prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Detla gäller även om aktietecknarenhar rätt att förvärva bundna aktier. Om ett förbjudet rättssubjekt på lagligtsätt förvärvat bunden aktie har han på grund av sådan aktie företrädesrättendast tUl ny bunden aktie, jfr 1 § tredje stycket. Gällandelag upptar beslämmelser om att aktietecknare, som har rätl att förvärva endastfria aktier, skall erhålla sådana vid tilldelningen. Som utredningen framhållitär det emellertid utan sådan bestämmelse klart att en tecknare, som enligtbolagsordningens förbehåll inte får förvärva bunden aktie, inte kan tUldelassådan aktie. Självfallet kan tUlåtet rättssubjekt tUldelas bundna eller friaaktier. Enligtdepartementsförslaget har stiftama alltid rätt att beslämma över tilldelningenav aktier. Aktietecknama har vid bolagsbildning över huvud taget inte någonrätt att kräva tilldelning. Med hänsyn härtill har i deparlementsförslaget ejupptagits gällande lags regler rörande fördelningen vid bolagets bildande avfria aktier mellan aktie-tecknarna i faU då dessa aktier över- eUer understigerdet antal som tillkommer sådana tecknare som endast får förvärva fria aktier.Detta skall också ses mot bakgrund av att det vanligen är ganska ovisst vidbolagsbUdningen, om fria' aktier har annat värde än bundna. Omtecknare, som endast får förvärva fria aktier, sammanlagt tecknat flera aktierän den medgivna fria kvoten, måste självfallet tecknarnas tilldelning begränsasså att kvoten inte överskrids. Sktdle det bli fria aktier över, tUlfaller dessade övriga tecknarna. Har tecknare enligt första stycket andra punkten angivitvilket antal fria aktier som får till- delashonom, får han naturligtvis inle tilldelas flera fria aktier än han själv harangivit. I övrigt får fördelningen av fria aktier ske på det sätt stiftamabeslämmer. Vid ökning ellernedsättning av aktiekapitalet får enligt tredje stycket förhållandet mellanantalet bundna och antalet fria aktier inte ändras i slrid mot förbehållet. Ompå grund därav vid nyemission inte med företrädesrätt tecknade friaaktier kan utges, skall de fria aktierna fördelas mellan tecknama i förhållandetill tecknat antal och, i den mån del inle kan ske, genom lottning. Utges fleranya fria aktier än som tecknats med företrädesrätt, skall enligt stycketöverskottet på samma sätt fördelas bland dem som tecknat med företrädesrätt pågrund av bundna aktier. Utnyttjasvid nyemission företrädesrätten att teckna aktier helt för både bundna och friaaktier, behålls proportionen mellan antalet bundna och antalet fria aktier ochnågra särskilda komplikationer uppstår inte. Utnyttjas företrädesrätten förfria aktier helt men för bundna aktier endast delvis, kan proportionenförryckas. Slyckel syftar till alt förebygga alt något sådant inträffar genomregler som innebär att tUldelningen av tecknade fria aktier begränsas. Vidbegränsningen skall om möjligt göras en proportionell minsknmg med hänsyn tillvad var och en tecknat med företrädesrätt på grund av fria aktier. Det kanockså bli nödvändigt med lottning. De särskilda bestämmelserna om proportionellminskning och lottning skall ses mot bakgrand av att olika värden kan hautbUdats för fria och för bundna aktier när det blir aktuellt med nyemission. Paragrafeninnehåller särskUda bestämmelser om emission av konvertibla skuldebrev o. 1. lagstiftnmg omkonvertibla skuldebrev m. m. innehåller särskUda bestämmelser om bundna ochfria aktier, 19 och 20 §§. Motiven för dessa paragrafer redovisas i prop. 1973;93 s. 79 ff och 121 ff. Enligt förevarandeparagraf skall vid emission enligt 5 kap. iakttagas att förhållandet mellanantalet bimdna och antalet fria aktier inle ändras i strid mot förbehållet, omden i emissionsvillkoren medgivna utbytes- eller teckningsrätten skulleutnyttjas tUl fullo. Emissionskursen, utbyteskursen eUer kursen vid nyteckningfår bestämmas högre i fråga om skuldebrev där utbytes- eller teckningsrättenavser fri aktie än i fråga om annat skuldebrev. Vid utbyte