prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — LO ifrågasätter om inte den faktiska investeringskostnaden är denmest generellt användbara värderingsnormen. För att göra denna norm merrättvisande bör emellertid, anser LO, i verksamhetsberättelsen kommentarergöras till iakttagna prisförändringar och tekniska framsteg beträffande olikaslag av produklionskapi-talvaror. Vill företagen i stället för en sådanschablonredovisning presentera vad man anser vara mer noggrannakalkylavskrivningar bör lagen ge möjlighet därtill. handelskammaredelar i och för sig de synpunkter som utredningarna framfört i fråga omuppgifter rörande verkligt avskrivningsbehov. Enligt handelskammarens meningbör dock inget hindra att företagen anger en egen bedömning av hur stort detlabehov är och på vad denna bedömning grundar sig. Handelskammaren betonar ävenvikten av att eventuella avvikelser i tidigare tillämpade principer för beräkningav investeringarnas storlek anmärks då eljest jämförelse omöjUggörs.Försäkringsinspektionen anser att företagen skall åläggas att redovisatiUämpade avskrivningsmetoder. Statistiskacentralbyrån, handelskammare, och anser attuppgift om bruttoinvesteringar bör kompletleras med uppgift om försäljningar avanläggningstillgångar. Centralbyrån anmärker att det ur ett flertal synvinklarär bruttoinvesteringar minus försäljning som är den relevanta storheten. Förföretag i vilka försäljning av anläggningstillgångar mer än i undantagsfallförekommer även under expansionsskeden, till exempel för rederier, kan annarsinte erhållas tillräcklig information för en rättvisande analys av företaget. Enligt förslaget skallföregående års balans- och resultaträkning intas i årsredovisningen.Näringslivets börskommitté och anser det värdefullt atterhålla en uppställning där uppgifterna ställs motvarandra. KF påpekar att det är oklart om lagbestämmelsen ger möjlighet att vidfusion mellan två företag i jämförelsesiffrorna slå samman båda företagenssiffror, vilket ur informationssynpunkt måsle anses som det enda rimliga.Enligt LRF bör i stället för att tidigare handlingar intas i årsredovisningendet altemativet stå till buds att förändringarna i förhållande till föregåendeår anges. TCO, finansanalytikers förening, iSödermanlands län och anser att väsentligaförändringar mellan åren skall kommenteras i årsredovisningen. Deremissinstanser som särskilt uttalat sig i denna del är eniga med utredningarnaom att delårsrapporter fyller ett väsentligt informationsbehov. Inågra yttranden ifrågasätts emellertid om lagstiftning bör ske på detta område.KF påpekar att delårsrapporter medför problem både för det företag, som skallavge sådana och för läsarna. Den ekonomiska redovisningen kan inte stämmaöverens med den som lämnas i årsredovisningen utan måste i väsentligaavseenden bli ofullständig. KF menar att syftet med dessa rapporterhuvudsakligen är att ange tendenser i utvecklingen, särskilt om dessa avvikerfrån företagets egna planer och framtidsbedömningar. Beroende på detinformationsbehov som skall tillgodoses måste också innehåUet i rapporternavariera. Det förefaller KF mindre välbetänkt att lagstifta om delårsrapportermed det stympade innehåll som föreslagits vara obligatoriskt. På grund häravoch även med hänsyn tUl KF:s förslag att lagens giltighetsområde skallutsträckas till ett väsentligt större antal förelag, för vilka delårsrapporterkan vålla alltför stora svårigheter att upprätta och inte heller fyller någotväsentligt informationsbehov, yrkar KF att bestämmelserna om delårsrapporterutgår ur lagstiftningen. Eftersom reglerna kan anses ha betydelse i första handför äktiemarknadsbolagen bör de lämpligen utformas genom den rådgivandenämnden. Även i förordar rekommendationslinjenunder hänvisning till att rådande praxis gått längre och att den föreslagnalagstiftningen kan verka hämmande på utvecklingen. iSödermanlands län påpekar att en framtvingad delårsrapport kan löpa risk attbli så ytlig, alt den blir missvisande. En omfattande omläggning avredovisningen