prop · FZ03152 · 1975-12-31 00:00:00 — licensertill industrin, licenser till fastigheter och kortransonering av drivmedel. EBUredogör i sitt betänkande för det ransoneringssystem som var planerat år 1973.Mellan åren 1970 och 1973 utarbetade TN tillsammans med dåvarandebilregisternämnden och AB i samråd med ÖEF ett datoranpassalransoneringssystem pä drivmedelsomrädel. Enligt detta system kan i ett krisläges. k. standardkort sändas ut frän centrala bilregistet (CBR) till varjefordonsägare som betalat skatt och försäkring. Standard-korlen berättigar tillinköp av visst antal liter drivmedel. Avsikten härmed är all möjliggöra förfordonsägare att utföra de mest nödvändiga körningarna i avvaktan pä att derasansökan om individuell s. k. behovstilldelning hinner prövas och eventuelltilldelning ske. Dessutom minskas risken för ett sammanbrott i den kollektivatrafikapparaten pä gmnd av en plötslig trafikökning. Utöverstandardkorten finns datoranpassade behovskort för varierandedrivmedelsmängder. Utsändning av dessa sker från CBR efter länsstyrelsernasbeslut som överförs till CBR via länsstyrelsernas bildskärmsterminaler. Denregionala planeringen var före krisen i huvudsak inriktad mol krig ochavspärrning. EBU anser att fredskrispl a ne-ringen bör ägnas ökad uppmärksamhetoch att milande personalplaner för beredskapsorganisationen bör upprättas.Vidare bör man - bl. a. mot bakgmnd av det hårda tryck länsstyrelserna utsattesför under krisen - kunna ge avkall på ambitionen att i akutakrislägen upprätthålla alla ordinarie rutiner. En sådan prioritering kan enligtEBU innebära att förvaltningen genom sin snabba insats kan förebygga deskadeverkningar som en kris annars kan medföra. TNbör enligt EBU ges erforderiiga resurser för att genomföra utbildning päregional nivå. För att undvika dubbelarbete bör TN och ÖEF så långt som möjligtsamordna sina utbildningsinsatser. EBUberör även den kommunala beredskapsplaneringen. Kommunen var under krisen bl.a. tilldelningsmyndighet för behovsransoner lill förbrukare och maskinhållareinom jordbruks- och trädgårdsnäringen vad gällde främst traktorer ochmotordrivna redskap. EBU förordar alt man även i den kommunalaberedskapsplaneringen ägnar fredskrisfallei ökad uppmärksamhet och man vidbegränsade planeringsresurser bör prioritera förberedelser för energikriser ifred. Vidare framhålls att denna planering bör kunna samordnas med denkommunala energiplanering som berörs i regeringens proposition (1975:30) omenergihushållning m. m. Genom ett sådant förfarande kan kommunen i kristidbättre överblicka de lokala försörjningsmöjligheterna och fördelningsproblemen. Ifråga omCBR:s medverkan anser EBU att ransoneringsupp- 1975/76:152 60 gifierna,liksom vad gäller länsstyrelserna, i ell krisläge bör prioriteras framför månganormala arbetsuppgifter. EBU föreslår vidare att det bör uppdras ålstatskontoret all i samråd med TN, ÖEF och bilregislernämnden (TSV) utredabehov av och tekniska möjligheter lill beredskapsinstallation i kristid hos deregionala ransoneringsenhelerna av dataterminaler och telexutrusi-ning. EBUdiskuterar defördelningsprinciper som bör gälla i ell ransoneringssystem.Enligl EBU:s direktiv skall ransoneringsåtgärderna värderas med hänsyn lagenlill krav på snabbhet, administrativ enkelhet och rättvisa, EBU framhåller attdel är väsentligt att regeringens övergripande fördelningspolitiska målsättningkommer lill uttryck i tillräckligt precisa tilldelningsnormer så altbehandlingen blir så enhetlig som möjligt med beaktande av den handlingsfrihetsom enligt EBU alltid måste medges länsstyrelser och kommuner. Snabbhet krävsför att en kontrollerad tilldelning skall kunna införas innan försörjningslägetförsämras genom hamstring och ohämmad förbrukning. Enkelhet eftersträvas förall slippa slora kostnader och uppbyggnad av betungande och svåravveckladförvaltning. Målen enkelhet och snabbhet står således i viss motsats tillmålet rättvisa, EBU anser alt ett "rättvist" ransoneringssystemställer stora krav på resurser för