prop · FZ03180 · 1975-12-31 00:00:00 — fastighelinle skall medges med mindre än att bostadsbyggnaden vid försäljningstiUfälletvarit åsätt ett taxerat byggnadsvärde av lägst . Rätten till fast lilläggföreslås böra knytas till förekorhsten av bostadsbyggnad på den såldafasligheten eller fastighetsdelen. Vidare har kommittén dis-' kulerat hurrätlen lill 3 000-kronorstillägg kan påverkas av att bostadsbyggnaden rivitseller förstörts genom brand. Här föreslär kommittén att rällen att räkna fastatillägg för den rivna eller förstörda byggnaden skall bortfalla om arbetet medalt ersätta byggnaden inle påbörjas . Motsvarande föresläs böragälla om en bostadsbyggnad tagits i anspråk huvudsakligen för annat ändamål änbostadsändamål. Kommittén behandlar också en fråga rörande ersättning på grundav skadeförsäkring, bör lagtexten (punkt 2 sista stycket avanvisningarna till 36 S KL) ändras så att det framgår att inte det fastatillägget utan endast den justerade anskaffningskostnaden skall indexuppräknas. har föreslagit i dessa hänseenden bör enligt min uppfattninggenomföras. Kravet på all bostadsbyggnaden skall ha ett laxerat byggnadsvärdeav lägst lOOOO kr, bör dock enligt min mening inte bara gälla annan fastighetulan även jordbruksfastighet. Vidare bör denna be-loppsmässiga spärr inteknytas till del faktiskt åsatta taxeringsvärdet utan till det värde som denavyttrade byggnaden rätteligen hade bort vara åsalt. Vidavyttring av del av fastighet kan del förekomma att det taxerade byggnadsvärdetför taxeringsenheten inte korresponderar mot den bostadsbyggnad som finns påfastighetsdelen. Så är fallet t. ex. om byggnadsvärdet avser byggnader såvälpå stamfasiigheten som på den avyttrade fastighetsdelen. Frägan om 3 000-kronorstilläggkan medges bör i dessa fall avgöras med utgångspunkt i förhållandena påfastighetsdelen. Rätt till lillägg bör således föreligga om del kan antas attbostadsbyggnaden på fastighetsdelen skulle - om denna utgjort en taxeringsenhet- ha varil åsalt ett taxerat byggnadsvärde av lägst . Vidrealisationsvinslberäkningen skall hänsyn tas till värdeminskningsavdrag somden skatlskyldige åtnjutit . Detta sker genom all omkostnadsbeloppetreduceras med summan av medgivna avdrag. Beräknas faslighetens ingångsvärdemed ledning av vissl års taxeringsvärde, skall omkostnadsbeloppet inle minskasmed andra värdeminskningsavdrag än sådana som åtnjutits fr. o, m, nämnda år.Vidare gäller den begränsningen all hänsyn inte i något fall skall tas tillavdrag som åtnjutits , Såvittgäller avdrag för värdeminskning på byggnader och därmed i avskrivningshänseendejämställda tillgångar, skall f n. avdrag som vissl år understigit , inlebeaklas vid vinstberäkningen. Värdeminskningsavdrag som hänför sig till skogeller annan naturtillgång samt skogsvägar. Prop.1975/76: 180 138 täckdikningsanläggningaroch andra markanläggningar skall däremot beaktas oavsett beloppets storlek. är det principiellt sett fel alt indexuppräkna omkostnadsbeloppetmen inte värdeminskningsavdragen. En indexuppräkning av avdragen är, anförkommittén, ofrånkomlig t.ex, när en byggnad får skrivas av på en gång med anlitandeav investeringsfond. Uppräkningen bör enligt kommittén i princip ske från detår för vilket värdeminskningsavdraget medgavs. En föreskrift om att samtligavärdeminskningsavdrag skall indexuppräknas anses inte behöva medföra någrapraktiska svårigheter. Kommitténhar anfört att om beloppsspärren för förbättringskostnader m, m. slopas bördenna spärr tas bort även för värdeminskningsavdrag. Enligt kommittén bör manvidare av praktiska skäl ulgä från all den skatlskyldige kunnat utnyttja de påbeskattningsåret belöpande värdeminskningsavdragen. Kommittén föreslår därföratt omkostnadsbeloppet vid beräkning av skattepliktig realisationsvinst ochavdragsgill realisationsföriust skall minskas med de belöpandevärdeminskningsavdragen oavsett om dessa har åtnjutits eller inte. föreslagit har allmänt tillstyrkts vid remissbehandlingen. Någonremissinstans anser dock att