prop · FY0337 · 1975-12-31 00:00:00 — FPVNbedömer det som högst angeläget atl särskilt kompensera för en längre tjänstgöringstidmed hänsyn till den långtgående differentieringen av utbildningstiderna inomoch mellan försvarsgrenarna. Utredningens förslag att i dagpenningen under grundutbUdningenräkna in ett generellt belopp för bostadskostnad är flertalet remissinstansernegativa eller tveksamma till. Bland dessa är ÖB, , VPV, MPI, RR V, FRI, FPVN,kammarrätten i , länsstyrelserna i och , . FCF anser atl nuvarande syslem med behovsprövadebostadsbidrag tUl ensamslående värnpliktiga bör behållas. En förbättring av bidragsgivningengenom ökade möjligheter till friare behovsprövning anser FCF dock varapåkallad. ÖB anser att ett i dagpenningen inberäknat bostadsbidrag skuUemedföra höga kostnader och stora orättvisor. Liknande synpunkter har VPV, RRVoch kammarrätten i . FPVN anser att en generell höjning av dagpenningenenligt utredningens förslag kan komma att gynna redan "gynnade"värnpliktiga medan andra värnpliktiga knappast får någon verklig förbättringav sin ekonomiska situation. uttalar all värnpliklskonferensen haransett atl behovet av höjd dagpenning är så stort att den för ensamståendemåste höjas till /dag exklusive bostadsbidraget. Värnpliktskonferensenhar menat att den värnpliktige förutom dagpenningen skall få ersättning för sinverkliga bostadskostnad och under inga omständigheter tvingas uppge sin bostadpå grund av värnpliktstjänstgöringen. FRI föreslår atl penningbidraget under grundutbildninghöjs sä att det når upp i nivå med grundbidragel underarbetsmarknadsutbildningen. MPI är tveksamt om bostadsbidraget behöver ellerbör inkluderas i dagpenningen. För en generell bostadsersättning talar dockenligt MPI att även ett kvarboende i föräldrahemmet medför vissa kostnader förden värnpliktige och/eller hans familj, framhåller atl avdrag bör göras pådagpenningen för naturaförmånerna. , , , SAF. SSU,, och kommunstyrelser godtar förslaget.Socialstyrelsen, LO och SSU anser dock atl del bör finnas möjligheter liUkompletteringar för bostadskostnad som överstiger den generella nivån (225 kr.för månad). Principen att dagpenningen under repetitionsutbildningbestäms efter befattning i krigsorganisationen får ett positivt mottagande avnära nog samtliga remissinstanser. Bland dem som tillstyrker kan nämnas ÖB, ,VPV, SfvS, , , , MPI, LO och SFS. Enligt FRI börersättningarna till personal med särskUl stort betalsansvar höjas mer än vadutredningen har föreslagit. 55(7 anser atl differentieringen av ersättning vidrepetitionsutbildning, baserad på speciella befattningar, är tveksam. Cf/Favstyrker en sådan differentiering och förordar i stället en kontantskattepliktig dagersättning med . för dag vilkel motsvarar lägstaarbetslöshetsersättning. SFS menar att hänsyn bör tas även till utbildningenslängd. förutsätter att begreppetrepetitionsutbildning blir lagfäst för vapenfria tjänstepliktiga och föreslåratt penningbidragets storlek till dessa vid sådan utbUdning omprövas. Styrelsenmenar att viss differentiering bör kunna ske enligt ansvarsprincipen. Beträffande de särskilda ersättningarna delar FCF utredningensuppfattning om svårigheterna att ändra nuvarande förmåner och anser atl man börsöka förenkla reglerna för dessa och om möjligt också minska antalet särskildaersättningar, I första hand bör därvid enligt FCF mässpenningen tillvärnpliktiga tas upp till prövning. .4AfS' anmäler all vapenfriatjänstepliktiga inte får r i s k t i 11 ä g g, även om de ingår i arbetslag därderas civUa kamrater avtalsenligt erhåller risktillägg. SSU anser att avvarierande särskilda ersättningar bör renodlas. Högre befattning bör inleberättiga till högre riskersätlning. Utredningens förslag i fråga om utbildnings- och tjänstgöringspremiertUlstyrks i aUmänhet av remissinstanserna. SSU, CUF och anser dock attäven ulbildningspremien bör slopas och ersättas med att penningbidraget trappslegsformatregleras i förhållande till tjänstgöringstidens längd. VPV