prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Kapitalbehovetför och finansieringen av rörelsetillgångar den 30 juniresp. budgetåren 1973/74, 1974/75 och 1975/76 framgår av följande sammanställning(i milj. Kundfordringar och likvida medel Anslag, inventarier m. m. Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 515 Avsammanställningen framgår att full finansiering av rörelsetillgångarna intekan uppnås under budgetåren 1974/75 och 1975/76 med den rörliga kredit somvattenfallsverket f. n. disponerar. Verket har därvid utgått från att likvidamedel och kortfristiga fordringar skall finansieras i första hand medkortfristiga skulder och balanserade överskottsmedel, medan övrigtrörelsemedelbehov skall tUlgodoses förutom med tidigare erhållnaanslagsmedel för kärnbränsle, maskiner och inventarier med rörlig kredit.Härvid bör även beaktas att en viss margmal bör finnas för tUlfäUigavariationer i rörelsemedelsbehovet under löpande budgetår och för oföratsebarabehov. Verket anser med hänvisning härtill att det är nödvändigt att öka denrörliga krediten med 100 mUj. tUl sammanlagt 400 mUj. för budgetåret1974/75 och för /76 med ytterligare 50 milj. kr. eller 100 milj.kr. beroende på slutiig inleverans av överskott skaU ske. stadigvarande behov av kapital för inventarier, material m.m. i fortsättningen skaU täckas med medel från investeringsanslaget, ökarverkets anslagsbehov för /76 med 300 milj. kr. Den rörligakrediten kan med denna föralsättning räknas ner till 200 milj. kr. alternativttill 150 mUj. Iskrivelse har vattenfallsverket vidare hemställt ommedgivande att teckna borgen för åtaganden i anslutning till verksamheten inomPetroswede AB. Borgensteckningen skall därvid för vattenfallsverkets del svaramot verkets andel av akliema i bolaget. bildades år1973 för prospektering efter olja och naturgas utomlands (prop. 1973: 112, NU1973: 49, rskr 1973: 184). förvaltar av aktierna ibolaget. Bolaget har träffat ett avtal med Egyptian General om prospektering i och måste i anslutning härtill ställaen bankgaranti som säkerhet för fullgörandet av sina åtaganden. Detta skergenom sedan Post- och utställt enmotförbmdelse gentemot förstnämnda bank. Post- och kräver i sintur borgen för sina förplUctelser från delägama i . Denna borgenskall fördelas meUan delägarna i proportion tiU deras andelar i bolaget. Denaktuella garantin avser ett belopp av 4,5 milj. dollar (ca 20 milj. ), varavVattenfaUsverkets andel utgör (ca 5 milj. Med hänsyn till arten avden verksamhet som bedriver är det enligt vattenfallsverkettroligt att borgensåtaganden av förevarande slag kommer att behöva göras förytterUgare prospeklerings-uppdrag. 1975:30 Bilagal Industridepartementet 516 Riksrevisionsverketerimar om att verket i ett tidigare remissyttrande (prop. 15 s.199) framfört vissa synpunkter på finansieringen av vattenfallsverkets behov avrörelsemedel. Innebörden av vattenfalls-verkets förslag är bl. a. att likvidamedel och kortfristiga fordringar skall finansieras med kortfristiga skulderoch balanserade överskottsmedel. Enligt mening börmöjUghetema att använda balanserat överskott som finansieringskälla begränsas.I avvaktan på ställningstagandena till budgetutredningens förslag anserriksrevisionsverket emellertid att de former som f. n. tillämpas förfinansieringen av vattenfallsverkets rörelsekapital kan godtas. Enligtstatens industriverk synes riskerna för kraftiga förseningar iVattenfaUsverkets kärnkraftprogram motivera en något mer positiv inställningtUl fossileldade kraftvärmeverk än den som kommer tUl uttryck ivattenfallsverkets anslagsframställning. Såvida kämkraftvärmeverk i Stockholms-eller inte bedömas komma i drift , anserindustriverket det också önskvärt att möjligheterna utreds att överförafjärrvärme från kärnkraftverket i tUl och frånkämkraftverket i Forsmark tUl . Industriverketbiträder vattenfallsverkets synpunkter beträffande motiven för ett system.Industriverket anser att den fortsatta utbyggnaden av storkraftnätet, planemapå ett system och pro-duktionsanläggningamas