prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — Den brist på personal inom tillverknings- ochvårdyrken som föreligger och som kan beräknas finnas kvar under lång tidmotiverar en ökning av kapaciteten av gymnasial utbildning med sådaninriktning. Skäl kan anföras för en viss återhållsamhet i fråga omdirektutbildning för administrativa uppgifter. Tekniskoch naturvetenskaplig högskoleutbildning väljs sällan av studerande vUkasgymnasiala studier haft administrativ, ekonomisk eller social inriktning. främja en god tillströmning till teknisk och naturvetenskaplig utbildning ihögskolan och en viss överströmning från teknisk gymnasial utbildning tUlhögskoleutbildning med annan yrkes-inriktnig är detta ytterligare argument föratt öka kapaciteten för teknisk yrkesutbildning i gymnasieskolan. U 68föreslår de rikttal för fördelningen av gyrrmasieskolans antag-ningskapaciletsom framgår av tabell 4. Utredningen betonar talens karaktär av ungefäriigariktmärken (avsnitt 2.5.2.1). Nuvarande och föreslagen fördelning av gymnasieskolans an-tagningskapacilet. % (ca) Vårdutbildning m. m. I Suihma 100 100 U68:s förslag till dimensioneringsplan består av dels antagningstal tillutbildningslinjer eller grupper av utbildningslinjer för /77, delsrikthnjer för utvecklingen för tiden fram tiU 1980-talels början. Som bortregräns för planeringsperioden har i fråga om antagningskapaciteten /84. (Avsnitt 2.5.1.2) AUlångsiktig planering sker under betydande osäkerhet. Ulredningen har därförvalt att formulera sitt förslag till antagningskapacitet för utbildningslinjermed hjälp av två planeringsgränser. Vidplaneringsgränsemas utformning här U 68 utnyltjat underlag från bl.a.prognosinslitutets utflödes- och behovskalkyler. Det kalkylerade behovet av högskoleutbildadeökar från ca 90 000 tmder perioden / 70 till ca 112 000 under perioden1970/75 och till ca 129 000 under pe- rioden1975/80. Räknar man med en ökning av behovel med ca 15 000 personer underperioden /85, dvs. en något lägre ökningstakt, innebär det en årlig ökningpå . Om utflödet ligger på oförändradeller bara obetydligt högre nivå än som anges av det lägretillströmningiialternativet (alternativ B) för perioden /80 kan enligtutredningens bedömning tendenser till brist på personer med längre ulbildningberälbias föreligga efter hand. Ulredningen finner därför att en kapacitet somsvarar mot det lägre alternalivet i utflödesberäkningama, dvs. anläggning av ca37 000 studerande till utbildningslinjer, bör vara ett minimum vidplaneringsperiodens början. Enligt utredningens mening bör sedan denna nedregräns för den årliga antagningskapacitelen, mot bakgrund av behovsökningen,öka med två procenl. U68 avvisar bestämt en planermg av högskoleulbildning som skulle irmebära attdimensioneringen hielt anpassas efter arbetsmarknadsprognoser. mening kan från arbetsmarknadssynpunkt inga invändningar resas moten total, dimensionering av högskoleutbildningen som ligger något högre än vadprognosen pekar på. yX Exernpelpå verklig utveckling avantagningstalen I Övre qröns i U68s planerings-förslag . H Nedre grönsi U68s planeringsförslag A PIs kalkyl, störrealternativet B PIs kolkyI, mindre alternativet "I I 1970/71 1---- 1--- 1 I Antal antagningsplatser i fullständiga utbildniingslinjer. Prognosinstitutetskalkyler avser en fri och en s:pärrad sektor av högskolaii. Antaletantag-ningsplaitser har här satts lika med antalet antagningsplatser i spärradutbild-. ning plus antalet första gången inskrivna för examen vid de friafakulteterna. /70 avses dock'"första gången inskrivna". avgörandebör vara vilka resurser som kan ställas till förfogande för högskoleutbildning.Utredningen har med dessa utgångspunkter prövat att sätta en övre gräns förantagningskapaciteten till utbildningslinjer vid ca 42 000 för /77och räknar med en ökning av denna övre gräns . De övre ochnedre planeringsgränserna har ritats in i figur 8. Antaletstuderande i partiell utbildning vid universiteten kan för närvarandeuppskattas lill något tiotusental. Det