prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Slutligen skaU de sakkunniga pröva avvägningen av stödetavseende STU:s uppgift att höja den vetenskapliga nivån och öka kunnandet inomskUda områden. De sakkunniga skallmed utgångspunkt i dessa överväganden lämna principförslag till programstruktur, arbetsformer ochorganisafion för STU. De skall också lämna närmare förslag på hur STU:sstödformer kan förändras för att nå största möjliga effekt. Arbetet skallbedrivas skyndsam;. Maj:ts bemyndigande har jagvidare liUkallat sakkunniga (I 1974: 01) med uppgift att utreda frågan orafinansiering av stöd till industriell forskning och utveckUng. Utredningenskall överväga formerna för finansiering av statiigt stöd till industriellforskning och utveckling, bl. a. via STU, och lämna förslag till lämplig utformningav ett avgiftssystem för detta ändamål. Jag vili vidarenämna att f. n. genomför en för-valtninasre\ision vid STU. Resultatet avrevisionen väntas föreligga . Vid rain anmälan av detta anslag för denärmast föregående budgetåren har jagbetonat vikten av att den mindre och medelstora industrins utvecklingsinsatserstöds. Av rapporten (SOU 1974: 14) Industrins forsknings- ochutvecklingsverksamhet från den inom industridepartementet genomfördaindustristmkturulredningen framgår, att företag med mindre än 500 anstiillda år1974 svarade för av den totala industriproduktionen, men endast för 12 %av forsknings- och utvecklingsverksamheten.En så låg satsning kan minska dessa förelags konkurrenskraft.Det är därför viktigt att insatser görs för att stimulera den mindre och medelstora industrins satsningar påindustriellt utvecklingsarbete och kollektiv teknisk forskning. Jagbedömer det lämpligt att STU planerar sina insatser på detta område i samrådraed statens industriverk och genomför dem med utnyttjande av det regionala kontaktnätsom byggs upp med hjälp av bl. a. företagareföreningarna. En vikfig del avdessa insatser utgörs av verksamheten under STU:s program 3. I detta sammanhang vill jag närmareberöra STU:s satsningar på kollektiv teknisk forskning. Syftet med dessasatsningar är främst aft öka olikaindustribranschers insatser inom forsknings- och utvecklingsområdet ochöka deras möjligheter att tillgodogöra sig ny teknik. Som en riktpunkt gälleratt industrin bör svara för större delen av det av-talsbundna stödet tUl ett kollektivt forskningsprogram. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 136 attjag har framhållit (prop. 1971: 1 bU. 15 s. 89) att starkasamhällsintressen kan motivera ett frångående av denna regel. Ett särskilt problem i sammanhanget är ivilken utsträckning utländska företag skall medges att delta i satsningarna påkollektiv forskning. Jag anser att utländsk delfinansiering av sådan forskningär till fördel, så länge inte.forskningsinriktningen påverkas till förfång förnationella behov. Forskningsprogrammets inriktning mot projekt intressanta försvenska företag i en bransch bör enligt min mening säkerställas genom att dessaföretag får ett avgörande inflytande över programmets utformning. avser jag i detta sammanhang företag som har tillverkning ochföretagsledning i . Jag redovisade vid min anmälan av dettaanslag föregående budgetår att jag tiUkallat en programkommitté (I 1973: 06)för att utarbeta förslag till forsknings- och utvecklingsprogram inomenergiområdet. Kommitténs betänkande (SOU 1974: 7276) Energiforskning programför forskning och utveckling har remissbehandlats. Maj:t har givit kommittén tUläggsdirektiv med vissakompletterande utredningsuppgifter avseende bl. a. kostnaderna förprototyp- och demonstrationsanläggningar på energiområdet. Som redan harnämnts avser jag, att senare föreslå regeringen att lägga fram en propositionom energifrågorna till riksisvote. Med anledning härav kommer jag nuinte att vidare beröra frågorna om stöd till forskning och utveckling inomenergiområdet och inte i detta sammanhang att beräkna medel för ändamåletunder detta anslag. Det datatekniska området kännetecknas aven intensiv