prop · FZ03152 · 1975-12-31 00:00:00 — Ransoneringsbevisför inköp av drivmedel bör enligt EBU inle få överlåtas. Från samhällssynpunktär önskemålet att den som inle behöver tilldelad energi sparar denna och integenom försäljning eller annan överiåtelse själv gör omfördelningar. Delankommer enligt EBU på myndigheterna alt prioritera olika behov. EBUavstyrker både att knyta tilldelningen till fordonsägaren personligen och tillfordonet. I stället föreslår EBU att rätt lill inköp av drivmedel förutsätteralt inköpskort eller särskild inköpskupong saml skattekvitto uppvisas. Detskall åligga försäljaren av drivmedel alt kontrollera att namnet och fordonelsregistreringsnummer på ransoneringsbeviset överensstämmer med samma uppgifterpä skattekviitot. Genom att koppla samman ransoneringsbeviset med företeendeav skattekvitto försvåras enligt EBU överlåtelse av beviset. 3.3.10.3 Kostnadsansvaret för k rist idsnä mndernas verksamhet EnligtEBU:s mening är folkförsörjningsfrägorna ytterst en statlig angelägenhet.Eftersom kommunerna drabbas olika hårt av en energikris i fredslid, föreslårEBU alt slalen ersätter kommunerna för deras kostnader. Svenska kommunförbundetbegärde efter krisen alt kommunerna skulle ersättas med 90 96 avkostnaderna. Frägan om bidrag för drivmedelsransoneringen i januari 1974avgjordes av regeringen i anslutning till överenskommelsen om kommunalskaltestopp . Genom det extra bidrag kommunerna härigenomerhöll ansågs dessa ha kompenserats för sina ransoneringskostnader under 1974.EBU finner i och för sig inte skäl föreligga all tillstyrka större bidrag än kommunförbundetyrkar men anser ändå - med hänsyn till att det statliga ansvarel för folkförsörjningenkunde motivera full kostnadstäckning - alt kommunerna ersätts med minsl 90 %av kostnaderna. EBUhar ansett det vara av intresse att, som bakgrund till diskussionen om behovetav en utökad informationsberedskap, få pressens roll som informationsförmedlareunder krisperioder kartlagd. Därför har en speciell expertstudie ompressutbudel under krisen genomförts och redovisas som bilaga tillbetänkandet. Av denna rapport framgår bl. a. att drivmedelsransoneringentilldrog sig det utan jämförelse största intresset följt av SERN:s olikaåtgärder och beslut. 1975/76:152 79 annan expertrapport redovisas erfarenheter på informationsområdet frånkrisen och lämnas förslag till en förbättrad informalionsberedskap. Av dennarapport framgår bl. a. all när OAPEC beslutade om oljebojkottoch minskning av råoljeproduktionen fanns inom ÖEF, TN och CDL utarbetadeplaner beträffande restriktioner och ransoneringar. I dessa ingick emellertidinga informalionsförberedelser, 1 rapporten framhålls vidare som en allvariigbrist att ingen myndighet hade ansvaret för den övergripande informationen. EBUframhåller att myndigheternas informationsverksamhet i krislid inte kanbegränsas till frågor om ransoneringsteknik och praktiskt handlande.Allmänheten mäste fortlöpande förses med en öppen och täckande information ombakgrunden lill krisen, försörjningslägels ulveckling, de mål som sätts upp förfördelningen av tillgångarna etc. EBUpåpekar att informationsenheter inrättades vid varje krismyndighet under krisen1973-1974. Vidare utsågs ofla en informationsansvarig pä länsstyrelsernasransoneringsenheter. Praktiska och organisatoriska möjligheter till eneffektiv samordning av informationen saknades enligt EBU. Likaså brast det ikommunikationen mellan de centrala myndigheterna och länsstyrelserna. Dessaproblem förde med sig all allmänheten kunde uppfatta myndighetsinformationensom splittrad och motstridig, EBU anser att en bidragande orsak till denförvirring som kan ha skapats, utöver lägets allmänna oklarhet, var bristen påförberedelser hos vissa av de beredskaps-planerande myndigheterna. Enkomplicerad informationsapparat kan enligt EBU inte improviseras pä kort tid.Om man vill uppnå en god informalionsstandard i krislid mäsle man också varaberedd att satsa resurser på en informalionsberedskap. EBU föreslår attansvaret