prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — Arbetsgruppen kan se över ivilken utsträckning de bidrjigstyper rådet förfogar över kan användas förutvecklingsarbete inom kulturförmedlingen. I det sammanhanget nämns desärskilda medel för kullLirpolitiskt utvecklingsarbete som statens kulturrådföreslår skall anslås till rådet. förutsätter all slatens kulturråd utför sin analys avkulturförmedling i nära samverkan med representanter för kommuner, landstingoch föreningsliv. 13 1975/76. Prop.1975/76:135 194 Stockholmskommun förordar all genom bidrag lill ex-perimentverksamhelpå lokal nivå ges möjlighet lill en kontinuerlig medverkan iutvecklingsarbetet inom kulturförmedlingen. Kulturrådetsförslag alt skall utarbeta en överskådlig handbok som tar upporganisatoriska och administrativa förhållanden, utbildningsmöjligheter,kontaktvägar och bidragsformer mottas myckel po-sitivt-av ,några kommuner, TBV, och . menarall delta förslag kan sammanfalla med rådets förslag att en informationsskriftför kulturnämnder bör utarbetas vilket framförde i sillyttrande över utredningen om skolans inre arbete. En sådan skrift bör innehållabl. a, statsbidragsbestämmelser, kommunförbundens rekommendationer och annanvägledning för arbete inom kulturpolitik, TBV, författarförbundoch KRO framhåller alt behovet av en är stort. Förslagetall inrätta stipendier för kulturförmedlare mottas positivt av fiertaletremissinsianser bl. a. slatens kulturråd, Rikskonserier. , , och /SR. LO anser dock förslagetotillräckligt för all uppnå niålsättningen alt nä ut med den kulturellaverksamheten till missgynnade grupper. RRVoch Landsiingsförbundei ställer sig skeptiska lill centralt utdelade stipendier.RRV förordar att kulturförmedlarna fär del av slödel till organisationernasamt att de uppmuntras genom lokala initiativ. framhålleratt centrala insatser kan förstärka den regionala och lokala verksamheten. Deslalliga insatserna bör kanaliseras lill regionala och lokala organ och det börvidare närmare övervägas hur intressena bäst kan tillgodoses pä denna nivå. Konstnärscentrumoch KRO avstyrker pä principiella gmnder förslaget. Ätt använda stipendier somstimulans uppfattas av organisationerna som bakåtsträvande. Ävenkullurförmedlare bör erhålla ersättning baserad på sina arbetsinsatser. Kulturrådetsuppfattning att någon längre, egentlig grundläggande utbildning för kulturförmedlare ej bör inrättas delas av SÖ. ,Folkparkernas centralorganisation och SACOISR. Utredningensförslag att folkhögskolan ges en central roll vad gäller yrkesutbildninginriktad på kullurförmedlande uppgifter stöds av statskontoret, slatenskulturråd. SÖ, , folkhögskoleutredningen,. Konslnärscentrum, Sveriges orkesterföreningars riksförbund.Folkparkernas centralorganisation och Förmedlingsbyrån för kulturprogram. Ilikhet med SO anser att differentieradutbildning krävs för alt ett litet antal kurser ska kunna fylla många funktionenFöreningen föreslår därför ökad lärartäthet, medan SÖ, som inte är beredd alltillstyrka detta, förordar alt ökade resurser ställs till SÖ;s för- 1975/76:135 195 förordar att yrkesverksamma konstnärerstimuleras lill all delta i kulturförmedlarulbildning genom särskildstipendiering. SÖ anser all något särskilt stöd ej bör ulgä lill dellagare i utbildningför kullurförmedlare men alt vuxenstudieslödet bör utökas och attyrkesverksamma konstnärer bör ges möjlighet att finansiera dessa studier meddel av stipendier. Förslaget aU fortbildningoch vidareutbildning inom kul-lurförmedlarområdet föriäggs lill folkhögskolanstöds av Rikskonserter, SÖ, fölkhögskoleuiredningen, kommun.Förmedlingsbyrån för kulturprogram, TBV och 7"C0, Folkhögskoleutredningeninstämmer i uppfattning att lärare vid skolor för konstnäriigutbildning kan engageras i artisternas vidareutbildning vid sidan om lärarnavid skolor för kulturförmedlarulbildning. Utredningen påpekar att en del avdenna utbildning kan komma all ligga på högskolenivå och meddelar alt frågan omhögskoleutbildningen inom folkhögskolan kommer att