prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Medelsom har avsatts för skoindustrin under anslagsposten Omställningsfrämjandeåtgärder inom anslaget Företags- och branschfrämjande åtgärder och som intehar utnyttjats under innevarande budgetår bör föras över till detla nya anslag. De fortsattastrukturåtgärderna för skoindustrin bör liksom hittUls inriktas på bidrag tillkonsultundersökningar enligt de riktlinjer som har lagls fast för deomställningsfrämjande åtgärderna inom anslaget Företags- och branschfrämjandeålgärder. Möjligheten all erhålla slruklurgarantier bör också i fortsättningenslå öppen för skoindustrin. För näslabudgetår beräknar jag 1 milj, kr, för särskUda strukturåtgärder förskoindustrin. Härvid har jag räknat Ln genomförandekostnader vid statensindustriverk för administration och uppsökande verksamhet. Jag vill ocksåerinra om vad jag vid min anmälan av anslaget Företags- och branschfrämjandeåtgärder har anfört i fråga om överföring av medel för exportfrämjande ålgärderför vissa industribranscher från 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 84 tionde till trettonde huvudtiteln,I enlighet med vad där har angetts bör medlen för exportprogrammet för sko- ochgarveriindustrierna föras upp på detta nya anslag. Outnyttjade medel för sko-och garveri-industriema under tionde huvudtitelns anslag Exportfrämjande åtgärdervid utgången av detta budgetår bör föras över tUl detta anslag. För exportfrämjandeåtgärder för sko- och garveriindustrierna beräknar jag 1 milj, kr, under nästabudgetår. Medlen avses bli disponerade av statens industriverk i samråd medöverstyrelsen för ekonomiskt försvar efter förslag från exportråd. Jagräknar med att på uppdrag av industriverket skall verkställaåtgärder som innefattar medverkan av rådet eller den exportfrämjandeutlandsorganisationen. Sammanlagtberäknar jag alltså för nästa budgetår 2 mUj. under detta anslag. Jag hemställer att regeringenföreslår att tUlStrukturåtgärder för skoindustrin för /77 anvisa ettreservationsanslag av . Kostnader för räntebefrielse vid strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher 1974/75 Utgift 1975/76 Anslag 1976/77 Förslag Från anslaget, som disponeras av statensindustriverk, bestrids kostnader för räntebefrielse vidstmkturgarantier som berör företag inom textil- och konfektionsindustriema,skoindustrin, möbelindustrin, den manueUaglasindustrin, gjuteriindustrin, pälsindustrin och vissa delar av metallmanufakturindustrin.Räntebefrielse i samband med stmklurga-ranti beviljas enligt rikllinjer, somhar angivits i prop, 1972: 46 (NU 1972: 32, rskr 1972: 195), prop, 1973: 57 (NU1973: 37, rskr 1973: 149), prop. 1974: 1(bU, 15, NU 1974: 7, rskr 1974: 81), prop, 1974: 63 (NU 1974: 34, rskr1974: 226) och prop, 1975:1 (bU. 15, NU 1975:15, rskr 1975: 99). Avstmkturgarantiramen, som successivt har ökats tiU 100 milj. kr., hade t. o. m. bevUjats garantierför 55 mUj. föreslår att verksamheten medstrukturgarantier fortsätter under nästa budgetår. Härvid förordar verket enhöjning av garantiramen med 25 milj. kr. tiU 125 mUj, kr. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 85 T. o, m. hade räntebefrielsemedgivits med . Några utbetalningar har dock ännu integjorts, Ränlebefrielse ulgör enhgt industriverket en vikdg del avstödprogrammet med strukturgarantier. Med hänvisning härtill föreslår verketatt, om garantiramen höjs, anslaget för räntebefrielse ökas tiU 1,5 mUj, kr. Vid min anmälanav anslagen Förelags- och branschfrämjande åtgärder och Strukturåtgärder förskoindustrin har jag förordat fortsatt verksamhel med omställningsbidrag /77, Vidare har jag förordatall snickeriinduslrin skall omfattas av systemet med omställningsbidrag.Omställningsbidrag och stmkturgarantier utgör kompletlerande delar avomställningsprogrammen för vissa Industribranscher. Jag förordar altverksamheien med stmkturgarantier fortsätter under /77 enligttidigare riktlinjer och därvid omfattar ulöver nu ingående branscher ävensniekeriindustrui. För innevarandebudgetår är