prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — Närdet gäller skolans möjligheter att stimulera elevernas fritidsintressen,anknytningen till frivilliga organisationer och elevernas sociala träning ifritidsgrupper under skoldagen torde den lokala variationen bli stor. Verksamhetenkan fö större eller mindre anknytning till stoff och arbetsområden ' i skolanskursplaner. De fria aktiviteterna under skoldagen bör naturiigtflyta över i en frivillig eftermiddagsverksamhet, som innebär omsorg ochverksamhet i olika fritidsgrupper. Denna skolanknutna verksamhet bör bygga påanmälan för föräldrar/elever så att det for såväl skola som hem är klart vemsom har tillsynsansvaret. Viktiga fria aktiviteter är gemensamma samlingar och tid för ko n t a k t lä ra re n (klassföreståndaren), liksom t i d förklassråd och elevrådsmöten. Vidare framhåller betydelsen av en aktiv biblioteksverksamhet. En viktig insats på alla stadier är st öd u nder vi sn i ng och hjälp med individuella uppgifter och läxor. På lågstadiet är detenligt betydelsefullt att genom att ge ytteriigare tid för den grundläggandefärdighetsträningen - alt läsa och skriva - motverka att eleverna i defortsatta studierna får allvariiga svårigheter med åtföljande svag motivation.SIA framhåller att stödundervisningen bör ges en sådan omfattning - ochinriktas på elever med svårigheter i den grundläggande färdighetsträningen -att den så långt möjligt förhindrar tendenser till differentiering av eleverna.Inom lågstadiets skoldag tyder hittillsvarande försök på att detta kan ske utanatt konkurrera med andra aktiviteter som de erbjuds . Enligt ärdet vid planeringen av stödundervisning an- 1975/76:39 30 gelägetatt denna läggs mot tid för fria studier, inte mot exempelvis idrottsaktiviteter.Stödundervisningen kan också förläggas utanför den obligatoriska skoldagen. Skollunchen och verksamheten kring denna bör enligtSIA vara ett tillfälle att engagera, vilket kan leda till att lunchtiden bliren positiv faktor att räkna med i skolans fostran. framhåller att tiden före skoldagens början ochtiden efter dess slut liksom tiden för raster och den del av lunchtiden sominte upptas av skollunchen är en del av dagen för vilken skolans omsorg,tillsyn och hjälp till elever också skall fungera. framhåller (avsnitt9.3.8.2) att den organiserade verksamhet som anordnas under tid för friaaktiviteter och som inte avser stödundervisning, läxhjälp och handledning avindividuella uppgifter bör ha som mål att tillgodose ungdomens verksamhetsbehov, socialakontaktbehov och behov av kulturell stimulans att stimulera elevernas egen föreningsverksamhetoch därvid se till att den betraktas och behandlas som elevernas egenangelägenhet organiserad och ledd av dem själva att stimulera till deltagande i skolansbeslutsprocesser och gä eleverna till hända med hjälp och stöd i elevkårs- ochelevrådsarbetet attbredda kontaktytan mot vuxna verksamma utanför skolan att bredda kännedomen om ortens förenings- ochfriluftsliv och stimulera till engamang och aktivt deltagande i detta attengagera i samma grupper elever i skilda åldrar och av olika kön attinnebära en trygg omsorg om barnen i de lägre åldrarna att speciellt söka engagera svagmotiverade ochhandikappade elever och hos dem skapa en positiv attityd till skolmiljön attutveckla ett naturiigt och otvunget umgänge mellan elever och vuxna. Pä lågstadiet bör enligt de fria aktiviteternasinnehåll huvudsakligen anknyta till vad eleverna är vana vid från förskolan. Pålågstadiet blir gränserna mellan fasta och fria aktiviteter flytande liksom iförskolan. På mellanstadiet och högstadiet - och i många fallredan på lågstadiet - kan eleverna syssla med teman som har sitt ursprung ilektionernas arbetsområden. Det är därför enligt viktigt att man inomolika ämnen fortlöpande söker nya vägar att berika elevernas fritid. Inom varjeämne bör man kontinueriigt se över möjligheterna att fördjupa upplevelsen avfritidsmiljön samt ge idéer och uppslag till konstruktiva aktiviteter. Andra