prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — Vilka föreskrifter som är obligatoriska i arbetsordningregleras uttömmande i förevarande paragraf Ifråga om fömtsättningarna för att kommunfullmäktige eller landsting skall fåavvika från föreskrift i den egna arbetsordningen delar jag utredningensuppfattning att det liksom bör överiämnas åt rättspraxis att avgöra ivad mån avvikelse i del enskilda fallel kan tillåtas. Detta gäller ävenföreskrifter i de ämnen som enligl förevarande paragraf måste regleras iarbetsordning. 14.1.33 kap. Styrelsen och övriga nämnder m. m. i den nya kommunallagen anges grunderna för kommunstyrelsens ochförvaltningsutskottets samt övriga nämnders organisation och verksamhetsformer.Kapitlet motsvarar 3 kap. KL, 3 kap. KLS och 4 kap. LL. Dessa kapitel har istora drag samma innehåll, I vissa avseenden finns dock särregler i alla treförfattningarna. Flera av dessa särregler har visat sig inte behöva överförastill den nya lagen. Bestämmelseni 41 S LL om förvaltningsutskottets ställföreirädarskap, dvs. befogenheten attföreträda mellan dess möten, saknar motsvarighet i KL och KLS. Somhar framgått i det föregående föreslår jag att bestämmelserna omförvaltningsutskottets ställföreirädarskap placeras i 4 S i den nya lagen. Enregel om att kassaförvaltare fär utses om del behövs finns endasl i KL (41 S).Bestämmelsen har haft betydelse främsl för de mindre landskommunerna. Efter detatt kommunindelningsreformen har genomförts behövs den inte längre.Bestämmelsen har därför inte fått någon motsvarighet i den nya lagen. 13 kap. KL och 3 kap. KLS men inle i LL finns beslämmelser om drätselnämnd.Drätselnämnd finns numera endasl i , 1 likhet medkommunallagsulredningen harjag funnit att bestämmelser om drätselnämnd inte in i den nya kommunallagen. Eftersom det bör vara möjligt för Stockholmskommun all behålla drätselnämnden, har de bestämmelser om sådan nämnd sombehövs tagits in i lagen om införande av kommunallagen. I3 kap. KLS finns regler om borgarråd och borgarrådsberedning. Vissa särreglerom borgarråd behövs fortfarande. De fiesta av dem har placerats i slutet avdetta kapitel, 1 53S LL hänvisas i fråga om ledningen av landstingskommunens sjukvårdandeverksamhet till sjukvårdslagen (1962:242) som innehåller bestämmelser omsjukvårdsstyrelse. Motsvarande hänvisningar i fråga om annan Prop.1975/76:187 431 verksamhetsom drivs av komm uner eller landstingskommuner förekommer inte ikommunallagstiftningen. Jag delar kommunallagsutredningens uppfattning att enmotsvarighet till 53 S LL kan undvaras i den nya lagen. I 42S KL, 43 S KLS och 51 S LL finns likalydande bestämmelser som i fråga om ansvaroch skadeståndsskyldighet för ledamöter i kommunstyrelsen resp.förvaltningsutskottet hänvisar till allmän lag. Denna hänvisning avser numerabl. a. bestämmelserna i 20 kap. om myndighetsmissbruk m. m. ochbestämmelserna i skadeståndslagen (1972:207). Kommunallagsutredningenframhåller att hänvisningsreglerna närmast har informativt och pedagogisktsyfte. Jag delar utredningens uppfattning att de kan utgå urkommunallagstiftningen. De har därför inte fått någon motsvarighet i den nyalagen. , beslutsprocessen i nämnderna m. m. får jag hänvisa tillvad jag har anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 12.4). De förslag somjag i övrigt har lagt fram i den allmänna motiveringen medför attbestämmelserna i detta kapitel på fiera punkter innehåller ändringar iförhållande till gällande rätt. Till de bestämmelser i kapitlet som av dennaeller annan anledning saknar motsvarighet i de nuvarande kommunallagarna hörbestämmelserna i 36 S om kommunstyrelsens resp. förvaltningsutskottets ansvarför kommunens resp. landstingskommunens informationsverksamhet, i 41 S omersättare för ordföranden i kommunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet, i 49S om gemensam egendomsförvaltning och personaladministration och i 50 S omnärvarorätt och yttranderätt vid sammanträde med kommunstyrelsen,förvaltningsutskottet eller annan