behandlas i ett särskiltbetänkande, TBVoch TCO understryker att fortbildning och vidareutbildning med inriktning motkullurförmedlaruppgifter bör vara gemensam för konstnärer och andra grupper,TCO framhåller att utbildning av detta slag inom folkhögskolan också bör kunnaingå i vidareutbiidningspro-gram, Förmedlingsbyrån för kulturprogram ochStudieförbundet instämmer i uppfattning att kurser förspeciella uppgifter inom kulturförmedlingen bör kunna anordnas avstudieförbund, folkrörelser och andra organisationer. betonar vikten av samarbete mellan folkhögskolor ochorganisationer men påpekar att detta inte får utesluta att vissaorganisationer erhåller egna utbildningsresurser. anser altorganisationernas utbildning av kullurförmedlare med främsl organisatoriska ochadministrativa funktioner är en intern fräga. Rådet föreslär all sådanutbildning fär statsstöd. , , folkhögskoleutredningen,. Förmedlingsbyrån för kulturprogram och TBV instämmer medkulturrådet. SÖ betonar den erfarenhet vissa folkhögskolor har av utbildningav kullurförmedlare och föreslår all bidrag utgår lill organisationer somanordnar sådan utbildning lillsammans med folkhögskolor. och folkhögskoleutredningen framhåller all ävenorganisationernas utbildning med fördel kan föriäggas till folkhögskola. Därmedtillvaratas folkhögskolans erfarenheter pä området. Berörda organisationer hardessutom ofla anknytning till folkhögskolor Fölkhögskoleuiredningen tilläggerall om yrkesverksamma konslnärer knyts till folkhögskolor kan de göra insatserinom organisationernas kulturför-medlarutbildning. Problemet att vissafolkrörelser saknar tillgång till folkhögskola i viss landsända kan lösasgenom att skolorna berättigas att föriägga 1975/76:135 196 kurserutanför sina egna lokaler. Förmedlingsbyrån för kulturprogram och TBV understrykerbehovet av ett särskilt statsstöd för utbildningsinsatser vad gällerorganisatoriska och fedagogiska/konstnärliga funktioner inomkulturförmedlaromrädet. och anser all stödformen bör kunna likna den somtillämpas för löntagarorganisationernas utbildning. Enligt ABF bör bidrag utgålill försöksverksamhet som utvärderas. Förslagetatt statsbidrag lill organisationers interna utbildning förenas med skyldighelatt motta deltagare från andra organisationer avstyrks av som anser att samverkan mellan folkhögskola ochorganisationer ger en bättre lösning och av Folkparkernas centralorganisationsom hävdar all frågan om samarbete är varje organisations ensak. Statenskuhurråd meddelar att rådet avseratt ta upp stödet till FHR/FPC-skolan isamband med utredning av formerna för stödet till folketshus-och folkparksrörelserna. anser att formerna för utbildningsverksamhetinom de folkliga lokalhållande organisationerna bör las upp i förhandlingarmellan slatens kulturråd och dessa organisationen Förslagetall cenlmmbildningar får resurser till kuliurförmedlarulbildning genom anslagtill anställning av konsulenter stöds av Konslnärscentrum och Förmedlingsbyrånför kuhurprogram. ,kommun, kommun och /SR framhåller att kullurförmedlandeuppgifter bör beaktas i bibliotekariernas grundutbildning. Slatenskulturråd förordar all den föreslagna arbetsgruppen inom rådel lillsammmans medutbildningsmyndighelerna behandlar inslag av kulturförmedling i olikautbildningar. Huvudansvaret för detta måste dock ligga på dem som har lilldirekt uppgift att planera utbildningen vid resp. inslilulioner. I fråga omutbildning för konstnärernas medverkan i förskola och fritidsverksamhet ärstatens kulturråd berett att biträda med förslag. Förslagetall medverkar med synpunkter pä utbildningen förkullurförmedlare stöds av statskontoret. Konstnärscentrum och TBV. 1975/76:135 197 10,1Kulturpolitiskt reformarbete i tre steg Deförslag som jag nu kommer att redogöra för utgör det tredje steget i dentreåriga utveckling av den statliga kulturpolitiken som inleddes är 1974. Underde tvä närmast föregående åren har särskilda kulturpropositioner lagts fram förriksdagen och flera av de initiativ som har presenterats i dessa har