prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Ökadepersonalresurser krävs för bl. a. tillsyn och uppföljning av försäkringskassornasverksamhet, för rationaliseringsåtgärder samt för systemutveckling. Två nya tjänstersom byråchef bör inrättas och dessutom beräknar jag medel för ytterligare åttabyrådirektörer, en förste byråsekreterare och två biträden, varav ett kvalificerat (3). Prop.1975:1 Bilaga 7 33 avdelningschef vid verket kan genomomdisposition hållas oförändrat. Överföringen avsjukförsäkringens administration till det terminalorienterade ADB-systemetmedför att dataanläggningen i övertar vissa arbetsuppgifter frånförsäkringskassorna. Huvudsakligen till följd härav krävs personalökningar vidteknska byrån. På systemenheten behövs ytterligare tjänster framför allt försystem- och programmeringsarbete och på driftenheten behövspersonalförstärkning för ökad maskindrift. Jag beräknar medel för sammanlagtytterUgare 40 tjänster, nämligen nio byrådirektörer, sju förstebyråsekreterare, två byråassistenter, fem assistenter, en förste operatör, sexoperatörer, en expeditionsvakt och nio biträden (4). 1 övrigt beräknar jagmedel för ytterUgare fyra biträden, varav ett kvalificerat vidredovisningscentralen (6). Vidare beräknar jag ökade rnedel med . förtUlfällig personal på yrkesskadeavdelningen Och ytterligare . förökad revisionsverksamhet när det gäller arbetsgivaravgifterna (7). Den ökadeverksamheten vid dataanläggningen medför ökade maskinkostnader och jag beräknarmedel härför. För arbete beräknar jag sammanlagt 2,8 milj.kr. Övergången tUl automatiskdatabehandling vid innebär betydanderationaliseringsvinster vid försäkringskassorna därigenom att omfattandemanuella rutiner kan slopas. För att i detta sammanhang bibehålla nuvarandekostnadsfördelning bör den del av kostnadema för tekniska byråns verksamhet somavser sjukförsäkringen påföras försäkringskassornas administrationskostnader.Jag beräknar denna kostnadsandel till 18 milj. kr. för nästa budgetår. Detankommer på regeringen att utfärda närmare bestämmelser angående debiteringen. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. bemyndiga regeringen attvid inrätta två tjänster som byråchef i Fe 24, 2. tillRiksförsäkringsverket för /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1973/74 Utgift 10 987 931 510 1974/75 Anslag 12 470 000 000 1975/76 Förslag 15 310000000 Från detta anslagbekostas folkpension i form av ålderspension, förtidspension, änkepension ochbarnpension samt hustrutiUägg och barntillägg tUl den som uppbär ålders- eUerförtidspension. Härifrån bekostas också handikappersättning samt vårdbidrag förhandikappade barn. 3 1975 1 samL Nr1. 1975:1 BUaga 7 34 Ålderspension liksom helförtids- eller änkepension utgår fr. o. m. för år räknat med95 % av faststäUt basbelopp för ensam pensionär och med sammanlagt förtvå pensionsberättigade makar. För den som inte kunnat förvärva ATP eller somhar lågt ATP-belopp kompletteras folkpensionen med pensionstillskott, sominnevarande budgetår utgår av basbeloppet för en ensam pensionär ochmed av basbeloppet för ett pensionärspar. Basbeloppet fastställs för varjemånad och har för fastställts till . Frän anslaget bekostasäven vissa läkarundersökningar m. m. vid sjukhus iNynäshamn, och Åre avseende undersökningsfall för den allmänna försäkringensbehov. Bestämmelserna om denämnda folkpensionsförmånerna återfinns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (ändrad senast 1974:977), lagen(1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension(ändrad senast 1974:786) och lagen (1969:205) om pensionstillskott (ändradsenast 1974:785). Vid beräkningen avfolkpensionskostnaderna under /76 har riksförsäkringsverketutgått från ett uppskattat antal pensionstagare vilken månadansetts representativ för hela budgetåret. Verket har därvid gjort följandeuppskattning beträffande antalet pensionärer med olika slag avpensionsförmåner. Vårdbidrag (antal barn) Barntillägg (antal barn) 1974 och Jan.1975 redovisas här invaliditetsersättning