prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Exporlfrämjande ålgärder för den glasinduslrininleddes som etl treårigt program under /71 med exportåtgärdernaför teko-industrierna (prop. 1970: 41, SU 1970: 61 och BaU 1970: 23, rskr 1970:165 och 188) och har senare föriängts. För delar av metallmanufakturindustrinlöper ett treårigt exportprogram /751976/77 (prop.1974:63, NU 1974:34, rskr 1974: 226). Exporlåtgärderna administreras av exportråd.Övriga delar av programmen administreras av statens industriverk. Beträffande gjuteriindustrinanför statens industriverk att den tekniska ulvecklingen mol alll mermekaniserade och kapitalkrävande tillverkningsmetoder och de höga kostnadernaför nödvändiga förbättringar av den inom slora delar av branschen dåliga arbetsmiljönställer krav på slörre och mera specialiserade enheler. En fortsatt strukturomvandlinginom gjuteriindustrin synes enligt industriverket vara en förutsättning för allbranschen skall vara konkurrenskraftig. föreslår atlstimulansåtgärderna för gjuteriindustrin förlänas t. o. /80. För budgetårel 1976/77 föreslår verkel därvid ökaderesurser i försia hand för omsläUningsstödet, 5 1975/76. 1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 66 menäven för den tekniska konsulenlverksamhelen för att kompenserakostnadsökningama. Vad beträffar metallmanufakturindustrinanför industriverket, alt erfarenhetema av det första årets verksamhet understrykerbehovet av insatser, särskilt i . Enligt tidigare beslut skallden tekniska konsulenlverksamhelen för melallmanufakturindustrin fortsätta t.o. m. /77. föreslår alt såväl den tekniskakonsulenlverksamhelen som omställningsåtgärderna för delar avmetallmanufakturindustrin förlängs t. o. m. /80. För budgetårel1976/77 föreslår verkel förstärkta resurser för omsläUningsstödet.Underleverantörsfrågorna spelar en stor roll i branschen och industriverketbedömer behovel av anpassad ulbUdning som slort. Verket föreslår som en nyprogramdel utbildningsåtgärder för delar av metallmanufakturinduslrin lill enuppskattad koslnad av . under /77. F. n. saknassärskild handläggare för metallmanufakturindustrin inom omsläUningsstödet. Motbakgrund av de vidgade kontakterna i branschen och förslaget om utvidgning tillutbildningsåtgärder föreslår industriverket en förstärkning med en handläggareför melallmanufakturindustrin. Den glasindustrin har sedan branschprogrammenstillkomst genomgått en betydande strukturell förändring där stimulansåtgärdernaenligt industriverkets bedömning spelat en betydelsefull roll. Lönsamheteninom branschen är dock fortfarande i slort sett otillfredsställande.Industriverket tillkallade en särskild arbetsgrupp för attanalysera branschens situation och eventuella behov av ytterligare insatser. Iavvaktan på resultatet av arbetsgruppens arbete föreslår verket att åtgärdernaför den glasindustrin förlängs under nästa budgetår. Sammanlagt beräknar industriverket koslnaderna förberörda bransch-program lill . under budgetårel 1976/77. Enligt tidigare beslut löper exportprogrammet för delarav metallmanufakturinduslrin t. o. m. /77. Ianslagsframställningen från exportråd har för /77tagits upp oförändrat . för exportåtgärder förmelallmanufakturindustrin oeh likaså oförändrat . för fortsaltaexportåtgärder för den manueUa glasindustrin. De branschfrämjande åtgärderna har införts i sambandmed alt ulvecklingen har ställt krav på en alltmer genomgripande stmkturomvandling.