understrykerbetydelsen av utbildningspremierna med hänsyn lUl att den helt övervägandedelen av krigsorganisationens kompanibefäl och lägre befäl rekryteras genomutbildning pä den allmänna värnpliktens grund, ÖB och RR V aktualiserarpremiefrågan för flottans E-värnpliktiga som f. n. har hka lång tjänstgöringstidsom marinens plutonsbefälsuttagna, ÖB föreslår alt dessa E-värnpliktigaplaceras in i befälskategorier så atl de därigenom får premie. RR V uttalar atlman för dessa värnphktiga bör undersöka möjUgheten att höja förmånerna ochåberopar den höga avgångsfrekvensen för dem. SFS förordar att meniga med långutbildningstid får utbildningspremier. Remissinstanserna tiUstyrker förslaget att utryckningsbidragetskall vara kvar och utgå med samma belopp för alla värnpliktiga. Bidragetsföreslagna storlek biträds av ÖB, , VPV och . Några remissinstanser, nämligen FRI, , Prop, 1975:37 36 , , , SSU och CUF anser dock atlbeloppet är för lågt eller all det bör bestämmas på annat sätt än utredningenhar föreslagit. FRI föreslår all bidraget utgår med helt månadsbelopp ochframhåller att bidraget bör motsvara grundbeloppet i socialhjälpsbudgeten. SACOmenar att en höjning av ulryckningsbidragel bör kunna prioriteras framför enstandardhöjning under själva värnpliktstiden. LO framhåller att erfarenheternafrån genomförandel av förslag får visa om ulryckningsbidragelbör samordnas med arbetslöshetsersättningen. RR V anser atl bidragets sloriekbör knytas lUl övriga arbelsmarknadspolitiska åtgärder. AMS framhåller alteftersom av de värnpliktiga saknar arbete vid utryckningen är det avstörsta vikt alt de har medel till sill förfogande tid då desöker anställning. Remissinstanserna är genomgående positiva till attreseförmånerna blir bättre. Några remissinstanser är kritiska eller tveksamma lillutredningens förslag om obegränsat antal fria resor för värnpliktiga undergrundutbildning (frikort). Utredningens förslag tUl frikort avstyrks av ÖB, ,RRV, FPVN, reservanten i FRI samt MUF. Som motiv härför anförs i allmänhet dehöga kostnaderna som de värnpliktigas resor då anses medföra saml alt frikortetinte medför någon förbättring för de värnpliktiga som måste anlitatransportmedel där frikortet inle gäller för att kunna komma hem,1 stället förordas dels åtgärder för att underlätta för värnpliktiga med långoch besvärlig resväg atl komma hem under veckoslut, dels fortsatt utbyggnad avverksamheten med charterresor. ÖB framhåller även att resekostnaderna börminskas genom lägre enhetspris och ökad rabattering. FRI (maforiteten), VPV, , , kammarrätteni , , SSU och SFS tillstyrker förslaget om frikortmedan övriga remissinstanser inle har något atl erinra mot utredningensförslag. FRI påpekar att elt frikort ger administrativa vinster. VPV liksom FRIanser att en successiv ökning av antalet fria resor medför att det behövs enstörre administrativ verksamhet än om frikort införs. SJ ullalar attresandeunderlaget på vissa linjer skulle minska, om en så stor kategori resandesom de värnpliktiga faller bort och i stället transporteras med buss. LRF ochkammarrätten i anser atl även värnpliktiga under repetitionsutbildningbör få bättre reseförmäner. MPI föreslår att möjligheterna härtill utreds. Naturaförmåner och kontanta ersättningar Vad utredningen har anfört om naturaförmånerna fri kost, frittlogi och fri sjukvård med tandvård godtas eller lämnas ulan erinran avsamtliga remissinstanser. Utredningens synpunkter på de särskilda ersättningarnaföranleder i stort inte någon erinran från remissinstanserna. Beträffandefrågan om alt avveckla inkvarleringsersättningen uttalar FCF att om intedagpenning-systemet med generell bostadskoslnadsdel genomförs börinkvarterings-ersättningen behållas t. v. FRI (maforiteten) föreslår att förplägnadser-sätlningenoch färdkostersätlningen vid eventuell övergång lill frikort tas bort och ersättsmed generellt påslag på dagpenningen. Institutet framhåller dock all deteventuellt kan visa sig nödvändigt alt behålla en mindre del av förplägnadsersättningcni samband med sjukdom och ledighet. AMS förordar en höjning av beklädnadscrsättningcn. Remissinstanserna ansluter sig i princip lill utredningensuppfattning om behovet av elt särskilt familjesocialt stöd för värnpliktiga,uppbyggt på en kombination av socialvårds- och socialförsäkringsprinciper. 