för den övergripande informationen och informationssamordningen ikristid läggs på ÖEF, För informationsplaneringen förordas att ÖEF:sinformationsenhet tillförs en kvalificerad informationsexpert och att eninformationsgrupp bildas som leds av informationschef I gruppen föreslåsingå informationscheferna vid de centrala regleringsmyndigheterna. Planeringenbör ske inom en ram av . Årskostnaden beräknas, efter den inledandeplanläggningen, uppgå till . Föratt få ett grepp om vilka spareffekter som kan uppnås under en energisparkampanjlät EBU under hösten och vintern 1973-1974 mäta hur folk reagerade på denkampanj som regeringen beslöt . Av denna undersökning framgår bl. a.att den procentuella ökningen för sparandel 1975var för bostadsvärmen och för varmvattenförbrukningen. annan expertrapport redovisas erfarenheter från energisparkampanjen underenergikrisen och lämnas förslag till utökad sparkampanjberedskap. Med hänsyn tillatt en sparkampanj föranledd av försörjningssvårigheter bör kunna starta i detnärmaste omgående efter del att man konstaterat 1975/76:152 80 behovet,förordas i rapporten att en kampanjberedskap skapas med ÖEF som ansvarigmyndighet. EBUanser för sin del alt sparkampanjer har sin givna plats i åtgärds-arsenalen.Det övergripande ansvaret bör även här läggas på ÖEF, där informaiionsgruppeninom en ram av , planerar för en snabb kampanjsiari i kristid.Beredskapsplaneringen bör omfatta hela energiområdet och helst forceras /77. Årskostnader beräknas efter den inledande planläggningenuppgå lill . EBU förordar för en sparkampanj i krislid en budget pä ca10 milj. kr. i 1975 ärs kostnadsläge. EBUbetonar att kostnader för kampanjen endast utgör bråkdelen av den vinstfolkhushället gör genom minskad energiimporl. Föratt snabbi nå ul med information är etermedia de effektivaste kanalerna. EBUkonstaterar att samarbetet mellan SR och krismyndigheterna fungeradelillfredsslällande under krisen. SR har också för EBU förklarat sig villig attbistå myndigheterna i deras planeringsarbete med experigransk-ning avinformaiionsmalerial avsetl för etermedia i kristid. EBU finner därför inteskäl all förorda någon formalisering av samarbetet eller ändring i avtalet medstaten eller utvidgning av "krigsavtalei" mellan staten och SR tillall också avse fredskriser, 3.3.12Organisation för energiberedskap och energikris EBUredovisar i betänkandet hur krisförvallning och planerande organisation påenergiberedskapsområdet utvecklats sedan andra väridskriget. EBUframhålleratl regleringsmyndigheterna under krisen hade att arbetaunder stor tidspress och i slor utsträckning med begränsade resurser. Deproblem som uppstod tycks framför allt ha föranletts av vissasamordningsproblem mellan myndigheterna och i en del fall med svårigheter attnå ut med tillräcklig information lill förbrukarna. Svårigheterna i kontaktenmyndigheterna emellan får enligt EBU i slor utsträckning anses bero på enoutvecklad organisationsstruktur. De tre regleringsorganen BN, TN och SERN varproduktionsinriktade och verkade således endasl inom sina respektiveproduktområden. Detta medförde enligt EBU svårigheter all samordnatilldelningen av de olika energislagen till en och samma förbrukare ellerförbrukarkategori t. ex. inom industrin. Dä inte ens den s. k. industripanelenvid SIND kunde träda i funktion fanns inga organ, som i en last organiseradordning kunde bistå regleringsmyndigheterna med kunskap m. m. om de olikaförbrukningsseklorers totala energibehov och energianvändning. BN hadevisseriigen det övergripande ansvarel för samordningen avseende tilldelning avflytande bränslen och drivmedel men då delta organ dessutom hade au handläggaverkställigheten av regleringsåtgärderna beträffande bränsle och ävenkontrollen inom hela oljesektorn m. m. uppstod svårigheter att friställaresurser för den övergripande samordningsuppgiften. Prop.1975/76:152 81 Orsakentill den bristande informationen under krisen kan enligl EBU härledastill bl. a. knappa resurser hos vissa av de ansvariga