strukiurgarantiramen 100 milj. kr. För /77 förordarjag en oförändrad garantiram. Regeringen bör alltså inhämta riksdagensbemyndigande att inom en ram av sammanlagt 100 milj. kr., inkl. redan löpandeåtaganden, ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband medstmkturgarantier. a, som en konsekvens av mitt förslag om en oförändradgarantiram bör anslaget för räntebefrielse för /77 föras upp medoförändrat 1,2 milj, kr. Jag hemställer att regeringenföreslår atl 1. godkänna attsnickeriinduslrin omfattas av verksamheten med stmkturgarantier, 2. bemyndiga regeringen atl under /77 ikläda statenförpliktelse i form av strukturgarantier, som inberäknat löpande garantierinnebär åtaganden om högst , 3. lill Kostnader för räntebefrielse vid strukturgarantier till företag inom vissa industribranscher för budgetårel1976/77 anvisa etl reservationsanslag av . Täckande av förluster på grund av strukturgarantier till företag inomvissa industribranscher 1974/75 Utgift 1 737 211 1975/76Anslag 1 000 1976/77 Förslag 1000 000 Från anslaget, somdisponeras av siatens industriverk, bestrids utgifter för förluster i sambandmed stmkturgarantier, som har beviljats en- 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 86 ligtde rikdinjer som angivits i prop, 1972:46 (NU 1972: 32, rskr 1972: 195), prop,1973: 57 (NU 1973: 37, rskr 1973: 149), prop, 1974: 1 (bU. 15, NU 1974: 7, rskr1974: 81), prop. 1974: 63 (NU 1974: 34, rskr 1974: 226) och prop. 1975: 1 (bU.15, NU 1975: 15, rskr 1975: 99). Med hänsyn tiU tidigare begränsade erfarenheter harhittills medel på anslaget äskats med ett nominellt belopp av 1 000 kr.Erfarenheterna av stödet har emeUertid vidgats och industriverket bedömerförlusterna under /76 dU ca 2 milj. kr. För /77hemställer industriverket att 2 mUj. JagviU erinra om vad jag vid min anmälan av anslaget Kosinader för räntebefrielsevid stmkturgarantier till företag inom vissa industribranscher har anförtbeträffande fortsalt verksamhet med slruklurgarantier. Med hänsyn tUl de ökadeerfarenheterna av verksamheten med stmkturgarantier anser jag att anslagettill föriusttäckning inle längre bör föras upp med ett enbart formellt beloppav . Anslaget bör för /77 föras upp med 1 milj. kr. JaghemstäUer att regeringen föreslår att till Täckande av förluster på grund avstrukturgarantier till företag inom vissa industribranscher för budgelåret1976/77 anvisa ett förslagsanslag av . Täckande av förluster på grund av exportlånegarantier till företag inomtextil-, konfektions- och glasindustriema 1974/75 Utgifl 1975/76 Anslag 1976/77 Förslag AnslagetTäckande av förluster på grund av garantier för lån till teko-industri amtmanuellt arbetande glasindustri. Från anslagel, som disponeras av statens industriverk,beslrids utgifter för att täcka förluster på gmnd av statsgarantier för låntUl investeringar som företag inom textil- och konfekdons(teko)-industriemaoch den glasinduslrin gör för att öka sin exportmarknadsföring (prop,1970: 41, SU 1970: 61 och BaU 1970: 23, rskr 1970: 165 och 1970: 188), Garantiemabeviljas enligt av Kungl, Maj:t meddelade föreskrifter. Under innevarande budgetår är garantiramen 22,5 milj.kr. för tekoindustrierna och 4 milj. kr. för den glasindustrin. Vidutgången av /75 hade endast 2,3 milj, kr. Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 87 teko-industriernaoeh 1,6 milj, kr, av ramen för den glasindustrin utnyttjats.Administrationen av garantiema har fr. o, m, innevarande budgetår överförts frånkommerskollegium till statens industriverk. föreslår för /77elt oförändrat anslag av . Chefen för handelsdepartementel har lidigare denna dagefter samråd med mig föreslagit att medel för exportfrämjande åtgärder för bl.a. teko-industriema och den glasinduslrin förs upp under anslag påtrettonde huvudtiteln. I anslulning till delta stöd ges i vissa fallkreditgarantier som administreras av statens industriverk. Anslag lill föriusttäckningbör nu likaledes föras upp på trettonde huvudtiteln. Garantiramarna bör nästa budgeiår las upp medoförändrade