kan också bli nödvändig. förordar därför attkravet på delårsrapport inte görs obligatoriskt. Utredningarnas krav altminst en delårsrapport skall avges och avse minst en tredjedel och högst tvåtredjedelar av räkenskapsåret kritiseras av . Entredjedel av räkenskapsåret är enligt centralbyrån en alltför kortrapportperiod för att några tillförlitliga slutsatser om företagets utvecklingskall kunna dras. Det är vidare inte tillfredsställande med endast en rapportsom kommer några få månader efter senaste årsboksslutet. Om endast en rapportlämnas dröjer det för länge till nästa informationstillfälle. Centralbyrånanser därför att en delårsrapport bör avse minst halva och högst två tredjedelarav räkenskapsåret. Centralbyrån understryker vidare angelägenheten av att rapportenenligt förslaget senast efter rapportperiodens utgång görsoffentligt tUlgänglig. finansanalytikers förening framhåller alt dåsyftet med delårsrapportering är att olika intressenter skall erhållakontinuerlig information om bolagen det är elt önskemål att bolagens olikarapporter lämnas dels med relativt jämn spridning över en tolvmånadersperiodoch dels . Tvåmånadersfrislen är i sistnämnda avseende en lämpUgtavvägd tidsmarginal. i föreslår en föreskriftom alt delårsrapport normalt skall avlämnas för samma månader år från åreftersom dess värde ur jämförelsesynpunkt därigenom ökar. Ifråga om innehållet i delårsrapport kritiseras i några remissyttrandenutredningarnas ståndpunkt att inte kräva beloppsmässigt specificeradresultatuppgift. KF menar att den för läsaren helt väsentliga uppgiftenrimligtvis är resultatet och resultatutvecklingen. Utredningarnas argument försin ståndpunkt, att vissa företag kan ha svårigheter att göra lagerberäkningarmer än en gång , är enligt KF knappast hållbart, eftersom man begärverbalt uttalande om resultatutvecklingen. Delta är självfallet inte möjligtutan att ganska säkra resultatberäkningar gjorts, innefattande direkt ellerindirekt även lagerberäkningar. Liknande synpunkter framförs av och , vilka också pekar påatt undantagsvis åtminstone en approximativ resultatuppgift bör kunna lämnas.Även styrelsen för och anseralt en ungefärlig siffermässig resultatuppgift bör lämnas, om sådan informationkan tillhandahållas utan olägenhet för företagel. Riksrevisionsverketfinner angeläget atl i rekommendation eller lagstiftning få preciserat vilketresultatbegrepp som skall tillämpas i delårsrapporten. För att möjliggöra enlikartad tolkning av resultatbegreppet anser LRF det befogat med en närmarespecificering av vad som avses med att verbalt beskriva resultatet.Näringslivets börskommitté anför liknande synpunkter och föreslår att ordet"resultat" i lagtexten byts ut mot "resultatutvecklingen". Utredningarnas förslag atti delårsrapporten kräva beloppsmässiga uppgifter om bl. a. olika intäkter ochkostnader anses av flera remissinstanser inte fylla någonfunktion. Uppräkningen, med undantag av uppgift om omsättningssumman, föreslåsdärför slopad. För närmare redogörelse i detta avseende hänvisas tillspecialmotiveringen. Samtligaremissinstanser tillstyrker eller lämnar ulan erinran fondbörsutredningensförslag om alt en särskUd rådgivande skallinrättas. anser emellertid att nämndens verksamhetsområdebör utsträckas att utöver aktiemarknads-bolagen också omfatta de företag som pågrund av antalet anställda faller under den föreslagna särskUdaredovisningslagen. Med en sådan vidare inriktning aktualiseras bl. a. en annanform för finansieringen än genom . Verket föreslår därföratt frågoma om en redovisningsnämnds verksamhetsområde, arbetsinriktning,sammansättning och finansiering ytterligare utreds. Svensk industriföreningunderstryker vikten av att nämnden bistår även mindre och, framför allt, medelstoraföretag, som i övrigt inte omfattas av den föreslagna nya lagen, eftersomannars ett olyckligt "gap" uppkommer i redovisningsstandard mellanolika företagskategorier. Föreningen inser att biståndet till de Prop.1975: 103 177 mindre förelagen kan bli mycket krävande om