och invaliditetstillägg. På grundval av gällandelagstiftning med de förändringar som föreslagits i prop. 1974:129 och ettbasbelopp på . beräknar anslagsbehovet /76 till 14 230 milj. kr. Kostnaderna för vård påriksförsäkringsverkets sjukhus i , och täcks frånförevarande anslag till den del vårdkostnaderna Prop.1975:1 Bilaga 7 35 avser undersökningsfall för den allmännaförsäkringens behov. Antalet vårdplatser på tre sjukhusberäknas under nästa budgetår vara i stort sett oförändrat (600). Av dessaberäknas en tredjedel komma att avse undersöknings- och utredningsfall för denallmänna försäkringen. Kostnaderna härför skaU ersättas av statsmedel. Ökadedriftkostnader medför en höjning av kostnaden per vårddag. Medelsbehovetberäknas tiU 12,4 mUj. Som jag nämnt iavsnittsinledningen har en rad betydande förbättringar av folkpensionsförmånemabeslutats vid riksdag (prop. 1974:129, SfU 1974:32, rskr 1974:332).Reformerna kommer att träda i kraft etappvis och påverkar i flera avseendenanslagsbehovet för nästa budgetår. Fr. o. m. den iår höjs folkpensionens grundbelopp för ensamstående pensionär från 90 till 95 %av basbeloppet och för pensionärspar från av basbeloppet.Årsbeloppet för folkpensionen höjs därigenom vid nuvarande basbelopp med 450kr. för ensamstående pensionär och med . för var och en av två makar.Genom att höjningen är större för makar utjämnas skillnaden mellan giftas ochogiftas folkpensionsförmåner. Kostnaderna under /76 förgenomförandet av dessa beloppshöjningar beräknas till 775 milj. kr., varav 350milj. motsvarar på innevarande budgetårs anslag beräknade kostnader försärskilt pensionstillägg . Den 1 juU genomförsen ny etapp av det tidigare beslutade programmet förårUga folkpensionshöjningargenom pensionstillskott. De pensionärer som inte kunnat förvärva ATP eller somhar ATP-belopp som understiger en garantinivå får då en ny standardhöjning avsin folkpension. Denna standardhöjning utgör av basbeloppet och blir 270kr. för en ensam pensionär och . för ett pensionärspar om man utgår fråndet nuvarande basbeloppet . Pensionstillskotten uppgår därmed till 21 %av basbeloppet eller I . för en ensam pensionär och . förett pensionärspar räknat på nuvarande basbelopp. Kostnaden för höjningen av pensionstillskottenberäknas till 160 milj. kr. för nästa budgetår. Härutöver kommerfolkpensionen att höjas automatiskt vid förändringar i konsumentprisindex. Jagberäknar att folkpensionens årsbelopp - inkl. pensionstillskott men frånsettkommunalt bostadstillägg under loppet av detta år kommer att öka medsammanlagt ca I . för ensam pensionär och med ca . Därav utgör standardhöjningar ca . för ensam pensionär ochca . Folkpensionens årsbelopp(inkl. pensionstillskott) är f.n. . för en ensam pensionär och 17 190kr. för ett pensionärspar. Prop.1975:1 Bilaga 7 36 utgår kommunalt bostadstillägg till pensionärersom inte har några nämnvärda inkomster vid sidan av folkpensionen. 1 flertaletkommuner är bostadstillägget helt eller delvis anknutet till pensionärensfaktiska bostadskostnad. Kommunalt bostadstillägg utgår f. n. till 730 000pensionärer. Vid riksdag harfattats beslut om gynnsammare inkomstprövningsregler för hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension (prop. 1974:132, SfU 1974:32, rskr1974:331). reduceras sålunda hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg med endast en tredjedel - mot tidigare hälften av densidoinkomst som överstiger de avdragsfria inkomstbeloppen på . förensamstående pensionär och . Kostnadsökningen tillföljd härav för de kommunala bostadstilläggen ersätts av statsmedel i särskildordning. i årförbättras vidare handikappförmånerna inom folkpensioneringen. De nuvarandeinvaliditetsersättningarna och invaliditetstilläggen förs samman tiU engemensam förmånsform som kallas handikappersättning. vidgasförmånsreglerna såväl för denna handikappersättning soni för vårdbidraget tillföräldrar som vårdar handikappade barn i hemmet, vilket innebär att ett ökatantal handikappade kommer att få ersättning för