prop · FZ0331 · 1975-12-31 00:00:00 — Iallmänhet har remissinstanserna godtagit kommittéförslaget i denna del. Någraremissinstanser uttalar sig dock för en vidare krets av försäkrade. a.uttalar man sig för ökad möjlighet atl teckna P-försäkring på makes liv. Inågra yttranden motsätter man sig att som villkor för P-försäkring bestämmelserinförs avseende kretsen av försäkrade. Det pekas härvid på attförsäkringstagare bör kunna teckna P-försäkring på fader eller moder, annananhörig eller den mot vilken försäkringstagaren i övrigt känner sig haförsöflningsplikt. Föregen del vill jag anföra följande. Ett fullföljande av tanken att P-försäkringendast skall kunna användas för pensioneringsändamål leder enligt min meningtill att kretsen av försäkrade bör begränsas till i huvudsakförsäkringstagaren. Det bör således inle stå öppet att genom P-försäkring sörjaför annan än den försäkrades eller honom närståendes framtida försörjning.Visserligen har försäkringsanstalterna i viss utsträckning bidragittill att motverka att P-försäkringar utnyttjas i uppenbara skatte-fiyktssyften.Sålunda torde inte möjlighet finnas att teckna försäkring på äldre persons livoch låta rätten till försäkringen tillkomma exempelvis hemmavarande barn.Vidare har anstalterna'förklarat sig beredda att medverka till att ytterligaremotverka ell obehörigt utnytflande av P-försäkring. Även om anstalterna avslårfrån att meddela P-försäkring av här avsett slag, skulle emellertid utan särskildavillkorsbestämmelser kvarstå elt tryck från allmänheten. Det kan således inteanses uteslutet atl sådana försäkringar kan komma att meddelas. Prop.1975/76:31 116 Jagvill i sammanhanget erinra om den möjlighet som f n. finns alt lämna periodisktunderstöd till annans försörjning. Under remissbehandlingen har man bl. a.uttalat sig för alt som försäkrad godta den lill vilken periodiskt understödkan lämnas med avdragsrätt för givaren. Den försäkrade skulle därvid kunnainsättas som förmånsiagare till utfallande belopp. Rätten till avdrag förperiodiskt understöd är emellertid beloppsmässigt begränsad. Godtar man ettsystem där i kretsen av försäkrade skulle ingå personer till vilka kan lämnasperiodiska understöd, innebär detta i princip att slörre avdrag för kostnaderför mottagarens försöflning kan medges än som godtas inom ramen för deperiodiska understöden. Visserligen innebär nu gällande regler alt belopp, somutgår till förmånsiagare, minskar möjligheten att med skattemässiga verkningarlämna periodiskt understöd under . Detta förhållande utgör dock ingetskäl för alt medge att skattskyldig med avdragsrätt skall kunna lämnaperiodiskt understöd samt eriägga försäkringspremie till förmån för mottagarenav understödet. Jag vill således inte föreslå att försäkringstagare genomP-försäkringar skall kunna söfla för annans framtida försörjning i vidare månän vad som följder av kommitténs förslag. Dethär anförda innebär alt försäkringstagaren skall vara den försäkrade vid frivilligP-försäkring. Försäkringen skall vidare få innefatta även vissefterlevandepension. I följande avsnitt kommer jag närmare att behandlautformningen av ålderspension och efterlevandepension. Som kommittén harföreslagit bör vidare möjlighet föreligga att teckna P-försäkring på makes livlill förmån för hemmavarande barn för att kompensera kostnadsökningen förbarnets skötsel om maken avlider. Härutöver bör arbetsgivare kunna tecknaP-försäkring på sina arbetstagare. 5.2.2Försäkringsformer som kan hänföras till P-försäkring Gemensamma regler förP-försäkring Kommitténföreslår att P-försäkring inle bör få ulgå i andra former än ålderspension,invalidpension och efterlevandepension. Möjligheten att teckna livförsäkringsom innehåller utfästelser av både P-försäkrings- och K-försäkringsnatur börvidare slopas. För att försäkring skall godtas som P-försäkring skall densåledes i sin helhet uppfylla villkoren för P-försäkring. RSV bör emellertidkunna meddela dispens från detta krav, om särskilda skäl föreligger och om devillkor som i övrigt skall gälla för P-försäkring är uppfyllda.Dispensmöjligheten är avsedd att omfatta vissa försäkringar, som har tecknats iutlandet. Härutöver föreslås att försäkring som har tecknats som P-försäkringinte till någon del bör få ändras lill K-försäkring. Kommitténsförslag i denna del har godtagits eller lämnats utan erinringar av delövervägande antalet remissinstanser. 