belopp. Regeringen bör därför inhämta bemyndigande attinom en ram av sammanlagt 26,5 mUj. kr., inkl. redan löpande åtaganden, iklädastaten ekonomisk förpliktelse i samband med lån lill teko- och manuellaglasindustrierna. Anslaget bör för näsla budgeiår i enlighet medindustriverkets förslag föras upp med ett oförändrat belopp av . Jaghemställer att regeringen föreslår all 1. bemyndiga regeringen alt /77 ikläda slalen förpliktelse i form av garanti för lån tiUtexdl-, konfektions- och glasinduslrierna, som inberäknat löpandegarantier innebär åiaganden om sammanlagt högsl , 2. till Täckande av förluster på grundav exportlånegarantier till företag inom textil-, konfektions- och manuellaglasindustrierna för /77 anvisa ett förslagsanslag av 450 000kr. 1974/75Utgift 1217 800 Reservation 1760 1975/76Anslag 1 380 000 1976/77Förslag 1 552 000 Från anslagel, som disponeras av siatens industriverk,lämnas bidrag dll olika hemslöjdsändamål. fastställde slatsmaktema riktlinjema för detstatliga stödet tUl hemslöjden (prop, 1968: 1 bU, 9 s. 9193, SU 1968: 7, rskr1968: 7), Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Indnstridepartementet 88 Riktlinjerna utformades i huvudsakenligt del förslag som framlades av hemslöjdsutredningen (Ds Fi 1967:9). Industriverketframhåller all det slatliga bidraget lill de helddsansläll-dahemslöjdskonsulentema och bidragen till övriga hemslöjdsändamål ,särskilda resebidrag, expertrådgivning, sameslöjden m. m. med hänsyn dUkoslnadsslegringar och de nivåerhemslöjdsulredningen föreslog bör räknas upp med sammanlagt ,varav . avser höjl lönekoslnadspålägg. hemställersålunda all anslagel för budgetårel 1976/ 77 tas upp med . I enlighel medindustriverkets förslag bör anslagel för näsla budgetår föras upp med 1 552 000kr. Jag hemslälier alt regeringenföreslår att lillFrämjande av hemslöjden för /77 anvisa etl reservadonsanslag av1 . 1974/75 Utgift '390 000 1975/76 Anslag '420000 1976/77 Förslag 449000 Anslagetanvänds till statliga bidrag lill . Statens induslriverkfördelar på gmndval av programförslag från föreningen, bidraget på olika verksamhetsområden inom föreningen. Föreningen, som fr. o, m. den 1 januari 1976heter Föreningen form, har dll uppgift bl. a. att sprida kunskapom god formgivning och ger i detla syfte ut tidskriften samt bedriverutslällningsverksamhet i och deltar i utställningar utomlands. Föreningen har förnästa budgetår begärt sammanlagt , fördelat med . påföreningens allmänna verksamhet och med . för inrättande av ell nyttdesigncenter i . föreslår att anslaget för näslabudgetår, med hänsyn till ökade lönekostnaderoch prisstegringar räknas upp med . Regeringenuppdrog ål statens industriverk alt utreda frågan om inriktningen av föreningens statsbidragsfinansierade 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 89 I uppdraget framhöllsatt föreningens verksamhet är mångsidig och riktar sig mot fleraintressegrupper. Bidraget lill föreningen har utgått lill dess allmännaverksamhel. Under utredningsarbetet bordeövervägas frågan om den framlida inriktningen av föreningens bi-dragsfinansieradeverksamhel med särskUd uppmärksamhet på insatser av industripolitisk natur.Härvid borde utredas bl. a. i vilken utsträckning föreningens aktiviteter, somavser att främja designarbelet i företagen,kan renodlas och samordnas med industriverkels företagsserviceverksamhetpå designområdet. Slutligen borde föreningens insatser inom områden som saknarindustrianknylning kartläggas och deras framlida organisatoriska förankringövervägas. har i promemorian (SIND PM 1975:8) verksamhet och finansiering redovisat resultatenav delta utredningsarbete. I promemorianframhålls alt föreningen har fungerat som central institution och informationsorgan för formgivare, konsthantverkare,producenter och representanter för olika konsumentintressen. Föreningens verksamhet omfattar enligt promemorian en rad aktivitetersom har elt naturligt samband och som genom ömsesidigt stöd ger verksamhetengenomslagskraft. En renodling av verksamheien eller överföring