vårdinsatser och merkostnaderpå grund av handikappet. Kostnaden för dessa förbättringar beräknas tUl 100milj. för nästa budgetår. Antalet personer medfolkpension beräknas öka med närmare 60 000 . En stor del avökningen utgörs av ålderspensionärer. Vidare beräknas den nya förmånsformenhandikappersättning komma att utgå till närmare 35 000 personer eller i runttal dubbelt så många som f. n. uppbär invaliditetsersättning ellerinvaliditetstillägg. Även förtidspensionärerna beräknas öka i antal. Jag beräknar statenssammanlagda folkpensionskostnader under nästa budgetår till 15 310 milj. Detinnebär en ökning med 2 840 milj. kr. jämfört med anslaget för innevarandebudgetår. Denna kostnadsökning hänför sig till följande faktorer. Höjning av pensionens grundbelopp 425 milj. kr. Handikappersättning och vårdbidrag 100 milj. kr. Ändrade inkomstprövningsregler för hustrutillägg 10 milj. kr. Höjning av pensionstillskotten den 160 milj. kr. Ökning av antalet pensionärer 260 milj. kr. Kostnader för värdesäkring av pensionerna 1 885 milj, kr. 2 840 milj. kr. Kostnaderna för de olika pensionsförmånerna framgår av följande sammanställning. Förändring jämfört med /75 Vissa undersökningar m. m. Kommunernas kostnader förde kommunala bostadstiUäggen tiU folkpensionärer beräknas för nästa budgetåruppgå tiU drygt 1 500 milj. kr. Samhällets totala folkpensionskostnader undernästa budgetår kommer därmed att utgöra ca 16 800 milj. kr. TiU detta beloppskaU läggas ATP-utbetalningarna, som för nästa budgetår beräknas uppgå till irunt tal 5 600 milj. kr. Tillsammans kommer utbetalningarna från den allmännapensioneringen därmed att uppgå tUl över 22 000 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Folkpensionerför /76 anvisa ett förslagsanslag av 15 . Ersättning till postverket förpensionsutbetalningar 1973/74 Utgift 20 393 452 1974/75 Anslag 23 600 000 1975/76 Förslag 25 900 000 Ersättning tillpostverket för utbetalning av aUmänna pensioner eriäggs halvårsvis iefterskott. Anslaget för /76 avser aUtså kostnader förpensionsutbetalningar under . fr. o. m. 1971/72 framgår av kr./utbet. nad, milj. kr. statsverket, milj. kr. 1974/75 (beräknat) 1975/76 (beräknat) För kalenderåret 1975härverket räknat med omkring 13,3 miljoner utbetalningar genompensionsanvisningar. Av dessa har 6,15 miljoner eller i runt tal antagitskomma att innefatta antingen folkpension jämte tilläggspension eller - enobetydlig andel - enbart tilläggspension. Ersättning till postverketför utbetalning och viss ur kontrollsynpunkt erforderlig databehandling avpensionsanvisningar har för bestämts till sammanlagt . I fråga om pensionsanvisningar, som förutom folkpensionäven innefattar tilläggspension, har verket förutsatt att halva ersättningentill postverket kommer att bekostas av medel ur aUmänna pensionsfonden.Riksförsäkringsverket har utifrån en oförändrad ersättning under år 1975beräknat anslagsbehovet för /76 till 23 milj. kr. har därefter ien framställning begärt att ersättningen för pensionsutbetalningar under år1975 skall höjas till . per utbetald pensionsanvisning. har yttrat sig överpostverkets framstäUning. Jag har inte något atterinra mot den av postverket föreslagna ersättningsgrunden. Med tillämpning avdet föreslagna ersättningsbeloppet beräknar jag anslagsbehovet för nästabudgetår tiU 25,9 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tUl Ersättning förpostverket för pensionsutbetalningar för /76 anvisa ettförslagsanslag av . 