prop · FZ03169 · 1975-12-31 00:00:00 — Allmäntbör likställigheten mellan de anställdas styrelsere-presentanler och övrigastyrelseledamöter markeras. 3.3Utvärderingen 1 fråga om försäkringsbolagen Försäkringsinspektionenhar i skrivelsen redovisat uppdraget att utvärderaförsöksverksamheten med styrelserepresentation för de anställda iförsäkringsbolag. Inspektionen har därvid bifogat skrivelser från de iförberedelsearbetet medverkande, nämligen (),Försäkringsbolagens förhandlingsorganisation (FFO), samt . Innehållet i skrivelserna redovisas i huvudsak iinspektionens utvärdering. 1fråga om utvärderingens uppläggning och genomförande anför försäkringsinspektionenbl. a. att arbetet har lagts upp som en enkätundersökning därarbetsmarknadsorganisationerna från styrelseledamöter och arbetsgivare harinhämtat det erfarenhetsmaterial, som ligger till gmnd för organisationernasbedömningar. Största delen av materialet har insamlats av FTF, som genom sinamedlemmar täcker hela styrelseledamotsfältet utom i , samt FFO, somfyller motsvarande funktion på arbetsgivarsidan. Försäkringsanställdas förbundredovisar erfarenheter endast från ett försäkringsbolag, . Till gmndför FTF:s och FFO:s redovisningar och ställningstaganden har legat enkäter meddärtill anknutna uppföljningskonferenser, kompletterande intervjuer och annaltillgängligt erfarenhetsmaterial. , som förs hos försäkringsinspektionen, har med stöd avlagens bestämmelser styrelserepresenlation anmälts i 27 försäkringsbolag,varav 22 riksbolag och 5 bolag med begränsat verksamhetsområde, I två bolag medbegränsat verksamhetsområde har rätt till styrelserepresenlation för deanställda ej förelegat utan har tillkommit genom frivilligt beslul av bolaget.Där försäkringsbolag ingår i koncerner eller tillhör samma "grupp",har i allmänhet samma personer utsetts till styrelseledamöter/suppleanter ialla koncemens ellergruppens förelag. Regeringenhar genom beslut medgett Arbets- Prop.1975/76:169 21 marknadensFörsäkringsaktiebolag undantag från lagen men har förenat undantaget med vissavillkor. 3.3.3 Arbetstagarledamöternas möjligheter att följa och delta I styrelsens behandlingav olika frågor EnligtFTF:s undersökning är antalets styrelsesammanträden i genomsnitt sju per år.Sammanträdena tar i genomsnitt och hålls på arbetstid i nästan allaföretag. Försvårande faktorer synes inte föreligga i dessa procedurfrågor. Främstupplevs det som en brist att man saknar personalmedverkan i styrelsens olikadelorgan, t. ex. arbetsutskott. Man anser sig behöva representation i alla arbetsgmpperingarav fast eller tillfällig karaktär inom eller förbundna med styrelsen. Härhandläggs eller avgörs i realiteten många ärenden, som är mycket viktiga förföretaget och de anställda. Ettannat starkt understmket krav är att bättre förberedelsemöjligheter i mångafall är erforderiiga. I ungefär hälften av företagen förekommer det att nödigahandlingar inte tillställs ledamötema i god lid före sammanträdena och attinte ens dagordning distribueras före sammanträdet. Denna ordning anser maninte kan accepteras . Protokoll från styrelsens sammanträden måstetillställas ledamöterna. På många håll brister det också i planeringen avstyrelsearbetet. Enligt FFO:s redovisning av enkäten på arbetsgivarsidan harnågra problem i egentlig mening inte rapporterats från försöksverksamheten.Organisationen betonar dock att erfarenheterna är relativt begränsade eftersomså kort lid förflutit sedan de nya ledamöterna tog plats i styrelserna. Någranegativa effekter av de anställdas styrelserepresentation har inte noterats.Innehållsmässigt har styrelsearbetet förblivit detsamma som tidigare, dvs.inriktat på att översiktligt planera och kontrollera verksamheten i företaget.I intet fall har formell omröstning förekommit. Samtliga ordinarie ledamöterfår utom i något fall samma skriftliga information före sammanträdena.Informella diskussioner förekommer vid sidan av styrelsearbetet också med arbetstagarrepresentantema. , vars erfarenheter bygger på styrelserepresentation endast i ettbolag, , redovisar endast några få kritiska synpunkter. Skriftligdokumentation bör utsändas före styrelsesammanträdena. I styrelsenredovisade åtgärder och planerade verksamheter bör ges en djupare analys. 