prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Beträffande utvecklingen kan dock en vissskiUnad mellan de båda serierna no teras.Enligt arbetskraftsundersökningarna synes nämligen en klart kraftigarenedgång i arbetslösheten ha skett än vad sora fraragårav serien över arbetslösa kassamedlemmar. 1975:1 Bilagal Finansplanen 112 avomläggningar i statistiken är dock möjligheterna att använda sistnämnda serieför jämförelser mellan halvåren 1974 begränsade. Förutom en förskjutning avmättidpunkten i likhet med omläggningen av statistiken över obesatta platser påverkas denna serie även av ändrade anmälningsregler för de arbetslösakassamedlemmarna. De arbetslösa kassamedlemraarna liksora personer sorauppbär kontant arbetsraarknadsstöd är skyldiga att besöka arbetsförmedlingenvar fjärde vecka raedan dessa grupper lidigare var ålagda alt ta kontakt medarbetsförmedlingen . På grund av denna förändring avkontaktmtinerna torde nu en viss risk för överskattning av antalet arbetslösaföreligga. Trols osäkerheten i statistiken över arbetslösa kassamedlemraar kanvissa jämförelser bakåt i liden ändå göras. Sålunda kan konstateras att andelenarbetslösa av samtliga kassamedlemmar 1974 varklart lägre än 1973. Enligt slatistik skedde mellandessa perioder en nedgång i andelen arbetslösa från i genomsnitt 1,9 liU 1,5 %.Därmed skulle genomsnittliga arbetslöshets-procenten under periodenjanuarinovember ha legat på samma nivå som 1970.Mellan dessa elvaraånadersperio-der 1970 och 1974 sjönk arbetslöshetsprocentenför byggnadskassorna till , medan en ökning raed0,skedde för industri- och tjänstemannakassorna till 1,6resp. Tabell 5: 2 visar utvecklingen av arbetslösheteni hela riket och i skilda grupper av län enligt arbetskraftsundersökningarna.Av tabellen framgår att nedgången i arbetslösheten från perioden januarinovember 1973 lill samraa period 1974 var relativtjämnt fördelad mellan länsgrupperna. På grund av att ökningen avarbetskraftsulbudet raellan dessa perioder var påtagligt svagare i skogslänenän i övriga riket kora dock det relativaarbetslöshetstalet alt minska något kraftigare i denna länsgmpp än i riket somhelhet. Det genomsnittiiga relativa arbetslös-hetsstalet för ovannämndaelvamånadersperiod uppgick sålunda för skogslänen till ,vilket var lägre än motsvarande tal 1973.Nedgången för riket som helhet uppgick till från 2,5 till2,. I samband med den kraftiga ökningen avarbetskraftseflerfrågan från 1973 till 1974kunde sysselsättningen i beredskapsarbeten skäras ned relativtkraftigt. Det genomsnittiiga antalet personer i beredskapsarbete sjönk sålunda med i genomsnitt frånperioden januari till sarama period 1974. Minskningen av antaletsysselsatta i allmänna beredskapsarbeten uppgick meUan dessa periodertill medan minskningen inom de särskilda beredskapsarbetena, vilka främstavser svårplacerad arbetskraft, uppgick lill . Förbättringenav konjunkturiäget avspeglade sig bl. Tabell 5:2 Arbetslösheten enligtarbetskraftsundersökningarna och 1974 antaletvarsel om personalinskränkningar. Antalet berörda av sådana varsel sjönksålunda . Beträffande totalantalet varselberördakunde en fortsatt minskning orakring noteras från periodenjanuarinoveraber till . Inom enskilda branscher såsom bl. a. kemisk, gumraivam- och plastvaruindustri,byggnadsverksamhet och gruppen varuhandel m. m. skedde däremot en ökning avvarselfrekvensen. Ökningen inom sistnämnda sektor hänförde sigemellertid huvudsakligen