1973/74 Utgift 1974/75 Anslag1975/76 Förslag 2 310 421 482 3 290 000 000 2 760 000 000 Prop.1975:1 Bilaga 7 39 Från anslaget utgårstatsbidrag till försäkringskassornas utgifter för sjukförsäkringsförmåner m.m. (utom föräldrapenning, som redovisas under anslaget C 3). Statsbidrag utgick föråren 1971-1973 av kassornas utgifter för grundsjukpenning, barntUläggoch moderskapspenning samt för sjukvårdsersättning (utom sjukvård). Vidareutgick statsbidrag till läkemedelsersättning med . för varje inskrivenförsäkrad. Finansieringsreglerna försjukförsäkringen (inkl. föräldraförsäkringen) fick vid ingång enenklare och i förhållande tUl de olika förmånsslagen enhetlig utformning. Underår 1974 finansierade sålunda staten en tredjedel, arbetsgivarna och deförsäkrade själva återstoden av de totala kostnaderna förförsäkringsförmånerna, inberäknat utgifter för läkemedel samt för förvaltning. Fr. o. m. år 1975finansieras sjukförsäkringen till en fjärdedel genom statsbidrag och tUl trefjärdedelar genom avgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Dessa betalarsin andel genom en socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen som uppgårtill av avgiftsunderlaget. Bidragsbestämmelserna återfinns i lagen(1962:381) om allmän försäkring (ändrad senast 1974:977) och förordningen (1954:519) angående kostnadsfria ellerprisnedsatta läkemedel (omtryckt 1962:405, ändrad senast 1973:471). Statsbidrag utgår vidaremed i regel av kassornas utgifter för frivUlig sjukpenningförsäkringenligt kungörelsen (1962:402) om frivillig sjukpenningförsäkring hos aUmänförsäkringskassa (ändrad senast (1974:806) och lagen (1954:774) med särskUdabestämmelser om frivUUg sjukpenningförsäkring i allmän sjukkassa (ändrad senast1970:144). Verketskostnadsberäkningar för nästa budgetår utgår från de för gällandebestämmelsema. Därvid har beaktats en registrerad ökning av det genomsnittligaantalet sjukdagar. Befolkningsutvecklingen har vidare antagits medföra en årligökning av huvuddelen av försäkringskassornas utgifter med omkring 1 %.Härutöver beräknas en viss ökning av utgifterna för sjukvårdsersättningar ochläkemedelsersättning m. m. Riksförsäkringsverketsberäkningar slutar på en total kostnad för sjukförsäkringen på ca 11 000 milj.kr. infördes,som jag berört i inledningen till detta avsnitt, nya ersättningsregler inomsjukförsäkringen för läkarvård hos privatpraktiserande läkare. Patientavgiftenutgör normalt högst . eller i vissa fall . Den högreavgiften utgår förutom vid läkarhusen endast efter prövning om individuelltaxebindning. De till sjukförsäkringen anslutna läkarna är skyldiga att i sin arvodessättning hålla sig inomde 1975:1 Bilaga 7 40 belopp som anges i en av regeringen faststäUdläkarvårdstaxa. Från sjukförsäkringenersätts fr. o. m. också kostnader för rådgivning ifödelsekontrollerande syfte som vid personligt besök meddelas den som omfattasav sjukförsäkringen, samt för rådgivning angående abort. Detta innebär attsådan rådgivning och i anslutning därtill utlämnade preventivmedel ärkostnadsfria för den försäkrade. Genom beslut vid (prop. 1974:132, SfU 1974:33, rskr 1974:331) har reglerna omfinansiering av den allmänna sjukförsäkringen ändrats. Fr. o. m. årsskiftetfinansieras således sjukförsäkringen tUl en fjärdedel av statsbidrag och tilltre fjärdedelar genom den socialförsäkringsavgift för sjukförsäkringen somerläggs av arbetsgivare och egenföretagare. Med ledning av riksförsäkringsverketsuppgifter och med utgångspunkt löne- och prisnivå beräknar jagsjukförsäkringens totala kostnader tiU resp. 10 882milj. och 11 186 milj. kr. Därvid har den av verket registrerade ökningenav det genomsnittliga antalet sjukdagar beräknats till avrundat . Fördelningenav de beräknade kostnaderna på olika förmånsslag framgår av följandesammanställning. utgifter, milj. kr. Fö rvaltningsu tgif tet Därav för /76 Med hänvisning tUlsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår tUl 2 760 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tiU Bidrag tidsjukförsäkringen för /76 anvisa ett förslagsanslag av . Vissa yrkesskadeersättningar m. m. 1973/74 Utgift 1 551 175 1974/75 Anslag 1600 000 1975/76 Förslag 1 800 000 Från anslaget bekostastillägg på vissa äldre livräntor samt ersättning i anledning av skadefall, därersättning på grund av speciella författningar eller särskUda beslut helt ellerdelvis utgår av statsmedel. Riks fö rsäk rings verket Av medelsförbrukningenunder /74 avser ca . uppräkning och värdesäkring avvissa äldre livränteförmåner från yrkesskadeförsäkrings- resp.fiskarförsäkringsfonden. avser ersättningar enligt vissasärskilda författningar, exempelvis yrkesskadeersättningar åt intagna påanstalt m. fl. samt ersättning i anledning av skada under tjänstgöring icivilförsvaret eller vid brandsläckning. För /76beräknas medeisbehovet för uppräkning av äldre livräntor tUl . ochför ersättningar enligt särskilda författningar till . eUertillsammans 1,8 milj. kr. Jag har inte något atterinra mot anslagsberäkning. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vissa yrkesskadeersättningar m. m. för /76 anvisa ett förslagsanslag av . Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer m. m. Samhällets direktaekonomiska stöd ät barnfamiljerna utgörs främst av allmänna barnbidrag,bostadstillägg, föräldrapenning, bidragsförskott och bosättningslån samtsjukpenning vid vård av sjukt bam, bidrag för vård av handikappat barn ochbarnpensioner inom den allmänna försäkringen. Genom de allmännabarnbidragen får alla barnfamiljer ett grundläggande ekonomiskt stöd.Barnbidragen utgår tUl omkring 1 miljon barnfamiljer med ca 1,8 miljoner barnunder . per barn och år. Anslagsbehovet förnästa budgetår beräknas till 2 700 milj. kr. Administrationen av barnbidragenhar fr. o. m. den förts över från kommunerna och socialstyrelsentill försäkringskassorna och . De inkomstprövadebostadstUläggen utgör ett betydelsefullt komplement till barnbidragen förfamiljer med lägre inkomster och familjer med flera barn. Bostadstillägg utgår till ca 500 000 familjer med omkring Imiljon barn. Frän har de statskommunala bostadstilläggenutvidgats så att de omfattar även låginkomsttagare utan barn. Anslaget förbostadstillägg för barnfamiljer m. m. redovisas under bostadshuvudtiteln. har i sitt slutbetänkande Familjestöd (SOU 1972:34) lagt fram ett omfattande program för utbyggnad av detekonomiska familjestödet. Huvuddelen av kommitténs utbyggnadsprogram hargenomförts. Den nyaföräldraförsäkringen som trädde i kraft den med enföräldrapenning på . per dag ger en betydligt förbättradgrundtrygghet för de grupper som hittillshaft det svagaste försäkringsskyddet vid barns födelse. För dem som harsjukpenning över garantinivän utgär föräldrapenningen med samma belopp somsjukpenningen, dvs. Förälder som för omvårdnad avbarnet minskar sitt förvärvsarbete med hälften har rätt till halv föräldrapenning.Föräldrapenningen, som är ATP-grundande, innebär även ett betydelsefullt steg isträvandena för jämställdhet mellan män och kvinnor genom att männen nu harmöjlighet att stanna hemma och vårda barnet efter dessfödelse. Föräldraförsäkringen är ett viktigt medel för att bryta dettraditionella könsrollsmönstret när det gäller föräldrarnas omvårdnad avbarnen. Enligt beslut vid förraårets riksdag (prop. 1974:15, SfU 1974:5, rskr 1974:37) har ersättningstidenför föräldrapenningen nu förlängts frän sex tUl ianslutning till barns födelse. Kostnaderna för denna reform uppgår tiU ca 150milj. De totala kostnaderna för föräldrapenningen beräknas för nästabudgetår till I 040 milj. kr. Enligt de nya finansieringsregler som gäller täcks av kostnaderna genom arbetsgivarnassocialförsäkringsavgifter och genom statsbidrag. 1975:1 Bilaga 7 43 FamUjepolitiska kommitténhar föreslagit en utbyggnad av ersättningstiden för föräldrapenningen . Sedan föräldraförsäkringen genomfördes har i den famUjepolitiskadebatten förts fram förslag om att en förlängning av föräldrapenningensersättningstid utöver nuvarande skulle förenas med en bestämmelse omviss uppdelning av ersättningstiden mellan modern och fadern. Jag har funnitdet lämpligt att denna fråga prövas närmare av famUjestödsutredningen.Utredningen har genom beslut fått i uppdrag att snarastmöjligt redovisa sina överväganden i denna fråga. görs en analys av erfarenheterna av de nyaförmånsreglerna inom föräldraförsäkringen. Utredningen har också i uppdrag attmed utgångspunkt i familjepoHtiska kommitténs förslag pröva frågan om en föriängningav ersättningstiden för föräldrapenningen. Utredningen skaU därvid undersökaom ersättningstiden kan föriängas på ett sådant