prop · FY0381 · 1975-12-31 00:00:00 — Som framgåttav del föregående föreslås behovet tillgodoses genom atl luftfartsverketställer dessa trafikledare lill flygsiabens förfogande. Enliglstatsmakternas beslut med anledning av prop. 1973:27 skall den operativadriften av den s. k. flygräddningsceniralen överföras till luftfartsverket ochföriäggas lill de nya områdeskonlrollcentralerna. RCC är f. n. förlagd lillcentrala flygledningen, CEFYL, inom flygsiabens lokaler. Denna lokalisering börav praktiska och ekonomiska skäl bibehållas tills vidare och i samråd mellan luftfarlsverkeloch CFV prövas bl.a. mot bakgrund avtidsplanen för uppbyggnaden av de nya områdeskonlrollcentralerna. Förändringarnaav flygtrafiktjänstens organisation innebär enligl utredningens beräkningaralt till luftfartsverket överförs totalt ca 185 tjänster. Härav är ca 20tjänster f n. inle besalta. 3.5.5Överföring av teleteknisk materiel från Ulredningenhar också särskilt behandlat vissa frågor i anslutning till överföringen lill luftfarlsverkelav viss teleteknisk ijänsl från försvarels materielverk (FMV). Utredningen hardärvid dragit upp riktlinjer för arbetsfördelning mellan FMV ochluftfartsverket lill grund för en överenskommelse mellan de båda verken. Ulredningenerinrar om att det i enlighet med prop. 1973:27 har beslutals all lillluftfartsverket skall föras den tekniska tjänsl hos FMV som gäller planering,projektering, anskaffning och ledning av anläggningsverksamheten för sådanaanläggningar som i fredslid ingår i del integrerade flyg-iraflkledningssystemetoch som inte är specifika för militär flygverksamhet eller krävs förkrigsfunktion i flygbas eller luflförsvarscenlral. Överföringen förutsätts avpraktiska skäl ske i takt med all pågående projekl avslutas. För nya projekl avgemensam art förutsätts luftfartsverket ta ansvar, såvida inte de militärakraven är dimensionerande, då ansvarel i stället bör åvila CFV och FMV. Ifråga om drift och underhåll har i propositionen ullalals all luftfartsverketbör ges frihet all från företagsekonomiska synpunkter självt avgöra i vilka formerdetta bör ske. 1 sammanhanget framhålls del som naturligt all samråd sker med FMVangående materiel som utnyttjas gemensamt med krigsmaklen. Utredningenföreslår alt berörd utrustning fördelas mellan FMV och luftfartsverket enligtföljande. För befintlig utrustningnu tillhörande krigsmakten samt i PUFYL' ingående utrustning, som på CFV uppdrag projekterats och anskaffats av FMV och som enbart eller priniärt används för flygtrafikledningstjänsl, bör FMV även i fortsättningen ha förvaltningsansvar. FMV bör därvid svara för kompletteringar, modifieringar, underhåll och drifl. Luftfartsverketbör därvid sluta någon form av hyresavtal med FMV, vari regleras såvälluftfartsverkets operativa krav på tillgänglighet och standard som ekonomiskafrågor. Förmilitär utrustning, som främsl är lill för annan verksamhet än flygtrafikledningstjänsl eller har väsentlig funktion i krigsorganisationen, bör FMV även i fortsättningen ha förvaltningsansvar. Luftfartsverkethar atl på denna utrustning ställa flyglrafikledningssys-temels operativa kravpå tillgänglighet och standard. 'Planför utbyggnad av flygtrafikledningsijänsten inom krigsmakten. För befintlig utrustning, somtillkommit förden civila luftfartens behov och endasl i ringa uisträckninganvänds av militära flygplan, bör även i fortsättningen luftfarlsverkel svaraför kompletteringar, modifieringar, underhåll och drift. Detsamma bör gällaför nyanskaffning av framlida utrustning av denna art. För i framliden tillkommande utrustning, som ifredstid enbart eller primärt skall användas för flygtraflkledningsljänst, börluftfartsverket ha förvaltningsansvar och således svara för såväl anskaffningsom underhåll. Förflygplalskonlroller och terminalkonlroller på militära flygplalser förutsättsall fortifikationsförvaltningen uppför och förvaltar byggnader och kraftförsörjning,medan luftfarlsverkel fastställer lokalprogram och operativa krav på dessalokaler. 