till och torde främst ha berott påtUlfälliga störningar inom bilbranschen under oljekrisen. I detta avsnitt redovisas bedömningar för1975 beträffande utvecklingen av utbud och efterfrågan på arbetskraft. Utifrånen jämförelse mellan resultaten av utbuds- och efterfrågeberäkningarnadiskuteras därefter det fortsatta förloppet vad gäller sysselsättning ocharbetslöshet . Kalkylen över arbetskraftsutbudet utgårifrån en mom utarbetad befolknmgsprognos. Dennaprognos innefattar bl. a. ett antagande om lika stor invandring som utvandringunder . SRiksdagen 1975.1 saml. 1975:1 Bilaga1 Finansplanen 114 Dettaantagande i kombination med vissa fömtsättningar beträffande fruktsamhet ochdödlighet medför alt befolkningen kan väntas öka lill 1975.Ökningen av befolkningen i åldem 16 väntas bli något lägre, eller 0,1 %.Inora denna åldersgrupp förutsätts en fortsatt förskjutning ske mot de högreåldersklasserna. Antalet personer i åldern väntas sålunda minska med0,, medan antalet personer i åldern förutses öka från 1974tiU 1975. Av betydelse vidbedömningen av arbetskraftsutbudet är förutom befolkningsprognosen även beräkningarna av de relativaarbetskraftstalens utveckling. För 19741975 har här antagits att dessa talför de olika åldersgrupperna kommer att förändras i samma takt som genomsnittiigtunder . Delta innebär för männen en nedgång i det relativaarbetskraftstalet på och för kvinnorna en uppgång på 1procentenhet. Dessa antaganden kombinerade medprognosen över befolkningsutvecklingen ger en ökning av arbetskraftsutbudet på sammanlagt 20 000 eller 0,5 %.Utbudet av kvinnlig arbetskraft förväntas öka med 31 000 medan denmanliga beräknas minska med 11 000. Arbetskraftsutbudet mätt i timmar brukarvanligen utvecklas något svagare än utbudet mätt i personer. Detta sammanhängervanligen raed dels den ökande andelen kvinnor i arbetskraften raed en traditionelltnågot kortare arbetstid än männen, dels en fortgående ökning av andelen deltidsarbetande. synesemellertid någon sådan ökning av deltidsandelen inte ha skett, vilketsannolikt sammanhänger med det allmänt höga efterfrågeläget. För 1975förutsätts en återgång ske tUl lidigare tendens vad beträffar andelendeltidsarbetande. Denna ökning av deltidsarbetandet samt nettoförändringar avövertidsarbete och korltidsfrånvaro väntas reducera arbetskraftsutbudet mätt itimmar . Den ökade andelen kvinnlig arbetskraft beräknasmedföra en minskning av arbetskraftsutbudet med ytterligare 0,2 procentenheter.Vidare antas arbetskraftsutbudet komma att reduceras tillföljd av en förkortning av veckoarbetstidenför viss personal inom industrin och den statliga sektorn. Denna arbetstidsförkortning,som avser personal i underjordsarbete och kontinuerligt skiftarbete, utgör endel av den sänkning tUl som skallvara genomförd för dessa gmpper fram tUl 1977. Sammantaget beräknas dessa faktorerreducera arbetskraftsutbudet mätt i timmar . Medanökningen av antalet personer i arbetskraften väntas bli beräknas såledesutbudet uttryckt i timmar komma att minska 19741975. Kalkylen över arbetskraftsefterfråganunder bygger på de prognoser överproduktionsutvecklingen som redovisas i kapitel 4. Med utgångspunkt idessa prognoser och med vissa antaganden om produk- tiviietsutvecklingenhar arbetskraftsbehovet mom de olika näringsgrenarna beräknats. Följande tablåvisar den prognostiserade produktions-och produktivitetsutvecklingen19741975 samt förändringen av arbetskraftsbehovet mätt