1anslutning till en överenskommelse om representation i styrelseträffades avtal om de anställdas representation i de andra beslutsorgan somingår i företagsorganisationen. Eftersom de anställda är representerade i allacentralorgan utom direktionen är de flesia frågor som kommer upp tillbehandling i styrelsen redan kända och påverkade av de anställdasrepresentanter. Arbelstagarrepresentanlernas arbete i styrelsen har därförinskränkt sig till att bevaka frågomas slutgiltiga behandling i enlighet med deriktlinjer som har beslutats i de förberedande Prop.1975/76:169 22 Iskrivelse till försäkringsinspekiionen lämnar en bred redogörelse försin omfattande försöksverksamhet med arbetsplatsdemokrati på alla nivåer iföretaget. Slyrelserepresentationen är en av flera åtgärder för att säkrainflytande åt de anställda. Styrelsens arbetsformer har under försöksperiodenvarit desamma som . De anställdas representanter har intefunnit anledning till större aktiviteter eller särskilda ingripanden istyrelsens arbete. Enligt bedömning har tyngdpunkten förbeslutsmedverkan och inflytande för de anställda mera varit knuten till beslutsorgani interna organisation än till arbetet i styrelsen. Styrelserepresentationenoch avtalet om arbetsplatsdemokrati har inneburit ett ökal engagemang i och inflytandepå frågor som rör skötsel. Arbetet med att hitta de bästa formerna församverkan aren utvecklingsfråga på lång sikt. Ett ökat inflytande förpersonalen kan inte åstadkommas endast genom organisatoriska förändringar. Detkräver ett målmedvetet och långsiktigt arbete med samarbetsträning,information och utbildning som efterhand gör fler och fler anställdaintresserade av och delaktiga i den företagsdemokratiska processen. 3.3.4 Storleken av försäkringsbolagens styrelser och proportionen mellan olika styrelseledamöter Ifråga om graden av ökat inflytande och ansvar i styrelsebesluten betecknas enliglFTF:s enkät förändringarna ännu så länge som måttliga. Förändringar noterasfrämst på kontakt-, informations- och insynsområdel. Storieken på styrelsen hardock påtaglig betydelse såtillvida att den fackliga sidans möjlighet tillgenomslag för sina synpunkter är starkt avhängig av denna. Två fackligaledamöter i en styrelse, som i något fall närmar sig 30 ledamöter, är en heltfelaktig proportion. En bätlre balans måsle å-stadkommas med sikte pålikaställning för de anställda. Ett steg i den riktningen kunde tills vidareanges genom en med tiden successivt ökande kvoteringsregel i lagen. EnligtFFO är styrelserepresenlation en samverkansform bland många andra för atttillvarata och tillgodose intresset för medinflytande från de anställdas sida. Storiekenav representationen måste dock bedömas genom en intressenlavvägning. Därvidmåste det konsumentbelonade inslaget i försäkringsrörelsen särskilt beaktas. Närdel gäller sammansättningen av styrelsen i ett fackligl-kooperativt företag somFolksam, har den principiella åsikten attkonsumenterna bör inneha styrelsemajoriteten. Del kan dock ifrågasättas om intede anställdas styrelserepresentation bör utökas så alt den omfattar fler än somf. n. två av tretton ledamöter. Prop.1975/76:169 23 3.3.5 Arbetstagarledamöternasmöjligheter att informera och samråda med medaiiställda i styrelsefrågor Påsekretessområdet synes enligt FTF:s undersökning råda en betydande osäkerhetoch någon fast praxis förefaller inte ha utbildats. En precisering i lagtextenanses önskvärd. Del anses inte tillfredsställande att slyrelsens majoritetskulle kunna hindra den fackliga sidans interna samråd i viktiga angelägenheler.1 finans- och låneärenden bör dock en sekretess jämförbar med den som gäller ibankärenden kunna tillämpas. I övriga ärenden bör de fackliga representanternai likhei med övriga styrelseledamöter ha rätt till intern information och överiäggningmed sina uppdragsgivare efter egen bedömning. Enligtövriga enkäter har några speciella problem med sekretessfrågor inte förekommit.De ärenden som blir föremål för särskilda beslut om tystnadsplikt rör sighuvudsakligen om mera känsliga konkurrensfrågor samt finans- och låneärenden. Iövriga frågor har det varit fritt för arbetstagarrepresentantema att informeraoch samråda med berörda medlemmar. 