utvecklatsvidare genom förslag i de åriiga budgetpropositionerna. Åtgärderna undertreårsperioden utgör tillsammans ett reformprogram som har vidgat de slalligaåtagandena och som kommer all stimulera den fortsatta kulturpoliliskautvecklingen. Undersenare delen av 1960-lalel påbörjades ett utredningsarbete som omfattadepraktiskt taget hela kulturområdet. Utredningarna slutfördes nästan samtidigtoch del blev därför naturligt all ta ställning lillförslag som berörde så gott som alla vikliga delar av kulturområdet. Dennasamtidiga behandling har inneburit stora fördelar. Den har skapatförutsättningar för en planmässig upprustning. samspel mellan olikaåtgärder ha blivit möjligt. Valet av lösningar har kunnat ske utifrån en enhetligsyn. Reformarbetetinleddes med att målen för den statliga kulturpolitiken lades fast. Beslutethade föregåtts av en bred och livlig debatt i organi-salionslivel, inomkommuner och landsting och bland kulturarbetarna. Debatten visade att del råderslor enighet om riktlinjerna för kulturpolitiken. Enigheten är betydelsefullför den fortsatta utvecklingen. Den underlättar en samordning mellan statligaoch kommunala insatser och skapar förutsättningar för ett samspel mellansamhälleliga åtgärder och initiativ frän folkrörelser och kulturarbetare. Denomfallande diskussionen har ocksä fört med sig alt allt fler har blivitmedvetna om kulturpolitikens viktiga roll i den fortsalla samhällsutvecklingen. Omriksdagen bifaller de förslag jag här föreslär regeringen att lägga framinnebär detta att de statliga insatserna för kulturella ändamål under treårsperiodenkommer att ha ökat väsenlligi. Totalt kommer de direkta statligakultumtgifierna alt ha ökat med 274 milj. kr. från 381 milj.kr. lill 655 milj. kr. Av ökningen utgör 115 milj. kr. kostnader för reformer. Ilinje med de nya riktiinjerna för kulturpolitiken har verksamhel ochbeslutsfunktioner decentraliserats. Ett nytt statsbidrag för regionala och lokalateater- och musikinslilulioner har stimulerat tillkomsten av fasta teatrar ochorkestrar. Tre nya lealrar och två musikinstitutioner kommer att kunna startasin verksamhet . I flertalet län pågår utredningar om nyainitiativ. Även inom kulturminnesvården sker en decentralisering. Frän den 1juli 1976 övergår beslutanderätten i ett antal frågor från riksantikvarieämbetetlill länsstyrelserna som länsmuseerna även i fortsättningen kommeralt ha viktiga uppgifter inom kulturminnesvärden. 1975/76:135 198 Enmedveten strävan har varit alt stimulera verksamheten utanför de fastakuliurinstilulionerna för all nå en publik som inte så ofta hardeltagit i kulturakliviteierna. Verksamheten med kulturprogram i föreningslivethar utvecklats snabbt. Anslagen för bidrag till sådan verksamhet har ökat undertreårsperioden från 2.7 milj. kn lill 12 milj. kr. Den omfattandeamatörverksamhei som studieförbunden bedriver, främst i studie-cirkelform, harsedan år 1974 ökat betydligt. Genom särskilda insatser för experiment ochutvecklingsarbete fär amatörverksamheten nya impulser. De fria teater-, musik-och dansgrupperna har fält ökade bidrag. Grupperna svarar för enviktig verksamhel inom bl, a. organisationer, skolor och värdinslitulioner.Arbetet i centrumbildningarna har också utvecklats. Genom de fria gruppernas,studieförbundens och folkrörelsernas insatser har nya grupper engagerats ikulturarbetet. Vikliga initiativ har tagits för barnkulturen och verksamhetenbland invandrare. Ett stort antal projekt som avser kulturaktiviteter ifolkrörelserna har kunnat startas. Det gäller t. ex. utställningar ochkulturprogram i Folkets hus och Folkels park, bokutlåning pä arbetsplatserna isamarbete med fackföreningar samt kvalitetsfilmvisning och läsfrämjandefötsöki barn- och ungdomsorganisationer. Ettvikligl inslag i treårsprogrammel är upprustningen av musei- ochutslällningsverksamheten. Enligt förslag som jag återkommer lill senare fårRiksutställningar från en permanent organisation och ökaderesurser för att i samarbete med bl, a, folkrörelserna och museerna bidra