i timmar.Siffrorna har avrundats tUl hela resp. halva procentenheter. utförda arbetstimmar 1 3 kv. -2,5 samt el-, gas-. -0,5 -0,5 Arbetskraftsbehovet i de vamproducerandenäringsgrenarna väntas enligt de gjordakalkylerna komraa att minska . Minskningen inom dessanäringsgrenar tillsammantagna beräknas komma att uppgå till mätt i timmaroch mätt i personer. Totalt väntas arbetskraftsbehovet inora devaruproducerande sektorerna koraraa att minska raed drygt 10 000 personer.Minskningar fömtses för jordbruk, skogsbrukoch byggnadsverksamhet, medan en viss ökning väntas inom industrin.Inora de tjänsteproducerande näringsgrenarna beräknas arbetskraftsbehovetkomma alt öka raed raätt i limmar och mätt i personer. Dettainnebär en ökning av arbetskraftsbehovet på drygt 30 000 personer. Hela dennaökning väntas falla inom den offentliga sektorn. Sammantaget visarde näringsgrensvisa kalkylerna alt arbetskraftseflerfrågan uttryckt i timmar synes komma att rainska med0,lUl 1975. Jämfört med utbudskalkylens resultat likaledes enminskning på mätt i timmar indikerar detta ett oförändrat arbetslöshetsläge raellan genomsnitten för 1974och 1975. Beträffandesysselsättningen uttryckt i personer tyder kalkylen på en fortsatt ökning även . Dennaökning beräknas komma att uppgå till omkring 20 000. De redovisade beräkningarna ärnaturligtvis behäftade med stor osäkerhet.Vad exempelvis gäller produktivitetsutvecklingen skulle ett antagandeora en 0,20,långsamraare stegring än den ovan redovisade haraedfört ett tUlskott till den beräknade efterfrågeökningen på omkring 10 000.En lika stor uppjustering av produktivi- Prop.1975:1 Bilagal Finansplanen 116 tetstaletskulle givetvis i beräkningarna medföra motsvarande minskning avarbetskraftsbehovet. Beträffande arbetskraftsutbudet föreligger osäkerhet ombl. a. frånvarons utveckling. 1 den redovisade utbudskalkylen har frånvaronöver antagits förbli oförändrad . Om denna frånvaroemellertid skulle öka endast hälften så kraftigt 19741975 som 19731974skulle arbetskraftsutbudet mätt i timmar reduceras med omkring 0,4procentenheter utöver ovan angivna förändringstal. Detla skulle snarastinnebära en något minskad arbetslöshet 19741975 vid givenarbetskraftsefterfrågan. Ökningen av arbetskraftsutbudet under1975 väntas hänföra sig helt tUl kvinnorna,medan efterfrågeökningen förutses bli koncentrerad huvudsakligen tilltjänstesektorerna. Även om kvinnorna traditionellt sökt sig huvudsakligen tUltjänstesektorerna kan risken för en ökad obalans mellan utbud och efterfråganinte uteslutas. En sådan ökad obalans kan bl. a. orsakas av olikheter iyrkesmässig och regional fördelning av utbud och efterfrågan på arbetskraft.Genom anpassningsrörelser både på utbuds- och efterfrågesidan kan dock en sådaneventuell obalans komma att lindras. På grund av den tid som en sådananpassningsprocess tar kan dock på enskUdadelarbetsmarknader en viss brist på arbetskraft komma att bestå under1975 paralleUt med tendensen tUl ökad arbetslöshet på andra områden, även ombalansen mellan utbud och efterfrågan totalt sett synes komma att bli relativtgod. Den dämpning av sysselsättningensökningstakt som fömtses torde komma att göra sig gällande främst undersenare delen av året. Början av 1975 kan däremot komma att präglas av enfortsatt god sysselsättningsutveckling. Därmed skulle arbetslösheten underförsta komma att ligga kvar på ungefär samma nivå, säsong-rensatsett, som . 