prop · FY03101 · 1975-12-31 00:00:00 — Om en valkretsindelning anses böra komma lill stånd, bör den enligtkommitténs mening göras så, att varje valkrets kan beräknas komma atl tilldelasminsl tio fasta valkrelsmandat. Härigenom kan garantier skapas för atlvalutslagel i valkretsarna på etl proportionellt riktigt sätt speglar opinionendär. Ett naturligt krav är vidare, belönar kommiltén, all valkretsindelningengörs så att varje valkrets kan omslutas av en sammanhängande gränslinje. 1fråga om gäller f. n. all den - liksom landstingskommunerna-alllid skall vara indelad i valkretsar. Härvidlag föreslår kommittén inlenågon ändring. Äveni fortsättningen skall enligt förslaget länsslyrelsen beslula om kommunsindelning i valkretsar. Innan beslut meddelas, skall fullmäktige ha fåll yttrasig i frågan. Fullmäktige skall vidare liksom kunna göra framställningom valkretsindelning hos länsslyrelsen. Förlandstingsvalens del föreslår kommittén, som förut nämnts, alt antaletröstberättigade och inle som anlalel invånare skall vara avgörande för delshur många landstingsman som minsl skall ulses i landstingskommunen, dels hurlandslingsmandalen skall fördelas på valkretsarna. Redan intresset av enhelligaregler motiverar enligt kommittén alt anlalel röstberältigade i kommunen resp.i valkretsarna blir avgörande för minimiantalel fullmäklige och för hurmandaten skall fördelas på valkretsarna. 4.1 Allmänna synpunkter rörande behovet av ett nytt valsystem för de kommunalavalen Flertaletremissinstanser, bl. a. de fiesta länsstyrelserna och landstingskommunernasaml de hörda domkaphlen. och församlings-och pastoratsförbund tillslyrker alt systemet för de kommunala valen ändrashell eller i huvudsak i enlighet med kommitténs förslag. LänsslyrelsenI anser alt det är angelägel atl valsystemet utformas såatt del ger elt från proporlionalilelssynpunkl riktigt resultat. Kommitténsförslag synes lillgodose delta önskemål och medför dessutom alt enhelligaregler kommer atl gälla för de tre valen med gemensam valdag, framhållerlänsstyrelsen. Viden översyn av valsystemet för de kommunala valen bör enligt länsslyrelsen iÅlvsborgs län eftersträvas så enhelliga regler som möjligl för de olika valen.De för gällande reglerna bör därvid i tillämpliga delar varavägledande. Länsstyrelseni län anser att kommitténs förslag förefaller väl genomtänkta ochunderbyggda. i framhåller särskilt att del förriksdagsvalet gällande systemet med bl. a. fasta valkrelsmandat ochutjämningsmandat bör göras tillämpligt vid valen i valkretsindelade kommuner. Fleraremissinstanser ställer sig emellertid på olika punkter kritiska tillkommitténs förslag. Sålunda anser bl. a. sju länsstyrelser saml fieralands-lingskommuner och kommuner all förslaget f. n. inle bör läggas lill grundför lagstiftning. Länsstyrelseni anför att, eftersom det nya valsystemet vid riksdagsval hartillämpats vid endasl ell val och viss kritik har framförts mol systemet,ytterligare erfarenhelerav detta valsystem böravvaktas, innan Slällning taslill frågan om ändring i valsystemet för kommunala val och dess anpassning tillvalsystemet vid riksdagsval. LänsstyrelsenI avstyrker kommitténs förslag och föreslår att nuvarandevalsystem tillämpas tills vidare. Länsslyrelsen framhåller alt del föreslagnasystemet kan försvåra önskvärda majoriletsbildningar och alt intresset atl fålill stånd en god proportionalilel numera knappast är lika starkl vidlandstingsval som vid riksdagsval, eftersom landslingen inle längre ärvalkorporationer vid valen till . Liknande synpunkter anförs avJämtlands läns landstingskommun. Landstingskommuneni saml ett antal kommuner vill avvakta ytterligareerfarenheter av del nya riksdagsvalssystemei och den eventuella översyn avvalsystemet som dessa erfarenheter kan föranleda. om den kommunala demokratin är det inte så angeläget med ettlikformigt valsystem för riksdags- och kommunalvalen att kommitténsofullständigt utredda förslag bör läggas lill grund för ett nytt val-syslem förde kommunala valen. Dengenomgripande