av vissaaktiviteter lill annan organisation skulle sannolikt försvaga de enskUdaaktiviteterna. Det finns sålunda argument för all föreningens aktiviteter hållssamman inom ramen för en och samma organisalion. Utvärderingen avföreningens verksamhet visar all en förvånansvärt liten del av de totalaaktiviteterna i första hand kan anses avse indu-slrifrågor. Huvuddelen avverksamheten är riktad mot andra intressegrupper, främst konsumenlseklorn. del av föreningens aktiviteter kanenligt promemorian karakteriseras som utbildningsverksamhet.Föreningen svarar också för bostads-, miljö- och kulturfrågor. Enligtpromemorian, i vilken framhålls alt varje aktivitet inom föreningen är riktadmot flera målgrupper, är det lämpligt alt ett eventuellt framlida statsbidragäven i fortsättningen utgår tUl föreningens allmänna verksamhet. Enligtpromemorian kommer industriverket att i framliden behöva anlita designexperter i samband med verketsstödverksamhet avseende produkt- och processförnyelse inom mindre ochmedelstora förelag och/eller inom särskilda slödbranscher. Det erinras isammanhanget om atl en rad olika organisalioner bjuder ul konsulttjänster pådesignområdet. Del är därför enligt promemorian osäkert om i vilken utsträckningjust kan tillgodose verkets behov på detla område. Mot bakgrund av alt induslrifrågornatar upp endast en mindre del Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 90 avföreningens resurser och i övrigt tar sådana former att möjligheterna lillnära samverkan med industriverket f, n, är begränsade är det enligt promemoriannaturligt alt regeringen överväger om industriverket i fortsättningen skallfungera som föreningens huvudman. Efter remiss har ytiranden över promemorian avgetts avskolöverstyrelsen (SÖ), , paient- och registreringsverket,, expertgmpp för konstutbildning. Föreningen och industriformgivare.Företagareföreningarnas förbund. Svenska inredningsarkitekters riksförbund.Svenska slöjdföreningen, hantverks- och industriorganisation (SHIO) och . Samtliga remissinstanser har uppfattningen alt bedriver en värdefull verksamhet. Flera instanser framhållervikieii av alt stadiga bidrag även i fortsättningen ulgår liU föreningen. FöreningenSveriges konsthantverkare och industriformgivare samt Svenska slöjdföreningenstöder uttryckligen uppfattningen att bidraget bör avse föreningens allmännaverksamhet, SÖ anser att statliga stödinsatser behövs för attstimulera designarbelet inom företagen och att föreningen har en viktiguppgift alt fylla i detta hänseende. framhållerden allmänna betydelse för svensk industri som föreningens verksamhet har, inteminst när det gäller atl vidmakthålla och utveckla designmedvetandet inomindustriföretagen. stryker under föreningens roll somsamarbetsorgan på designområdet med uppgifter även på det kulturpoliliskafältet. Föreningen och industriformgivare nämner atlföreningen genom sin upplysande verksamhet för god form har haft ett betydandeinflytande på såväl produktions- som konsumentsidan och även haft betydelse förden svenska exporten. konstaterar attindustriell design är en viktig fas i företagens produktutvecklingsarbete.Förbundet har uppfattningen att föreningen borde kunna stimuleras tUl en ökadaktivitet gentemot industriföretagen på formgivarområdet. framhåller att föreningen har spelaten stor roll för införandet av formgivning och design i företagen samt att dessverksamhet är av mer allmän karaktär och spänner över vida områden.Svenska inredningsarkitekters riksförbund har uppfattningen att föreningenskulle kunna få uppgifter av stor betydelse för i första hand bohagsindustri,konsthantverk och allmän kulturutveckling. anser att föreningensverksamhet har redovisats på ett förtjänstfullt sätt i promemorian. Föreningenhävdar att de direkta och indirekta effektema på industrin av föreningens verksamheti ett längre tidsperspektiv kan bli betydande, förutsatt atl föreningen fårresurser alt arbeta över hela sill programområde. 