prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Genomfördneiiominskning av antalet anställda från Återstående netto- 1972 till minskning till sept, 1973 sept.1974 sept. 370 I 550 2 000 1 900 Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 44 Överbefälhavaren har för programplaneperioden1976/77-1980/81 krävt en minskningom 2 340 anställda netto. De av myndigheterna inplanerade personalminskningarna understigerangivna minskningsmål med ca 860anställda. De myndigheler som inte har ansett sig kunna nå minskningsmålenanför skiftande motiv härför. Personalkostnaderna kan begränsas endasi genom alt antalet anställdaminskas. Alla möjligheter till personalminskningar måste därför las till vara inom ramen för naturliga avgångar och eneffektiv omplaceringsverksamhet. Förverkligandet av de uppsatta personalminskningsmålen förutsätter en aktiv ochsolidarisk medverkan av försvarels samtliga myndigheler. Jag vill idetta sammanhang framhålla att en myndighels personalbehov måste bestämmas medutgångspunkt i planerad verksamhetoch aktuella förhållanden och intepå grundval av en organisation somhar faslslällls vid en tidigaretidpunkt. Detta innebär att s. k. vakanser måsle accepteras. Överbefälhavaren har i särskild skrivelse lill regeringen lämnat förslag om all slopa de särskildapersonalminskningsmålen. Överbefälhavaren anför bl. a. all försvarels planerings- och ekonomisystem i nuvarandeomfattning tillgodoser kravet påstyrning av ambitionsnivåerna inom olika verksamhetsområden. Denna styrning sker enligl överbefälhavaren på ett logisktsäll genom atl mål för verksamheienanges som de ekonomiska resurserna avpassas mol dessa mål.Överbefiilhavaren anseratt förändringar av antalet anställda därmed bliren naturiig följd av den överordnade,'sy-slemriktiga styrningen. Jag är beredd all överväga andra metoder för all styra personalkostnadsulvecklingen än detnuvarande uppdraget all genomföra vissa personalminskningar. Jag anseremellertid - inte minst mot bakgrund av deslutsatser som kan dras av personalplaneringen i årets programplaner - atl detnuvarande uppdraget överbefälhavaren om en minskning med 3 900anställda netto måsle genomföras innan andra metoder föratl styra personalkostnadsulvecklingenövervägs. De uppställda minskningsmålen bör därför gälla. Rationaliseringarna inom försvaret medförsjälvfallet påfrestningar för personalen.Personalminskningarna underiättas dock i mänga fall'av alt pensionsavgångarna är stora . Trotsdetta måsle många byta arbetsuppgiftereller flytla. Även om anslällningsirygghelen alllid är garanteradmedför omställningarna oro och problem för många anställda. Genom skilda åtgärder från samhällets sida söker man reduceradessa svårigheler. Planeringen av g r u n d u t b i I d n i n g e nhar skett med förutsättningen alldel på försök införda systemet med avkortad grundutbildning tillämpas under programplaneperioden.Försvarsgrenschefernas planering av grundutbildningens omfattning grundas på överbefälhavarens direktiv och jaggodtar i. v. denna planering. Beträffande repetitionsulbildningen anserjag i likhet med Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 45 överbefälhavarenatt den nu har sådan omfattning och inriktning att planeringen kangälla t. v. Jag vill även ta upp vissa speciella planeringsfrågor. Vissa investeringar som genomförs i rationaliseringssyfte eller på grund av beslut om omlokaliseringar bör enligtchefen för armén och överbefälhavaren finansieras genom att särskilda medeltillförs utgiftsramen t. ex. i formav långsiktiga krediter. Enligl chefens för armén programplan föreligger inga sådana investeringsbehov /77. försvarsutredninghar i uppdrag atl överväga om del behövs särskilda åtgärder för atl underiätta personalbesparandeomorganisationer. Utredningens överväganden och förslag bör enligt direktivenför uiredningen föreligga när regeringens anvisningar förprogramplaneringen för perioden /78-1981/82skall utarbetas. Jag anser alt försvarsulredningens överväganden bör avvaktas innan ställning