3.3.6 Andraerfarenheter och synpunkter Ingaavgörande olägenheter har rapporterats vad gäller arbetet i koncernföretag.Del har dock påpekats att någon alternativ lösning behöver utarbetas förutländska företag utan egentlig styrelse i . Erfarenheterna från arbeteti de s, k. partsbolagen, dvs. där arbetsmarknadsparter är ägare, tyder enligt FTFpå att lagens undantagsbestämmelser helt kan utgå eller begränsas. Likvärdighetenmellan löntagarrepresentanter och övriga styrelseledamöter bör enligt markeras också i ersättningsfrågan, dvs. ersättning bör utgå efter sammaregler för alla styrelseledamöter. Detta förekommer endasl i mindreutsträckning. Tillämpningen av kreditjäv anses i vissa fallotillfredsställande, speciellt för de i tjänsten reseskyldiga med egen bil.Sådana genom avtal eller praxis bundna arbetsvillkor eller förmåner för den anställdebör inte få inskränkas genom styrelseuppdraget. Ifråga om utbildning framgår av redovisningen att FTF har arrangerat gmndutbildningför de valda representantema. Denna har ägt mm i gmpper om ca 20 personer pergång och i allmänhel omfattat . Utbildningsinriktningen har avsettarbetets formella ram, de praktiska formerna för styrelsearbetet och defackliga kontakt- och kommunikationsfrågorna. Förbundet avser att fortsättadenna verksamhet för nytillträdande representanter och att hålla löpandevidareutbildning i konferensform. Statsunderstödda aktiviteter - genomfördagemensamt med arbetsgivarsidan - kan vara önskvärda. Prop.1975/76:169 24 Försäkringsinspektionenanför som en allmän värdering av styrelserepresentation för de anställda attden på alla håll upplevs som ett positivt inslag i den nya förelagsmiljö, somsuccessivt synes växa fram. En på rimligt sätl begränsad personal medverkan iföretagsledningen måste vara av stort värde även för det konsumentintresse påförsäkringsområdet, som inspektionen främst är inrättad för alt tjäna. Denhittillsvarande lillämpningsliden har varil alltför kort för att definitivaomdömen skall kunna göras om i vad mån den valda tekniken medstyrelserepresentation får någon större belydelse då det gäller inflytandeoch ansvarstagande. Tills vidare torde värdet i de nya reglerna ligga i deökade kontakt-, informations- och insynsmöjligheter, som anordningarna ger somkomplettering till andra påverkans- och kontrollvägar. Dettekniska genomförandet av styrelserepresentationen synes enligt inspektionenha löpt problemfritt i de aktuella företagen. Som allmänt försvårande hinder istyrelsearbetet har FTF angett, att den fackliga sidans möjligheter att drivasina synpunkter begränsas av det antal ledamöter som de anställda för tillsättaenligt lagen. Styrelserna är stora. Bättre balans bör enligt FTFåstadkommas med sikte på paritetsslällning i styrelsen för de anställda. Vidareframhålls att man saknar personalmedverkan i styrelsens olika delorgan, t. ex.arbetsutskott. Fråganom representationens omfattning kan enligt inspektionen knappast bedömas inomramen för en utvärdering av erfarenhetema av försökslag-sliftningen.Inspektionen gör emellertid den reflexionen, att det med gällande gmndvärderingarlorde vara uteslutet att ge de anställda lika stort inflytande somkonsumenterna/ägarna på det i övervägande grad konsu-mentägdaförsäkringsområdet. Även med andra värdepremisser som gmnd synes en dylikordning strida mot konsumentintresset. Dådet gäller personalmedverkan i arbetsgrupperingar mom eller förbundna medstyrelsen konstaterar försäkringsinspek-tionen att man rör sig på ett ej i lagreglerat område. Övervägande skäl