det skall skedirekt, varför det bör övervägas att nämnden bedriver sitt arbete genomsmåindustrins organisationer. Föreningen lägger slutligen stor vikt vid attnämnden, såsom också utredningen utgått från, får karaktären av elt näringslivetseget organ och inte en statlig myndighet. delarsistnämnda synpunkt och ställer sig tveksam till förslaget att staten genomatt regeringen fastställer stadga och utser ordförande och ställföreträdareför honom skall stå bakom nämnden och dess verksamhet. Enligt denna utredningligger det närmare till hands att söka en lösning som innebär en från staten heltfristående nämnd. Liknande synpunkter framförs av iÖstergötlands län. Enligt förslaget skall nämndens uppgifter bl. a. vara attutarbeta rekommendationer för företagens offentliga redovisning. Konjunkturinstitutetframför vissa synpunkter som nämnden härvid bör beakta. Då det är av stortintresse för de anställda, kapitalplacerare och det allmänna att få kunskap omägareförhållanden inom bolaget bör nämnden med uppmärksamhet följa utvecklingenpå detta område samt utarbeta rekommendationer och önskemål beträffandeoffentlig redovisning av större aktieinnehav. Mycket av den information som ej behöver redovisasoffentligt enligt lagförslaget kan bedömas vara av stort intresse förförelagsbedömningen. Det gäller t. ex- orderingångens och orderstockensutveckling, kapacitetsutnyttjandet och nya kapacitetstUlskott. Vidareföretagens bedömningar och planer för framtiden t. ex. vad gäller pågåendeutvecklingsarbeten inom företagen, nya produkter, investeringsplaner, pris-ochkonkurrensförhållanden, branschkonjunkturen i stort. Likaså är det av intresseatt få belysa företagets omsättning av arbetskraft, beräknade kostnader förintroduktion och upplärning av nyanställda, ålgärder som vidtas för att minskaarbetskraftens rörlighet dvs. information som underlättar en arbetsmarknads-och socialpolitisk bedömning av förelaget. Vidare torde det vara av intresseatl redovisa konsekvenserna för förelaget av fattade politiska beslut på olikaplan rörande exempelvis näringslagstiftning, miljövård, konjunkturstabUisering,arbetarskydd m. m. Givetvis kan företagen i många situationer ha ett heltberättigat intresse av att ej lämna dessa uppgifter, och det kan ej hellerformuleras som ett absolut krav, alt alla dessa faktorer redovisas helt öppet.Nämnden bör dock verka för en ökad öppenhet i dessa frågor genom sina rekommendationeroch uttryckta önskemål. I ytterligare några remissyttranden framhålls att nämndensuppgifler enligt förslaget synes ensidigt inriktade på företagens redovisning.Sveriges finansanalytikers förening menar att uppgifterna bör omfatta företagenstotala informationsgivning till aktiemarknaden. har samma uppfattning.Länsstyrelsen i län och bankinspektionen framhåller i sammanhanget attnämnden bör verka för att göra företagens årsredovisning lättförståelig föralla intressegrupper. Statskontoret gåi ett steg längre och anser att nämndenbör få till uppgift att i vidare meningverka för en effektivare aktiemarknad. Utgångspunkter för nämndens arbete bördärvid vara en klar målformulering beträffande aktiemarknadens funktion.Statskontoret menar att frågor om aktiemarknadens betydelse för styrningen avkapitalströmmama på ett ur samhällets synvinkel lämpligt sätt bör i dettasammanhang anges av statsmakterna. Företagens redovisning utgör ju endast endel av den informationsgivning som påverkar möjligheterna att göra en externbedömning av framlidsförutsättningar för företagen i fråga. Länsstyrelseni pekar på att ytterligare en uppgift för nämnden kan vara attden får avgöra frågor om dispens från krav på öppen redovisning av vissauppgifter. Avremissinstanserna framförda krav på vidgade uppgifter för nämnden har i viss utsträckningmedfört förslag om ändrad sammansättning av dess ledamöter. Statskontoret anseratt representanter för massmedia bör kunna bidra till en breddning avarbetsuppgifterna på föreslaget säll. Även i länföreslår att representanter för allmänhet och konsumenter