6 De enskilda konsumentemas ekonomi Hushållens disponibla inkomster ökaderelativt kraftigt, i löpande priser och i fasta priser, från 1972till 1973. Det gynnsamma utfallet för de reala disponibla inkomsterna var tillstor del en följd av en uppbromsning i skatteinbetalningarnas ökningstakt. Denprivata konsumtionen beräknas emellertid inte ha ökat med i löpande priser och i volym. Detta leddetill en uppgång i sparkvoten på . Prisstegringen församma period uppgick till 6 1/. beräknas hushållensfinansiella ställning ha förstärkts ytterligare. I löpande priser uppskattas dedisponibla inkomsterna ha ökat inte . Bidragande tUl dennastarka uppgång var en fortsatt kraftigminskning i hushållens nettoinbetalningar tiU det offentliga. Dennareducering är ett resultat av de olika ekonomiskpolitiska åtgärder somvidtagits . Dessutom beräknas lönerna, liksom faktorinkomsterna iövrigt, ha ökat väsentiigt mer än 1972 1973. Aret 1974 kännetecknades inte blott avstora inkomstökningar utan även av stora prisökningar. Konsumentprisernasuppgång under loppet av 1974 beräknas såltmda till . Härav förklaras merän hälften av de internationellt bestämda prisernas beräknade, direkta bidragtill prisstegringen. Trots den absolut sett betydande uppgången har konsumentprisstegringenvarit lägre i än i de flesta andra industriländer. Delvis har dettasin grund i livsmedelsprisernas olikartade utveckling. Mellangenomsnittslägena 1973 och 1974 kalkyleras konsumentprisindex ha ökat . Implicitprisindexför den privata konsumtionen beräknas ha stigit något mindre, . Därmedskulle hushållens reala disponibla inkomster ha ökat , den största ökningsom registrerats . Denna avsevärda förstärkning av hushållensköpkraft har givit utslag i den privata konsumtionens utvecklmg. Mellan de treförsta kvartalen 1973 och ökade konsumtionen i volym. Härvid synes också effekten av den tUlfälliga momssänkningenunder andra och ttedje kvartalen 1974 ha varit betydande. En påtagligavmattning i konsumtionsbenägenheten har därför fömtsätts ske från tredje tUlfjärde kvartalet. Uppgången för beräknas därigenom stanna vid 4,. Trots att konsumtionen ökat avsevärt med svag tUlväxt implicerar kalkylerna en fortsatt spar-kvotsökningpå . De inkomstprognoser som framläggs för1975 bygger på två tänkbara avtalsutfall, resp. . Båda alternativen ger,tillsammans med de Prop.1975:1 Bilagal Finansplanen Hg antagandensom gjorts om löneglidning och sysselsättningsförändring, tUl resultat enfortsatt hög tillväxt av lönesumman. Även för de sammanlagda faktorinkomsternafömtses fortsättningsvis en hög ökningstakt. Med hänsyn tUl skattereformen för1975, som bl. a. innebär ett borttagande av sjukförsäkrmgsavgiften förlöntagare och en sänkning av marginalskatten totalt sett, beräknas öknmgen i depreliminära A-skatteinbetalningarna bli procentuellt mindre än för lönesumman,ökningen av hushållens disponibla inkomster i löpande priser beräknas i de bådalöneallernativen tUl resp. . Uppgången i implicitprisindex 19741975har beräknats till vid det lägre lönealternativet och vid dethögre. Hushållens reala disponibla inkoraster skulle därmed öka med 1,4 %alternativt . Med denna utgångspunkt väntaskonsumtionen i de båda alternativen öka tiU 1975. Dettaförutsätter en nedgång i sparkvoten i båda inkomstalternativen. Med den förbåda alternativen gemensammakonsumtionsprognosen skulle nedgången i sparkvolen bli 1,8 alternativt1,. 