prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — o\ (n" o" oo r~ m o o"o" o""" 0\ *' o' r" «n "O m r oooo m H ( 00 f* I I Tt" Ö' f*' rT vo" (n" »"noo. in H m VO vo w-j o" f cs vo" .-T (N r- (N o tr»,-< O t-- CM M *"o" (S" " ut' -' 1/ VOr- r- m \o f,r o" o" o* o" w-i O CN O rf o" ts"-""'"'-." x; _ s: cp ;« Ä ovmovr"f I o 00 0>Ool-* --00 (N r-'*'*-"© M I" «",-»'T)-" oo'o'oo"N ri T1-" o'*" f VO VO rtO"©"-," vo_ (N o_ (N_ "T, i_ I I r »n"o" vi " r cn" o\ ov ov 00 fs ov * t O r~- fS tN tS TT t rfo"o" O o" ts_" * o_ r- \o_ in" o" cN* vo'".-<"o"ts' t-- 1 c*i oo 0*0o" o" in-t VO oofvo I 0\ o" *" -h" *" CTv" H roovo vo*ts'0"" n - VO t r oo oC o Tt ci -»l fN" ©rfn moo(?v rrt fsjin m TtOvoOOooO n o"o" o" o" Tfo"o"--"cro"o" o' rf m O 0\ m o VO (N T}-,3-m *ri 0\ v -ommvDcSfN vrOrnov »nrt ov rf*'Oi' -.-"oo* o"o"'*"""t-"t»Co"," 4 1975.1 saml. -c " '2'S 5 OJHP - 15 3: ..- »o +. "" c '- 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 50 Jämsidesmed EPU:s arbete har (lUI) utarbetat en rapportbenämnd Industrins energiförbrukning Analys och prognos . Bl.a. på grund av att EPU och lUI använder olika beräkningsmetoder är deras värdenför industrins förbmkning inte direkt jämförbara. Det framgår dock attlUI räknar med en märkbart lägre förbrukning än EPU. Enligt betänkandet kanskillnaden mellan EPU:s och IUI:s prognoser huvudsakligen föras tillbaka påolika antaganden om den specifika energiförbrukningen. IUI:s bedömningarbeträffande denna innebär i flera fall en snabbare sänkning än branschernasegna bedömningar. IUI:s lägre alternativ torde fordra en snabb moderniseringav produktionsapparaten framhåller EPU. EPU:santaganden av energiförbrukningens utveckling för industrin totalt och förolika delbranscher framgår av tabell 4.5. Idet följande sammanfattas EPU:s diskussion av utvecklingen inom några av de ur energisynpunktviktigare delbranscherna. Beträffandegruvindustrin behandlar EPU särskilt järnmalmsproduktionen. Denna uppgick år1970 till 31,5 milj. ton varav 28,4 milj. ton exporterades. Fram till år 2000väntas produktionen i runda tal fördubblas medan andelen förädladeslutprodukter väntas öka väsentligt snabbare. Denspecifika energiförbrukningen vid järnmalmsbrytning torde öka på grund avsjunkande jämhalt, vilket iimebär att mängden brytmassa ökar, successivtskärpta miljökrav m. m. Inomträvaruindustrin väntas råvarutillgången begränsa en framtida alltför starkproduktionsökning av sågade och hyvlade produkter. En framtida expansion måstedärför ske genom ökad förädling av produkterna. Massa-och pappersindustrin svarade för av hela industrins elförbrukningoch av bränsleförbrukningen. Drygt hälften av förbrukningen täcktesemellertid med interna bränslen i form av lutar och avfall. Uppgifterna itabell 4.5 om bränsleförbrukningen inkluderar interna bränslen. Prognosenför energiförbrukningen baserar sig på prognoserna för branschens produktionenligt tabell 4.6. av massa och papper i milj. ton Total massa Papper och papp Tillväxteni skogar utreds f. n. Den bedömning som t. v. kan göras är atttillväxten är 70 å 75 milj. skogskubikmeter . 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 51 varandeuttag beräknas till ca 70 milj. skogskubikmeter . PrognosensproduktionssLffror förutsätter väsentliga och systematiska insatser iskogsbruket för ökning av årsavkastningen. Vidare fordras bl. a. altråvaruresurser i form av klenvirke från gallringar, hyggesavfall (grenar ochtoppar) och stubbar tillvaratas. Denväntade råvaruknappheten kommer med all sannolikhet att leda till modifieringari processtekniken, som möjhggör ett högre utbyte, dvs. mer färdigprodukt per m°skogsråvara. Härigenom minskar dock utfallet av lut som internt bränsle, vilketfrån energisynpunkt medför ett ökat behov av utifrån tillfört bränsle, framförallt olja. Demekaniska massaprocesserna arbetar med ett vedutbyte och avkastarföljaktligen icke något internt bränsle; dessutom är de starkt elkraftkonsumerande.Det antas att andelen mekanisk massa i den totala massatillverkningen kommeratt stiga från