sätt att försäkringenunderlättar för föräldrar att förvärvsarbeta med reducerad arbetstid under enviss period efter det att rätten till hel föräldrapenning upphört. En annan viktig reformför barnfamiljerna som genomfördes är rätten till sjukpenning vidvård av sjukt barn. Förvärvsarbetande föräldrar med barn har numöjlighet att och famUj vara hemma och ta hand om sinabarn när de är sjuka i hemmet och i vissa fall då barnet vistas på sjukhus.Försäkringen ger också fadern möjlighet att använda dessa för att tahand om barn i hemmet i samband med att ytterligare barn föds ifamiljen. Vårdbidraget tillföräldrar med svårt handikappade barn i hemmet höjdes tillsamma nivå som folkpensionen inkl. pensionstillskott (f.n. av basbeloppet9 ). Vårdbidraget beskattas som inkomst och bUr ATP-grundande för denförälder som svarar för omvårdnaden av barnet. Enligt beslut vid förra åretsriksdag (prop. 1974:129, SfU 1974:32,rskr. 1974:332) kommer möjligheterna att få vårdbidrag att utvidgas i är. Vidare kommer värdbidragens nivåatt höjas kraftigt den i anslutning till att förtidspensionernahöjs. Även barnpensionernaförbättrades genom att åldersgränsen höjdes från 16 till ochbeloppsnivån höjdes till en garantinivå på av basbeloppet i de fall dåinte änkepension eller barnpension från ATP utgår. Genom bidragsförskottenges ett ekonomiskt grundskydd för barn vars föräldrar lever åtskilda. Denekonomiska tryggheten för dessa barn är därför inte beroende av denunderhållsskyldige förälderns förmåga att betala underhållsbidrag.Bidragsförskottet utgör av basbeloppet och uppgår f. n. tUl . vid nuvarande basbelopp . Enligt nuvaranderegler utgår bidragsförskott enbart om barnet eller vårdnadshavaren är svenskmedborgare. Jag kommer i det följande att föreslå att bidragsförskott fr. o. m.den 1 januari 1976 skall kunna utgå även till barn som inte är svenskmedborgare om barnet eller vårdnadshavaren vistas iriket. Kostnaderna för denna utvidgning av kretsen bidragsberättigade beräknastill ca 8 milj. kr. ochstatskontoret har på grundval av utredningsarbete som utförts inom den s. k.RAFA-utredningen föreslagit att administrationen av bidragsförskotten förs överfrån barnavårdsnämnderna till försäkringskassorna. Med hänvisning tiU vadfamiljepolitiska kommittén anfört i sitt slutbetänkande föreslår verkensamtidigt en ändrad finansiering av bidragsförskotten i samband medomläggningen av administrationen. Därvid förutsätts att konsekvenserna av denändrade finansieringen tas i beaktande i ett större sammanhang där kostnadsfördelningenmellan staten och kommunerna är aktuell. Denna fråga har genom beslut av Kungl.Maj:t överlämnats till kommunalekonomiska utredningen. Genom bosättningslånenges ekonomiskt stöd åt familjer att ordna sin bosättning. Maximibeloppet förbosättningslånen har från höjts till . Frågan ombosättningslånesystemets omfattning och utformning är föremål för särskildutredning. Utredningen väntas lägga fram sina förslag . Följande sammanställningvisar omfattningen och utvecklingen av samhällets direkta ekonomiska stöd åtbarnfamiljerna (milj. ' förmånerfrån moderskapsförsäkringen. 1973/74 Utgift 1974/75 Anslag 1975/76 Förslag 2 878 351 267' 2 720 000 000 2 700 000 000 förextra tillägg till barnbidrag. 1975:1 Bilaga 7 45 Allmänna barnbidrag utgårfr. o. m. med . och barn under ålder.Kostnaderna täcks helt av statsmedel. Administration och utbetalning avbarnbidragen handhas av och försäkringskassorna.Bidragsbestämmelserna återfinns i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag(ändrad senast 1973:955). Riksförsäkringsverketberäknar medelsbehovet för /76 tUl 2 700 mUj. Beräkningarnagrundas på befolkningsprojektion (information iprognosfrågor nr 1974:7, tabell 4). Med ledning härav beräknas antaletbidragsberättigade barn till ca 1 802 000. 1 enlighet med förslagberäknar jag anslagsbehovet för barnbidragen under nästa budgetår till 2 700milj. Jag hemställer att regeringen föreslår att till AUmännabarnbidrag för /76 anvisa ett förslagsanslag av 2 700 000 000kr.