stora antalet deltagare iuniversitetscirklar bör uppfattas som ett tecken på att ulbildningsefter-fråganinte har kunnat tillgodoses inom den nuvarande decentraliseradeuriiversitetsutbildningen. Räknar man med alt efterfrågan från vuxna successivtökar och vill man planera för att om möjligt tillfredsställa efterfrågan,anser utredningen en kapacitet för ca 20 000 hellids-studerande ellermotsvarande högre anlal deltidsstuderande /77 vara skälig. Utredningenföreslår att man räknar med en snabbare tillväxt avkapaciteten för enstaka kurser och studiekurser än för fullständigautbildningslinjer och stannar för en ökning med årligen.Kapaciteten för enstaka kurser och studiekurser skulle då svara mot mellan 35000 och 40 000 heltidsstuderande /84 (avsnitt 2.5.2.2). Utredningensförslag lill planeringsramar för de olika yrkesutbildnings-sektorerna framgårav tabell 5. Förutbildning med teknisk inriktning synes de tendenser till överskott somprognosunderlaget pekar på motivera att någon ytterligare utbyggnad, utöver nuplanerad, av traditionell högskoleulbildning inom sektorn inte genomförs framtill 1970-talets mitt. Genom alt viss naturvetenskaplig utbildning, som inuvarande organisation inle uppfattas som knuten till en tekniskyrkesinriktning,, räknas till denna sektor innebär förslaget formellt en ökningav antagningskapacitelen lill teknisk högT skoleutbildning. bör manenligt utredningens mening planera för en ökning av antalel utbildningsplatseri högskoleutbildning med teknisk inriktning. Om den av U 68 föreslagnaförsöksverksamheten med yrkeslekniska linjer visar alt denna utbildning ärattraktiv bör en betydande kapacitetsökning planeras för sådana linjer. Föradministrativ och ekonomisk högskoleutbildning pekar prognos-underlaget på enbalanserad arbetsmarknadssituation för senare delen av . Det finns,efter den kraftiga expansion som utbildning, äv detta slag genomgått, enligtulredningen skäl för att planera för en i huvudsak oförändrad kapacitet vidbörjan av planeringsperioden. bör man räkna med en viss försiktig.ökning. Ocksåför högskoleutbildning inom vårdsektorn lalar utflödes- och 1Särskilda yttranden av, , och , Dag Klackenberg, samt . 1 saml Nr 9 Fördelning på yrkesutbildningssektorer avantagningen till linjer i högskoleutbildningen. 7 300 6 700 10 000 9 000 ca 6 500» 8 800 7 700 10 000 9 000 8 800 8 400 10 500 9 500 9 900 9 400 10 000 9 000 ca 1 000' 3 000 2 500 , 5 000 3 500 4 500 3 500 42 000 37 000 48 000 42 000 Administrativ och ekonomisk utbildning Utbildning för kultur- och informationsyrken Lokala och individuella utbildningslinjer Utbildning utan angiven yrkesinriktning Ö = övre planeringsgränsen N = nedre planeringsgränsen 1 Nuvarande kapacitet inom utbilciningssektorerna föradministrativa och ekonomiska yrken och för kultur- och informationsyrkenligger delvis inom de fria fakulteterna och har bara tillnärmelsevis kunnat uppskattas.Utbildningen vid matemalisk-naturvetenskaplig fakultet, som förbereder för bl.a. tekniska yrkes-funktioner, har utom i vad avstir utbildning till ämneslärareförts till "utbildning utan angiven yrkesinriktning". behovskalkylema för en balanserad arbetsmarknadssituationunder prognosperioden. För enstaka utbildningskategorier kan dock bristberäknas föreligga. För den fortsatta planeringen bör man utgå från att behovetav vårdpersonal med högskoleutbildning kommer atl växa. Mot denna bakgrundföreslår utredningen en successiv ökning av kapaciteten för vårdinriktadhögskoleutbildning. För högskoleutbildning med undervisningsinriktning pekarprognosunderlaget i huvudsak på balans för 1970-talet. De detaljerade bedömningarav lärarbehovet i gmndskolan och gymnasieskolan som gjorts av SCB och SÖ tyderför på överskottstendenser som motiverar en viss återhållsamhet idimensioneringen. Utredningen föreslår en i huvudsak oförändrad totalram menräknar inom denna med förändringar av utbildningskapaciteten på enskUdautbildningslinjer. Utbildningssektom för kultur- och informationsyrken är denmest heterogena av sektorerna. Bl.a. mot bakgrund av svårigheten atl definierayrkesområdet blir behovskalkylen särskilt osäker för denna sektor. föreslår en ökning av antagningskapaciteten för 1970-talets milt ärdetta delvis en förändring av formell nalur, delvis ett uttryck för strävan attge mm åt en reeU ökning. 