tillatt utslällningsverksamheten aktiveras. Innevarande budgetår har historiskamuseei. medelhavsmuseel och myntkabinettet fält förstärkta resurser och en nyorganisation, I det följande föreslår jag en ny organisation för statenskonstmuseer. De statliga museernas resurser har förstärktsmed 60 nya tjänster. Eiessuiom har omfallande byggnadsarbeten förmuseiverksamheten satts igång. har ålerinvigis efter engenomgripande ombyggnad och utvidgning. En ny byggnad för museeihåller på all uppföras. Livrustkammaren fär nya lokaler i . Delgamla Kronobageriel i byggs om för bl.a. Musikhisioriska museei. FörNordiska museei uppförs moderna och rymliga magasinsutrymmen vid iSödermanland, Reformarbetetomfattar också insatser på områden som har varil i huvudsakkommersiellt beroende, statligt litteralurslöd har införts för alt främjakvalitet och mångsidighet i bokutgivningen. En särskild statlig lånegaranti harlillkommil för att underlätta främst de mindre boktöriagens situation. Jagkommer längre fram att presentera ett förslag om statligt stöd lill utgivning avkvalitetslitteratur till låga priser. En viktig nyhet på filmområdet är denöverenskommelse om produkiionssamarbele som har träffats mellan Svenskafilminsiilulel och , Demest centrala insatserna i de reformförslag som jag föreslår regeringen attlägga fram för vid 1975/76 ärs avser förbättringar av deinsatser som direkt vänder sig lill kulturarbetarna saml åtgärder för 1975/76:135 199 altstödja bildkonsten, De statliga insatserna för olika konstnärsgrupper föreslåsöka med omkring 10 milj, kr. På bildkonstens område föreslås en kraftig ökningav resurserna för konstinköp. En kraftig förbättring av möjligheterna att medstatliga medel finansiera konstnärlig utsmyckning och gestaltning av allmännasamlingslokaler föreslås också. Arbetsförmedlingen för kulturarbetareförbättras genom förslag som regeringen har lagt fram. Demål som har ställts upp för kulturpolitiken kan inte näs ulan ett långsiktigtutvecklingsarbete. 1 delta har samspelet mellan slalliga insatser och deinitiativ som tas av kommuner, landsting, organisationer och kulturarbetare enviktig roll. En fast grund har lagts genom den planmässiga upprustning somskett. Arbetet främjas också av den allmänna uppslutningen kring riktlinjernaför kulturaktiviteten och den enighet om ansvarsfördelningen mellan olikaparter som uppnåtts tack vare all reformarbetet föregicks av en omfattandediskussion om principerna för kulturpolitiken, 1det fortsatta utvecklingsarbetet har en viktig uppgift. Genområdets tillkomst skapades ett organ med samlat ansvar för utvecklingen pä helakulturområdet, har vikliga uppgifter som ett rådgivande ochbidragsfördelande organ. Del skall lämna förslag lill hur kulturinsatserna i deåriiga budgetförslagen skall prioriteras och har även lill uppgift att bevakade kulturpolitiska intressena i den fortgående samhällsutvecklingen. Rådetsviktigaste uppgift är emellertid alt planera och att i närakontakt med dem som är verksamma i kulturiivet arbeta för att förakulturverksamheten närmare de uppställda målen. Kulturrådetbehandlar i t)etänkandel (SOU 1975:14) Konstnärerna i samhället olika frågorsom berör konstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden, Rådel betonar attkonstnärernas insatser är oumbäriiga när del gäller att uppnå målen församhällets kulturpolitik. Åtgärder för all förbättra konstnärernas arbets- ochförsörjningsmöjligheter är därför en självklar del av den statligakulturpolitiken. Medkonstnärer avser kulturtädet skapande och utövande konstnärer inom ord-, bild-,lon- och scenområdena. Enligl min mening är del i det närmaste ogöriigt allåsladkomma en entydig och rättvisande definition av begreppet konsinär, Molbakgrund av att kulturbegreppet vidgas och förändras är det inle hellerlämpligt att försöka binda sig vid någon strikt definition. Jag tillämparemellertid fortsättningsvis i huvudsak kullurrådets konstnärsbegrepp. Jagvill inledningsvis beröra frägan om konstnärernas roll i samhället 1975/76:135 200 