eller nyteckningutfärdas bundna och fria aktier i enlighet med vad som anges i skuldebreveteller optionsbeviset. Den som endast har rätt att förvärva fri aktie får intetUldelas bunden aktie. Dessabestämmelser överensstämmer med föreskrifterna i 19 § lagen om konvertiblaskuldebrev m.m. Den i denna senare paragraf upp- tagnaföreskriften om att i skuldebrev och optionsbevis skall anges om utbytes- ellerteckningsrätten avser bunden eller fri aktie har emellertid överförts till 4 §departementsförslaget. I departementsförslaget har inte heller upptagits regelnatt vid registreringsanmälan antalet utgivna fria och bundna aktier skallanges. Denna regel avses ingå i en av regeringen utfärdad förordning omregistrering. Enligtförsta stycket skall i varje brev eller interimsbevis som avser bunden aktieanges att aktien är bunden. Brevet eller beviset behöver endast innehålla orden"bunden aktie". Iandra stycket föreskrivs att i emissionsbevis skall anges om rätten till nyaktie tillkommer aktieägare på grand av bunden eller fri aktie. I konvertibeltskuldebrev, i skuldebrev förenat med optionsrätt till nyteckning och ioplionsbevis skall anges om utbytes- eller teckningsrätten avser bunden ellerfri aktie. Tredjestycket innebär att i aktieboken skall för varje aktie anmärkas om den ärbunden eller fri. Iparagrafen behandlas vissa situationer då antalet fria aktier kommit altöverstiga medgiven kvot. Ett överskridande av denfria kvoten kan inträffa i samband med att aktie av visst slag omvandlas tillaktie av annat slag exempelvis om i samband med konverteringen aktiensröstvärde ändras. Denna situation regleras i paragrafen. En molsvarandebestämmelse infördes i gällande aktiebolagslag i samband med 1973 årslagstiftning. Paragrafengäller vidare fall då överskridande av kvoten för fria aktier är en följd avatt bundna aktier förklaras förverkade eller i samband med nedsättning avaktiekapitalet blivit inlösta eller indragna. När överskridande av denfria kvoten har skett vUket kommer till registreringsmyndighetens kännedom isamband med registrering skall bolaget för registreringanmäla och visa att det tillåtna förhållandet mellan antalet bundna och antaletfria aktier har inträtt. Sker inte det, skall registreringsmyndighelenförelägga bolaget atl inom en månad inkomma med anmälan jämte bevis. Följs intedetta föreläggande, skall registreringsmyndigheten göra anmälan till rätten förtvångslikvidation av bolaget och underrätta bolaget därom. I gällande aktiebolagslag,194 a §, finns bestämmelser som innebär att vid anmälan för registrering av omvandlingav aktier skall, när omvandlingen medför ändring av förhållandet mellanantalet bundna och fria aktier, bl. a. lämnas redogörelse härför. föreslagit kommer molsvarande bestämmelser att intagasi registreringsförordningen. Paragrafeninnehåller särskilda bestämmelser om förfarandet när antalet fria aktier pågrund av utbyte av konvertibel obligation eller nyteckning på grund avskuldebrev förenat med optionsrätt till nyteckning kommil att överstiga denenligt förbehållet medgivna kvoten fria aktier. Paragrafen motsvarar i sak 20 §lagen om konvertibla skuldebrev. I fråga om den närmare innebörden avparagrafen hänvisas till prop. 1973: 93 s. 79 ff och 122 ff. Vissajämkningar av den i 20 § andra stycket lagen om konvertibla skuldebrev intagnalagtexten har gjorts. Departementsförslaget innebär att reglerna i 4 kap. 5 §,7 § första stycket samt 812 §§ gäUer vid sådan nyemission som behandlas iförevarande paragraf i den mån annat inte följer av paragrafen. a. att registreringsmyndigheten skall förelägga bolaget att anmäla och visa att det tillåtna förhållandet mellan antalet friaoch antalet bundna aktier inträtt. Denna lidsfrist är längre änden som medges enligt 5 §. Detta sammanhänger med att bolaget måsle få tid påsig för att genoniföra den särskilda form av nyemission som behandlas iparagrafens andra stycke och som syftar till att återupprätta det tillåtnaförhållandet mellan antalet fria