lokalisering och fördelningpå olika energislag bör bedömas i ett sanunanhang. svarade för av de totala elleveranserna i landet /74. Verkets fasta leveranser inkl. överföringsförluster ökadejämfört med föregående budgetår från till eller mot8,under /73 och under /72. Tillfälligaleveranser inkl. tUlfäUig export uppgick tUl . Avde sammanlagt som vattenfallsverket således levererade /74 producerades eller i verkets egnavattenkraftstationer. Produktionen av vattenkraft var dock trotsalt nya anläggningar togs i drift lägre än under föregående budgetår, beroende på att tUlrinningsförhållandena var sämre än nor malt. producerades i verkets egna värmekraftanläggningar. importerades från de nordiska grannländerna och återstoden 2,2TWh köptes från andra kraftföretag inom landet. har sett över sin långsiktiga prognos för be- laslningsutvecklingen konsumtion inkl. överföringsförluster inom verkets distributionsområde.Prognosen har skrivits och 1975:30 Bilagal Industridepartementet 517 baserarsig vad gäller de allmänna förutsättningarna på samma grundmaterial som CDLhar använt vid utarbetandet av prognosen för elkonsumtionens utveckling iSverige t. o. m. Med reservation försvårigheterna att med de osäkra förhållanden som f. n. råder på energiområdetbedöma utvecklingen räknar vattenfalls-verket med en något lägre elförbrukningunder den aktuella perioden an som förutsågs i föregående prognos. Det beror iförsta hand på att verkels leveranser till återdistributörer inte har ökat iförutsedd omfattning, vilket har gett elt lägre utgångsvärde för den nyaprognosen. Försäljningen till denna abonnentgmpp svarar för av verketsfasta eUeveranser. Det har också visat sig motiverat att sänka pålägget föröverföringsförluster frän tidigare preliminärt beräknade tU18%. Prognosen avser somvanligt avsättningen av elektrisk energi vid normal tUlgång på vattenkraft ochutgår från att vattenfallsverket kommer att svara för inemot hälften aveUeveranserna i landet. Verket har förutsatt att konsumenternas spontanaefterfrågan på elektrisk energi kommer atl kunna tillgodoses, utan altrestriktioner i fråga om användningen skall behöva tillgripas. Konsumtionenav elektrisk energi inom distributionsområde beräknas enligtden nya prognosen inkl. överföringsförlusler bli och år1983. Detta svarar mot en åriig belaslningsökning med i genomsnitt underperioden 19741983. I jämförelse med föregående prognos har belastningsnivån år1982 sänkts med . räknarsåledes med en snabbare konsumtionsutveckling än som förutses i något av deprognosaltemativ som EPU och CDL har redovisat. Förklaringen till detta ärenligt verket bl. a. att nybyggnadsaktiviteten är större inom verketsdistributionsområde än i övriga delar av landet. harredovisat energi- och effektbalanser för det statliga kraftsystemet underperioden /771982/83. Dessa ingriper i likhet med de kraflbalanser för helalandet som jag har redogjort för befintliga och beslutadeproduktionsanläggningar men därutöver endast sådana nya anläggningar somkräver begynnelseanslag under nästa budgetår. Bland dessa tiUkommandeanläggningar ingår två kärnkraftaggregat i Forsmark, av vilka det ena väntas geett produktionstillskott av 3,4 TV/h under /83. Med det utbyggnadsprogramsom vattenfallsverket t. v. har föreslagit kan såvitt gäller energibalansernabelastningen täckas även under onormala produktionsförhållanden /81. De brister beräknade tUl och som ibesvärUga fall kan uppstå under budgetåren 1981/82 och 1982/83 kan enligtverket undan- 34 1975.1 saml. a. genom utbyggnad av ytterligare produktionsanläggningar, som dockinte behöver påbörjas nästa budgetår. Effektbalansemaanser vattenfallsverket vara tillfredsställande utom under /83.De ytterligare produktionsanläggningar som enligt vad jag har sagt behövsfrån energibalanssynpunkt mot slutet av den aktuella perioden kommer emellertidatt ge även de effekttUl-skott som behövs. Isitt prognos- och planeringsarbete har vattenfallsverket som nämnts utgått frånatt utbyggnaden av kraftproduklionssystemet