prop · FZ03152 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagvill i detta sammanhang betona del angelägna i alt regleringsmyndigheterna hartillgäng till en god statistik för fördelning av knappa energiresurser. Deuppgifter som behövs avser t. ex. förbrukning, produktion, import och lager.Det är därför väsentligt att en tillfredsställande statislikberedskap finnshos SCB inför framlida kriser eftersom, som EBU framhäller, den stalislikserviceSCB mäste ge till ransoneringsmyndigheten knappast kan improviseras i ettkrisläge. Jaghar redan nämnt att jag bedömer att endast måttliga nedskärningar avenergitillförseln till industrin kan ske om man vill värna om centralasamhälleliga mål. I likhet med EBU anserjag därför att besparingar främsl måsteske inom den s. k. övrigsektorn. Även där har emellertid besparingsmarginalernakrympt genom de åtgärder för energisparande och effektivare energiutnyttjandesom ingår i den långsiktiga energipolitiken. 1975/76:152 124 Fleraremissinstanser behandlar frågan om den avvägning som bör göras mellanupprätthållande av värme- och varmvattenstandard i kristid. Liksom EBU anserdessa att sänkt inomhustemperatur bör föredras framför inskränkningar i frågaom varmvaltenlillförseln. Jag delar denna åsikt. Ilikhet med ÖEF och bostadssiyrelsen är jag dock tveksam huruvida varmvaiienreslrikiionerkan undvikas ända lill dess att tilldelningen sjunkit lill 75 "n av dennormala. Den sänkning av inomhuslemperaturen som i mänga fall redan sketttalar mol delta. Enbesparing av varmvattenförbrukningen med 10 96 innebär enligl EBU en minskningmed av den totala energiförbrukningen. EBU framhåller alt en sådanbesparing kan te sig betydelselös. Åtgärden måste dock, enligt EBU, ses i sitttotala sammanhang, där sparmålet är uppbyggt av många små sparinsatser inom ettstort antal sektorer, EBU föreslär därför alt en särskild anordning (s. k. k ri s k o p p I i n g) installeras som gör del möjligt att pä ett enkelt sätthindra tillförseln av tappvarmvatten lill förbrukarna och leda in kallt vatteni systemet. Enbart avstängning av medför enligt EBU risker bl. a.för översvämningar på gmnd av all kranar kan stå öppna då restriktionernaupphör. EnligtEBU:s förslag skall skyldighet alt anordna kriskoppling i det befintligabyggnadsbeståndet regleras genom särskild lag. Kriskoppling skall enliglförslaget vara ordnad senast den . Vidare föreslås att tvingandebestämmelser förs in i Svensk Byggnorm (SBN) om alt kriskoppling installerasvid nybyggnad eller sädan ombyggnad som kräver bygglov. Ingen av deremissinstanser som yttrat sig över EBU:s förslag ifrågasätter deländamålsenliga med beslämmelserna avseende kriskoppling. berör i sitt yttrande över RLU:s betänkande frågan ominstallation av kriskoppling. Förbundet anser att detta är en åtgärd somlämpligen kan komma till utförande. Möjligheten alt lill den 1 januari 1979genomföra åtgärden bedöms som god. Jagdelar EBU:s mening att en begränsning av varmvattenförbrukning i kristid börförberedas genom installation av en anordning som möjliggör en riskfriavstängning av varmvatienlillförseln. Inom pågår f n, engenomgripande översyn av byggnadslagstiftningen. Det skulle därför kunnaövervägas att göra prövningen av frågan om en kriskopplingslag i detsammanhanget. Som jag har anfört har emellertid besparingsmöjligheternakryml genom de olika sparåtgärder som redan vidtagits. En god beredskap kräverdärför att frågan om kriskoppling löses skyndsamt. Jag ansluter mig därför tillEBU:s förslag såvitt det rör det befintliga byggnadsbeståndet och förordar attkriskoppling där skall vara införd senast den Ijanuari 1979. Lagen bördock enliglmin mening omfatta både det befintliga byggnadsbeståndet och nybyggnad ellersådan ombyggnad som enligl byggnadsstadgan är att anse som nybyggnad. Förnybyggnad bör lagen träda i kraft . Prop.1975/76:152 125 Kriskopplingsbeslämmelsernabör tills vidare tas in i en särskild lag men kan senare arbetas in i en samladbygglagstiftning. Installationav kriskoppling bör enligt min mening ske i sådana fall där varmvattenberedningenär gemensam för fiera bosläder och lokaler. Detta krav bör ej omfatta de falldär varmvattenberedningen betjänar endasl två bostadslägenheter eller sädanbyggnad som huvudsakligen är inrättad för industriändamål eller för hälso-eller sjukvård. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer bör gesmöjlighet att i särskilda fall beslula om ytteriigare undantag frän kravet päanordnande av kriskoppling. Delbör ankomma på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer all ulfärdanärmare föreskrifter och anvisningar för tillämpning av lagen. Den myndighetsom regeringen därvid utser bör även handha tillsynen över efterievnaden avlagen. kan övervägas som lämplig tillsynsmyndighet. EnliglSveriges allmännyttiga bostadsföretag bör kostnadema för installation avkriskoppling i fierfamiljshus även fördelas pä ägare av en- och tvåfamiljshus. Enliglmin mening är dock de uppskattade kostnaderna för installation sä små att dettainte kan anses nödvändigt från rättvisesynpunkt. Jagbiträder EBU:s uppfattning att myndigheterna i ett krisläge skall utfärdaklara föreskrifter beträffande varmvaltenberedningen om en periodisk bortkopplingskulle behövas. Skadeståndskrav på hyresvärdarna kan härigenom undvikas. EBUframhåller att betydande besparingar i varmvattenförbrukning kan genomförasgenom en individuell mätning av förbrukningen. Med hänsyn till de tekniskakomplikationerna vill EBU inte föreslå att föreskrift härom införs. Däremotföreslås att i kriskopplingslagen och i SBN införs föreskrift om central varmvatlenmäiarevarigenom hushållens förbrukning av energi för bosladsuppvärmning resp.förbrukning av tappvarmvatten kan åtskiljas och sparinsatserna beräknas. Bostadsstyrelsenpåpekar att som villkor för statliga bostadslån till nybyggnad från den 1 juli1976 gäller att det i bostadshus skall finnas möjlighet att mäta denindividuella förbrukningen av varmvatten, el och gas. Delta gäller även förbostadslån till ombyggnad om inle särskilda skäl däremot föreligger. a. till svårigheterna all genomgående få lill stånd en individuell mätningav varmvatlenförbrukningen är det enligt min mening värdefullt om sparinsatsernai fråga om förbrukningen av varmvatten i viss mån kan följas genom centralmätning. Jag tillstyrker därför EBU:s förslag om att särskilda mätare börinstalleras som möjliggör detta. I det tidigare nämnda yttrandet över ransoneringslagsulredningensbetänkande framhåller att en installation av encentral varmvatlenmäiare ställer sig betydligt dyrare än en kriskoppling. Jagvill emellertid framhålla alt en enkel mätare som endast registrerartillförseln av kallt till varmvattenberedare är fullt tillräcklig förall ändamålet med åtgärden skall tillgodoses. 1975/76:152 126 Beslämmelserom införande av mätanordningar bör tas in i den kriskopplingslag som jagtidigare har förordat. Vadjag i det föregående har anfört rörande lagens tillämpning i fråga om kravet påkriskoppling bör även gälla kravet på installation av ifrågavarande mätanordningar. EBUframhäller att nuvarande planering inom ÖEF har baserats på att enkvotransonering av eldningsolja skulle tillämpas i början av en kris för att,om krisen blev långvarig, efterträdas av ett licenssystem som bygger på en behovsinriktadtilldelning. På grund av brist på värmeteknisk expertis har ÖEF emellertid inteansett sig kunna utarbeta ett sådant licenssystem, EBUoch ett flertal remissinstanser påpekar att ett kvotsyslem har flera svagheter.Principen i ett kvotsyslem är att tilldelning till förbrukare utgör en vissandel av förbrukningen . Den allvariigasie svagheten idetta syslem är att de förbrukare som i ell normalläge slösar med energingynnas i en kris. Jag ansluter mig till dessa synpunkter. EBUföreslår att en s. k. v ä r m e t a x e r i n g genomförs av samUigafastigheter i landet. Genom denna fastställs i princip ett normalt värmebehovför varje fastighet med en kalkylmelod där hänsyn tas lill bl. a. isolering,geografiskt läge och ventilationsstandard. Tilldelningen