forsknings-och utvecklingsverksamhet. En omfattande sådanverksamhet är nödvändig även i för vidareutvecklingen av såväldatateknikens användning som dataindustrin i vid mening. Med dennautgångspunkt har dataindustriutredningenlagt fram en rad förslag om hur det fortsatta stödet tiU forskning ochutveckling bör utformas. Utredningen har vidare föreslagit åtgärder rörandestandardisering. Jag kommer att behandla dessa förslag. Utredningens övrigaförslag har jag tidigare behandlat under inledningen tUl avsnittet Industri m.m. (s. 31-45). STU svarar för enövervägande del av stödet till datateknisk forskning och utveckling.Utredningen föreslår att STU får en betydande resursförstärkning för verksamhetpå det datatekniska området. Till stöd för förslaget anför utredningen behovetav ökad grundläggande forskning, vars resultat kan komma användarna tUl del ochpå sikt främja utvecklingen inom olika samhällssektorer. Utredningen hävdarvidare, att ett utvecklingsstöd tUl svensk datorindustri är en nödvändighet föratt denna industri skall kunna fortleva och expandera. På denna senare punktförutser utredningen även ett behov av Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 137 storapunktvisa insatser utöver ett fortlöpande utvecklingsstöd från STU. Denna frågahar förarUett ett särskUt yttrande av två av utredningens sakkunniga, som i sararaanhanget diskuterar även vissa strukturprobleminom branschen. Frågan om direkta åtgärder för densvenska datorindustrins produktutveckling förtjänar särskild uppmärksamhet,men som jag tidigare framhållit (s. 42) ärjag inte beredd att ta ställning tUl denna fråga. Jag inskränker migdärför nu till att behandla den datatekniska forskning och utveckling, varsprimära syfte är att främja användningen av datateknik. Flertalet remissmstanser stöderutredningens förslag till ökat statligt stöd till forskning och utveckling pådataområdet och anser i likhet med utredningen att STU är det organ som börombesörja fördelningen av stödet. Någraremissinstanser anmäler osäkerhet om storleken på de föreslagnasatsningarna. Jag delar uppfattningen hos utredningenoch flertalet remissinstanser, att STU bör få ökade resurser att stödjaforskning och utveckling rörande datateknik och informationsbehandling. Denverksamhet jag nu talar om syftar alltså inte till att i första hand främjaproduktutvecklingen inom datorindustrin utan har sin största betydelse genomatt den gagnar en ändamålsenlig användning av datatekniken inom förvaltningoch näringsliv. STU stöder f. n. sådant datateknisktforsknings- och utvecklingsarbete inompraktiskt taget samtliga behovsområden i vilka styrelsen organiserat sinverksamhet. Inom behovsområdet informationsbehandling samt styr- ochkomponentteknik utgår stöd bl. a. till gmndläggande system- och metodutvecklingpå programvaruområdet och till utvecklingav viktiga datatekniska tUlämpningar inom mät- och reglertekniken. Ävenundervisningsteknologin får datatekniskt utvecklingsstöd inom dettabehovsområde. På flertalet övriga behovsområden, t. ex. produktionsteknik, socialteknik och skeppsteknik,lämnas stöd till datatekniska utvecklingsprojekt som ofta utförs isamarbete med användare och industrier utanför dataonu-ådet. Jag anser att denna allmänna inriktaingav STU:s datatekniska verksamhet är riktig och jag finner det helt naturligtatt stöd till datatekniskt utvecklingsarbeteförekommer inom flertalet av STU;s behovsområden. Det är väsentligt attforskning och utveckling på programvaruområdet får ökat stöd. Det är likaså väsentUgt att datatekniska tillämpningarutvecklas inom olika samhällssektorer och industribranscher. Utvecklingen på dataområdet skapar nyamöjligheter att lösa problem på olUcasamhällsområden. En viktig uppgift för STU är att i samarbete med olikadataanvändare defmiera sådana problem och analysera möjliga lösningar. STU börockså på dataområdet liksom på andra om- Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 138 råden i större utsträckning kunna ge utvecklingsstöddirekt tUl användare inomoffentlig