ändring i kommunindelningen som skall genomföras samtföljderna av denna bör enligt kommun avvaktas, innan det kommunalavalsystemet ändras. Länsstyrelsernai och i samt läns landslingskommunerinrar om alt val i slutna valkretsar har den fördelen framför det syslem somkommiltén föreslår, atl man i varje valkrets kan lå en mandatfördelning somnära ansluter sig till partiernas väljarunderiag där.Elt syslem med utjämningsmandat gynnar enligt i län valkretsar med stort antal röstande men har mindre gynnsammaverkningar för glesbygdsområden i landstingskommuner med myckel heterogenbefolkningsstruktur. Tillde remissinstanser som tillstyrker kommitténs förslag hör och landstingskommun. 1 en reservation uttalas all del inle kan anses alt deskäl som kommiltén anför överväger de nackdelar som en övergång lill elt hellnyll syslem för landstingsvalen innebär. anför om all val islutna valkretsar har den förtjänsten framför del syslem som kommitténförordar, nämligen atl man i varje valkrets kan få en man-dalfördelning somnära ansluter till partiels väljarunderiag där, betonas. Dessutom anförreservanterna atl ell system med utjämningsmandat gynnar valkretsar med ettstort anlal röstande framför valkretsar med etl mindre anlal. Reservanternaframhåller att erfarenheterna av del nya valsystemet vid riksdagsval är myckelbegränsade och all ytteriigare erfarenheter under alla förhållanden bör avvaktasinnan elt nytt valsystem införs också för landslingen. Klippanskommun kan inle dela kommitténs uppfattning att det är önskvärt att enmotsvarighet till riksdagsvalssystemet införs för de kommunala valens del.Kommiltén har inte lagt fram övertygande skäl för etl ändrat valsystem viddessa val. Kommunen förordar därför att det nuvarande valsystemet behålls vidvalen lill landsting och kommunfullmäktige. kommun menar att del kanifrågasättas om man ännu har vunnit tillräckliga erfarenheter av valsystemetspolitiska effekter, inte minst återverkningarna av 4 96-regeln. Erfarenheterfrån ytterligare ett riksdagsval bör föreligga, innan man på etl sågenomgripande sätt ändrar reglerna för de kommunala valen. remissyttrandena berörs den föreslagna spärren mot småpartier och detär framför allt på denna punkt som remissinstansernas synpunkler är delade.Flertalet remissinstanser släller sig dock bakom kommitténs förslag alt 496-spärren mot småpartier skall tillämpas även vid de kommunala valen. Fleraremissinstanser anser att det är önskvärt atl småpartierna behandlas på sammasätt i de kommunala valen som i riksdagsvalen. Av det 70-tal kommuner som berör4 96-spärren i sina yttranden uttalar sig ett fiertal för en spärr, medaninemot en tredjedel avslyrker eller inte lar ställning till förslaget. Länsstyrelseni delar kommitténs uppfattning atl valsystemet börkompletleras med spärrar mol småpartier. framhåller att det,bortsett från det egenvärde som ligger i att ha samma valsystem vid alla trevalen, från såväl demokratisk som politisk synpunkt är en klar fördel attalltför långt gående partisplittring kan undvikas. Detkan torefälla föga tilltalande att hindra små minoriteter från alt komma tilltals i de beslutande församlingarna, anför i län.Länsstyrelsen anser dock alt en splittring på alltför många småpartier, medkanske i stort sett samma politiska grundsyn, är olillfredssiällande från parlamentarisksynpunkt. Eftersom en småpartispärr har införts i fråga om valet tillriksdagen, bör samma regler gälla vid kommunalvalen. Också iKronobergs län tillstyrker all den för riksdagsvalen gällande spärregelntillämpas vid landstingsvalen, men påpekar att storleken på spärren kandiskuteras. Södermanlandsläns landslingskommun erinrar om alt kommitién uttalar atllandslingsproportionaliieten inte bör få stå tillbaka för de regionalare-presentationsinlressena. Landstingskommunen delar kommitténs uppfattning.Med landstingskommunernas nuvarande uppgifler och de påfrestningar i olikaavseenden som dessa kan medföra måste varje landslingskommun ses som en enhetoch avvägningarna-göras med