1975: 9 51 utredningensmening räkna med en ökning av antalet studerande med kultur- ochinformationsinriktning. (Avsnitt 2.5.2.3) Också de lokala ochindividuella utbildningslinjema föratsätts vara yrkesförberedande. Dessautbildningslinjer skall emellertid enligt förslaget inte fördelas påyrkesutbildningsseklorer genom centrala beslut. Kapaciteten för dem redovisasdärför för sig. Itabellerna 611 redovisas utredningens förslag till antagningslal för utbildningslinjereller grupper av utbildningslinjer. I tabellerna anges »nuvarande antagning»för alla utbildningslinjer där antalet studerandeplatser är fastställt. Avtekniska skäl har inte molsvarande inskrivningstal för utbildning inom de friafakulteterna kunnat anges. Uppgiftema om den nuvarande antagningen avser iregel antalet studerande-platser /72. Talen har avmndats. Deföreslagna antagningstalen har karaktären av cirkatal. Sammanfattning av förslag till antagningstal för teknisk yrkesutbildning (all männa utbildningslinjer). Utbildningslinjer/grupper Nuvarande antagnings- U 68:s förslag tör mitten av av utbildningslinjer kapacitet, i regel 1971/72 (cirkatal) 1 CivilingenjörBUthildning(teknisk faikultet) 3 250 3500 3 500 2 Naturvetenskapligoch matematiisk utbildning 5 Laboratorieassistentutbildning 9(X) 6 Jordbruks- ochskogsbruksutbildning 365 7 Övrig tekniskutbildning 430 Summa .. 7 300 6 700 Brandingenjörer, driftingenjörer, sjöingenjörer,livsmedelstekniker. Ö = övre planeriflgsgräns N = nedre planeringsgräns. Sammanfattning av förslag till antagningstal föradministrativ och ekonomisk yrkesutbildning (allmänna utbildningslinjer). Utbildningslinjer/grupper Nuvarande antagnings- U 68:s förslag för mitten av av utbildningslinjer kapacitet, i regel 1971/72 (cirkatal) 1 Juristutbildning ca 1 300 1 OOO 800 2 Ekonom- ochsamhällsplanerarulb. filosofisk-samhällsvetenskaplig utbildning,socionomutbildning vid förvaltningslinje 3 Annan treårigadministrativ och ekonomisk utbildning 4 Tvåårigadministrativ och ekonomisk 5 Tvåårig utbildning i administrativt 6 Ettåriga specialkurser inom gymnasie- skolan med administrativ och ekonomisk inriktning 500 5(X) 500 7 Ettårig specialkurs i gymnasieskolan för utbildning av systemmän och programmerare 1080 1 200 1000 8 Övrig administrativ och ekonomisk utbildningi ca 400 500 500 Summa .. 8 800 7 700 Ekonomiföreståndare, internatföreständare,hälsovårdsinspektör, högre grafisk utbildning, sjökapten. Ö = övre planeringsgräns N nedre planeringsgräns. Sammanfattning av förslag till antagningstal för vårdyrkesutbildning(allmänna utbildningslinjer). Utbildningslinjer/grupper Nuvarande antagnings- U 68:s förslag för mitten av autbildningslinjer kapacitet, i regen971/72 (cirkatal) 2 Kortare utbildning inom vårdområdet 5 Socionomutbildning på social linje : 800 8 400 Arbetsterapeut, hörselvårdsassislent, medicinskassistent, sjukgymnast, sjuksköterska, ålderdomshemsföreståndare. Avser antagningskapaciteten till studier för 40 poäng ipsykologi. Ö= övre planeringsgräns N = nedre planeringsgräns; Sammanfattning av förslag till antagningstal för utbildning till undervisningsyrken (allmänna utbildningslinjer). Utbildningslinjer/grupper £v utbildningslinjer 2 Utbildning avlåg- och mellan- 3 Lärarutbildning i gynmastik, teck- ning, musik, hemkunskap, slöjd m. m. 6 Lärare iindustri- och hantverks- Nuvarande antagningskapacitet, i regel 1971/72 U 68:s förslag för mitten av 197(»-talet (cirkatal) Summa ca9 500 9 900 9 400 Ingår i antagning till utbildningslinje för ämneslärare.