6.1 De disponibla inkomsterna Dentotala lönesummans ökning beräknas tiU . För industriarbetarnas del uppgicktimförtjänstökningen mellan 1972 och 1973tUl varav den avtalsmässiga löneökningen och löneglidningenberäknas ha svarat för hälften var. Som en följd av ökade sociala avgifter stegtimkostnaden med inemot utöver timlöneökningen. beräknas lönesummanför samtliga anställda ha ökat , vilket är mer änvad som angavs i . Upprevideringen ligger heltpå syssel-sätlningskomponenten som beräknas ge ett positivt bidrag tilllöne-surameutvecklingen på mot 0,8 vid förra beräkningstillfället.Den avtalsmässiga löneökningen och löneglidningen har nedjusteratsnågot till 7,4 resp. . Industriarbetarnas timförtjänster stegenligt månadsvisa statistik, korrigerad förretroaktiva löner, mellan de tre första kvartalen 1973 ochmotsvarande period 1974. Därav beräknas avtalen ha svarat för 5 procentenheteroch löneglidningen för 6,3. Även mellan helåren 1973 och 1974 kalkylerades denavtalsmässiga löneökningen till . Avtalen innehöll därutöver bestämmelser ominförandet av en trygghetsförsäkring vid yrkesskada. Andra nytUlkomna sociala avgifter 1974 var densocialförsäkringsavgLft som infördes i samband med slopandet avfolkpensionsavgiften och avgiften för arbetslöshetsförsäkringen. Dessutomökade tUl 1974 kostnaderna för TabeU 6:1 De enskildakonsumentemas inkomster och utgifter 19731975' Löpande priser Kapitalinkomster (netto)' 2 Inkomstöverföringar till hushåll 3 Direkta skatter, avgifter m.m. därav: Prel. A-skatt tiUdetofrentliga(3-2) 7 Sparande (56)" -8,9 8 Sparkvot (7: 5) 2,1' 2,1' 1,8' 1,2' ' Hushållssektorn inkluderar, förutom hushållen,de s. k. ideella organisationerna som betjänar hushällen, och som inte helteller huvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentliga sektorn. Hit räknas fackföreningarna,folkbildningsverksamheten, , idrottsorganisationerna,tiänste-mannaorganisationerna, Röda korset m. m. samt ejstatsbidragsberättigade privata sjukhem, barnhem, barnkolonier, semesterhem.Utöver löntagarhushåll ingår hushåll som äger personliga företag, dvs. somerhåller sin huvudsakliga inkomst från rörelse. Arbetsgivaravgifter tillsocialförsäkring, tillräknade pensionsavgifter för statliga och kommunalamyndigheter, för kommunala affärsverk samt för ickefinansiella företag är ejmedtagna som löneförmåner i denna post. = Inkl. direkt utbetalda pensioner från stafiigaaffärsverk samt frän industri och handel. Inkl. räntor på privata försäkringsfonder(exkl. skadeförsäkring). Se vidare not 1 sid. 120. skadeförsäkringsnetto: 116 milj. kr.1973, 10 milj. kr. 1974 och 95 milj. kr. Detta uppgick till 3 113 milj. kr. Det beräknas 1974ha uppgått till 4 270 milj. kr. och beräknas 1975 uppgå till 4 500 milj. kr. ' Förändring mätt i procentenheter. Källor: och statistiskacentralbyrån. sjukförsäkringen och den särskilda tilläggspensioneninom LO-området. De ökade sociala avgifterna medförde att arbetsgivarnaslönekostnader steg med utöver kontantiöneökningen från1973 till 1974. Förutsatt en löneglidning fjärde kvartalet 1974 av sammastorlek som för månaderna kan därmed ökningen i de totalatimkostnaderna för industriarbetare uppskattas till mellan 1973 och1974. Lönesummeberäkningarnaför 1975 har baserats på två alternativa avtalsutfall, resp. 9 %.Löneglidnmgen har i de båda inkomstalternativen satts till 3,8 %.Sysselsättningskoraponenten skulle enligt kalkylen ha en neddragande effektmed på lönesummans utveckling. Lönesumman skulle därmed i debåda