beaktande av vad som framstår som mest angelägelför landstingskommunen i dess helhel. Genomall förhindra all alltför små partier - såväl gängse parlibildningar somframför allt de som ligger utanför dessa - blir representerade ökar man enligtlänsstyrelsen I förutsättningarna för närmare kon-laktermellan väljarna och de valda . Sådana kontakter förutsätternämligen normalt en lokal eller regional partiorganisation av viss stadga ochmed vissa resurser. Del är vidare tänkbart alt småpartierna kommer atl föramer energiska lokala valkampanjer inför chansen att nå över eller riskera attsjunka under procentspärren, något som bör stimulera ocksä de slörre partiernaalt mer än söka kontakt med väljarna i kommunala och regionala frågor. Parlillekommun anser all 4 96-spärren är nödvändig, eftersom den kan hindra en alltförlångtgående partisplillring i fullmäktige. hälsar de föreslagnaspärreglerna med tillfredsställelse. En partisplittring endast försvagar denkommunala handlingskraften och demokratin. anser all 496-spärren är väsentlig, eftersom spränglistor och lilirälliga småpartier intebör stödjas. menar att del från val-administrativ synpunkt ären fördel med ell enhetligt valsystem och tillstyrker därför den föreslagnaspärregeln. Åtskilligaremissinstanser släller sig emellertid iveksamma eller direkt avvisande tillförslaget om en 4 96-spärr mot småpartier även på det kommunala planet. Småpariispärrenpå riksplanet har enligt ulredningen om den kommunala demokratin motiverats medönskvärdheten av alt förhindra en partisplillring som kan verka föriamande pådel parlamentariska systemet. Enligt utredningen har del visal sig alt lokalasmåpartier i relativt liten omfattning skulle påverkas av en 4 96-spärr, medandäremot den kommunala representationen för några av rikspartierna avsevärtskulle reduceras. Utredningen finner det svårt att utifrån det materialkommunalvalskommitlén har presenterat inta en definitiv ståndpunkt beträffandesmåpartispärrens Utredningen önskar därför en närmare kartläggning av dekonsekvenser som en småpartispärr av olika sloriek kommer all få för desmåpartier som finns representerade i fullmäklige och landsling. Del lordeockså vara befogat med etl mera ingående studium av småpartiernas roll i detkommunalpolitiska systemet, innan slutgiltig ställning las. Ocksåkommunallagsulredningen pekar på de betydande skillnader som föreligger mellanriksdagens och de kommunala representativa organens arbetsformer. Ensplittring på många partier medför på det kommunala fältet inle samma riskerför de beslutande organens arbetsduglighet som när del gäller regeringsarbetet.Del saknas därför enligl kommunallagsulredningens uppfattning anledning att nuinföra en småparlispärr i de kommunala valen. Den föreslagna spärregelnstänkbara negativa konsekvenser betonas av . Förbundetframhåller all del bör observeras att med hittillsvarande avsevärt mildarespärregler olägenheter endast i undanlagsfall synes ha förekommit och atl deeventuella riskerna för sådana olägenheter reduceras ytteriigare, närkommunerna genom kommunindel-ningsreformens fullföljande blir större. En spärrpå 4 96 kan i praktiken innebära alt partier som sammantaget har avsevärt merän 4 96 av väl-jarunderiagel avskärmas från representation. De föreslagnaspärreglerna kan därför bidra till all hos en förhållandevis betydande del avväljarna skapa en negaliv attityd lill det representativa systemets förmåga atlpå ell rikligt sätt spegla medborgaropinionen. Enligt förbundet bör bedömningenvidgas till att innefatta de principiella aspekterna på minoritetsgruppernasrepresentation i en funktionsduglig demokratis beslutande organ.Genom att betona de föreslagna spärreglernas tänkbara negativa konsekvenserönskar förbundet understryka behovet av all del slulgiliiga ställningstagandetföregås av mer grundlig och allsidig prövning än vad kommitténs förslag gerunderiag för. LänsstyrelsenI framhåller att 4 96-spärren skulle få en inte ringa betydelsei länets kommuner. Det måste, enligl , anses