prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — av anläggningar 277 Gemensamma myndigheter m. m.: Anskaffning 282 Gemensammamyndigheter m. m.: Anskaffning av anläggningar för 283 Anskaffningav vissa militära anläggningar 1975:1 BUaga 6 Försvarsdepartementet 295 Statensdatamaskinfond: Försvarets delfond 287 Anskaffning av datamaskiner 1 000 Summa för kapitalbudgeten 307 002 000 Totaltför försvarsdepartementet 9 781 522 000 Bilaga7 till budgetpropositionen 1975 Prop.1975:1 Till socialdepartementethör den allmänna sjukförsäkringen och tandvårdsförsäkringen, folkpensioner ochATP, yrkesskadeförsäkring, föräldraförsäkring, barnbidrag och annat stöd åtbarnfamiljerna, sociala serviceåtgärder, hälso- och sjukvården, de socialavårdområdena och vissa åtgärder för handikappade m. m. De förslag till utgifterinom verksamhetsområde som läggs fram för /76 omfattar , varavomkring . Insatserna för den verksamhetsom redovisas i socialhuvudtiteln ökar härigenom med ca 3 000 milj. kr. jämförtmed riksstaten för innevarande budgetår. Ökningen avsocialhuvudtiteln innesluter viktiga socialpolitiska reformbeslut under förraåret som förs ut i praktisk tillämpning. fortsätter det socialpolitiskareformarbetet. Regeringen lägger fram förslag om ökade möjlighetertill en rörlig pensionsålder med utgångspunkt i den nya allmännapensionsgränsen vid . En betydande höjning av statsbidragen till daghemoch fritidshem föreslås. 1 pågående utredningsarbete om föräldraförsäkringensutbyggnad prövas även frågan om en uppdelning av ersättningstiden mellanföräldrarna. Rätten till bidragsförskott för barn med ensamstående förälderföreslås utvidgad till att gälla också för invandrarbarn. Ökade insatserföreslås till hälsovårdsupplysning. En informationskampanj om tobakensskadeverkningar förbereds, liksom frågan om förbud mot tobaksreklam och fråganom varningstext på tobaksförpackningar. En försöksverksamhet sätts igång föratt ge praktiska erfarenheter för reformarbetet inom socialvården. De socialainsatserna för äldre och handikappade ökas. Folkpensionsanslaget höjsför /76 med 2 840 milj. kr. Folkpensionens årsbelopp beräknasunder loppet av öka med . för en ensam pensionär ochmed ca . Av dessa belopp utgör standardhöjningen ca720 kr. för ensam pensionär och I . För att göra det möjligtför kommu/ierna att fortsätta utbyggnaden av samhällets barnomsorg genomförs enbetydande höjning av statsbidragen tUl daghem och fritidshem. Det gällandebyggnadsbidraget för daghem och fritidshem höjs redan fr. o. m. den Ijanuari 1975 med . 1 samL NrL Bilaga 7 1975:1 BUaga 7 2 En ny höjning av detstatliga driftbidraget för daghem och fritidshem sker fr. o. m. den . Driftbidraget till daghem ökasdå med I . per plats och år. Det statliga stödet påsocialhuvudtiteln till barnomsorgen i förskolor och familjedaghem beräknasnästa budgetår öka med ca 230 milj. kr. till 855 milj. kr. Pä det familjepolitiskaområdet i övrigt pågår ett omfattande utredningsarbete som bl. a. gällerföräldraförsäkringens fortsatta utbyggnad och en kartläggning av barnenslevnadsförhållanden. Hälso- och sjukvårdensuppbyggnad inriktas på den öppna decentraliserade sjukvården vid vårdcentraleroch läkarstationer och på åldringssjukvården. Ökad samverkan mellan hälso- ochsjukvården och socialvården eftersträvas. Särskilda medel beräknas tillkompletterande utbildning för allmänläkare i den öppna hälso- och sjukvården.