i en kris gmndas pådet normalbehov som sålunda har beräknats. EBU anser att en värmetaxering börgenomföras i förväg och inte sedan en kris brutit ul. Om en taxering forceras idet senare fallet minskar precisionen i bedömningarna som kostnadernablir högre. EBU föreslår att en särskild lag stiftas om värmetaxering och atten projektgrupp bildas vid ÖEF för att genomföra värmetaxeringen. Genomförandetav en värmelaxering beräknas ta . Arbetet bör enligt EBU igångsättas 1juli 1976. Kostnaderna uppskattas till ca 30 milj. kr. EBU förordar attvärmetaxeringen finansieras genom anslag över driftbudgeten. Ingenav remissinstanserna motsätter sig att en värmelaxering genomförs. Någrainstanser menar dock alt ytteriigare utredningar behövs innan ett beslut fattasom en värmetaxering. En fömndersökning föreslås därför först genomföras.Svenska kommunförbundei anser att én sådan undersökning bör föriäggas tillGävle där försök redan pågår med tillämpad energiplanering inom ramen för ellprojekt som statens råd för byggnadsforskning ansvarar för. Jaghar redan nämnt att betydande nackdelar är förknippade med en kvotransoneringav eldningsolja. Det är enligt min mening uppenbart att ansträngningar börgöras för att åsladkomma ett tjcenssysiem i vilken hänsyn kan tas till detfaktiska behovet. Innan ställning tas till frågan om en värmetaxering i fullskala skall genomföras, bör emellertid vissa frågor utredas ytteriigare. Jagberäknar ett medelsbehov för /77 på . Fleraav de uppgifter som behövs från fastighetsägarna vid en värmetaxeringöverensstämmer med de som infordras vid den ordinarie fastig- Prop.1975/76:152 127 hetstaxeringen.Enligl min mening bör därför ett eventuellt genomförande av en värmetaxeringsamordnas med nästa allmänna fastighetstaxering som är planerad lill är 1980. EBUframhäller att varje form av ransonering kräver en kontroll av att debestämmelser som utfärdats efterievs. Om kontrollen eftersatts och utrymmeskapas för t. ex. manipulationer i återförsäljariedet är risken stor för alt enuppluckring sker av ransoneringsmoralen. Effektiva kontrollsystem måste därförfinnas. Jag delar EBU:s uppfattning. Jag anser också, i likhei med EBU, att endecentralisering är önskvärd och all länsstyrelserna i största möjligautsträckning bör svara för denna verksamhet. För att in-venleringsuppgifterna ifråga om lager av bränslen och drivmedel skall bli så tillföriiiliga sommöjligt bör länsstyrelserna avdela största möjliga kon-trollresurser tillbörjan av ransoneringsperioden. ÖEF bör enligl min mening ansvara för och konlinueriigtutveckla kontrollfunktionen. 3.6.5Särskilda problem rörande kvotransonering av energi Jaghar själv redan nämnt alt ett kvotransoneringssystem har ett i flera avseendenorättvist verkningssätt. Flera remissinstanser delar denna åsikt. 1 avvaktan påatt frågan om ett behovsbaseral licenssyslem har prövats måste dock beredskapenupprätthållas genom en fortsatt planering för en kvotransonering. EBUmenar att en kvortransonering av landels samtliga energiförbrukare inte ärgenomförbar. Jag delar EBU:s åsikt att en begränsning av kvolkrelsen mäste ske.Som EBU framhåller bör en grundläggande princip för en kvotransonering bl. a.vara att den kan genomföras relativt snabbt. Avläsningen måste ske genom energileveranlörernasegen personal. Detta är möjligt för en begränsad kvotkrets men däremot inte fören kvotransonering av landets alla energiförbrukare. En sådan begränsning bördärför ske som medger en kontroll av försörjningsläget och en snabb effektivransonering av större abonnenter. EBUförordar i fråga om elkraft att vid kortare försöriningskriser den kvoiransoneradekretsen begränsas till abonnenter med en årsförbrukning på minst 500 000 kWh.Vid en längre fredskris börenligt utredningen kretsen även innefatta förbrukaremed en årsförbrukning pä minst 5 000 kWh. 1 det senare fallet undantas 3 milj.konsumenter dvs. Dessa svarar emellertid för endasl 10 %av förbrukningen. Vad gäller s 1 a d s g a s anser EBU all 18 000 av de drygt400 000 