prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Ökningen kan så gott som helthänföras till höjningar av löner ochsociala avgifter. Rationaliseringsverksamheten inom verket har nämligenlett till att antalet årsanställda kunnat hållas på en oförändrad nivå, I januari 1974träffade postverket och en ramöverenskommelse som öppnade möjligheter förkommunema att lämna social service genom lantbrevbärare. Servicen kan t, ex,omfatta hembesök hos äldre personer och distribution av varor. Prop.1975:1 Bilaga 8 24 medverkar postverket,tills vidare på försök, i det nya rikstotospelet, det s. k. Allapostanstalter och lantbrevbärare förmedlar spelkuponger och insatser. Fusionen mellan vissa nya uppgifter för postverket. a. kan kunder med sparkonton iförutvarande göra insättningar och uttag på postens anstalter ochgenom alla lantbrevbärare. Från kan även kunder medbankböcker i övriga affärsbanker, sparbanker och förenings-banker göra uttag pådessa böcker. Vid årsskiftet19731974 var installationen av en maskinell brev-sorteringsanläggning vid Stockholmsbangårdspostkontor klar, och anläggningen togs i bruk . Sorteringenär helt baserad på utnyttjande av postnumren. Vid utgången av var det s. k.RC-systemet infört i hela organisationen. Systemet innebär att arbetet medgranskning och sammanställning avpostkassörernas dagliga redovisningar utförs vid redovisningscentraler,RC, i stället för vid postkontor och postexpeditioner. Arbetet med utformningen av ettkassamaskinsystem för postverket avslutades planenligt under budgetåret1973/74. Efter anbudsförfarande tecknade postverket avtal med Philipsom leverans av 2 600 kassamaskiner, som skall installeras på ca 750 störrepostanstalter . får därmed det störstakassatermi-nalsystemet i landet. Systemet är det första i världen somutvecklats för ett postverk. Övergången till ett nytt, ytterligareautomatiserat, system för postgirots bokföring fortsatte under budgetåret iden takt nya blanketter för girering och utbetalning togs i bruk. De nyablanketterna är nämligen en förutsättning för systemet, som bygger på centralkodning för optisk läsning av betalningsblanketterna. För kodningen haranskaffats 300 kodningsmaskiner. Vidare har installerats ett antal optiskalässystem, ett maskinsystem för dataregistrering via bildskärm i anslutningtill den optiska läsningen och en s, k. COM-utrustning (Computer Output Microfilm), En rad skyddsåtgärder har vidtagits ellerhåller på att genomföras för att förbättra postverkets säkerhetsanordningar.Som exempel kan nämnas att införandet av nya rånsäkrare kassadiskar med s, k.schalter av okrossbart glas fortsätter planenligt. T. o. m. hadedisk-eller schalterbyten skett vid mer än 200 postanstalter. Interna temakonferenserom postverkets säkerhetsproblem har anordnats över helalandet. bilar i ärsedan hösten 1973 utrustade med kommunikationsradio med särskild larmkanal.Ytterligare installationer av kommunikationsradio planeras liksom omfattandeutbyggnader av postanstaltemas larmanordningar. Prop.1975:1 Bilaga 8 25 TidningstjänstAB, ökade under /74 sin omsättning exklusive moms till94,2 milj. kr. Antalet med bolagets egna bud utdelade tidningsexemplar perutgivningsdag ökade och antalet distributionsorter . Bolaget förmedlade 11,2 milj. kr, tilltidningsföretagen i statlig samdistributionsrabatt, en ökning . har för /74redovisat ett överskott efter avskrivningar av nära 20 milj. kr. Investeringarna förPostverket avser huvudsakligen byggnader samt bussar för diligensrörelsen. För budgetåret 197 5/7 6 föreslås en investeringsram på 24 milj. kr. Televerketsexpansion har inom alla verksamhetsgrenar utom telegraf-rörelsen fortsatt även under det senastebudgetåret. Vad gäller telefontrafiken har den uppåtgående trenden förstärktsytterligare. Antalet beställda nya telefonapparater uppgick /74till 332 000 (föregående budgetår 291 000), och antalet apparater i televerketsnät var ca 5 milj. Detta innebär en ökning avtelefon-tätheten från 594 lill 612 apparater per 1 000 invånareoch