1 defall remissinstanserna redovisar avvikande uppfattningar gäller dessa närmastdetaljutformningen av famUjebidragssystemet i vissa avseenden som behovsprövningsregleroch reglerna om näringsbidrag. Förslaget om familjemedlemsbegreppet enligt familjebidragsförordningentillstyrks eller lämnas utan erinran av samtliga remissinstanser utom TCO, sommenar all utredningen är bunden lill att det formella giftermåletskall vara grund för bedömning av del familjesociala slödel. FCF, länsstyrelseni och tillstyrker att sammanboende fästmöi fråga om rätten tUl familjepenning hkställs med hustru även om hon intevårdar den värnpliktiges barn. Utredningens förslag all anknyta familjebidraget tillsocialhjälpsnormerna i med flera kommuner tillstyrks i allmänhet avremissinstanserna. anser dock att de föreslagna beloppen är för låga.Stockholms kommunstyrelse understryker i likhet med länsstyrelserna iKristianstads samt angelägenheten av atl delfamiljesociala stödel utformas sä att inte kompletterande bidrag i form avsocialhjälp eller annat kommunall stöd måste tillgripas för all ge de bidragsberättigadeen godtagbar levnadsstandard. Utredningens förslag att slopa nuvarande sjukbidragtillstyrks av FCF, FKF och i län och avstyrks avStockholms kommunstyrelse, i och . Utredningens förslag om näringsbidrag föranleder kammarrätteni atl understryka utredningens uttalande om atl tillämpningsföreskrifternabör ses över och bidraget göras så tidsenligt och enkelt som möjligt. Likartadesynpunkter har i som föreslår alt näringsbidragetsmaximibelopp höjs mer än utredningen har föreslagit. kommunstyrelseförordar en särskild utred- Prop, 1975:37 38 ning om näringsbidraget så att man får ett statistisktmaterial som ger möjlighet lill säkra bedömningar. LRF accepterar inteutredningens förslag i fråga om näringsidkare. Ersättning bör utgå även lUIfamiljemedlemmar som utför merarbete. Fribeloppet bör också höjas. Beträffande inkomstprövningsreglerna uttalar FCF att dennormerade behovsprövningen i princip bör kunna tillämpas vid beräkning avfamiljebidrag för sammanboende fästmö. ifrågasätter omfamiljepenningen till barn bör reduceras med . kommunstyrelseanser att hustrus och fästmös inkomst av sjukpenning skall klassificeras som"annan inkomst" eftersom den är arbetsfri. skatteutredningunderstryker angelägenheten av att bl. a. behovsprövningsreglerna utreds ochövervägs ytterligare. Några remissinstanser, bl. a. iKristianstads län, anser att beräkningsgrunderna för familjebidragen börförenklas. RFV framhåller atl man i det fortsatta utredningsarbetet bör göraallvarliga försök att så nära som möjligt ansluta regelsystemet förfamiljebidragen lill motsvarande förmåner inom socialförsäkring och familjepolilik.Om utredningens förslag om administrationen genomförs, ifrågasätter RFV om inteexempelvis stödet under repetitionsutbildningen bör anknytas till denårsinkomst som kommer alt fastställa för varje inskrivenförsäkrad vid genomförandet av förslaget om skattepliktig sjukpenning. Utredningens bedömning atl en samlad översyn bör ske av deförfattningar som reglerar den värnpliktiges ekonomiska skydd vid skada undermilitärtjänstgöringen godtas av ÖB, , RSV, yrkesskadeförsäkringskommittén,och . Förslaget om att utvidga nuvarande låne- och bidragsverksamhettUlstyrks av FCF och . FCF föreslår fortsatt utredning föratt finna administrativt enkla former för denna verksamhet. FCF anser att den s.k. särskilda hjälpverksamheten kan upphöra om familjepenningen höjs lUl dennivå utredningen har föreslagit. När det gäller utredningens förslag lUl prioritering av deresurskrävande reformerna har flera remissinstanser avvikande mening omordningsföljden. De grundläggande