prop · FZ0395 · 1975-12-31 00:00:00 — medförslag til) godkännande av konvention om utomäktenskapliga barns rättsligaställning; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Iproposilionen föreslås att godkänner en konvention om utomäktenskapligabarns rättsliga ställning. Konventionen, som avslutades den 15 oktober 1975.har utarbetats inom . Den fastslär vissa grundläggande principerrörande den rättsliga behandlingen av barn som har fötts utom äktenskap. I - RiksJagen l<*7./7ft. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , ,, , , . Propositionmed förslag till godkännande av konvention om utomäktenskapliga barnsrättsliga ställning antog en konvention om utomäktenskapliga barasrättsliga ställning. Konvenlionen fastslår vissa gmndläggande principer rörandeden rättsliga behandlingen av bam som har fölls utom äktenskap. Konventionenlades fram för undertecknande . Den undertecknades då avDanmark, , , och . Konvenlionen har ännuinte ratificerats av någon stal. Konventioneni fransk och engelsk originalversion jämte översättning till svenska bör fogas tillregeringsprolokollel i delta ärende som bilaga. Konventionensyftar lill all förbättra och förenhetliga reglerna om de utomäktenskapligabarnens rättsliga ställning i medlemsstaterna. Konventtonen bygger påprincipen att bam födda utom äktenskap i rällsligl avseende skall ha sammaställning som bam födda i äktenskap. För att konventionen skall kunnatillträdas också av stater som inle f. n. anser del möjligt att i allaavseenden lillämpa denna princip, bar slutbestämmelserna utformats så alt enstegvis anpassning till konventionens regler är möjlig. Genomkonventtonen åtar sig fördragsslutande stat att se till alt dess nationellalag är förenlig med konventionen saml att underrätta Europarådetsgeneralsekreterare om de åtgärder som vidtas i detla syfte (art. I). Del förberedande arbetet med konventionen skedde i en expertkommitté.Denna har också utarbetat en rapport med kommentarer till konventionstexlen. 1975/76:95 3 Enligt rapporten skall méd lag likställas varje allmäntgodtagen rättsregel vare sig den är grundad på uttryckligförfattningsbestämmelse eller den har stöd i fast praxis. 1 de flesta länder anses utan vidare den som fött ett barnvara mor till det. Emellertid har några länder regler som kräver särskildaåtgärder för fastställande av moderskapet, varvid det också är möjligt att fåett barn registrerat som fött av okänd mor. Konventionen vänder sig mot dettaslags regler och föreskriver att frågan om vem som är mor till ett barn som harfötts utom äktenskap skall avgöras enbart med utgångspunkt från vem som harfött barnet (art. 2). Konventionen föreskriver vidare atl faderskapet tillvarje barn fött utom äktenskapet skall kunna fastställas genom erkännande ellerrättsligt avgörande (art. 3). Denna bestämmelse riktar sig främst mot reglersom inte tillåter faderskapstalan mot en man som vid tiden för barnels avlandevar gift eller som är nära släkt med barnels mor. Beträffande formen förerkännande av faderskap blir nationell lag tillämplig. Även vissa former avlyst erkännande kan, enligl expertkommitténs rapport, anses vara förenliga meddenna beslämmelse. Rättsligt avgörande innefattar både domstols ochadministrativ myndighets avgöranden. Nationell lag avgör även vem som fårväcka faderskapstalan, inom vilken lidsfrist detta skall ske och huruvidafaderskapserkännande eller dom som innebär fastställande av faderskap skall haretroaktiv verkan. Fastän den närmare regleringen av fastställande avfaderskap således har överlåtits till nationell lag innehåller konventionenvissa processuella regler. Invändning mol faderskapserkännande får göras endastom den som önskar erkänna eller har erkänt barnet inte är dess biologiske far(art. 4). Vidare föreskrivs atl i mål om fastställande av faderskapvetenskaplig bevisning, som kan bidra till alt fastställa eller uteslutafaderskap, skall vara tillåten (art. 5). 