Ålgärderna inleddes med utbildningsinsatser och exporlfrämjandeåtgärder för teko-industrierna och den glas- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 67 industrin.Verksamheten har därefter successivt utvidgats lUl andra branscher med omställningsproblem. n. även den träbearbelande industrin, i försia hand möbelindustrin,samt sko-, gjuteri-, metallmanufaktur- och pälsindustriema. Flera av dessabranscher har ett slort inslag av småförelag, Etl gemensamt drag är vidare enar-belskraflsintensiv produktion. Flertaletbranscher upplever en svag ulveckling på den egna hemmamarknaden iförsta hand till följd av ökandeimporikonkurrens. Vissa branscher kännetecknas av en teknisk utvecklingpå produkt- eller produktionsområdet. Inslaget av småföretag innebär för mångabranscher svårigheter att av egen kraft genomföra de för en fortsattkonkurrenskraft nödvändiga omställningarna. Också i frågaom typer av åtgärder inom programmen har det skett en successiv breddning. Utbildnings- och exportstimulansåtgärdema har kompletterats med stöd lUl teknikspridning viatekniska konsulenler och direkt slrukturpåverkande åtgärder i form avbidrag till konsultundersökningar i omställningsfrämjande syfte ochstmkturgarantier. Samlligabranschfrämjande åtgärder är tidsbegränsade enligt principen alt stöd av detla slag i huvudsak skall ulgåendast under ett omstäU-ningsskede, när utsikter till egen konkurrenskraft påsikt föreligger. Till väsentliga delar löper åtgärderna enligthittillsvarande beslut ut i och med utgångenav innevarande budgetår. Systemet med bidrag tUl konsullundersökningari omställningsfrämjande syfte och strukturgarantier, som löpte som ett treårigt program under budgetåren 1972/731974/75, förlängdesmed enligt statsmakternas beslut . Därmed omfattas möbel-,glas-, gjuteri- och metallmanufakturindustrierna avomställningsåtgärderna t. o. m. . Beträffande teko- ochskoindustrierna vill jag erinra om att redan har beslutat om fortsalla ålgärder efler den 30 juni1976 (prop. 1975/76: 57, NU 1975/76:15, rskr 1975/76: 107). Andra programdelar som enUgt hiltiUsvarande beslut upphör ärde olika åtgärdema för den träbearbetande industrin ochgjuteriindustrin. På mittuppdrag har särskilda utvärderingar av vissa branschfrämjande ålgärdergenomförts och tidigare redovisats för (jfr prop. 1974: 1 bil. 15 s, 34 och prop, 1975: 1 bU, 15 s. 66). Enligtdessa utvärderingar har ålgärderna överlag haft positiva effekter påkort sikt. Mer långsiktiga effekter av åtgärdema är av naturliga skäl svåra attavläsa. tog 1975 initiativ tUl ett utredningsarbete för att bl, a.systematisera erfarenheterna av den hittillsvarande verksamheten, I ensärskild promemoria, som avlämnades , bedöms åtgärdema ha haft storbetydelse för berörda branscher. Mot den bakgrunden föreslår industriverket altbranschfrämjande åtgärder görs lill ettpermanent inslag i näringspolitiken, dock med bibehållande av lidsbegränsningenför insatserna för varje enskUd bransch. Vid remissbehandlingen avindustriverkets rapport har inställningen 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 68 tUl åtgärdema från centrala ochregionala myndigheters och organisationerssida visat sig vara nästan genomgående positiv. Många remissinstanser,bl, a. arbetstagarorganisationer och många länsstyrelser, tillstyrkerindustriverkets förslag om alt åtgärdema görs till ett permanent inslag inäringspolitiken. På denna senare punkt är dock inte remissopinionen heltenstämmig, främst genom att flera industriorganisationer inte ansertillräckligt underlag föreligga för ett sådant beslut och därför avstyrkerindustriverkets förslag. För min del anserjag att erfarenheterna har visat att branschfrämjande åtgärder på ettbetydelsefullt sätt har kunnal underlätta oeh främja berörda branschersomställning och anpassning lill ändrade förhållanden. Jag räknar därför med atten aktiv industripolitik även kan komma att inbegripabranschfrämjande åtgärder med huvudsakligt syfte all främja en ulveckling motökad konkurrenskraft inom branscher med omställningssvårigheter. I fråga om debranschprogram som löper ut med ulgången av innevarande budgetår anser jag atlde uppnådda resultaten talar för all åtgärderna förlängs. Jag förordarsåledes atl nuvarande branschfrämjande åtgärder fortsätler under budgelåret1976/77 för de branscher som omfattas av åtgärderna. Jag vill på nytterinra om atl har fattal särskilda beslut om fortsalta åtgärder förteko- och skoindustrierna. har i sin promemoria pekat påvissa brister vad gäller samordningen av olika åtgärder och föreslagitatt verket får i uppdrag att svara för samordningen när det är fråga