principerna bakom utredningens förslag lill angelägenhetsgraderingkan dock flertalet remissinstanser godta. a. följande instanser förordar alt förbättrat familjesocialtstöd (höjd familjepenning) får högsta prioritet, nämligen ÖB, , VPV, RFV, MPI,RRV, FRI (reservanten), i , FPVN, Stockholmskommunstyrelse, och . instanser förordar flertalet atl höjd familjepenning geshög prioritet. förordar bl.a. FRI (maforiteten),kammarrätten i , , och i Kronobergslän att ökade reseförmåner får högsta prioritet. Utredningens förslag om atlvärdebeständigheten av värnpliktsförmånerna ges högsta prioritet, eventuellttillsammans med höjd familjepenning eller förbättrade reseförmåner, biträds avbl. a. , , , kammarrätten i , länsstyrelserna iKristianstads, , och samt , ochGöteborgs kommunstyrelser, CSN, TCO, , och . LO framhåller attförmånerna bör värdesäkras med hänvisning lill vad som har anförts om den s. k.Stockholmsnormen för familjebidraget. Utredningens förslag att administrationen avfamiljebidragsärendena bör flyttas över från de kommunalafamiljebidragsnämnderna tUl de aUmänna försäkringskassorna tillstyrks ellerlämnas utan erinran av samtliga remissinstanser utom majoriteten vidkammarrätten i , som anmäler tveksamhet lUI förslaget och deninstansordning detta skulle medföra. Kammarrätten anser alt det är tveksamt omförsäkringskassorna har resurser för handläggning av näringsbidragsärenden, denfria behovsprövningen, det särskilda medgivande som i vissa fall krävs förjämställdhet med familjemedlem, behovsprövningen vid bostadsbidrag saml värdetav nuvarande domslolsmässiga prövning. Reservanten vid kammarrätten tillstyrkerett överförande. Försäkringsdomstolen är inte övertygad om att del är naturligtalt försäkringsdomslolen blir den slutliga besvärs-instansen ifamiljebidragsärenden. ÖB understryker all utredningens förslag innebär kostnaderav sådan storlek att del inom nuvarande kostnadsram skulle innebära allvariigaändrade avvägningar inom försvarsmakten. ÖB anser att familjesociala kostnaderinte bör göras beroende av avvägningar inom försvarsmaktens ram och yrkardärför all dessa kostnader för värnpliktiga hänförs lill socialhuvudliteln ilikhet med vad som gäller för medborgare inomövriga samhällsfunktioner. RRV anser det inte rimligt alt en så kraftig höjning avkostnaderna för värnpliklsförmåner som eller 180 milj, kr. genomförs i ensituation när statsmakterna strävar efter all minska kostnaderna för försvaret.Verket uttalar att höjningarna bör åstadkommas genom prövning i varje särskiltfall och sättas in selektivt. Del av arbetsgruppen föreslagna .systemet för ersättningaråt värnpliktiga m. fl. beslår liksom det nuvarande av dels kontantaersättningar och naturaförmåner, dels generella och selektiva ersättningar.Förslaget innebär all de generella ersättningarna ökar. Utgångspunkten förförslaget har varit att det framtida systemet skall vara enkelt och praktisktoch samlidigl kunna uppfattas som rättvist av dem som berörs av del. Arbetsgruppen har förutsatt att de värnpliktiga,civilförsvarspliktiga och vapenfria tjänstepliktiga samt de som är beroende avdem för sin försörining skall garanteras ekonomisk och social trygghet undertjänstgöringen. Arbetsgruppen föreslår elt ersättningssystem undergrundutbildningen som innebär att de som tas ut lill befattningar som innebären längre utbildningstid än vad som gäller för huvuddelen av de värnpliktigafår en successivt högre ersättning ju längre utbildningstiden är. De civUförsvarspliktiga och värnpliktiga som kallas in förkort tid i form av repetitionsövningar osv. har uppmärksammats särskilt. Dessagrupper är enligt arbetsgruppen i stor utsträckning familjeförsörjare. Målethar varit alt dessa grupper skall fä en ersättning som i stort motsvarar vad dehar i sill civila arbete. Arbetsgruppen har vidare utgått från alt de som avspeciella skäl, t. ex. familjeskäl, behöver särskilt ekonomiskt stöd, skall fådetta efter behovsprövning. Vad som i det följande anförs om värnpliktigagäller