f. n. knappt en femtedel till över en fjärdedel. Denandel av pappersförbrukningen som insamlas för återanvändning ipappersindustrin torde kunna höjas. Insamlingsandelen är f. n. av denåtervinningsbara förbrukningen i . Huvuddelen därav motsvarande ca används inom landet, medan resten exporteras. a. genom organiserad insamling från hushåll och kontor kunna höjastill inemot . Teknikenför energihanteringen i massa- och pappersindustrin är genomgående välutvecklad till följd av det intresse som branschen har haft att hålla debetydande kostnaderna för energin nere. Industrierna utnyttjar denprimärt förbrukade energin i flera omgångar så länge temperaturnivåerna hossekundärvärmen är tillräckligt höga. Andelenel av den totala energiförbrukningen torde komma att växa på grund av bl. a.ökad mekanisering och automatik samt stegrade krav på miljövård. Det är lättareatt spara värme, t. ex. genom värmeväxling av sekundärvärme, än att nedbringaelförbrukningen. Iprognosen för har antagits att den specifika förbrukningen sjunker medungefär två tredjedelar av skillnaden mellan nuvarande medelvärden och lägstavärden. For mekanisk massa antas emellertid att den specifika elförbrukningenhar stigit över dagens nivå. Anledningen är att sådan massa till störredel torde tillverkas enligt raffinör-eller termomekanisk metod, som har enbetydligt högre elkonsumtion per ton massa än den f. n. tillämpade slipmetoden. Iprognosen för antas att den specifika bränsleförbrukningen för bådemassa- och papperstillverkning minskas av medelförbrukningmedan den specifika elförbrukningen antas bli oförändrad. EPUuttalar också att vid Svenska pappers- och cellulosaingenjörs-föreningensårsmöte angavs att mottryckskraftproduktionen kunde ökas från nuvarande ca3,/år till ca /år. Denna höga elproduktion synes enligt EPU dockligga långt fram i tiden. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 52 intefråga om en teknisk utan en ekonomisk avvägning, där knapphet påinvesteringskapital och konkurrens från andra investeringsobjekt påverkarbedömningarna. Denkemiska industrin består utom av den egentliga kemiska industrin avoljeraffinaderier, gummivaruindustri och plastbear-betande industri. Framställningenav oorganiska produkter bedöms bli fördubblad mellan vilketmotsvarar en årlig tillväxttakt av . väntas den årligaökningstakten sjunka till främst beroende på att produktionen avklor/alkali- och gödselmedel helt stagnerar. Förorganiska produktgrupper förutses att produktionsvolymen sex-faldigas till år1985 (motsvarande en ökning av ) och därefter ytterligare enfördubbling av produktionsvolymen fram . De energimässigt heltdominerande produkterna är här de petrokemiska. Råvarannafta för krackning skulle utgöra en betydande del av branschens totalaenergiförbrukning om energiinnehållet i råvaran inkluderas. Endast en mindresänkning av den specifika energiförbrukningen för tillverkning av organiskakemikalier anses möjlig. Avgörande för den bedömningen är att de petrokemiskaprocesserna redan är väl utvecklade och relativt energiekonomiska. Inomjord- och stenvaruindustrin dominerar från energisynpunkt cementindustrin, somsvarar för ungefär hälften av energiförbrukningen. Produktionen av cementväntas öka långsamt med . Elkonsumtionen stigerungefär proportionellt mot produktionen medan den specifikabränsleförbrukningen kommer att sjunka genom övergång till den s. k. torratillverkningsmetoden. Järn-och stålindustrin är energikrävande och svarade för ca en femtedel avindustrins totala energibehov. Av energiförbrukningen utgjorde fasta bränsleni form av koks som reduktionsmedel en betydande del. Branschen är starktkoncentrerad och omfattar ett begränsat antal stora anläggningar. Är1970 producerades 3,9 milj. ton handelsfärdigt järn. Importen uppgick till 1,7milj. ton och exporten till 1,4 milj. ton. och har EPU isamråd med uppskattat produktionen till 1011 resp. 1416 milj.ton i de bägge alternativen. Häri ingår 4 milj. ton vid 80 i Luleå.Med hänsyn till väntad teknisk utveckling har den specifika energiförbrukningenår 1985 satts något lägre än nuvarande verkliga värden. ärenergiprognosen beräknad med lägre specifik förbrukning. Förframställning av ferrolegeringar, dvs. legeringar innehållande järn och eneller flera andra metaller, förbrukades år el och 0,11 Mtoebränslen. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 53 Om järn- och stålproduktionen ökar enligtEPU:s högre alternativ ökar produktionen av ferrolegeringar i motsvarande mån.Varken den specifika oljeförbrukningen eller bränsleförbrukningen väntasundergå någon större förändring. Igruppen icke-järnmetaller är aluminium betydelsefullast ur energisynpunkt.Framställning av aluminiummetall i förekommer endast vid smältverket iSundsvall. Produktionskapaciteten är f. n. ca . Den specifikaelförbrukningen är ca 17 000 kWh per ton aluminium. F.n. planeras en utbyggnad i med . Den beräknas varafärdig eller 1981. Den specifika förbrukningen väntas sjunka till ca 15000 kWh per ton. Deninhemska produktionen täcker f. n. av förbrukningen. Med denkonsumtionsökning av aluminium som väntas kommer anläggningen i medplanerade utbyggnader ungefärligen att bibehålla denna täckningsgrad en bit inpå . I prognosen för har räknats med en sammanlagd inhemskproduktion av . Denna prognos innebär att den svenskasjälvförsörjningsgraden bibehålls vid . Omsjälvförsörjningsgraden sätts till kommer elförbrukningen att öka med ca 1TWh 1985 och ca och bränsleförbrukningen med 30 resp. 45 ktoe. Följandetabell sammanfattar EPU:s bedömning av utvecklingen för järn- och metallverkensdel. Tabell4.7 Järn- och metallverkens energiförbrukning 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 54 Verkstadsindustrinkräver förhållandevis litet energi men åtgången varierar mellan delbranscherna.Av energiförbrukningen går ungefär hälften till processer och hälften tilluppvärmning. El dominerar på processidan medan huvudparten avuppvärmningsenergin består av olja. Grovt räknat går omkring två tredjedelar avoljeförbrukningen till uppvärmning. Verkstadsindustrintotalt har haft en mycket stark utveckling i fråga omproduktionen. Genomsnittligt har ökningen varit ,vilket är mer än för industrin i dess helhet.Verkstadindustrin antas även i fortsättningen utvecklas något snabbare änindustrin i dess helhet. EPU antar att ökningen i det högre fallet till år 1985blir och i det lägre fallet . Inomsamfärdselsektorn uppgick den sammanlagda energiförbrukningen till6,24 Mtoe varav 0,16 Mtoe utgjorde el. Avdet totala inrikes persontransportarbetet utfördes med personbil.Totala persontransportarbetet ökade med i genomsnitt perår från 43 miljarder personkm till 78 miljarder personkm år 1970.Mättnadstendenser både i fråga om biltäthet och körlängd väntas medföra enlångsammare förbrukningsökning . Den genomsnittliga specifikaförbrukningen för personbilar har visat sig variera inom snäva gränseroch någon entydig tendens är svår att urskilja. Den framtida specifikaförbrukningen bestäms förutom av det individuella körsättet även av dentekniska utvecklingen. Högre verkningsgrad hos motorerna och bilar med lägrevikt minskar den specifika förbrukningen avsevärt. Dessa minskningar motverkasemellertid av att en ökad fritid väntas medföra ett större transportarbete. Detinrikes godstransportarbetet uppskattas till ca 44 miljarder tonkmfördelade på järnväg 17, lastbil 21 och inrikes sjöfart 6 miljarder tonkm. Godstransportarbetetär relaterat till industriproduktionsutvecklingen och byggnadsverksamheten.Liksom i fråga om persontransporterna väntas även här en långsammare tillväxtän tidigare. Järn-och spårvägar förbrukade år elenergi och väntas förbrukaca och ca . godstransportarbete väntas öka till25 miljarder tonkm och till 33 miljarder tonkm delvis på grundav överflyttning av gods från lastbilar till järnväg. EPU:sbedömningar av utvecklingen för bensin- och motorbrännolje-förbrukningenredovisas i tabellerna 4.8 och 4.9. 