ochformema för samhällets insatser för alt förbättra konstnärernas arbeis-ochförsörjningsmöjligheten Människomasbehov av konstupplevelser och konstnäriig aktivitet är i värt samhälle gmndenför yrkesmässig konstnärlig verksamhel. Genom all konstnärerna skapar ochförmedlar tillfällen till sädana upplevelser och genom att de fungerar sominspiratörer för skapande verksamhet har de en nyckelroll i kulturiivet.Konstnärerna skapar och röjer väg för nya synsätt och uttrycksformen Detta äromistligt för den kulturella utvecklingen och därmed av stor vikt församhällsutvecklingen som helhet. Det ligger i den konstnärliga verksamhetensnatur att den endasl i begränsad utsträckning kan utgå frän på förhand kändabehov. Mänga konstnäriiga landvinningar blir endast långsamt kända ochuppskattade av en större allmänhet. kan de fä ett avgörandeinflytande på den konstnäriiga utvecklingen genom den påverkan de utövar päandra konstnärer och indirekt via dem på en vidare publik. Den statligakulturpolitiken gentemot konstnärerna bör utformas mol denna bakgrund. Kulturtädetdiskuterar hur långt samhällets ansvar sträcker sig när del gäller alttillförsäkra konstnärer ett rimligt ekonomiskt utbyte av deras konstnäriigaverksamhel. Kulturtädet vill inte söka avgränsa en viss grupp konsinäriigtverksamma personer för vilka samhället skulle ha ell sådant ansvar. I ställetförordas en för varje lid punkt anpassad insats med utgångspunkt i altuppställda kulturpoliliska mål uppnäs. Enligl mening börsamhällets åtgärder för att förbättra konstnärernas försörjningssituation iförsta hand syfta till all konstnärerna får arbete och förbättrade möjlighetertill ersättning för sina insatser. anser jag att samhällets åtgärder i första hand bör inriktas motatt öka arbetstillfäliena för konstnärer och att förbättra möjligheterna attanvända konstnäriiga verk. De kulturpolitiska åtgärder som stal, kommuner ochlandsriugskommuner vidtar för att tillgodose behovet av kulturell verksamhet isamhället och stimulera till en ökad kulturell aktivitet gör att tehovet avkonistnärernas insatser växer. Det finns också outnyttjade möjligheter att takonstnärernas kunnande i anspråk inom områden som av tradition inle haransetts ligga inom konstnärernas verksamhetsfält. Kulturtådel förordar alt mani ökad utsträckning genom anställningar och uppdrag engagerar konstnärer inomt. ex. skolan och förskolan, värdområdet och arbetet med samhällsmiljön. Någraformella hinder mol att engagera konslnärer inom dessa områden finns iallmänhel inle. Omfattningen beror därför på det intresse som finns hoskonstnärerna själva och hos myndigheter, institutioner och organisationenKonstnärernas organisationer kan härvid medverka lill att söka nya uppgifterdär det konstnäriiga kunnandet kan tas lill vara. Jag avser alt senare(10.3.6) föreslå ökade möjligheter alt erhålla projektbidrag för konstnärligtarbeie. Sådana bidrag bör kunna utnyttjas som ett verktyg i arbetet med altvidga användningen av de konstnäriiga uttrycksformerna till nya områden isamhället. 1975/76:135 201 Vidsidan av sådana älgärder som jag har nämnt kommer del emellertid troligenalltid att behövas direkta insatser för alt stödja och stimulera konstnäriigverksamhel. Det är nödvändigt att det finns möjligheter för konstnärer attunder längre eller kortare lid fä arbeta ulan krav pä arbetsresultat somomedelbart kan utnyttjas i samhället och ge konstnären inkomster. Jag avserdärför alt lägga fram förslag om statliga insatser som innebär avsevärdaförbättringar i detta avseende. Konstnärernasförhållanden påverkas självfallet ocksä av andra älgärder än kulturpoliliska.Liksom för andra medborgargmpper har socialpolitiska, arbeismarknadspolitiskaoch skallepolitiska åtgärder stor betydelse. I många fall är det enligt minmening naturiigt att man prövar sädana generella åtgärder innan man väljer allsöka lösa "problemen inom kulturpolitikens ram. har aktualiseratvissa frågor och vidare har konstnärerna själva i en skrivelse från Klys gjortregeringen uppmärksam pä vad