omåtgärder för branscher som är föremål för branschfrämjande åtgärder, I deltasyfle föreslår verket att andra myndigheter med ansvar för delar av debranschfrämjande åtgärderna eUer som över huvudtaget handhar slatliga åtgärdersom berör branscher, som är föremål för branschfrämjande åtgärder, åläggs att dels samråda med industriverket vidutformningen av sina åtgärdsprogram, dels informera verket innankonkreta åtgärder vidlas för företag inomdessa branscher. Behovet av ökad samordning mellan olika åtgärder är enfråga som tas upp av nästan samtUga remissinstanser. Även vid remissbehandlingen av framställningar avseende åtgärder förträbearbetande industri, till vUka jag strax återkommer, har viklen av samordningframhållits. Många remissinstanser finner det naturligt att industriverket fårsvara för de samordnande uppgifterna i dessa sammanhang. Flera länsstyrelseranför häremot, att de regionalpoliliska målen bör vara avgörande för hur debranschfrämjande åtgärderna sätts in och föreslår i stället alt industriverketåläggs samråda med de regionala organen. En hög grad avsamordning av insatta åtgärder för en viss bransch är enligt min mening en grundläggande förutsättning för effektivitet iverksamheten. Sedan statens industriverk inrättades ,har de branschfrämjande åtgärderna till stora delar samordnats inom industri- Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 69 verket.Verksamheien med omställningsbidrag överfördes sålunda till industriverketär 1973, utbildningsåtgärderna året därpå i samband med att integrerades medindustriverket och strukturgarantiverksamheten . Att debranschfrämjande åtgärdema lill slora delar sålunda har samlats inomindustriverket, har möjUggjort en alltmerökad samordning, exempelvis i form av s. k. del-branchprojekt, som gårut på att engagera företag med samma produktsortimenti elt långsiktigt planerings- och omstruklureringsarbete i vilket integreradekonsult- och utbUdningsinsatser ingår. Parallellt med dessa åtgärder harför flertalet branscher löpt särskilda exportprogram administrerade av kommerskollegium eller Sverigesexportråd. Som jag inledningvishar redogjort för har chefen för tidigare denna dag eftersamråd med mig föreslagit, att de exportfrämjande åtgärderna för vissabranscher förs över från tionde huvudtitelns anslag Exportfrämjande åtgärdertUl trettonde huvudtiteln. Jag har därvid förordat alt medlen för dessaexportprogram med undantag för åtgärderna för skoindustrin förs samman medmedlen för övriga branschfrämjande åtgärder under detla anslag. Dereservationer som föreligger för dessa ändamål på tionde huvudtitelns anslagbör alltså föras över lill det här anslagetvid utgången av della budgeiår. Till ex-porlprogrammet för skoindusirinåterkommer jag vid min anmälan av anslaget Strukturåtgärder för skoindustrin, I syfle attåsladkomma en ökad samordning på myndighetsplanet mellan särskUda exportstimulansålgärder och övriga branschfrämjande åtgärderförordar jag att industriverket ges ett programansvar även förexporlåtgärderna. Anvisade medel för exporlprogrammen bör således fr, o, m,/77 disponeras av siatens induslriverk. För administrationen avexportåtgärderna för teko-industrierna finns ett särskilt teko-sekrelariat vid kommerskollegium. Chefen för handelsdepartementethar tidigare denna dag efter samråd med mig föreslagit att detta sekretariatförs över till statens induslriverk, I fråga om sådana exportfrämjandeålgärder för teko-industrierna som bedöms ha betydelse förförsörjningsberedskapen bör industriverket samråda med överstyrelsen förekonomiskt försvar. För övriga branscher bör statens industriverk efter förslag av exportråd fastställaprogram för verksamheten. bör på uppdrag av industriverketsvara för verkställigheten av sådana exportfrämjande aktiviteter som innefallarmedverkan av rådet och den exportfrämjande utlandsorganisationen. Det ankommerpå regeringen alt besluta i dessa frågor.Med den samordning av de exporlfrämjande ålgärderna med industriverketsnuvarande branschfrämjande åtgärder somjag