1 några yttranden påpekas atl kombineradeP- och K-försäkringar meddelas av några anstalter. Inom den statliga frivilligaP-försäkringen, sägs det vidare, utgör en sådan kombination Prop.1975/76:31 117 Mer än hälften av de avgifter som betalas in till denstatliga frivilliga P-försäkringen kan hänföras till försäkringsform av såvälP-försäkrings- som K-försäkringsnatur. K-delen utgörs härvid av en motförsäkringsom innebär att erlagda återbetalas till den försäkrades dödsbo, omdödsfall inträffar innan pension har böflat utgå. På samma sätt återbetalas delav premiebeloppet, om pension har utgått i mindre än . Motförsäkringfinns vidare, om än i liten utsträckning, i försäkringar som har meddelats avförsäkringsanstalterna. har däremot inte haft något atterinra mot kommitténs förslag om förbud mot kombinerade P- och K-försäkringarsaml förklarat sig införstått med kravet på atl avskaffa dennakombinationsform. Föregen del anser jag följande. Rätten till avdrag för P-försäkring bör avprincipiella skäl begränsas till sådana försäkringsformer som är avsedda enbartför pensioneringsändamål. Detta innebär att utfästelsen inte bör få innehållarätt lill utbetalning av kapitalbelopp eller andra motprestationer som redan fn. hänförs till K-försäkringstyper. Vidare bör endasi ålderspension, efterievandepensionoch invalidpension få komma i fråga som P-försäkringsformer. Kommitténföreslår vidare atl den nuvarande möjligheten att få en utomlands tecknadförsäkring godtagen som P-försäkring bör finnas kvar. Enligt kommitténs meningbör dock dispens inte kunna medges från villkorskraven i vidare mån än attförsäkringen tecknats utomlands. Detta innebär följaktligen atl villkoren iövrigt för P-försäkring måste vara uppfyllda. Jag delar uppfattningen att maninte bör kunna medge avsteg från dessa övriga villkor. I del följande kommerjag att föreslå relativt delaljerade villkor för atl försäkring skall godtassom P-försäkring. Det lorde vara praktiskt taget uteslutet att någon utländskförsäkring kommer att uppfylla dessa krav. Med anledning härav anser jaganledning inte finnas att bibehålla dispensregler för utländska försäkringar. Ifråga om redan meddelade dispenser för utländska försäkringar hänvisar jagtill vad som kommer alt anföras i avsnittet 5.6.1 i samband medikraftträdandet. Enligtmin mening bör möjlighet föreligga alt teckna en livförsäkring med villkor, somöverensstämmer med dem som här föreslås för P-försäkring, men i samband medavtalet få försäkringen klassificerad som K-försäkring. Däremot borenP-försäkring sedan försäkringsavtalet har träffats inte till någon del fåändras till K-försäkring. Kommitténföreslår som lägsta pensionsålder för ålderspension. RSV föreslås dockdispensvägen få medge lägre pensionålder, både generellt för kategori och iindividuella fall. Ålderspension skall i princip vara livsvarig men temporärP-försäkring skall lå förekomma under förutsättning alt den utgår . Ålderspension föreslås vidare skola ulgå med Prop.1975/76:31 118 sammabelopp vid vafle utbetalningstillfälle. Ålderspension enligt allmänpensionsplan skall emellertid få nedsättas. S. k. flänstepensionsförsäkringskall enligt kommitténs förslag alltid vara livsvarig. - En livsvarig ålderspensionskall inte få omvandlas till temporär pension. - 1 fråga om ålderspensionskall förmånsiagare få insättas endast vid flänstepensionsförsäkring. Därvidskall de anställda kunna insättas som förmånsiagare. Detövervägande antalet remissinstanser godtar kommitténs förslag beträffandeålderspension eller lämnar del ulan erinringar. Några uttalar sig dock förbibehållande av nuvarande pensionsålder och vidare för vissia