sektor, som sedan i sin tur kan aiUita dataindustrin. För stora delar av industrin kommeranvändningen av datateknik att få en allt större betydelse. dominerar deadministrativa tillämpningarna. kommer datatekniska hjälpmedel attanvändas i stor utsträckning i industrinsprocesser och tUlverkning. Även många industriprodukter kommer attinnehålla alltmer datateknisk utrustning. STU kan genom att stödja industrielladatatekniska projekt inom olika behovsområden främja denna utveckling. Dataöverföring spelar en allt större rolli utvecklingen av datasystemen inom näringsliv och förvaltning. I likhet medutredningen anser jag att fortsatt stöd till utvecklingen avdatakommunikationsteknik är viktigt. Jag bedömer det lämpligt aft STU samrådermed vid utformningen av sitt stöd på detta område. Den planering somSTU redovisat i sin anslagsframställning för /76 bygger på den redovisade allmännainriktningen och jäg bedömer att den kan ligga till grund för en tiUdelning avbetydligt ökade resurser till STU för datatekniskt forsknings- och utvecklingsarbete.Jag har under defta anslag beräknat medel för en sådan resursökning att ettbelopp av storleksordningen 20 mUj. kommer att stå tiil förfogande fördatatekniska projekt inom olika behovsområden. Jag vill i detta sammanhang behandla ävenden form av utvecklingsstöd som utredningen kallat nationella projekt.Benämningen avser ett organiserat utvecklingssamarbete mellan användare ochdataindustri, i vilket induslripolitiskakrav tUlgodoses med hjälp av statligt utvecklingsstöd somanvändaren får ett datasystem utvecklat enligt sina krav. Utredningen harföreslagit att projekt av detta slag påbörjaspå sju olika områden inora den offentliga sektorn men anger att principenär tUlämplig även inom den privata sektorn. Ett flertal remissinstanser är positivatill den föreslagna principen men understryker utredningens påpekande attfrämjande av industripolitiska mål inte får leda till förseningar eUermerkostnader för användaren. Vad gäller de konkreta projektförslagen är någraav de direkt berörda instanserna i huviidsak negativa. Som har framgått av vad jag haranfört, anser även jag att utvecklingsprojekt som i ett tidigt skede drivs isamarbete med användare bör förekomma i ökad utsträckning. Detta gäUer såvälför dataområdet som för många andra områden och inom både den offentliga ochprivata sektorn. STU arbetar redan i viss utsträckning med projekt av dettaslag. Jag vUl vidare erinra om att teknikupphand-lingskomniitfén (I 1973: 05) har tUl uppgift att från mera allmänna utgångspunkterstudera frågan om hur den tekniska utvecklmgen kan frä.mjas genom den offentliga upphandlingen. Den av dataindustriutredningeni-öreslagna stödformen faller inom ramen för detta utredningsuppdrag. Prop.1975: 1 Bilaga 15 Industridepartementet 139 Flera av de områden, där enligtutredningens förslag nationella projekt kan inledas, anser jag vara värda ennärmare analys méd syfte att utröna om det föreligger möjligheter tUlutvecklingssamverkan mellan svensk dataindustri och användare inom resp.område. Jag tänker då i första hand på datasystem för bibliotek, undervisning,sjukvård och sjötrafikkonfroll. Jag anser i likhet med utredningen attdet är naturligt att STU svarar för en sådan närmare analys, som ligger heltinom ramen för den försöksverksamhet STU redan fått i uppdrag att bedriva ianslutning tiU teknikupphandlingskommitténs arbete (jfr prop. Jag har under detta anslag även beräknat medel som kan göra det möjligtför STU att i saraverkan med resp. huvudmän genomföra vissa förstudier avprojekt inom exempelvis de områden jag nämnt. STU bör även kunna undersökavilka motsvarande möjligheter som kan föreligga utanför den offentligasektorn. Jag har erfarit att Nordisk fond förteknologi och industriell utveckling undersöker om vissa av de projektområdensom här har nämnts kan vara lämpliga för nordiskt utvecklingssamarbete. Jag anser vidare att datatekniken iväsentligt större omfattning bör kunna utnyttjas som medel för utvecklingen