Överläggningar pågår mellan och landstingsförbundet om bl.a. den allmänna försäkringens ersättningsregler för läkarvård och sjukvårdandebehandlingar inom den offentliga öppna sjukvården. Ökade resurser förhälsovårdsupplysning skall bl. a. användas till information om tobakensskadeverkningar och till fortsatt upplysning om abortförebyggande åtgärder ochpreventivmedel. Försöksverksamhet med olika hälsoundersökningar fortsätter. En kartläggning pågår avde äldres situation då det gäller social omvårdnad och andr levnadsbetingelser.Ökade medel föreslås för en fortsatt utbyggnad av den sociala hemhjälpen. De anslag påsocialhuvudtiteln som avser direkta insatser för handikappade ökar med ca 87milj. Statsbidraget till handikapporganisationerna höjs med 1 milj. kr.till 4,5 milj. kr. Statsbidraget till kommunernas färdtjänst fr. o. m. den 1januari 1975 underlättar utbyggnaden av denna viktiga sociala service förhandikappade. Inom ungdomsvård ochnykterhetsvård förstärks de öppna och frivilliga vårdformerna. Platsantaletkan minskas på ungdomsvårdsskolorna och nykterhet-svårdens anstalter.Ungdomsvårdsskolornas anslag på driftbudgeten höjs med ca 8 milj. kr. till ca112 milj. kr. För nykterhets-vården beräknas en ökning med ca 24 milj. kr. tillca 291 milj. kr. för nästa budgetår. 3 milj. kr. beräknas för försöksverksamhetinom socialvården. Det pågåendereformarbetet på det socialpolitiska området ställer krav på ökad informationtill allmänheten. I årets socialhuvudtitel föreslås därför att en ny upplaga avsocialkatalogen skall ges ut i början av nästa är. För att få en fullständigbild av samhällets insatser på det sociala området bör man tillsocialhuvudtitelns utgifter lägga vissa socialpolitiska anslag som redovisasunder andra huvudtitlar, de kostnader för allmän försäkring som inte belastarstatsbudgeten samt landstingens och kommunernas kostnader för sjukvård ocholika sociala insatser. I följande sammanställning återges de sammanlagdasamhällsutgifterna för socialpolitiken (utom vad somavser arbetsmarknad och bostadsproduktion). Utgifter i milj. kr. 1970 1975' milj.kr. Sjukvård ochsjukförsäkring Åldringar och handikappade Barnfamiljer Sammanlagt 29 275 61600 32 325 110 Utgifterna för densociala tryggheten har således t. o. m. år1975 mer än fördubblats. Det innebär räknat i fast penningvärde en ökning medca . Samhällets sammanlagda årskostnader försocial omvårdnad och trygghetför medborgarna är 1975 kan beräknas till ca . Den satsning somgörs för medborgarnas trygghet motsvarar ett belopp som räknat i andel avbruttonationalprodukten stiger från 17 %år 1970 tUl . Ett omfattandereformarbete kännetecknar de senaste årens utveckling inom socialförsäkringen.Det reformprogram på pensionsområdet som antagits av innebäratt en rad betydande pensionsreformer träder i kraft . i århöjdes folkpensionens grundbelopp för ensam pensionär från avbasbeloppet och för pensionärspar från 140 till 1 av basbeloppet. Vidnuvarande basbelopp på . betyder det en höjning av folkpensionensårsbelopp med . för en ensam pensionär och . för var och en av tvåmakar. Genom att höjningen är större för makar utjämnas skillnaden mellangiftas och ogiftas folkpensionsförmåner. Kostnaderna för genomförandet av dessabeloppshöjningar beräknas till 775 milj. kr. Från gällerockså mildare inkomstprövningsregler för kommunala bostadstillägg tillfolk-pensionärer, vilket får särskild betydelse för dem som har mindresidoinkomster utöver folkpensionen bl. a. många ATP-pensionärer. Kommunernaskostnader ersätts av statsmedel i särskild ordning. Motsvarande förbättringgenomförs för hustrutilläggen till folkpension. Den I juli i årförbättras handikappförmånerna inom folkpensioneringen. De nuvarandeinvaliditetsersättningarna och invaliditetstilläggen fors samman till en nyförmånsform, kallad