ändringar ifråga om dispensordningen. Dessutom för man fram önskemål om en kortareutbetalningstid än vid temporär ålderspension. Flera remissinstanservill dessutom att ålderspensionen vid flänstepensionsförsäkring skall få varatemporär. Föregen del vill jag anföra följande. Den av kommittén föreslagna lägstapensionsåldern förålderspensionen är i och försig väl moti verad. Man kanerinra om att förtidspension inom den allmänna försäkringenkan komma i fråga endast vid nedsatt arbetsförmåga. Kommiltéförslaget stämmersåledes väl överens med det principiella synsättet inom den allmännaförsäkringen. Vidare bör man beakta kommitténs synpunkt att det övervägandeantalet yrkesverksamma inte vill gå i pension redan vid . Å andra sidan ärarbetstakten och kraven på effektivitet numera högt uppdrivna. Ett växandeantal yrkesverksamma har svårigheter att fortsätta arbeta lill . De somvill trappa ner eller upphöra med sina arbetsinsatser bör hamöjlighet att fylla ut inkomstbortfallet med pension genom frivilligP-försäkring. Genom att bibehålla nuvarande pensionsålder kan man dessutomminska behovet av dispenser. Mot bakgrunden av del anförda förordar jag attlägsta pensionsåldern allflämt bör vara . Ävenom den lägsta allmänna pensionåldern bör det flnnas möjlighettill lägre pensionsålder i vissa fall. Sådan möjlighet föreligger , ochkommittén anser atl denna möjlighet skall vara kvar. Jag delar dennauppfattning. Dispensrälien bör ligga hos regeringen, som dock bör kunna uppdraåt RSV att handlägga dispensärenden avseende individuella fall. Dispens bör kunnameddelas såväl generellt för vissa klart definierbara yrkesgrupper, inom vilkapensionsåldern regelmässigt är lägre än , som efter prövning iindividuella fall. Prövning i individuella fall bör inte som kunna få skeredan vid försäkringens tecknande utan först sedan behovet avpensionsutbetalning har inträtt. Dispens i individuella fall bör ges endast dåsärskilda omständigheter är för handen, exempelvis om försämrade försörjningsmöjligheterföreligger på grund av varaktig sjukdom eller nedsatt arbetsförmåga. Så börockså vara fallet om någon upphör med sin yrkesverksamhet och del kanförväntas att vederbörande inte kommer att ånyo börja yrkesverksamhet.Dispensbeslut som efler regeringens förordnande meddelats av RSV bör inle kunnaöverklagas. Prop.1975/76:31 119 Ålderspensionerbör i princip utgå under hela den pensionerades återstående livstid.Emellertid finns skäl atl i vissa situationer tillåta även temporärålderspension. Temporärålderspension är i första hand avsedd som pensionsskydd i avvaktan på AFP ochATP. Vidare kan sådan pension få användning som pensionsförstärkning under deförsta åren efter pensioneringen. För att den temporära pensionen skall kunnaanvändas som pensionsutfyllnad i tiden mellan den faktiska pensioneringen ochpensionsåldern bör kortaste pen-sionsutbeialningstid kunna understiga den tidsom kommittén har föreslagit, dvs. För elt sådant ställningstagandetalar dessutom den sänkning av pensionåldern i allmän försäkring från 67 till65 år som skall ske med verkan fr. o. m. . Jag föreslår såledesatt temporär pension på grund av P-försäkring måste utgå under menall en utbetalningstid av godtas, om pensionsutbetalningarnaskall upphöra när den pensionsberättigade fyller . Enligtkommittéförslaget skall livsvarig ålderspension inte få omvandlas till temporärålderspension. Detta förslag bör ses mot bakgrunden av den beloppsmässigabegränsning i avdragsrätten för P-försäkring som kommittén har föreslagit ochför vilken jag kommer att redogöra i det följande. Kommittén har befarat atten beloppsmässigt begränsad avdragsrätt skulle leda till att denna utnytfladesi för stor utsträckning för temporära försäkringar. För att motverka en sådaneffekt har kommittén föreslagit en särskild beloppsmässig begränsning förrätten att teckna temporär försäkring. Enligt min mening bör man emellertidinte begränsa möjligheterna att teckna temporär försäkring i vidare mån än vadjag anfört, dvs. så att temporär försäkring måste ulgå under ,eller om pensionsutbetalningarna skall upphöra när denpensionsberättigade fyller . Med hänsyn härtill bör från skattemässigsynpunkt inte något hinder finnas mol att omvandla livsvarig ålderspension tilltemporär försäkring i enlighet med det sagda. Vidare bör det givetvis varamöjligt att omvandla temporär ålderspension till livsvarig ålderspension.