bUdmedier i undervisningen är naturlig i dens. Stora delar av människans uppfattning om den verklighet somligger utom räckhåU gmndar sig på erfarenheter genom bl. a. radio och TV. Delfinns enligl kommitién två huvudmotiv för användning av ljud- och bildprogram iundervisningen. Fördel första: Ljud- och bildprogram kan underlätta inlärningen genom alt försemänniskan med "levande jppfallningar" om företeelser i verkligheten.Medierna kan likaså tillvarata människans förmåga atl skaffa sig och bibehållavetande genom bilder och föreställningar. Genom reportage, intervjuer,dramatiseringar och dokumentära program, men också genom stiliseringar,animation och trickfilm, kan människans föresläUningsvärld förankras iupplevelser, som underlättar förståelsen av förhållanden och processer iverkligheten. Fördel andra: Genom de slora möjligheter lill skiftande presentations-sätt sommedierna erbjuder ökar förutsättningarna för all variera bearbel-ningssätl ocharbetsformer och utveckla undervisningsmetoderna. Räll utformade kan ljud- ochbildprogrammen stimulera till verksamhel, som ger möjlighet till både samverkan(dialog) och individualisering. Kommilténframhåller vidare att erfarenheter från programverksamheten vid TRU ochSveriges Radios Utbildningsprogramenhet (SR/UTB) visar atl de störstakvalilelsvinstema kan utvinnas ur ljud- och bildmediema om dessa på lämpligtsätt anknyts till och samordnas med övriga inslag i undervisningen.Produktionen av flermedieserier men även mer fristående program bör såledesföregås av en noggrann undervisningsplanering så att användningen av mediernasätts i relation tiU de mål, metoder och arbetsformer som man inom skolan ochdel fria och frivUliga folkbildningsarbetet vill arbeta för. Hur långt man påplanerings- och produktionsplanet skall Prop, 1975/76:110 9 drivadenna samordning skiftar alll efter syfte, ämne, målgmppens fömtsättningar ochde allmänna omständigheter som råder för en viss utbUdning. 2.1.4Nuvarande verksamhet vid TRU och SR/UTB Kommitiénger i betänkandet en ulföriig redogörelse för de fyra sektorer inom utbildningsområdetför vilka läromedel och studiematerial har producerats inom TRU, SR/UTB inkl.Sveriges Radios vuxenundervisning (SR/VUX). nämligen för bam i förskoleåldem,för ungdomsskolan, högskolan och vuxenutbildningen. I det följande lämnas enkortfattad sammanfattning av kommitténs redogörelser. För en mer utförligbeskrivning hänvisas lill kommitténs betänkande. TRU:sproduktion inom förskoleområdel inleddes och har omfattat främslelersända TV-program (OM-program) men även tryckt kompletterande material.Produktionen har riktats lill förskolebarn, föräldrar och andra vuxna samtpersonal inom förskoleverksamheten. Förskoleprogrammen har syftat till attaktivera barnen och ge allsidig orientering om grundläggande matematiskabegrepp, om samhälle och natur samt all ge stimulans för språk- ochkänslomässig utveckUng. Från /74 har flertalet TV-programproducerats i färg. Antalet program har ökal från tio /71 lill32 /74. Undersökningar har visal atl anlalel förskolebarn somtittar på OM-programmen i hemmen ökar samt alt barn på mer än hälften avsamtliga daghem regelbundet brukar titta på dessa program. De etersändaOM-programmen har även använts inom lågstadium och inomspecialundervisningen. Del gäller särskilt särskolans högstadium eftersomprograminnehåll, tempo och svårighetsgrad har visat sig vara väl anpassade lilldessa elevers behov och fömtsättningar. Bambibliotek använder också regelbundetOM-programmen antingen när de etersänds eller i samband med filmvisningar förbåde enskilda bam och