håller alltjämt ställningen som det telefontätaste landet i världen efter . I fig. 8 visas antaletsamtalsmarkeringar för olika kundkategorier. De telefonsamtal som utväxlades ./74 motsvarade omkring 17 miljarder samtalsmarkeringar, enökning från föregående budgetår. Den inländska telefontrafiken ärsedan några är fullständigt automatiserad. Telefontrafiken till utlandetberäknas vara automatiserad tillalla i telefonhänseende viktiga nationer. Antalet telexanslutningar i televerketsnät ökade under /74 från 9250 till 9 940, en ökning med . Det totala antalet markeringar förtelexskrivningar ökade med tiU 122 milj. Den starka expansion, som kännetecknatdatakommunikationsrörelsens utvecklinghittills, bedöms komma att fortsätta. tillhandahåller sedanett tiotal år tillbaka dataöverföringsutrustning, s. k. modemer, för abonnemang. uppgick antalet installerademodemer till ca 3 500 en ökning med , Som enförsta etapp på vägen till ett separat dataöverföringsnät har ett försöksnät med centraler (s, k. koncentratorer) iStockholm, markeringar för telexskrivningar ökade medca till och byggts upp , Ett permanent datanätberäknas vara tillgängligt för kommersiell drift , Index(= 100) Index (=100) Systeaiabonnemang(växlar, linjetagare och liknande) Samtliga telefon-/ aboimemang ' 1iI\\\I\I\r dec mar jun sep dec mar jun sep dec mar jun Antalet samtalsmarkeringar för olikakundkategorier (index för glidande 12-månadersperiod), Under /74har landstäckande mobiltelefonsystem (MTD) samtmobiltelefonsystemet för fältorganisation (MRT) byggts utprogramenligt. Växande kommunikationsbehovkaraktäriserar fartygsradiorörelsen. kommer att göra en ökadsatsning på marknadsföring av ra-dionavigationsutrustning, kommerkommunikationssatelliter att utnyttjas för maritim radiokommunikation övervärldshaven som komplement till de använda kortvågsförbindelsema. Prop.1975:1 Bilaga 8 27 Den påbörjade omstruktureringen ochmodemiseringen av kustradionätet och de tre kustradioexpeditionerna iStockholm, och kommer att fortsätta under de närmastebudgetåren. Uppmstningen av mottagarstationen iEnköping för den fasta radiotrafiken avses fortsätta. Under nästa budgetårkommer främst moderniseringen av de delar som avser kommunikation förluftfarten på långa avstånd att genomföras. rörelse domineras avtelefonverksamheten. Inom denna är nya typer av tjänster aktuella.Principbeslut har fattats om införandet av knappvalsapparater. Införandet avknappar i stället för fingerskiva på telefonapparaten underlättar införandet avnya automatiska tjänster samt gör att man kan använda telefonapparaten som enenkel dataterminal. Vidare kan kopplingstiden för samtal minskas, vilket ärsärskilt betydelsefullt vid internationella samtal. Knappvalsapparater beräknaskunna erbjudas kunderna i begränsad utsträckning . I samarbete mellan och TelefonAB LM har fältprov för bildtelefon inletts. Bildtelefonen är ettmedimn för t. ex. delgivning av dokument, röntgenfotografier och mikrofilm. Undersenare tid har dock även faksimil- och stillbildöverföringen vidareutvecklats,vilket gör att prognoserna för bildtelefonens användning är något osäkra. Bland övriga tjänster och utrustningarsom utvecklats av kan nämnas vägtelefoner, av vilka dehittillsvarande erfarenhetema är goda, larmöverföringssystem (MULTILARM) förbrand-, mbrotts- och driftlarm m. m., konferensutrustningar (bl. a.konferens-TV) samt kommunikationssystem för sjukhus. har för /74redovisat ett överskott efter avskrivningar av nära 158 milj. kr. Förutsättningar för en ytterligare ökadeffektivitet inom har skapats genom den av beslutade nyaorganisationen för (prop. 1973: 171, TU 1973:26, rskr 1973:335).Kungl. Maj:t har givit närmare föreskrifter förgenomförandet av omorganisationen. I fråga om investeringar iteleanläggningar föreslås för budgetåret19 7 5/76 en investeringsram av 798 milj. kr. Anslagen för nästa budgetår inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde beräknas till sammanlagt 6 130,6milj, kr, en ökning med 549,3 