myndigheterna. EBUhar haft alt utreda hur en smidig övergång mellan olika lägen i en successivtförvärrad kris skall kunna åstadkommas. Enligl gällande instruktion har ÖEFinga verkställighetsuppgifter i kris, varför ett särskilt verkställande organ,BN, måste inrättas under krisen , Erfarenheterna från krisenger enligt EBU:s mening vid handen alt fördelar skulle vinnas om samma organsom har det övergripande ansvaret i planeringsskedet kunde kvarstå ocksä i ettkrisläge. Åtminstone bör delta vara fallet i en fredskris. Ävenom problemen vid de engagerade myndigheterna under energikrisen inlehell kan tillskrivas bristande resurser anser EBU att resursförstärkningar ärnödvändiga. Behovet av resurstillskott har EBU i första hand kunnat konstateraför den centrala nivån. EBUanser, att en ökad handlingsberedskap på myndighelsplanet bör motsvaras av enlika hög beredskapsnivå inom . I kris bör handelsministern,som ansvarig för försörjningsberedskapen, inom tillföras deresurser som erfordras för en effektiv ledning och samordning avkrisuppgifterna. Påmyndighetsplanet föreslår EBU all ÖEF ges ansvarel för övergripande ledning ochsamordning inom energiberedskapens område både i planeringsskedet och i enkris. ÖEF föreslås således få verkställighetsuppgifter Liksom tidigare bör TNoch inom de ramar ÖEF anger ansvara för planeringen avkrisåtgärder inom sina respektive områden. Grundläggande beslut rörandeälgärder i en kris måste även framgent fattas av regeringen. Enplanering som innebär att ÖEF i en kris har såväl planerings- somverkställighetsuppgifter medför att större ingrepp i den fredstida nuvarandeadministrationen inom energiområdet inte behöver göras och medger en nödvändigflexibilitet inför olika typerav kriser. En anpassning till situationer underavspärrning och krig bör också vara möjlig vid en sådan uppläggning. EBU hardock inte haft möjlighet all närmare analysera organisationen i avspärrnings-och krigsfallen. Dånya och utökade uppgifter åläggs ÖEF föreslär EBU att Ö E F: s styrelse redani planeringsskedet ges en bredare förankring. Särskilt vikligl bedöms det varaatt en stark pariamenlarisk förankring och ett förstärkt lekmannainflytande iövrigi säkras i styrelsen. ÖEF:s samordningsansvar gör det också nödvändigt attrepresentanter för vissa intresseorganisationer och viktigare myndigheter inomdet ekonomiska försvaret bereds plats i styrelsen. Föratt medge den representation som EBU finner nödvändig, måste ett förhållandevisstort antal ledamöter ingå i . För att skapa kontinuitet bördenslyrelse som verkar i planeringsskedet kvarstå i en kris. 6 1975/76. Föratt OEF skall kunna klara de utökade arbetsuppgifterna föreslår EBU att enenergiavdelning med tvä byråer inrättas. Den ena byrån bör bestå av dennuvarande bränslebyrån. Den andra byrån, energiregleringsbyrån, bör bildas urden nuvarande bränsleregleringsenheten. Energiregleringsbyråns ena sektion böri en kris kvarstå vid energiavdelningen medan byråns andra sektion bryts ut förall utgöra en självständig myndighet, bränsle-kontoret. Förslag tillorganisation av energiavdelningen framgår av figur 4, Samordning Försörjningsbalanser Löpande statistik lEA-frägor Kvotförberedelser m m Ransoneri ngssystem Kontroll m m Förslaget bygger på att tre ransoneringssakkunniga handläggare skall kunna överforas från planering till verkställighet i ett krisorgan. BRÄNSLEKONTOR (bildas i kris ur sektion II) Ransone- iInvente-ringsför- | ring beredelseri kontroll Övrigt IQIjeran-isonerings-'frågor Admini- iJuridisk i Informa Tremyndigheter bör enligt EBU:s förslag bildas för att inom ramen för ÖEF:sriktlinjer men på grundval av egna utredningar och självständiga beslutgenomföra regleringsåtgärderna på respektive produktområde, bränsle, drivmedeloch elkraft. Ett bränslekontor bildas som nämnts genom att en sektion vid ÖEF:senergiavdelning avskiljs. Ett drivmedelskontor rekryteras från TN och JN,rekryteras från kraflindustrin. Regleringsmyndigheternakan i fräga om administrativa funktioner antingen få