1 ekonomiskt häiiseende är luftfartsverket alt betrakta som hyresgästi lokalerna. Denföreslagna fördelningen av arbetsuppgifter mellan FMV och luftfartsverketinnebär en viss minskning i omfattningen av FMV arbetsuppgifter inom delteletekniska området molsvarande ett fåtal personår. Ifrågavarandearbetsuppgifter är f. n. fördelade på ell stort anlal befattningshavare inomorganisationen. En reduktion av FMV personal i anledning av den något minskade arbetsvolymenlorde därför kunna realiseras först genom en omfördelning av arbetsuppgifter iorganisationen. Såvittgäller luftfartsverkets behov av resurser för ifrågavarande arbetsuppgifter börverkel självt göra bedömningar i samband med uppbyggandet av verketsorganisation för den teletekniska ijänslen. 3.5.6 Vissa konsek\'enser av överflyllnlngcn av den teletekniska ijänslen från Överföringentill luftfartsverket från av den teletekniska tjänsten omfatiar iförsta hand den verksamhet avseende planering, projektering och anskaffning somf. n. är samlad i luftfarisradiokontoret. Anlalel ijänster vid kontoret uppgår f.n. lill 66. Ulredningen har inte funnit anledning, mot bakgrundavaltverksamhetsinriktningen inle förändrats, alt nu närmare pröva personaldimensioneringenoch förulsälter därför att tjänsterna överförs lill luftfartsverket. Anläggningsverksamheten- eller montageverksamheten - avseende den teletekniska tjänsten ombesörjs avannan organisatorisk enhet inom leleverkel, nämligen byggnadsavdelningen. Montagearbeietär en viktig länk i den verksamhet som leder fram till idrifttagande av deteletekniska utrustningarna. Frågan om i vilken omfattning luftfartsverket börhålla sig med egna resurser för montagearbelel bör bedömas utifrånföretagsekonomiska utgångspunkter, varvid också bör beaktas den lösning somluftfartsverket kan komma atl välja i fråga om lämpligaste organisatoriskaform för drift- och underhållstjänsten. 3.5.7Frågan om lokalisering till Stump av viss personal I cenlralföiyaltnlngen 1973:27 uttalades atl för att i del fortsatta syslemuppbyggnads-arbelelta lill vara möjligheterna atl mera direkt utnyttja den kunskap och erfarenhetsom finns företrädd hos personalen i ACC, TCC och flygtrafikledarskolan deteventuellt kunde vara motiverat atl i Slurup stationera ell begränsat anlalbefattningshavare från huvudenheten. Frågan logs också upp i direktiven lill ulredningen. Densuccessiva utvecklingen av flygkonlrollsysteniet gör det enligt utredningensmening inte praktiskt möjligl eller lämpligl att nu föranstalta om någon staiioneringav viss personal från cenlralförvallningen lill Slurup. All luftfartsverket larlill vara den operativa personalens erfarenheter och kunnande i det fortsatta sysiemuppbyggnadsarbeletär angeläget. Del bör dock även kunna ske på annat sätt än genom staiioneringav personal till Slurup, t. ex. genom att den operativa personalen deltar iprojektgrupper och genom andra former för ålermalning av erfarenheter frånutvecklingsarbetet. lorde nämligen tillgång på kunnigoperativ personal, väl förtrogen med den praktiska verksamheten, för cenlralförvall-ningensutvecklingsarbete även finnas på annal håll än i Slurup, exempelvis i ÖKC och AriandaATS-organ. 3.5.8Överförande av flyglrafikledningsljänslen till krigsmaklen vid beredskaps-och krigsilllsiänd Ansvarelför flyglrafikledningsljänslen kommer enligt vad som förutsatts i prop. 1973:27att överföras till krigsmakten vid allmän mobilisering eller annan tidpunkt somKungl. Denna förutsätining gäller också under nuvarandeorganisatoriska förhållanden, varvid frågorna regleras i en preliminäröverenskommelse mellan överbefälhavaren och luftfartsverket. Påuppdrag av överbefälhavaren utreder f n. chefen för flygvapnel de frågor somsammanhänger med övergång till krigsorganisation m. m. Ulredningen harinformerats om del pågående arbetet och de huvudproblem som aktualiserats isamband därmed. Härvid har utredningen funnil atl frågorna inle är av sådannatur att de i avgörande grad påverkar den organisatoriska lösning förflygtrafiktjänsten som utredningen förordat. Med hänsyn härtill och lill atlfrågorna ännu inle slutbehandlats på militär sida har utredningen inte funnitanledning att lämna egna förslag härvidlag. Genomförandetav den nya organisationen bör anpassas till den lidsgräns som sätts av beslutadutflyttning av verkets centralförvalining till i november 1976.Utredningen har därför bedömt atl den nya or- ganisationenbör successivt genomföras med början , dock senast den1 . 