utbildning, information, förfinad tekniketc. Delkan enligl EBU vara svårt att i ett osäkert försörjningsläge dimensioneraåtgärderna efter exakta sparmål. Besparingsmålets storiek kommer att uppfattasolika beroende på hur allvariigt läget bedöms, under vilken lid somransonering sätts in osv. Här krävs enligt EBU en bred information lillallmänheten från myndigheterna. Frågan om rätt dimensionering avberedskapsålgärderna är enligl EBU ytterst en fråga om hur väl utvecklad denåtgärdsarsenal är som man beredskapsplanerat för. Det har därför varil EBU:ssträvan att ställa så mänga regleringsinstrument som möjligt till regeringensförfogande. Ifråga om systemet med standardransoner anser EBU att det kan bli aktuellt altutsända sådana flera ransoneringsperioder i följd dels för att minska trycketpå den kollektiva trafikapparaten dels för att kunna upprätthålla fullsysselsättning och produktion. Siandardransonendimensioneras med hänsyn tagen till ett uppskattat transportbehov . EBU anser det därför vara rimligt att ransonen för en periodinte får utnyttjas . Länsstyrelsernaföresläs även erhålla länskvoter som i kubikmeter anger denkvantitativa ramen för länsstyrelsernas handlande. Inom denna ram börlänsstyrelsen medges viss frihet att prioritera angelägna behov inom regionen. Underransoneringsperioden framställdes önskemål från företag och myndigheter omegna kvoter (kortbanker) för t. ex. tjänsteresor. Flera länsstyrelser skapadekortbanker under ransoneringen. Företag eller förvaltningar fick inköpskortför drivmedel vilka de själva kunde fördela. 1975/76:152 61 får ocksä den som bäsl kan överblickade individuella behoven inom ett företag eller en myndighet möjlighet aUbestämma hur tilldelad kvantitet skall fördelas. EBUmenar att egenk volsystemet bör kunna fä ökad belydelse . Praktiskaskäl liksom kraven pä en kontrollerad fördelning talar dock för en restriktivanvändning. Vissa allmänna riktlinjer för ett egenkvolsyslem redovisas av EBU.TN föreslås utforma de närmare anvisningar som erfordras för länsstyrelsernasegenkvottilldelning liksom för utnyttjande av de s.k. katastrofkassorna genomvilka kort kan delas ut till fordonsägare som av nägon anledning inte erhållitgrundtilldelning. Underoch efter drivmedelsransoneringen fördes en rad förslag fram om ändringar i delsystem som tillämpats. EBU har studetat en del av dessa förslag närmare. EBUförordar att kilometerskatlesystemel utnyttjas för automatisk tilldelning avdrivmedel till de dieseldrivna yrkes-fordon som finns registrerade i systemet.Yrkeslrafikanlerna får på så sätt en snabb tilldelning som i stortöverensstämmer med deras behov som länsstyrelserna avlastas arbete.Den totala kostnadsbesparingen för en ransoneringsperiod, har av EBU beräknatslill drygl . Däremot avstyrks användningen avfärdslräckeuppgifter som finns hos bl. a. försäkringsbolagen som grund förstandardtilldelningen till personbilar. Detmest otillfredsställande serviceutbudet, den minst utvecklade kollektivtrafiken,de längsta resavstånden och därför de största individuella drivemdelsbehovenförmodas finnas i glesbygdsområdena. Detta talar enligl EBU för en geograf i skt differentierad standardranson, I betänkandet skisseras ett sådant syslem sombygger på uppgifter i bilregistret om bilens hemvist. Vissagränsdragningsproblem kan dock uppstå. Det förordas att TN vidareutvecklarEBU:s tankegångar och analyserar för-och nackdelar från såväl praktisk somransoneringspsykologisk synpunkt som följer med geografisk differentiering. EBU avvisar vidare ettförslag om att tilldelning skulle göras beroende av tjänstevikt på fordonen.Enligt EBU är det mindre lämpligt att från ransoneringssynpunkt ge stora bilarstörre tilldelning i en situation då man vill stimulera användningen av små bensinsnålabilar. Föralt snabbt kunna inleda en kortransonering av drivmedel och på så sätt hindrahamstring föreslår EBU att bilskattekvittona fr. o. m. den 1 januari 1977förses med två numrerade ransoneringskuponger som kan användas i inledningsskedetav