här har tagit upp kommer en del av det samordningsbehov att tillgodosessom förordas i industriverkets rapport om branschfrämjande ålgärder.Genom samordningen räknar jag med en ökad effektivitet av insatta ålgärder delsgenom att insatserna i ökad 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 70 grad kan koncentreras till på siktutvecklingsbara delar av branscherna, dels genom atl effekterna av olikaåtgärder är större när de sätts in på ett samordnat sätt. För samråd ifråga om teko- och glasexporlprogrammen finns f, n, en rådgivande nämnd vidkommerskollegium. Detla samråd bör i fortsättningen inordnas i industriverketssyslem för samråd för branschfrämjande ålgärder. När förslagentill det nuvarande programmel med omställningsbidrag och strukturgarantierlades fram anförde jag (prop. 1972: 46 s. 24), att det var nödvändigt attkomplettera bidragsgivningen för konsultundersökningar med aktiva insalserfrån myndighetens sida. De berörda branscherna har ett stort inslag av mindreföretag som endast i liten utsträckning kan nås av en från industriverketcentralt utgående uppsökande verksamhet. Enligt industriverket börverksamheten kompletteras med den uppsökande verksamhet inom den mindre ochmedelstora industrin som ingår i företagareföreningarnas normala rådgivnings-och informationsarbete. Flera remissinstanser har uppmärksammat frågan ochdärvid redovisat samma insläUning som industriverket. Jag delar dennainställning och räknar med att företagareföreningarna inom ramen för sin uppsökande verksamhel kan göraväsentliga insatser genom information om branschfrämjande ålgärder,särskilt för de mindre företagen. Vad gäller de regionalpolitiskasamordningsaspekterna kommer dessa bl. a.tUl uttryck i det nära samarbetet meUan industriverket och företagareföreningarna,som fungerar som verkels regionala kontaktorgan. Jag övergår nu till att behandlaåtgärderna inom olika branscher. För teko-industriernainleddes de branschfrämjande åtgärderna under /71 med fyraårigautbildnings- och exportprogram som fr. o. /72 kompletterades med omställningsbidrag lUl konsultundersökningaroch fr. o. m. /73 med stmkturgarantier.Åtgärderna har senare förlängts. fattade beslut om entreårig förlängning t. o. m. /78 av export-programmet ochom en tvåårig förlängning 1. o. m. budgelårel 1976/77 av övriga programdelar. Under år 1975försämrades läget för teko-industrierna i samband med att den internationellalågkonjunkturen minskade möjhghetema för den svenska exporten, somimporten på trikå- och konfektionsområdet ökade markant. Skoindustrins lägeförvärrades ytterligare. Som jag redanhar redovisat godkände förslag om särskildaåtgärder för försörjningsberedskapen inom beklädnadsområdet m. m. (prop.1975/76: 57, NU 1975/76: 15, rskr 1975/76: 107), dvs. för teko-industriernasamt sko- och garveriindustrierna. Åtgärderna omfattar ökad upphandling genomfrämst ökade statliga lager och tidigarelagda beställningar samt höjda ramarför avskrivningslån 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 71 ochlånegarantier för försörjningsberedskapsmotiverade investeringar i byggnaderoch maskiner. antog vidare förslag om förstärkta branschfrämjandeåtgärder för teko- och skoindustrierna. Som jag inledningsvis haranfört bör medlen för omsläUningsbidragen för sko-industrin ochexportprogrammel för sko- och garveriindustrierna för näsla budgetår föras uppunder ett nytt anslag. Strukturåtgärder för skoindustrin. Beiräffandestrukturprogrammel för teko-industrierna innebär beslutet att ökade insatser skall göras med inriktning på i första hand s.k. delbranschprojekt, som genom ett långsiktigt planerings- och omstruklureringsarbetesyflar tiU att så långt möjligt mynna ut i konkreta handlingsprogramför företagen. För omställningsfrämjande åtgärder för teko-industrierna har anvisals ytterligare 2,5 milj. kr. Vidare antogs riktlinjer för fortsatta åtgärderunder budgetåren 1976/77 och 1977/78 tiU en beräknad kostnad av 7 milj. kr.per år, vari inräknades en förlängning avutbUdningsprogrammet. För