presenterade alternativen öka resp. mellan 1974 och1975. Arbetskraftskostnaderna ökar därutöver genom höjningen av avgifterna tiUsjukför- 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 120 säkringen,folkpensioneringen och ATP med . Dessutom beräknas för gruppernainom LO- och PTK-områdena och det kommunala området ytterligare ökadetimkostnader på grund av avgiftshöjningen för avtalsgmppssjukförsäkringen ochtrygghetsförsäkringen. Föreliggande beräkningar av hushållensdisponibla inkomster skiljer sig inte väsentiigt från beräkningarna ikonjunkturinstitutets höstrapport. De disponibla inkomsterna ökade sålunda med11 % 1972 1973 (se tabell 6:1). Prisnivån för den privata konsumtionen steg1973 . I fast pris blev därmeduppgången för hushållens disponibla inkomster , vUket var dethögsta ökningslalet . 1974 beräknas hushåUens totalafaktorinkomster ha ökal . Lönerna beräknas ha ökat ochenskUda företagares inkomster kalkyleras ha stigit med , tUl stor delberoende på det goda skördeutfallet och på höjda virkespriser. Förkapitalinkomsterna neltoi beräknas en uppgång på ha ägt rum. Detvå diskontohöjningama 1974 förklarar en stor del av ökningen i kapitalinkomsterna.Uppgången för övriga faktorinkomster beräknas tiU . För de totala inkomstöverföringarna tillhushållen beräknas en ovanligt stor uppgång ha ägt rum 1974, drygt 32 %.Främst sammanhänger uppgången med den omläggning av socialförsäkringssystemetsom trädde i kraft /1974 och som innebar skatteplikt för bl.a. sjukförsäkringsförmåner och härutöver en nivåhöjning av dessa. Vidare blevdet från samma tidpunkt möjligt för låginkomsttagare utan bam att erhåUabostadstillägg. De statskommunala bostadstilläggen höjdes liksom barnbidragetoch studiebidraget. Till uppgången avinkomstöverföringama bidrog även det extra barnbidraget och de extratillägg tUl folkpensionen som delades ut samt detförhållandet att bostadstilläggen ökade betydligt till följd av ökadebränslekostnader. Som ovan nämnts medförde desocialpolitiska reformer som trädde i kraft en utvidgning avskatteplikten till att gälla sjukförsäkringsförmånerm. genomfördes en skattereform som verkade sänkande påskatteuttaget genom att folkpensionsavgifteraa avlyftes från hushållssektorn.Från 1973 tUl 1974 stannade uppgången i hushållens inbetalningar av direktaskatter, avgifter m. m. vid , varav förklaras avskattebeläggningen av de tidigare berörda förmånerna. Hushållensnettoinbetalningar till det offentliga minskade kraftigt eller med . 1 På kapitalinkomstnettots inkomstsida återfinns framförallt ränteinkomster, huvudsakligen från bankinlåning ochlivförsäkringsfonder, samt aktieutdelningar. Utgiftssidan består främst av ränteutgifter, därden tyngsta delen är räntekostnaderför lån till egna hem. 1 Preliminär nationalbudget 121 Tabell 6:2 Inkomstöverföringar till hushåll 1973-1975 kr., löpande priser bostadsbidrag till barnfamiljer' pensioner från stat och kommun därav: folkpensioner" utbetalningar från sjukkassor' utbetalningar frän arbetslöshetskassor 561 ' Fr. o. m. 1974 även till låginkomsttagare utan barn. ' Inkl. kommunala bostadstillägg tiU pensionärer. ' Inkl. apotekarrabatter. Källor: och statistiskacentralbyrån. De disponibla inkomstema för hushållenökade med . Prisnivån för den privata konsumtionenberäknas ha stigit raed . Hushållens realinkomsler steg alltsåmed . framläggs två alternativ förlöneutvecklingen, ca 10 resp. ca 12 %.Enskilda företagares inkomster