milj. kr. jämfört med riksstaten /75, Av totalbeloppet hänförsig 4 374,9 milj, kr. till driftbudgeten och 1 755,7 milj, kr, tillkapitalbudgeten. Investeringsutrymmet under kapitalbudgeten beräknas öka medca 181 milj. kr. jämfört med beräkningarna i Prop.1975:1 Bilaga 8 28 I följande sammanställning har en grov specifikation gjorts av anslagenoch förändringama på olika anslagsgrupper. mentet m. m. -f-250,9 Institut m. m. IV, Statens utlåningsfonder -f 17,0' V. Fonden för låneunderstöd ' Exkl, belopp på tilläggsstat. För att komplettera bilden avkommunikationsdepartementets verksamhetsområde bör nämnas, attdriftkostnaderna för statens affärdrivande verk inte tas upp på statsbudgetenutan i särskilda driftstater som regeringen fastställer. De sammanlagdakostnadema exkl. avsättning tillvärdeminskningskonton för postverket, , statens järnvägaroch luftfartsverket har i driftstaterna för iimevarande budgetår beräknatstill ca . Kostnaderna täcks av verkens intäkter. Antalet statligtanställda, uttryckt i helårsarbetande, inom departementets verksamhetsområde utgör i genomsnittca 138 700 under innevarande budgetår. Därav hänför sig ca 123 900 till defyra affärsverken. 1975:1 Bilaga 8 29 Föredragande: statsrådet . Anmälan till statsbudgeten för /76 såvittavser kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde 1973/74Utgift 6 016 000 1974/75 Anslag 6 601000 1975/76Förslag 7 790 000 Beräknad ändring 1975/76 Handläggande personal Övrig personal Lönekostnader Reseersättningar m. m. Expenser 6 121 000 120 000 360 000 -fl 099 000 -f 50 000 + 40 000 Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget för nästa budgetår till . Jag hemställer att regeringen föreslår att tdl /76 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 8 30 Kommittéer m. m. 1973/74Utgift 4 332 000 Reservation 1492 000 1974/75Anslag 4 500 000 1975/76Förslag 5 100 000 Medhänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör jmslagetföras upp med 5,1 milj. kr. för nästa budgetår. Jag hemställer att regeringenföreslår atttill Kommittéer m. m. för /76 anvisa ett reservationsanslag av5 , därav hälften att avräknas mot automobilskattemedlen. 1973/74 Utgift 1974/75 Anslag 1975/76 Förslag Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Extra utgifter för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 8 Kommnnikationsdepartementet 31 är centralförvaltningsmyndighet för ärenden rörande allmänna vägar och gator samtstatsbidrag m. m. till den kommunala ochenskilda väghållningen. Verket utövar även viss tillsyn över enskilda järnvägar,spårvägar och tunnelbanor. I sin verksamhet har verket omfattandesamråd och kontakter med bl. a. planerande, naturvårdande ochtrafiksäkerhetsfrämjande myndigheter och organ på såväl central som regionalnivå. Den centrala verksamheten är fördelad pådriftavdelningen, byggnadsavdelningen, tekniska avdelningen,ekonomiavdelningen, administrativa avdelningen och revisionssektionen. På detregionala planet finns en vägförvaltning i varje län, sju byggnadsdistrikt samttvå projekteringskontor. De lokala enheterna är drift- och arbetsområden. Iplaneringshänseende är verksamheten fördelad på sju planläggningsområden. Väg-och trafiklagstiftningen innehåller de gmndläggande bestämmelserna omväghållningen, vilken omfattar byggande och drift av väg. har i skrivelse den 12augusti 1974 lagt fram förslag till anslag för /76() m. m. Vidare har verksamhetsberättelse lämnats . AUmän översikt över utvecklingen Efterfrågan på vägt jänst er Samhälletstrafikförsörjning kan kvantitativt beskrivas med utgångspunkt från utfördatransportprestationer. Transportprestationema består dels avpersontransportarbete mätt i personkm, dels av godstransportarbete mätt itonkm. Persontransporterna kan vidare indelas i kollektiva och individuellatransporttjänster. av persontransportarbetet ochomkring av gods-transportarbetet i sker på väg. Vägtrafikensdominerande ställning förklaras inte minst av den tillgänglighet väg- ochgatunätet ger till