omkostnadsbeloppet inte bör reduceras medvärdeminskningsavdrag som fastighetsägaren i praktiken inte kunnat utnyttja. Jagdelar kommitténs uppfattning alt värdeminskningsavdrag - i likhei med omkostnadsbeloppel- skall omräknas med hänsyn till inträffade förändringar i den allmännaprisnivån. Uppräkningen bör avse inte bara ordinära värdeminskningsavdragpåbyggnader, markanläggningarsamt skog och andra naturtillgångar utan ocksåbelopp med vilka fastigheten avskrivits i samband med utnyttjande avinvesteringsfond, arbetsmiljöfond, inves-teringskonlo för skog m. m. Ensärskild föreskrift om detta bör införas i lagtexten. 1 enlighelmed milt slällningstagande beträffande kostnader för förbättringsarbeten o, d,anser jag att någon ändring inte bör göras i fråga om beloppsgränsen - 3 000kr, - för värdeminskningsavdrag på byggnader m. m. Vad gällervärdeminskningsavdrag som inte kunnat utnyttjas delar jag kommitténsuppfattning att starka praktiska skäl talar för all alla värdeminskningsavdragskall behandlas enhelligl. Att j efterhand behöva klariägga om ett avdragföranlett minskning av den taxerade inkomsten eller medfört ökad möjlighet atttillämpa reglerna om förlustutjämning skulle enligt min mening medföra ett merarbetesom inte står i rimlig proportion till avdragets betydelse vid realisationsvinslberäkningen, som tidigare påpekats, inte inräknas värdet av fastainventarier och därmed vid beräkning av värdeminskningsavdrag jämställdatillgångar. För tydlighetens skull kan tilläggas, att avskrivningar på dessatillgångar över huvud tagel inte kommer alt påverka realisationsvinslberäkningen. Prop.1975/76: 180 139 7.3.2Försäljning av del av fastighet tn. m. Delavyitring av fastighel Beräkningav realisationsvinst vid fastighetsförsäljning bygger pä en jämförelse mellaningångsvärdet och försäljningspriset. Avser försäljningen blott en del avfastigheten bör den skattskyldige givetvis inte få tillgodoräkna sig avdrag föringångsvärdet för hela fastigheten. Detta värde mäsle på någoi sätt fördelasmellan den sålda fastighetsdelen och den del av fastigheten som är kvar i denskattskyldiges ägo. F, n,saknas regler om hur denna fördelning skall utföras, Enligl praxis skerproportioneringen med utgångspunkt i värdenivån vid förvärvstillfället, Dellainnebär all man söker utreda hur stor del av fastighetens ingångsvärde som vid förvärvsiillfalleibelöpte på den avyttrade fastighetsdelen. Beräknas ingångsvärdet med ledning avett taxeringsvärde , t, ex, taxeringsvärdet föreförsäljningen, lorde ingångsvärdet fördelas mellan den sålda och den behållnafastighetsdelen med utgångspunkt i den värdenivå som legat lill grund förfastighetstaxeringen. Kommitténanför att det ofta är mycket svårt att uppskatta en avyttrad fasiighetsdelsandel av hela ingångsvärdet med ledning av värdenivån vidanskaffningstillfället. Huvudsakligen av praktiska skäl föreslår kommitténdärför att möjlighet lämnas till fördelning med utgångspunkt i värdenivån vidliden för avyttringen. Förslaget överensstämmer med vad som f n. gäller vidupplåtelsefallen. Så stor del av fastighetens totala ingångsvärde skall såledesavräknas vid realisationsvinslberäkningen som försäljningsbeloppet utgör avfastighetens hela värde för försäljningen. Dennaalternativa regel förutsätter - anför kommittén - kännedom bl. a. om helafastighetens ingångsvärde och hela fastighetens värde vid försäljningstillfället.En sådan utredning kan enligt kommittén vara motiverad om delförsäljningenavser den helt övervägande delen av taxeringsenheten. Om försäljningen omfattarendast en liten del av en stor taxeringsenhet bör man däremoi enligl kommittén inleobligatoriskt kräva en utredning av ingångsvärdet m, m. avseende helafastigheten. 