exportfrämjande åtgärder för teko-industriernaanvisades ytterligare 2 mUj. för innevarande budgetår och beräknadesen förstärkning med 3 milj. kr. under vart och ell av budgetåren 1976/77 oeh1977/78. I enlighet med de avriksdagen antagna riktlinjerna beräknar jag nu 7 milj. kr. förteko-industriernas utbildnings- och omslällningsprogram under budgelåret1976/77 och 8 mUj. för exportfrämjande åtgärder för teko-industrierna. Idessa ramar har jag räknat in genomförande-kostnader för programmen vid statensindustriverk. har vidtagit förändringar vidfördelningen av de individuellabidragen inom exportprogrammet med ledning av erfarenheterna av verksamheten och de synpunkter som harframförts vid den ulvärdering som företagsekonomiska institutionen viduniversitetet i har ulfört på mitt uppdrag. Förändringarna innebär, attprojekten nu prövas mer ingående . Vidare koncentreras bidragentill mer riskbetonade projekt och lill satsningar i flerårsperspektiv. Enligt min mening bör de genomfördaförändringarna bidra lUl att öka effekterna av exportprogrammet. I likhet med flertalet remissinstanser anser jagatt fortsatta statUga åtgärder för den träbearbetande industrin är välmotiverade. Det övergripande syftet är att underlättastrukturomvandlingen så att en långsiktigt konkurrenskraftig bransch skapas,som derma slruklur-ochmarknadsanpassning inle får oacceptabla konsekvenser för den enskildeeller samhället. För möbelindustrin, i vilken jag räknar in bådeträ- och metal ImöbellUlverkning, löper ett fyraårigt bransehprogram t, o. m.utgången av innevarande budgetår. Trots att goda resultat har uppnåtts för dedelar av branschen som har varit föremål för insalser fortsätter destrukturella problemen att göra sig gällande för stora delar av 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 72 möbelindustrin.I takt med den fortgående inköpskoncentrationen inom detaljhandelsledet vikermarknaden för många mindre och medelstora möbeltillverkare. Möjligheterna tilllångsiktig överlevnad för dessa förelag lorde i flera fall ligga i samarbeleeller samgående med andra företag för all därigenom uppnå exempelvis ökadspecialisering inom komponenttUlverkning eller vissa bearbetningsmoment. Enfortsalt strukturell omvandling inom möbelindustrin bör enligl min meningkunna underlättas väsentligt genom en förlängning av de branschfrämjande ålgärderna. Inom den träbearbetande industrin i övrigl är detframför allt snickeriindustrin som uppvisar storaomställningsproblem. F. n. råder inom denna delbransch en besvärandeöverkapacitet. är etl resultat av i första hand det minskadebostadsbyggandet. Inte minst de mindre företagen har oftast begränsademöjligheter att själva möta de ständigt ökade kraven på bl. a.marknadsanpassning och långsiktig planering. Enligt min bedömning är det avsynnerlig vikt med ökad samverkan mellan snickeriföretagen för att lösabranschens problem. För snickeriindustrin bedömer jag det sålunda somväsentligt att fortsatta statliga åtgärder inkluderar även omslällningsbidragoch stmkturgarantier för all främja en sådan utveckling. Vad avser trähusindustrinförordar jag att nuvarande åtgärder fortsätter under /77. Som har framgåll av min tidigare redovisning föreliggeren rad förslag till slatliga ålgärder för den träbearbetande induslrin,framförda från skilda håll. Vad avser förslagen rörande den regionalpoliliskastödverksamheten har chefen för tidigare dennadag behandlat stödverksamheten, bl, a. vad avser den lr'äbearbe-lande induslrin(prop. 1975/76: 100 bil. 13 E). Beiräffande förslag till åtgärder rörandeforsknings- och utvecklingsverksamheten återkommer jag i del följande vid minanmälan av anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling (s. 204). har hemställt om statliga bidrag lilldess verksamhet för att i större ulslräckning kunna stödja deträvamproducerande företagen i deras exportstr'ävanden. Enligt min bedömningsyftar verksamheten i första hand till alt informera om trä betraktat sommaterial. Den är således inle primärt inriktad på att främja