abonnenterna bör undantas från en kvotransonering. Ca 75 96 avförbrukningen täcks då in. Av landets fjärrvärmeabonnenter saknar ca 10 000småhus mätare eller har mätare som endasl mäter förbrukningen av hetvatten, EBUanser att dessa abonnenter inte bör ingå i kvolkrelsen. I fräga om eldningsoljafinns enligt EBU varken administrativa, mätleknisks eller försörj-ningsmässigaskäl alt begränsa den kvoiransonerade kundkretsen. Inköpen av g a s o I bör enliglutredningen begränsas genom licenser vad gäller bulk- 1975/76:152 128 köpgenom industrin samt depåköp medan övrig förbrukning regleras genom kvotering ihandelsledel. Jag biträder EBU:s förslag om hur en begränsning bör ske av kvolkrelsen. Försådana förbrukare som faller utanför en kvotransonering föreslär EBU särskildaåtgärder som sparpropaganda och stickprov av energiförbrukningen. Jag biträderEBU:s förslag. Remissinstansernainstämmer i EBU:s förslag all kollekliv mätning av elförbrukningen och s. k,ackordstaxa för siadsgas inte längre skall godtas. Enligt EBU bör planverket fäi uppdrag att fr. o. m. Införa beslämmelser härom vad gäller nyafastigheter. Även jag anser au det i SBN bör finnas tillämpningsföreskriftersom förhindrar kollektiv elmätning och användning av ackordstaxa för siadsgas. Enliglvad jag inhämtat har planverket utarbetat ett förslag till sådana föreskrifter.Förslaget övervägs r n, inom . Remissinstansernatillstyrker eller lämnar utan erinran EBU:s förslag om delegering lilllänsstyrelser och kristidsnämnder vad avser administration av kvolransoneringeni fråga om medelstora och mindre förbrukare av eldningsolja. Detta gäller ävenförslagen alt länsstyrelser skall få ansvaret för ransonering av siadsgas ochfjärrvärme. Jag delar EBU:s uppfattning. Jag ansluter mig ocksä till förslagetatt energileveranlörernas medverkan bör kunna begränsas lill uträkning avkvoter, avläsning och s. k. teknisk jämkning medan annan handläggning bör skehos myndigheter. Jaghar inget alt invända mot EBU:s åsikt all energileveranlörernas medverkan i enkvolransonering bör ske ulan särskild ersättning men att vid en längre lidsransonering hänsyn kan las vid granskning av priskalkylen om prisregleringinförts. Jag delar således inte Svenska institutets åsikt alt statenbör svara för oljeföretagens koslander vid en kvotransonering av olja. LiksomEBU har RLU i sitt betänkande närmare behandlat frågorna om besvärsrätt och överförbrukningsavgifl.Jag återkommer därför härtill i samband med behandlingen av RLU:s förslag, 3.6.6Användningsrestiikiioner m. m. för elkraft EBUdiskuterar i fråga om elkraft även andra regleringsformer än ransonering. Hithör olika slag av användningsrestriktioner, områdesransonering, spänningssänkningoch periodisk bortkoppling. Vadgäller användningsreslriklioner menar stålens trafiksäkerhetsverk atttillgängligt material pekar på att nedsläckningen av belysningen på gator ochvägar hade en negativ inverkan på trafiksäkerheten under krisen , Ensådan dämpning av belysningen bör därför enligt verket inte ske förrän i ettallvarligare krisläge. Vidövervägande av restriktioner för användning av elkraft som berör väg- ochgatubelysningen måste enligl min mening beaktas de krav som Prop.1975/76:152 129 Med hänsyn härtill föreslår jag efter samråd med chefen förkommunikationsdepartementet, att TN och trafiksäkerheisverket i samråd med valtenfallsverketinom ramen för nuvarande resurstilldelning utarbetar ett underiag som kan tjänasom riktlinje för hur en dämpning av sådan belysning bör ske på ell från irafiksäkerhelssynpunkttillfredsställande sätt. 1 delta arbete bör givelvis de erfarenheter somgjordes under oljekrisen las lill vara. Tillskillnad från anserjag liksom EBU altrestriktioner i lika hög grad bör omfatta de förbrukargrupper som är föremålför kvotransonering som andra grupper. Restriktionerna är nämligen inriktademot sådan konsumtion som är umbäriig. Ensom rimlig bedömd spänningssänkning på 3 96 beräknas av statenselransoneringsnämnd (SERN) kunna ge en temporär energibesparing på 3 