1 dessa fall kan, anför kommittén, ingångsvärdet förden såldafastighetsdelen schablonmässigt sättas till I kr. Schablonregelnföreslås få tillämpas om den försålda delen avser en eller ett fåtal tomteravsedda att bebyggas med bostadshus och köpeskillingen är av detför taxeringsenheten gällande taxeringsvärdet vid försäljningstillfällei. Flertaletremissinsianser som tagit upp frågan om vinstberäkning vid avyttring av del avfastighet har tillstyrkt kommitténs förslag att den skatlskyldige skall kunnavälja mellan att beräkna ingångsvärdet för fastighetsdelen med ledning avvärdenivån vid förvärvstillfället och värdenivån vid avyttringstillfället. Denföreslagna schablonen för beräkning av ingångsvärdet I kr. per kvm, har inteheller föranlett krilik vid remiss- Prop.1975/76:180 140 behandlingen.Några remissinstanser anser dock att schablonen lått ett alltför snävttillämpningsområde. För egen del vill jaganföra följande. Att utföra en korrekt vinstberäkning är ofta svårt vidavyttring av en hel fastighel (taxeringsenhet). Än slörre problem uppkommer om avyttringenavser blott en del av fastigheten, 1 detta fall måste ingångsvärdet,förbättringskostnader m. m, på något sätl fördelas mellan den såldafastighetsdelen och återstoden av fastigheten. Svårigheterna blir särskillslora om man måste beakta kostnader och avdrag som ligger långt tillbaka iliden. Det kan därför framhållas all den föreslagna regeln att hänsyn inteskall las lill vad som inträffat är ägnad alt underlättavinstberäkningen jämfört med nuvarande regler. Enligt nuvarande praxisfastställs ingångsvärdet för en avyttrad fastighetsdel med ledning avvärdenivån vid förvärvstillfället. Kommittén har föreslagit att den skatlskyldige.om han så önskar, i stället skall få uppskatta ingångsvärdet med utgångspunkt ivärdenivän vid avyttringstillfället. Denna metod, som ger ett högreingångsvärde för fastighetsdelen om denna varit föremål för störrevärdestegring än fastigheten i dess helhet, torde i fiertalet fall varaenklare att lillämpa än en metod som bygger på värdenivån vidförvärvstillfället. Jag delar kommitténs uppfattning att den skattskyldige börkunna fritt välja mellan de båda metoderna. Kommitténs förslag bör alltsågenomföras. Jag tillstyrker vidarekommitténs förslag alt ingångsvärdet schablonmässigt får beräknas lill 1 kr.per kvm vid försäljning av tomter avsedda att bebyggas med bostadshus. Regelnbör, som kommittén föreslagit, få tillämpas endast om köpeskillingen förtomtmarken understiger 10 96 av fastighetens taxeringsvärde. Erfarenhelerna avdenna schablonregel får visa om del - som några remissinsianser föreslagit -finns anledning att utvidga regelns tillämpningsområde. Enfastighetsreglering enligt fastighetsbildningslagen (1970:988) som i sin helhetgenomförs som byte av mark utlöser f. n. inte någon realisationsvinstbeskaltning.Vinstbeskattning aktualiseras endasl om ersättning för avstådd mark helt ellerdelvis utgår i pengar. Har mark avståtts mot vederlag i både mark och pengar,skall beskattningen avse endast den del av vinsten som hänför sig till kontaniersättningen.Del är härvidlag ulan belydelse om marköverföringen grundar sig på en frivilligeller tvångsmässigt genomförd förrättning. Av praktiska skäl har man. när delgäller fastighetsreglering enligl 5 kap, fastighetsbildningslagen, ansett sigböra undanta smärre kontantersättningar från beskattning. Beskattning kan idessa fall komma i fråga endasl om den eller de ersättningar i pengar som denskattskyldige fått under beskattningsåret överstigit . När mark avslåsgenom inlösen Prop.1975/76:180 141 enligt8 kap, fastighetsbildningslagen utgär hela ersättningen i pengar. Någonbeloppsgräns har inte uppställts för dessa fall. Kommitténföreslåratt den skatlskyldige-i likhei med vad som föreslagils beträffande delavyttring-skall kunna välja mellan att beräkna ingångsvärdet med ledning av värdenivånvid förvärvstillfället och värdenivån vid avyttringstillfället. Kommitténtorde dock inte ha avsett alt schablonregeln för faslslällande av ingångsvärdeskall vara tillämplig vid marköverföring. Som framgått av det föregåendeförutsätter nämligen schablonregeln att den avstådda marken skall användas förbostadsändamål. Ettpar remissinstanser har anfört alt gränsen för skatteplikt bör höjas från 5 