avföretagsdemokratin. Utredningsarbete pågår inom de fackliga organisationernaoch jag finner det naturligt att STU samverkar med arbetsmarknadens parter föratt stödja utveckling av datasystem inom detta område. framhåUer att standardisering inom dataområdet är enviktig näringspolitisk fråga. Utredningen föreslår att får ytterligare resurser för en ökad s.k.förstandardiseringsverksamhet på dataområdet. I likhet med praktiskt taget samtligaremissinstanser anser jag, att standardisering inom dataområdet är en viktignäringspolitisk fråga. STU har under vart och ett av budgetåren 1973/74 och1974/75 lämnat stöd tiU för detta ändamål med . Jag bedömer det väsentligt att STU även i fortsättningen har möjlighetlänma sådant stöd och jag har därför beräknat medel nästa budgetår för en betydande höjning av det belopp somnu utgår tiU . Jag ö\ergår nu till att behandla vissafrågor rörande den grafiska industrin. Under 1950- och 1960-talenkaraktäriserades större delen av den grafiska industrin av mycket stabilaförhållanden. bedömdes emeUertid stora delar av dennaindustri stå inför en omfattande omstäUning. Den grafiska teknikens snabbautveckling och en förväntad internationalisering av trycksaksmarknaden föranleddesålunda ökad uppmärksamhet på förhållandena inom branschen. Mot denna bakgmndhar grafiska kommittén i sitt betänkande (SOU 1974: 34) föreslagU ett antalåtgärder. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 140 Jag tar i detta sammanhang upp kommitténsförslag rörande den kollektiva grafiskaforskningen samt rådgivnings- och informationsverksamheten tillbranschens företag. Kommitténs övriga förslag har jag behandlat tidigare underinledningen till avsnittet Industri m. m. (s. 47). Grafiska kommitténframhåller vikten av den kollektiva grafiska forskningen och föreslår en ökning av detstatliga stödet till den kollektiva forskning som sker vid Grafiskaforskningslaboratoriet (GFL). Kommittén påpekar härvid betydelsen av attforskningen med inriktnmg på arbetsmiljöoch de sociala konsekvensema av teknikens tUlämpning förstärks. Dennauppfattning delas av flertalet remissinstanser. Även jag vill understryka vikten av attden tekniska utvecklingen och arbetsmiljöni vid mening ses i ett sammanhang. Den tekniska utvecklingen får inteske på bekostnad av arbetstagarnas trygghet, hälsa och trivsel. somde produktionstekniska viUkoren beaktas måste de anställdas villkor ägnas ökadomsorg. Avtalet meUan staten och StiftelsenGrafisk forskning om den kollektivagrafiska forskning som bedrivs vid GFL löper tUl utgången av budgetåret1974/75. Jag finner det angeläget att STU vid förhandlingarna om ett nyttflerärsavtal strävar efter att få tUl stånd en ökad insats för deimaforskning. Jag anser att den grafiska industrins villighet att delta i ensålunda ökad insats härvid bör tillmätas stor betydelse. Kommittén föreslår att en särskildstatligt finansierad konsulentverksamhet inrättas vid GFL för att förbättraGFL:s service tUl branschens företag vad avser information om ny teknik ochhandledning beträffande åtgärder till förbättring av arbetsmUjön. Jag delar iprincip den av kommittén och flertalet remissinstanser framförda uppfattningenbeträffande behovet av en effektiv informations- och rådgivningsverksamhetriktad tUl de mindre företagen inom branschen. Enligt vad jag erfarit har STUnyligen påbörjat en försöksverksamhet vid bl. a. GFL med syfte ett förbättra dekollektiva forskningsinstitutens service till mindre företag och enskUdauppfinnare. Jag bedömer denna verksamhet ligga väl i linje med den avkommittén föreslagna konsulentverksamheten. Vid min anmälan av detta anslag denärmast föregående budgetåren har jag angivit vissa samhälls- och teknikområdenpå vilka uppmärksamheten bör koncentreras och ökat stöd ges. De tidigareangivna riktlinjerna bör fortfarande gälla. I sin anslagsframställning föreslår STUökade resurser särskilt för behovsområdenatransportteknik, produktionsteknik, kemi-, skogs- och trä-teknik ochinformationsbehandling samt styr- och komponentteknik. Jag