i tillämpliga delar också för vapenfria Ijänsteplikliga, civUförsvarspliktigaoch elever i bistånds- och katastrofulbildning, om inget annat sägs. Dagersättning och särskilda ersättningar Arbetsgruppen föreslår all till värnpliktig undergrundutbildning bör utgå dels en fast ersättning för dag, dels en kompletterandeersättning för den som den värnpliktige las i anspråk i jämförelsemed andra värnpliktiga, bl. a. med hänsyn lill den befattning som han utbildasför i krigsorganisationen. Detta innebär att nuvarande tillägg tilldagersättningen i form av utbildnings-och tjänstgöringspremier kan slopas.Likaså försvinner nuvarande koppling mellan grad och lön, vilkel innebär atlförordnande i högre grad under grundutbildningen inte medför en automatiskhöjning av dagersättningen. Den kompletterande ersättningen föreslås ulgå som Irappstegsvisahöjningar av dagersättningarna efter 230, 300 och 360 dagars tjänstgöring.Tidpunkterna för höjningarna av dagersättningarna har valts med hänsyn tilltidpunkterna för de antalsmässigt stora utryckningarna från Efter 230 dagars tjänstgöring har bl.a. meniga värnpliktiga i kategorierna G och F vid armén ryckt ut, dvs. dekategorier som har den kortaste tjänstgöringstiden. Meniga värnpliktiga ikategori E, vilka med hänsyn lill sin befallning beliöver viss längreutbildning än övriga meniga, och gruppbefälsultagna värnpliktiga är nästa storaomgång som inom armén rycker ut efter . Efter 360 dagarstjänstgöring lämnar huvuddelen av de plutonsbefälsuttagna värnpliktigagrundutbildningen. Därefter finns inom samtliga försvarsgrenar endasl en mindredel av åldersklassen kvar. De valda lidpunkterna har huvudsakligen beslämtsmed utgångspunkt i de tider som gäller för armén. Armén utbildar huvuddelen avåldersklassen och förhållandena inom denna försvarsgren bör därför enligtarbetsgruppen så långt möjligt vara styrande för de trappstegsvisa höjningarnaav ersättningarna under grundutbildningen. Den föreslagna "ersältningstrappan" bör omfattavärnpliktiga, vapenfria tjänslepliktiga och elever i bistånds- och katastrofulbildningunder grundutbildning. Den bör också gälla vid repetitionsulbildning i omedelbaranslutning till grundutbildning för dessa grupper. Vid val av nivå för den fasta ersättningen och för derörliga delarna bör en sådan lösning väljas alt man får en väl avvägd stegring.En annan utgångspunkt bör vara alt ingen värnpliktig totalt skall få mindre änvad han får med dagens syslem. Arbetsgruppen konstaterar emellertid alt de plutonsbefälsvärnpliktigastotala ersättning under grundutbildningen ligger betydligt över övrigavärnpliktigas ersättningar. Om de plutonsbefälsvärnpliktigas ersättningarskall vara styrande för fördelningen av ersättningarna enligt de föreslagnaprinciperna blir resultatet en mycket hög total ersättning, särskilt iförlängningen av systemet, 1. ex. under utbildningen lill regementsofficer.Även om de plutonsbefälsvärnpliktigas totala ersättningar inte blir styrande,innebär det föreslagna systemet förbättringar för särskilt gruppbefälsultagnavärnpliktiga och meniga värnpliktiga med lång tjänstgöringslid. De värnpliktiga som genomgår repetitionsulbildning är oftafamiljeför-söriare. De ekonomiska och sociala villkoren för dem bör enligtarbetsgruppen förbättras. Med utgångspunkt i dels den ökade differentieringenav repetitionstjänslgöringen med i vissa fall mycket kortarepetitions-övningar, dels målet atl de värnpliktigas och deras familjersekonomiska och sociala ställning inle skall försämras under repetilionsutbildningenföreslår arbetsgruppen att dessa värnpliktiga skall få ersättning enligt normersom bygger på sjukförsäkringssystemet. Detta innebär i huvudsak en övergångtill ersättning enligt den s. k. standardprincipen. För den som av olikaanledningar inle tillgodoses genom denna princip bör komplettering ske i formav familjesocialt stöd. Detta stöd bör i princip utgöra skillnaden mellan familjebidragsbehoveloch ersättning enligt sjukförsäkringssystemet. För dem som av olika