exporten avinhemskt förädlade produkter av bl. a. typen möbler, snickerier och trähus. Jaganser alt särskilt statligt stöd bör komma i fråga för i första hand sådanexporlfrämjande verksamhel som hell och odelat gagnar den träbearbetandeindustrins förädlade produkter. Mot den bakgrunden är jag inte beredd atltillstyrka särskilt bidrag lill . Mot bakgrund av vad jag nu har anfört, förordar jag iUkhet med flertalet remissinstanser fortsatta ålgärder för den träbearbetandeindustrin under /77. Jag föreslår därvid att åtgärderna för 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 73 snickeriinduslrinkompletteras med omslällningsbidrag och slruklurgarantier, Koslnadernafor utbUdningsåtgärder, omslällningsbidrag och teknisk konsulentverksamhetunder /77 beräknar jag till . För exportfrämjandeåtgärder räknar jag nästa budgeiår med enoförändrad ram av , Sammanlagl beräknar jag alltså koslnadernaför branschfrämjande ålgärder för den träbearbetande industrin /77 tiU . Förgjuteriindustrin löper dels enligt tidigare beslut ett treårigt program medteknisk konsulentverksamhet t. o. m. innevarande budgetår, dels elt under /75 inlettutbildningsprogram, som har beräknals omfatta fyra budgeiår. Branschenomfattas vidare /74av verksamheten med omslällningsbidrag och stmkturgarantier. För tekniskkonsulentverksamhet och utbildningsåtgärder för gjuteriindustrin räknarjag nästa budgetår med , vilket är en höjning jämfört medinnevarande budgeiår med . För metallmamifakturindiisirin inleddes underbudgetåret 191 A/15 elt treårigtprogram med teknisk konsulenlverksamhet. Delar av branschen omfattas /75 av systemet med omställningsbidrag ochstmkturgarantier och som etl treårigt program exportfrämjandeålgärder. För teknisk konsulenlverksamhet och exporlfrämjande ålgärder räknar jag med samma medelsram sominnevarande budgeiår, nämligen (150 000 + 700 000 =) . För den glasinduslrin inleddes treårigautbildnings- och exportprogram under /71.Exportprogrammet har senare förlängts.Glasinduslrin omfattas också av verksamheten med omslällningsbidrag ochstmkturgarantier. För exportfrämjande ålgärder räknar jag näsla budgeiår med enoförändrad ram av . För verksamheten med omslällningsbidrag tillgjuleri-, metalhnanu-faklur- och glasinduslrierna räknar jagmed . Sammanlagt har jagalltså för branschfrämjande åtgärder för budgetårel 1976/77 beräknal (7 000000 + 8 000 000 + 3 825 000 + 1150 000 + 850 000 + 700 000 + 1 685 000 = ) . Ålgärderna förfrämjande av företagsservice består av statliga bidrag lillföretagareföreningarna i syfte att förstärka dessas utvecklingsfrämjande verksamhet, i första hand teknisk ochekonomisk rådgivning, kontaktförmedling och information. Fr. o. /76 bedrivs också vissförsöksverksamhet med industriell design. Riktlinjerna för verksamhetenhar angivits i prop. 1973: 41 (s. 108, NU 1973: 54, rskr 1973: 225) och i prop.1975: 1 (bil. 15 s. 80) saml, vad gäUer de särskilda insatserna under entreårsperiod för metallmanufakturindustrin inom Eskilslunaområdel, i prop. 1974: 63 (NU 1974:34, rskr 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 74 1974: 226). Fördelningen av medlengrundas på programförslag från företagareföreningama. Under budgelåren1973/74 och 1974/75 har siatens industriverk prioriterat insatser inomområdena marknadsföring och produktförnyelse. Satsningen på dessa områden börenligl industriverket fortsätta. Undersökningar har visat attmarknadsföring/produktutveckling är de områden där de största problemen ochmöjlighetema finns i de mindre förelagen. Kompetens inom dessa områden harhittills lUl slor del saknats i företagareföreningarna, men håller nu på attbyggas upp. Verket anser det angeläget alt denna uppbyggnad kan fortsätta. föreligger behov av att kartlägga den framtida inriktningen och omfattningen avföretagsserviceverksamhelen. I ell sådanl kartläggnmgsarbele behövsföreningarnas medverkan, vilket medför behov av ytterligare medel. Dessutomtorde della arbete komma att visa på behov av insatser från föreningarna inomnya områden.