prop · FZ03105 · 1975-12-31 00:00:00 — Talan, som ej innefattar yrkande att motparten skallförpliktas att fullgöra eUer underlåta något, skall avvisas om det ej är avavsevärd betydelse för käranden eller den för vilken organisation för talan altsådan faststäUelsetalan prövas. Talan får ej upptagas tUl prövning av arbetsdomstolenförrän förhandling, som kan påkallas enligt lagen (1936: 506) om förenings- - Senaste lyddse 1974: 1012. Talan får ej upptagas till prövning av arbetsdomstolenförrän förhandling, som kan påkallas enligt lagen (1976:000) om medbe- 1975/76:105 Bilaga 1 och förhandlingsrätt eller som anges i kollektivavtal,eller överläggning, som avses i 52 § statstjänste-manndagen (1965:274) eller 7§ kommundtjänstemannalagen (1965: 275), har ägt ram rörande tvistefrågan.Detta gäller dock icke tvist huruvida stridsåtgärd företagits i strid motkollektivavtd eller föreskrift i särskild lag eller tvist om påföljd av sådanåtgärd. Utan hinder av första stycket fårtalan upptagas till prövning, om i målet framställes yrkande om förordnande förtiden intUl dess lagakraftägande dom eller beslut föreligger i målet. Sedansådant yrkande prövats, skall målet förklaras vilande i avbidan på att förhandlingeUer överläggning rörande tvistefrågan enligt första stycket slutförts. Innansådan förhandling eller överläggning slutförts får målet icke slutligt prövas. Har förhandling eller överläggningsom avses i första stycket ej ägt ram, får talan ändå upptagas till prövning,om mot förhandlingen eller överläggningen förelegat hinder som icke berott avkäranden. stämmande i arbetslivet eller som anges i kollektivavtal,har ägt ram rörande tvistefrågan. Första stycket gäller icke talanenligt 31 § första eller tredje stycket lagen (1976: 000) om medbestämmande iarbetslivet och ej heller tvist huruvida stridsåtgärd vidtagits i strid motlag eller kollektivavtal eller tvist om påföljd för sådan åtgärd. Har i fdlsom avses i 43 § lagen (1976: 000) om medbestämmande i arbetsUvet överläggningsskyldighetej fullgjorts, får arbetsdomstolen dock ej pröva tvisten förrän så skett. Utan hinder av första och andrastyckena får talan upptagas till prövning, om i m.ålet framställes yrkande omförordnande för tiden intiU dess lagakraftägande dom eUer beslut föreligger imålet. Sedan sådant yrkande prövats, skal! målet förklaras vilande i avbidanpå att förhandling eller överläggning rörande tvistefrågan enligt första ellerandra stycket slutförts. Innan sådan förhandling eller överläggning slutförtsfår målet icke slutligt prövas. Har förhandUng eUer överläggningsom avses i första eller andra Stycket ej ägt rum, får talan ändå upptagas tillprövning, om mot förhandlingen eller överläggningen förelegat, hinder, som ickeberott av käranden. I mål som handlägges enligt dennalag kan förordnas att vardera parten skall bära sin rättegångskostnad, om denpart som förlorat målet 36 1975/76.1 saml. 1975/76:105 Bilaga 1 562 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse hade skälig anledning att få tvisten prövad. Innehållerannan lag än bestämmelse som avviker från vad nu sagts,tUlämpas dock den bestämmelsen. Ersättning för rättegångens för- Kostnad för sådan förhandling beredande utgår ej för kostnad för eller överläggning som avses i sådan förhandling som grundas på 4 kap. 7 § och grundas på lagen lagen (1936: 506) om förenings- (1976:000) otn medbestämmande i och förhandlingsrätt eller på kol- arbetslivet eller på kollektivavtal ersattes ej som rättegångskostnad. Skyldighet för flera medparter attersätta rättegångskostnad i mål, som upptagits av arbetsdomstolen som förstadomstol, skall fördelas mellan dem efter vad som är skäligt med hänsyn tillderas förhållande till saken och rättegången. Denna lag träder i kraft . 