talar för att man till en början söker kommaöverens om lösningar, som är meningsfyllda och acceptabla för bägge parter.Inspektionen är dock inte främmande för att i ett längre perspektiv påförsäkringsområdet kan tänkas en lagfäst rätt till medverkan pånågot lägre men från personalsynpunkt mera meningsfyllda beslutsnivåer. I frågaom möjligheterna för de anställdas representanter i styrelsen att informera ochsamråda med medansiällda i frågor som behandlas i styrelsen synes någon fastpraxis ännu inte ha utvecklats. Uppenbart är dock, att representation för deanställda i styrelsen rimligen måste fömtsätta rätt till viss information ochsamråd "bakåt". Denna fråga hör till de avgjort viktigaste påområdet. Målet bör vara att frihet skall föreligga för de anställdas representanteri den utsträckning som är möjlig utan skadeverkningar för bolaget.Förhållandena växlar från företag till företag och att lagfästa en Prop.1975/76:169 25 generellordning måste därför betraktas som mindre lämpligt. Spörsmålet kan lämpligentas upp till överiäggningar mellan de anställdas organisationer ochförsäkringsbranschen i syfte att nå fram till vissa gemensamma riktlinjer. Informationentill styrelseledamöterna före sammanträdena tycks brista på vissa håll liksomden tidsmässiga planeringen av styrelsearbetet och formen förinterninformationen efter sammanträdena om vad som har beslutats. Betydandeskillnader föreligger i olika företag. Funktionensom styrelseledamot kräver åtskillig specialutbildning även då uppdragetanförtros åt mycket branschkunniga personer. FTF - som är den på området heltdominerande organisationen - har här nedlagt ett mycket förtjänstfullt arbete.Detta kommer att fortsätta med löpande vidareutbildning, vilket är positivtoch nödvändigt. Någraspeciella problem vid styrelserepresentation i koncernbolag synes inte haförekommit. Inte heller tillämpningen av lagens undantagsbestämmelse, enligtvilken undantag kan förekomma från lagen där arbetstagarrepresentation kanmedföra väsentliga olägenheter, har erbjudit några problem. Sammanfattningsvisuttalar försäkringsinspekiionen att representation för de anställda iförsäkringsbolagsstyrelser av alla upplevs som ett värdefullt inslag i arbetet.Försöksverksamheten har varit för kort för ett definitivtställningstagande till en permanent lagstiftnings innehåll. Övervägande skälsynes därför tala för att försöksperioden utsträcks . Remissinstansernaär positiva till den hittillsvarande försöksverksamheten med styrelserepresenlationförde anställda i bankinstitut. I likhei med bankinspektionen anser man attutvärderingen har gett ett övervägande positivt resultat och att särskildaproblem inte har förekommit i nämnvärd utsträckning. De flestaremissinstanserna anser att lagstiftningen nu bör permanentas, dvs. En permanentad lagstiftning tillstyrks av bankföreningen, bankmannaförbundet,Banklnslitutensarbetsgivareorganisa-tlon (BAO), , och centralorganisationen . Fören förlängd försökslagstiftning uttalar sig endast sparbanksföreningen, som bl.a. anför att det i praktiken inte har någon större betydelse om man väljerdetta altemativ eller ger lagen permanent karaktär. För det första alternativettalar emellertid den korta försöksperiod som eventuella ändringsförslag måstebaseras på och osäkerheten om effekterna av kommande lagstiftning påarbetsrättens område. framhåller alt erfarenheterna avlagen enligt den presenterade utvärderingen måste be- Prop.1975/76:169 26 Bankföreningenoch BAO anser att erfarenheterna är sådana att den nugällande lagen bör kunna göras permanent. Båda förutsätter därvid att lagenfår samma innehåll som f. n. stort sett oförändrat innehåll i en permanentad lagstiftning fömtsätts ocksåav och . vitsordar atterfarenheterna av de anställdas deltagande i styrelsearbetet för bankens delvarit positiva och alt en permanentning av nuvarande försökslagstiflning kanske utan olägenhet. Insynen för de anställda har förbättrats icke oväsentligtgenom deras representation i styrelsen, såväl