konstnärerna ser som problem i sin verksamhel.Jag vill därför här helt kort informera om behandlingen av dessa synpunkter ochförslag. Kulturrådetberör frägan om enhetlighet i taxeringsmyndigheternas bedömning av konstnärersdeklarationer, samt frågan om vilka slag av konstverk, ägda av konstnäreneller hans oskiftade dödsbo, som skall vara befriade från mervärdeskatt vidförsäljning. Klys har i sin skrivelse tagit upp bl. a. olika frågor som rörbeskattningen av konstnäriiga yrkesutövare. förslag och Klysskrivelse i dessa frågor övervägs inom . Självständigtverksamma konstnärer betraktas i princip som egna företagare och får därförbetala egenavgifter lill socialförsäkringarna i enlighet med de bestämmelsersom gäller för egenförelagare. De får också själva betala den allmännaarbetsgivaravgiften. Kulturrådetföreslår att frågan om att befria självständigt arbetande konstnärer från denallmänna arbetsgivaravgiften skall prövas särskilt. Vidare tar uppfrågan om vidgade möjligheter all sluta s. k. likslällighetsavtal, dvs. attuppdragsgivare och uppdragstagare i avtal kommer överens alt viss inkomst sominte är anställningsinkomst skall betraktas som sådan inkomst i vad avsereriäggande av olika socialförsäkringsavgifter. Avgifterna kommer då alt betalasav uppdragsgivaren. Klys för i sin tidigare nämnda skrivelse fram olika förslagrörande socialförsäkringsavgifter samt beräkning och betalning avtilläggspensionsavgift. Ienlighet med beslut (prop. 1975/76:46, SfU 1975/76:17, rskr1975/76:67) är uppdragsgivare fr. o. m. skyldig all betalasocialförsäkringsavgifter för ersättning till uppdragstagare. I fräga om egenförelagarefinns möjlighet all träffa likslällighetsavtal. Fråganom intjänande av pensionsrätt inom tilläggspensioneringen och om utformningenav avgiftsreglerna inom socialförsäkringssystemet behandlas av pensionskommittén(S 1970:40) i dess fortsatta arbete. Klys förslag har i berörda delaröveriämnals till kommittén. Jag återkommer senare lill 1975/76:135 202 pensionsfråganvid min behandling av olika bidrag och ersättningar till konslnärer. Jagvill i del här sammanhanget även erinra om att i samband med beslut(prop. 1975:92, SkU 1975:25, rskr 1975:126) om sänkning av den statligainkomstskatten m, m,, beslöts om förmånligare regler för beräkning av denallmänna arbetsigivaravgiften för egenförelagare med låga inkomster. Den del avinkomsten på vilken sådan avgift inle skall beräknas har ft, o, m, den 1januari 1976 höjts frän , till . Ändringen torde ha storbelydelse för många konstnärer. Kulturrådetberör vidare dels frägan om arbetsförmedling på kulturområdet, delsmöjligheten för konstnärer att erhålla ersättning vid arbetslöshet, Klys lar isin skrivelse bl, a, upp möjligheten för fritt verkande konstnärer alt erhållakontantstöd vid arbetslöshet. Iprop, 1975/76:84 med förslag lill lag om skyldighet för arbetsgivare att anmälaledig plats till den offentliga arbetsförmedlingen m, m, föreslår regeringenbl, a, vissa nyheter i fråga om arbetsförmedlingen för kulturarbetare, 1propositionen konstateras att alla kulturarbetare bör ha tillgäng lillkostnadsfri offentlig arbetsförmedling. En kraftig förstärkning av denoffentliga förmedlingsorganisalionen för kulturarbeisförmedling föreslås.Vidare bör tjänstemän vid arbetsförmedlingarna även i fortsättningen kunna placerasvid centrumbildningar och liknande organisationer. En rådgivande delegation förkullurarbelarfrågor föreslås bli inrättad inom AMS. Den internationellakontaktverksamhet som bedrivs av olika institutioner och organisationer päområdet bör samordnas. Rikskonserter föresläs få ansvaret för alt så sker. Förde ökade arbetsuppgifter som följer av detta förslag har jag i den nyligenframlagda budgetpropositionen (prop. 1975/76:100 bil. 10 s. 45) beräknat ettökat medelsbehov om 200 000 kn för Rikskonserter. Frågan om kulturarbetarnasmöjlighet all erhålla konlanlslöd vid arbetslöshet har överiämnals lillutredningen (A 1975:08) om en allmän arbetslöshetsförsäkring. 10,2,2Upphovsrättsliga .frågor