skall anpassas till den spontanaefterfrågan på elektrisk energi. Verket anser det troligt att elenergin ävenframgent kommer att erbjuda sådana prismässiga fördelar att konsumenternamedvetet går över från bränslen lill el. Detta kommer enligt verket alt ledatill en förhållandevis snabb belastningsutveckling . Motbakgrand av de riktiinjer för energiförsörjningen som jag har förordat tidigaredenna dag ter sig den av vattenfaUsverket beräknade spontana utvecklingen påelområdet inte möjlig. I den totala energibalansen för är 1985 har jag räknatmed elektrisk energi. Detta motsvarar en ökning av elförbrakningen medca . Inom distributionsområde är emellertid, somverket har påpekat, tillväxttakten högre än som svarar mot genomsnittet förhela landet. Med ledning av vattenfallsverkets troliga andel av de totalael-leveransema inemot kan primaförbrukningen avelektrisk energi inom verkets distributionsområde /83 beräknastUl ca i stäUet för ca enligt verkets prognos. Med tUlägg förförutsedda leveranser till andra kraftföretag inom och utom landet och försådan prima förbrukning som tillkommer under svåra torrår kan verkets totalabelastning uppskattas till ca . Mot detta skall ställas den beräknadekrafllillgången mom befintiiga och redan beslutadeproduktionssystem inkl. import och köp från andra kraftföretag inom landet,vilken med beaktande av kravet på leveranssäkerhet kan uppskattas till ca66,. Verkels energibalans för /83 beräknad på detta sättvisar således en brist på i runt tal . DekrafttUlskott som behövs bör enligt vattenfallsverket i beaktande av de höga oljepriserna och den restriktiva instäUningen tillvidare utbyggnad av vattenkraften i huvudsak produceras i nyakärnkraftanläggningar. Verket har sålunda med utgångspunkt från sin egenprognos för belastningsutvecklingen räknat ut, att det från ekonomisk synpunktskulle vara motiverat att redan tUl /83 installera ytterligareca 1 800 MW kärnkraft. Härigenom skulle den i annat fall nödvändigaproduktionen av oljebaserad kraft kunna dras ner och förbrukningen av oljareduceras med ca 1,8 mUj. Verket har med hänsyn tUl pågående övervägandenmed anledning 1975:30 Bilagal Industridepartementet .. 519 avde av beslutade riktiinjerna för hushållningen med mark och vatten iförsta hand inriktat sin planering på en fortsatt utbyggnad avkärnkraftstationen i Forsmark men understryker, att det är önskvärt att ettnytt kärnkraftläge öppnas på ostkusten söder om . Somjag har framhållit redan vid min redovisning av energibalansen för bördet svenska kraftproduklionssystemet byggas ut med ytterligare någrakämkraftaggregat. lag räknar t. v. med att utbyggnaden av dessa skall kunna skepå de platser som redan har tagits i anspråk för kämkraftutbyggnad. Något nyttkärnkraftläge är således inte aktuellt f. n. Minaöverväganden i anslutning till energibalansen för har vidare gett vidhanden, att en relativt stor del av elproduktionen kommer alt behöva ske ifossileldade anläggningar. Denna produktion bör i möjligaste mån koncentrerastUl anläggningar som medger elt högt utnyttjande av bränslets energiinnehåll,dvs. industriella mottrycksanläggningar och kraftvärmeverk. Produktionskapacitetenhos befintliga och redan beslutade kraftvärmeverk uppgår till ca 2 000 MW.Enligt CDL och bör ytterligare 1 000 å 1 500 MWkunna installeras i nya anläggningar . Kraftvärmeverkenägs och drivs i allmänhet av kommuner. har delägarintresse itvå större anläggningar i och . Verket har anmält altöverläggningar om liknande samarbete har förts med vissa andrakommuner. Verket framhåller emellertid att de ekonomiska fömtsättningarna förfossileldad kraftvärme beroende på höjda oljepriser överlag har utvecklatsogynnsamt jämfört med andra baskraflalternativ i första handkärnkraft. Flera samarbetsprojekt, bl. a. i , och ,har av denna anledning skjutits . Med kommun harvattenfallsverket träffat ett förberedande avtal om värmeleverans till kommunenfrån ett av verket ägt kraftvärmeverk. Även i detta fall krävs emeUertidytterligare överväganden, innan förslag om utbyggnad kan läggas fram.TiUsammans med kommun förhandlar vattenfallsverket med om eventuellt utnyttjande i ett kraftvärmeverk av de betydandemängder överskottsgas som väntas bli tUlgängliga i järnverkets anläggningar omnågra år. Jagfinner det angeläget att utbyggnaden av kraftvärmeverk kan forceras. Härigenomskulle under vissa föratsättningar produktionen av elektrisk energi i sådanaanläggningar kunna fördubblas. Jaggår nu över till att redovisa mina ställningstaganden till VattenfaUsverketsutbyggnadsprogram, medelsbehov m. m. under nästa budgetår. 