Ålderspension bör dock inte få utgå med sjunkande belopp . Däremot flnns inget som hindrar alt beloppet flr stiga efterhand. Man bör nämligen kunna skaffa ett försäkringsskydd som följer denallmänna standardutvecklingen. Beträffandeflänstepensionsförsäkringen innebär kommiltéförslaget att ålderspensionen börvara livsvarig i de fall fråga inte är om planpension. Jag kommer i detföljande att föreslå att avdrag för flänstepensionsförsäkring skall medgesendast då försäkringen tryggar åtagande enligt allmän pensionsplan ellermotsvarande förmåner. Man bör således kunna godta ålderspension vidflänstepension enligt pensionsåtagandel utan hinder av vad jag här föreslagit ifråga om temporära pensioner vid egen P-försäkring. Jag vill i sammanhangetpåpeka att den anställde skall vara förmånsiagare till sådan ålderspension. Prop.1975/76:31 120 bör invalidpension få utgå högst så länge den försäkrade ärarbetsoförmögen eller har nedsatt arbetsförmåga. Vidare bör pensionen utgå medlika belopp . Som har framgått av det föregåendebör den inte få förses med villkor som medför rätt lill kapitalbelopp vidsidan av pensionen och inte heller i övrigt få innehålla moment avK-försäkring. Remissinstansernahar nästan genomgående tillstyrkt kommittéförslaget eller lämnat det utanerinran. En remissinstans påpekar emellertid att kravet på lika stora beloppunder hela utbetalningstiden gör det omöjligt alt anpassakompletteringsförsäkringarna till de varierande förmåner som utgår från allmänförsäkring under sjukpenninglid och förtidspensionstid. Del finns dessutomförespråkare för en utvidgning av kretsen av försäkrade. Föräldrar bör föreslåsfå rätt till avdrag för omyndigt barns invalidpensionsförsäkring. Detta sägsböra gälla i varje fall så länge barn och ungdomar som invalidiseras riskeraratt bli utan ATP. Jagdelar kommitténs uppfattning att invalidpension på grund av P-försäkring skallkunna utgå högst så länge den försäkrade är arbetsoförmögen eller har nedsattarbetsförmåga. Någon utvidgning av kretsen försäkrade utöver vad kommittén harföreslagit - dvs. försäkringtagaren eller, när fråga är omflänstepensionsförsäkring, den anställde - anser jag inte tillräckligtmotiverad. För att inte hindra en anpassning av komplelteringsförsäkringar lillde varierande förmåner som utgår från allmän försäkring bör man frångå kravetpå all pensionen skall utgå med samma belopp vid vafle utbelal-ningstillfälle.Periodicitel i utbetalningarna bör dock krävas. Pensionen bör därför lå upphöratidigast efter det försäkringsavtalet har träffats. Villkor som medförrätt till kapitalbelopp vid sidan av pensionen skall inte få förekomma. 5.2.5 Efterlevandepensionoch övriga .förmånstagarförordnanden Kommitténunderstryker, som tidgare har framhållits, att pension är att anse somuppskjuten lön. Därför bör i princip inte någon annan än försäkringstagarensjälv få lyfta utfallande belopp. Visst undantag sägs dock böra medges för enkrets av närstående, nämligen efterievande make och därmed jämställdsammanboende saml barn. Kommittén föreslår således atl nuvarande generella rättalt genom förmånstagarförordnanden förfoga över utfallande belopp i betydandegrad inskränks för P-försäkringen. Således skall förmånstagarförordnande kunnagöras endast så atl efterievandepension skall tillfalla make och barn. Medmakar jämställs personer, som utan att vara gifta lever tillsammans, om detidigare varit förenade i äktenskap eller gemensamt har eller haft barn. Vidarejämställs med makar även personer som har sammanbott under äktenskapsliknandeförhållanden. Enligt kommittén bör dock i detta senare fall krävas attsamlevnaden har bestått