förskolegrupper. Erfarenheternafrån såväl som TRU:s verksamhet visar, att utnyttjandet avprogrammen lill slor del är beroende av den förhandsinformation som ges omsändningslider, programinnehåll etc. TRU har gjort särskild information omförskoleproduktionen för att upplysa om kommande TV-program och trycksaker föratt stimulera till ett aktivt tittande. SR/UTB:sprogramutbud för ungdomsskolan har riktats lill elever och lärare i grundskolanoch gymnasieskolan. Program har producerats i första hand för de obligatoriskaämnena eller sådana tillvalsämnen som valts av ett stort antal elever. Under desenaste åren har SR/UTB påbörjat elt utvecklingsarbete och en begränsad produktionför elevgrupper med särskilda behov. Del gäller svagpresterande elever igmndskolan, invandrarelever och elever i special- och särskola. Sedan år 1966har årliga behovsanalyser genomförts, varigenom olika intressenter på skolansområde Prop.1975/76:110 10 har beretts tillfälle atl framföra sina synpunkler påutbudets omfattning och inriktning. Riksulbudel från SR/UTB omfattade under /75omkring 700 nyproduktioner i radio och 90 nyproduktioner i TV. Hämtöver sändsomkring 500 radioprogram och 350 TV-program i repris. Utöver riksulbudelproduceras omkring 270 regionala skolradioprogram. Regional skol-TVförekommer inle. Erfarenheterna från den regionala programverksamheten ärpositiva. Vid sidan av elevprogrammen har flera sloralärarforlbildande projekl genomförts i samarbele med SÖ. Elevserier producerasofla med ambitionen alt vara utlöpare av nya läroplaner. Del gäller t. ex.Trialog för högstadiet saml lågstadieserien Klotet. Vid sidan av skolprogrammen har TRU l:sarbetsgmpp för skolan, TRUAS, bedrivit försöksverksamhet med ljud- och bUdprogrami undervisningen i gymnasieskolan. överflyttades ansvarel förTRUAS-projekl lill SÖ. 1 en rapport från SÖ, Parallell användning avflermedieläromedel i gymnasieskolan, redovisas erfarenhetema av del samladeTRUAS-försökel. Genom direktiven lill TRU II begränsades TRU:s produktion för högskoleområdet. På förslag av TRU II har den obligatoriska användningen av förproduce-ralmaterial vid i upphört. beställer ochfinansierar numera självt produktion som dock till största delen utförs av TRU.Denna produktion är främst inriktad på tillämpade tekniska ämnen. Inom delsamhällsvetenskapliga området har framtagits etl läromedel iundervisningsteknologi. Brislen på lämpliga läromedel är betydande inom mångaområden i högskoleutbildningen. Skälen härtill iir bl. a. små målgmpper, enmångfald av ämnesområden och ämnesvarialionema vid olika högskolor. Detla harlett fram lill atl en betydande läromedelsproduktion sker inom de olikahögskoleenheterna. Produktionen finansieras både över särskilda anslag förpedagogiskt utvecklingsarbete och med medel från driflkostnadsanslag. har vid högskoloma ordnats lokala produktionsresursersåväl för tryckta läromedel som för AVM.' Inom UKÄ-områdel äger den störstaTV-produklionen mm vid universiteten i och Slockholm. InomSÖ-området svarar de sex slörre lärarhögskolorna för en betydandeTV-produktion. Från /69 kan inlem TV betraktas som elt etableratinslag i läramtbUdningen. Erfarenhetema från lärarhögskolornas TV-verksamhel,vilka är väl dokumenterade, är övervägande positiva och tillämpbara även förannan högskoleutbildning. ' AVM =audiovisuellt material - samlingsbeteckning förstillbild och/eller röriig bild i form av diabild, fdm, direktmoUagna ellerbandade TV-program, radioprogram eller ljudband, i samtliga fall med ellerutan tryckt material. 