bostäder, arbetsplatser, service- och fritidsanläggningar.Detta nät om sammanlagt vägar och gator utgör basen i landetsutan jämförelse mest förgrenade trafiksystem, med vilket så gott som all bebyggelsekan nås från dörr till dörr. Den geografiska spridningen av befolkningenoch de olika samhällsfunktionerna såsom boende, förvärvsarbete, service- ochfritidsverksamheter skapar efterfrågan på persontransporter. Prop.1975:1 Bilaga 8 Kommnnikationsdepartementet 32 portutvecklingenstyrs därför till stor del av hur detta lokaliseringsmönster av bostäder,arbetsplatser, service- och fritidsanläggningar förändras. På riksnivå har den starka tillväxtenunder av befolkningen i storstadslänen dämpats. På länsnivå harunder befolkningsökningen begränsats till ett fåtalkommuner i varje län. På kommunnivå är det i alhnänhet huvudsakligencentralorternas folkmängd som vuxit på bekostnad av invånarantalet i övrigadelar av kommunerna. Totalt sett ökade inte folkmängden i nämnvärt underår 1973. Vid slutet av detta år uppgick den till drygt 8,1 miljoner invånare. Vid utgången av utgjorde detsammanlagda bilantalet ca 2 667 000 fordon fördelat på ca 2 503 000personbilar, 148 000 lastbilar och 16 000 bussar. Biltätheten uttryckt iantalet invånare per bil för var därmed 3,1, vilket motsvarar ca 327bilar per 1 000 invånare. Den stora ökningen av reskonsumtionenunder beror så gottsom uteslutande på det stigande bilinnehavet. Skillnaden i personbilstäthetmellan de olika länen är inte stor. län hade den högstamed 340 personbilar per 1 000 invånare medan Stockholmslän hade den lägsta med 280 personbilar per 1 000 invånare. Den länsvisa variationen i genomsnittiigkörlängd per personbil och år är måttlig. och de nordligastelänen hade den största årliga köriängden med omkring 1 500 mU medanvissa syd-och mellansvenska län uppvisadeden minsta med omkring 1 . De förhållandevis små skillnaderna ibiltäthet och bilutnyttjande mellan länen innebär att fördelningen avpersonbilarnas trafikarbete länsvis väl överensstämmer med befolkningensfördelning. Det inrikes godstransportarbetet har för beräknats till ca 46miljarder tonkm, varav eller 23 miljarder tonkm hänförde sig tilllastbilstrafik. Av det totala iiuikes godstransportarbetet till lands påsträckor under svarade lastbilarna för , medan motsvarandemarknadsandel på sträckor över (exkl. transporter av lapplandsmalm) var48 %. Enligt prognos beräknas år1985 biltätheten till 2,3 invånare per bil, vilket skulle motsvara ca 430bilar per 1 000 invånare. Persontransportarbetet väntas öka tillca 84 miljarder personkm, vilket innebär enväsentligt lägre tillväxttakt än tmder föregående decennium. Andelenvägtrafik bedöms bli oförändrad, dvs. Vad gäller godstrafiken pekar utvecklingen på etttotalt transportarbete om 7275 miljarder tonkm , varav lastbilarnaskulle svara för en något minskad andel jämfört med . Det skulle dockinnebära en närmare 50 %-ig ökning av lastbilarnas transportarbete fram tillår 1980. Genom den fortgående struk- 1975:1 Bilaga8 KommunikatioiDsdepartenientet 33 turförändringenav lastbilsparken väntas inte lastbilamas andel av det totala trafikarbetet ökautan snarare mitiska något. Den genomsnittligaårliga trafikökningen på det statliga vägnätet (exkl. delarinom tätbebyggelse) beräknas 1970 ha uppgått till ca 7 %på riksvägar, på genomgående länsvägaroch på övriga länsvägar. beräknas trafiken på vägnätet somhelhet ha ökat med 2 å mot 4 å . Vägkategoriindelningeni genomgående och övriga länsvägar har underdet visat sig vara mindre ändamålsenlig, då den inte helt sammanfaller med skillnader i vägarnastrafikvolym eller trafikuppgifter. För att erhålla en funktionell indelning avvägnätet använder i sin planering i stället en indelning avlänsvägama i primära resp, övrigalänsvägar. Övriga länsvägar indelas vidare i sekundära och tertiäralänsvägar. Till gmppen primära länsvägar har förts de länsvägar som har de största trafikvolymernaoch/eller de viktigaste trafik-uppgifterna. På riksvägama, som utgör av det statliga