kvantitativt som kvalitativt.Förbundet anser sig inte ha anledning alt nu diskutera de förslag omutvidgning av lagstiftningen som har framförts av bankmannaförbundet, isynnerhet som dessa är mycket ofullständigt motiverade. Skulle dessa frågoraktualiseras i en ny lagstiftning förutsätter förbundet att ell sådani förslagremissbehandlas. Bankmannaförbundetdelar inte bankinspektionens uppfattning att ytterligare försökslagstiftningär erforderiig. Även om lagen har varit i kraft har enså grundlig utvärdering skett att lagstiftningen kan göras permanent. Förbundetpekar också på de erfarenheter som har framkommit vid liknande utvärderingarfrån näringslivet i övrigt. Dessa erfarenheter har betydelse för frågan i stortom facklig styrelserepresenlation för de anställda och lagstiftningens uiformning.Det specifikt banksekreta är det enda, som inte är gemensamt med förhållandenai näringslivet i övrigt. En rad skäl kan anföras för att lagstiftningen omfacklig styrelse-representation bör vara i princip lika för helaarbetsmarknaden. Mot denna bakgrund är det angeläget att bankförelagen, vadavser facklig styrelserepresentation, omfattas av samma lagstiftning som kankomma att gälla för arbetslivet i övrigt. Sistnämnda synpunkter anförs också avSACOISR. Ifråga om tillämpningsområdet har bankmannaförbundet den principiellauppfattningen att minimikravet på 50 anställda för facklig styrelserepresentationär en godtycklig gräns, som bör slopas. Om detta sker, skulle behovet av lokalaöverenskommelser minska. Sådana överenskommelser, som enligt bankinspektionenkan vara ett alternativ i sådana fall då lagen inte är lillämplig, tordemestadels få den innebörden, alt styrelserepresentationen för de anställdabegränsas i förhållande till den lagstadgade rätten. Förbundet är därförtveksamt till värdet av sådana överenskommelser. Trots rekommendationer fråndepartementschefen i prop. 1973:186 har bankerna ställt sig negativa tillstyrelserepresentation i bankinstitut med mindre än 50 anställda. Bank/öreningenanser att minimikravet på 50 anställda bör behållas. Såvitt gällerbankföreningens medlemsbanker skulle ett slopande av varje storleksbegränsningfå betydelse endast för Bohusbanken med f. n, 13 anställda. Facklig styrelserepresenlationi ett bankföretag av så begränsad storiek skulle innebära ett avsleg från denallmänt accepterade principen om viss mi- Prop.1975/76:169 27 nimistoriekpå företaget för att sådan styrelserepresenlation skall vara meningsfull. BAOanser att en minimigräns bör finnas med tanke på att styrelserepresentationför anställda i små banker kan vålla praktiska problem och att en viss minimistoriekpå företaget krävs för alt en facklig representation .skall vara meningsfull.Del finns inget sakligt skäl att minimigränsen skall vara en annan för bankernaän vad som gäller för näringslivet i övrigi. BAO motsätter sig ej allhittillsvarande minimigräns behålles. Sparbanksföreningenframhåller att utvärderingen klart har visat att styrelserepresentation för deanställda i försia hand har betydelse för information, insyn och samråd. Enlagstiftning bör främsl omfatta företag, där dessa problem inte på annat sättför en naturlig lösning. Erfarenhetsmässigt vet man att informationsproblemetc. bör uppstå just vid en företagsstorlek av ungefär den i lagen angivna.Inte minst med tanke på att en styrelserepresenlation för de anställda kanvålla vissa praktiska problem i riktigt små sparbanker ansersparbanksföreningen att den gällande gränsen 50 anställda kanbehållas. Antaletarbetstagarledamöter i bankernas styrelser bör enligt bankmannaförbundet två jämte lika många suppleanter, I större bankinstitut med som regelstörre antal styrelseledamöter bör den fackliga styrelserepresentationenutökas. Ett annat sätt, om än mindre tillfredsställande, att uppnå en utökningär alt arbetstagariedamöternas suppleanter ges närvaro- och yttranderätt vidstyrelsens sammanträden. I den mån slyrelsens suppleanter i övrigt kallas tillsammanträden skall också