skäl inle omfattas avsjukförsäkringen, t. ex, på grund av studier och arbetslöshet, föreslårarbetsgruppen en nedre garanlinivå. Vidare föreslås all en extra ersättning i form av befattningspenning utgår till dem som genom sin befattningi krigsorganisationen har speciellt ansvar och merarbete. Arbetsgruppens förslag innebär atl den enskildesersättning i huvudsak knyts till den civila inkomsten. Det här redovisadeersättningssystemet föreslås gälla även för vapenfria tjänstepliktiga ochelever i bistånds- och katastrofulbildning under repetitionsulbildning. Ersättningssystemet under den obligatoriskagrundutbildningen bör enligt arbetsgruppen tillämpas även under utbildning lillvärnpliktig officer och reservofficer. Detta innebär således att den fastaersättningen samt den högsta nivån för den rörliga delen tillämpas under denfortsatta utbildningen. Systemet med utbildningspremier för fullgjord kadettskolaoch i förekommande fall reservofficerskurser har arbetsgruppen inle funnitanledning alt ifrågasätta. Gruppen har konstaterat atl för denna formav utbildning är motiverade. Med utgångspunkt i principen om oförändrad totalersättning kan det dock vid övergången lill det föreslagna ersättningssystemetbli nödvändigt att i viss mån minska nuvarande premiebelopp. Om dagersättningenblir högre än i nuvarande syslem bör således höjningen stämmas av mol eltmotsvarande reducerat premiebelopp. Arbetsgruppen erinrar om att frågan om en allmänförstärkning av premierna för utbildning lill reservofficer har aktualiserats.Gruppen har emellertid inte funnit anledning att närmare beröra frågan om enallmän höjning av premiebeloppen utan anser atl denna fråga bör prövas i annatsammanhang. Likaså bör nuvarande skillnader i fråga om premiebelopp inom olikaförsvarsgrenar prövas i annan ordning. Målet bör därvid enligt arbetsgruppenvara att uppnå likvärdig kompensation på de olika utbildningslinjerna. Enligt arbetsgruppens mening bör det föreslagna ersätlningssysleinelför värnpliktiga under grundutbildning och för utbildning lill värnpliktigofficer och reservofficer tillämpas också för regcmenlsofficers-aspiranter.Detta innebär alt aspiranten dels får den fasta ersättningen, dels får denrörliga delen i den högsta "Irappnivån". Under den senare delen avutbildningen kan del vidare vara rimligt med en viss höjning av ersättningen.Nuvarande system med val mellan olika ersättningsformer bör avvecklas. 1 olika sammanhang har fråga väckts om bl. a. fastanställning för regemenlsofficersaspiranlerna. Avsaknaden avanställningstrygghet har därvid åberopats som skäl. UFV har i sitt betänkandeföreslagit att regemenlsofficersaspiranlerna skaU få fast anställning efterviss tids utbUdning. Arbetsgruppen är för sin del inle beredd att förorda ensådan lösning. Regemenlsofficersaspiranternas situation är i detta avseendeenligt arbetsgruppen inte på något sätt unik vid jämförelse med andra grupperinom utbildningsområdet. Frågan om bl. a. aspiranternas utbildning ochtjänsteförhållanden m. m. kan också enligt gruppen komma att övervägas isamband med arbetet på en ny befälsordning. synpunkt är det å andra sidan inte rimligt atl en aspirantmed omedelbar verkan kan skiljas från sin utbildning utan någon form avekonomiskt vederlag. Arbetsgruppen förordar därför atl en aspirant som skiljsfrån utbildningen får ordinarie ersättning under en kalendermånad efter det atlhan har delgelts beslut om skiljande frän utbildningen. Beträffande de olika risktillägg som f. n. utgår anserarbetsgruppen att de med hänsyn lill den aktiva personalens motsvarandeförmåner bör finnas kvar även för de värnpliktiga. Arbetsgruppen anser dock attfrågan bör bevakas fortlöpande och att tilläggen på längre sikl bör dras in omdet visar sig möjligt. Arbetsgruppen framhåller alt utryckningen och övergångentill civila förhållanden för många värnpliktiga kan innebäraomställningsproblem. Många kommer lill sin första militärtjänstgöring direktfrån civil utbildning och är utan arbete vid utryckningen.