96. Jagdelar EBU:s uppfattning all en spänningssänkning bör kunna tillämpas med desnäva gränser som distributionsnätets konstruktion sätter. En sådan åtgärd mäsledock enligt min mening vidtas med urskiljning. Särskild hänsyn mäsle, som ettpar remissinstanser framhåller, tas i fråga om sjukhusens elförsörjning medhänsyn lill den känsliga apparatur som där finns installerad. EBUanser att en periodisk bortkoppling av abonnenter bör reserveras till ettabsolut nödläge med hänsyn till de problem som är förknippade med åtgärden.Landstingsförbundet menar alt en bortkoppling är olänkbar för sjukvårdens del.Liksom CDL-företagens beredskapsnämnd anserjag del vara osannolikt, att elförsörjningslägetunder en oljekris skulle bli så katastrofall all denna åtgärd skulle behöva lillgripas.Jag vill dock liksom EBU inte bortse från att så drastiska åtgärder kan behövas.Jag anser all det kan vara lämpligt all kommunerna i samråd medelleverantörerna gör upp planer för prioriteringar vid långvariga elavbrott.Del arbeie som ulförts inom Svenska kommunförbundei beträffande de socialakonsekvenserna av långvariga elavbrott torde därvid utgöra en värdefull grund.Jag delar CDL-företagens beredskapsnämnds åsikt att den föreslagna planeringenbör ske efler riktlinjer från den centrala planläggningsmyndigheten eftersamråd med kommunernas organisation. Med hänsyn till osannolikheten att en bortkopplingskall behöva tillgripas anser jag inte att andra åtgärder änplaneringsförberedelser bör vidtas i detta hänseende. Fleraremissinsianser har synpunkter på EBU:s förslag att störningskänsligaabonnenter skall uppmanas installera reservaggregal och att en inventering börske av befintliga reservaggregat. En prioriteringslista föreslås upprättas inomvarje kommun för fördelning av tillkommande aggregat. Byggnadsstyrelsenkonstaterar alt enhetliga riktlinjer saknas i fråga om reservaggregat skallanskaffas eller ej. För egen del anser jag att det lorde ligga i destörningskänsliga abonnenternas intresse att redan för mera normalaförhållanden anskaffa reservkraftutrustning. Särskilda åtgärder lorde därförinte erfordras. 9Riksdagen 1975/76. 1975/76:152 130 3.6,7.1 Användning av priset som fö r b r u k n i n g s reg u-lator EBU:sförslag att en förbrukningsdämpande avgift skulle kunna tas ul på motorbensinunder en begränsad tid för all motverka tendenserna lill hamstring möterövervägande negativa reaktioner från remissinstanserna. Flera inslanser framhälleroförenlighelen hos en sådan avgift med den grundläggande principen för ransoneringenligt vilken de knappa resurserna skall fördelas efter behov och inte efterekonomisk bärkraft, Sialskoniorel menar däremoi att EBU oftare borde ha beaktatmöjligheterna att använda tillfälliga energiavgifter som regleringsinslrumenloch att de fördelningsmässiga nackdelarna kunde motverkas genom riktade bidraglill låginkomsigrupper. För egen del anserjag att en förbrukningsdämpandeavgift på bensin inte skulle medföra sådan besparing all defördelningspolitiska och ransoneringspsykologiska nackdelarna kompenseras. Ensådan avgift bör såvitt möjligt undvikas. 3.6.7.2 Överlåtelse av ransoneringsbevis EBUföreslår att drivmedelsförsäljning endast skall få ske mot uppvisandeav ransoneringsbevis och företeende av skattekvitto. EBU menar alt en"svart marknad" försvåras genom att skattekvitto måste kunna visasupp vid inköp. Någraremissinstanser, bl. , anser all den somerhållit tilldelning, själv bör få avgöra hur denna skall användas. TNframhåller den redan nämnda komplikation som kan inträffa om skattekvitto intelängre behöver medföras vid färd. TN menar att någon koppling mellanransoneringsbevis och annan handling hör ske och förklarar sig beredd alt isamråd med berörda myndigheter utreda denna fräga. LiksomEBU har RLU behandlat denna fråga. Jag återkommer därför härtill i samband medbehandlingen av RLU:s förslag. 