under för att efterievandepension tillförmån för samlevnadspartnern 1975/76:31 121 Med barn avser kommittén förutom biologiskt barn även adoptivbarn,styvbarn och fosterbarn. Efterievandepension skall enligt kommittén utgå medsamma belopp vid vafle utbetalningstillfälle. Efterlevandepension till makeskall vara livsvarig. Efterlevandepension till barn skall upphöra senast närbarnet fyller . Har försäkring avseende efterlevandepension till barntecknats på försäkringstagarens makes liv, skall försäkringen dock upphörasenast när barnet fyller . För handikappade barn föreslår kommittén dockatt efterlevandepensionen får vara livsvarig. Kommittén föreslår slutligen attförmånstagarkretsen skall namnges i försäkringsavtalet. Ettstort antal remissinstanser understryker vikten av att temporär efterlevandepensionbör kunna tecknas för make och därmed jämställd person. Man pekar emellertid påsvårigheterna att visa sammanlevnad under . Några remissinstanservill ta med samlevnadsfall utöver dem som kommittén har ansett böra beaktas. 1fiera yttranden framförs atl efterlevandepension till barn bör få utgå längretid än vad kommittén har föreslagit. Några föreslår som högstagräns. Vidare anser några remissinstanser alt åldersgränsen för barnet bör varadensamma oavsett om försäkringen har tecknats på försäkringstagarens ellerdennes makes liv. Etl stort antal remissinstanser vill som P-försäkringsform hakvar den s. k. försörjningsräntan, dvs. försäkring med viss garanteradutbetalningstid. Dessutom påpekas från några håll att bestämmelser iskattelagstiftningen inte torde kunna inskränka rätten enligt lagen (1927:77)om försäkringsavtal (FAL) atl oinskränkt insätta förmånsiagare. Föregen del får jag anföra följande. I det föregående har jag uttalat mig omkretsen av försäkrade vid P-försäkring liksom om rätten att göra förmånstagarförordnandeni P-försäkringssyslemet. Jag har därvid föreslagit en möjlighet tillefterlevandepension för make och barn. Som make bör givetvis alllid få räknasden som i beskattningssammanhang behandlas som make. I fråga om andrasamlevnadsfall flnner jag i princip inga skäl att gå längre än vad kommitténhar föreslagit. Kravet sammanlevnad kan emellertid medföra onödigasvårigheter. Enligt min mening bör del räcka om personerna sammanbor underäktenskapsliknande förhållanden för försäkflngens tecknande ochdå är mantalsskrivna på samma fastighet. Redan det förhållandet altförsäkringstagaren tecknar en försäkring med efterievandeskydd i dessa fall fåranses innebära att samlevnaden inte är av tillfällig natur. Efterievandepension tillmake och därmed jämställd person skall enligt kommiltéförslaget vara livsvarig.Till grund för delta ställningslagande har bl. a. legat ett önskemål omöverensstämmelse med vad som tillämpas inom planpensioneringssystem o. d. Behovav temporär efterlevandepension förekommer emellertid i vissa lägen. Ettsådant skydd kan vara behövligt exempelvis eller iavvaktan på den efterievandes egen pension enligt allmän försäkring. Jag villdärför inte motsätta mig möjligheten att teckna ett temporärt skydd förefterievande. Prop.1975/76:31 122 fårvarken temporär eller livsvarig efterievandepension utgå med sjunkande beloppunder den första femårsperioden. Möjlighet bör dock finnas att låtapensionsbeloppen stiga efler hand. Motivet härför är samma som vid ålderspension.Den temporära försäkringen bör ulgå under . Man bör dock hamöjlighet att låta sådan pension upphöra när den efterievande maken uppnårpensionsåldern i allmän försäkring, dvs. Sombarn räknar kommittén såväl biologiskt barn som adoptivbarn, styvbarn ochfosterbarn. Jag ansluter mig till denna bestämning. Har försäkringen tecknatspå försäkringstagarens liv, är utgående belopp avsett all användas för barnetsuppehälle och fostran. Enligt kommitténs förslag skall efter levandepension idelta fall kunna utgå högst till dess barnet fyller Jag vill isammanhanget erinra om atl åldersgränsen för barnpension inom ITP-systemetnyligen satts ned till . Vidare får efterievande