har dämtövertagit del av styrelsens projektvis utförda planering. Med utgångspunkt häriberäknar jag för stöd tUl behovsområden 184,5 mUj. Jämfört med minberäkning för innevarande budgetår räknar jag Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 141 medkraftigt ökade insatser på datateknik, främst mom delområdet informationsbehandling m. m. Även förtransportteknik, kemi-, skogs- och träteknik samt naturresursteknikberäknar jag vissa öknmgar. Sedan STU:s underlag för planeringen avverksanUieten inom behovsområdena har lagts fram, avser jag att i annatsammanhang återkomma tUI regermgen med förslag tUl fördelnmg av tillgängligamedel. Inom behovsområdet materialteknik harambitionsiuvån under en följd av år kraftigt ökats. Jag anser att nuvarandehöga nivå bör bibehållas även nästa budgetår och biträder därför STU:splanering inom en oförändrad ambitionsnivå. Projekt, som fömtom förbättrade materialegenskaper medför en effektivareenergianvändning inom industrin, bör enligt min mening agnas särskUtintresse. Områdettransportteknik bör ägnas ett ökat intresse. SpecieU uppmärksamhet bör, som STU föreslagit, ägnasprojekt som är inriktade på konkurrenskraftiga kollektivtransportsystem. Jagbiträder STU:s planering inom en något ökad ambitionsnivå. Vad gäller behovsområdetproduktionsteknik framhåller STU att det är en prioriterad uppgift att stödjaden produktionstekniska utvecklingen inom den mindre och medelstora industrin.Detta är enligt min mening riktigt. Det stöd som STU lämnar tUlproduktutvecklingen inom detla behovsområdebör endast lämnas liU projekt som inte faller inom STU:s program 3 eUerinom statens utvecklingsfonds verksamhetsområde. Jag biträder i stort STU:splanering på detta område. Jag vUl erinra om att detta område tidigare budgetårhar erhållit kraftiga ökningar. Som jag har framhållit bör vissökning av stödet till kollektiv grafisk forskning kurma ske. För behovsområdet kemi-, skogs- ochträteknik har jag beräknat ökade medel, huvudsakligen på delområdenakemiteknik och träteknik. Den träbearbetande industrms problem bör ägnas ökaduppmärksamhet. I enlighet med vad jag tidigare anförtbör kraftigt ökade medel beräknas för datateknik, bl. a. inom områdetinformationsbehandling samt styr- och komponentteknik. Ökiungen inom dettaområde avses främst för insatser på programvaruområdet och för utveckling avdatatekniska tiUämpningar inom oUkaområden. Stöd tUl datatekniskt standardiseringsarbete bör även ifortsättningen utgå under detta behovsområde. Jag har under detta behovsområdeberäknat medel även för stöd tUl allmän metrologisk verksamhet att disponeras isamråd med statens provningsanstalt. Inom områdetmUjövårdsteknik har jag räknat med fortsatt stöd tUl industriella utvecklmgsprojekt. Jag vUl idetta sammanhang erinra om att fr. o. m. innevarande budgetår kan bidrag utgåfrån anslag under nionde huvudtiteln tiU försöksanläggningar. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 142 fullmöjlighet skapats att stödja projekt i deras senare utvecklingsskeden. STU:s stöd till läkemedelsteknik inombehovsområdet socialteknik utgör en mycketringa del av läkemedelsindustrins totala utvecklingsinsatser. Jag anseratt detta stöd kan minskas och ökade satsningar göras inom andra delområden,främst medicinsk teknik och arbelsmUjöteknik. Ökad uppmärksamhet bör därvid,som jag tidigare nämnt, ägnas projekt med datateknisk anknytning. Totalt setthar jag beräknat medel för cn oförändrad ambitionsnivå inom behovsområdet. Vad beträffar behovsområdetlivsmedelsteknik biträder jag STU:s planering. Med hänvisning till vad jag tidigareanfört om inrättande av en delegation för havsteknisk forskning och utveckling(s. 99) beräknar jag inom behovsområdet naturresursteknik medel fördelegationens verksamhet. Vad gäller området i övrigt vill jag erinra omvikten av att STU i samråd med avnämare tar initiativ till projekt inom olikaproblemområden. Jag beräknar medel för en viss ambitionsökning i enlighet medSTU:s förslag. Under anslaget har jag vidare beräknatmedel