handikappersättning, som utgår enligt gynnsammare regler.Fler handikappade får då möjlighet till ersättning för vårdinsatser och merkostnaderpå grund av handikappet. Från samma tidpunkt genomförs också mildare regler förvårdbidraget tUl föräldrar som vårdar handikappade barn i hemmet. Kostnadernaför dessa beslutade reformer beräknas till100 milj. kr. De godkända pensionsreformernaomfattar vidare en lagstadgad sänkning av den allmänna pensionsåldern till 65år . genomförs ytterligare förbättringar avpensionsförmånerna för 1975:1 Bilaga 7 4 folkpensionärer som saknar ATP eller har lågaATP-belopp genom att den årliga höjningen av pensionstillskotten ändras från 3till av basbeloppet. Den garantinivå som pensionstUlskotten skall ge höjsdärvid successivt från av basbeloppet. De förtidspensionärer somsaknar ATP eller har låga ATP-belopp får därutöver en kraftig pensionshöjninggenom att pensionstillskotten fr. o. m. kommer att utgå medfördubblade belopp tillförtidspensionärer. Denna reform får särskild betydelse för dem sominvalidiserats . De sammanlagda kostnadsökningarna för sänkningen avpensionsåldern och de höjda pensionstillskotten uppgår till ca I 400 milj. kr.per år för folkpensioneringen och 775 milj. kr. I en proposition undervåren kommer pensionsreformen att fullföljas genom förslag om ökade möjlighetertill en rörlig pensionsålder.Avsikten är att de nya reglerna om rörlig pensionsålder skall träda i kraftsamtidigt med sänkningen av den allmänna pensionsåldern till den 1 juli1976. beräknas lägga fram sitt betänkande idenna fråga. På sjukförsäkringensområde gäller från nya ersättningsregler för läkarvård somlämnas av privatpraktiserande läkare. Ersättningen från sjukförsäkringen utgårnu direkt till läkaren och patienten behöver endast betala ett enhetligt belopppå högst . eller i vissa fall . Patientavgiftenberättigar också till de röntgen- och laboratorieundersökningar som kanbehövas. De privatpraktiserande läkare som är anslutna tillförsäkringssystemet är genom taxebindning skyldiga att hålla sig inom dearvodesbelopp som anges i den av regeringen fastställda läkarvårdstaxan. Överläggningar pågårmellan och landstingsförbundet om bl. a. den allmännaförsäkringens ersättningsregler för läkarvård och sjukvårdande behandlingarinom den offentliga öppna sjukvården. Avsikten är att resultatet av dessaöverläggningar skall redovisas i en särskild proposition. Den allmänna tandvårdsförsäkringenträdde i kraft i sin helhet vid ingången av . Tandvårdsförsäkringenssyfte är att göra en god tandvård tillgänglig till en för alla medborgareöverkomlig kostnad. Av stor betydelse är också att landstingen fickett lagfäst ansvar för barntandvården. Det innebär att alla barn har fått rätt till avgiftsfri tandvård genomfolktandvårdens försorg. Erfarenheterna frän tandvårdsförsäkringens första årvisar att stora grupper fått betydligt bättre möjligheter till tandvård. Redanunder försäkringens första verksamhetsår har omkring 2,5 miljoner vuxnaförsäkrade fått en slutförd tandvårdsbehandling. Härtill kommer att ca 1,1miljoner barn beräknas ha fått fullständig tandbehandling inomramen för den avgiftsfria barntandvården i folktandvården. Inom socialförsäkringenpågår ett omfattande utredningsarbete. a. väntasyrkesskadeförsäkringskommittén lägga fram förslagtill en ny lagstiftning om yrkesskadeförsäkringen. 