nämnd. Dennaparagraf innehåller bestämmelser om kommunstyrelsens och förvaltningsutskottetsuppgifter. Den motsvarar 30 S KL, 30 S KLS och 41 S LL. Kommunstyrelsenär kommunens ledande förvaltningsorgan. Kommunstyrelsen skall ledaförvaltningen, ha inseende över övriga nämnders verksamhet, uppmärksamt följafrågor av betydelse för kommunens utveckling och ekonomiska ställning samt hos kommunfullmäktige,övriga nämnder och andra myndigheter göra de framställningar som är påkallade(30 S KL). Dessutom regleras i 30 S vissa särskilda förvaltningsuppgifter somankommer på kommunstyrelsen, nämligen att bereda ärenden som skall avgöras avfullmäktige, handha kommunens drätsel, förvalta kommunens egendom, verkställafullmäktiges beslut, föra kommunens talan i mål och ärenden, vårda ochförteckna de kommunala arkiven samt i övrigt fullgöra de uppdrag Prop.1975/76:187 432 somfullmäktige överiämnar till styrelsen. Vissa av dessa uppgifter fullgörs avkommunstyrelsen endast i den mån de inte ankommer på något annat organ.Kommunstyrelsen har vidare att ta befattning med de ärenden som enligtsärskilda författningar ankommer på styrelsen. handhar kommunstyrelsenspecialreglerade uppgifter på grund av bestämmelser i lag eller annanförfattning och beslul av fullmäktige. Kommunstyrelsen har rätt att frånkommunens nämnder, beredningar och befattningshavare begära de yttranden ochupplysningar som behövs för att styrelsen skall kunna fullgöra sina uppgifter. Kommunstyrelsensuppgifter kan närmare anges i ett sådant reglemente för styrelsen som enligt 43S KL kan antas av kommunfullmäktige. har utarbetatnormalreglemente för kommunstyrelse. Kommunstyrelsensöverinseende över de andra nämnderna får i princip anses begränsat till rättenatt göra påpekanden, lämna råd och anvisningar samt, om dessa inte följs,påkalla ingripande av fullmäktige, om fullmäktige har befogenhet därtill.Styrelsen kan däremot inte besluta i annan nämnds ställe, stoppaverkställigheten av åtgärder som annan nämnd har beslutat eller ingripa i densärskilda myndighetsutövning som kan ankomma på de specialreglerade nämnderna. Kommunstyrelsensvarar för långtidsplaneringen på det ekonomiska området och samordningen medannan planering inom olika sektorer, t. ex. skolväsendet, socialvården ochhälsovården. När det gäller relationen mellan kommunstyrelse och byggnadsnämndfinns inget som hindrar all styrelsen får till uppgift att se till attplanläggning enligt byggnadslagstiftningen äger rum och att bosladsförsöoningenoch samhällsbyggande främjas. Att den politiska ledningen av samhällsbyggandetöverförs till kommunstyrelsen låter sig väl förena med gällandebyggnadslagstiftning. har i sitt betänkande (SOU 1974:21)Markanvändning och byggande behandlat den kommunala planeringsprocessen. Denöversiktliga fysiska planeringen skall enligt utredningens förslag ankomma påkommunfullmäktige och kommunstyrelsen. Utredningen ger styrelsen en centralroll i fråga om beredning och samordning i planfrågor. För att gekommunfullmäktige och kommunstyrelsen möjligheter alt avsätta tid ocharbetskapacitet åt den översiktliga planeringen är det enligt utredningensmening angeläget att en framtida lagstiftning medger att man tar bort sådanaarbetsuppgifter från fullmäktige och styrelsen som inte nödvändigtvis behöverhandläggas där. Utredningenom förfatlningspublicering har i sitt betänkande (SOU 1973:23) Bättre överblicköver lagar och andra bestämmelser föreslagit ett tillägg till 30 S KL avinnebörd all kommunstyrelsen åläggs ombesörja att viktigare kommunalaföreskrifter fortlöpande publiceras i en författningssamling. Itvå avseenden skiljer sig 30 S KLS från 30 S KL. Bestämmelser omkommunstyrelsens uppgifter i fråga om arkivvården saknas i KLS, Där finns istället hänvisningar till en särskild arkivstadga som utfärdas av regeringen Prop.1975/76:187 433 (arkivstadgan,1962:40, för ). Innehållet i denna stadga har i korthetberörts under 32 S i specialmotiveringen. Vidare finns i KLS ingen motsvarighettill föreskriften i 30 S KL om att