1 ell första skede bör den nya organisationen byggas upp förden centrala förvaltningen och för de verksamheter som f. n. ankommer pånuvarande civila lokala/regionala organ. Häri inräknas även de funktioner somöverförs från . Ett andra skede bör avse överföringen av flygtrafikledningstjänslenfrån försvaret -såväl på central som lokal nivå - och den teletekniska tjänstenfrån FMV. Denna överföring bör ske per . Denföreslagna organisationsstrukturen i stort och de principiella synsätten lillgrund härför har tillstyrkts av , luftfarlsverkel, chefen förluftfartsinspektionen, statskontoret, och Svensk pl-lotförening.Delta lorde också gälla TCO-S, som förklarat sig ha varil representerade iutredningsarbetet och därför begränsar sitt yttrande till vissa personalfrågor.Såvitt gäller fackmässiga frågor om flygtraflkledningens organisalionförklarar sig TCO-S i alll väsentligt dela de uppfattningar som framförts avSvenska flyglrafikledareföreningen i särskilt yttrande. Organisationenshorisontella indelning på central nivå i de föreslagna sex avdelningarna hartillstyrkts av , luftfartsverket, chefen för luftfartsinspektionen,statskontoret och riksrevisionsverkel. Härvid har den nyinrättade transport- ochplaneringsavdelningen rönt särskilt intresse. Luftfartsverketframhåller alt den civila luftfartens ökningstakt, jämfört med tidigareförhållanden, kommer all bli lägre på grund av att det reguljära linjenätet blivitalltmera fullständigt utbyggt, atl flygels penetration i yl-transportmedlenstraditionella marknad på många sträckor nått maximal omfattning samt altkostnadsrelationerna mellan flyg och andra transportmedel inle komnier attvisa lika gynnsam utveckling i framliden som i del förflutna. Utan eninsiktsfull och noggrann planering av flygtransportsystemets framtidautveckling ökar riskerna för felinvesteringar, vilka inle lika snabbt somtidigare kan korrigeras lack vare trafikökningen. Riksrevisionsverkelanser att på denna huvudenhet bör åläggas ansvarel för planering av flyglransporisektornsutveckling med inriktning på atl aktivt påverka sektorn. mening bör planeringsenhetens arbetsuppgifter bl. a.inriktas på att utarbeta planer, syftande till atl förändra flygtransportseklornpå säll som luftfarlsverkel bedömer önskvärt för alt statsmakternas intentionerpå detta område skall fullföljas. Vidare bör bl. a. riktlinjer och mål förluftfartsverkets verksamhet utarbetas så att den konsekvent utformas med tankepå alt flyglransporlsektorn utvecklas gynnsamt. Till den externa planeringenhör enligl också den långsiktiga (strategiska)marknadsplaneringen och marknadsföringen. Frågor inom delta arbetsområde är bl.a.atl utreda effekterna av informaiion lill ochpåverkan på flygtransporlsysleniets intressenter samt att föreslå och planeraaktiviteter sammanhängande med dessa problemområden. understryker viklen av atl den långsiktiga planeringen rörandeluftfartssektorns utveckling ägnas särskild uppmärksamhet. Detta är tillfördel för såväl luftfartsverket som övriga intressenter, bl.a. kommunerna.Kommunförbundet lar dock inte upp den organisatoriska placeringen avfunktionen. ifrågasätter öm inte arbetsuppgifterna kanorganiseras inom t. ex. administrativa avdelningen eller inordnas'under ensärskild stabsfunktion. Inrättandetav iransport- och planeringsavdelningen har avstyrkts av SAS/. SAS/är avden uppfattningen att transporlförsörjningsfrå-gorna är av så direkt politisknatur alt de - i den mån de inte avgörs av - bör behandlas