Ö = övre planeringsgräns N = nedre planeringsgräns. Sammanfattning av förslag till antagningstal för utbildning för kullur- ochin formalionsyrken (allmänna utbildningslinjer). Utbildningslinjer/grupper Nuvarande antagnings- U 68:s förslag för mitten av av utbildningslinjer kapacitet, i regel 1971/72 (cirkatal) 1Utbildning för ungdoms- och fritidsverksamhdt 280 300 300 3 Utbildning till bibliotekarie 360 5 Högre konstnärlig utbildning 350 Summa .. 2 000 1900 Intagningskapacitetenvid bibliole?«högskolan 1972/73. Ö = övre planeringsgräns N = nedreplaneringsgräns. Faktorer som påverkar tillströmningen till högskoleutbildning (avsnitt 5.1) U68 diskuterar översiktligt några styrande faktorer i utbildningssystemet. Bl.a. konstateras att den vidgade behörighet för högskolestudier somstatsmakterna beslutat om sannolikt kommer att medföra ökad efterfrågan påutbildning. Utredningen diskuterar vidare möjligheterna att liksom nu ha bådeen fri och en spärrad sektor av högskoleutbildningen men avvisar ett sådantaltemativ. Av ekonomiska skäl skulle fritt tillträde endast kunna överk'ägasför utbildning som i fråga om lärare, utrustning, lokaler, praktikplatser m. m.är mindre resurskrävande. Utredningen påpekar att tillströmningen tiU en sådanfri sektor visserligen under det närmaste årtiondet sannolikt skulle blimåttlig och få en med hänsyn tUl arbetsmarlmaden rimlig iiu-iktning. mening måste man emellertid i planeringen räkna också medmöjligheten att tillströmningen till en fri sektor eller en del av den blirstor. En av konsekvensema av en stor fri sektor kan bli att det blir destuderande från denna sektor, med i regel mindre omfattande yrkesförberedelseri utbildningen, som i första hand får möta uppkomnianide svårigheter påarbetsmarknaden. (Avsnitt S.L2) U68 utgår från att tillgängliga resurser bara kommer att medge en mycket måttligtillväxt av den högre utbildningen imder det närmaste årtiondet, bl.a. därföratt omfattinde resurser kommer att behövas för utbildning av vuxna rned kortim.gdomsutbildning. Kraftiga svängningar i den totala tillströmningen tillhögskoleutbildning måste vidare bedömas som ogynnsamma för såväl individernasom samhället. Det anförda lalar enligt utredningens mening för ea totalantagningsbegränsning; Moten total begränsning av antagningen talar risken för en starkare socialselektion i högskoleutbildningen. Värdet av en ospärrad högskola är emellertidi detta avseende begränsat, om studerande från lägre socialgrupper återfinnsfrämst i sådan utbildning som är starkt utsatt för svängningar påarbetsmarknaden. U 68 finner det sannolikt atl medvetna, mer specifikaåtgärder för att bredda rekryteringen till högre utbildning har avsevärtgynnsammare effekt än vad ett bibehållande av en ospärrad sektor inomhögskoleutbildningen skulle ha. Sådana åtgärder kan bl. a. vara följande. Ökade utbildningsinsatserulanför högskoleutbildningen för vuxna med kort ungdomsutbildning. Differentiering av utbudet av högskoleutbildning,bl. a. genom utveckling av yrkesinriktade utbildningslinjer, inte minst sådanamed naturlig anknytning till gymnasieskolans yrkeslinjer (yrkestekniskhögskoleulbildning). Genomförande av de i princip beslutade behörighets-och urvals-reglema för tillträde till högskoleutbildning. Decentraliserad lokalisering av nytillkommandeutbildningstillfällen och nya distributions- och undervisningsformer förhögskoleutbildningen. samt, bl. a. i sambandmed anordnandet av enstaka kurser och studiekurser, information individuellteller gruppvis. Sludiesociala åtgärder som främjar en jämnarefördelning med avseende på social bakgrund och kön. Ioch för sig skidle ett genomförande av dessa åtgärder, tillsarhmans medbibehållande av en ospärrad sektor av högskoleutbildning, kunna bedömas varaden bästa lösningen med hänsyn till syftet att bredda rekryteringen. Med hänsynlill sin troligen starka effekt på utbildningsefterfrågan kan emellertidåtgärderna av resursskäl bedönias som svåra eller omöjliga att genomföra,' sålänge antagningen till en del av högskoleutbildningen är obegränsad. U 68finner därför, när alla ornständig-heter vägs mot varandra, attförutsättningarna för en lösning av fördel-' ningsproblemen iutbildningssystehiet'är