otillfredsställandeoch knappast motiverat av de skäl som anförls till stöd för en sådan spärr vidriksdagsvalen all de som har röstat på de partier som inte har klarat 496-spärren inle alls skulle bli representerade. Några ölägenheter för detkommunala arbetet av de småpartier som förekommer f. n. har inte visal sig. Enuppdelning på småpartier medför enligl kommun i kommunala sammanhanginte samma nackdelar som i riksdagssammanhang. Bestämmelserna omproportionella val möjligt att tillsätta effektivt arbetande nämnder ochstyrelser oavsett partifördelningen i kommunfullmäklige och landsling. Det är,anför kommunen, också en fördel för den kommunala demokratin attkommunfullmäktige har förankring bland en så bred krets av väljare som möjligloch all alla opinionsrikiningar kan bli representerade i fullmäktige. Ulricehamnskommun framhåller all medborgarna bör la möjligheler all aktivt delta i beslutsprocessen. Sådana möjlighelereliminerar eller i vart fall begränsar medborgarnas missnöjesanledningar.Därför bör man undvika alt införa nya regler som i slällel minskarmöjlighelerna lill medbestämmande och ökar känslan av maktlöshet inför deetablerade partierna. när det gäller att fånga upp den enskildemedborgarens intresse för kommunens angelägenheter kan en spärregel få en raktmolsail effekt, anför kommun. För atl den kommunala självstyrelsenoch demokratin skall kunna utvecklas och fördjupas krävs alt debatten ocksåavspeglar olika opinioner biand väljarna och alt man inle försvårar för ickeetablerade åsiktsriktningar att komma till tals och vinna infiytande. 1 en reservation mot det tillstyrkande yttrandet frånStockholms läns landstingskommun anförs atl principen bör vara all varje röstskall ha samma värde och att alla opinionsyttringar skall ha samma möjligheteratl komma lill tals. Därför bör enligt reservationen någon småpartispärr inteinföras. Etl par remissinstanser vill ha en lägre spärrnivå än 496. anser atl en spärr på 4 96 är alltför hög. För val lillkommunfullmäklige föreslås 2 96. 1 betyder 2 96 av antalet röstandemer än 1 000 personer. En åsiklsgemenskap av delta omfång synes vara väl värdatt bli representerad i fullmäktige. Också anser att 4 96-spärrenär etl alltför stort hinder mol lokala partibildningar. Kommitténs förslag att parti som i landstingsvalet harfåll minst 12 96 av rösterna inom en valkrets skall kunna bli representerat ilandstinget, även om partiet inte har erhållit 4 96 av rösterna inomlandstingskommunen som helhet, tillstyrks av de fiesta remissinstanserna. Några av de remissinstanser som ställer sig positiva lill4 96-spärren avstyrker emellertid 12 96-regeln. Sålunda framhåller läns landstingskommun atl deargument som kommitién anför mol en 12 96-regel förvalen lill kommunfullmäktigeockså kan anföras beträffande landstingsvalen. Därför föreslår landstingskommunenatt någon 12 96-regel inte hellerskall tillämpas beträffande landstingsvalen. Både Slockholms läns landstingskommun och Stockholmskommun avslyrker förslagel atl 12 96-regeln skall tillämpas i landstingsvalen.De framhåller bl. a. att denna för de) skulle kunna fåanmärkningsvärda konsekvenser, eftersom landsiingsvalkretsarna i Stockholmskommun sammanfaller med valkretsarna för fullmäktigvalel. Detta skulle kunnaleda lill att elt lokalt parti i en och samma valkrets blir representerat ilandstinget genom 12 96-regeln men - om det inte når upp till 4 96 av helavalmanskåren - blir utan representation i fullmäktigvalel trots samma röstetaloch trots alt delta val gäller fiera fasta valkrelsmandat än landstingsvalet.Länsstyrelsen i intar samma ståndpunkt som landstingskommunenoch kommunen. , som inte framför någon egen mening ifråga om småpartispärren, framhåller att en teoretisk följd av det föreslagnasystemet kanbli att ett lokalt parti,som uppnår 12 96 av rösterna i en landslingsvalkretsmen inte 4 96 i kommunen, blir representerat i men inte i fullmäktige. Kommitténs förslag atl 1296-regeln inle skall gälla vid kommunfullmäktigval är enligl iGöteborgs