1 fråga om föräldrars underhållsskyldighet skall sammaregler gälla för barn födda utom äktenskap som för barn i äktenskap. Enmotsvarande bestämmelse finns beträffande underhållsskyldighet gentemot barnetför medlemmar av faderns eller moderns familj (art. 6). Underhållsskyldighetensomfattning liksom den närmare fördelningen av underhållsskyldigheten mellan deunderhållsskyldiga får avgöras enligt nationell lag. Föräldrar har myndighet över sina barn i flera olikahänseenden. Man kan skilja på behörigheten alt företräda barnet, förvaltningenav barnets tillhörigheter och vårdnaden om barnet. Som en sammanfattande benämningför samtliga dessa funktioner används i konventionen uttrycket "pa-renlal authority"("autorité parentale"). Denna term är emellertid inte entydig och iart. 8 i konventionstexten härden använts på ett sätt som skulle kunna lyda påalt den inle omfattar vårdnaden om barnet. Detta har inte varit avsikten ochsom översättning har därför valts begreppet "föräldra-myndighet", sominnefattar både vårdnad och förmynderskap. Konventionen överlåter till nationell lag atl bestämma vemsom skall ha It-Riksdagcn 1975/76. Prop.1975/76:95 4 föräldramyndighetöver barnet och hur föräldramyndigheten skall övergå från en person till enannan. Det finns emellertid en spärregel som förhindrar att fadern automatisktensam tilläggs föräldramyndigheten i fall när såväl faderskapet som moderskapetlill ett barn utom äktenskap har blivit fastställt (art. 7). Bestämmelsenhindrar inte att föräldrarna gemensamt utövar föräldramyndigheten över barnet.I expertkommitténs rapport framhålls att detta tvärtom kan vara en lämpliglösning när föräldrarna sammanlever utan att vara gifta med varandra.Bestämmelsen hindrar inte heller atl föräldramyndigheten automatiskttillkommer fadern om modern är oförmögen atl utöva den. Denförälder som inte har föräldramyndighet över eller vårdnaden om elt barn skallenligt konventionen ha rätt till umgänge med barnet "om detta ärlämpligt" (art. 8). Det överlämnas till nationell lag att ge närmare föreskrifter,exempelvis genom att föreskriva att umgänge får utövas endast om det ärförenligt med barnets bästa. Omfattningen av umgängesrätten berörs ej heller ikonventionen. Arvsrättsligtlikställer konventionen barn utom äktenskapet med barn i äktenskapet (art. 9). Konventioneninnehåller slutligen en bestämmelse om legitimering, som föreskriver attgiftermål mellan fadern och modern lill ett barn utom äktenskap skall gebarnet rättslig ställning som bam i äktenskap (art. 10). Denna bestämmelsehindrar inte att lagstiftningen i en fördragsslutande stat har gemensammaregler för alla barn utan att göra någon distinktion mellan barn i äktenskapoch barn utom äktenskap. Konventionen reglerar inte heller frågan omlegitimering skall ha tillbakaverkande kraft. Enligtslutbestämmelserna kan konvenlionen ratificeras eller godkännas av Europarådetsmedlemsstater (art. 11:1). Sedan konventionen har trätt i krafl, vilket efter den dag då det tredje ratifikations-, godtagande- ellergodkännandeinstrumentet deponerades (art. 11:2), kan inbjuda stat som inle är medlem av rådet alt ansluta sig till konvenlionen(arl. Somantytts i det föregående möjliggör konventionen en stegvis anpassning tillsitt regelsystem. Fördragsslutande stat kan göra högst tre förbehåll avseendekonventionens materiella bestämmelser. Allmänna förbehåll är ej tillåtna utanvarje förbehåll får avse endast en beslämmelse (arl. 14: 1). Sådan förbehållgäller men kan förnyas för efterföljande femårsperioder (art. 14:2). Konventionenkan sägas upp med iakttagande av en uppsägningslid av (art. 15:1och 2). Prop.1975/76:95 5 3 Gällande svenska bestämmelser m. m. Huvuddelenav svensk lags bestämmelser angående barns rättsliga ställning finns i (FB). I § FB föreskrivs att faderskapet till barn utom äktenskap fastställsgenom erkännande eller dom. Däremot saknas uttryckliga regler om fastställandeav vem som är mor till elt barn. Del är emellertid fullt klart att enligtsvensk rält den som har fött barnet automatiskt skall anses varadess