000kr, lill . samt att det bör klarläggas i vad mån ersättningar vidfastighetsklyvning enligl IIkap. fastighetsbildningslagen börmedföra realisationsvinstbeskattning, 1 övrigt har kommitténs förslag inteföranlett några invändningar vid remissbehandlingen. Föregen del anser jag att de av kommittén föreslagna huvudmetoderna för beräkningav ingångsvärde bör få tillämpas även vid marköverföring. Den som vidfastighetsreglering avstått från mark bör alltså kunna beräkna markensingångsvärde med ledning av antingen prisnivån vid avyitringstilirället ellerprisnivån vid förvärvstillfället. Däremot bör schablonregeln, dvs. attingångsvärdet schablonuppskattas till I kr. per kvm, inte få begagnas vid marköverföring.Vad jag nu sagt föranleder vissa i huvudsak redaktionella ändringar avlagtexten i förhållande till kommitténs förslag. Realisationsvinstsom uppkommer genom fastighetsreglering enligt 5 kap, fastighetsbildningslagenär skattepliktig endasl om den sammanlagda ersättningen i pengar underbeskattningsåret överstiger . En ersättning som uppgår till ,är alltså skattefri medan en ersättning som uppgår till . i sin helhetutlöser realisationsvinstbeskattning. Denna tröskeleffekt är mindre lämplig.Jag föreslår att beloppsgränsen ersätts av ett fribelopp på högsl , Enliglmin mening bör alliså endast den del av det kontanta vederlaget som överstiger5 , bli föremål för beskattning. Genomförs denna ändring av avdragetskonstruktion synes nägon bdoppsmässig höjning av avdraget inte vara nödvändig. Medanledning av vad några remissinsianser anfört om ersättningar i samband medklyvning enligt 11 kap. fastighetsbildningslagen vill jag framhålla att sådanaersättningar skattemässigt bör behandlas på samma sätt som ersättningar enligt5 kap, fastighetsbildningslagen. En föreskrift om detta bör tas in i lagtexten. Engångsersättningvid upplåtelse av nyttjanderätt eller servitutsrätt lill faslighet påobegränsad tid likställs med köpeskilling vid avyttring av fastighet. Pä sammasätt behandlas engångsersättningar som fastighetsägare 1975/76: 180 142 uppbärför sådana inskränkningar i förfoganderätten till fastighet som kan föreskrivasenligt naturvårdslagen (1964:822) eller liknande författningar. Föratt undvika beskattning av bagatellersältningar fär den skattskyldige frånsammanlagda ersättningsbeloppet under ett beskattningsår göra avdrag med högsl2 . Detta schablonavdrag får dock inte överstiga ersättningsbeloppet.Avdrag kan emellertid medges med högre belopp om den skatlskyldige kan visa atthans avdragsgilla omkostnader överstigit . Vid vinstberäkningen ansesså stor del av fastigheten avyttrad som ersättningsbeloppet utgör avfastighetens hela värde vid tiden för beslulel om inskränkningen iförfoganderätten eller för upplåtelsen av nyttjanderätten ellerservitutsrätten. Ingångsvärdet beräknas alltså i upplåtelsefallen med ledningav värdenivån vid upplåtelsetillfället och inte - som vid avyttring avfastighetsdel - med ledning av värdenivån vid förvärvstillfället. Kommittén torde inte haavsett nägon ändring av reglerna för beskattning av engångsersättning för marksom upplåtits för obegränsad lid. Kommitténs ställningstagande har inteföranlett några invändningar vid remissbehandlingen. I några remissyttrandenhar dock framhållits att det f n. ibland är oklart i vad mån olikaengångsersättningar vid upplåtelse av mark pä obegränsad tid eller på grund avatt bestående skada tillfogats fastigheten skall beskattas. För egen del vill jaganföra följande. Enligt nuvarande regler skall ingångsvärdet för upplåten markberäknas med utgångspunkt i värdenivån vid upplåtdsetillfällei. Denna regel ärnaturiig med tanke pä att ett utnyttjande av värdenivån vid förvärvstillfälleti princip förutsätter att det gär att avgöra med vilket belopp köpeskillingenför fastigheten hade reducerats, om fastigheten redan vid förvärvet hadebelastats av den ifrågavarande upplåtelsen. En sådan uppskattning är självfallelofta omöjlig att utföra med rimliga krav på precision. Motdenna