inomkommunikationsdepartementet i intim samverkan med de berörda flygföretagen. Synpunkterpå övriga avdelningar har i allmänhet tagit sikte på arbetsfördelningenenheterna emellan. Dessa frågor behandlas i del följande under SärskiU avsnitt. Etl par remissinstanserhar föreslagit inrättande av ytterligare en huvudenhet. Sålunda anser siatenspersonalnämnd (S? '\<) och all en huvudenhet bordeinrättas för de centrala personaladminislraliva ar-belsuppgiflerna. a. all omorganisationen, omlokalisering-en och den förväntadepersonella expansionen under 70-lalet medför atl kraven på denpersonaladministrativa funktionen kommer alt växa. Personalfunktionen börockså ges en organisalorisk slällning som ger den förutsättningar att delssamordna PA-planeringsfrågorna inom hela myndigheten, dels samordnamyndighetens PA-planering med övrig planering. Till personalenheten bör ocksåföras uppgifter rörande utbildningsverksamheten,' bl. a. flygtrafikledarskolan,inom verkel. Detta innebär ytterligare samordningsansvar som också motiverar atlpersonalenheten i den nya organisationen ges slällning som huvudenhet. framhåller alt den organisation som skall fastställas för luftfarlsverkelsannolikl kommer atl beslå in på 1980-lalet, och kommerantalet sysselsatta inom verket alt öka väsentligt. Av dessa skäl villförbundet föreslå alt en särskild huvudenhet bildas för depersonaladministrativa frågorna. Fråganom personalenhelens ställning i organisationen berörs också av luftfartsverket.Verket förklarar sig ha förståelse för de synpunkter som innebär all de personaladminislralivafrågorna bör renodlas lill en huvudenhet men anser all slor viki också måstefästas vid det samband som råder mellan PA-funktionen, AR-funktionen och deninterna informationsfunktionen. Detta samband gör det önskvärt atl funktionernaom möjligt ingår i samma organisatoriska gruppering varigenom, enligl verketsmening, miljö och förutsättningar blir gynnsamma för PA-funklionens möjlighelerall verka och Fråganberörs också av /SR, som betonar det värdefulla i alt AR-enheten och personalenhelenhålls ihop. Denav luftfartsverksulredningen föreslagna arbelsfördelningen mellan huvudenheternapå central nivå har föranlett närmare kommentarer från några reinissinslanser. Denteletekniska tjänsten, som av utredningen förts lill huvudenheten förflygtrafiktjänsten, anser /SR i stället bör föras lill huvudenhelen för flygplaisijänsi.SACO/SR menar att utredningen inte beaktat den tekniska utvecklingen påområdet, vilken i hög grad kommer au beröra flygplatssidan, i synnerhet vadgäller passagerarbehandlingen. Luftfartsverketanser atl de statistikfrågor avseende flygtransporlsystemel som utredningenfört lill transport- och planeringsavdelningen i stället bör ankomma påekonomiavdelningen där f. n. finns ett slatistikkonlor. Ul-redningens förslagalt lill den adminislraliva avdelningen föra frågor om samordning av ADB-verksamheleninom verkel m. m. anser verkel inle ulan närmare analyser av sambanden mellan AR-arbetetoch övriga funktioner kunna läggas till grund för beslut. Den sistnämndafrågan tas upp också av statskoniorei, som emellertid ansluter sig tillutredningens förslag och konstaterar all systemutveckling avseende ADB för t.ex. slalislikpro-duktion och adminislraliva tillämpningar lämpligen lorde kunnaförläggas lill huvudenheten för administrativa frågor och vara ett serviceorganmot övriga enheter i verket. Siaiskontorei,som ställer sig positivt lill inrättande av iransport- och pla-neringshuvudenhelenmed av utredningen föreslagna arbeisuppgifler, anför dock alt det möjligen kanövervägas all förlägga försvars- och beredskapsfrågorna, liksoni de trafikalamyndighetsfunktionerna, lill ekonomihuvudenheten eller den administrativa huvudenhelen. Ikonsekvens med uppfattningen atl transport- och planeringshuvuden-helen intebör inrättas och vissa arbetsuppgifter läggas på kommunikations-departetnenteloch flygföretagen anser SAS/atl resterande arbetsuppgifter bör läggas påden administrativa