1 kap. 2 § andra stycket i dessäldre lydelse skall tiUs vidare tillämpas på mål som där sägs, när tvisten rörfråga som får regleras i avtal men är reglerad i annan författning än lag. Avser tvist omständighet sominträffat före lagens ikraftträdande, till-lämpas 4 kap. 7 § första stycket idess äldre lydelse. Har överläggning som där sägs icke ägt rum föreikraftträdandet, skall i stället tillämpas vad som i den nya lagen ärföreskrivet om förhandling. Lag om ändring i lagen (1914: 45) om kommission,handelsagentur och handelsresande Härigenom föreskrives att 86 §lagen (1914: 45) om kommission, handelsagentur och handelsresande skall hanedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Är handelsresande anstäUd i sinhuvudmans tjänst, har han rätt till en uppsägningstid av ,räknat från utgången av den kalendermånad då uppsägningen skedde. Atthandelsresanden i vissa fall har rätt tUl längre uppsägningstid följer av lagen(1974: 12) om anställningsskydd. Underlåter huvudmannen att iakttagauppsägningstid enligt första stycket, äga 38 § första, tredje och fjärdestyckena samt 40 § lagen (1974: 12) om anstäUningsskydd motsvarande tUlämpning. Avtal som innebär inskränkning Avtal som innebär inskränkning av handelsresandes rättigheter en- avhandelsresandes rättigheter en ligt första eller andra stycket är ligtförsta eUer andra stycket är ogiltigt i den delen. Avvikelse ogUtigt i den delen. 1 Senaste lydelse 1974: 219. 1975/76:105 Bilaga 1 från första stycket får dock göras med stöd av koUektivavtal som på handelsresandens sida har slutits eller godkänts av organisation som är att anse som huvudorganisation enligt lagen (1936:506) om förenings- och förhandlingsrätt. från första stycket får dock göras med stöd av kollektivavtalsom på handelsresandens sida har slutits eller godkänts av organisation som äratt anse som centrd arbetstagarorganisation enligt lagen (1976: 000) ommedbestämmande i arbetslivet. Mål om tUlämpning av denna paragrafhandlägges på sätt som anges i 42 § lagen (1974: 12) om anstäUningsskydd. Isådant mål äger 41 § tredje stycket samma lag motsvarande tillämpning. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i arbetarskyddslagen (1949:1) Härigenom föreskrives att 40 och 41 §§ arbetarskyddslagen(1949: 1) skall ha nedan angivna lydelse. På arbetsställe, där minst fem arbetstagare regelbundetsysselsättas, skall bland arbetstagarna utses ett eUer flera skyddsombud.Skyddsombud skall utses även på annat arbetsställe, om arbetsförhållandena påkalladet. För skyddsombud bör ersättare utses. Skyddsombud utses av lokal facklig organisation, som ärbunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren. Finnes ej sådanorganisation, utses skyddsombud av arbetstagarna. För arbetsstäUe där skyddskommitté ej tiUsatts ägeryrkesinspektionen, om förhållandena påkalla det, medgiva att lokal avdelningav sådan organisation, som är att anse som huvudorganisation enligt lagen(1936:506) om förenings-och förhandlingsrätt, utser skyddsombud utanförkretsen av arbetstagare. Skyddsombud utses av lokal arbetstagarorganisation, somär bunden av koUektivavtal i förhåUande till arbetsgivaren. Finnes ej sådanorganisation, utses skyddsombud av arbetstagarna. För arbetsställe där skyddskommitté ej tUlsatts ägeryrkesinspektionen, om förhåUandena påkalla det, medgiva att lokal avdelning avsådan organisation, som är att anse som central arbetstagarorganisation enligtlagen (1976:000) om medbestämmande i arbetslivet, utser skyddsombud utanförkretsen av arbetstagare. Finnes vid arbetsstäUe mer än ettskyddsombud, skaU ett av ombuden utses att vara huvudskyddsombud med uppgiftatt samordna skyddsombudens verksamhet. 1975/76:105 Bilaga 1 Propositionens lagförslag Vidarbetsställe, där minst femtio, arbetstagare regelbundet sysselsättas, skallfirmas skyddskommitté, sammansatt av företrädare för arbetsgivaren ocharbetstagarna. skall tiUsättas även vid arbetsstäUe med mindreantal arbetstagare, om det begäres av arbetstagarna. Företrädareför de anställda utses bland arbetstagarna av lokal facklig organisation, somär bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren. Finnes ej sådanorganisation, utses företrädare av arbetstagarna. Företrädareför de anstäUda utses bland arbetstagarna av lokal arbetstagarorganisation,som är bunden av kollektivavtal i förhållande tiU arbetsgivaren. Finnes ejsådan organisation, utses företrädare av arbetstagama. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1967: 531) om tryggande av pensionsutfästelse m. m. Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1967: 531)om tryggande av pensionsutfästelse m. m. dels att i 3, 5 och 22 §§ ordet"Konungen" skall bytas ut mot "rege ringen", dels att 4 § skaU hanedan angivna lydelse. Medallmän pensionsplan avses sådana allmänna grunder för pensionering avarbetstagare eUer arbetstagares efterlevande som innehåUer regler omtryggande av arbetsgivarens utfästelse genom kreditförsäkring, avsättningtill pensionsstiftelse enligt denna lag eller annan likvärdig anordning ochsom på arbetstagarsidan är godkända av organisation vUken enligt lagen den IIseptember 1936 (nr 506) om förenings- och förhandlingsrätt är att anse såsomhuvudorganisation. Medallmän pensionsplan avses, sådana allmänna grander för pen sionering av arbetstagare eller ar betstagares efterlevande som inne håller regler om tryggande av ar betsgivarens utfästelse genom kre ditförsäkring, avsättning tUl pen sionsstiftelse enligt denna lag eUer annan likvärdig anordning och som på arbetstagarsidan är god kända av organisation vUken en ligt lagen (1976:000) om medbe stämmande i arbetslivet är att anse såsom centrd arbetstagarorganisa tion. - ;' ' Dennalag träder i kraft . 1975/76:105 Bilaga 1 565 Lag om ändring i lagen (1969: 93) om begränsning avsamhällsstöd vid arbetskonflikt Härigenom föreskrives att 7 § lagen(1969: 93) om begränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Talan mot centralförvaltningsmyndighets beslut i den del beslutet rör tillämpningen av denna lagföres genom besvär hos arbetsdomstolen. Angår beslutet medlem i för- Angår beslutet medlem i orga- ening som avses i 2 § lagen (1936: nisation som avses i 6 § lagen 506) om förenings- och förhand- (1976: 000) om medbestämmande i Ungsrätt, kan hans talan föras av arbetslivet, kan hans talan föras av Medlemmen har dock organisationen. rätt att själv föra talan, om han dock rätt att själv föra talan, om visar att föreningen undandrager han visar att organisationen undan- sig att föra hans talan. drager sig att föra hans talan. I fråga om besvär som föres hosarbetsdomstolen enligt denna lag skall i övrigt i tillämpliga delar gäUa vadsom i lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister föreskrives omrättegången i mål som fullföljts till arbetsdomstolen genom besvär. Besvärsmålenligt denna lag kan dock även företagas till avgörande efter huvudförhandling. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i sjöarbetstidslagen (1970: 105) Härigenom föreskrives att 2 §sjöarbetstidslagen (1970: 105) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §2 Från lagens tillämpningundantages skeppstjänst som utföres av befälhavare, om utom denne minst trepersoner är anstäUda på far tyget, maskinchef, om hans skeppstjänst ej ärindelad i vakter, främste styrman, om hans skeppstjänst ej är indelad i vakter, 1 Senaste lydelse 1974: 381. 2 Senaste lyddse 1975: 729. 37 1975/76.1 saml. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 566 föreståndare för ekonomiavdelning, om utom denneminst sex personer är anställda inom avdelningen, densom är anställd uteslutande för att meddela undervisning, medlem av redarens, familj, om fartygetsbruttodräktighet understiger 500 registerton. Frånlagens tillämpning undantages även skeppstjänst på fiskefartyg när det användes som sådant och fartygsom användes till verksamhet förbunden med fiske, räddningsfartygnär det användes som sådant, Ytterligare undantag från lagens Ytterligareundantag från lagens tillämpning får göras genom kol- tillämpning får göras genom kol lektivavtal, som pä arbetstagarsi- lektivavtal, som på arbetstagarsi dan slutits eller godkänts av orga- dan slutits eller godkänts av orga nisation, vUken är att anse som nisation, vilken är att anse som huvudorganisation enligt lagen centrd arbetstagarorganisation en- (1936: 506) om förenings- och för- ligt lagen (1976: 000) om medbe- handlingsrätt. stämmande i arbetslivet. Regeringen får förordna, att denna lag ej skallgäUa pä staten tillhörigt fartyg. Om synnerliga skäl föreligger, får regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer även i övrigt medge undantag fråntillämpningen av lagen. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1970: 215) om arbetsgivares kvittningsrätt Härigenom föreskrives att 3 § lagen (1970: 215) omarbetsgivares kvittningsrätt skaU ha nedan angivna lydelse. Kan kvittning ej ske enUgt 2 §, får arbetsgivarenkvitta endast med klar och förfallen fordran som uppkommit i samband medanställningen och antingen grandas på avtal, enligt vilket fordringen fårkvittas mot lönefordran, eller avser ersättning för skada som arbetstagarenvållat uppsåtligen i tjänsten. För kvittning enligt första stycket får ej tagas ianspråk belopp som är avsett att utgöra ersättning för särskilda kostnader. Rätt till kvittning utöver vad Rätt till kvittningutöver vad som följer av första och andra som följer av förstaoch andra Prop.1975/76:105 Bilaga 1 styckenakan medges arbetsgivare genom kollektivavtal som på arbetstagarsidan slutitseller godkänts av organisation som enligt lagen (1936: 506) om förenings- ochförhandlingsrätt är att anse som huvudorganisation. Arbetsgivare som ärbunden av sådant kollektivavtal får tillämpa det även i fråga om arbetstagaresom ej är medlem av den avtalsslutande arbetstagarorganisationen mensysselsattes i arbete som avses med avtalet. Detta gäUer dock ej arbetstagaresom omfattas av annat tillämpligt kollektivavtal. styckenakan medges arbetsgivare genom kollektivavtal som på arbetstagarsidan slutitseller godkänts av organisation som enligt lagen (1976: 000) om medbestämmande iarbetslivet är att anse som central arbetstagarorganisation. Arbetsgivare somär bunden av sådant kollektivavtal får tiUämpa det även i fråga omarbetstagare som ej är medlem av den avtalsslutande arbetstagarorganisationenmen sysselsattes i arbete som avses med avtalet. Detta gäller dock ej arbetstagaresom omfattas av annat till-lämpligt kollektivavtal. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i jordabalken Härigenom föreskrivesatt 12 kap. 67 § jordabalken skaU ha nedan angivna lydelse. Föreslagenlydelse 12 kap. 67 § Överenskommelseom villkor i fråga om hyresförhållande som beror av anstäUning gäUer mot hyresgästeneller den som har rätt att träda i hyresgästens ställe även om överenskommelsenstrider mot bestämmelse i 3335, 40, 46, 47, 4955 eller 66 §, såvida den harformen av kollektivavtal och på arbetstagarsidan slutits eller godkänts avorganisation som enligt lagen (1936:506) om förenings-och förhandlingsrätt äratt anse såsom huvudorganisation. Överenskommelseom villkor i fråga om hyresförhållande som beror av anställning gäller mot hyresgästeneller den som har rätt att träda i hyresgästens ställe även om överenskommelsenstrider mot bestämmelse i 3335, 40, 46, 47, 4955 eller 66 §, såvida den harformen av kollektivavtal och på arbetstagarsidan slutits eUer godkänts avorganisation som enUgt lagen (1976:000) om medbestämmande i arbetslivet är attanse såsom central arbetstagarorganisation. Denna lag träder i kraft . jordabalken omtryckt : 1083. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 568 Lagom ändring i livsmedelslagen (1971: 511) Härigenom föreskrives att 35 § Uvsmedelslagen(1971:511) skaU ha nedan angivna lydelse. 