barn till statsanställdpension endast till . För barnpension från folkpensioneringen gällergränsen och från tilläggspensioneringen gränsen . Kommittéförslagetfår anses väl avvägt. Enligt 7 kap. 1 tj upphör vis.seriigenföräldrarnas underhållsskyldighet för kostnader för barns; uppehälle ochutbildning inte förrän barnet har fåtl den utbildning som med hänsyn tillföräldrarnas villkor och barnets anlag kan anses tillböriig. Detta kan innebäraskyldighet för föräldrar alt bidra till utbildning även vid ålder över 20 år.Detta förhållande bör dock inte grunda rält att genom P-försäkring sörja förbarns uppehälle i nu avsedda fall. Jag föreslår således atl efterlevandepensiontill barn i det fall försäkringen har tecknats på för säkringstagarens livskall upphöra senast då barnet fyller . Jag biträder dock kommitténsförslag att pensionen bör fä vara livsvarig, om barnet är handikappat. Beloppsom utgår på grund av försäkring som har tecknats på försäk ringstagarensmakes liv är avsett att täcka de ökade kostnader, som kan uppkomma om makenavlider, t. ex. för passning och skötsel av barnet. Med make bör kunnajämställas sådan sammanboende som tidigare nämnts. Vidare bör försäkring somhär avses få täcka kostnader även för makes eller sammanboendes barn. Medhänsyn till ändamålet är det naturligt att pensionen inte får utgå längre äntill dess barnet fyller . Pensioneringgenom P-försäkring bör som jag har nämnt få an vändas uteslutande föratt säkerställa försäkringstagarens och hans familjs framtida försörjning.Försörjningsränta kan ulgå under visst antal år efter den försäkrades död menoberoende av viss pensionstagares liv. Denna pensioneringsform har inte någonmotsvarighet i planpensioneringen eller den allmänna pensioneringen och torde iregel inle främst fylla elt pensioneringssyfte utan fläna andra ändamål. Jagär därför inte beredd att tillstyrka P-försäkring i form av försöflningsräntaens till en begränsad för-månstagarkrets. Behovet av efterievandeskydd kannämligen i allt väsenligt tillgodoses inom ramen för det framlagda förslagetmed dess möjlighet alt teckna såväl livsvarig som temporär efterievandepension. Prop.1975/76:31 123 det föregående har anförts om rätten att insätta förmånsiagare tillP-IÖrsäkring innebär all försäkringen måste innehålla förbud mot att senareinsätta andra förmånsiagare än som medges inom P-försäkringssystemet. Dennafråga innehåller civilrättsliga aspekter, och jag avser att behandla dennärmare i avsnitt 5.2.7. föregående har behandlats vissa speciella villkor beiräffande förmånstagarförordnandevid flänstepensionsförsäkring. Kommittén har emellertid i fråga om dessaförsäkringar framfört ytteriigare synpunkter. Enligl kommitténs mening börnämligen försäkringsgivaren vid tecknandet upplysas om att fråga är omflänstepensionsförsäkring. Vidare bör för flänstepensionsförsäkring isin helhet eriäggas av arbetsgivaren. Vidremissbehandlingen har man bl. a. framfört önskemål om elt bibehållande avnuvarande möjlighet att låta arbetsgivare och anställd svara för var sin del avpremien för en flänstepensionsförsäkring. Föregen del lår jag anföra följande. Det är betydelsefullt att skillnad kan görasmellan anställdas egen P-försäkring och försäkring som har tecknats i sambandmed hans flänst. Som jag kommer att utveckla i det följande bör nämligenavdragsrätten för hans egen försäkring och för flänstepensioneringen ordnasefter olika system. Jag finner det därför motiverat atl försäkringsgivarenunderrättas om försäkringens karaktär av flänstepensionsförsäkring. Av sammaskäl bör vidare endasi arbetsgivaren ha åtagit sig atl erlägga premie förflänstepensionsförsäkringen. Möjlighetbör föreligga för anställd att överlåta en P-försäkring till arbetsgivaren. Såkan exempelvis ske i det fallet att en egenföretagare upphör med sin verksamhetoch tar anställning. Jag kommer i del följande atl förorda alt en sådanöveriåtelse godtas. Sker sådan överiåtelse bör enligt min mening försäkringendärvid få karaktär av flänstepensionsförsäkring.