huvudenheten. Ifråga om organisationen på lokal/regional nivå föreslårluftfartsverksutredningen vissa ändringar jämfört med nuvarande förhållanden.Såvitt gäller flygplatsljänsten föreslås sålunda atl nuvarande regionala nivå- flygplalsförvaltningarna - slopas och alt de lokala flygplatserna slällsdirekiunderchefen förhuvudenhelen.Förslageitillsiyrks i princip eller lämnas ulanerinran av chefen for luflfarlsinspekiionen, statskoniorei, riksrevisionsverkel,/SR och SAS/. Chefen för lufifartsinspektionenfinner motiv för en dylik organisationslösning bl. a. i flygsäkerhetens krav.Inom alll flygsäkerhelsarbele ingår som en väsentlig princip attansvarsförhållandena för alla de funktioner som i något avseende har relevansför flygsäkerheten skall vara otvetydigt fastlagda och dokumenterade. I frågaom driften av flygplatser återspeglas delta synsätti beslämmelser för civil luftfart, BCL-F 3, genoni all elt preciserat ansvar ien rad frågor lagts på flygplatschefen. I luftfartsverkels nuvarande organisationkan emellertid de lokala flygplalscheferna - med hänsyn till förekomsten av denregionala beslutsnivån - inte anses ha alla de beslutsbefogenheter somförutsätts för ett ansvarstagande jämlikt BCL-F 3. Delta är olillfredssiällandeoch luftfartsinspeklionen anser del därför angeläget alt beslul snarasl fallasi enlighet med luftfartsverksulredningens förslag. Staiskonioreiansluter sig till utredningens tankegångar men rekommenderar att man vidomorganisationen ingående studerar de konsekvenser som avskaffandet av flygplalsförvaltningarnaoch decentraliseringen av arbetsuppgifter för med sig ur personalhänseende. Riksrevisionsverkel,som pekar på atl utnyttjandet av gemensamma resurser kan inverka menligt påden självständighet för mindre flygplatser som utredningen eftersträvat, hardock inga principiella invändningar mot utredningens förslag och ställer sigdärför positivt till förslagel. vill dock peka på att eltgenomförande av förslaget förulsätier dels elt väl fungerande ekononiiadniinislralivislyrsysiem, dels en fast ordning för gemensamt resursutnyttjande på lokalnivå, dels också att personalresurserna på lokal nivå inte behöver förstärkasmed anledning av de ökade arbetsuppgifterna. Resursfrågornaberörs också av /SR och SAS/. Luflfarlsverkeianser det nödvändigt atl närmare utreda konsekvenserna av elt slopande av denregionala nivån innan något beslul fattas och atl gå fram på etlmera pragmatiskt sätt. avser atl decentralisera arbetsuppgifteroch delegera befogenheter och ansvar som vilar på förvaltningscheferna lil!resp. flygpiaischefer i all den utsträckning som vid närmare utredning ochsamråd med berörd personal kan visa sig praktiskt och ekonomiskt lämpligt och iövrigt ägnat alt befrämja utvecklande av initiativ och ansvarskännande hosberörd personal. Resultatet av dessa överväganden behöver inte nödvändigtvis bliatt den regionala nivån i beslutshänseende hell försvinner och alt allaflygplatser blir direkt underställda chefen för flygplaisavdelningen. Invändningarnafrån resurssynpunkt mot utredningens förslag tas särskilt upp av chefen för luflfarlsinspekiionen,vilken enligl vad som. rranigålt av det föregående ställer sig positiv lillförslaget. Chefen för luftfartsinspektionen finner atl del bör vara fullt möjliglall genoniföra utredningens förslag ulan all detta loialt setl behöver medförabehov av resursförstärkningar i organisationen. De lokala flygplalscheferna kanoch bör ges befogenheter och ansvar alt direkt under verksamhetsgrenschefen förflygplalstjänsien fatta alla operativa beslut rörande flygplatsen med frihet atlanskaffa och disponera resurser inom fastställd budget. Cheferna för de mindreflygplatserna, som sorlerar under norra och östra flygplalsförvaltningarna,bör emellertid med avseende på administrativa stödfunktioner och vissa tekniskaspecialistfunklioner repliera på de resurser som flnns vid Brommaoch flygplatser och som bör bibehållas och lyda under cheferna för debåda sistnämnda