en kortransonering medan de ordinarie standardkorten är under distribution.Det fömtsätts att kupongerna blir giltiga först för del nyaskattekvittots giltighet. Underdrivmedelsransoneringen läg det direkta tilldelningsansvaret för skogsbruketsoch industrins m. fi. motordrivna arbetsredskap och förbränningsmotorer pålänsstyrelserna medan tilldelningen till jordbruket och trädgårdsnäringenhandhades av de kommunala kristidsorganen, kristidsnämn- 1975/76:152 62 derna.EBU anser det lämpligt att detta tudelade handläggningsansvar för jord- ochskogsbruk förändras så att den enskilde sökanden endasl har en myndighet attvända sig till, de kommunala kristidsnämnderna. Dessa bör ta ställning tilljordbrukets behov medan skogsbruksbehoven vidarebefordras till länsstyrelsen.Tilldelning till övriga motorredskap (grävmaskiner, laslmaskiner o. börsom tidigare ske genom beslul av länsstyrelse. För alt komma till rätta medkontrollprolemen borde enligl EBU tilldelning inte ges lill enskilda redskapoch fordon utan för att lösa en speciell arbetsuppgift. Härvid kunde exempelvisden odlade arealen användas som tilldelningsgrund. EBU föreslår att ettfortsatt arbete bedrivs inom berörda forskningsorganisationer för att få framett säkrare underiag för sådan tilldelning. Bälmarknadenhör till en av de mest konjunkturkänsliga branscherna. Eu stort anlal människorär sysselsatta inom denna bransch. Ett flertal företag är också lokaliseradelill sysseisätlningssvaga områden. Frånvaron av ett förberett ransoneringsystemför fritidsbåtar kan enligl EBU komma medföra försäljningsproblem ochsysselsättningssvärigheter redan vid lindriga försörjningsstörningar. Antaletmotordrivna fritidsbåtar beräknas rill va 400 000. EBUanser därför att man vid lindrigare försörjningskriser under sommarmånadernabör ha möjlighet alt genom tilldelning av ransoneringskort reglerafritidsbåtarnas drivmedels fö rbrukning. EBU föreslår all TN tilldelasresurser för att utarbeta ell system för differentierad slandardlilldelninglill motoriserade fritidsbåtar. Engångskostnaden för systemarbete ochtryckning av slandardkort uppskattas lill ca . Tilldelning bör skeefler viss körsträcka för olika båttyper. Tilldelningen föresläs knylas tilldet båtregister som kan komma att läggas upp vid ienlighet med fritidsbätsulredningens förslag. EBUanser att om en reglering av drivmedelsförbrukningen för båtar blir aktuellinnan ett båtregister har upprättats, kan ett hos TN förberett system användas.Detta bygger på att i ett krisläge en frivillig registrering sker hoslänsstyrelsen varvid uppgift lämnas om bålens storiek, motorstyrka etc.Länsslyrelsen matar in uppgifterna i CBR varifrån ett standardkort utsänds tillbåtägaren. Internationellatransporter såväl till sjöss och i luften som till lands är beroende avdrivmedelstilldelning utanför det egna landet. Störningar i dessa transporterkan få konsekvenser för den svenska försörjningen med livsviktigaförnödenheter. EBU framhåller att det därför är väsentligt alt verkarför en så icke-diskriminerande behandling som möjligt inom de internationellatransportsystemen och alt bunkers i kristid finns tillgängliga i förinkommande utländska flygplan och fartyg. DeUa har också vid hearings inomutredningen starkt betonats av representanter för bl. EBU anser det vara lämpligt att tilldelningsprinciper ikristid för internationella lastbilstransporter las upp lillbehandling i berörda organ, i första hand lEA med hänsyn till dessatransporters betydelse för upprätthållande av produktion och sysselsättning.EBU poängterar också att alla tänkbara besparingsmöjligheter bör tas till varainnan mer långtgående ingrepp görs i tilldelningen för internationell trafik.Erfarenhelerna från krisen visar att slora besparingar kan görasgenom t. ex, ett effektivare lastutnytijande, minskad hastighet och en merbränsleekonomisk turplanering. Åriigenpasserar ca fem miljoner utländska besökare ini . Majoriteten, ca 3,5miljoner, kommer med personbilar, vilket motsvarar ca 2,5 miljoner bilar.Enligl