och län otillfredsställande. Undanlagsregeln bör, inle minst ienhetlighetens intresse, prövas också vid kommunfullmäkligval, åtminstone undernågon eller några mandatperioder efter del att kommunindelningsreformen heltgenomförts. Kommitténsförslag i fråga om valkretsindelningen vid valen lill landsting ochkommunfullmäktige accepteras i stort sell av samtliga remissinstanser. Landstingsförbundetär positivt till förslagel men stryker under att valkretsindelningen börbeslutas av landslingen. Förbundet framhåller att antalet mandat per valkretsbör vara fiexibell med tanke på möjligheterna atl bilda naturliga valkretsaroch uttrycker tillfredsställelse över atl kommittén inle föreslår någon övregräns för antalet ledamöter i landsting. Ävenlänsslyrelsen i Slockholms län berör frågan om antalet landstingsman-dal pervalkrets och anför att den finner det naturligt alt utgå från att gällandevalkretsindelning bör behållas, även om den skulle strida mol regeln om attvalkrets bör utformas så att den kan beräknas komma att tilldelas minst åttafasta valkretsmandat. Samma synpunkt framförs av i län,som påpekar atl f. n. endast tillsätter sex landstingsmän men måste ansesutgöra elt naturiigt område för en valkrets. Skaraborgsläns landstingskommun anser atl de nuvarande bestämmelserna om hurvalkretsindelningen för val till landsting beslutas och fastställs börbehållas. Norrbottensläns landslingskommun har däremot inget att invända mot förslaget attlänsstyrelsen skall beslula om indelning i valkretsar på förslag av landstingeteller efler dess hörande. Det förutsätts dock att bestämmelsen tillämpas så attlänsstyrelsen frångår landstingels förslag eller yttrande endasl i ytterstaundantagsfall. Fleraremissinstanser anser att kommunerna själva bör få besluta i fråga omvalkretsindelning för val av kommunfullmäklige. Trollhättanskommun framhåller all den invändning som gjorts atl svårigheter kan uppstå alti större kommuner fä rum med kandidatnamnen på valsedlarna, om bestämmelsernaom valkretsindelning görs fakultativa, inte bör tillmätas så slor betydelse avstår från att låta kommanen avgöra om den skall vara indelad i valkretsareller ej. Ulredningenom den kommunala demokratin framhåller i sill remissyttrande au frågan omreglerna för valkretsindelningen bör hållas öppen, tills en ytterligarekartläggning beträffande konsekvenserna av en småpartispärr har genomförts.Ulredningen anser emellertid all, om man accepterar det förslag till valsystemsom kommittén förordar - vilkel innebär alt valkretsarna saknar betydelse förmandatfördelningen - man å andra sidan kan ifrågasätta behovet över huvud *agetav valkretsar i kommunerna. Remissinstansernatillstyrker i allmänhet kommitténs förslag att antalet röstberättigade skallvara avgörande för fördelningen av antalet lands-tingsmandat resp.fullmäktigemandal mellan valkretsarna. Ettmindre antal kommuner avstyrker emellertid förslaget. a.att den föreslagna ordningen för fördelningen av mandaten på valkretsarna påelt olyckligt säll skulle gynna valkretsar där genomsnittsåldern är hög.Trelleborgs kommun avslyrker också kommitténs förslag i denna del. Resultatetav den ordning som kommitién föreslår blir nämligen all valkretsar med högregenomsnittsålder gynnas på bekostnad av expanderande valkretsar med slorabarnkullar och valkretsar med stort inslag av utländska medborgare. Samtligakategorier av invånare har enligt kommunen i princip samma behov av denservice som landstingskommunen svarar för. Befolkningstalen bör därför liggatill grund för fördelningen av mandal valkretsarna emellan. Kumla kommun anseratt förslaget atl lägga antalet röstberättigade till grund för fördelningen ärsvagt motiverat och endasl ägnat atl "krångla till" bedömningen. Denhitlillsvarande regeln där anlalel invånare är avgörande synes avsevärtenklare. Kommitténsförslag alt landstingskommunerna själva skall få bestämma antalet landstingsmanutöver etl med hänsyn lill anlalel röstberättigade invånare fastställt lägstaantal tillstyrks genomgående av remissinstanserna. Länsstyrelsernai Ålvsborgs och / ifrågasätter emellertid om inte en föreskriftom etl lägsta anlal ledamöter bör kombineras med en bestämmelse om ell högstaantal. 