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet Förinnevarande budgetår har från investeringsanslaget Kraftstationer m.m. anvisats1 648,9 milj. kr., varav 168,9 milj. kr. på tilläggsstat I (prop. 1974: 170, NU1974: 56, rskr 1974: 396). Beloppen är på sedvanligt sätt beräknade medbeaktande av att en marginal utöver investeringsramen bör finnas för attmöjliggöra en sådan ökning av vattenfallsverkets investeringar under löpandebudgetår som kan påkallas av konjunkturmässiga skäl eller annars frånkraftförsörjningssynpunkt. Investeringsramen uppgår till ca 1 638,6 milj. kr.inkl. kr., vilka genom särskilda beslut har ställts tUl verketsförfogande för arbeten som igångsatts av sysselsättningsskäl. Förnästa budgetår förordar jag en investeringsram av 1 747,5 milj. kr. Av följandesammanställning framgår hur medelsförbrukning ungefärligentorde komma att fördela sig på olika objektsgrupper. För jämförelse redovisasockså utfallet /74 och den beräknade /75 (i milj. 1973/74 Utfall 1974/75 Beräknad 1975/76 Verket Medelsförbrukningenför vattenkraftanläggningar beräknar jag tiU sammanlagt 381,2 mUj. Ettbifall till mitt förslag skulle betyda att vattenfallsverket under nästabudgetår kan färdigställa kraftstationen vid Vittjärv 3,1 milj. kr. ochforisätta arbetena vid , , , , Juktan ochHarsprånget 235,3 mUj. För utbyggnaderna vid Asele och Stenkullafors iAngermanälven har jag tagit upp tillsammans 68,5 mUj. Tillåtligheten avdessa förelag prövas f. n. Vidare ingår 8,1 mUj. avseende anläggningsmedeltill regleringsföretag och 8 milj. kr. som hänför sig till efterarbetcn ochskaderegleringar för idrifttagna vattenkraftanläggningar. Vid beräkningen avmedelsbehovet för vattenkraftanläggningar har jag också tagit hänsyn till alttidigare lämnade lån tiU delägda vatlenkraflbolag delvis kommer attåterbetalas nästa budgetår. Det reducerar medelsbehovet med 1,1 milj. kr. Ettkraftproduktionssystem med stort inslag av käriJiraft behöver med hänsyn liUbelastningens dygnsvariationer kompletteras med andra mera reglerbarakraftslag. Vattenkraften har stora fördelar som sådan 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 521 toppeffekt.I vattenfallsverkets långsiktiga utbyggnadsplaner ingår därför att ökamaskineffeklen i flera av de befintliga stationerna i . Det gerbilliga krafttillskott och förbättrar regleringsmöjligheterna iälven. Installationen av nya aggregat i samkörande stationer bör därvid ske såsnabbt som möjligt för att verket skall kunna ta vara på den tillkommandeeffekten. Kraftstationerna i Porjusoch Harsprånget byggs f. n. ut med ett nytt aggregat vardera. Vattenfallsverkethar föreslagit att var och en av dessa båda stationer saml den nedströmsHarsprånget belägna Ligga kraftstation skall förses med ytterligare ettaggregat. De tre aggregaten, som ger ett effekttillskott av sammanlagt 830 MWoch ett mindre energitillskott av , bör enligt verketfärdigställas och 1980. Med hänsyn till kraftbalansema skulleutbyggnaden kunna läggas något eller än verket nu har planerat.Med de oljepriser som förutses blir det emeUertid ekonomiskt sett fördelaktigareatt producera energi i de här föreslagna aggregaten även under tid då de intebehövs från kraftbalanssynpunkt jämfört med att producera motsvarandeenergikvantileter i oljebaserade aiUäggningar. När de tre aggregaten tas idrift kan ca olja tUl elt värde i nuvarande prisnivå av ca 70milj. Igångsättningen av arbetena i överensstämmelse medverkets planer ger också gynnsammast