mor. Dennaprincip kommer indirekt till uttryck exempelvis i folkbokföringsförordningenoch i rättsfallet NJA 1949: 144, som rör förväxling av nyfödda. Det är enligtsvensk rält inle möjligt att få barnet folkbokförl som fött av okänd mor. Faderskaptill barn utom äktenskap skall som nämnts fastställas genom erkännandeeller dom. Närmare bestämmelser om faderskapserkännande ges i 3 kap. 2 § FB.Erkännandet skall ske skriftligen, bevittnas av två personer och skriftligengodkännas av barnavårdsnämnden samt av modern eller särskilt förordnadförmyndare för barnet. får lämna sitt godkännande endast omdet kan antas att mannen är far till barnet. Om det senare visar sig att manneninte är far till barnet skall rätten förklara att erkännandet saknar verkan.Fastställande av faderskap genom dom regleras i 3 § samma kap. En man skallförklaras vara far till barn utom äktenskap om det är utrett alt han har haftsamlag med barnets mor då barnet kan vara avlat och det medhänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har avlats avhonom. Lagen(1958:642) ang. blodundersökning m.m. i mål om äktenskaplig börd dier vidutredning av faderskapet lill barn utom äktenskap föreskriver i 1 § alt rätleni mål om äktenskaplig börd eller om faderskap till barn utom äktenskap kanförordna atl blodundersökning eller annan undersökning rörande ärftiigaegenskaper, som kan ske utan nämnvärt men, skall äga rum med avseende på modem,barnet och betiörda män. Desvenska reglerna om föräldrars underhållsskyldighet för bam (7 kap. I § FB) göringen skillnad mellan barn födda i och utom äktenskap. Regler om legalunderhållsskyldighet för medlemmar av faderns och moderns familj gentemotbarnet saknas i svensk rätt. Om en make har vårdnaden om bam i tidigare gifteeller barn utom äktenskap, är den andre maken dock skyldig att efler förmågabidra till barnels underhåll (7 kap. 4 § FB). Desvenska reglerna om förmynderskap för barn i 11 kap. FB är nära förbundna medreglerna om vårdnaden om bamet i 6 kap. FB. Barn utom äktenskap slår som regelunder moderns vårdnad och förmynderskap. Endast om fadern eflerdomstolsförfarande får vårdnaden överförd på sig blir han förmyndare. Andrabestämmelser i 6 och 11 kap. ger möjlighet att förordna ny vårdnadshavareeller förmyndare när tidigare vårdnadshavare eller förmyndare blir oförmögeneller visar sig olämplig all inneha vårdnaden eller förmynderskapel. Prop.1975/76:95 6 Umgängesrälten för den av föräldrarna som inte harvårdnaden regleras i 6 kap. 10 § FB. Sådan förälder får inte betagas tillfälletill umgänge med barnet med mindre särskilda omständigheter föranleder det. ändringar i (SFS 1969:621) ärarvsreglerna desamma för barn födda i och utom äktenskap. De i 2 kap. ärvdabalkenupptagna reglerna om släktingars arvsrätt likställer alla barn i arvshänseende. Enligt I kap. 3 § FB får bam utom äktenskap äktenskapligbörd om föräldrarna gifter sig. I remiss till lagrådet har regeringenföreslagit vissa ändringar i FB. a. föreslås att det skall vara möjligt förföräldrar som inte är gifta med varandra att gemensamt vara vårdnadshavare förbarnen. En förutsättning härför är att föräldrarna är ense om att utövavårdnaden gemensamt och att en sådan ordning inte är uppenbart stridande motbarnens bästa. Om föräldrarna utövar vårdnad gemensamt blir de därmed också gemensamtförmyndare för barnen. I lagrådsremissen föreslås också att termerna barn iäktenskap, barn utom äktenskap och äktenskaplig börd utmönstras urlagstiftningen. I fall då det är av betydelse för en viss lagregel om ett barnsföräldrar är gifta med varandra eller inte, får detta direkt anges i regeln.Som en följd av att de berörda termerna slopas utgår bestämmelsen i 1 kap. 3 § FBom legitimering vid föräldrarnas giftermål. Den rättsliga och sociala behandlingen av utomäktenskapligabarn har varierat kraftigt i olika kulturer och under olika tider. Det ärpåfallande att vitt skilda betraktelsesätt ännu läggs på dessa barnsrättsliga ställning även inom en så homogen kulturkrets som . I mångaländer anses principiella föreställningar om betydelsen av att slå vakt omäktenskapet som samlevnadsform motivera att barn födda utom äktenskap i rättsligtavseende behandlas sämre än barn födda i äktenskap. haremellertid skett djupgående förändringar av de hävdvunna uppfattningarna om utomäktenskapligabarn, förändringar som lett till lagändringar med barnets bästa som främstaledstjärna. 