av företagensredovisningsinformation bereds plats i nämnden, förslagsvis genomrepresentanter för handels-och börskommentatorer i pressen. Enligtförslaget skall lärarrådet vid i utse en ledamot inämnden att företräda den förelagsekonomiska vetenskapen. iÖstergötlands län föreslår att representanter för landels samtligasamhäUsvetenskapUga och ekonomiska fakulteter bereds möjlighet att utgöravalkorporation för denna ledamot. vid i ,som förklarar sig villigt att utse en ledamot i nämnden, påpekar att rådetsjälvfallet inför utseendet av ledamoten kommer att överlägga medrepresentanter för de företagsekonomiska institutionerna vid samtligalärosäten i landet. anser att en ledamot med kommunalförankring bör utses. Eftersom representanter för vissaarbetsmarknadsorganisationer skall ingå i nämnden anser att även dennaorganisation bör ges rätt atl utse en ledamot. LO föreslår att nämnden utökasmed en representant för kooperationen, eftersom nämnden också skall behandlaredovisningsfrågor som avser ekonomiska föreningar. KF anför liknandesynpunkter. betonar vikten av att till ledamöter i nämndenutses personer som aktivt sysslar med de frågor nämnden har att behandla ochsom väl känner aktiemarknadens informationsbehov och vad som krävs för att gebästa möjliga underlag för marknadens värdering. Föreningen finner det naturligtatt också den får utse en nämndledamot. Eftersom föreningen deltar i detinternationella arbetet på området skulle nämnden kunna tillföras erfarenhetoch ges tillfälle följa utveckluigen av bestämmelser och praxis påredovisningsområdet utomlands. i framhåller ocksåbetydelsen av atl utvecklingen utomlands bevakas. Denaktieägande allmänhetens informationsintresse skall enligt förslaget särskiltbevakas av den ledamot i nämnden som utses av fondbörs.Länsstyrelsen i anser detta otillräckligt. Aktiespararna skullei stället kunna få framföra förslag på ledamöter exempelvis tillvärdepapperscentralen eUer fondbörsen, varefter dessa institutioner upprättarförslag som underställs regeringen för beslut. finner det inteheller omotiverat att aktiespararna på detla sätt får två ledamöter. anser också atl en bredare representation föraktiemarknadens parter i och för sig är önskvärd. Förbundet har dock stannatför att inte begära en egen representant i nämnden eftersom dess intressentorde komma att tillgodoses enligt förslaget. Men då förbundet företräder enorganiserad grapp enskilda aktiesparare faller det dock naturligt om fondbörsstyrelsensrepresentant hämtas ur förbundets medlemskrets. vänder sig mot alt nämnden enligt uttalande av utredningen har isui makt atl offentligt brännmärka ett namngivet företags redovisning.Kommittén anser detta vara en aUtför långtgående befogenhet för en nämnd avdetta slag särskilt som förelaget får föratsättas ha uppfyllt alla tUlämpligalagbestämmelser och som redovisningen kontrollerats av bolagets revisorer. Detförekommer ofta att två eller flera aktiebolag samordnas till ett ur ekonomisksynpunkt enhetligt företag, en s. k. koncern. Gällande lags regler omkoncernförhållanden anknyter tUl begreppen moderbolag och dotterbolag. Detenklaste fallet av moder- och dotterbolagsförhållande föreligger, närmoderbolaget äger mer än hälften av aktierna i dotterbolaget. Skulle aktiema idotterbolaget ha olika röstvärde, räcker det med att moderbolaget inneharaktier som representerar mer än hälften av röststyrkan. Med ett sådant direktmoder- och dotterbolagsförhållande iikställs indirekt, dvs. när ett moderbolaggenom ett eller flera dotterbolag innehar aktie- eller röstmajoriteten i ettbolag, dotterdotterbolag. Naturligtvis kan också en kombination mellan direktoch indirekt aktieinnehav granda koncernförhållande: moderbolaget och etteller flera dotterbolag äger tUlsammans aktie- eller röstmajoriteten i ettdotterdotterbolag. ModerbolagettUlsammans med alla dotter- och dotterdotterbolag etc. utgör en koncern ochalla däri ingående bolag kallas koncernbolag. Vid indirektdotterbolagsförhåUande blir dotterbolag som självt