aktiviteter kan ha anknytning till allmänt idrottsliga,hobbybe-tonade, estetiska eller idéburna intressen. En tredje grupp aktiviteter är de som med medvetenprofilering bör organiseras av olika organisationer och föreningar. I fråga om gruppstoriek under organiserade friaaktiviteter anser utredningen (avsnitt 9.3.9) att någon central reglering intekan komma i fråga. SIAanser att det även är angeläget att personal med skilda 1975/76:39 31 utbildningaroch erfarenheter engageras i skolans arbete. Den överväldigande delen av lärarens arbete kommer,enligt även i fortsättningen att behöva koncentreras på lektioner,stödundervisning, läxhjälp, handledning i specialarbeten och kontaktarbete medföräldrar. Lärarrollen måste emellertid fattas i vid bemärkelse och innefattaen allmän omsorg om barnens utveckling. I lärarens arbete bör därför också - ivarierande omfattning beroende på erfarenhet och intresse - kunna ingå handledningför fria aktiviteter och fritidsgrupper. Omfattningen av lärarens engagemang i de fria ochfrivilliga aktiviteterna är en komplicerad avvägningsfråga. Flera skäl talarsåväl mot som för ett omfattande engagemang. har bedömt det som ettövergripande mål att knyta skola och samhälle i övrigt närmare varandra. Föratt nå ett sådant mål behövs medverkan av skolpersonal av olika kategorier,föräldrar, skolans egna elever, fritidshemspersonal, ungdoms- och fritidsledareinom föreningar m. fl. Ett engagemang av lärare i fria aktiviteter skulleenligt med bibehållet arbetstidsbegrepp komma att ställa sig så dyrbart attdet måste bli synneriigen begränsat i omfattningen. Detta skulle på siktinnebära en stark begränsning av lärarnas arbetsmarknad och lärargruppens avgränsningtill en specialiserad kategori inom skolan. Det skulle också starkt försvåramöjligheterna att bereda trygg anställning åt lärare, om elevunderiagenvarierar. För ett ökat engagemang av lärare talar flera skäl.Dels motverkas tendensen till specialisering av de skolanställda, dels är detbra med ett bredare engagemang från lärarpersonalen för att tillgodose enelevvårdande helhetssyn på elevens situation. Ytteriigare en väg att åstadkomma en kopplingmellan lärararbete och fria aktiviteter/fritidsarbete är att skapakombinationstjänster lärare/ungdomsledare. Kombinationstjänster av typkyrkomusikertjänster, fyllnadstjänstgöring inom vuxenutbildningen ochfölkhögskollärartjänster i kombination med verksamhet inom studieförbunden kanses som exempel pä tekniska lösningar av en sådan arbetssituation.Önskvärdheten av kombinationstjänster har framförts inom fleraområden. F. n. omöjliggörs de på grund av olikheter i bestämmelserna rörandeberäkning av arbetstid, behörighetsbestämmelser, lönesättning och ekonomiskt huvudansvar. Antalet lärarassistenter och skolvärdar har ökatkraftigt . Lärarassistenternas uppgifter omfattar främstrutinuppgifter i samband med lektioner,efterarbeten, materialhantering ochnärvarokontroll. Skolvär-darna står i främsta hand för vaktuppgifter,materialdistribution, hjälp ät elever under raster, fritidsuppgifter,trivselinriktade aktiviteter m. m. Enligt kan framför allt skolvärdarnakomma att fylla en viktig uppgift i skoldagens fria aktiviteter. Gruppenbibliotekarier, kuratorer och psykologer är specialutbildad arbetskraft(avsnitt 9.11.3). Bibliotekarierna kan spela en central roll i skolans 1975/76:39 32 arbetsmiljösom stöd och hjälp till elever med svårigheter och i fria aktiviteter.Kuratorers och psykologers arbetsinsatser torde i hög grad behöva tas i anspråkför elever med speciella problem. Erfarenheterna frän fritt valt arbete på högstadietvisaratt det varit ganska svårt att engagera föreningsledare som handledare fördessa aktiviteter. föreslär några olika sätt att lösa de problem somhittills förelegat. a. föreslås att av organisation utsedd ledare somgenomgått godkänd handledarkurs skall erhålla lagstadgad rätt till ledighetfrån arbete/tjänst eller för atttjänstgöra i skolan. Förutsättningen är därvid att handledarens insatserplaneras in