gynnsainmare om antagningen till allhögskoleutbildning begränsas än om nuvarande organisation med en fri och enspärrad sektor bibehålls. U68 föreslår sålunda ätt antagningen till all grundläggande högskole utbildning begränsas. ' Allmännafömtsättningar och överväganden rörande antagningshegräns-ningar (avsnitt 5.2). Antagningsker enligt U 68:s förslag till utbildningslinje (allmän, lokal ellerindividuell) eller linjevariant eller till enstaka kurs eller studiekurs.' Särskildayttranden av , Dag Klackenberg och Per Stjernquist. Detblir i princip möjligt att bygga en utbildningsgång med samma innehåll som enutbildningslinje genom att della i en följd av enstaka kurser ellerstudiekurser. Den :;tuderande blir emellertid då beroende av det i vissa fallskiftande kursutbudet på orten och måste antas till var och eh av de kurser ochstudiekurser som bUdar utbildningsgången. Förden studerande som antas till en fullständig utbildningslinje är förhållandetannorlunda: han måste efter antagningen få fullfölja ut-bUdningen i avseddutbildningslinje eller linjevariant under förutsättning av godkändastudiepreslationer. Någraav de föreslagna linjevarianterna, t. ex. för ämneslärare, består av delsinledande studiekurser, nu spärrade eller ospärrade, som svarar motstudiekurser vid de nuvarande filosofiska fakulteterna, dels avslutandestudiekurser i vilka antalet studerande är fastlagt med hänsyn tiU bl. a.arbetsmarknadsförhållsinden och praklikplatskapacitet. Enligt U 68:suppfattning bör den som påbörjat studier, på en ämneslärarlinje tillförsäkrasmöjlighet att fullfölja studierna med avsedd yrkesinriktning. Antagning skallsålunda enligt utredningsförslaget fråri början ske till såväl denämnesteoretiska som den praktisk-pedagogiska utbildningen. Detta behöver intehindra att den studerande under studiernas gång övergår till studier med annaninriktning eller att etl mindre antal platser i den praktisk-pedagogiskautbildningen tillsätls med sökande som inte vid högskolestudiernas börjanantagits som studerande på en ämneslärarlinje. I fråga om utbildningslinjer avdetta slag och även i andra fall är det inte alltid möjligt att genomgåutbildningen i dess helhet på en ort. Normalfallet bör emellertid vara att denstuderande skall kunna gå igenom hela utbildningslinjen eller linjevarianten påen och samma ort. EnligtU 68:s förslag skall den studerande redan vid antagningen tillutbildningslinjen vara garanterad plats i bl. a. de laboraliva studiekurser somingår i studieprogrammet. Variationer kan uppslå i tillströmningen till enstudiekurs beroende på olikheter i sludietakt och ändrad studieinriktning ienskilda fall. Sådana variationer kan i vissa fall mötas genom omdispositionerav ordningsföljden i den enskildes studier. Sådana omläggningar bör emellertidförekomma bara då de är förenliga med en rationell studieuppläggning och med destuderandes önskemål. får därför acceptera att det genomsnittligautnyttjandet av lokaler och utmslning ligger något under den maximalakapaciteten för dessa. Varjeutbildningslinje har en normalstudietid, t. ex. angiven därigenom att 160 poängmotsvarar en studietid . Vissa variationer i den faktiska studietidenuppkommer alltid. U 68 räknar med att i huvudsak nuvarande regler för rättenatt överskrida normalsludietiden bör gäUa även i fortsättningen. Ifråga om de linjer som närmast svarar mot de nuvarande filosofiskafakulteternas bör erfarenheterna avvaktas av de nya regler i fråga om de s. k. avstängnings- ochIröskelprövning-arna som fastställts . Den somantagits till viss utbildningslinje bör ktmna få göra uppehåll i studiema. U 68räknar med att permission alltid skall ges vid bl. a. bamsbörd och i deundantagsfall då militärtjänst bryter den civila gmnd-utbildningen. I andrafall bör högskolestyrelsen ta ställning till om permission skall ges. Destuderande som avslutat studierna inom en utbildningslinje kan vilja breddaeller fördjupa dessa. De kan då söka till.forskamlbildning eller till en ellerflera enstaka kurser eller