kommunstyrelsen handhar kommunens drätseloch förvaltar kommunens egendom. Dessa uppgifter ankommer enligt 47 S som är obligatorisk i . Bestämmelsernai 41 S LL om förvaltningsutskottets ställning och uppgifter har successivtfått en utformning som nära ansluter till 30 S KL, Vissa skillnader föreliggerdock, främst med hänsyn till att inte sammanträder så ofta somkommunfullmäktige. Det åligger sålunda förvaltningsutskottel enligt 41 S LLbl. a. att avge verksamhetsberättelse tiil , att lämna förklaring ianledning av besvär över beslut samt att i andra hänseendenföreträda land.stinget mellan dess möten. Förvaltningsutskottetsställföreirädarskap har behandlats under 4 S i specialmotiveringen. I 41 S LLerinras också om förvaltningsutskottets skyldighet enligt 60 S LL att göra uppförslag till budget. Vidare föreskrivs i 41 S LL att skall antareglemente för förvaltningsulskoltet. Utskottet har också fått rätt att vändasig till för att få upplysningar från tjänstemän i länet. Kommunfullmäktigefår enligt 43 S a KL i reglemente för kommunstyrelsen bestämma attmedelsförvaltning som enligt särskilda författningar tillkommer andra kommunalanämnder skall sammanföras med slyrelsens medelsförvaltning. avses åigärder för att sköta, placera och redovisa medel.Beslut om centralisering omfattar i allmänhet samtliga organ i kommunen somförvaltar medel. Beträffande de kommunallagsreglerade nämnderna harfullmäktige full frihet att besluta hur deras medelsförvaltning skall skötas.Det behövs således inte någon föreskrift i styrdsens reglemente för att derasmedelsförvallning skall få centraliseras. En helt övervägande del av kommunemahar centraliserad medelsförvallning. Kommunfullmäktige i får enligt48 S KLS i reglemente för kommunstyrelsen och drätselnämnden bestämma attmeddsföi-valtning som enligl särskilda författningar tillkommer andra kommunalanämnder skall sammanföras med drätselnämndens medelsförvaltning. För landstingskommunernasdel har frågan om centraliserad medelsförvaltning inte lag-reglerats. Nugällande reglerom kommunstyrelsens och förvaltningsutskottets uppgifter lämnasi sina huvuddrag orubbade i utredningens förslag. De ändringar som föreslås harenligt utredningen i första hand till syfte att förenkla bestämmelserna ochgöra dem mera enhetliga. Kommunallagsutredningenerinrar om att bygglagutredningen har föreslagit att kommunstyrelsen skall fåen betydelsefull roll i fråga om den 28 1975/76. Prop.1975/76:187 434 anser det inle lämpligt att i den nyakommunallagen i detalj reglera kommunstyrelsens uppgifter på detta eller någotannat speciellt sakområde. Det bör enligt utredningen liksom nu räcka med enerinran i lagen om att styrelsen skall handlägga de ärenden som enligtsärskilda författningar ankommer på styrelsen. Någonskyldighet för kommunstyrelsen att ge ut kommunala författningssamlingar börenligt utredningen inte införas. Sådana uppgifter bör i varje fall interegleras i kommunallagen. Uiredningen förklarar vidare all det nuvarandeåliggandet för kommunstyrelsen att vårda de kommunala arkiven bör ersättas meden regel som lägger i kommunfullmäktiges hand att bestämma arkivvårdensorganisation. Bestämmelsenatt kommunstyrelsen handhar kommunens drätsel och förvallar kommunens egendom iden mån sådan förvaltning inte har uppdragits åt annan nämnd bör enligtutredningen gälla även för . Det hindrar inte att drätselnämndeni behålls, men den blir frivillig. Vissa särbestämmelser fördrätselnämnd skall enligt utredningens förslag tas in i lagen om införande avden nya kommunallagen. Några särskilda regler i 36 S behövs därför inte för del. Hänvisningeni 41 S LL till 60 S LL i vad avser förvaltningsutskottets skyldighet att göraupp förslag till budget är enligt utredningen överfiödig. Kravet attförvaltningsutskottet skall avlämna verksamhetsberättelse till landstingettorde enligt uiredningen sakna självständig belydelse i revisionssammanhang.Utredningen framhålleratt behov av information omförvaltningsutskottets verksamhel bör kunna tillgodoses på annat