4.4Krav på ytterligare utredning Någraremissinstanser förordar som framgår av redovisningen i det föregående alt bl.a. ytterligare erfarenheter av det nya valsystemet för riksdagsvalen avvaktas,innan ställning las till frågan om elt nyll valsystem förvalen till landstingoch kommunfullmäklige. Under remissbehandlingen har också anförts att dennafråga behöver utredas ytteriigare. anser såiunda att det slutliga ställningstagandet bör föregåsav en mera grundlig och allsidig prövning än vad kommitténs belänkande gerunderiag för. Som framgår av del föregående redovisas liknande uppfattning avutredningen om den kommunala demokratin. Blekingeläns landslingskommun framhåller all del av kommitténs undersökningar framgåratt en lillämpning av det valsystem som kommittén föreslår skulle ge småförändringar i förhållande lill det nuvarande, om 1970 års landstingsval läggstill grund för beräkningarna. Det kan med hänsyn härtillifrågasättas om del finns skäl atl införa ett nytt valsystem. En ytterligareomständighet som enligl landstingskommunen talar mol atl nu ändra reglerna förde kommunala valen är del utredningsarbete som pågår i fråga om landstingskommunernaoch kommunerna. Sålunda har utredningen om den kommunala demokratin att ta uppbl. a. frågor om formerna för med-borgarinfiytandet i landstingskommunerna ochkommunerna. Inom länsberedningen övervägs uppgiftsfördelningen mellan stat, landstingskommunoch kommun. Dessa frågors lösning kan inverka på reglerna om den kommunalarepresentationen och hur den skall väljas, framhåller landstingskommunen.Liknande synpunkter anförs av . SundsvaltsGustav och Skönsmons församlingars kyrkliga samfäUighet anser alt dekyrkliga valen bör bli föremål för särskild utredning, och att i dennautredning bör behandlas frågan om gemensam valdag. 5 Utredningen om den kommunala demokratin Bl.a. mot bakgrund av den i det föregående redovisade remisskritiken förekom ifebruari 1972 överläggningar mellan de politiska partierna i rörandefrågan om ett eventuellt nyll valsystem för de kommunala valen. Därvid var manhell överens om att frågan om en generell spärr mot småpartier inte skulle tasupp till avgörande förrän man närmare fått diskutera vilka konsekvenser för denkommunala demokratin en sådan spärr skulle fa. Ulredningen (C 1970:29) om denkommunala demokratin fick därefter genom tilläggsdirektiv (se 1973 årsriksdagsberätlelse C 10)i uppdrag att kartlägga och beskriva småpartiernas rolli del kommunalpolitiska systemet. Idirektiven anförde föredragande departementschefen bl. a. följande. Ulredningenbör därvid kartlägga förekomsten av småpartier i kommuner och landstingskommuner,varvid bör belysas såväl förekomsten av lokala småpartier som regionalaolikheter i rikspartiernas kommunala förankring. Del bör vidare vara en uppgiftför utredningen atl söka belysa småpartiernas möjligheler till insyn ochinflytande i den kommunala verksamheten och deras betydelse som förmedlare avväljaropinionen. Mol bakgrund härav bör utredningen söka göra en allmänvärdering av småpartiernas roll i den kommunala demokratin och analysera dekonsekvenser från den kommunala demokratins synpunkt som småpartispärrar påolika nivåer i de kommunala valen kan få. Utredningenskulle enligi direktiven arbeta så alt ulredningens undersökningar ochanalyser kunde läggas till grund för elt siulligl ställningstagande lillvalsystemet vid de kommunala valen i god lid års val. Utredningen uppdrog ålfil. kand. under ledning av professor atl utföraen undersökning om småpartier på lokal nivå, som redovisats lill utredningen.Del huvudsakliga undersökningsmale- rialetkommer från intervjuer och enkäter med lokala partiföreträdare. Ledamoten avulredningen har på dennas uppdrag utfört en valstatistiskundersökning betitlad Effektehav mandatspärr vid val till kommuner ochlandsting.