och antalet bundna aktier. Paragrafenreglerar förfarandet när förbehåU skall tas in i ett redan bildat aktiebolagsbolagsordning. Bestämmelsema i paragrafen är analogt tillämpliga, om ettexisterande förbehåll ändras så att flera aktier blir bundna. Bolagsstämmansbeslut om alt införa förbehåll är som framgår av första stycket giltigt, om detbiträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som devid stämman företrädda aktierna. När stämman fattat sitt beslut, skall detlaregistreras varefter styrelsen skall verkställa beslutet. Andrastycket irmehåller regler angående bestämmandet av vilka aktier som skall varafria och vilka som skall vara bundna. Detta skall bestämmas av styrelsen införnotarius publicus. Det är alltså fråga om en särskild förrättning införoffentiig myndighet. Tillhör aktie vid tiden för registreringen av beslutet omförbehållets intagande i bolagsordningen någon, som på grand av förbehålletinte får förvärva bunden aktie, skall aktien i fråga vara fri, om ägaren integenom överlåtelse förvärvat den efter beslutet med vetskap om beslutet.Tidpunkten för kungörelsen om beslutets registrering är alltså i principavgörande för frågan huravida aktie som förvärvats av förbjudet rättssubjektskall omfattas av förbehållet och alltså bli bunden. Inskränkningen kan emellertidockså göras gällande mot den som efter beslutet om förbehållets införandei bolagsordningen men före kungörelsen genom överlåtelse förvärvat aktie ivetskap om bolagsstämmans beslut. Närstyrelsen i enlighet med dessa bestämmelser skall avgöra vilka aktier som måstevara fria har styrelsen att utgå från aktieboken och vad som eljest är känt förstyrelsen beträffande aktieinnehavet. När detta avgörande fatlats skallbestämmas vilka av de övriga aktiema som skall vara fria. Det sker i förstahand genom överenskommelse mellan aktieägama. Har sådan överenskommelse inteträffats, skall lottning tillgripas. De aktier som ej enligt lottningen skallvara fria aktier blir bundna aktier. Ilikhet med utredningsförslaget innehåller departementsförslaget inte någonmotsvarighet till gällande bestämmelser om fördelning av fria aktier närakliebreven har utgivits i serier med olika antal aktier. Det föreligger ingethinder mot att i sådana fall verkställa lottningen så att den först sker mellanserierna efter dessas storlek och därefter inom varje serie och atl samtligaaktier som avses med samma akliebrev blir antingen bundna eller fria. Förvad som förekommit vid förtätlningen inför publicus skall skriftligredogörelse upprättas och bestyrkas av publicus. Närförrättningen inför publicus har slutförts skall styrelsen enligttredje stycket utan dröjsmål fordra in aktiebreven på de aktier som skall varabundna. Anmaning härom till aktieägama skall ske enligt bolagsordningensföreskrifter om kaUelse till bolagsstämma. Dessuiom skall skriftlig kallelseavsändas tUl varje aktieägare vars postadress är känd för bolaget. kommit in skall breven till de aktier som skall vara bundna försesmed påskrift därom. Anteckning i aktieboken skall ske om vilka aktier som ärbundna och vilka aktier som är fria. Om den aktieägare som senast antecknats iaktieboken på grund av förbehållet inte kan förvärva bunden aktie, får påskriftpå brevet inte ske utan att i aktieboken införs sådan ägare till aktien som kanförvärva bunden aktie utan hinder av förbehållet. Ilikhet med gällande lag upptas inte i departementsförslaget några beslämmelserom upphävande av förbehåll eller om ändring av förbehåll i mildrande riktning.Beslut härom fattas enligt vanliga bestämmelser om ändring av bolagsordningen.Det bör påpekas att regeringens medgivande fordras för ändring avbolagsordning som innehåller förbehåll som gör bolaget till"tillåtet" rättssubjekt (se 2 § tredje stycket lag). Enligtförsta stycket skall efler det alt beslut har fattats om att ta införbehåll i bolagsordningen eller talan om av beslutet genom lagakraflvunnen dom ogillats för registrering anmälas attbeslutet har blivit