sätt.Bestämmelsen bör därför enligt utredningen kunna utgå. Utredningen föreslårockså att den särskilda rätten för förvaltningsutskottet att avge förklaring ianledning av besvär över beslut slopas. Rätten förförvallningsutskottet enligt 41 S LL att inhämta upplysningar genomlänsstyrelsen bör däremot enligt utredningen finnas kvar och utsträckas lillatt gälla även för kommunstyrelsen. Utredningenframhåller att utvecklingen har gått mot centraliserad medelsförvallning ibåde kommuner och landstingskommuner. Mot denna bakgrund anser utredningen attsom huvudregel bör gälla att medelsförvaltningen skall vara centraliserad ochankomma på kommunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet. Kommunfullmäktige resp.landstinget bör dock få möjlighet all medge annan nämnd alt helt eller delvissköta sin medelsförvallning. Eftersom medelsförvaltningen enligl huvudregelnblir en uppgifl för kommunstyrelsen och förvaltningsutskottet föreslårutredningen att bestämmelsen härom placeras i den paragraf där styrelsensarbetsuppgifter anges. De särregler om som behövs bör enligt uiredningen placeras i lagen ominförande av den nya kommunallagen. Prop.1975/76:187 435 Bodenskommun och anser att kommunstyrelsens uppgiftall leda och samordna den kommunala markanvändningsplaneringen bör anges i dennya kommunallagen, Karlstadskommun och Föreningen förvaltningsjurister delarutredningens uppfattning att skyldighet för kommunstyrelsen att ge ut kommunalaförfattningssamlingar inte bör föreskrivas i lagen. kommun anser deldäremot ändamålsenligt att kommunstyrelsen ytterst svarar för publiceringen avkommunala författningar. Ettfålal remissinstanser uttalar sig om utredningens förslag att föreskrifter omkommunstyrelsens skyldighet alt vårda de kommunala arkiven skall ersättas meden regel som innebär att kommunfullmäktige bestämmer om arkivvårdensorganisation. och kommuner godtar förslaget, kommun finnerdet däremot väsentligt att ett centralt organ har del samlade ansvaret förarkivvården och föreslår att nuvarande regler inte ändras på denna punkt. Stockholmskommun godtar utredningens förslag att drätselnämnden i kommunen inle längreskall vara obligatorisk. Några remissinstanser behandlar utredningens förslagatt vissa särregler om förvaltningsutskottet skall tas bort. länslandstingskommun delar utredningens uppfattning att bestämmelsen om altutskottet skall avlämna verksamhetsberättelse till kan utgå. Stockholmsoch läns landstingskommuner anser att utskottet liksom börkunna avge förklaring med anledning av besvär över beslut. Fråganom rätt för kommunstyrelsen att inhämta upplysningar genom länsslyrelsenbehandlas av några remissinstanser, är positiv till attkommunstyrelsen får rätt att genom begära upplysningar frånstatliga tjänstemän i länet. i anserdäremoi alt en regel härom inte behövs. Det förefaller enligt länsstyrelsensjälvklart att en kommunstyrelse får begära de upplysningar som det här gäller.1 varje fall skall styrelsen inte behöva gå via för alt fåupplysningarna. Upp.sala kommun anser alt kommunstyrelsen bör ha rätt att vändasig till varje statlig myndighet inom länet oavsett om myndigheten lyder underlänsstyrelsen eller ej. Skulle en myndighei som lyder under vägralämna upplysning, bör kommunen få rätt att vända sig lill för attgenom dess försorg få den önskade upplysningen. länslandstingskommun och anser att kommunstyrelsen ochförvaltningsutskottet skall ha rätt att begära upplysningar direkt från destatliga länsorganen. Kommunen föreslår att en bestämmelse av denna innebördtas in i lagen. kommun ifrågasätter också omvägen överlänsstyrelsen och hänvisar lill att alla statliga tjänstemän enligtservicecirkulärel (1972:406) är skyldiga att lämna upplysningar till den sombegär det. Enligt kommun lorde bestämmelsen om rätt att begära Prop.1975/76:187 436 upplysningargenom länsslyrelsen sakna större praktisk betydelse. länslandstingskommun anser att några särskilda bestämmelser inte behövs om rättför förvallningsutskoltet och kommunstyrelsen att begära upplysningar frånnämnder och beredningar eller från statliga tjänstemän i länet. Förevarandeparagraf stämmer i stora drag överens med motsvarande bestämmelser i denuvarande kommunallagarna och med utredningens förslag. befogenhet att företräda mellanlandstingsmötena har lagils in i 4 §. 