vägnätet, utfördes inte avtrafikarbetet. Höjningen avdrivmedelskostnaderna har stimulerat debatten omkollektivtrafiken. Av naturliga skäl minskade bilutnyttjandet avsevärt underbensinransoneringen . finns ett alltförbegränsat underlag för att göra mer tillförlitliga bedömningar om de beståendekonsekvenserna för bilinnehav ochbilanvändning med anledning av de ökade drivmedelspriserna. Utvecklingen av bilinnehavet i länder som harväsentligt högre drivmedelspriser än tyder enligt på att etthöjt drivmedelspris ofta merpåverkar intresset för bensinsnålare bilar än intresset för utvidgning ochtekniska förbättringar av kollektivtrafiken. De skärpta miljökraven och deökade råvarupriserna har medfört en intensifierad forskning och utveckling avseende denkonventionella förbränningsmotorn och alternativa motortyper. Kraven påde framtida motortyperna är stora ochinnebär bl, a, att upprätthålla goda prestanda med låg bränsleförbrukning, miljövänlighet, lågatillverkningskostnader och inte minst alternativa bränslen. En framtidaenergiknapphet kan därför verka mer i riktning mot en utveckling av energisnålabilar och ett effektivt utnyttjande av dessa än mot en ökning avkollektivtrafikens andel. De höjda oljepriserna kan dock få större genomslagpå kostnaderna per personkm för privatbilism än för kollektiv väg- ochjärnvägstrafik och därigenom verka för cnökad andel kollektivtrafik. Det är emellertidinte enbart energisituationen som påverkar kollektivtrafikens utveckling. Det ökadeintiesset betiäffande förbättringar av dels de billösas rörlighet, dels denyttre miljön genom minskningar av buller och föroreningar bör vara stimulerandefaktorer för en ökad kol- 3 1975.1 saml. 1975:1 Bilaga 8 34 De höga gatubyggnadskostnadema framför allt i storstäderna synes ocksåkunna medföra en ökad satsning på kollektiv trafik. Intresset för ett godstransportsystem därhela lastbilsekipage eller del därav transporteras på järnväg över längresträckor ökar i liksom i flera andra länder. Ett sådant system tordeför del under överskådlig framtid knappast få sådan omfattning attkraven på väghållningen påtagligt förändras. Sammanfattningsvis konstaterar vägverketatt några dramatiska förändringar i den pågående utvecklingen av vägtrafikenknappast kan förväntas för den närmaste . Detta gäller såvälperson-som godstrafiken. Höjda drivmedelspriser, en från samhällets sida ökadsatsning på kollektiv persontrafik och på järnvägstransporter för gods, kanmöjligen innebära skäl för ytterligare dämpning av prognoserna för biltrafikensutveckling. En sådan dämpning innebär emellertid inte att väghållningen iframtiden nämnvärt påverkas till sin inriktning och omfattning, I förhållandetill de tillämpade standardkriterierna vid den avslutadebehovsinventeringen föreligger enligt ett behov av vägbyggnad påtillsammans , med hänsyn enbart till dagens trafik. Dessutom ärdet sannolikt att kraven på väghållningen från trafiksäkerhets- ochmiljösynpunkt kommer att öka ytterligare. 1.2.Vägnätets omfattning och standard omfattade den del avrikets vägnät som helt eller delvis finansieras av statliga medel sammanlagt166 . Vägnätets fördelning på olika kategorier och förändringen under år1973 framgår av följande sammanställning, Allmänna statliga vägar därav övriga länsvägar Allmänna kommunala vägar ochgator med statsbidrag Enskilda vägarmed statsbidrag 12 554 12 592 72 344 + 271 -f 223 -(- 545 5 603 63 640 -t- 144 -f 931 ' Härtill kommer gator i kommuner eller kommundelar som är belägna inom statens väghållningsområden,ej bidragsberättigade gator inom områden där kommuner svarar förväghållningen samt enskilda vägar utan statsbidrag. 