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 55 Tabell 4.8 Prognos för bensinförbrukningen 1 000 m' 3 782 5 406 4 985 6 399 5 319 Tabell 4.9 Prognoser för motorbrännoljeförbrukningen, 1000 m' (1 187) (1 430) (1 700) (120) 40 (160) 50 Personbilar, ta,xi. (1 279) (1 550) (1 860) I tabell 4.10 sammanfattas hela samfördselsektornsenergiförbrukning. Tabell 4.10 Energiförbrukning inom samfärdselsektorn, Mtoe 2,84 1,86 1,19 0,19 0,16 Totalt väntas energiförbrukningen under perioden 19701985inom samfärdselsektorn öka med i medeltal 2,8 resp. i EPU:s högreresp. Varken stora omflyttningar avtransportarbetet mellan väg och järnväg eller införande av elbilar får 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 56 merän en förhållandevis marginell effekt på energiförbrukningen och fördelningenmellan olika energislag. Inomden s. k. övrigsektorn, till vilken all förbrukning hänförs som inte redovisasunder industri och samfärdsel, var energiförbrukningen brutto, dvs.till konsumenterna levererad energi, (bränslen och el 26,5TWh) eller av den totala energiförbrukningen i . Detta motsvararnetto, dvs. nyttiggjord energi, vid omräkning med erfarenhetsmässigavärden på verkningsgrader och förluster. EPUbedömer att av nettoförbrukningen går till bostäder, tillövriga lokaler, till gatubelysning, till fritidsbostäder och0,till jordbruksdrift. Denspecifika energikonsumtionen i bostäder bedömer EPU vara följande: kWh/enhetoch år Förövriga lokaler, 376 milj. m byggnadsvolym , beräknas en specifikenergikonsumtion av 100 kWh/m° och år; här täcks med el för belysning,kontorsmaskiner, hissar etc. EPU beräknar att volymen ökar till 420 milj. m år1985 och till 487 milj. m . EPUhar räknat med att antalet bostäder ökar från 3 270 1972 till 3 700 000år 1985 och 4 200 2000. Andelen småhus, som var , väntas ökatill och . Föratt bestämma energibehovet för uppvärmning av detta antagna bestånd av bostäderhar en mängd faktorer som påverkar utvecklingen analyserats. EPU har därvid ivissa fall arbetat med två alternativa utvecklingslinjer som resulterar i enhögre och en lägre energiprognos. Beträffandeutrymmesstandarden är det genomsnittliga antalet rumsenheter per bostad i dag3,8 (fördelat på 3,2 i flerfamiljshus och 4,5 i småhus). Genomsnittliga antaletrumsenheter per person är 1,52. EPU har räknat med att ökningen avutrymmesstandarden kan väntas fortsätta; man räknar för med 1,72 ochår 2000 med 2 rumsenheter per person. Med denna ökning av utrymmesstandardenökar energikonsumtionen för uppvärmning av bostäder . EPUräknar med en fortsatt ökning av belysningsnivån i hemmen, särskilt i kök,arbetsrum och vissa ekonomiutrymmen där kvalificerat Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 57 I den högre prognosvarianten räknas ökning avenergiuttaget per m° bostadsyta och i den lägre varianten ökning perår. Utomhusbelysningen förväntas öka kraftigt, särskilt i det högrealternativet. Närdet gäller användningen av hushållsapparater räknar EPU med en fortsatt ökningav disk- och tvättmaskiner vilket inte nödvändigtvis leder till ökadenergiförbrukning och med en viss ökning av apparaternas storlek, särskiltnär det gäller kyl och frys. En ökad installation av bastuaggregat förutses. Värmeförlusternakan minskas genom ökad värmeisolering, i nya hus genom en ändraddimensionering, i gamla hus genom tilläggsisolering. EPU har försökt bestämmadels vilka nya dimensioneringsprinciper och vilka tilläggsisoleringar som kanväntas med dagens högre energipriser, dels vilka möjligheter som finns attminska energiförbrukningen ytterligare genom även inte direkt lönsammaåtgärder. EnligtEPU skulle sparas om alla befintliga småhus förses medtreglasfönster. En sådan åtgärd kan ekonomiskt försvaras om den sker successivtvid nybyggnad och i samband med genomgripande ombyggnader så att kostnadernabhr endast marginella (beräknad investering .) men inte omett organiserat utbyte skulle ske av i och för sig funktionsdugliga fönster. Beträffandeventilation och värmeåtervinning uttalar EPU att möjligheterna att minskaenergikonsumtionen för uppvärmning består primärt i att begränsauppvärmningsbehovet för tilluften. Detta kan genomföras