service från respektiveÖEF, TN och eller, om erforderiigt, bygga ut dessa funktionervid den egna myndigheten. Vidareföreslås att SIND, och ges i uppdrag att sområdgivande organ (sektormyndigheler) inom sina respektive sektorer bistå ÖEFoch de särskilda krisorganen med uppgifter om sektorns energiförhållanden m. m.sä alt konsistens uppnås vid tilldelning av olika energislag till en och sammaförbrukarkategori. Motsvarande uppgifter bör även åvila TN och JN. Denföreslagna organisationen kan enligl EBU ses som en "malrisslruk-tur"där den ena dimensionen utgörs av de produktansvariga myndigheterna-bränslekonloret,drivmedelskontorei och elförsörjningsnämnden -och den andradimensionen av de rådgivande seklormyndighelerna, SIND, , JNetc. Organisationsprincipen framgår av figur 5. Offentlig förvaltning (Byggnader) JN och TN har uppgifter utöver den rådgivande funktionen. 1975/76:152 84 Decentrala myndigheterna bör enligl förslaget i göriig mån avlastas genom alt endelegering lill den regionala och lokala nivån ske*r. Förslaget innebär altlänsstyrelserna ges utökade arbetsuppgifter och alt elområden och elblock gesmyndighetsslatus. Allmännaransoneringslagen innehåller bestämmelser om prisclearing. Sädan clearing ägderum under krisen . Underhösten 1973 skedde i samband med händelserna i en våldsamprisutveckling för olika oljeprodukter. Enligl Rotlerdamno-teringarna somtidigare ansetts återspegla priset på s. k. spotlaster dvs. prisbilden för enmarginell marknad steg t. ex. priset på bensin 98-99 oklan frän /literi augusti lill /liter . Motsvarande värden för eldningsolja3-5 svavel var 64 respektive /m EBUframhäller att det i detta läge uppstod risk för att dels vissa svenskaoljeföretag som tidigare kunnat utnyttja Rotterdammarknaden pä ett fördelaktigtsäu nu kunde tå svårigheter att importera, dels att de höga Rot-lerdamprisernaskulle kunna slå igenom i . De större internationella oljeföretagenskulle härigenom kunna göra oskäliga vinster. Motdenna bakgrund beslöt Kungl, Maj:t att med stöd av allmännaransoneringslagen införa ett clearingsystem för vissa oljeprodukter. Syftetvar att genom bidrag från en clearingfond, som finansierades medclearingavgifter på vissa oljeprodukter, möjliggöra för landet viktig importlill priser som översteg den högslprisnivå om vilken beslut tidigare fallats avregeringen. Vidare inrättades en av ärenden omclearingbidrag. Föratt täcka clearingnämndens omedelbara medelsbehov beslöt Kungl. Maj:l att 200milj. skulle ställas till förfogande frän fjortonde huvudtitelns anslag föroförutsedda utgifter. Dessa medel skulle betalas tillbaka så snartavgiftsinkomsterna medgav detta. Totaltbeviljades clearingbidrag för 62 600 m-* bensin 6 000 m motorbrännolja, 383000 m eldningsolja 1-2 samt för 176 000 m' tjocka eldningsoljor. EBUanser att man även , trots lEP-avialels reglerade oljefördelning,måste ha beredskap för prisclearing. EBU menar att man bör undvika all begränsaden bidragsberättigade och avgiftsskyldiga kretsen till endasl storförbrukarna,eftersom gränsdragningsproblemen blir svära. Leveranser från deinternationella oljebolagen lill dotterföretagen i förutsätts dockinle beröras av bidragsgivningen eftersom högstpriserna bör återspegla priserenligt långtidskontrakt. EBU anser vidare att frägan om bidrag för råoljeimportbör övervägas. Clearingen föreslås administreras av en särskild nämnd. EBUföreslår att regeringen bemyndigas att, i händelse 1975/76:152 85 avprisclearing, disponera en röriig kredit i riksgäldskoniorel på 500 milj. kr.för utjämning av tillfälliga likvidilelsunderskott. EBUredogör avslutningsvis översiktligt för de instrument som utöverförbrukningsbegränsningar står till förfogande för regering och myndigheter ikristid, nämligen produktionsberedskap, lagerberedskap och imporlbered-skap.EBU anser del vara viktigt att förbrukningsbegränsningen sätts in i sillberedskapsmässiga sammanhang och värderas som en av flera åtgärder i ettenergiberedskapspaket. Produklionsbereskapbör i första hand upprätthållas