1975:1 Bilaga 8 35 Ar 1973 innefattade det allmänna vägnätetpå landsbygden 80 färj-och båtleder med en total längd av . Attmäta standarden på vägnätets tjänster och dess utveckling i skilda delar avlandet och för olika vägkategorier är förenat med åtskilliga svårigheter,Vägtjänsternas kvalitet kommer främst till uttryck i den transportstandard som olika vägar erbjudervägtrafikanter och vägtransportörer. De viktigaste komponentema itransportstandarden är reshastigheten, trafiksäkerheten och lastförmågan ellerbärigheten. Reshastighetens utveckling är inte möjlig att närmareange förrän regelbundna mätningar av denna utförts på vägarna. Enligt vägverkethar emellertid hastighetsstandarden sänkts på flertalet av demest trafikerade och från vägkvalitetssynpunkt otillfredsställande sträckornai landet. Vad gäller trafiksäkerhetsläget uttryckt som antal dödsolyckor permiljoner fordonskm kan eidigt en förbättring konstateras underperioden 19581970. Förhållandet mellan antalet polisrapporterade olyckor påvägnätet och trafikarbetet visar också att en förbättring avtrafiksäkerhetsstandarden skett tmder perioden. Ser man däremot till antaletolyckor och längdenhet eller ytenhet av vägnätet kan inte någon egentligförändring konstateras . Antalet olyckor per km väg (olyckstäthet)är enligt i medeltal ca fem gånger större på riksvägnätet än pålänsvägnätet, vilket huvudsakligen förklaras av att trafikvolymen är ungefärtio gånger större per km på det förra vägnätet. Detta iimebär emellertid attantalet olyckor per fordonskm (olyckskvot) är mindre på riksvägarna.Det sagda framhäver den motsättning som finns mellan två synsätt påtrafik-säkerhetsproblemet, nämligen det ena som betraktar olyckstätheten och det andra som betraktar olyckskvoten (ellerolycksrisken) som relevant kriterium för fördelningen avväghållningsresurserna. Ibegreppet transportstandard ryms begreppet vägstandardsom genom kvalitetsgradering försöker belysa på riksvägarnaoch de genomgående länsvägarna. Vägstandarden beskriver i första hand kvaliteten på vägens fysiska egenskapersåsom kondition och kapacitet med hänsyn till trafikvolymen. Indirektger den även upplysning om framkomligheten. hade enligtvägverket av riksvägnätet fullgod, godtagbar och ejgodtagbar standard. Eftersläpningen som framgår av den sistnämnda siffran,berör riksväg. Vid sammatidpunkt hade av de genomgående länsvägarna fullgod, 28,5 %godtagbar och () ej godtagbar standard. Vägstandardens förändringar för landetsom helhet kännetecknas av en klar förbättring av standardenför genomgående Prop.1975:1 Bilaga 8 KommunitartiBBadtyartaaeBtet 36 länsvägarmedan endast en marginell höjning av standarden för riksvägama kan noteras.Det senare hänger samman med att trafiktillväxten på riksvägarna liggerbetydligt över genomsnittet. Förbättringar av beläggningen (slitbanan) kan ses som ett led i strävandena atthöja vägstandarden. var av de allmänna vägarna på landsbygden belagda eller oljegrusbehandlade.Motsvarande andel var för bidragsberättigade kommunala vägar och gator 93 %samt för enskilda vägar med statsbidrag . Andelen beläggning ocholjegms var för riksvägar , för genomgående länsvägar och för övrigalänsvägar . Bärigheten uttryckti det tillåtna axel- och boggitrycket utgör en betydelsefull komponent i transportstandarden. En successiv utökning av dettunga vägnätet (10/) har skett i hela landet. Ar 1963 gällde för helariket ett tillåtet axeltryck av på av vägnätet och påresterande delar, medan av vägnätet var upplåtet för 10 tonsaxeltryck och för 8 tons axeltryck. Enbart mellan åren 1972 och 1974kunde det för ttmg trafik upplåtna vägnätet utvidgas med , Enbetydande höjning av transportstandarden, mätt på detta sätt, har såledesmöjliggjorts för den tunga lastbilstrafiken . Många viktigavägar måste dock fortfarande stängas av för tung trafik under tjällossningen.Underhållskostnaden har ökat på en stor del av vägnätet, som utsätts för ensnabbare förslitning genom den växande trafiken med tunga fordon. Inom harutvecklats ett planeringssystem för väghållningen såväl på kort som på lång sikt medförankring på regional och lokal nivå. Planeringssystemet introducerades isina första delar . Den statliga väghållningen utgår från en behovsinventering fören gmndad bl. a. på av preciserade kriterier förden vägstandard, som bedöms vara en fömtsättning för att nå statsmakternas mål,dvs.