genom bättre anpassningav mängden tilluft till behovet, genom bättre metoder att rena luft och framförallt genom att ta tillvara energiinnehållet i den utgående ventilationsluftenmed olika typer av värmeåter-vinningsanläggningar. EnUgtEPU skulle ett 50 %-igt genomslag av en maning om sänkning av inomhustemperaturenfrån till ge en besparing av . Föratt hålla energiförbrukningen i en byggnad på så låg nivå som möjligt fordrasatt värme- och ventilationsanläggningarna är rätt inreglerade och skötta. EPUanser att mycket står att vinna här och påtalar också behovet av informationoch utbildning på denna punkt. EPUbehandlar vidare frågan om kollektivmätning. Vid kollektivmätning får man åena sidan väsentliga besparingar för installationerna och framför allt minskadeavläsnings- och debiteringskostnader men å andra sidan en viss merförbrukningav värme, varmvatten och el. EPU:s slutsats av gjorda undersökningar är inte kan nå särskilt stora energibesparingar genom att påbjuda obligatoriskövergång till individuell mätning, särskilt inte om man också tar hänsyn tillatt man på teknisk väg, t. ex. genom bättre injustering av värmesystem, kanminska det onödiga slöseriet med energi i bostäderna. Trots en begränsad energivinst,högst en eller ett par TWh , föreslår EPU emellertid av 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet principiellaskäl att möjligheterna till individuell mätning tillvaratas där så kan ske utanväsentliga olägenheter. Iett mera långsiktigt perspektiv kommer enligt EPU anpassade byggnadskonstruktioner,där man tillgodoser en större del av värmebehovet med solenergi, att kunnautvecklas. Samma gäller användningen av värmepump. Med hänsyn till denutvecklingsinsats som behövs och det förhållandet att helt nya principer barakan tillämpas för nya byggnader kommer någon större påverkan på energibehovetför uppvärmning inte att erhållas men däremot . EPU:sbedömning av utvecklingen av den specifika energiförbrukningen i bostäderframgår av figur 4.1. Figur4.1 Förutsatt utveckling av den specifika energiförbrukningen i småhus ochlägenheter vid den högre (1 och 2) och vid den lägre konsumtionspro-gnosen (3och 4). II)+12) (3)+(4) (1) + (2) 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet högre alternativen 1 och 2 antar EPU dels att man vid alla nybyggnader istor utsträckning anpassar värmeisolering, systemval etc, till en förväntadhögre prisnivå, dels att man i samband med renoveringar av befintliga husförstärker värmeisoleringen i alla de fall där den är exceptionellt dålig. lägre alternativen 3 och 4 förutsätts att den totala specifikanettoenergiförbrukningen trots ökad bostadsstandard inte ökar allspå grund av förbättrad värmeisolering, ökad användning av värmeåtervinning,sänkt inomhustemperatur etc. I alla alternativen I4 antas attutrymmesstandarden ökar. EPUanser att eftersom den högre prognosvarianten innebär en i huvudsak spontanutveckling kan man räkna med att eventuella kostnadsskillnader får storinverkan på valet mellan el och bränsle för uppvärmningen. I alternativ Imenar att ett gynnsammare elpris leder till en mycket snabb övergång tillelvärme. I alternativ 2 är oljan fortfarande ekonomiskt attraktiv som bränslevarför konsumenterna saknar incitament att snabbt gå ifrån den individuellaoljepaiman annat än vid övergång till fjärrvärme. Fördelningen mellan olikauppvärmningsformer framgår av tabell 4.11 och antagna verkningsgrader av tabell4.12. Tabell4.11 Förutsatt fördelning i den högre konsumtionsprognosen mellan olikauppvärmningsformer, miljoner bostadsenheter Tabell 4.12Verkningsgrader' för de olika uppvärmningsformerna fjärrvärme oljepanna, småhus oljepanna, flerfamiljshus elvärme 'Verkningsgraderna är härvid angivna för leveranspunkten för olja resp. el. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 60 Deresultat för alternativen 1 och 2 som EPU kommer fram till efter omräkning tillbruttoenergiförbrukning redovisas i den sammanfattande tabellen 4.13. Vadgäller de lägre konsumtionsaltemativen (3 och 4), som redovisas i samma tabell,förutsätter EPU att man i altemativ 3 i hög grad strävar efter att minskaoljeberoendet genom att stimulera till övergång till elvärme. Ifråga om övriga lokaler anser EPU att den tekniska utvecklingen och de ökadekraven på komfort m. m. medför ökad energiförbrukning för exempelvis kylning,befuktning, belysning etc. kommer enligt EPU med all sannolikhetökande energipriser och en ökad medvetenhet om nödvändigheten av att hushålla medenergi att medföra exempelvis mindre glasytor och därmed mindre både kyl- ochvärmebehov, högre verkningsgrad på belysningen, tillvaratagande avbelysningsvärme i frånluftarmaturer, programstyrning av temperaturen föroptimal energiutnyttjning med avseende på uppvärmningen m. m. Dessutomtillkommer kravet på rationaUserad skötsel och förbättrade driftinstruktionerm. m. i samband med all uppvärmning och ventilation. EPUhar mot denna bakgrund räknat med två alternativa utvecklingslinjer, en därspecifika energikonsumtionen ökar från nuvarande 100 kWh/m' till 120kWh/m' åriigen och 150 kWh/m' samt en där ökningenbegränsas till 110 resp. 120 kWh/ m' . Äveni fråga om övriga lokaler räknar EPU med högre andelar elvärme i alternativen1 och 3 än i alternativen 2 och 4. Den beräknade bruttoenergiförbrukningenframgår av tabell 4.13. Elförbrukningenför gatu- och vägbelysning ökade enligt EPU från ca perår till drygt , dvs. EPU räknar med en fortsattökning av gatubelysningen i våra tätorter men framför allt av vägbelys-ningen,bl. a. för att förbättra trafiksäkerheten. I det högre prognosalternativeträknar EPU med en kraftig ökning, förbrukningsökning , medanökningen i det lägre alternativet beräknas till hälften. Sammanfattningsvisanför EPU beträffande uppvärmningen att värmestandarden redan är hög och jämn,varför den kraftiga ökning av den specifika förbrukningen som vi haftnu kan väntas dämpas. Till detta bidrar också de högre energipriserna. Dentotala förbrukningen för uppvärntming m. m. inom överigsektorn väntasdärigenom öka förhållandevis långsamt, med 1,82,i de högre alternativenoch med 0,81,i de lägre. Uppvärmningförutses i ökande grad ske med elvärme och fjärrvärme. Valet avuppvärmningsform är starkt beroende på kostnaderna Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 61 Tabell4.13 Total bruttoenergiförbrukning för övrigsektorn, TWh bostäder övriga lokaler gatubelysning fritidshus jordbruksdrift härav bränsle i bostäder övriga lokaler fritidshus förenergi och den framtida fördelningen mellan el- och fjärrvärme blir därförenligt EPU i hög grad beroende på om elproduktionen kan baseras på kärnkrafteller inte. Inom denna sektor blir därför skillnaderna mellan EPU:s alternativstora speciellt beträffande avvägningen mellan el och bränslen. Genom att valetav uppvärmningssystem direkt slår igenom på fördelningen mellan energiformerblir skiltoaderna mellan alternativen beträffande el- och bränsleförbrukningpåtagliga . EnligtEPU baserades energiförsörjning år på olja. Även omkostnaderna för oljeförsörjningen har stigit mycket kraftigt, och osäkerhetendessutom har ökat beträffande leveranser och produktion, kommerpetroleumprodukter under alla förhållanden att vara av avgörande betydelseunder . Mellersta östern kommer att vara detdominerande produktionsområdet, men olja från eller andra områden kange betydelsefulla bidrag. Naturgaskan i i första hand ersätta tjockolja. Naturgas skulle i princip kunnaimporteras från , från kontinentala eller frånNordsjön via . Betydande kvantiteter måste få avsättning för att det skallbli lönande att bygga rörledningar för denna gasimport. I ett inledningsskedeskulle import av flytande 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 62 natmgas (LNG) kunna bli aktuell. Förutsättningarna för naturgas i kanännu inte bedömas med någon säkerhet. Kolfinns i stora kvantiteter på flera håll i världen. Kol skulle kunna ersättatjockolja i stora anläggningar. Brytning, transport och utnyttjande är dockväsentligt besvärligare än för olja och naturgas och erbjuder även störremiljöproblem.