35 §1 Mot beslut, som isärskilt fall meddelat enligt denna lag eUer med stöd av regeringensförordnande enligt lagen, föres talan hos kammarrätten genom besvär. Talanmot annat beslut, som sta- Talan mot annat beslut, som sta tens livsmedelsverk meddelat enligt tens livsmedelsverk meddelat enligt lagen eller med stöd av regeringens lagen eller med stöd av regeringens förordnande enligt lagen, föres hos förordnande enligt lagen, föres hos regeringen genom besvär. För tiU- regeringen genom besvär. För till varatagande av konsumentintresset varatagande av konsumentintresset inom livsmedelsområdet får talan inom livsmedelsområdet får talan mot sådant beslut föras av organi- mot sådant beslut föras av organi sation, vilken är att anse som hu- sation, vUken är att anse som cew- vudorganisation enligt lagen (1936: trd arbetstagarorganisation enligt 506) om förenings- och förhand- lagen (1976:000) om medbestäm- lingsrätt. mande i arbetslivet eller motsva rande sammanslutning på arbets givarsidan. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1972: 650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare Härigenom föreskrives att 2 § lagen (1972: 650) omrätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandraresamt punkten 3 i övergångsbestämmelserna till samma lag skall ha nedan angivnalydelse. 2 § Arbetstagaren har rätt tiU ledighet 240 arbetstimmarunder ordinarie arbetstid för att deltaga i sådan undervisning i svenskaspråket med samhällsorientering, för vilken statsbidrag utgår. Fördeltidsanställd arbetstagare skall rätten till ledighet utgöra den del somsvarar mot arbetstagarens arbetstid i förhållande till heltid. 1Senaste lydelse 1975: 733. 1975/76:105 BUaga 1 Genom kollektivavtal får rätten till ledighet enligt första stycket begränsas. Finnes ej arbetstagarorganisation företrädd på arbetsplatsen, får avtal om sådan begränsning träffas mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. Genom koUektivavtal mellan arbetsgivaren ellerförening av arbetsgivare och fackförening eller annan liknande förening avarbetstagare får rätten tiU ledighet enligt första stycket begränsas. eller annan liknande förening av arbetstagare, får avtal omsådan begränsning träffas mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. A vtd somavses i detta stycke får träffas utan hinder av 3 § andra stycketstatstjänstemanndagen (1965: 274) eller 2 § andra stycket kommunaltjänstemanndagen (1965: 275). Tid varunder arbetstagaren åtnjuter ledighet enligtförsta stycket järn-ställes med arbetad tid. 3.1 För arbetstagare, som börjat sin förstaanställning här i landet före , gäller lagen med följandeavvikelser. a) Från lagen undantas, utöver vad som föreskrives i 1§ andra stycket, arbetstagare som deltagit iundervisning i svenska språket med samhällsorientering och för deltagandet avarbetsgivaren fått ersättning som grundar sig på avtal meUan arbetsgivaren ochberörd arbetstagarorganisation. b) Arbetstagarens rätt till ledighet och lön skallomfatta 160 eller , beroende på hans kunskaper i svenska språket. Förarbetstagare, som åtnjutit undervisning som avses i a) under 80 men icke 240lektionstimmar, omfattar rätten endast . Behovet av undervisningskall i övrigt prövas i den ordning Konungen enligt 9 § tredje stycketbestämmer. c) Arbetsgivaren skall så snart ske kanoch senast från anställningens början underrätta arbetstagaren omhans rätt enligt denna lag samt före utgången av bereda honommöjlighet till ledighet för att påbörja undervisning. Är arbetstagarenanställd när lagen träder i kraft skall underrättelse som sagts skesenast . d) av arbetsgivare och fackförening eller annan liknande förening avarbetstagare får träffa avtal om ledighetens förläggning. Finnes ej fackföreningeller annan liknande förening av arbetstagare får sådant avtal träffas meUanarbetsgivaren och arbetstagaren. Avtal som här avses får träffas utan hinder av d)Kollektivavtal kan träffas om ledighetens förläggning. Finnes ejarbetstagarorganisation företrädd på arbetsplatsen, får avtal om ledighetensförläggning träffas mellan arbetsgivaren och arbetstaga- 1Senaste lydelse 1973: 238. Prop.1975/76:105 Bilaga 1 570 3§ andra stycket statstjänsteman-nallagen (1965: 274) eller 2 § andra stycketkommunaltjänstemanna-lagen (1965: 275). Föreskrifterna i 6 § skall äga motsvarandetillämpning beträffande kollektivavtal enUgt första stycket. e) Underlåter arbetstagaren utan synnerliga skälatt utnyttja sin rätt till ledighet för undervisning under tid varom avtal enligt d) träffats, är arbetsgivaren ej vidare skyldig att ge arbetstagaren sådan ledighet. f) Har arbetstagaren påbörjat men inte avslutatundervisningen under anställning hos tidigare arbetsgivare, har han i ny anstäUning rätt tiU ledighet och lön enUgt denna lag för att fortsätta undervisningen. Härvid äger c) motsvarande tillämpning. g) Har arbetsgivaren fuUgjort sina åUgganden enligtc), upphör hans övriga skyldigheter enUgt denna lag gentemot arbetstagaren, om denne ej påbörjat undervisningen . Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i sjömanslagen (1973: 282) Härigenom föreskrives att 29 och 59 §§ sjömanslagen(1973: 282) skaU ha nedan angivna lydelse. 29 § ' , som har varit anställd i utrikesfart i följd hos samme arbetsgivare eller på samma fartyg,har rätt tiU fri resa med underhåU tUl sin hemort, om han i annat land än därhan är bosatt får semester eUer annan ledighet eller frånträder sittanställningsavtal. När sjömannen utnyttjat rätt till sådan fri hemresa, harhan,rätt till ny fri resa först efter det han trätt i tjänst efterden föregående ledigheten. Rätten till fri hemresa gäller under föralsättning,i fråga om som får semester eller annan ledighet, att han ej hafttillfälle att åtnjuta semestern eller ledigheten idet land där han är bosatt eller, i fråga om som frånträder sitt avtal,att han ej haft tillfälle att lämna anställningen i bosättningslandet. Inträder rätt tUl fri resa enligt Inträderrätt till fri resa enligt första stycket medan sjömannen första stycket medan sjömannen har befattning på fartyg, som inom har befattning på fartyg, som beräknas nå hamn, frän beräknas nå hamn, från vilken hemresan kan ske med av- vilken hemresan kan ske med av sevärt mindre kostnad, gäller rät- sevärt mindre kostnad, gäUer rät- 1975/76:105 Bilaga 1 ten endast om sjömannen stannar kvar i sin befattning påfartyget tills det når sådan hamn. Om särskUda skäl föreligger, kan nämnda tidgenom kollektivavtal förlängas till i fråga om den som harbefattning pä fartyg i regelbunden linjetrafik på . Sådant avtal skaUpå arbetstagarsidan ha slutits eUer godkänts av organisation, som är att ansesom huvudorganisation enligt lagen (1936: 506) om förenings- och förhandlingsrätt. ten endast om sjömannen stannar kvar i sin befattning päfartyget tiUs det når sådan hamn. Om särskilda skäl föreligger, kan nämnda tidgenom kollektivavtal förlängas till i fråga om den som harbefattning på fartyg i regelbunden linjetrafik på . Sådant avtal skaUpå arbetstagarsidan ha slutits eller godkänts av organisation, som är att ansesom central arbetstagarorganisation enligt lagen (1976:000) om medbestämmandei arbetslivet. 59 §1 Har fartygs redare ellerägare helt eller delvis upplåtit driften av fartyget till uflänning, fårregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer efter ansökan av redareneUer, om denne är utlänning, ägaren medge, att denna lag helt eller delvis ejskall gälla. Medgivande skall begränsas til! och förenas med devillkor som behövs. Medgivande enligt första stycket får lämnas endast om särskilda skäl föreligger och det visas, att arbetstagarna på fartyget genom utländsk lagstiftning eller på annat sätt i rimlig utsträckning tillförsäkras skydd i de hänseenden som regleras i denna lag och i kollektivavtal, som på arbetstagarsidan slutits eller godkänts av organisatiori, vilken är alt anse som central arbetstagarorganisation enligt lagen (1976: 000) om medbestämmande i arbetslivet. Medgivande enligt första stycketfår lämnas endast om särskilda skäl föreligger och det visas, alt arbetstagarnapå fartyget genom ufländsk lagstiftning eller på annat sätt i rimligutsträckning tillförsäkras skydd i de hänseenden som regleras i denna lag ochi kollektivavtal, som på arbetstagarsidan slutits eller godkänts avorganisation, vilken är att anse som huvudorganisation enligt lagen (1936:506)om förenings- och förhandlingsrätt. Innan ansökan prövas skall samråd ske medde svenska organisationer som representerar redare och ombordanställda.