EBU kommer över en miljon av dessa utländska bilister till , varav närmare 90 procenl utgörs av semesterresande, 1betänkandet presenteras uppgifter om turistindustrins omfattning och betydelsei . EBU finner dock inle alt hänsynen lill landets anseende utomlandseller den nationella turistindustrin motiverar en särbehandling avutlandsturislerna. Turistnäringen får i tider av ransonering stödjas på annatsätt, I de fall där så är möjligt bör man komma överens om ku-ponguibyte vidgränsstationerna med clearing i efterhand. EBUföreslår att, om kort ransonering införs för svenska bilister, dessa tilldelningsprinciperocksä skall gälla utländska bilturister. Turisterna bör därför få enstandardranson i kuponger vid gränsen som baseras på beräknai anlal resdagar ilandet. Föratt förhindra överlåtelse av kupongerna antecknas fordonetsregistreringsnummer pä dessa. Efterkontroll sker vid ulpasseringen varvid ickeutnyttjade kuponger återkrävs. EBU betonar ocksä viklen av all informationlämnas till utländska bilförare rörande det svenska ransoneringssystemetsuppbyggnad. Det centrala turistorganet bör ha del samlade ansvaret för dennainformationsverksamhet. 3.3.6Annan reglering av drivmedelsförbrukningen EBUframhåller fördelen med en rikt utvecklad åtgärdsarsenal för energikriser. Jufler åtgärder som har förberetts, desto större möjlighet har man att välja enåtgärd som passar till den aktuella situationen. Regering och ansvarigamyndigheter får ökad handlingsfrihet om möjliga motåtgärder inle snävtbegränsas lill en omedelbar riksomfattande kortransonering. Enmöjlig regleringsform är helgtrafik förbud. De beräkningar som redovisas i entill betänkandet fogad expertrapport pekar mot alt ett helgtrafikförbud() i vid normalhelg skulle ge en maximal teoretiskbesparing av storieksordningen av personbilarnas"normala" veckoförbrukning eller av totaladrivmedelsförbrukningen eller av totala oljeförbrukningen.Enbart ett söndagsförbud skulle ge en besparing på . EBU finnerdet dock tveksamt om ett helgtrafikförbund är en verksam och lämplig metod atti kristid spara drivmedel. 1975/76:152 64 Tveksamhetengrundas pä anlagandel alt den reella besparingen blir liten, atthelglrafikförbudel kräver en stor dispensorganisalion samt all effekten av ettförbud avtar så snabbt att det är verkningslöst , EBUanser dock att det finns lägen då helgtrafikförbud, i första hand - söndag, kan vara ett lämpligt säu all minska förbrukningen innanen omfattande kortransonering sätts igång. EBUvisar också genom bl. a, räkneexempel all körförbud knutet tillregistreringsnummer och fritt val av körfri dag inte är effektiva sparmetoder. Närdet gäller hastighetsbegränsningar konstaterar EBU att man med generellhastighetsbegränsning lill kan uppnå en genomsnittligdrivmedelsbesparing på . innebär detta enmöjlig besparing på upp lill ca 25 000 m' . Dessa beräkningar hargjorts för EBU:s räkning av statens väg- och tra-fikinsiitut, EBU anser all manunder allvariiga försörjningskriser med akut brist på bensin kan räkna med ettgott psykologiskt klimat för god efterlevnad av hastighelsbesiämmelserna.Metoden anses i första hand vara användbar . Den generellahastighetsgränsen bör kunna sättas vid /lim, möjligen /lim påmotorvägar. EBU föreslår därför alt TN i sitt beredskapspakel tar inhastighetsbegränsningar liksom också åtgärder såsom ekonomiirimning ochorganiserad samåkning. Olikaformer av bensinhandelsbegränsningar - kvotering i handelsledet,bensinstalionsslängningar, begränsad länkning och förbud mol länkning i lösdunk - bör enligl EBU kunna ingå i atgärdspaketet men är i varierandeomfattning mindre lämpliga som självständiga reglerings-instrument. EBUanser all motortävlingar bör förbjudas som de förstaregleringsåtgärderna sätts in. 1betänkandet las också upp olika slag av stimulansåtgärder. En undersökning harvisat alt samåkningen ökade under oljekrisen. EBU anser att .samåkning istörsta möjliga utsträckning bör organiseras vid en drivmedelskris. Ommöjligheter lill och fördelen med samäkning bör allmänheten informeras avcentrala myndigheter. Del bör vara en av arbetsuppgifterna förransoneringsenhetens förelagsavdelning pä alt stimulerasamåkning hos länets förelag. Enligt EBU bör regeringen under en energikrisöverväga att ge undantag frän yrkestrafikförordningens bestämmelser, EBU anseratt ekonomitrimning av bilar bör vara en lämplig besparingsåtgärd. TN börförbereda dessa två typer av stimulansåtgärder bl. a. genom kontakter medmotorbranschen. 