1975:1 Bilaga 7 5 kommer vidare socialpolitiska bidragsutredningenatt redovisa en kartläggning av de övergripande frågorna om samordning mellanolika bidragsformer inom socialpolitiken. Dessa frågor skall därefter tas upptill behandling i en parlamentariskt sammansatt kommitté. Antalet folkpensionärerökar fortlöpande och är I 572 000. Av dessa är I 060 000ålderspensionärer och 295 000 förtidspensionärer. Det ökande antaletpensionärer liksom genomförda och beslutade reformer på pensionsområdet medförkraftigt ökade kostnader för folkpensioneringen. ökarfolkpensionskostnaderna betydligt genom årliga standardhöjningar avfolkpensionen och genom kompensation till pensionärerna för prisstegringar. Som tidigare nämnts fåralla folkpensionärer en betydande standardhöjning av folkpensionen frånjanuari månad . Folkpensionens årsbelopp - inräknat pensionstillskott menfrånsett kommunala bostadstillägg - blir då vid nuvarande basbelopp 10 170 kr.för ensam pensionär och . för ett pensionärspar. Vidare genomförs den1 en ny etapp av det tidigare beslutade utbyggnadsprogrammet för pensionstillskotten.En pensionär som inte kunnat förvärva ATP eller som har låg ATP får därigenomen ny standardhöjning av sin folkpension med . för ensam pensionär ochmed . för makar räknat på nuvarande basbelopp. Av landets ca 1,6 miljonerfolkpensionärer beräknas ca 1 miljon uppbära pensionstillskott. Utöver denämnda beloppen kommer de pensionshöjningar som genom indexreglerna automatisktföljer av förändringar i konsumentpriserna. Sammanlagt beräknas folkpensionensårsbelopp (inkl. pensionstillskotten) under loppet av öka med ca 1 400kr. för en ensam pensionär och med ca . Av dessabelopp utgör standardhöjningen ca . för ensam pensionär och ca 1 890 kr.för pensionärspar. Statens sammanlagdafolkpensionskosfnader beräknas stiga med ca 2 840 milj. kr. under nästabudgetår jämfört med anslaget för innevarande budgetär. Därav utgör I 885milj. beräknade kostnader för värdesäkringen av folkpensionerna. avser den beslutade höjningen av folkpensionens grundbelopp ochförbättring av handikappförmånerna. 160 milj. kr. avser höjningen avpensionstillskotten till pensionärer som inte kunnat förvärva ATP eller harlåga ATP-belopp och 260 milj. kr. beror på ökningen av antalet folkpensionärer. Folkpensionsanslaget /76 beräknas därmeduppgå till 15 310 mUj. Kommunernas kostnader för de kommunala bostadstilläggentill folkpensionärer beräknas till ca 1 500 milj. kr. De sammanlagdafolkpensionskostnaderna för nästa budgetår beräknas alltså tUl ca 16 810 milj.kr. ATP-utbetalningarna beräknas till ca 5 600 mUj. för ca770 000 ATP-pensionärer, varav 420 000 är ålderspensionärer. Tillsammans kommerutbetalningarna från den allmänna pensioneringen således att uppgå till över22 miljarder kr. för /76. 1975:1 Bilaga 7 6 De sammanlagdakostnaderna för sjukförsäkringen (inkl. föräldrapenning) beräknas tUlca 11 900 milj. kr., varav drygt hälften är sjukpenning och återstodenkostnader för främst föräldrapenning, läkemedel, läkarvård och tandvård. Den allmännaförsäkringens samlade utgifter kan för beräknas till ca 21 600 mUj. kr.för folkpension och ATP och ca 11 900 milj. kr. för sjukförsäkringen, dvs.tUlsammans i runt tal 33 500 milj. kr. En ADB-anläggning för denallmänna försäkringen har successivt byggts upp vid riksförsäkringsverketstekniska byrå i . Den nya ADB-tekniken innebär att omfattande manuellarutiner ute på försäkringskassorna kan slopas och att servicen tUl deförsäkrade förbättras. För den ökade verksamheten vid dataanläggningen ochförstärkning av insatserna för rådgivning och tiUsyn beräknas medel för ett60-tal nya tjänster vid . SamhäUets famUjepolitiskaåtgärder syftar tiU att skapa social trygghet för barnfamiljerna genomekonomiskt stöd och social service. Barnbidraget ger aUabarnfamiljer ett grundläggande ekonomiskt stöd. Barnbidragsbeloppet