1975/76:110 11 Eterburen vuxenundervisning har funnits under lång lid ivårt land. Radio och TV är unika medier för distribution av undervisning lillstora, geografiskt spridda målgrupper som också på detta sätt kan nås ihemmiljö. Vissa radio- och TV-kurser har kunnat nå och aktivera en förhållandevisstor publik. Även om pedagogiskt och metodiskt betydelsefulla insalser harförekommit tidigare - i synnerhet i fråga om språkundervisningen i radio - såär del försl som man gått i närkamp med de problem somgäller den eterburna undervisningens integrering i andra former avvuxenutbildning, framför allt i studiecirkelverksamheten. Delta har medfört ensträvan mot ökad differentiering och flexibililet hos de kursprojekt somtagils fram. Kommittén redovisar därför erfarenheterna frän SR/UTB ochTRU med exempel på olika grader av komplexitet: - Etersäiidaprogram utan något stödmaterial. - Etcrsiindapiogiam med enkelt kompletterande stödmaterial. - Elersändaprogram som inslag i flermedieprojekt. - Ljud- ochbildpiogiani i niaterialpaket utan etersändning. Under /74 utnyttjades TRU- ochSR/VUX-kurser i 32 285 studiecirklar med 281 084 deltagare. Detta innebär enökning med . Mest använda är kurser i främmandespråk, framför alll i engelska. Även antalet deltagare kring AVM ifolkhögskolor visar en ökning , medan användningen inom kommunalvuxenutbildning minskat lill följd av all kurser lämpade för denna studieforminle har producerats . AVM har även använts inom arbetsmarknadsutbildningenmed tillfredsställande resultal. I bcliiiikaiulLM redovisas den verksamhet som TRU bedrivitbland syn-skadiidc (IViimst talböcker), bland hörselskadade och döva(lextsättning, spcxiclla produktioner där teckenspråk ingår) och bland psykisktuiveck-lintisslörda (anpassningar av redan producerade program saml speciellapiiHluklii>Mcr I, ox. dokumentationer av samtal med utvecklingsstörda). Iii.saiscma i form av AVM för invandrare har hillillsvarit begränsade. Några radio- och TV-kurser i svenska och i samhäUsorienteringför in-vaiuhaiv har varit ganska flitigt utnyttjade men ännu återstår mycketall ¥.öv:\ för all cibjuda de språkliga minoriteterna i liknandemöjligheter till vuxenutbildning som står den svensklalande befolkningen tillbuds. 2.1.5 Behov av och önskemål om ud- och bildinsatser Någon systematisk pch genomgripande inventering rörandebehovet av ljud och bild inom de behandlade utbildningsseklorema har kommilténinle kunnat göra. De metodiska svårighetema i samband med en sådan inventeringär betydande. Däremot redovisar kommitién ett relativt omfattande material sombeskriver intresse för, synpunkter på och inställning till 1975/76:110 12 ljud-och bildprogram hos olika avnämare och utbildningsintressenter. Elluttryck för opinionsläge och bedömning rörande utbildningsprogramverksamhetenutgör de remissyttranden som kommit in över TRU I:s betänkanden. Dettaremissbehandlades inte i vanlig mening. I stället ombads ett stort anlalinstanser att lämna synpunkter på en rad preciserade frågeställningar.Sammanlagt inkom ett hundratal yttranden. Detta förfarande kan enligtkommitténs uppfattning ses som ett led i själva utredningsarbetet och enkartläggning av erfarenheter, önskemål och attityder på avnämarsidan. Sågott som samtliga instanser som yttrade sig över TRU l:s andra betänkandeTRU:s försöksverksamhet I%7-I972 uttryckte en positiv inställning lill TRU:sförskoleverksamhet och ansåg att behovet var stort av en fortsatt produktionfor både hemmavarande bam och bam i förskola. Dessuiom underströk ett flertalinstanser värdet av en ljud- och bildproduktion för föräldrar och andra vuxnasaml för fortbUdning av förskolans personal.