innehar aktie- ellerröstmajoriteten i dotterdotterbolaget, moderbolag tUl detta; därmed föreliggeren s. k. underkoncern. Koncernförhållandeföreligger emellertid enligt lagen inte endast på grund av aktieinnehav avangivna storlek utan också annars om ett bolag har dels ett bestämmandeinflytande över ett annat, dels ett väsentligt intresse i det senaresställning och resultatet av dess verksamhet. Sådant inflytande och sådanintressegemenskap kan grundas på aktieinnehav, som inle representerarmajoriteten men ändå är så stort att det faktiskt medför ett avgörandeinflytande, s. k. praktisk majoritet, och ett väsentUgt ekonomiskt intresse.Även ett mindre aktieinnehav kan, om det därmed förbundna inflytandet ochekonomiska intresset förstärks genom kreditförhållande, avtal eller gemensamföretagsledning, grunda en koncern, och till och med utan aktieinnehav kan ettbolag, t. ex. på grund av stor kreditgivning, kanske på specieUa vUlkor, ireaUteten äga bestämmanderätten Över ett annat bolag och elt väsentiigtekonomiskt intresse i dettas ställning och rörelseresultat. Inflytandet ochintresset kan också tänkas vara förmedlade genom mellanhand, öppet eller förtäckt,bulvan. Medankoncernreglerna, som väsentligen innefattar plikter för moderbolag, endast kanrikta sig mot moderbolag underkastade svensk aklie-bolagsrätt gällerbestämmelserna även när svenska moderbolag har utländska dotterbolag avaktiebolagets eller därmed jämförlig typ. Delägarskapi andra ekonomiska företag såsom handelsbolag och ekonomiska föreningar fallerinle under lagens koncembestämmelser. En analogisk tillämpning av dessabestämmelser kan emeUertid ibland vara påkallad. De principer på vilkakoncernreglerna bygger bör också i viss utsträckning, såsom när det gällervärdering och behandling av intern-vinster, beaktas i sådana fall då detföreligger en väsentlig intressegemenskap mellan ett aktiebolag och ett annatföretag aktiebolag eller företag av annan typ men inte ett sådantinflytande att koncernförhållande är för handen. Blandgällande lags särbestämmelser för koncerner kan först nämnas reglerna omömsesidigt aktieinnehav. Som tidigare nämnts får ett bolag i regel inleförvärva eller som pant motta sina egna aktier. Samma förbud gäller för s. k.indirekt förvärv av egna aktier, dvs. dotterbolags förvärv av aktier imoderbolaget: sådant förvärv skulle ju medföra att moderbolaget indirekt blevägare av egna aktier. Efiersom förbudet mot förvärv av egna aktier inte ärundantagslöst finns särskilda bestämmelser om värdering av ömsesidigtaktieinnehav. Bestämmelserna avser att beträffande det indirekta innehavetgenomföra den vid direkt innehav gällande principen att egna aktier inte fårtas upp tUl något värde i balansräkningen utan endast skall redovisas inomlinjen. Detta sker genom att moderbolaget vid värderingen av sina aktier idotterbolaget skall göra avdrag för så stor del av dessa aktiers värde sombelöper på aktier som dotterbolaget äger i moderbolaget. Förbudetatt rösta för egna aktier äger motsvarande tillämpning på dotterbolags aktier imoderbolag. Reglernaom värdering av ömsesidigt aktieinnehav förhindrar uppkomsten av"luftkoncerner" där tUlgångarna till väsentlig del utgörs av aktier ikoncernbolagen. En koncern utan tillräckligt underlag av reella tillgångar kanföreligga även i andra fall. Dotterbolagets tUlgångar kanske helt eller tillstörre delen består av fordringar mot moderbolaget och det senare har såsom sinenda eller huvudsakliga tillgång aktierna i dotterbolaget. Man kan också tänkasig att ett bolag på grund av slor kreditgivning till ett annat är att anse sommoderbolag till det senare och att dotterbolaget äger aktier i moderbolaget.Några uttryckliga lagbestämmelser för dessa båda situationer finns inte.Styrelse och revisorer får emellertid anses skyldiga att göra aklievärderingenså att den inte byggs på bokfordringar inom koncernen utan på verkligatillgångar (se m. fl.. Aktiebolagslagen, 6:e uppl. s. 264). Lagenuppställer vidare krav på att moderbolags redovisning skall