tas iflnansieringsfrågan. Oavsett vilkaförslag som försvarsutredning kan komma att lägga fram härom är jag dock av den uppfattningen attbeslutad flyttning av re-gemente(SDsaml ulbyggnaden av integrerade förråd för flygvapnet måsle planeras in och genomföras så tidigt som del ärproduktionstekniskt möjligl. Planeringsramens procentuella fördelning påavvägningsområden framgår av följande sammanställning. Nominellti% 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 Vidmakthållande på kort sikt av befintliga försvarsresurser 3 880 40,5 40,2 39,5 39,8 41,6 41,5 Omsättningav äldre och tillförsel av nya försvarsresurser 4 869 Forskning och utveckling 825 9 574 100,0 100,0 100,0 100,0 100.0 100,0 I Beräknat utfall. Överbefälhavaren aktualiserar i sinprogramplan ett ändrat system för prisregleringav försvarsutgifterna. Med anledning härav vill jag erinra om att även denna frågaövervägs av försvarsutredning. Tillgrund för utredningens överväganden ligger bl. a. elt betänkande som har avgetts av expertutredningen angåendeprisreglering av försvarsutgiftema.Även dessa överväganden och förslag av försvarsulredningen skall redovisas ochföreligga när regeringens anvisningar för programplaneringen för perioden1977/78-1981/82 utarbetas. I avvaktan på försvarsutredningens överväganden är jag inte beredd all föreslå någraförändringar i det nu till-lämpadesystemet för prisreglering av det militära försvarets utgifts- och planeringsramar. 1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 46 Med hänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen atl godkänna de riktlinjer för det militäraförsvarets fortsalla inriktning som jag har angett i del föregående. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 47 Civilförsvarsslyrelsen är programmyndighet förhuvudprogrammet Civilförsvar som omfattar följande delprogram. 6.1 Ledning i krig 6.3 Skydd för allmänheten Delprogrammen ger underlag för såvälavvägningsdiskussioner som utvecklingenav organisatoriska program inom civilförsvaret. har i enlighet medregeringens anvisningar lämnat inprogramplan för civilförsvaret för perioden /77-1980/81. Program-planen harutarbetats inom anvisad planeringsram. Planeringsramen framgår avföljande tabell (prisläge ; milj.kr. 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 Sunimii Planeringsram 163,6 163,6 163,6 163,6 163,6 818.0 erinrar inledningsvis omde riktlinjer som gäller för civilförsvarets utveckling enligt tidigarebeslut av statsmakterna. Grundläggande för planeringen är att befolkningenskall skyddas mol verkan av i första hand konventionella stridsmedel vidbekämpning av mål i samband medinvasion och vid markstrider. Åtgärder för skydd mot ABC-stridsmedel skallvidtas lill måttligakostnadsökningar. Så stor del som möjligt av resurserna skall användas lill skyddsåtgärder i förebyggande syfte. Åtgärder skall bl. a. planeras för all förbättraskyddet för befolkningen i områdendär det f n. är brist på skyddsrum. Styrelsen erinrarom de riktlinjer somhar lämnats härför i propositionen med förslag lill lag om ändring icivilförsvarslagen (prop. För mobiliseringsberedskapen gäller au den böranpassas till möjligheterna att få förvarning när en skärpning av lägelföreslår. I fråga om skyddsmasker förbefolkningen skall en produktionsberedskap med begränsad årlig anskaffning av skyddsmaskerupprätthållas. för ledning och undsättning skall anpassas Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 48 till de ändrade planeringsföruisättningarna inom ramen för den nuvarandekrigsorganisationens personal- och materielbehov. Vidare skall enligl riktlinjerna utbildnings- och övningssyslemet förcivilförsvarspliktiga ses över ochutbildnings-, övnings- och förrådsorganisationen för civilförsvaret ges enfastare form. erinrar liksom iföregående programplan om svårigheterna alt med avseende på skador ochverkan av vapeninsatser dra en gräns mellan civilaoch militära mål. Vapenutvecklingen innebär enligl styrelsens uppfattning bådenegativa och positiva drag ur