verkställt. Sker inte anmälan inom , skallregistreringsmyndighelen förklara, att frågan om ändring av bolagsordningenhar förfallit. När beslutet om sådan förklaring har vunnit laga kraft upphörvarje verkan av den i förbehållet bestämda inskränkningen. Anteckningarna iaktieboken skall strykas och påskriften på aktiebreven makuleras i den månaktiebreven tiUhandahålls för det. När det är fråga om att införa förbehåll harbolagen i allmänhet i förväg förvissat sig om att tiUräckligt antal aktier kanbindas för att förbehållet skall kunna genomföras. Om emellertid detta intevisar sig vara möjligt, bör bolaget kunna annuUera beslutet ulan att avvaktaatt registreringsmyndigheten ingriper enligt första stycket. Särskildabestämmelser härom finns i andra stycket. Enligt stycket kan bolagsstämman medenkel majoritet besluta att frågan om förbehållets intagande i bolagsordningenskaU förfalla. Ett sådant beslut skall genast anmälas för registrering. Paragrafeninnebär att utdelning inte får äga rum på bunden aktie innan i aktiebreveteller interimsbeviset angivits att aktien är bunden. Bestämmelsen syftar bl. a.tiU att göra det möjligt för styrelsen att tvinga fram aktiebrev ochinterimsbevis för att förse dem med anteckning om att aktien är bunden. Avordalydelsen framgår vidare att styrelsen är skyldig att innehålla utdelningtill dess aktiebrevet eller interimsbeviset företes. Kapitletsbestämmelser om registrering överensstämmer i huvudsak medutredningsförslagets. Detta bygger i sin tur på samma principer som gällandelag. Vissa förenklingar har dock företagits i förhållande till gällandelagstiftning. Departementsförslagetbygger, liksom gäUande lag, på den s. k. nor-malivprincipen. Det betyder attaktiebolag har rätt att vinna registrering, om det bUdats och organiserats iöverensstämmelse med lagens föreskrifter och detta styrks införregistreringsmyndigheten med de uppgifter och handlingar som särskiltföreskrivs i lagen. Registrering skall alltså ske, om hinder däremot inte möterpå gmnd av aktiebolagslagen eller annan författning. Registreringssystemetinnebär att man får tUl stånd en legaliletskon-troll av vissa åtgärder somföretas inom aktiebolagen. Vidare medför systemet en publicitet. Genomregistreringssystemet kan man tillvarata det allmännas intresse av att kunnakontroUera att bolag bildas i behörig ordning. Vidare får man till stånd enkontroll av att bolagsordningens bestämmelser inte strider mot de regler lagenuppställer till skydd för aktieägare eUer borgenärer och andra enskilda. Genompubliciteten åsladkommes att tredje man kan få inblick i bolagets förhållandeni vikliga avseenden. Liksom igällande lag anges i departemenlsförslaget alla fall när skyldighet föreliggeratt göra anmälan för registrering. anges också de materiellaförutsättningarna för denna skyldighet. När skyldighet att göra anmälan förregistrering föreligger har bolagen också rätt att erhålla registrering. De ilagen angivna materiella förutsättningarna för anmälningsskyldighet är alltsåsamtidigt förutsättningar för rätt att få registrering. Systemet innebär ocksåatt bolagen inte har rätt alt kräva registrering i andra fall än när föreskriftom registrering finns. I något fall föreligger inte skyldighet men väl rättatl på anmälan få till stånd registrering, se t. ex. 14 kap. 8 §. Gällandelags regler om registrering är, som utredningen påpekat, både detaljerade ochganska svåröverskådliga. I stor utsträckning är i själva verkelregislreringsbeslämmelserna tUl karaktären en instruktion förregistreringsmyndigheten angående vad som vid olika tillfällen skall iakttasbelräffande införingar i registret m. m. Jag delar ulredningens uppfattning attdet i detla hänseendet är motiverat att förenkla systemet så till vida att endel beslämmelser om registrering bör tas in i en av regeringen utfärdadförordning och inte regleras i lagen. I paragrafen föreskrivs att patent- och registreringsverketär registreringsmyndighet för aktiebolag och att registreringsmyndighelen