1 förevarande paragraf har tagits in enbeslämmelse om att förvaltningsutskottet i övrigt skall fullgöra de uppdragsom har överiämnat lill utskottet. Bestämmelsen avser självfalletinte de uppgifter som utskottet kan få på grund av bestämmelsen omställföreirädarskap. 1 detta kan inrymmas en rätt för utskottet att avgeförklaring med anledning av besvär över beslut. Någon bestämmelseom att förvaltningsutskottet får avge sådan förklaring har därför inte tagitsin i denna paragraf Jag finner det inte nödvändigt att i detalj redogöra förinnehållet i paragrafen och inskränker mig därför till att ta upp några särskildafrågor. Kommunstyrelsenär kommunens ledande förvaltningsorgan. I vissa avseenden sträcker sigkommunstyrelsens funktioner över hela det kommunala verksamhetsområdet.Kommunstyrelsen svarar för långtidsplaneringen på det ekonomiska området, förutvecklingsplaneringen där kommunens utveckling ses i ett sammanhang och församordningen mellan planeringen inom olika sektorer, t. ex. skolväsendet,socialvården och hälsovården. Kommunstyrelsen kan tilldelas viktiga uppgifteri fråga om den fysiska planeringen. Med den centrala ställning somkommunstyrelsen har enligt förevarande paragraf, liksom enligt motsvarandebestämmelser i och KLS, finns goda möjligheter för fullmäktige att gestyrelsen en ledande och samordnande roll i den lokala samhällsplaneringen.Kommunstyrelsen får naturiigtvis inte ta över konkreta planeringsuppgifter somi speciallagstiftning har anförtrotts andra nämnder. Detta torde emellertidinte innebära någon allvariigare försvagning av kommunstyrelsens ställning somledande och samordnande planeringsorgan. Denna ställning har inte betonatsytteriigare i lagtexten än som har skett redan i KL och KLS. Jag har intefunnit det lämpligt att i den nya lagen ta in regler som syftar till att angeplaneringens innebörd och mål eller regler om planeringsarbetets organisationoch ansvarsfördelningen mellan fullmäktige, styrelsen och facknämnderna.Liksom utredningen anser jag att det inte är lämpligt att i den nya lagenreglera kommunstyrelsens roll i fråga om den fysiska planeringen ellerplaneringen inom andra sakområden. Om sådana regler behövs, bör de tas in i specialförfattning. Medstöd av bestämmelserna i första stycket i förevarande paragraf kan Prop.1975/76:187 437 kommunstyrelsenoch förvaltningsutskottel hålla uppsikt över de företag som ägs av kommunenresp. Det övergripande ansvar för kommunens resp.landstingskommunens verksamhet som kommunstyrelsen och förvaltningsutskottetåläggs gäller även sådan verksamhet som drivs genom förelag. Ansvaret för tillsynenav förelagen kan naturiigtvis understrykas och preciseras genom beslut avkommunfullmäktige och . Någon föreskrift om skyldighet förkommunstyrelsen att ge ut kommunala författningssamlingar har inte tagits in iparagrafen. I detta sammanhang vill jag erinra om att föredraganden i ennyligen framlagd proposition om kungörande av lagar och andra författningar(prop. 1975/76:112) uttalar all anledning saknas att föreslå bindandebestämmelser om en författningssamling för kommunala författningar i allmänhet. 1enlighet med vad jag har anfört i specialmotiveringen till 32 S har kommunstyrelsensoch förvaltningsutskottets ansvar för arkivvården angetts i förevarandeparagraf Detta sker genom en bestämmelse om att det tillkommer kommunstyrelsenoch förvaltningsutskottet att vårda och förteckna kommunens resp.landstingskommunens arkiv i den mån detta för sådant ändamål har överiämnalstill kommunstyrelsen eller förvaltningsutskottet. Det åligger i första handkommunfullmäktige, och nämnderna att var för sig vårda del egnaarkivet. Kommunfullmäktige och kan emellertid i arkivföreskrifternata in bestämmelser om