bakgrund anser jag att ingångsvärdet i upplåtelsefallen obligatorisktbör beräknas med ledning av värdenivån vid avyttringstillfället. Denna skillnadi förhållande till delavyttringar och marköverföringar bör komma till direktuttryck i lagtexten, Vidberäkning av realisationsvinst på grund av fastighetsavyttring måste hänsyn tastill delavyttringar som gjorts . Detta kan belysas med ettexempel. Anlag att en person, som inköpt en fastighet för ,, efterfemårs innehav avyttrarell markområde från fastigheten för . och tio årsenare avyttrar sitt återstående faslighetsinnehav. Det synes uppenbart att denskatlskyldige inle bör få använda hela den ursprungliga köpeskillingen förfastigheten, , som ingångsvärde vid beräkning av vinsten pä grund avden slutliga avyttringen. Viss del av ingångsvärdet måste anses belöpa på detavyttrade markområdet. Prop.1975/76: 180 143 ingångsvärdevid den slutliga försäljningen bör således redovisas skillnaden mellan 100 000kr. och den del av det ursprungliga ingångsvärdet som kan anses konsumerad genomdelavytiringen. KLinnehåller inte några regler om hur det ursprungliga ingångsvärdet skallminskas på grund av en tidigare gjord delavyttring eller markupplåtelse. Ipraxis lorde man söka fastställa hur stor del av det ursprungliga ingångsvärdetsom belöper på den avyttrade eller upplåtna fastighetsdelen. Denna fördelningav ingångsvärdet sker i avyttringsfallet med ledning av värdenivän vidförvärvstillfället och i upplätelsefallel med ledning av värdenivån vidupplåtelsetillfället. Som ingångsvärde för fastigheten vid den slutliga avyttringentorde få redovisas skillnaden mellan det ursprungliga ingångsvärdet och den delav detta värde som kan anses ha belöpt på den tidigare avyttrade eller upplåtnamarken, 1punkt 4 av anvisningarna till 35 S KL finns en bestämmelse om hur ingångsvärdetskall minskas i de fall då en fastighetsägare har avstått mark genommarköverföring enligt fastighetsbildningslagen. Enligt denna bestämmelse skallingångsvärdet för hela fastigheten reduceras med sä stor del av ingångsvärdetför del genom marköverföringen avstådda markområdet som ersättningen i pengarutgör av totala vederiaget för marken. Omingångsvärdet på det återstående fastighetsinnehavet beräknas med ledning avett efter delavytiringen, markupplåtelsen eller marköverföringen åsalttaxeringsvärde bör avyttringen etc, givetvis inte påverka ingångsvärdetsstorlek. Kommittén föreslår attlagtexten skall kompletteras med en allmän föreskrift om alt delförsäljningarskall minska omkosinadsbdoppets storiek när återstoden av fasligheten avyttras.Kommittén diskuterar utföriigt hur denna reducering av det ursprungligaingångsvärdet skall göras och skiljer därvid bl, a, mellan det fallet atteventuell realisationsvinst på grund av delavytiringen varit skattepliktig ochdel fallet att avyttringen inte kunnat föranleda beskattning. 1 det förstafallet bör man enligt kommittén kunna utgå från att endast så mycket avfaslighetens lotala ingångsvärde har konsumerats som motsvarar det lägsta avvederlaget för markområdet och framräknad andel av ingångsvärdet. Hadeeventuell vinst varit skattefri nödgas man enligt kommittén, såvidaingångsvärdet vid slutavyttringen besiäms med ledning av ett taxeringsvärde,reducera detta värde med hänsyn till den värdenedgång som föranletts av delavytiringen.Utgår man däremoi från den faktiska förvärvskostnaden får man enligt kommitténförst söka fastställa hur mycket taxeringsvärdet nedgått eller borde ha nedgåttpä grund av delavytiringen. Den faktiska förvärvskostnaden föreslås sedan börareduceras procentuellt lika mycket som taxeringsvärdet nedgått eller kan ansesha bort nedgå. Kommitténanför att beräkningen av den del av det ursprungliga ingångsvärdet som kananses konsumerad på grund av en delavyttring ofta måste göras efterdet avyttringen skett. Med hänsyn till att ut- Prop.1975/76: 180 144 redningenär så pass komplicerad har kommittén funnit del nödvändigt att - som enalternativ regel - föreslå att