arbetstagarsidans suppleanter kallas. Övrigaremissinstanser, som yttrat sig över bankmannaförbundets förslag om ett utökatantal arbetslagariedamöter, är kritiska mot en sådan ändring. framhåller att bankmannaförbundets förslag går längre änvad som gäller för näringslivet i övrigt och avstyrker en sådan särbehandlingav banksektorn. Bankernas styrelser var enligt BAO slora redan före lagen om deanställdas styrelserepresentation och en ytteriigare utökning av antaletstyrelseledamöter nu skulle sannolikt ej främja styrelsearbetet. Bankföreningenvänder sig emot alltför stora styrelser och anser att antalet bankanställda iförhållande till antalet övriga styrelseledamöter inte bör vara för högt.Varken resultatet av försöksverksamheten eller andra omständigheter talar förett behov av mer än två arbetslagariedamöter jämte suppleanter. PK-bankenanser det angeläget att styrelsen av rent praktiska skäl inte tillåts växaalltför mycket, har f. n. 16 ordinarie ledamöter, av vilkaendast en, verkställande direktören, representerar bankledningen och tre deanställda. Av de fyra suppleanterna representerar en bankledningen och två deanställda. Med den mångskiftande och landsomfattande verksamhet, som PK-bankenbedriver, är det önskvärt att hu- Prop.1975/76:169 28 vudpartenav styrelseledamöterna rekryteras utanför banken, dvs. att banken i störstamöjliga omfattning tillförs erfarenheter utifrån. En utökad personalrepresentationi de största bankernas styrelser kan därför ifrågasättas. Fråganom arbetstagarrepresentation i branschorgan, koncernföretag m. m. tas uppav några remissinstanser. Bankmannaförbundetupprepar sitt förut framförda yrkande att styrelserepresentationen bör utsträckastill de tre branschorganen . Svenska sparbanksföreningenoch föreningsbankers förbund, gemensamägda företag såsomBankgirocentralen och Bankdata ävensom koncernledningar(föri. ex. de sparbanksägdaaktiebolagen). Anledningen är att i dessa organ - varav flertalet har ett belydandeantal anställda - fattas beslut dels av stor betydelse för de där anställda menockså av övergripande karaktär, som direkt påverkar arbetsförhållandena inombankerna och bankväsendet som helhet. Detvå först nämnda branschorganen avstyrker bankmannaförbundets förslag medanSveriges föreningsbankers förbund inte tar upp frågan till diskussion.Bankföreningen understryker att bankföreningens styrelse inte fattar någrabeslut av övergripande karaktär. De beslut, som påverkar arbetsförhållandena ibankerna, fattas av bankerna var för sig. anser därför att skälsaknas att införa möjlighet till facklig styrelserepresentation i dessstyrelse. a. att den som ideell förening och branschorgan har att ge service tilloch företräda den samlade sparbanksrörelsen. Däremot fattas inte beslut somverkar helt bindande för enskilda sparbankers styrelser. Anställda i enskildsparbank kan sålunda via sina representanter i varje fråga föra fram sin meningi den egna styrelse. Denna möjlighet beskärs inte av beslut isparbanksföreningens styrelse. Representanter för sparbanksföreningensanställda i föreningens slyrelse kan där rimligen inte bevaka de försparbankspersonalen mycket vitala intressen som bankmannaförbundet anserföreligga. Vad däremot gäller styrelserepresenlation i exempelviskoncernledningar kan sakskäl tala för bankmannaförbundets uppfattning.Sparbanksföreningen vill dock hävda att en särskild lagstiftning förkoncernföretag knutna till banksektorn inte kan vara motiverad utan dennafråga bör regleras enhetligt för hela näringslivet. , direktion, arbetsutskott m. m. under själva huvudstyrelsendiskuteras av de fiesta remissinstansema. Bankmannaförbundetanser att rätt till representation för de anställda bör finnas i regionbanks-och regionstyrelser inom olika bankinstitut. Styrelserepresentationen måsteockså kompletteras med facklig representation i direktioner, arbetsutskott,ledningsgrupper och liknande beslutsorgan. En rad för personalen viktiga frågorhandläggs och avgörs på dessa t)eslutsnivåer.