förakliebolagsregisler för registrering enligt lagen eller annan författning. I registreringsförordningen bör tas in närmare anvisningarom hur registret skall föras. Införingarna i registret grundas på anmälan av bolageteller den som anmälan enligt 8 kap. 15 § gäller eller på underrättelse avrätten eller konkursdomaren. Införingarna kan dessutom vara grundade på ålgärdersom registreringsmyndigheten vidtar ex officio. Enligt paragrafen skall det som införs iaktiebolagsregistret utan dröjsmål kungöras av registreringsmyndighelen i . Detta motsvarar vad som gäller f. n. Som framhållitstidigare (se s. 220) har i en inom utarbetad promemoria(Ds Ju 1974: 2) frågan om revision av gällande regler om kungörandet tagitsupp. I promemorian (s. 52) föreslås att nuvarande ordning behålls såvitt avserkungörandet av införingar i aktiebolagsregislret. Iparagrafen görs undantag från kungörelseplikten i fråga om meddelande frånkonkursdomaren att bolaget blivit försalt i konkurs eller alt förhandling omoffentligt ackord inletts liksom föi anmälning atl beslul härom upphävts eller konkurs avslutats ellerförhandling om offentligt ackord avslutals eller upphört. I dessa fall skernämligen kungörelse i det hos konkursdomaren anhängiga målet. Enligt gällande lag skall i vissa fall, närregistreringsmyndigheten förklarar bolagsslämmobeslut förfallet, anteckningregistreras och kungöras om att tidigare införd uppgift i registret ombolagsstämmobeslut avförs därifrån. Såsom ulredningen funnit kan sådan särskildanteckning om avförande ur registret undvaras med hänsyn till den publicitetsom i sådana fall knyts till anteckningen i registret avregistreringsmyndighetens beslut. Enligt paragrafen, som överensstämmer med gällande lag,har registreringen och kungörandet den verkan all tredje man skall anses hakännedom om det som blivil infört i registret. Undanlag härifrån görs dock idel fall alt det av omständighetema framgår all tredje man varken ägde ellerborl äga vetskap om vad som införts i registret. Paragrafen är utformad efter mönster av 19 §handelsregisterlagen (1974: 157) jfr prop. 1974: 4 s. 246. Paragrafen innehåller beslämmelser bl. a. om närregistrering skall vägras. Bestämmelserna i första och andra styckena innebär altregistrering av anmälan inle kan ske ulan föregående legalitelsprövning iformellt och materiellt avseende. Registreringsmyndighelen skall således se tUlatt uppgifler och handlingar lämnas enligt bestämmelserna i lagen och denkommande registreringsförordningen. Den skall också granska att beslut ochannat som anmälan gäller överensstämmer med lagens och bolagsordningensföreskrifter liksom att beslut till sitt innehåll inte strider mot lag ellerannan författning. Granskningen skall också innefatta alt beslutet inte fått enavfattning som gör det i något viktigare hänseende otydligt eller vUseledande. Paragrafens första stycke innehåller också bestämmelser omförfarandet hos registreringsmyndigheten. I den delen överensstämmer paragrafeni sak med de nya regler härom som införts i gällande lag (se prop.1974; 4 s. 250 f). Gällande lag innehåller särskild beslämmelse omförfarandet för det fall att stadgad avgift inte har erlagts. Någon motsvarandeuttrycklig bestämmelse härom finns inte i deparlementsförslaget. Avsikten äralt registreringsförordningen skall innehålla bestämmelser om skyldighet försökande att i vissa fall erlägga avgift. Om sökanden inte har gjort det, harhan inte iakttagit vad som är föreskrivet för anmälan för registrering. Avförevarande paragraf följer då att bolaget skall föreläggas att Efterkommer sökanden inle föreläggandet, skallavskrivningsbeslut meddelas. Ettbolagsstämmobeslut som inte tillkommit i behörig ordning eller som på grand avsitt innehåll strider mot lagen eller bolagsordningen får enligt paragrafen iprincip inle registreras. Enligt 9 kap. 17 § gäller dock att sådantbolagsstämmobeslut kan bli gällande, om klandertalan inte väckts inom viss inyssnämnda paragraf angiven