1 detta läge har sett det som sin uppgift attförsöka förbättra de utomäktenskapliga barnens ställning och att åstadkomma ettmer enhetligt regelsystem i de olika medlemsländerna. En expertkommitté inomEuroparådet har utarbetat ett förslag till en konvention med allmänna gmnd-principerför den rättsliga behandlingen av utomäktenskapliga bam. Efter att ha antagitsav ministerkommittén lades konvenlionen fram för undertecknande i oktober1975. deltog aktivt i arbetet på konventionen. harkonventionen undertecknats av , . 1975/76: 95 7 Konvenlionen bygger på principen att barn i rättsligtavseende skall åtnjuta samma ställning vare sig de är födda utom äktenskapeller i äktenskap. 1 de nio centrala artiklarna i konventionen draskonsekvenserna härav i olika hänseenden. Ett uttryck för principen all varje barn har rätt att vetavem som är dess far och mor utgör bestämmelserna att faderskap till barn utomäktenskap kan styrkas eller fastställas genom erkännande eller rättsligtavgörande och att frågan vem som är mor till ett,barn fött utom äktenskap fårgrundas endast på del faktiska förhållandet vem som har fött barnet (art. 2 och3). Delta är helt i enlighet med svensk rätt liksom regeln att vetenskaplig bevisning,som kan bidra till alt fastställa eller utesluta faderskap, skall varatilläten. Närmare bestämmelser om faderskapserkännande ges i art. 4.Där sägs atl faderskapserkännande får bestridas eller angripas endast om densom önskar erkänna eller har erkänt barnet inte är dess biologiske fader.Syftet med denna bestämmelse har varit att rensa ut föreskrifter i nationelllag som gör erkännandets giltighet beroende av andra materiella omständigheterän det biologiska faderskapet. Enligl 3 kap. 2 5 (FB) skallfaderskapserkännande avseende omyndigt barn godkännas av barnavårdsnämndensamt av modern eller särskilt förordnad förmyndare för barnet.Barnavårdsnämnden får lämna sitt godkännande endast om det kan antas altmannen är far till barnet. Om det senare visas att mannen inte är far tillbarnet, skall rätten förklara att erkännandet saknar verkan. Svensk rätt sersåledes liksom konventionen enbart det biologiska faderskapet som giltig grundför etl erkännande. Om barnavårdsnämnden eller modern vägrar sitt godkännandevisar detla atl faderskapsfrågan inle är tillräckligt utredd för att kunnalösas i den förenklade form som faderskapserkännande innebär. Dessa och övrigabe slämmelser om faderskapserkännande i svensk rätt får därför anses förenligamed konventionen. I fråga om föräldrars underhållsskyldighet gentemot barnfastslår konventionen i arl. 6 att barn utom äktenskap skall ha samma rätttill underhåll som barn i äktenskap. De svenska reglerna i 7 kap. I § FB göringen skillnad pä föräldrars underhållsskyldighet gentemot barn utom och iäktenskap. I art. 6 sägs även att om legal underhållsskyldighet gentemot ettbarn i äktenskap åvilar vissa medlemmar av faderns och moderns familj, skallsamma skyldighet åvila dem i förhållande till elt barn utom äktenskap.Konventionen har därvid främst åsyftat underhållsskyldighet för far- diermorföräldrar eller mellan syskon, vilket förekommer i vissa rättssystem. Sådanabestämmelser saknas i svensk lag. Däremot finns i 7 kap. 4 § FB en bestämmelsesom ålägger make underhållsskyldighet efter förmåga gentemot andra makens barni tidigare gifte eller utom äktenskap, som denne make har vårdnaden om. Dennaregel är alltså neutralt utformad såtillvida att den gäller oavsett om andremakens barn är fött i eller utom äktenskap. Prop.1975/76:95 8 Ävenpä denna punkt uppfyller säledes gällande svensk rätt