t. ex. vid arbetsdagens bönan eller slut eller utgör en sammanhängandeperiod, så att bortovaron inverkar så litet som möjligt pä det ordinariearbetet. Skolan skall dä utge ersättning för förlorad arbetsförtjänst, vilketenligt bör maximeras till att motsvara lönegrad U 19 och täckas av de medeli för-stärkningsresursen som avser fria aktiviteter enligt utredningens förslagi kapitel 16. Vidare föreslär en utveckling av systemet meds. Enligt förslag års ungdomsutredning har ettantal kommuner infört ett instruktörsbidrag till lokala organisationer med ettvisst medlemstal. Dessa instruktörer kan i viss utsträckning åta sighandledaruppgifter. Vid en utveckling av systemet kan vederbörande instruktörtjänstgöra i skolorna någon dag . Ett annat sätt att finansiera handledarnas kostnaderför förlorad arbetsförtjänst vore enligt att en ersättningssumma utgickfrån skolan direkt till organisationen som sedan kunde använda beloppet förhel- eller deltidsanställd instruktör för arbete i skolan eller tillersättning för föriorad arbetsförtjänst åt frivilliga handledare. avvisar att ersättning för aktiviteter utgåröver anslaget till lokalt aktivitetsstöd. Pä de kommunala fritidsgårdarna finnsfritidsgårdsföreståndare, ibland också biträdande sådana, som ärheltidsanställda. Dessutom finns deltidsanställda ungdomsledare. Beroende pålokala arbetstidsförhållanden kunde någon eller några föriägga en del av sintjänstgöring som handledare till skoldagen. Detta skulle innebära en värdefullkontakt skola - fritidsverksamhet. En möjlighet är att anställa utbildadefritidspedagoger/fritidsledare inom skolan. En sådan lösning har prövats iSIA:s försöksverksamhet och visat sig fylla viktiga uppgifter på lågstadiet ochmellanstadiet. Del stora intresset för idrottsaktiviteter gör i vissa fall kan behöva anställa fritidsledare som gått speciellidrottslinje vid någon av de folkhögskolor eller gymnasieskolor där dettaförekommer, men även i detta sammanhang är det sannolikt att man i de flestafall måste vända sig till av idrottsforeningarnas anställda eller frivilligainstruktörer samt till lärare i gymnastik. Prop.1975/76:39 33 En värdefull ledarreserv utgörs enligt avföräldrarna. Framför allt för barn i de lägre åldrarna kan föräldrar somarbetar i hernrnet utnyttjas. Genom speciella kurser för dessa skulle skolankunna få ett betydande tillskott av aktivitetsledare. Samarbetet mellan skolanoch hemmen skulle på det sättet utökas och fördjupas. Många elever, framför allt de som har planer på attutbilda sig inom det sociala eller pedagogiska området, skulle enligt kunnautnyttjas i större omfattning än nu genom att de tog i anspråk den egna tidenför fria aktiviteter, pryoperioder eller annan tid efter arbetsenhetskonferensensbeslut. Väl fullgjorda uppgifter bör antecknas i elevens betyg. För utbildningsändamålkan medel ur förstärkningsresursen användas. a. med tanke på värdet av att möta och samverkamed äldre människor kan någon eller några ledare rekryteras bland pensionärer.Även denna handledargrupp bör framför allt arbeta med barn . För att tanken på en skoldag med växling mellanundervisning och fria aktiviteter skall kunna realiseras på bästa sätt fordrasen omfattande i n -formations- och utbildningsverksamhet. Enligt (avsnitt9.3.12) bör dessa frågor bli föremål för en fortsatt noggrann analys.Utredningen inskränker sig därför till vissa allmänna synpunkter på frågan. Skolans mål och metoder bör ingående presenterasvid de kurser som ungdoms- och idrottsorganisationerna bedriver i sin reguljäraverksamhet. Skolans personal bör kunna delta i dessa kurser. Den viktiga grupp av fritidsledare som kommer attutgöras av deltidsanställda föreningsledare och ledare för fria aktiviteter -föräldrar, pensionärer, idrottsledare m. fl. - bör fö en utbildning somomfattar en allmän pedagogisk och metodisk skolning. Sådan utbildning kan gesstudiecirkelform med inslag av korta internatkurser. Dessa internatkurser kanlämpligen förläggas till de folkhögskolor som bedriver