3.6.7.3 Kostnåder för kristidsnämndernas verksam het EnliglEBU bör folkförsörjningsfrägorna ytterst vara en statlig angelägenhet. Medhänsyn till att kommunerna belastas olika hårt i en fredskris bör kriskosinadernaersättas av staten. Mot bakgrund av del statliga ansvaret pä detta områdeskulle enligt EBU full kostnadstäckning kunna motiveras. begärde efter oljekrisen ersättning av sinakostnader. EBU föreslår därför att minst 90 ".. av kostnaderna ersätts avslalen. 1sitt remissyttrande föreslår full kostnadstäckning. Prop.1975/76:152 131 Delsammaföreslås av övriga instanser som tagit upp frägan. Landstingsförbundetföreslår alt reglerna för ersättning av planläggningskostnader i lagen omkommunal beredskap bringas i överensstämmelse härmed. F. n. gäller för denkommunala beredskapsplanläggningen enligt lagen (1964:63) om beredskapoch kommunala beredskapskungörelsen (1964:722) alt statsbidrag utgår med 90 96av kostnaderna eller den slörre del därav som regeringen medger. Detta kan varaen naturiig utgångspunkt i de fall då ersättning skall ulgä. Emellertid är dellämpligast att inte nu binda sig vid en principiell ståndpunkt. Frägan lorde fåavgöras när den blir aktuell. Informationsverksamhetenfrån myndigheternas sida i kristid kan enligt EBU inte bara avse frågor somberör ransoneringar o. d, ulan måste även ha som mäl alt ge en bred informationom bakgrund lill krisen och försörjningslägets ulveckling. EBU anser att deinformationsproblem som uppstod under krisen 19731974 främsl berodde påbristande samordning mellan de olika försörjningsansvariga myndigheterna. EBUbetonar vidare att informationsapparaten inte kan improviseras i ett krislägeutan måste förberedas. Ansvaret för den övergripande informationen och samordningenav informationen föresläs av EBU läggas pä ÖEF som för planeringen förordaserhålla en kvalificerad informationsexpert. EBU föreslår att denne skall ledaen informationsgrupp som bl.,a. skall beslå av informationscheferna vid deolika centrala regleringsmyndigheterna. Den inledande planeringen beräknaskunna ske inom en ram av . som bör belasta /77.Härefter beräknas årskostnaden till . Jagtillstyrker förslaget all ÖEF skall leda och samordna informaiions-aktiviteterna.Som EBU framhåller är del naturiigt att ÖEF får detta ansvar med hänsyn tillalt ÖEF föreslås få ett övergripande ansvar för förbrukningsregleringen päenergiområdet. Jagbiträder även förslagel all ansvaret för beredskapsplaneringen på informationsområdetläggs på ÖEF och att ÖEF därför tillförs en kvalificerad informationsexpert föratt handha dessa frågor. Liksom EBU anser jag att en informationsgrupp börbildas i vilken ingår de som avses ingå i krisförvallningen sominformationschefer. Ingen av remissinstanserna har nägra invändningar på dessapunkter. Jag återkommer i det följande till medelsbehovet för budgetåret1976/77 under punkten anslagsfrågor. Jagtillstyrker även TCO:s förslag att de fackliga organisationerna utnyttjas förinformationsspridningen och att därför ett ökat samarbete bör ske mellan ÖEFoch dessa organisationer. Jag återkommer med förslag rörande formerna för dettasamarbete sedan de sakkunniga för översyn av m. m, (ÖEF-ulredningen)framlagt sitt betänkande. Ifråga om informationsgruppens sammansättning anser jag att däri bör 1975/76:152 132 ingå- som redan nämnts - informationscheferna vid de regleringsmyndigheter i frägaom vilka förslag senare kommer alt framläggas saml in-formationsexperlen vid ÖEFvilken leder gruppens arbete. I den utsträckning informationsgruppen finner delerforderiigt för planeringens genomförande bör representanter för TN, /CDL,försvar och JN deltaga i arbetet. Detsammabör gälla sparkam-panjexperter frän energisparkommillén. Till delta återkommerjag i det följande. Gruppen bör påbörja arbetet . Äveni fråga om sparkampanjer föreslår EBU att det övergripande ansvaret bör liggahos ÖEF. Informalionsgrupfien föreslås planera en snabb kampanjsiari inom enram av . Årskostnaden för översyn och aktualisering av beredskapspakeletberäknas lill . För en sparkampanj i kristid förordas en budget på 10milj. EBU framhäller att denna summa är obetydlig jämfört med den minskadeenergiimporten.