för mer utdragna kriser eftersomomställningsiiden är betydande. EBU menar dock all även en fredskris kan räckaså länge att ersättningsproduktion kan bli aktuell. Beredskapsplaneringenhärvidlag bör därför också beakta fredskriser inte minsl vad gäller de tekniskamöjligheterna lill omställning för eldning med fasta bränslen, EBU föreslär alltidigare stöd för installation av dub-beleldade pannor äterinförs, 1fråga om lagerberedskapen betonar EBU att en låg ransoneringsberedskap kankräva extra insatser för lageruppbyggnad medan en hög ransoneringsberedskapteoretiskt kan minska anspråken på beredskap i oljelager. Molbakgrund av den av beslutade utbyggnaden av kärnkraften framhällerEBU att en bristande lagerberedskap vad gäller kärnbränsle kan krävaatt mer "drastiska" åtgärder för reglering av elkraflförbruk-ningen iett krisläge kan behöva övervägas. 1fråga om importberedskap förordar EBU att det nya statliga oljehandelsbolagetupprätthäller den beredskap som behövs för en snabb och kvalificeradinköpsverksamhet i kristid. 3.3.15 Kostnaderför EBU:s förstag EBUhar inte gjort någon total beräkning av resursbehoven för en krisförvaltning.Däremot har EBU gjort en översiktlig beräkning av de ö k a d e resurser somerfordas i planeringsskedet (lönenivå). 1975/76:152 86 \916/11 200 000 200 000 Sparkampanjberedskap - 500 000 200 000 50000 Värmetaxering - 15 000 000 15 000000 Transportstatislik och statistik för kollektivtrafik 100 000' 3 100 000' 20 000' 20 000' 100 000 19 100000 15 220000- 220 000- Totalt: 100000 22090000 17 310000- 2 310000- 17 360 000 2 360 000 'Av kostnaden bör enligt EBU 20 96 utgöraberedskapskostnad 3.4 Reservationer och särskilda yttranden Till betänkandet har fogats tvä reservationer. Ledamoten är negativ till EBU:s förslag omall en särskild förbmkningsdämpande avgift skall kunna tas ut för bensin.Förslaget anses överflödigt eftersom EBU anvisar metoder som innebär att fysiskreglering kan genomföras lika snabbi som en avgift kan införas. Skulle enbestämmelse om dämpningsavgift tas in i ransoneringslagen menar reservanten attbestämmelsen får en generell karaktär vilket vore hell oförenligt med kravenpå en rättvis fördelning av landets tillgångar. Reservanten motsätter sig ävende former för återbetalning av avgiftsmedel EBU anvisar. Reservanten delar inte heller EBU:s uppfattning alt stödskail utgå vid byte av värmepannor. Sådana subventioner till åtgärder som ingårsom ett normalt led i fastighetsförvaltningen ter sig starkt stötande. Ledamöterna alt de delar den av EBU framförda meningen att del statliga ansvaretför folkförsörjningen motiverar full täckning av kristidsnämndernas verksamheli en kris. EBU anser alt staten bör läcka av kommunernas kostnaderför handläggning, inom kristidsnämndens ram, av sådana uppgifter som åläggs demav centrala eller regionala myndigheter. Reservanterna hävdar alt staten börtäcka samtliga kostnader del här är fräga om. Till betänkandet har vidare fogats två särskilda yttranden. 1975/76:152 87 LedamotenErik framhåller att i den av EBU föreslagna organisationen kommerbesluten all i hög grad att ske av tjänstemän. I styrelsen hos den överordnademyndigheten, ÖEF, bör därför ett så stort spelrum som möjligt ges åt lekmän.Med hänsyn till den roll bostadsmarknaden kommer all spela under en ransoneringär del enligl angelägel att intresseorganisationerna bereds plats istyrelsen. ExpertenNils Gusiaf framhåller betydelsen av att ansvarsförhållanden mellanberörda myndigheter är klart avgränsade. konstaterar au enligt EBU:sförslag skall ÖEF under regeringen ha det övergripande regleringsansvaret förenergiförsörjningen. För administrationen av ransoneringssyslemen föreslär EBUatt vid krisfall inrättas ett bränslekontor, ett drivmedelskontor och enelförsörjningsnämnd som i sina verksamheter skall följaregleringsmyndigheternas normer och anvisningar. anseratt de trecentrala tilldelningsorganen för undvikande av missförstånd borde ha benämnts"ransoneringsmyndigheler" ("ransoneringsorgan") i ställetför "regleringsmyndigheter" ("regleringsorgan"). Härigenomkan missförstånd vad gäller ansvarsförhållandena mellan berörda myndigheterundvikas. Remissinstansernaär överiag positiva lill EBU;s olika förslag. På en punkt är emellertidflertalet av de instanser som behandlat frågan kritisk. Det gäller förslagetatt en särskild konsumtionsdämpande avgift på bensin lillfälligl skall kunnaanvändas för alt i ett inledningsskede av en kris snabbi motverka hamstring ochstimulera till ett ökat utnyttjande av de kollektiva trafikmedlen.Remissinstanserna vänder sig mot förslagel eftersom det anses strida mothuvudprincipen för ransonering enligt vilken knappa tillgångar i ett krisläge inteskall fördelas efter ekonomisk bärkraft. Ifråga om EBU:s organisationsförslag ifrågasätter vissa remissinsianser om inteÖEF-ulredningens betänkande bör avvaktas innan slällning las. Fördelningen avplaneringsansvaret på olika myndigheter, framför allt avgränsningen mellan ÖEFoch SIND, föranleder vidare delade meningar. EBUanser all som måste importera all sin olja har alll att vinna på ettinternationellt fördelningssystem som fungerar i kristid men att den fördaneutralitetspolitiken kräver all full handlingsfrihet bevaras genom envälutvecklad och fiexibel ätgärdsarsenal för lider av akut energibrist. SPKframhåller all de principer som skall gälla vid fördelning av olja somtilldelas via lEA, måste vara klariagda i förväg. En eventuell medverkan avoljehandeln bör formaliseras i avtal med staten, vilket är särskilt viktigt omtilldelningen sker via nägot av de stora oljebolagen. 1975/76:152 88 attbåde stora och små nationella företag måste få en med de internationellabolagen likvärdig behandling. KFoch Näringslivets energidelegaiion framhålleratl ell ökat inlernationelllsamarbete på delta område är värdefullt. Svenska handelskammarförbimdet och SPlnämner särskilt fördelarna för del med anslutningen lill lEA. Kritiskpä denna punkt är däremot LO. Anslutningen kan öka Sverigesenergiförsörjningsproblem eftersom lEA har stärkt utrikespolitiskaställning. Delta kan leda lill en mer militant utrikespolitik från delta landssida med risk för att oljeembargon kan inträffa. För all kunna utnyttja sittneuiralitelsförbehåll i ett sädant läge bör söka upparbeta alternativaleveranskanaler vid sidan av de redan etablerade. En snabb utbyggnad avSvenska anser LO vara av största värde från beredskapssy npu n kt. EBUföreslår all en nordisk koordineringsgrupp bildas för att under försörjningskriseri fred lösa gemensamma nordiska problem rörande i. ex. internordisk trafik ochutbyte av ransoneringskuponger. Förslaget behandlas av ett fåtalremissinstanser som alla tillstyrker eller inte har någon erinran mot det. TNanser att liknande kontakter bör tas med andra länder i och med USAdär det pågår systemarbete av intresse för TN, Kontakter bör i första hand tasav regeringen. Enligllänsstyrelsen i är ell utvidgat nordiskt samarbete särskiltväsentligt vad gäller samordning i frågor av teknisk regleringsnatur. anser att elfrågorna liksom bör behandlas inom Nordel.Eftersom sambandet mellan el- och bränsleförsörjning varierar mellan ländernaoch försörjningssituationen kan ulveckla sig olika bör Nordel som tidigarefölja elförsörjningsläget och rapportera till den nordiska koordineringsgruppengenom en av Nordel utsedd representant. Idet stora hela tillstyrker remissinstanserna eller lämnar utan kommentar EBU:ssynpunkter på de målsättningar för försörjningen och de metoder förförbrukningsregleringen som bör gälla i ell fredskrisläge. Denprioritering av produktion och sysselsättning som EBU betonar för fredskrisertas upp av några remissmyndigheter. understryker viklen av attmöjligheterna till omställning inom näringslivet alltid prövas så altväsentliga konsumtionsbehov inte eftersatts till förmån för produktion avtämligen överflödiga varor. Ransoneringsystemen bör enligl konsumeniverkelgenerellt sä långt möjligt utformas så att tilldelning kan ske meddifferentiering efter olika gruppers behov.