möjliga sysselsättningsutveckling för denarbetsstyrka som verket håller i Luleälvsområdet. Jag vill vidare erinra om attdet här aktuella projekten faller in under den kategori av utbyggnadsobjektsom i enlighet med vad jag har anfört under avsnittet 12.4.5Vattenkraft i första hand kan komma ifråga. Jag har mot denna bakgrand intenågot att erinra mot att kraftstationerna , Harsprånget och Ligga byggsut med ytterligare ett aggregat vardera med början nästa budgetår. Jag förordardärför att erforderliga medel sammanlagt 59,3 milj. kr. av de totalt 410milj. som projekten beräknas kosta ställs tUl vattenfalls-verketsförfogande under /76. Medelsförbrukningen förvärmekraftanläggningar beräknar jag tiU sammanlagt 827,6 milj. kr. Störredelen av beloppet 583 milj. kr. avser pågående utbyggnad av fyrakärnkraftaggreat i . Idrifttagningen av de två första aggregaten är nuinne i sitt slutskede. Vidare har jag räknat med 3-,4 milj. kr. förfärdigställandet av det oljebaserade kondenskraftverket i och tidigarebeslutade gasturbiner i , Lahall och StaUbacka och 2 milj. kr. förefterarbetcn för idrifttagna värmekraftanläggningar. Vid beräkningen avmedelsbehovet har jag också tagit hänsyn till att tidigare lämnade lån till delmed kommun samägda kraftvärmeverksbolaget lill en mindredel kommer alt återbetalas nästa budgetår. Det reducerar medelsbehovet med 0,1milj. VattenfaUsverkethar också begärt 1,5 milj. kr. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 522 tillStockholms kraftgrupp AB, som verket har bildal tillsammans med Stockholmskommun för uppförande, förvärv och drift av energianläggningar iSlorstockholmsområdet (jfr prop. 1971; 101). Medelsbehovet avser fortsattundersöknings- och projekteringsverksamhet i samband med planeringen av ettkämkraftvärmeverk i . Som jag har framhåUit bör den vidareutbyggnad av kärnkraften som stals-maktema f. n. behöver ta ställning lill skevid något av de redan etablerade kärnkraftlägena. Bolaget kan därför interäkna med koncession för det tillämnade kärnkraflvärmeverket under de närmasteåren. Särskilda medel för bolagets verksamhet i behöver enligt minmening inte anvisas för nästa budgetår. IForsmark uppförs f. n. en kärnkraftstation med två aggregat om vartdera ca 900MW. svarar för byggnadsarbeten m. m. enligt särskilt avtal.Det första aggregatet beräknas bli taget i drift /79 och detandra /81. Utbyggnaden sker i samarbete mellanvattenfallsverket och Mellansvensk kraftgrupp AB (kraft AB, KrångedeAB, , AB ochVärmlandskraft-Forsmarksdel-ägarna AB) genom det samägda Forsmarks kraftgmppAB. Staten äger genom vattenfallsverket av aktierna i bolaget. Bolagetskostnader för uppförande av de båda aggregaten och första bränsleladdningtill dessa finansieras förutom med aktiekapitalet dels med lån som tas upppå den allmänna kapitalmarknaden, dels genom kapitaltillskott från delägarna.Behovet av medel för kapitaltillskott till Forsmarks kraftgrupp AB förfinansieringen under nästa budgetår av de här berörda aggregaten har jagberäknat till 191 milj. kr. Samarbetetinom Forsmarks kraftgrupp AB baserar sig på elt konsortialavtal, som ienlighet med bemyndigande har godkänts av Kungl. Maj:t såvitt gäUerde två aggregat som är under uppförande (prop. 1971:145 s. 51 och 55, NU1971:55, rskr 1971:358). har anmält alt intressenterna ibolaget preliminärt har kommit överens om att bolaget skall bygga och drivaockså ett tredje och fjärde aggregat om vartdera ca 900 MW i Forsmark. Avsikten är att det tredje aggregatet skall kunnafärdigställas tUl /83, varigenom verket skulle erhålla ettnödvändigt kraftillskott om ca 670 MW nämnda budgetår. För den utökadeverksamheten inom bolaget behövs enligt verket ytterligare kapitaltiUskottfrån delägarna under /76. Medhänvisning till vad jag har anfört beträffande kärnkraften och dessvidare utbyggnad samt beträffande behovet av kraft-tillskott i det statiigakraftsystemet förordar jag, att medel ställs tiU förfogandeunder nästa budgetår för vissa förberedande åtgärder för utbyggnad avytterligare två