civilförsvarels synvinkel. De senastekrigen visar en klar tendens att de civilaoffren blir allt fler. 1 fråga om den svenska samhällsutvecklingen ochdess inverkan på civilförsvarels planering framhåller styrelsenföljande. Tillväxten av tätorterna fortsätter i huvudsakmen har dämpats i de största städerna.Bostadsbyggandet inriktas mot ca 70 000 nya lägenheter enligt kommunernas och länens bedömningar förliden . Byggnadsvolymen påverkar utbyggnadstakten för skyddsrum. I låghusområden förutsätts ienlighet med statsmakternas beslutskyddsrum komma atl anordnas fr. o. m. när de nya skyddsrumsplanerna börjar tillämpas. Styrelsen erinrar också om att den kommunalaberedskapsplanläggningen gårlångsammare än vad har räknat med. F. n.bedöms mer än hälften av primärkomrriunerna ha beredskapsplaner. Delta innebäratt planläggning för inkvartering och försörjning med bl. a. el, värme och vatten är genomförd baradelvis på nivå. Inte hellerär beredskapen för kommunernas bistånd till civilförsvaret med lungaarbetsmaskiner tillfredsställande. Av betydelse är den fredstida räddningstjänstensutveckling och kommunernas ansvar härför. Civilförsvarsslyrelsen sammanfattarcivilförsvarets uppbyggnadsläge i stort enligt följande. Civilförsvarets organisation för ledning och undsättningm. m. är uppbyggd med personal ochmateriel lill i genomsnitt . Förfarandet vid rekrytering av civilförsvarspliktiga har nyligensetts över. leder detta lillett bätlre personalläge än det nuvarande. Antalet skyddade ledningscentraler anges till av behovet. 1 övrigt pekarcivilförsvarsstyrelsen på debrister som f n. finns i alarmeringssystemel. är en av civilförsvarets svagastelänkar. Den har inte den uthållighetsom behövs och förvarningstiderna är korta. Styrelsen anser all civilförsvaretsorganisation som helhet inle uppfyller de krav på uthållighet som ställsav de angreppsfall som ligger till grund för planeringen. Antalet platser i skyddsrum uppgår till ca5,1 milj. uppskattarbehovet till ca 12 milj. platser ibörjan av 1990-talel. Ca 125 000 platser har kommil lill /75. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 49 skyddstillgångensamma ojämnheter och brister som har redovisats i tidigare programplaner. Verksamheten bör enligtcivilförsvarsslyrelsen ha följande inriktning. Av del fria planeringsuirymmet skall så stor delsom möjligt användas för atl förbereda och förbättra allmänhetens skyddi bristområden, främst i de s. k.innerområdena i de största tätorterna. För atl förbättra skyddet skall också de operativa principerna för beslut omutrymning och planläggningen för utrymning ses över i början avperioden. Huvuddelen av krigsorganisationens behov avanläggningar skall täckas underperioden. Äldre ledningscentraler skall börja moderniseras för atl säkerslälla erforderiig beredskap.Alarmeringssystemel skall ägnas särskild uppmärksamhet. Vidare skall lednings- och undsättningsenhelerna organiseras om /78-1980/81.Krigsorganisationens materiel kompletterasoch personalorganisationen görs fullständigare. Ett nyttgrundutbildnings- och övningssystem skall efter hand införas för alt förbättra befälsutbildningen ochövningsverksamheten. Endasi ca 30procent av manskapet grundutbildas i fredslid. Som en följd av den beredskapssänkning som detta kan innebära skall enmindre del av undsäilningsorganisationenutbildas och förrådsställas som snabbi mobiliseringsbara enheter (s. k. S-enheter). Härigenom ökasockså möjligheterna att utnyttja civilförsvaret för katastroflijälpunder fredslida förhållanden. Anläggningarna för utbildnings-, övnings- ochförrådsverksamheten utvecklas i enlighet med de riktlinjer somriksdagen har antagit. Civilförsvarsslyrelsen framhåller alt det är avslor vikt vid planeringen och genomförandet att styrelsen har handlingsfrihetalt inom ramen för angivenverksamhetsinriktning utnyttja tilldelade resurser. Styrelsen har därför inom områdena materielanskaffning ochproduktion av anläggningar lagt in enstörre överplanering i början av programplaneperioden än i tidigare planer. Kostnaderna för all hålla nuvarande organisationvid makt beräknas till ca 507 milj.kr. Häri inräknas bl. a. kostnader för förvaltning, viss utbildning, underhålls- ochförrådsverksamhet, produklionsberedskap för skyddsmasker och omsättning av materiel. Ytteriigareplaneringsuirym-me binds avbeställningar vid periodens ingång av materiel och anläggningar och av statsbidrag till skol- och traflkaniskyddsrum. För atl läckabefintliga brister och tillföra nya civilförsvarsresurser och för alt investerai fredsorganisationen och genomföraforskningsverksamhet återstår ca 182 milj. kr. 1 fråga om avvägningen inom dettaplaneringsulrymme på de olika delprogrammenanför civilförsvarsslyrelsen bl. a. följande. 19 milj. kr. avsätts tillåtgärder för alt förbättra skyddet för allmänheten. 4Riksdagen 1975/76. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 50 Civilförsvarsstyrelsenhar hemställt att länsstyrelserna skall verka för atl kommuner medinnerområden, som har varit undantagna från skyldigheten att bygga skyddsrum,skall upprätta förenklade skyddsrumsplaner som kan vara lillledning för beslut om bristtäckningsåtgärder. Planerna skall ulföras så atl de kan utgöra en grund för den kommandekommunala skyddsrumsplaneringen.Bristerna avses övergångsvis i försia hand täckas genom atl avtal träffas med fastighetsägare som anordnarskyddsrum till följd av skyddsrumsbyggnadsplikten att utföraskyddsrumsplatser även för omkringliggandefastigheters behov. Ersättning lill fastighetsägaren förutsätts härvid utgå för det antal platser som tillkommer utöverskyddsrumsbyggnadsplikten. I andrahand utnyttjas bl. a. möjligheter att bygga friliggande skyddsrum och att inrätta skyddsrum i bergtunnlar ochandra underjordiska utrymmen. 1 fråga om delprogrammen Ledning och Undsättninghar lagtfram förslag lill ändradkrigsorganisation för civilförsvaret. Den nya krigsorganisationen den ändrade planeringsinriktningför civilförsvaret som försvarsbeslut angav. Inriktningen innebäratt det s. k. konventionella kriget betonas starkare, vilket kräver en enhetligare, röriigare, mer uthålligoch ledningsmässigt starkare organisation.Krigsorganisationen skall i vissa hänseenden fastställas av regeringen. Underprogramplaneperioden fortsätler kompletteringen av materiel lill nuvarande organisation, vilket också i stortkommer att läcka behovel för den nyaorganisationen. Viss nyanskaffning kommer att bli nödvändig föratt tillgodose ställdauthållighelskrav. Produktion av anläggningar för krigsorganisationengenomförs i stort enligt tidigareplaner. Härvid skall strävan vara att något öka utbyggnadstakten under senare delen av perioden. Förledningscentraler som inte blir färdigaunder perioden skall provisorier med installerad sambands- och alar-meringsutruslning förberedas. Vidare förberedsulbyggnaden av provisoriska branddammar. För alt förbättra underlaget för fortsaltutveckling och anpassning av alarmeringssystemel har etl flertalstudier påbörjats. a. studeras metoder föralarmering utanför nuvarande skyddsrumsorter. Redan på kort sikt krävsemellertid kraftfulla och snabba insalser för alt höja effekten. Sålunda måsle frågor som rör personalrekrylering och utbildningav alarmeringspersonal ägnassärskild uppmärksamhet. Samverkan har inletts i dessa frågor med chefen för flygvapnet. Del nya utbildningssystemet för civilförsvaret(prop. 1974:75) börjar tilllämpasfr. o. m. /78 med grundutbildning under det försia åretoch övningar året därpå. För programplaneperioden planeras 50 milj. kr. inför investeringar i fredsorganisalionen. framhåller altprogramplanen för perioden /77-1980/81 i huvudsak är en rullning avnärmast föregående pro- Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 51 gramplan.Några avgörande förändringar vad gäller målet för huvudprogrammet och inriktningen av delprogrammen harinte ägt rum. Den av regeringenangivna planeringsramen och det beräknade medelsbehovet för föreslagenverksamhet överensstämmer. Vissa medel har dock begärts ulan-för ramenför styrelsens omlokalisering lill Karistad. Fördelningen av kostnaderna på delprogram framgårav följande tabell (prisläge ; milj. Summa 1976/81 -27,8 -37,4 -33,8 -20,6 -21,3 -140,8 Betalningsmedlens fördelning på anslag framgår avföljande tabell (prisläge ; milj. Anslag 1975/76' 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 Summa Civilförsvar 138,7 152,8 147,3 152,4 156,0 159,6 768,1 II 6.Civilförsvar: Anskaff ning av anläggningar 9,7 11,0 16,3 11,2 7,6 4,0 50,1 148,4 163,8 163.6 163,6 163.6 163,6 818,2 Inriktningen av civilförsvarets utveckling har pågrundval av försvarsbeslut(prop. 1972:75, FöU 1972:17, rskr 1972:231) behandlats av senast vid (prop.1975:1 bil. 6, FöU 1975:13, rskr1975:122). Ett nyu system för skyddsrumsbyggandel och flnansieringen av detta har antagits av vid 1975 årsriksmöte (prop. 1975:21, FöU 1975:17,rskr 1975:174). Civilförsvarslagens regler om skyddsrum har ändrats ienlighet härmed. Sammanfattningsvisinnebär den av statsmakterna anvisade inriktningen Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 52 avcivilförsvarets verksamhet att stor vikt skall läggas vid åtgärder av förebyggande slag och att beroendet av att genomföraomfattande utrymningar i möjlig månbör begränsas. Skyddsrumsbyggandel skall därför fortgå så att skyddsläget förbättras. Förberedelser skallvidtas för att införa det beslutadenya skyddsrumssystemel. Civilförsvarels organisation för ledning av verksamheten och för undsättning m. m. underberedskapoch krigskall anpassas tillde förutsättningar som harangetts försvarsbeslut. Som elt led i utvecklingen förbereds en nykrigsorganisation för civilförsvaretoch en ändrad organisation för den fredstida utbildnings-, övnings-och förrådsverksamheten. och organisationen förlänsstyrelsernas försvarsenheter håller också på alt ses över. En betydande försöks- och studieverksamhetbedrivs av i samverkan med försvarets forskningsanstaltm. myndigheter i frågor som har betydelse för utvecklingen avbefolkningsskyddet i krig. Allmänna riktlinjer för skyddsrumsplanering ochdel fortsatta skyddsrumsbyggandelhar dragits upp i prop. Verksamheien har anpassats lill den syn på befolkningsskyddet som har angetts i1972 års försvarsbeslut. Målet för planeringen är all åtgärder i någonform vidtas för att skydda all befolkningmot verkningarna av stridshandhngar. Som bör skyddsrum anordnas i orter som bedöms kunna bli särskiltutsatta vid stridshandlingar ellerhot om skadegörelse. I områden där skyddsrum inte byggs måste andra åtgärder,bl. a. i form av enklare skydd, förberedas. Skyddsrum skall enligt riktlinjerna också i fortsätiningen komma till i samband med den fortlöpandebyggnadsproduktionen i de orter som berörs. Dessutom skall åtgärdervidtas för all förbättra skyddet i områden som har påtaglig brist pä skyddsrum. Frågan om skyddsrumsverksamhetens omfattning m. m.kommerall prövas av 1974 årsförsvarsutredning bl. a. på grundval av de beräkningar och alternativa förslag som harredovisat i sin perspek-livplan förcivilförsvarets utveckling . Jag fär därför anledning attåterkomma till dessa frågor i ett annat sammanhang. Den avvägning som hargjort inom planeringsramen för perioden /77-1980/81 mellan delprogrammenLedning i krig, Utrymning, Skyddför allmänheten och Undsättning stämmer i stort överens med de här redovisade riktlinjerna förutvecklingen och med föregående ärsprogramplan. a. fortsäller kompletteringen av alarmeringsutrusining, materiel och anläggningar lill krigsorganisationen saml av anläggningar för den fredslida utbildnings-, övnings- ochförrådsverksamheten. Jag kan i huvudsak godta den avvägning somcivilförsvarsslyrelsen har föreslagit. Jag vill dock pekapå alt de resurser som avses för att avhjälpa brister i skyddsrumslillgången har blivit starkt begränsade bl. a. beroendepå att fysiska förutsättningar i form av lämpliga objekl och administrativa möjligheter inle har ansetts vara förhanden. Efter den budgetprövningsom har ägt rum finner jag emellertid atl utrymmet för verk- 1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 53 samhelenkan bli slörre än vad civilförsvarsslyrelsen har föreslagil för /77. Jag räknar därför med en någotökad verksamhet under nästa budgetår för att förbättra skyddstillgångeni bristområden. Jag villi detta sammanhang erinra om att del tidigare rådande undanlaget frånskyldigheten att bygga skyddsrum i de största tätorternas innerområden numerahar upphävts genom etl särskilt regeringsbeslut. Beslulel gäller för sådana byggnadsföretag för vilka byggnadslov söksefter . Regler harockså lämnals för alt kunna träffa avtal om alt inrätta kompletterande platser i skyddsrum som anordnas i nyabyggnader enligt gällande bestämmelser.Härigenom har i viss utsträckning nya förutsättningar öppnats för atl avhjälpabristerna i de berörda områdena. Planering för denna verksamhet pågår fn. Beslut har också fållats om all ställa i ordning eu antal äldre allmänna skyddsrum m. m. så all de tillgodoseruppställda krav på skydd. Begränsadeåtgärder för att täcka brister har på detta sätt redankunnat vidtas. Som jag förut har nämnt har beslutat omnya reglerför planering och finansiering av skyddsrum. Beslutet innebär bl. enområdesvis planering och etl övertagande från statens sida av koslnaderna fördeskyddsrum som avser bostäder. De nya reglerna skall träda i kraft senast Särskilda sakkunniga förbereder genomförandet av reformen. Enligtmin mening är del angelägel all bostadskonsumenterna redan tidigare lyftsav kostnadema för alt uppföra skyddsrum. Följande riktlinjer bör därvid Jag anser det angeläget att i detla sammanhangsöka begränsa antalet nytillkommandeskyddsrumsplaiser på det sätt som man syftar till i det nyaplaneringssystemet. a. bör de normer för beräkning av behovet av skyddsrum som avses gälla i det nya systemet kunnatillämpas i viss mån redan innan debeslutade ändringarna i civilförsvarslagen rörande skyddsrum träder i kraft. Det innebär bl. a. att hittillsanvända normer för beräkning avbehovet av skyddsrumsplatser i nya anläggningar och byggnader ändras så atl antalet värnpliktiga m. fi. tas undan ochatt hänsyn tas till den utglesning av de boendes antal som manerfarenhetsmässigt kan räkna med i bostadsområden. Vidare kan man ivissa fall redan på ett tidigt stadium ikommunernas arbete med skyddsrumsplaner se all byggandet av vissa skyddsrumbör anstå i avvaktan på att planeringen slutförts. Enligt gällande civilförsvarslag fårlänsstyrelsen medge undanlag från beslämmelsernaom normalskyddsrum, om det kan ske ulan all skäliga anspråk på skydd efterges. Denna bestämmelse bör enligtmin mening tillämpas enligl nyssangivna riktlinjer och i området där det redan finns god tillgång på skyddsrumsplatser. Det bör således finnasförutsättningar för all efter prövning i varje särskilt fall i viss omfattningkunna ge dispens från skyldighet att anordna skyddsrum i nyabostadshus. I de fall när skyddsrum skall tillkomma ibostadshus bör staten ta över de specifika merkostnader som uppkommer på grundav skyddsrummen. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 54 Bidragetbör utgå efter schablonberäkning och avse flerfamiljsbyggande som erhållerpreliminärt beslut om bostadslån efter den Ijanuari 1976. Jag uppskattar kostnaderna under /77 förreformen till ca 20 milj. kr. (i prisläge ). Regeringen bör därförinhämta bemyndigande att medge bidrag lill denna omfattning. Om utgifter med anledning av vad jag härföreslagil blir aktuella under budgetåret1976/77 bör de få bestridas från anslaget G 1 genom överskridande avutgiftsramen för civilförsvaret. Jag har i denna fråga samrått medchefen för . De särskilda sakkunniga har fåll i uppdrag attutarbeta förslag lill bestämmelser som behövs för att lillämpa detbeslutade nya skyddsrumssystemel.De skall bl. a. utforma anvisningar för kommunernas planläggning för skyddsrum och föreslå normkostnad förersättning lill dem som anordnar skyddsrum och för bestämning av skyddsrumsavgifl.I uppgiften ingår också att få fram normer eller genomarbetade exempel för altfrämja goda skyddsrumslösningar.