studiekurser. Det måstevara möjligt att utan att ha avslutat studiema på en linje avbryta dessa föratt söka och antas till annan utbildningslinje. Ett särfall utgör övergånginom samma utbildningslinje mellan linjevarianter som har vissa kurser ellerstudiekurser gemensamma. Den studerande bör i sådana fall kunna bytalinjevariant och därvid få tillgodoräkna sig de redan genomförda studiernaeller delar av dessa, förutsatt att plats kan beredas i de avslutandestudiekurserna. Det har intevarit U 68: s uppgift att föreslå hur reglema för urval lillhögskoleutbildningen skall utformas. U 68 diskuterar emellertid i avsnitt 5.2.3urvalsfrågorna, bl. a. för att betona vissa aspekter på dessa som hänger sammanmed utredningens förslag, till begränsning av antagningen till dengrundläggande högskoleutbildningen i dess helhet och med dess överväganden omåterkommande utbildning. Utredningenframhåller bl.a. att nuvarande urvalsregler för spärrad utbildning viduniversitet och högskolor inte bör tillämpas vid en lotal begränsning avantagningen till högskoleutbildning. Riskema för ett ensidigt urval, som inteskulle svara mot uppställda mål för en allsidig rekrytering till olika yrkenoch för den sociala fördelningen av högskoleutbildningen, är alltför uppenbaramed det nuvarande syslemet. U .68 diskuterar ett urvalsförfarande i vUket enviss del av utbildningsplatserna i en utbildningslinje tUlsätts på gmndval aven för all högskoleutbild: ning enhetlig meritvärdering. De återståendeutbildningsplatserna kan därefter tillsättas på andra urvalsgrunder; där man.t. ex; väger in kunskaper och erfarenheter av särskilt värde för de avseddastudierna eller för den kommande yrkesverksamheten. U 68nämner bl. a. att tillgodoräknande äv arbetslivserfarenhet vid iir-valet blirsärskilt väsentligt genom den stimulans till återkommande utbildning som detkan innebära. Utredningen förordar emellertid att man inte uppställer viss tidsyrkeserfarenhet som allmänt behörighetsvillkor för tillträde till högskoleutbildning. Särskilda yttranden av , , , Per Stjernquist och . Antagningtill utbildningslinjer (avsnitt 5.3) U68 anger vissa riktlinjer för hur antagningen till utbildningslinjer börutformas. U 68 fömtsätter alt någonform av central antagning kommer att till-lämpas även . Den ökadeomfattning som antagningen får enligt utredningens förslag kommer att fåbetydelse för antagningens organisation. a. kan det bli nödvändigt att göraförändringar i gällande tidsschema, exempelvis med avseende på tidpunkt föransökan. Ansökan skall enligt U68:s förslag avse visst studieprogram inom angiven utbildningslinje ellerlinjevariant samt önskad studieort. Studieprogrammet skall beskriva de treförsta terminernas studier. Liksom i den nuvarande centrala antagningen vid UKÄbör de sökande få ange altemativa studieprogram i prioritetsordning. De sökande gmpperas införurvalet efter arten av sin behörighets- och meritbakgrund (kvotering). Vidairemåste de grupperas med hänsyn till de avsedda studiemas inriktning(studieprogram). Normalt bör, enligt U 68:s mening, inom den utbildning somnärmast svarar mot de nuvarande filosofiska fakulteternas, flera studieprogramsammanföras till en ansökningsgrupp. Inom sådana giupper bör såvitt möjligt destuderandes önskemål få spela en roll vid dimensioneringen av olika utbildningsvägar.Det ter sig då naturligt att till ansökningsgrupper föra samman sådanastudieprogram som har likartat innehåll. För att planeringen skall kunna utgåfrån bestämda kostnadsberäkningar bör de ulbildningsvägar som hör lill enansökninesgrupp ha i huvudsak enhetliga totalkostnader. Fören rad redan nu spärrade utbildningslinjer söm t.ex. iäkar- och tandläkarlinjerna,klasslärarlinjenia och sannolikt utbildningslinjerna vid jordbrukets högskolorbör rhan åtrrunstone tills vidare räkna med att antagningen kommer att ske tillvarje utbildningslinje för sig. U 68skisserar vidare hur antiigiiingen till vissa angivna utbildningslinjer ochgrupper av utbildningslinjer skulle kunna gä till (s. 451453).