flygplatserna. Det kan därvid vara praktiskt att dessa cheferges befogenheter atl fatta formella beslul i vissa ärendelyper av administralivkaraktär på grundval av ställningslagande i sakfrågorna av lokal flygplalschef. KSAKavslyrker förändringen som enligl föreningens uppfattning leder till en starkkoncentration lill den centrala förvaltningen av de ärenden som berörverksamheten på flygplatserna. , som allmänt tillstyrkt utredningens förslag, pekar på atl en delegeringav ansvaret till lokal nivå, när det gäller flygplatsljänsten, inom vissaområden fordrar starka cenlralslyrda direktiv. Elt sådanl område är skyddet motkapning och sabotage. Såvittgäller den lokala flygplatsorganisalionen har ulredningen framfört, att det börövervägas om inle luftfartsverkets förvallning av dess tillhöriga faslig heter vidmilitär flygplats i vissa fall kunde övertas av militär fastighelsförvaltningsorganisation.Förslagel tillstyrks av förilfikalionsföivallnlngen och försvarels raiionallseringslnslllul.Överbefälhavaren kan inte nu ta slällning i frågan eftersom den lokala organisationenför fortifikations- och byggnadsförvaltningen ännu inte är fastställd av statsmakterna. 1fråga 0111 flygtrafiktjänstens organisation föreslår luftfartsverksulredningenalt nuvarande regionala organisatoriska mellannivå, dvs. chefen för flyg-informalionsregionen,C FIR, slopas och atl de lokala flyglrafikled-ningsorganen ställs direki underchefen för huvudenhelen. Förslaget tillstyrks eller lämnas ulan erinran avluftfartsverket, chefen for luftfarlsinspeklionen, statskoniorei. /SR,SAS/saml . De speciella frågor som avsernuvarande militära ATS-organs organisatoriska placering behandlas för sig i detföljande under särskilt avsnitt. Medden angivna organisationslösningen kommer på lokal nivå nuvarande gemensammaflygplatsorganisation atl ersättas med två organisationer för flygplats- resp. flygtraflkljänslen.De samordningsproblem som uppkommer därvid las upp av några remissinstanser. Siaiskontoretanser all de konsekvenser som förslagel får för den lokala räddningstjänsteninte harblivit tillräckligt belysta i utredningen. Svensk piloiföreiiliig anseratt klara direktiv beträffande samordningen på del lokala planet måsle gälla,framför allt avseende mätning av bromsvärden, bankonditioner etc, vilkauppgifter utförs av flygplatsljänsten och skall rapporteras lill och behandlasav flygtrafiktjänsten. Luftfarlsverksulredningenhar behandlat vissa adminislraliva funktioner, vilka utredningen anser vara avsärskild betydelse för organisationens möjligheter all fungera, nämligenplanering, ekonomiadministration och per-sonaladniinistration. Vad utredningen anförl om uppbyggnaden av luftfartsverkels planeringssystemgodtas i sina huvuddrag av luflfarlsverkei, chefen för luftfarlsinspeklionenoch Svenska jlygtraflkledareförenlngen, som emellertid anför synpunkter på dennärmare fördelningen av planeringsansvaret inom organisationen. Också riksrevisionsverkelframhåller alt man med tillfredsställelse noterar den vikt ulredningen tillmältplaneringsfunklionen i sitt organisalionsförslag. Riksrevisionsverkel tar ocksåupp rollfördelningen i planeringsarbetet och framhåller bl. a. att såvittgäller den interna verksplaneringen denna bör hanteras av resp. berörd enhetinom organisationen och sammanställas av ekonomienheten som underlag för detslutliga av-görandel. Liknandesynpunkler på planeringens olika syften och därvid bl. a. ekonomienhetens rolli den interna verksamhetsplaneringen framför även lufi-fartsverket och chefenfor lufiforisinspekiionen. Överbefälhavaren och Svenska flyglrafikledareföreningenfinner uppgiftsfördelningen mellan transport- och planeringsenhelen och övrigahuvudenheter oklar. 1 anslutning till vad luftfarlsverksulredningenanfört om det ekonomiad-niinislraliva systemet lar några remissinstanser uppfrågan om möjligheten all lägga ul elt ökal ekonomiskt ansvar i organisationen.Liiftfarisverkets förklarar sig dela vad utredningen framfört i denna del.