kämkraftaggregat med sikte på att det ena aggregatet skallkunna tas i drift /83 Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 523 och det andra något eller . Jag har intenågot att erinra mot alt planeringen för dessa nya aggregat i första handinriktas på en utbyggnad i . Slutlig ställning till de frågor somhänger samman med en utbyggnad kan tas först i samband med en eventuellprövning enligt 136 a § byggnadslagen och koncessionsprövning enligtatomenergilagen. Medelsbehovet har jag t. v. beräknat till 17,3 milj. kr. iöverensstämmelse med förslag. Frågan huruvida vattenfallsverket ensamt eller inom ramenför ett samarbete mellan verket och andra kraftföretag skall svara för denkämkraftutbyggnad som jag anser bör komma till stånd torde få anmälas i annatsammanhang. Medelsförbrukningen för kärnbränsle avser enligtvattenfalls-verket inköp av första bränsleladdning till det tredje aggregatet iRinghals. Jag beräknar 74 milj. kr. för detta ändamål i enUghet med verkelsförslag. Det investeringsprogram för distributionsanläggningar somvattenfaUsverket har föreslagit omfattar förstärkningar och utökningar avstam-, primär-, regionala och lokala nät samt anskaffning av utrustning förautomatisk driftövervakning. I investeringsprogrammet ingår också vissaanskaffningar för försvarsändamål, bl.a. utrustning för telekommunikationer.Verket har hemställt att utgifterna härför 1 milj. kr. under budgetåret1975/76 får avskrivas . Investeringarna i stamlinje- och primärsystemen avser bl.a. ledningar Messaure finska gränsen, Harsprånget Letsi och Ritsem norska gränsen, ledning Hällby Asele StenkuUafors, förstärkning avSundsvallsområdets matning, 400/transformering i Masmo,transformalorslation i Jordbroområdet, ställverk i Örebroområdet och400/transformering i Kolstad. Vattenfallsverkethar genom tidigare beslut (prop. 1973: 2, NU 1973: 1, rskr 1973: 17)bemyndigats att anskaffa utrustning till ett da-torbaserat informationssystemför övervakning och ledning på central nivå av kraftproduktion, stamlinjenätoch samköming. Verket har också utrett på vad sätt den framtidadriftövervakningen på regional och lokal nivå i princip bör utformas.Utredningen har visat att övervakning och ledning av de regionaladistributionsnäten bör ske från regionala driftcentraler och dem underställdadistriktscentraler. De regionala centralema skall även utnyttjas för manövreroch regleringrepp i de viktigaste kraflproduktionsanläggningarna inom berördaregioner. Det regionala driflövervakningssyslemet bör enligt verket byggas uppsuccessivt i nära anslutning till utbyggnaden av det centrala övervakningssystemetoch med samma teknik som detta. Den detaljerade utfornmingen avregioncentralerna har ännu inte fastiagts. Den totala utrustningskostnaden kandärför inte anges. Medelsbehovet under /76 har verket bedömttill 20 milj. kr. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 524 Vattenfallsverketsmedelsbehov för investeringar i distributionsanläggningar imder nästa budgetårberäknar jag till sammanlagt 392,6 milj. kr., varav 208,6 milj. kr. för stam-och primärnät, 115 milj. kr. för regionala nät och 35 milj. kr. för lokala nät.Vidare beräknar jag sammanlagt 34 milj. kr. för driftövervakningsanläggningar.Jag har därvid också räknat in medel för anskaffning av utrustning tillregionala driftcentraler. Verkets begäran om medel för vissa anskaffningar förförsvarsändamål kan jag däremot inte biträda. Postenövriga ändamål avser diverse kompletteringar och ombyggnad avproduktionsanläggningar och andra investeringsobjekt, inköp av ochfastigheter samt förvärv och finansiering av företag för distribution avelektrisk energi. Medelsbehovet under nästa budgetär beräknar jag tillsammanlagt 66,5 milj. kr. Inämnda belopp ingår bl. a. medel för markinköp m. m. i . Vid minanmälan av förevarande anslag i prop. 1974: 1 (bil. 15 s. 207) informerade jagom att vattenfallsverket hade förhandlat med Nordstiernan om bl. a.förvärv av mark för ett fossileldat kondenskraftaggregat och gasturbiner iNynäshamnsområdet.