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 91 Remissinstanserna har olika uppfattningar i fråga omhuvudmannaskapet för föreningen. och anser iprincip att industriverket även i fortsättningen bör fungera som huvudman.Patent- och registreringsverket framhåller härvid alt det från näringspolitiskasynpunkter är angeläget alt föreningen har en huvudman som kan slå vakt om ochfrämja den viktiga anknytningen av föreningens verksamhet tillindustripolitiken. och anser atthuvudmannaskapet bör föras över till ansvarsområde.Statens kulturråd framhåller att de flesta av föreningens verksamheter hör tilldet kullurpolidska området. Föreningen och föreslårutbildningsdepartementet eller handeisdepartemenlet som huvudman. 1973 årsexpertgrupp för konstutbildning anser atl föreningen genom sin anknytning tUlprodukt-, miljö- och industridesign bör bevara förbindelserna med dedepartement som ansvarar för konsumentfrågor och in-dustriutvecklingsfrågor. , och anserdel naturligt att huvudmannaskapsfrågan har aktualiserats, men tar inle direklSläUning till var huvudmannaskapet bör ligga. SÖ anser skäl tala för attbidraget kan utgå direkt tUl föreningen. Frågan om inriktningen av Svenska slöjdföreningensstatsbidrags-finansierade verksamhet har utretts av industriverket. I verketspromemoria har framhållits föreningens breda verksamhetsinriktning. bör ett eventuellt framtida statsbidrag liksom utgåtill föreningens allmänna verksamhet och föreningens aktiviteter hållas sammaninom ramen för en och samma organisalion. Verkel framhåller att deindustriinriktade aktiviteterna ulgör en mindre del av föreningens verksamheloch alt möjligheterna lill nära samverkan med industriverket f, n, ärbegränsade. ifrågasätter därför om verket i fortsättningen skallfungera som huvudman för föreningen, Remissinstansema är i slort positiva till föreningensverksamhet och anser att statliga bidrag bör utgå till föreningen. De hardäremot skilda uppfattningar rörande huvudmannaskapet för föreningen. Skäl haranförts såväl för att bibehålla föreningens organisatoriska förankring påindustriområdet som för alt föra över huvudmannaskapet till konsument- ellerutbUdnLngs/kullurområdet, Frågan om huvudmannaskapet för föreningen är enligtmin uppfattning bl, a. beroende av resultaten av den försöksverksamhet medindustriell design som har inletts detta budgetår (jfr s. 80), skall före lämna en redogörelse förförsöksverksamheten. Denna redogörelse är avsedd att läggas som grund för mittställningstagande till frågan om 1975/76:100 Bilaga 15 Industi-idepartementet 92 fortsatt slatligt stöd tillinduslriell design, I samband därmed torde även verksamheten inom föreningenkomma att beaktas. Efter samråd med chefema för utbUdnings- ochhandelsdepartementen förordar jag att siatens industriverk i avvaktan härpå harkvar uppgiften att vara huvudman för föreningen. När det gällerinriktningen av föreningens verksamhet anser jag det vara angeläget attföreningens aktiviteter på designområdet i ökad omfattning kan riktas motfrämst de mindre oeh medelstora förelagen. Flera remissinstanser, bl. a. SÖ,patent- och registreringsverket. och föreningensjälv har stmkit under föreningens uppgifter på designområdet. Med sinaerfarenheler och kunskaper på delta område bör föreningen enligt min meningkunna stimulera designarbetet i företagen.Härvid bör föreningens publikations-, utställnings- och konferensverksamhetkunna vara av stort värde. Det slatliga bidraget bör även i viss utsträckningkunna omfatta konsument- ochUtbUdningsfrågor med anknytning till industriell formgivning. Med hänsyn tUlaUmänna kostnadsökningar bör anslaget till föreningen för nästa budgetår ökas med . Industriverketbör liksom på grundval av programförslag från förenmgen fördelabidraget på verksamhetsområden inom föreningen. Jag hemställer att regeringenföreslår att dllFöreningen form för /77 anvisa ett anslag av . 