tid. Ett beslut, som blir gällande därför attklandertalan inte väcks, kan enligt andra stycket registreras. Utgångspunktenär alltså att när klanderfristen gått lUl ända något hinder förregistrering inte längre föreUgger. SkuUe regislreringsmyndigheten finna attdet finns en klander-grund som måsle göras gällande genom talan ,bör självfallet utgången av avvaktas. Har klandertalan väckts, börregistreringsmyndigheten i princip inte verkställa registrering förrän domföreligger. Attbeslut registreras innan preskriptionstiden löpt ut hindrar i och för sig inte attklandertalan ändå anställs. Klandertalan får också väckas, omregistreringsmyndigheten skulle ha registrerat bolagsstämmobeslut som är ennullitet. Harbolagsstämmobeslut registrerats, kan aktieägare genom talan vid domstol enligt9 kap. 17 § få registreringen upphävd. Beträffande beslut som är underkastadeklanderpreskription gäUer dock självfallet att talan måste väckas innanpreskription inträtt. Rätt för annan än bolaget att föra talan om upphävande avregistrering finns enligt allmänna rättsgrundsatser. Talan mot beslut omregistrering kan självfallet också föras i administrativ ordning, se 7 §. framhållit har registreringsmyndighelen rätt atl från sökandeninfordra de handlingar och uppgifter som behövs för prövning enligt denna paragraf. Fördet fall att anmälan avskrivs eller registrering vägras har utredningenföreslagit att registreringsmyndigheten genast skriftligen skall underrättabolaget eUer, i fall som avses i 8 kap. 15 §, annan som gjort anmälan förregistrering om beslutet och skälen härför. Skyldighet att lämna anmälarenunderrättelse om innehållet i beslut åvilar emellertid numeraregistreringsmyndigheten redan på grand av bestämmelsen härom i 18 §förvaltningslagen (1971: 290). Jag framlägger därför inte något förslag omsådan beslämmelse i aktiebolagslagen. I enlighet med utredningens förslag böremellertid föreskrivas underrättelseskyldighet i de fall dåregistreringsmyndigheten meddelar beslut utan föregående anmälan. 1. nedsatt aktiekapitalet enligt 4 kap. 13 §, 2. förklarat fråga om nedsättning av aktiekapitalet,fusion eller införande av förbehåll i bolagsordningen om bundna aktier enligt6 kap. 1 saml Nr 103 7§, 14 kap. 5 § resp. 17 kap. 8 § förfallen, när sökanden inte inom föreskriventid fullföljt ärendet, 3. avfört bolag ur registret enligl 13 kap. 18 §, 4. förelagt eller utdömt vite enligl 19 kap. 2 §. Föreskriftenhärom i tredje stycket skall ses mot bakgrund av reglerna i 7 § om besvär. Paragrafeninnehåller en hänvisning till firmalagens regler om avförande av registreradfirma. Stycket motsvarar de bestämmelser som infördes i gällandeaktiebolagslag (201 § första stycket). Omtredje man lider skada genom en införing i aktiebolagsregislret i andra fall ännär firmaintrång föreligger, skulle han enligt utredningsförslaget, liksomenligt gällande lag, vid domstol kunna föra talan om registreringens hävandeoch om skadestånd. Talan om upphävande av registrering skulle riklas motbolaget. Också skadeståndstalan skulle riklas mot bolaget. Föregen del anser jag att del inte finns något praktiskt behov av en sådanbestämmelse. Den har därför inte upptagils i departemenlsförslaget. Jag villerinra om att den nya firmalagen innehåller bestämmelser om ensamrätt tillsekundärt kännetecken. Paragrafeninnehåller beslämmelser som syftar till alt förhindra att akliebolagsregistretsuppgifter om bolagsordningens bestämmelser beträffande aktiekapitalet,minimikapitalet eller maximikapitalet eller om aktiernas nominella beloppstrider mot registrets innehåll i dessa avseenden. Iparagrafen föreskrivs att ändring av bolagsordningens bestämmelser omaktiekapitalet, maximikapitalet eller minimikapitalet eller om aktiernasnominella belopp endast får registreras med ökning eller nedsättningav aktiekapitalet, om ökningen eller nedsättningen är nödvändig för attaktiekapitalets storlek skall bli förenlig med bolagsordningen. Deltamotsvarar i sak vad utredningen förordat.