1 en till belänkandet fogad expertrapport ges en ingåenderedovisning av dels problem i anknytning till reglering av stadstrafiken, delsolika möjligheter att öka del kollektiva resandet. Enligt dessa undersökningarbehövs myckel kraftiga stimulansåtgärder för att åsladkomma påtagligaförändringar i resvanorna. Nolltaxa pä kollektivtrafiken ökar såledeskollektivresande-andelen med endast några procent. Kraftiga prisökningar kanockså ifrä- 1975/76:152 65 gasäitasav sociala skäl. Reglerande åtgärder som parkeringsförbud, körförbud etc. kanenligt EBU ge större effekt men bedöms ändå vara trubbigaransoneringsinstrument. En stor dispensorganisation erfordras som sädanaselektiva åtgärder drabbar vissa individer, regioner och företag mer än andra.EBU anser därför inte alt en särskild organisation erfordras för alt reglerastadstrafiken under kristid. Däremot föreslås all som en allmän stimulansåtgärdspeciella bevakade parkeringsplatser inrättas för frivillig avställning avfordon med återbäring på skatten . Kommunerna börenligt EBU planera för detta enligt anvisningar från TN och inom ramen för sinaåligganden enligt lagen om kommimal beredskap. Man bör vidare underlätta förden kollektiva trafiken att klara av den ökade resandeström som en energikrismedför. I detta syfte föreslår EBU följande åtgärder. oKommuner med tätorter med fler än 30000 invånare åläggs all svara för altirafikföretagen på orten lillsammans med representanter för arbetstagare- ocharbetsgivaresidan gör upp bereskapsplaner för förskjutna arbetstider oKommunerna bör vidare inventera platser lämpade för bevakad uppställning avpersonbilar i kristid oTrafikföretagen bör stimuleras att hålla hög vagnreserv genom minskadeavslällningsperioder vid beräkning av fordonsskatt för bussar o SJbör tillvarata de möjligheter att erhålla större vagnreserv som kan uppslå islutet av vid införandet av höghastighetståg oBeredskapsplaner för trafikförsörjningen i landsorten i kristid bör upprättaslänsvis o Ensystematisk bearbetning av den statistik som finns inom trafikföretag,myndigheter och branschorganisationer bör komma till slånd. EBUfann i början av sitt utredningsarbete att statistiskt underiag i stortsaknades för att möjliggöra de analyser av olika åtgärders effekt och konsekvensersom skulle ha varit önskvärda. Mot bakgrund av behovet av fullgodaanalysinstrument pä trafik- och transportområdet uppdrog EBU är statens väg-och trafikinsitut att studera behovet av en utökad trans-portstatislik ochskissera en plan för fortsatt handlande i dessa frågor. Expertrapportenutmynnar i ett förslag om en utvecklingsplan i tre steg. EBU anser atterfarenheterna visat på betydelsen av en ökad satsning på transport- ochtrafikstatistik. Enligl EBU är behovet störst vad gäller resvaneundersökningar.Kostnaden beräknas till 3,1 milj. kr. varav högst bör ses som enberedskapskostnad. För att en bättre överblick skall erhållas över utbudet avkollektivtrafiken föreslår vidare EBU att en bearbetning skall ske av denstatistik som finns inom trafikföretag, myndigheter och branschorganisationer.Som beredskapskostnad bör enligt EBU räknas högst av totalkostnaden. 