1974/75 Utgift 5 000 000 Reservation 1975/76Anslag 5 000 000 1976/77 Förslag 5000 000 Statsmakterna harbeslutat (prop. 1975/76:62, NU 1975/76: 12, rskr 1975/76: 64) alt stiftelsenNorriandsfonden skaU fortsätta sin verksamhel enligt samma gmndersom hittiUs och med oförändrad ekonomisk ram, dvs. 20 milj. kr. Enligt beslutetskall 15 milj. kr. avsättas av Statsföretag AB:s vinst avseende räkenskapsåret1975 för finansiering av övervägande delen av fondens verksamhel . Jag beräknar nu under detta anslag 5 mUj.kr. för finansiering av återstående delen av fondens verksamhet. Liksom förinnevarande budgetår förordar jag efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet alt dessa medel belastar den för budgelåren1973/741977/78 fastställda ramen för regionalpolitiskt slöd (prop. 1973: 50,InU 1973: 7, rskr 1973: 248). Jag hemställer att regeringenföreslår att till MedelstUlskolt till Norrlandsfonden /77 anvisa ett reservationsanslag av . 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 93 C. MINERALFÖRSÖRJNING M. Råvamfrågoma harunder senare år uppmärksammats allt mer. Produktionen av och handeln medråvaror genomgår slora förändringar. Flera industrUänder har under senare årvidtagit olika åtgärder i syfte atl säkra industrins rävarubehov. försörjningssituation vad gäUermineralråvaror är, åtminstone jämfört med flertalet andraindustriländers, relativt god. Våra slora järnmalmstillgångar tillåter en betydande export även om andel avvärldsexporten successivt har minskat och uppgår till . Sverigeär vidare självförsörjande i fråga om bly- och zinkmalm. Förädling av zinkmalm tUl metall förekommer dock intei . Brytningen av kopparmalm tillgodoser ungefär en tredjedel avlandets behov. Däremot saknas brylvärdatillgångar av aluminium och av de allra flesta legeringsmetaller. Utvinningenav industrimineral, dvs. mineraliska ämnen utom och mineralbränslen,tUlgodoser inte landels behov. Under år 1975beräknas 33,1 milj. ton jämmalm ha bmtits i , vUket innebär en minskning med 3,9 milj. ton. Malmleveranserna från gruvorna beräknas ha minskat från38,6 tUI 27,2 milj. ton, varav 21,2mUj. ton en minskning med 12 milj. lon beräknas ha exporterats. Nedgången ibrytningsvolym och export beror framför allt på den mycket svagaintemationella stälkonjunkturen. Sulfidmalmsbrytnmgen beräknas ha uppgått till11,8 milj. ton , vilket innebär en ökning års brytning med ca0,8 milj. lon. Metallinnehållet i den brutna malmen har för kopparuppgått tiU (), för bly (80 000 lon år1974) och för zink (). Många råvaror ochbland dem flera viktiga metaller utmärks av kraftiga variationer i pris ochförbrukning. Dessa variationer betingas främst av konjunkturläget. Under år1974 sjönk prisema på de flesta metaller kraftigt. har de lågaprisema på dessa metaller i huvudsak bestått. Metallprisemaskänslighet för konjunkturvariationer beror bl, a, på att det i de flesta fallär svårt att snabbt anpassa produktionen dU förändringar i den industriellaaktiviteten, Invesleringar i gruvor och smältverk tar att genomföraoch möjligheterna till mindre förändringar i produktionsvolym är begränsade.Dessutom är efterfrågan på metaller på kort sikt relativt okänslig förprisförändringar. En ytterligare bidragande orsak tUl de instabUa priserna påvissa metaller är alt priserna fastställs på råvambörser, där endast en litendel av den totala produktionen omsätts, medan större delen säljs pålångtidskonlrakt i flera fall dock till priser som är knutna lillprisutvecklingen på råvam- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 94 Små förändringar i utbudeller efterfrågan kan därför ge upphov till stora prisförändringar på börsema,när flera köpare samlidigl försöker täckasina underskott eller flera säljare försöker bli av med sin överskotlsproduktion.Dessutom har den osäkra situationen på valutamarknaderna under senare årbidragit till en omfatlande spekulation på råvarubörserna och därmed förstärktprisvariationerna, Elt väsentligtinslag i den intemationella utvecklingen är de råvamproducerande utvecklingsländernas försök att genom samordnadeaktioner uppnå fördelaktigare avsätlningsvillkor för sina produkter. Samarbete mellanråvamproducerande länder förekommer för flera metaller och , bl. a.koppar och bauxit.