beräknas öka raed . Kapitalinkomsternetto beräknas stiga och övriga faktorinkomster med . Detta skulle leda till en öknmg av faktorinkomsternatotalt med drygt 10 resp. vid de olika alternativen. Ökningen av de totala inkomstöverföringarnatill hushållen 1974 1975 beräknas till . För de egentligainkorastöverföring-arna beräknas uppgången bli , medanutbetalningarna från socialförsäkringssektorn väntas öka snabbare, eller medomkring . ATP-utbetalningarna är den del av socialförsäkringsutfallet somväntas öka mest 1975, eller , dvs. ungefär samma ökningstakt som denärmast tidigare åren. Även för utbetalningarna från arbetslöshetskassornafömtses en betydande ökning, beroende bl. a. på ökade ersättningsbelopp. Hushållens inbetalningar av direktaskatter, avgifter m.m. beräknas öka med 9,vid det lägre lönealternativet och11,vid det högre alternativet. Inbetalningarna av preliminär A-skatt under1975 skulle, om skattesystemet hade behållits, ha ökat med 7 700 mUj.kr. i det lägre och 9 200 milj. kr. i det högre inkomstalterna-tivel. Härvidhar räknats med en genomsnittlig marginalskattekvot på 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 122 Tabell 6:3 Hushallensdirekta skatter och avgifter 19711975 Milj. kr., löpande priser 3 Fyllnadsskatt'- 4 Kvarskatt'. (3+4+5) 7 Övriga skatter och (1+2 + 6 + 7) ' Reform av sjukförsäkring och arbetslöshetsunderstödm. = Hushållens andel. = Influtna delen. ' Anm. Kvarskatten avser inkomsten två årtidigare, medan fyllnadsskatten och överskjutande skatten avser inkomsten ettår tidigare. Källor: , riksrevisionsverkel och statistiskacentralbyrån. Den skattereform som trädde i kraft /1975 innebar främst att sjukförsäkringsavgiften för löntagareslopades och att marginalskatten sänktes i mellaninkomsttagarskikten. Sedanhänsyn tagits tUl effekterna av den höjda koraraunala utdebiteringen innebärskaltereformen alt uttaget av preliminär A-skatt 1975 sänks med ca 4 500 milj.kr. Totalt väntas därraed de preliminära A-skattema öka med 3 100 mUj. kr.altemativt 4 500 raUj. Som framgår av tabell 6:3 beräknas vidare hushåUensinbetalningar av fyllnadsskatt bli 600 milj. kr. högre än 1974 ochutbetalningarna till hushållen av överskjutande skatt bli 700 milj. kr. lägre.Hushållens kvarskatteinbetalningar beräknas bli något större än 1974 och derasinbetalningar av preliminär B-skatt beräknas öka med 400 milj. kr. Totalaökningen av direkta skatter, avgifter ra. beräknas uppgå till 5 200 milj.kr. vid det lägre lönealternativet och 6 600 milj, kr. vid det högre. För hushållens totaladisponibla inkomster innebär de ovan redovisade beräkningarna en ökning på12,resp. vid de olika avtalsalternativen. Med en prisnivå 10,6resp. högre än 1974 skuUe detta innebära en realinkomstökning på 1,4 %vid det lägre och vid det högre avtalsalternativet. Tabell 6:4 Hushållensnettobehållning av de inkomstöverlöringar som reformerades 1974 Milj.kr., löpande priser Sjukpenning 2 800 2 980 6 1251 Moderskapspenning" 465 500 910J Arbetslöshetsersättning och arbetsmark nadsutbildning 1 050 1 535 300 ' Inkl. ökade egenavgifter. - Fr. o. m. Källor: och statistiskacentralbyrån. tUloktober 1974 steg konsumentpriserna (se tabell 6:5). Detta var betydligtmer än 1973 (). Vid en intemationeU jämförelse kandet dock konstateras att höjningen av konsumentprisnivån fortfarande varitlägre i än i de flesta andra industriländer, delvis beroende på desvenska livsmedelsprisernas måttliga ökningstakt.