konventionens krav. Art.7 i konventionen innehåller en spärregel som skall förhindra att fadernautomatiskt ensam tilläggs föräldramyndigheten över barn utom äktenskap närbåda föräldrarna är kända. Enligt svensk rätt tillkommer vårdnaden om och förmynderskapelför underårigt barn utom äktenskap modern (6 kap. 12 S och 11 kap. 2 § FB). Omfadern har tillagts vårdnaden blir han även bamets förmyndare. Detta systemliksom ett system med gemensam vårdnad och gemensamt förmynderskap är välförenligt med konventionen. Enligt ett andra siycke i arl. 7 skall det finnasmöjlighet all över-fiytta föräldramyndigheten. Detta motsvaras av regleromöverflyttande av vårdnad respektive förmynderskap i 6 och 11 kap. FB. Enförälders rätt till umgänge med barn utom äktenskap som inte står underförälderns föräldramyndighet eller vårdnad behandlas i art. 8. Sådan rätt skalltillerkännas föräldern om det lämpligen kan ske. Ett liknande moment avlämplighetsprövning finns i den motsvarande svenska bestämmelsen i 6 kap. 10 §FB. Där sägs det att en far eller mor. som är skild från vårdnaden, ej fårbetagas tillfälle till umgänge med bamet, med mindre särskilda omständigheterföranleder det. Utomäktenskapligabarn skall enligt art. 9 i konventionen ha samma rätt till arv efter fadern,modern och medlemmar av faderns och moderns familjer som barn i äktenskap. Densvenska arvsrättsreglerna i 2 kap. är desamma för barn födda i ochutom äktenskap och därmed konventionsenliga. Enregel som helt motsvarar den svenska bestämmelsen om legitimering (I kap. 3 S FB)har tagits in i art. 10 i konventionen. Avvad jag nu har sagt framgår att de materiella bestämmelser som konventioneninnehåller redan har sin motsvarighet i svensk lag. Några lagändringar behövssåledes inte för att skall kunna tillträda konventionen. De nyligenframlagda förslagen till ändringar i FB torde inte medföra något problem iförevarande hänseende. Huvudsyftet med förslagen är ju att ytterligare utjämnaskillnaderna i behandlingen av olika barn och så långt möjligt ha enhetiigaregler, oberoende av om barnets föräldrar är gifta eller inle. Som etl led idessa strävanden föreslås att termerna barn i äktenskap, barn utom äktenskapoch äktenskaplig börd utmönstrrs ur lagstiftningen och all därmed ocksåbestämmelsen om legitimering i I kap. 3 § FB utgår. Dessa ändringar får ansesvara helt i konventionens anda. Konventionenhar utformats så alt den skall kunna ratificeras även av stater som endastdelvis har genomfört konventionsenliga lagregler. En stal som tillträderkonventionen får dock inte göra förbehåll mot mer än tre av konventionensmateriella bestämmelser. Förbehållen gäller för en femårsperiod men kan därefiersuccessivt förnyas för ytterligare femårsperioder genom förklaring tillEuroparådets generalsekreterare. Meddetta system har man åsyftat att så många stater som möjligt skall Prop, 1975/76:95 9 kunna ansluta sig till konventionens principiellamålsättning att åstadkomma likställighet mellan barn födda utom och i äktenskap.Vidare har man skapat garantier för att de stater, som anser sig inteomedelbart kunna genomföra denna målsättning med jämna mellanrum på nyttöverväger sitt ställningslagande. har aktivt deltagit i konventionsarbetet. Vårlagstiftning återspeglar de principer som bär upp konventionen. Jag anser attvi bör tillträda konventionen för att markera alt vi gillar dess syfte.Motsvarande bedömning har gjorts i och . Jag förordar därför attSverige tillträder konventionen. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslår att godkänna den i den 15 oktober 1975avslutade konventionen om utomäktenskapliga bams rättsliga ställning. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga det förslag somföredraganden har lagt fram. European Convention on the Legal Status of Children outof Wedlock The member States of , signatory hereto, Considering that the aim of is to achievea greater unity between its Members, in particular by the adoption of common mlesin the field of law; Noting that in a great number of member States efforts havebeen, or are being, made to improve the legal status of children born oul of wedlockby reducing the differences between their legal status and that of children bornin wedlock which are to the legal or social disadvantage oflhe former: Recognising that wide disparities in the laws of memberStates in this field still exist; Believing thatthe situation of children born out of wedlock should be improved and that the formulationof certain common rules concerning their legal status would assist this objecliveand at the same time would contribute to a harmonisation of the laws oflhe memberStates in this field; Considering however that it is necessary to allowprogressive stages for those States which consider themselves unable lo adopt immediatelycertain rules of this Convention, agreed as follows: Each Contracting Party undertakes lo ensure the conformityof its law with the provisions of this Convention and to notify the SecrelaryGeneral of measures taken for that purpose. Maternal affiliation of every child born oul of wedlock shallbe based solely on the fact of the birth oflhe child. Convention Européenne sur le statut juridique des enfantsnés hors mariage Les Etats membres du Conseil de 1'Europé, signataires dela présente Convention, Considérant que le but du Conseil de PEurope est de réaliserune union plus étroite en-tre ses Membres, notamment en favorisant fadoption derégles communes dans le do-mainejuridique; Constatant que dans un grand nombre d'Etats membres. des effortsont été accomplis ou sont entrepris pour améliorer le statut juridique des enfantsnés hors mariage en réduisanl les differences entré le statut juridique de cesenfants et celui des enfants nés dans le mariage, ces differences défavorisant lespremiers sur le plan juridique et social; Considérant que dans ce domaine, de larges disparités existentencore dans les droits des Etats membres: Convaincus que la condition des enfants nés hors mariage doitétre améliorée et que rélablissement de certaines régles communes concernant leurstatut juridique favo-riserait la realisation de cet objeclif et contri-bueraiten méme temps ä une harmonisation des législations des Etats membres dans ce domaine: Considérant cependanl qu'il est nécessaire d'aménager des étapesprogressives pour ceux des Etats qui estiment ne pas élre en mesure d'adopter immédiatemenlcertaines des régles de la présente Convention, Sont convenus de ce qui suit: Chaque Partie Contractante s'engage ä assurer la conformitéde sa législation aux dispositions de la présente Convention et ä notifier auSecrétaire General du Conseil de 1'Europé les mesures prises ä cette fin. La filialion materndle de tout enfanl né hors mariage est établiedu seul fait de la naissance de fenfant. Europeisk konvention om utomäktenskapliga barnsrättsliga ställning vilka beaktar att syftet med är att åstadkommaen fastare enhet mellan dess medlemmar, särskilt genom att få till ståndgemensamma lagregler. vilka konstaterar att i många medlemsstateransträngningar har gjorts eller görs för att förbättra den rättsligaställningen för barn födda utom äktenskap genom att minska sådana skillnadermellan deras rättsliga ställning och den rättsliga ställning, som barn föddainom äktenskapet åtnjuter, vilka ger barn födda utom äktenskap en sämreställning i rättsligt eller socialt avseende, vilka är medvetna om att stora skillnader alltjämt rådermellan medlemsstaternas lagstiftning på detta område, vilka anser att den rättsliga ställningen för barn föddautom äktenskap bör förbättras samt att uppställandet av vissa gemensamma reglerom deras rättsliga ställning skulle medverka till att detta syfte uppnås ochsamtidigt bidraga till ett förenhetligande av medlemsstaternas lagstiftning pådetta område, vilka emellertid anser det nödvändigt att tillåta enstegvis anpassning för de stater som ej anser sig kunna antaga vissaregler i denna konvention, har överenskommit om följande: