prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Detutvidgade användningsområdet bör gälla redan fr. o. m. innevarande budgetår. Med hänsyn tUlfrämst det vidgade området för finansfullmakten bör denna för /77 höjas tiU 1 500 mUj. 2 Allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse Allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelse har i skrivelse den' tUl regeringen anhållit attytterligare medel ställs till sty relsens förfogande för dess aktieplaceringsverksamhet. Fondstyrelsen har vidare lämnat redovisning av verksamheien för pe rioden --------- . tordefå fogas tUl regeringsprolokollel som bilaga 6. Innan jag närmare redovisarinnehåUet i dessa skrivelser vUl jag i korthet erinra om de regler somgäller för verksamheten. Beslutet att inom aUmänna pensionsfonden inrättaen särskild delfond med egen styrelse, fjärde fondstyrelsen, som fickrätt placera fondmedel i aktier, fattades av vårriksdag efter förslagi prop. 1973: 97 (NU 1973: 58, rskr 237). Bestämmelserna om fjärdefondstyrelsen togs in i reglementet (1959:293) angående allmärma pensionfondens förvaltning (SFS 1973: 503).Reglerna innebär i huvudsak följande. Styrelsen får placera fondmedel i aktieri svenska aktiebolag utom bank- och försäkringsbolag samt i konvertiblaskuldebrev, dvs. skuldebrev som kan bytas ut mot aktier, och i skuldebrevförenade med optionsrätt tUl ny- 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 51 De medel som behövs för placeringsverksamheten rekvirerar styrelsen från riksförsäkringsverket.I fråga om ramen fÖr ak-tieplaceringama bestämdes riksdagsbeslut atttill fjärde fondstyrelsen fick överföras högst 500 milj. kr. Detankommer på att efter förslag av fondstyrelsen till regeringenbestämma om en ökning av rambeloppet (NU 1974: 37, rskr 1974: 253, SFS 1974:398). Förutom de fondmedel som överförslill fjärde fondstyrelsen från får styrelsen ocksåanvända aktieutdelningar och annan avkastning samt realiserade kursvinster förnya aktieplaceringar. Skattskyldighet gäUer för all inkomst som härrör frånkapitalförvaltningen. Fjärde fondstyrelsen består av elva ledamöter. Dessaförordnas av regeringen som även utser ordförande och vice ordförande. Avövriga ledamöter nomineras två av , en av Svenska arbetsgivareföreningenoch en av samt tre av i två av . Fjärdefondstyrelsen erinrar i sin skrivelse om att möjligheten att tillföranäringslivet medel från allmänna pensionfonden syftade till att bidra till enökning av näringslivets investeringar. Fondstyrelsen framhåller att de senaste årens prisökningar påoljeprodukter och dess negativa inverkan på handelsbalansen har förstärktbetydelsen av atl tillväxten i förelagens investeringar ligger på en högnivå för alt komma tillrätta medbalansproblemen och trygga en sund ekonomisk utveckling. Fondstyrelsen anser att det finns intressanta ochlönsamma invesle-ringsallernativ för majoriteten av svenska börsnoteradeförelag och att det därför finns ett stort behov av nytt eget kapital. Orsakentill att delta behov inle kommit till uttrycki högre total nyemissionsvolym beror sannolikt bl. a.på att företagen bedömt det potentiella nya utbudet från traditionellaaktieägarkategorier som tunt. Fondstyrelsen framhåller vidare attemissionsvolymen har ökat starkt efler det att styrelsen börjat sinverksamhet. nyemissioner kommer att sluta på ca 900 mUj. Detta ären årsvolym som till sin storlek liggernärmare erforderlig volym för att långsiktigt trygga en god tillväxt hosde svenska företagen än den faktiska . Det är fondstyrelsensuppfattning att dess verksamhet direkt och indirekt bidragit till denna starkauppgång . Närmare hälftenav fondens tillgängliga kapital disponerades för aktieköp under det första verksamhetsåret. TUl följd av en väsentligtökad nyemissionsverksamhet har köpen kunnat fortsätta under åretstre första kvartal. Fondstyrelsen framhåller att värdet av aktieportföljen vidoktober månads utgång var 392 milj. kr. vUket utgör endast av de börsnoteradeföretagens börsvärde /75. Styrelsen bedömer att den fjärdedelfondens likviditet kommer att vara mindre än 100 mUj. kr.Detta belopp är aUtför litet för 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 52 att fondstyrelsen skall kunnafuUgöra de uppgifier som anförtrotts den. Skallde syften, som motiverade fondens inrättande, kunna fullföljas, behövsen ökning av fondens kapital. Fondstyrelsen anhåller därför om en ytterligare medelstilldelning av storleksordningen500 milj. kr. Arbetsgivarorganisationernasrepresentanter i fjärde fondstyrelsen har förordat att ökningen av styrelsensmedelstilldelning begränsas tUl 250 milj.kr., dvs. del belopp som av dessa ledamöter anses behövligt för att fondenunder den kommande perioden skall kunna fungera tillfredsställande med hänsyn till speciella placeringsfrågoroch deltagande i nyemissioner. I kompletleringspropositionen tiU 1975 årsriksmöte (prop. 1975: 100) lämnades en redovisning av fjärdefondstyrelsens verksamhet under år 1974.Fondstyrelsen har lämnat in en redovisning för perioden den 1 januariden30 . Av denna framgår att anskaffningsvärdet för fondensaktieportfölj uppgick lill 404,6 milj. kr. vilket innebären neltoökning med 172,5 milj. kr. har aktieinnehaven iCemenlgjuteriet, Bröderna sålts. i bytts mol nya aktier i . Innehavet i har byttsmot dels nya aktier i , dels konvertiblaobligationer i Cellulosa. Nya förelag i portföljen ärAstra, Billemd och . Antalet förelag har sålunda reducerats från 25 lill22. Försäljningarna och bytestransaktionerna har medfört realisationsvinster på 6,4 milj. kr. ochrealisationsförluster på 0,9 milj. kr. Verksamhetsberättelseför kommer atl avlämnas i vanlig ordning. har fjärde fondstyrelsen den 1 januariden30 erhållit 200 milj. kr. Härav utgöres 58,2 milj. kr. av avgifter erlagda av staten, kommuner och därmedjämförliga samfälligheter saml av bolag, föreningar och stiftelser, i vilka staten,kommun eller därmed jämförlig samfällighet äger etl bestämmande inflytande. 104,4 milj. kr. är avgiftererlagda av enskilda arbetsgivare, som i genomsnitt , varaavgiftema belöper, sysselsatt minst 20 arbetstagare. I avgifter från enskildaarbetsgivare med färre anställda än 20 arbetstagare samt i avgifter, somerlägges jämlikt 34 § lagen om försäkring för allmän tilläggspension, kommer37,4 milj. kr. Genom överföringen harfonden disponerat alla de medel ställt till fondensförfogande. Med anledning avfjärde fondstyrelsens framställning vill jag anföra följande. Bakgrunden tillinrättandet av en fjärde delfond inom allmänna pensionsfonden medmöjlighet att tillföra näringslivet riskvilligtkapital var den otUlfredsställande tUlväxllakten i näringslivets investeringarunder de närmast föregående åren. Den dämpade mvesterings-viljan bedömdesdelvis ha berott på företagens minskade möjligheter att 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 53 finansiera investeringar medanlitande av vinstmedel. Eflersom näringslivelssjunkande självfinansieringsgrad i endast ringa mån kompenserats medtillskott av riskvilligt ägarkapilal, dvs. tillskott av aktiekapital, hadeinvesteringarna i ökad omfattnmg kommit all finansieras med upplånade medel,vilket i sin tur lett till en minskad soliditet hos företagen. Möjligheten alt med anlitande av medelfrån allmänna pensionsfonden tillföra näringslivet riskvilligt kapitalsyftade främst lill att bidra lill att öka näringslivets och industrinsinvesteringsaktivitet och till att tryggasysselsättningen. lades vikt vid att med användning av medelfrån allmänna pensionfonden lill inköp av aktier kunde samhället och löntagarnafå del i ägarinflytandet över företagen. Det är än meraangeläget alt industrins investeringar hålls på en hög nivå. En utbyggnad avden industriella produktionskapaciteten är sålunda, som jag framhållittidigare, av avgörande betydelse för att vi skall kunna öka exporten och på såsäll återställa den rubbade jämvikten i våra utrikesbetalningar. En hög investeringstakt är också nödvändig för att det primärakravet på full sysselsättning skall uppfyllas. En ökning avinvesleringsaklivitelen är vidare nödvändigi fråga om energibesparande projekt för att det skall bli möjligl att motverkade kraftigt ökande energikostnaderna. kan konstaterasalt företagens självfinansieringsgrad och soliditet Ugger på en låg nivå. Skälen för alt söka bidra till enökning av investeringsaktiviteten genom insatser av medel från allmännapensionsfonden är sålunda starkare än . Ramen för den fjärde fondstyrelsensplaceringsverksamhet bestämdes, som framgått av vad jag tidigare anfört,riksdagsbeslut till 500 milj.kr. Begränsningen var föranledd av att allmänna pensionsfondens engagemangskulle komma att ske på etl dittills oprövat område och på alt aUmännapensionfonden även i fortsättningen främst måsle vara inriktad på att tillgodose de för samhällsutvecklingen angelägnalånebehov som från olika håll riktas mot fonden. Det förutsattes dockatt rambeloppet skulle kunna ökas, då erfarenheler vunnits av verksamheten. Ikompletleringspropositionen lill (prop. 1975: 100 s. 39) lämnades, som jag tidigare nämnt, enredovisning av fjärde fondstyrelsensplaceringar och övriga verksamhet . Till propositionen varäven fogad fondstyrelsens årsredovisning jämterevisionsberättelse (bU. Av verksamhetsberättelsen framgick bl. a. attplaceringsverksamheten kom igång först och att 300milj. hade tagits i anspråk vid årets utgång. Av detla belopp hade 230 mUj.kr. disponerats för aktieköp i 25 olika förelagmedan återstoden utgjorde likviditetsreserv. Redovisningen lämnades ulan erinran av (1975: 33, rskr1975: 246). Av fondstyrelsens redovisning för perioden deti 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 54 framgår atl aktieköpen fortsattunder så att aktieportföljen vid utgången av november hade elt värde avca 405 milj. kr. Av resultaträkningen framgår att vinsten under periodenuppgick tUl 26,5 mUj. före skatl, nettoresultatet efter skatt till drygt 16milj. Jag framhöll i prop.1973: 97 atl fjärde fondstyrelsens köp av aktier i huvudsak borde inriktas påstörre industriföretag och att det därför låg i sakens natur att det blev debörsnoterade företagen som kom i fråga. Placeringarna borde därvid ske så attföretagens benägenhet att företa nyemissioner främjades. underströkjag att det var angeläget alt aktieköpen skedde med försiktighet och på sådantsätt att det ökade utbudet av riskkapital kom företagen till godo utanöverdrivna kurshöjningar som följd. Det kan nukonstateras att de börsnoterade företagens nyemissioner och1975 ökat starkt. väntas nyemissionerna ligga på omkring 900mUj. kr., vilket skall jämföras med ca 160 milj. kr. i genomsnitt för åren196873. Det ökade tUlskottet av risk-viUigtägarkapilal är uppenbarligen av betydelse för företagens vUja och möjligheteratt göra nya investeringar. Jag delar fjärdefondstyrelsens uppfattning att dess verksamhet bidragit till den gynnsammautvecklingen av börsbolagens nyemissionsvolym. Det kan konstaterasatt de farhågor som yttrats för att allmänna pensionsfondens aktieköp skullemedföra negativa verkningar på aktiemarknaden inte har besannats. Såvitt nu kanbedömas har aktieköpen sålunda kunnat ske utan alt detta givit upphov tillstörningar på aktiemarknaden. Av fjärdefondstyrelsens förvärv av aktier följer att samhället och löntagarna genom sinarepresentanter i styrelsen får del i ägarinflytandet över företagen. En ökadanvändning av medel från allmänna pensionsfonden medför att dettaägarinflytande kan ytterligare breddas. En sådan breddning av inflytandet övernäringslivet ligger i linje med de allmäimasträvandena mot en mer utvecklad ekonomisk och industriell demokrati.Jag vUl i sammanhanget erinra om att fjärde fondstyrelsen har möjUghet attdelegera rösträtten för sina aktier i olika företag genom att lämna fullmaktliU representanter för de anställda i företagen. Enligt en mförd bestämmelse i lagen (1944: 705) om aktiebolag kanrösträtten delegeras till ett eller flera ombud som föreslagits av fackligorganisation med medlemmar anställda vid bolaget (119 a §). Denna bestämmelsehar också utnyttjats av fondstyrelsen. Med hänvisning till vad jag anfört i detföregående tUlstyrker jag att ylterligare fondmedel nu ställs tillfjärde fondstyrelsens förfogande. I likhet med fondstyrelsen anser jag attrambeloppet bör ökas med 500 milj. kr. Jag förordar sålunda att de medel sommed tillämpning av 1 § reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens tillämpning överförs till fjärdefondstyrelsens förvaltning skall få uppgå till högst 1 000 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 55 3 Konsolideringsfond för postverket ra. Som jagtidigare redovisat för (prop. 1975: 100 s. 40) anser jag att det nuvarande budgetsystemet i olikaavseenden kan behöva förbättras. Förslag till sådana förbättringar harframlagts av budgetutredningen (SOU 1973:4346), affärsverksuttedningen (SOU1968:45 46) och affärsverkskommittén och ytterligare synpunkter har framkommit vid remissbehandlingen av dessa förslag.StäUningstagande lill dessa frågor kräver ett noggrant och kompliceratförberedelsearbete, vilket f. n. pågår inom regeringens kansli. Det är minavsikt att när beredningen av dessa frågor är avslutad återkomma tillriksdagen. Jag kommer därvid även attlämna en redovisning av pågående försök med programbudgetering. I Överarbetningen av de väckta synpunkterna ochförslagen behandlas bl. a. frågan om nya principer för förmögenhetsredovisningoch därmed sammanhängande problem omkonsoUderingsbehov och konsoUderings-möjUghelerför affärsverk. Beiräffande postverket föreligger emellertid delvisspeciella förhållanden i detta hänseende som kräver en snabbare lösning. Enligt min mening kan' detta också skeoberoende av den större översyn av budgetsystemet som f. n. pågår. skiljer sig från övriga affärsverk iflera avseenden bl. a. genom sin höga personalinlensitet. I förhållandetill omsättningen ar kapital ochlagertillgångar väsentligt mindre än för de övriga verken. Sålunda uppgick /75 omsätlnmgen till , medan detbokförda värdet av anläggningstillgångarna uppgick till endast ca 400 milj. kr., avskrivningarna till ca 20mUj. och lagertill-gångama enligt anskaffningsvärde till drygt 10milj. Lagerreserven kan beräknas tiUknappt 5 milj. kr. möjligheter all genom försiktiglagervärdering och extra avskrivningar konsolidera sin verksamhet är iförhållande till andra affärsverk härigenom mycket begrän sade. För postverketinnebär en vikande konjunktur oftast ett inkomstbortfall till följd av minskadefterfrågan. Möjlighetema för postverket att i ett sådant konjunkturlägekompensera sig är begränsade och leder lill att taxehöjningar kommer vidniindre lämpliga tidpunkter. De krav på hög servicenivå över hela landet somställs på postverket kan härigenom inte på ett effektivt sätt samordnas med enmer marknadsanpassad taxepolitik. En sådan samordning är emellertid enförutsättning för alt postverket skall kunna drivas rationellt såväl urstatsmakternas som de anställdas och kundernas synvinkel. Mot denna bakgrundfinner jag, efter samråd med chefen för , alt de specieUa förhållanden söm gäller för postverkettalar för att verket ges särskUda konsolideringsmöjligheter i syfte att i någonutsträckning jämställa verket med övriga affärsverk. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 56 Enligt min meningbör postverket beredas möjlighet alt då årets resultat överstiger gällande förräntningskrav efter särskild prövning avregeringen avsätta skillnaden mellan förräntningskrav och faktisktresultat till en särskildkonsolidermgsfond. Avsatta medel bör insättas på särskilt konto iriksgäldskontoret. Post\'erket bör tillgodogöras ränta på insatta medel. I försiahand bör fonden byggas upp till en sådan omfattning att en verkligkonsolidering kan anses föreligga. Fonderade medel bör sedan, efter särskild prövning av regeringen, kunnautnyttjas i syfte att tidsmässigt bätlre anpassa taxeåtgärder tillförutsällningarna på marknaden. Det bör ankomma på regeringen att fastställade närmare reglerna för konsolideringsfonden för postverket. 4 Totalbudgeten budgetåren1975/76 och 1976/77 Totalbudgetcns utgiftsanslag budgetåren 1975/76 och 1976/77 Tolalbudgetensutgifter, exkl. förändringar i anslagsbehållningar och disposition av rörUga krediter, är i slatsbudgeten för budgetåret1975/76 upptagna med 94 367 milj. kr., varav 86 566 milj. kr. pådriftbudgeten och 7 801 milj. kr. har därefier på tillläggsbudget I anvisat sammanlagt 1 996 milj. kr., varav 1 171 milj. kr.på driftbudgeten och 825 milj. kr. De störstaanslagen på driftbudgeten går tiUsysselsättningsskapande åtgärder, 585 milj. kr., bidrag till anordnandeav förskolor och fritidshem, 200 milj. kr., samt vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m., 150 milj. kr. På kapitalbudgelen går destörsta anslagen till teckning av aktier i , , 317 milj. kr., investeringar i kraftstationerm. m., 190 milj. kr., saml lagring för beredskapsändamål, 82 milj. kr. I prop.1975/76: 88 föreslås åtgärder inom skärgårdsområdena och att medel på tUlsammans 3,5 milj. kr. anvisas för innevarande budgetår.Vidare föreslås på tilläggsbudget denna dag anslag om sammanlagt ca 166 milj.kr., varav ca 165 milj. kr. på driftbudgeten och drygt 1 milj. kr. De största anslagen på driftbudgeten föreslås gå tillavtalsenliga lönelyft för arkivarbetare och till stödåtgärder för fisket. Anslaget på kapitalbudgeten avser vissa byggnadsarbetenför . Inkl. de nämndaav beslutade medelsanvisningarna och de som föreslås påtilläggsbudget denna dag uppgår sålunda totalbudgetens utgiftsanslag /76 till 96 534 milj. kr., varav 87 906 milj. kr. på driftbudgeten och 8 628 mUj. För /77 uppgår totalbudgetensutgiflsanslag till 108 914 milj. kr., varav 100 591 milj. kr. på driftbudgetenoch 8 323 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 57 Totalbudgetensinkomster budgetåren 1975/76 och 1976/77 samt investeringsplan för budgetåret1976/77 har med skrivelse den 12 december1975 lämnat beräkningar av totalbudgetens inkomster under budgetåren 1975/76och 1976/77. För en närmare redogörelse härför hänvisar jag till verkelsskrivelse (bilaga 2). Vid beräkning av statsinkomsternas utveckling är deanlaganden som görs om inkomslulvecklingen i samhället av avgörande betydelse. har valt att i huvudsak grunda sinaberäkningar på en bedömning av konjimklurinstitutet. beräknarverket att totala lönesumman ökar resp. . I det inkomstbegreppsom är ulgångspunkt för beräkningar, nämligen inkomst avtjänst, ingår även pensioner. Dessa svarar för ungefär en tiondel och beräknasåren 1975 pch 1976 öka med resp. . Den sammanvägda ökningen avinkomst av tjänst beräknas således till saml12 % . har ännu inget avtal slutits,varför riksrevisionsverkel vall all schablonmässigt skriva fram inkomsternamed . Jag har inte funnit skäl alt frångå dessa antaganden. /76 beräknar jag därför i likhet med riksrevisionsverkel inkomsternaunder titeln skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifterm. m. lill 38 100 milj. kr. För /77 bör inkomsterna på sammaIhel las upp med 41 800 milj. kr., vilket är 700 milj. kr. mer än vadriksrevisionsverket angett. Denna justering är en följd av ett förslag somchefen för socialdepartemenelet senare denna dag förelägger riksdagenbeiräffande ulbyggnaden av samhällets barnomsorg. Denna reform föreslås blifinansierad genom en socialavgift på arbetsgivarna och egenföretagarna.Socialavgiften tUl barnomsorgen föreslås för tiU avavgiftsunderlaget. Jag vill vidare ta upp frågan om beräkning av dellönekostnadspålägg som fr. o. m. /70 las upp under anslagvarifrån löner bestrids. Detta pålägg skall motsvara statens indirektapersonalkostnader av olika slag och uppgår f. n. till av lönebeloppen. Detkrediteras inkomsttiteln pensionsmedel m. m. har på förslag av regeringen under våren.1975 beslutat höja socialförsäkringsavgiften lill sjukförsäkringen från 7 %lill , socialförsäkringsavgiften lill folkpensioneringen från lill 6,samt arbetarskyddsavgiften från till . Vidare har beslutats ominförande av nya arbetsgivaravgifter för atl helt eller delvis finansieravissa reformer. Ifrågavarande avgifter gäUer delpensionsförsäkringen ,arbetsmarknadsutbildningen saml vuxenutbildningen . Nämnda beslutträder i kraft . 5 1975/76. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen har tidigare beslutat allsocialförsäkringsavgiften lill allmänna tiUäggspensioneringen den 1 januari1976 stiger lill . Sådana höjningar av arbetsgivaravgifterna bör påverkalönekostnads-pålägget. Gjorda kalkyler tyder dock på alt vidtagna höjningar avvissa arbetsgivaravgifter i syfte atl förbättra den aUmänna pensionsförmånsnivånej helt behöver slå igenom för staten som arbetsgivare. Statligt anställda hari viss utsträckning redan hafl bättre förmåner än andra kategorier. Mot bakgrund av detla bör lönekostnadspålägget höjasfr. o. m. /77 till av de aktuella lönebeloppen.Denna höjning har beaktats vid beräkning av budgetförslagets utgiflsanslag samti beräkning av inkomsttiteln pensionsmedel m. m. Beiräffande inkomstposter under rubriken uppbörd istatens verksamhet förordar jag, efter samråd med berörda departementschefer,följande justeringar av beräkningar. Inkomster vid den statliga läkemedelskontrollenberäknar jag lill . /77, vilket innebär enuppjustering med . jämfört med kalkyl. Med anledning av beslutade justeringar beträffandefyravgifter beräknar jag atl inkomsterna budgetåren 1975/76 resp. 1976/77stiger lill 95,5 milj. kr. kr., vilket är 4,5 milj. kr. resp.24,5 milj. kr. mer än vad angivit. Budgetåren 1975/76 och 1976/77 har riksrevisionsverkelangivit inkomster av lotsavgifter till 21 milj. kr resp. 26 milj. kr. Medanledning av beslutade avgiftsändringar har jag funnit skäl atl räkna uppinkomsterna med 4 milj. kr. Skeppsmätningsavgifter, vilka riksrevisionsverketberäknat till 2,1 milj. kr. /76 och 1,8 milj. kr. budgetåret1976/77, beräknas nu komma alt öka med . tillföljd av ändrade avgifter fr. o. m. . Efter beslut av regeringen denna dag om ändradeberäkningsgrunder för statens järnvägars kosinader för kompletteringspensionförordar jag all de av riksrevisionsverkel under titeln pensionsmedel m. m.beräknade inkomsterna på 671 milj. kr. /76 och 841 milj. /77 reduceras med 50 milj. kr. Inkomster vid patent- och registreringsväsendetberäknar jag /76, med hänsyn till bl. a. ändrade avgifter,uppgå lill 53 milj. kr. och /77 till 61 milj. kr., vilket är . mer än vad riksrevisionsverketredovisat. /76 har riksrevisionsverkel beräknatinkomster vid statens planverk lill 1,2 milj. kr. Jag beräknar inkomsten till1,5 milj. kr. Jagövergår nu tUl att redovisa de ändringar i be- 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 59 räkningarsom jag förordar beträffande inkomster av statens kapitalfonder. Samråd harskett med berörda departementschefer. I enlighet med beslutet denna dag all höja statensjärnvägars taxor fr. o. m. beräknar jag en inleverans frånstatens järnvägar med 140 milj. kr. för /76 och 20 milj. kr. Detta innebär en uppjustering av inkomsterna från statensaffärsverksfonder med 46 milj. kr. jämfört medriksrevisionsverkets beräkning. har /77 beräknatinkomstema från statens allmänna fastighelsfond till . Jagförordar att inkomstema från beskickningsfastighetemas delfond räknas ned med , varför summan av inkomsterna från statens allmänna fastighetsfonduppgår lill . Inkomsterna från försvarets fastighelsfond har avriksrevisionsverket för /77 beräknats till . Föregen del räknar jag med alt inkomsterna stiger med . TUl följd av alt slalslåneräntan höjs från den1 till kan inkomsterna från lånefonden för bostadsbyggandeberäknas bli 275 milj. kr. högre än del belopp på 2 480 milj. kr. Inkomstema från statens utlåningsfonder skulle därvid komma attuppgå till 2 . Riksrevisionsverkel har beräknat inkomsterna på fondenför statens aktier till . för /76. Jag har räknatned inkomsterna med 20 milj. kr. Beträffande fonden för beredskapslagring beräknar jagatt inkomsterna för /77 blir . lägre än de 96 295 000kr. Vidare beräknar jag inkomster från diversekapitalfonder till . för /77. Enliglriksrevisionsverkel skulle inkomsterna bli 3,3 milj. kr. Skälet lilljusteringen är atl i budgetförslaget /77 tas upp en ny kapitalfondbenämnd Naturvårdsfonden. Beträffande beräknad övrig finansiering förordar jag,efler samråd med chefen för , att avskrivningsmedleninom fond tas upp med 14,7 milj. kr.