innehålla vissaupplysningar rörande förhållandena inom koncernen. Aktiebolagslagensregler om årsredovisning har utarbetats med tanke främst på företag sombedriver sin verksamhet inom ramen för ett enda aktiebolag. Reglerna kan, omverksamheten drivs i en koncern, lätt bli mer eller mindre verkningslösa. Föratt motverka detta föreskrivs att viss information om dotterbolag skall lämnasi anslutning tUl moderbolagets årsredovisning. I en koncernbalansräkning ellerkoncernredogörelse skall därjämte resultatet av koncernens verksamhet angesefter avdrag för internvinster. Begreppet internvinst definieras i lagen såatt därmed avses på moderbolaget belöpande andel av vinst på överlåtelse avtUlgång inom koncernen, i den mån ej överlåtelse av tillgången därefter skettlill köpare utanför koncernen eller förbrukning av tillgången eller nedsättningav dess värde skett hos koncernbolag som förvärvat tillgången. Ifråga om koncernbalansräkningen fastställs inte några speciella reglerexempelvis om ett balansräkningsschema. Lagen säger endast attkoncernbalansräkningen skall innehålla ett efter allmänna bokföringsgrunderoch god köpmannased upprättat sammandrag av moderbolagets och dotterbolagensbalanser. Koncernredogörelsen som är avsevärt mindre omfattande skall genomangivande av vissa delposter för moder-resp. dotterbolag möjliggöra enberäkning av koncernens resultat. Koncernbolagbör såvitt möjligt ha samma räkenskapsår. Koncernba-lansräkning ochkoncernredogörelse skall upprättas per moderbolagets balansdag. Något krav påoffentiiggörande av nämnda handlingar finns inte. Koncernredovisningen somskall undertecknas av verkställande direktör, skall dock granskas avmoderbolagets revisorer. Den behöver inte framläggas för aktieägarna imoderbolaget men dessa kan genom utövande av sin s. k. frågerätt få sådanaupplysningar om koncernen som kan lämnas utan förfång för densamma. Iett moderbolags balansräkning representeras de genom dotterbolag indirektägda tillgångarna och skulderna av det upptagna värdet på dotterbolagsaktierna.För att underlätta en bedömning av moderbolagets ställning skall i detta bolagsbalansräkning anges det bokförda värdets fördelning mellan aktier idotterbolag, vilka alllid betraktas som anläggningstillgång, och andra aktier.I balansräkningen skall aktieinnehavet specifieras med avseende på namn, antalaktier och värde. Emellertid kan specifikationskravet för framför alltexportföretagen vara besvärande med hänsyn till konkurrenssituationen, ochefter regeringens medgivande kan därför redovisning av aktieinnehavet ske iklumpsumma. Dådispens från specifikationskravet lämnats skall dock för att underlättarevisorernas granskning en särskild uppgift över aktieinnehavet avges. Därvidskall anges bolagets namn, antal aktier samt bokfört värde. Vidare skall varjedotterbolags innehav av aktier i annat koncernbolag uppges. Ävenkoncernbolags inbördes fordrings- och skuldförhållanden är av betydelse vidbedömning av moderbolagels ställning. Därför föreskrivs att i moderbolagsbalansräkning skall särskUt anges, om moderbolaget har överstigande fordran hosdotterbolag, sammanlagda beloppet av sådana fordringar samt, om moderbolagethar överstigande skuld till dotterbolag, sammanlagda beloppet av sådanaskulder. Nettofordran på ett dotterbolag får därvid inle kvittas mot nettoskuldtill annat dotterbolag. Med uttrycken överstigande fordran resp. överstigandeskuld avses fordran efter avdrag för skuld, resp. skuld efter avdrag förfordran hos dotterbolaget. tidigare nämnda, särskUda uppgiften till balansräkningen skall även angesmoderbolagets sammanlagda fordran och skuld tUl varje dotterbolag. Molsvarandeuppgifter skall lämnas för mellanhavanden dotterbolag sinsemellan. I dennauppgift skall också anmärkas om dotterbolag ingått ansvarsförbindelse ellerställt pant för moderbolagets eller annat dotterbolags gäld. Regleravsedda att underlätta bedömningen av ett moderbolag med avseende påkoncernförhållandena är av betydelse även med avseende påresultatredovisningen.