fritidsledarutbildning. Utbildningen för ledare inom fritidssektorn är idagsplittrad. Många skäl, inte minst den stora satsningen inom alla områden avfritidsverksamhet som kommuner, organisationer och näringsliv gör, talar för enbättre samordning av utbildningen. Utgångspunkten för att åstadkomma en samordningaratt såväl fritidsledare som olika kategorier av lärare och övrig personal inomskolan och angränsande områden har mänga grundläggande moment inom resp.yrkesområde som sammanfaller. I den framtida skolan liksom inom allt ungdoms-och fritidsarbete är en god kännedom om andra arbetsområden än det egna ennödvändighet. 1 en specialutredning har (avsnitt 9.4)undersökt lokalresurser. Av denna undersökning framgåratt delokalmässiga förutsättningarna för fria aktiviteter är överraskande goda såvidaskolorna inte är överbelagda. Överbeläggning förekommer emellertid nästan intealls vid låg- och mellanstadieskolor medan en dryg tredjedel av högstadieskolornakunde betecknas som överbelagda. De lokalmässiga resurserna för friaaktiviteter är större vid mindre än vid större skolor. 3 1975/76. Prop.1975/76:39 34 2.1.2Samverkan mellan skola och hem Utgångspunkter (avsnitt 24.1.1) för samarbetetmellan hemmen och skolan har fastställts i läroplanens Mål och riktlinjer, SÖhar till dessa grundläggande principer givit vissa kompletterande riktlinjer förde individuella kontakterna lärare-förälder-elev. framhåller att nu gällande anvisningar omkontakten mellan skolan och hemmen har sitt ursprung långt tillbaka i tiden. Pågrundval därav menar finns det därför ganska god erfarenhet av hur deolika samarbetsformerna verkar. Genom pågående utvecklings- och forskningsarbeteom samspelet familj-skola-samhälle har även dokumentationen i dessa frågorökat. Sammanfattningsvis pekar på sju områden som börvara lämplig utgångspunkt för ett utvecklingsprogram för förbättrad samverkanmellan hemmen och skolan nämligen: "kvartssamtal", klassmöten,uppsökande verksamhet, systematiserad samordning av informationsinsatserna,kontaki-lärarfunktionen, lärarutbildningen och försöksverksamhet. Åtgärderna börbilda ett nätverk och inte begränsas till punktinsatser som enförstärkning eller omdisponering av resurserna måste till. I sina förslag till åtgärder tar (avsnitt24.4.2) som första punkt upp ett förslag om att varje förälder till barn i grundskolanbör ges lagfäst rätt att under en arbetsdag, räknad per barn och stadium, föledigt från sitt förvärvsarbete för att delta i information och samtal iskolan. Samhället bör genom familjeförsäkringen svara för ersättning förföriorad arbetsförtjänst. Dessa bör kunna delas upp på sexhalvdagar. framhåller att det bör ankomma på varje rektorsområdesbestyrelse att svara för programutformning med stöd av de regionala ochcentrala insatser som utredningen föreslår. framhåller att skolstarten spelar enbetydelsefull roll för att skapa goda kontakter. Den av utredningen föreslagnainskrivningen (kap. 11) av elever i skolan bör utformas så att den förföräldrarna ger en god introduktion i skolans arbete och i den omsorg ochtillsyn skolan kan erbjuda barnen under skoldagen och i samband med frivilligaaktiviteter. föreslår att två klassmöten per läsår skallvara obligatoriska i . Kontaktlärare bör vara skyldiga att kallatill dessa möten och delta i dem som en del av den för kontaktarbetet avsattatiden. Utöver vad som sägs i skolstadgan omobligatoriskt samråd bör samråd ske med elev-förälder när elev vidutbildningsval inte får sitt förstahandsval till gymnasieskola tillgodosett. För att ytteriigare förbättra möjligheterna ikontaktverksamheten mellan hemmen och skolan föreslår att skolan tillförsen ytteriigare statlig förstärkningsresurs motsvarande per elev igrundskolan. Medlen bör fö användas efter bestyreisens bedömande, främst föruppsökande verksamhet och för information i samband med föräldradagar. Påregional nivå förutsätter att länsskolnämndernas fortbildnings- organisationskall biträda vid utbildning och information. För att möjliggöra detta börnämndernas expertanslag tillföras medel motsvarandeen halv konsulenttjänst pernämnd. Enligt bör det på SÖ finnas en konsulenttjänst med uppgift atthandlägga frågor kring samverkan hem-skoia. förutsätter vidare att samhället såsom tidigarestöder den frivilliga hem- och skolarörelsen på olika sätt bl. a. genom anslagöver statsbudgeten. Slutligen bör utvecklings- och försöksverksamhetenintensifieras genom att projekt som rör skolans sociala engagemang erhållerhögre prioritet än nu i förhållande till specifikt ämnesmetodiskaundersökningar. 2,1,3Skolan i det kommunala samarbetet har starkt understrukit hur nödvändigt det armed en helhetssyn på samhällets ansvar för barn och ungdom. Enligt (avsnitt22.1) måste då intresset riktas på de medel som den kommunala organisationenkan använda sig av för att skapa en möjlighet till samlad verksamhet och endärpå följande samordning av resurserna. har utgått från de motiv som kan föranledakompletteringar i den kommunala organisationens struktur och arbetssätt, delsutifrån en samlad syn på barn- och ungdomsfrågorna, dels utifrån de krav enfriare resursanvändning ställer på beslutsunderlag, verksamhetsplanering ochutvärdering. Utredningen framhåller därvid att skolan är den störstasatsningen på barn och ungdom. Skolans mål och verksamhet har emellertid näraanknytning till verksamhet inom andra kommunala förvaltningar såsom fritidsnämnd,kulturnämnd och sociala centralnämnden. har studerat olika modeller för samarbetetmellan kommunala nämnder i ett antal kommuner (avsnitt 22.2). Framställningenbygger på kommunförbundets principer för sådan verksamhet. Dessa beskrivervikten av att fö en anknytning mellan olika verksamheter och de centralabesluten. Modellen förutsätter att kommunerna delas in i lämpliga distrikt. SIAdiskuterar (avsnitt 22.3) befogenheter och ansvar inom samarbetsmodellen fören kommuns barn- och ungdomsverksamhet. föreslår dock inga förändringar ilagen, utan förutsätter att kommunaldemokratiska utredningen i sitt arbetebehandlar dessa frågor. Med utgångspunkt i kommunförbundets PM "Modellför samverkan mellan barn- och ungdomsvårdande organ i en kommun"föreslår en samverkan mellan barn- och ungdomsvärdande organ. För dettaföreslås en programgrupp sammansatt av minst två förtroendemän från varjeberörd pä så sätt bli starkt förankrad i resp. nämnd.Programgruppen skall vara ett beredande organ för verksamhetsprogram rörandeden samordnande barn- och ungdomsverksamheten i kommunen. 1975/76:39 36 uppgiftenhar gruppen i samband med kommunens budgetarbete. Det är då angeläget attprogramgruppens synpunkter och förslag kommer kommunstyrelsen till hända såatt kommunstyrelsen kan beakta dessa vid utarbetande av sina allmännariktlinjer för budgetarbetet. framhåller att om man är beredd att geprogramgruppen denna ansvarsfulla uppgift måste man också ge den befogenheteratt prioritera verksamheter och föreslå resursanvändning m. m. Programgruppenbör således tillmätas rätten/skyldigheten att föreslå vilken nämnd(er) somskall svara för de olika verksamheterna. Nämnderna har därefter att taställning till programgruppens förslag samt fatta beslut om hur verksamhetenskall genomföras. framhåller att detta inte minst är centralt förverksamheten inom skoldagen och för skolanknutna aktiviteter liksom för detsamordnade sociala arbetet med barn och ungdom. Utredningen är medveten om attdetta förfarande försväras av nuvarande regler for den kommunala arbetsfördelningenoch beslutskompetensen enligt kommunallagen, understryker att en decentralisering -en ökadfrihet i beslutsfattande och resursanvänding -förutsätterett program ikommunen,som klart anger ramar och mål för de lokala verksamheterna och ställerkrav på redovisning (utvärdering) av gjorda insatser inom varje område. För att samarbete skall komma till stånd krävs vidsidan av rekommendationer också att (I) kommunen (kommunfullmäktige)för ansvara för att ett samarbetsorgan inrättas, att (2) kommunen(kommunfullmäktige) med inrättandet av ett samarbetsorgan(programgrupp) anger vilka uppgifter m. m. som skall åvila programgruppen. framhåller att för att arbetet skall fungeratillfredsställande fordras dels god central service, dels en samordnare somskall bevaka verkställigheten av olika beslutade, samordnade verksamheter.Samordnaren har viktiga uppgifter inom vissa specialpedagogiska och socialainsatser, som t. ex. skoldaghem, skolveckohem och dagcentraler, där planeringenkräver större elevunderiag än ett rektorsområde. finner det naturiigt attskolstyrelsen blir huvudman för samordnaren. 