för viss inhemsk rymdverksamhet. För /75 har Kungl. Maj:t ilikhet med tidigare budgetår av bemyndigats att godkänna avtal ochbeslut rörande stöd till teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbetera. m. som, inberäknat löpande avtal och beslut, iimebär åtaganden om högst 85milj. under vart och ett av budgetåren 1975/761978/79. Detta bemyndigandeavser också avtal om den av STU och ()bedrivna verksamheten med teknisk-vetenskapligaattachéer (prop. 1974: 1 bU. 15 s. 123, NU 1974: 32, rskr 1974: 224). Möjlighetenatt lämna långsiktigt stöd tUl teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete är en viktig fömtsättning för en effektiv stimulans åt sådanverksamhet. STU föreslår att ramen för åtaganden om långsiktigt stöd ökas tUl95 milj. kr. under nästkommande femårsperiodvid en i huvudsak oförändrad anslagsnivå och på samma sätt till 110 milj. kr.per budgetår vid en anslagsnivå motsvarande STU:s totala förslag. Jag ärberedd att förorda en viss ökning av ramen. Jag förordar därför att regeringeninhämtar bemyndigande att under /76 fatta beslut omstöd till nämnda ändamål, som inberäknat löpande avtal och beslut innebäråtaganden om högst 95 milj. kr. under vart och ett av budgetåren1976/771979/80. Lämnas bemyndigandet, ankommer det på regeringen aft meddelade närmare föreskrifter som behövs. För informations och dokumentationsverksamhet beräknar jag medel för i huvudsakoförändrad ambitionsnivå. Under detta delprogram utgår bidrag från STU ochSINFDOK tUl Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 143 Jag anser att sådana bidrag som avser förprojekt och mindreutredningar bör utgå enligt ett ramavtal som träffas mellan STU ochIVA. Vad gäller SINFDOK vUl jag nämna att jag,efter samråd med chefen för utbUdningsdepartementet, avser att i annatsammanhang föreslå regeringen att låta göra en översyn av SINFDOK:s uppgifteroch verksamhet på gmndval av hittUls uppnådda resultat och erfarenheter av bl.a. genomförd försöksverksamhet. Översynen bör ske med hänsyn tUl den tekniskautveckling som ägt mm sedan SINFDOK inrättades , de institutionellaförändringar som har ägt mm och aktualiserade förändringaravseende de vetenskapliga bibliotekens organisation. För internationellakontakter beräknar jag ökade medel, bl.a. för en viss utökning av den isamarbete med IVA bedrivna verksaraheten med teknisk-vetenskapUgaattachéer. Medel för det forskarutbyte med vissa länder som administreras avIVA föreslås utgå under tredje huvudtiteln (jfr prop. 1975: 1 bU. 5 D 3). Programmet planerings- och utredningsverksamhet omfattar delsövergripande planering och utredning med främsta uppgift att bilda underlag förSTU:s behovsområdesvis genomförda planerings- och uppföljningsverksamhet, delsutredningsverksamhet och metodutveckling med uppgift att ge underlag för STU:sförslag till regeringen rörande betingelserna för teknisk utveckling ochindustriell förnyelse samt formerna för statens stöd till industrielltutvecklingsarbete och teknisk forskning. Enligt min mening bör STU i sinverksamhet inom detta program särskiltanalysera de långsiktiga behoven av grundläggande teknisk forskning.Vidare bör STU lägga ökad vikt vid verksamhet som syftar till att klarläggamöjligheterna att förbättra betingelserna för innovationer och industriellfömyelse genom nya eller förändrade former av statliga stödåtgärder. Jagberäknar medel för verksamheten i enlighet med STU:s totala förslag. Rådgivnings- och förmedlingsverksamhethar under innevarande budgetår fått väsentligt ökade personella resurser. Dettaökar STU:s möjligheter att bistå enskilda uppfinnare och att förbättrautnyttjandet av ny teknik i näringslivet, speciellt hos de mindre ochmedelstora företagen. Jag delar STU;s bedömning alt en fortsatt uppbyggnad avresurserna är motiverad. I sammanhanget viU jag erinra om vad jag anförde ianslutning till detta program föregående budgetår (prop. 1974: 1 bil. Jag beräknar medel i huvudsak i enlighet med STU:s förslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att