konsumerad del av fastighetens ursprungligaingångsvärde får, utan särskild utredning, upptas till 50 96 av erhållenersättning. Ingångsvärdet för återstoden av fastigheten skall dock inteberäknas lägre än noll. anfört om konsumeringav ingångsvärdet har inte föranlett några erinringar vid remissbehandlingen.Lantbrukarnas skattedelegation framhåller dock all tillämpningsområdet förschablonregeln, dvs, alt ingångsvärdet för avyttrad fastighetsdel skall ansesmotsvara hälften av erhållen ersättning, synes oklar. Enligt delegationen ärdet ovisst om den föreslagna regeln skall tillämpas oavsett om eventuell vinstpå grund av delavytiringen varit skattefri eller inte. För egen del vill jaganföra följande. Vid beräkning av ingångsvärde för en avyttrad fastighet måste,såvida en del av fastigheten avyttrats mellan den tidpunkt till vilkenfastighetens ingångsvärde hänför sig och tidpunkten förden slutliga avyttringen,hänsyn tas lill delavytiringen. Som ingångsvärde på fastigheten vid denslutliga avyttringen bör i princip redovisas skillnaden mellan hela delursprungliga ingångsvärdet och den del av detta värde som kan anses konsumeratgenom delavytiringen. En allmän beslämmelse om alt en delavyttring bör påverkaomkostnadsbeloppet bör, som kommittén föreslagit, införas i lagtexten. Däremotsynes del inte möjligt att i KL lämna detaljerade anvisningar om hur detbelopp, varmed det ursprungliga ingångsvärdet bör reduceras, skall beräknas. Jag vill emellertid idetta sammanhang framhålla att beräkningen av det belopp varmed ingångsvärdetskall minskas på grund av en delavyttring givetvis bör grundas påden avyttradefastighetsdelens andel av ingångsvärdet. Om denna andel har uppskattats isamband med beräkning av realisationsvinst vid delavytiringen, bör det däfastställda beloppet användas även vid den slutliga avyttringen. Har exempelvisingångsvärdet för ett avyttrat markområde beräknals till , bör - viden senare förelagen vinstberäkning i samband med avyttring av återstoden avfastigheten -det ursprungliga ingångsvärdet för hela fastigheten reduceras med20 . Vad nu sagts bör gälla oavsett om markområdets andel av det ursprungligaingångsvärdet uppskattats med ledning av värdenivån vid förvärvstillfälleteller med ledning av värdenivån då markområdet avyttrats. Detsamma bör gällaom ingångsvärdet för markområdet schablonmässigt fastställts till I kr, perkvm. Endelavyttring kan ha gjorts under sådan lid alt eventuell vinst varil skattefri.Det kan också inträffa att eventuell vinst visserligen varil skattepliklig menatt det vid avyttring av återstoden av fastigheten inte gär att utreda vilkabeskattningskonsekvenser delavytiringen hade. Även i detta fall bör man enligtmin mening söka uppskatta hur slor del av del ursprungliga ingångsvärdet somkan anses ha belöpt pä den avyttrade fastighetsdelen. Detta belopp kan självfallelavvika från den ersättning som Prop.1975/76:180 145 uppburitsför området i fråga. Jag delar således inte kommitténs uppfallning att detursprungliga ingångsvärdet i detta fall skall reduceras med belopp motsvarandeerhållen ersättning. Beräkningenav den del av det ursprungliga ingångsvärdet som kan anses konsumerat på grundav en delavyttring måste ofta göras efter det att delavytiringenskett. Som kommittén föreslagit bör det finnas vissl utrymme för enschablonmässig beräkning av ingångsvärdet för ett avyttrat markområde.Schablonen kan - i enlighel med kommitténs förslag - lämpligen utformas så altden avyttrade fastighetsdelens ingångsvärde anses motsvara hälften aversättningen för denna fastighetsdel. Jagvill betona att schablonregeln bör komma till användning endast dåingångsvärdet för det avyttrade markområdet inte går att uppskatta med rimligtkrav på precision. Kan det exempelvis utredas att av ingångsvärdetför hela fastigheten belöpt pä del avyttrade markområdet, bör det ursprungligaingångsvärdet an.ses ha reducerats med denna procentsats och inteschablonmässigt med belopp motsvarande av köpeskillingen för markområdet.