1 varje kommundel (distrikt) bör finnas enplaneringsgrupp som består av tjänstemän från berörda förvaltningar.Planeringsgruppens uppgift skall vara att med utgångspunkt i de lokalaerfarenheterna och behoven vad avser barn- och ungdomsverksamhet ge undertagför initiativ och förslag om hur resurserna inom ett område skall användas.Arbetet i planeringsgruppen kan indelas i tre faser: planering, verkställighetoch kontroll. Resultatet av programgruppens (och eventuellaplaneringsgruppers) verksamhet bör bl. a. framträda som ett icke institutions-och nämndbundet arbete på det lokala planet. Verksamheten under skoldagens friaaktiviteter, skolanknutna aktiviteter i övrigt och det förebyggande ochåtgärdsinriktade arbetet med enskilda elever är arbetsuppgifter som ärgemensamma för personal anställd av olika nämnder. menar att de somengageras i sådan verksamhet kan sägas utgöra olika verksamhetsgrupper. Flertalet länsskolnämnder ansluter sig tillförslaget om en samlad skoldag, och bl. a. länsskolnämnden i länmenar att motiven för den är riktiga och i konsekvens med de grundtankar somframförts av barnstugeutredningen. i framhållervikten av att skolan i dagens samhälle förbättrar omsorgen om barnen under dentid föräldrarna ej har möjlighet att se till dem. anser att den sammanhållnaobligatoriska skoldagen från många utgångspunkter kan anses vara fördelaktig.Framförallt blir det lättare för föräldrar och andra som har ansvar för barnenatt planera sin tid. ställer sig dock tveksam till skolansmöjligheter till utsträckt omsorg i den bemärkelsen, att skolan under skoldagenskall ha ett totalansvar för barnen, varvid hela skoldagen ges ett pedagogisktstyrt innehåll. Enligt styrelsen är det angeläget att förskolans erfarenheterav vikten av avkoppling och av.skildhet utnyttjas. Särskilt vissa barn harstörre behov av att få vara ensamma. AMS anser att förslaget kan bidra till attunderiätta för hemarbetande kvinnor att gå ut i förvärvslivet. TCO liksom /SR vill betona att den samladeskoldagen måste ses som en av de samhällets insatser som avser att ge alla barnbättre utvecklingsmöjligheter. Vad gäller barn med skolsvårigheter vill TCOframhålla vikten av satsningar på barnens miljö innan de börjar skolan. menar att då skoldagsbegreppetbaseras på sociala krav bör det fö en hög angelägenhetsgrad. LO stöder uppfattningen att en helhetssyn börläggas på skoldagen där lektioner blandas med fria aktiviteter av varierandeslag och att deltagande i dessa måste bli obligatoriskt för alla elever. Attskoldagen därefter kan flyta över i frivilliga aktiviteter ligger också i linjemed bamstugeutred-ningens förslag om ett vidgat tillsynsansvar för barn tilldubbelarbetande eller ensamstående föräldrar, som inte nu kan garanteras sådantillsyn. Att kommunen inom ramen för sina egna resurser kanordna frivilliga aktiviteter samt en skoldag som rymmer fasta och friaaktiviteter anser kommunförbundet liksom vara bra. FBF finner den samlade skoldagen värdefull dåhemmen länge har saknat den trygghet det innebär att skolan påtar sig ettansvar för barnen en tydligt angiven tid . FSS understryker att man bör undvika eninstitutionalisering av fritidsverksamheten. Föreningen menar att inte haranalyserat vilka samordningsproblem som uppstår om skolan påtar sig delar avheldagsomsorgen. Trygghets- och omsorgsbehoven bör tillgodoses genom utbyggnadav den reguljära fritidshems- och familjedaghemsverksamheten under sociala cen- 1975/76:39 38