5 1975/76. Föratt kunna genomföra EBU:s förslag utöver slaiistikprojeklel föreslås att TN /77 tillförs 1,3 milj. kr. varav 1 milj. kr. EBU anser denna resursförstärkning vara ell minimum och enförutsättning för att deras förslag skall kunna förverkligas och för all denätgärdsarsenal som bör stå till regeringens och myndigheternas förfogandeskall kunna utvecklas och hållas aktuell. EBUredovisar vissa effekterav drivmedelsransoneringen 1973-1974. Med ledning avutdelade standardransoner och extra tilldelningar kan bensinbesparingenberäknas till ca 13 96. Eftersom inte alla utnyttjade de maximala möjligheternatill bensininköp värden reella besparingen troligtvis avsevärt större. Resandefrekvensenhos de kollektiva transportmedlen ökade med totalt 20-30 96 underransoneringsperioden. Största ökningarna skedde i tätortstrafiken och dåfrämsl vad avser arbetsresor. Relativt ökade kollektivtrafiken lika mycket sombiltrafiken minskade, . Absolut minskade emellertid biltrafiken mycketmer då denna svarar för av det årliga trafikarbetet uttryckt ipersonkilometer. Ifigur I visas en sammanfattning av den åtgärdsarsenal som redovisats fördrivmedelsområdét. Det bör framhållas att figuren inte visar några e x - Figur 1Åtgärdsschema för drivmedel A. Konsumtionsdämpande avgift B. Kvoteringi handelsledet Åtgärder sätts in Åtgärder upphör 1975/76:152 67 aktavärden eller utvecklingar, utan i slällel trender. Vidare bör man vid studiumav figuren beakta de konsumtionsbegränsningar som krävs i lEP-avtalet, nämligen7 och . Ifiguren har endast tagits med de åtgärder som EBU har bedömt vara användbara.Följande förklaringar bör lämnas till figuren. Ifiguren anges den användningslid som EBU funnit lämplig. Om åtgärden fortsätterefler angiven tidpunkt, uppstår en rad problem som måste lösas eller fordrarkorrigerande eller kompletterande aktiviteter. Beträffande kort-ransoneringanges såsom streckad linje ett utnyttjande av skat-lekvitioisransoneringskuponger. Kortransoneringens teoretiskt obegränsade flexibilitetanges genom olika pilriktningar. 1fråga om eldningsolja hade ÖEF före oljekrisen i ransoneringsplaneringenav praktiska skäl prioriterat det s. k. k v o t s y s t e m e t. Principen idetta är att förbrukare medges rält att förbruka eldningsoljabestämd lill en del (kvot) av den historiska förbrukningen . Dettasystem övertogs av den inrättade bränslenämnden (BN)som fickhuvudansvaret för ransoneringsåtgärderna på bränsleområdei. Ikvoisystemet för eldningsolja indelades förbrukarna i tre kategorier Sjöfartenerhöll under krisen erforderiig olja, storförbrukarna av förbrukningenunder och övriga förbrukare (över 1,5 miljoner villor,flerfamiljshus, småindustrier etc.) 75 96 av normal förbrukning underperioden. EBUframhäller att tillföriiiliga uppgifterom förbrukning, import och lager är enförutsättning för att den ansvariga myndigheten skall kunna fatta rikligabesöut i åtgärds- och fördelningsfrågor och också för att kunna ge regeringenväl grundade förslag om lämpliga regleringsåtgärder. Mot bakgrund averfarenheterna från krisen förordar EBU att åtgärder vidtas för enhöjd statislikberedskap hos (). EBU betonar attsamarbetet mellan SCB och krismyndigheterna knappast kan improviseras sedan enkris brutit ul utan bör planeras i förväg. EBU förordar att SCB förbereder sittengagemang under kristid tillsammans med ÖEF, TN och . EBUframhäller alt förutsättningarna för en förbättrad statistik i kristidväsentligt förbättrats genom den planläggning som f n. sker inom lEA. Vadgäller ransonering av industriers förbrukning av eldningsolja betonar EBUvikten av att SIND, inom ramen för sitt av EBU föreslagna ansvar säsom s. k.seklorsmyndighet, ulvecklar metoder-bl. a. genom utnyttjande 1975/76:152 68 avinput-oulputmodeller - som gör del möjligt att åtminstone grovt upp-skatla de fö I j d v e r k n i nga r som en reducerad energitillförsel kan få förproduktion och sysselsättning. EBU påpekar vidare att man inle kan förvänta sigalt genom datormodeller uppnå en fullständig kartläggning av allaberoendeförhållanden inom industrin och vilka effekter som en minskadenergiiilldelning kan få. Därför bör man ockaå försöka ulveckla andra metodersom kan användas vid en industri-ransonering t. ex. eu systematiskt nyttjandeav branschexperlis. Mol bakgrund av ambitionen att värna om produktionen ilandet förordas en särbehandling i kvotsystemet ocksä av mindre och medelstorindustri.