att arkiven skall överiämnas till ett centralt arkivunder kommunstyrelsen resp. förvallningsutskottet. Ienlighet med utredningens förslag har bestämmelsen att styrelsen handharkommunens drätsel gjorts tillämplig också på . Detta hindrarinte att denna kommun behåller drätselnämnden men nämnden blir inte längreobligatorisk. har placerats i lagen om införande av den nya kommunallagen.Några särregler för behövs därför inte i paragrafen. Istället för uttrycket "drätsel" används i paragrafen, liksom i lageni övrigt, uttrycket "ekonomisk förvaltning". I den allmännamotiveringen (avsnitt 12.6) harjag förordat en beslämmelse om alt i första handkommunstyrelsen och förvaltningsutskottet skall ha ansvaret för kommunens resp.landstingskommunens informationsverksamhet. Bestämmelsen har tagits in i förevarandeparagraf Den gör det möjligt för kommunfullmäktige resp. att uppdraåt en särskild nämnd att svara för informationen. Beslutanderätten i de löpandeinformationsfrågorna kan med stöd av 47 S delegeras till utskott hos kommunstyrelsen,förvallningsutskottet eller nämnden. Iparagrafen har tagits in en bestämmelse om att styrelsen handhar medelsförvaltningeni den mån fullmäktige inte har medgett att annan nämnd handhar sinmedelsförvaltning. Paragrafen innehåller inte någon motsvarighet tillbestämmelsen i LL om att förvaltningsutskottet får genom begäraupplysningar från tjänstemän inom länet. Prop.1975/76:187 438 meningär ifrågavarande bestämmelse så allmänt hållen att den inte ger några garantierför att upplysningar lämnas annat än i situationer när detta skulle ha skettockså utan föreskrift i lag. Bestämmelsen säger inte någol om i vilkenutsträckning andra myndigheter och ijänstemän är skyldiga att vidta åigärderför alt de begärda upplysningarna skall kunna lämnas. Att statliga myndigheteroch tjänstemän även utan föreskrift därom i lag lämnar upplysningar i den månhinder däremot inte föreligger på gmnd av någon särskild omständighet ligger isakens natur. 1denna paragraf behandlas val av ledamöter och suppleanter i kommunstyrelsenoch förvaltningsutskottet. Paragrafen motsvarar 31 S KL, 31 S KLS och 42 S LL. Kommunfullmäktigeväljer enligl 31 S KL ledamöter och suppleanter till det antal som fullmäktigebestämmer. Antalet ledamöter får dock inte vara under fem. Någon övre gräns harinte föreskrivits. För suppleanterna har inget minimiantal satts ul, menmotiven till KL ger vid handen att minst en suppleant skall utses. Omsuppleanterna inte väljs proportionellt, skall fullmäktige vid valet bestämmaden ordning i vilken suppleanterna skall kallas till tjänstgöring. När valethar skett proportionellt, kallas suppleanterna in i den ordning som harbestämts enligt 8 S lagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inomlandsting, kommunfullmäktige m. m. I 36 S KL finns regler om när suppleantskall kallas till tjänstgöring. vid majoritetsvalbestämmer turordningen för suppleanterna, får fullmäktige välja den ordning somanses lämplig. Fullmäktige har möjlighet att i detalj reglera ordningen för atthindra s. k. partiväxlingar. Fullmäktige får dock enligt praxis inle bestämmaatt suppleanter får inträda endast för vissa ledamöter men inte för andra (RÅ1954 ref 6). Enligt31 S KLS får endast ledamot i kommunfullmäktige väljas till ledamot ellersuppleant i kommunstyrelsen i . Del har ansetts vara viktigtatt ledamöterna i kommunstyrelsen skall ha den allmänna förtrogenhet medkommunalt arbete som ledamolskap av fullmäktige ger (prop, 1957:16 s. 52). 1 31S KLS finns därutöver en särregel som innebär att fullmäktige kan uppdra åtkommunstyrelsen att bestämma turordningen för suppleanterna enligt de grundersom fullmäktige har fastställt. Regeln gäller endast när valet av suppleanternainle har skett proportionellt. Den infördes , Anledningen till ändringenvar att KL:s system ansågs onödigt omständligt i där antaletsuppleanter i nämnderna var ca 220, särskilt som nämnderna förnyades successivtmed val . 1sak stämmer 42 S LL överens med 31 S KL, Prop.1975/76:187 439