uppgårefter höjning till . per bam och år.Barnbidragsanslaget beräknas för /76 tiU 2 700 mUj. kr.Barnbidraget utgår tiU omkring I miljon barnfamUjer med ca 1,8 mUjoner barn.Administrationen av barnbidragen har fr. o. m. 1974 förts över från kommunernatiU försäkringskassorna. De inkomstprövadebostadstUläggen utgör ett betydelsefullt komplement till barnbidragen förfamUjer med lägre inkomster och familjer med flera barn. BostadstUlägg utgårtUl ca 500 000 famUjer med omkring 1 mUjon barn. Från har destatskommunala bostadstUläggen utvidgats så att de omfattar ävenlåginkomsttagare utan barn. Anslaget för bostadstUlägg tUl barnfamiljer m. m.redovisas under bostadshuvudtiteln. FamUjepolitiska kommitténhar i sitt slutbetänkande lagt fram ett omfattande program för utbyggnad av detekonomiska familjestödet. Huvuddelen av kommitténs utbyggnadsprogram hargenomförts. Den nya föräldraförsäkringen som trädde i kraft den I januari 1974med en föräldrapenning på . per dag ger en betydligt förbättradgrundtrygghet för de grupper som hittUls haft det svagaste försäkringsskyddetvid barns födelse. Ersättningstiden har fr. o. m. förlängtstUl . Kostnaderna för föräldrapenningen beräknas för nästa budgetårtill 1 040 mUj. För dem som har sjukpenning över garantinivån utgårföräldrapenningen med samma belopp som sjukpenningen, dvs. Förälder som för omvårdnad av barnet minskar sitt förvärvsarbete medhälften har rätt till halv föräldra- 1975:1 Bilaga 7 7 Föräldrapenningen, som är ATP-gmndande,innebär även ett betydelsefullt steg i strävandena för jämställdhet mellan mänoch kvinnor genom att även männen nu har möjlighet att stanna hemma och vårdabarnet efter barnets födelse. Föräldraförsäkringen ärett viktigt medel för att bryta det traditionella könsrollsmönstret när detgäller föräldrarnas omvårdnad av barnen. FamUjepolitiska kommitténs förslaginnefattade en utbyggnad av ersättningstiden för föräldrapenningen tUl åttamånader. Sedan föräldraförsäkringen genomfördes har i den famUjepolitiskadebatten förts fram förslag om att en förlängning av föräldrapenningensersättningstid utöver nuvarande skuUe förenas med en bestämmelse omviss uppdelning av ersättningstiden mellan föräldrarna. Denna fråga skall nuprövas närmare av familjestöds-utredningen. görs en analys av erfarenheterna av de nyaförmånsreglerna inom föräldraförsäkringen. Utredningen har också i uppdrag attpröva frågan om en förlängning av ersättningstiden för föräldrapenningen medutgångspunkt i familjepolitiska kommitténs förslag. Utredningen skaU bl. a.undersöka om ersättningstiden kan förlängas på ett sådant sätt attförsäkringen underlättar för föräldrar att förvärvsarbeta med reduceradarbetstid efter det att rätten tUl hel föräldrapenningupphört. En annan viktig reformför barnfamiljerna som genomfördes är rätten tiU sjukpenning vidvård av sjukt barn. Förvärvsarbetande föräldrar med barn har numöjlighet att och familj vara hemma och ta hand om sinabarn när de är sjuka i hemmet och i vissa fall då barnet vistas på sjukhus.Försäkringen ger också fadern möjlighet att använda dessa för att tahand om barn i hemmet i samband med att ytterligare barn föds i familjen. Värdbidraget tillföräldrar med svårt handikappade barn i hemmet höjdes den tillsamma nivå som förtidspension inkl. pensionstillskott. Vårdbidraget beskattassom inkomst och blir ATP-grundande för den förälder som svarar för omvårdnadenav barnet. Enligt beslut vid förra årets riksdag kommer möjligheterna att fåvårdbidrag att utvidgas den . Vidare kommer vårdbidragens nivå atthöjas kraftigt den i anslutning till att förtidspensionerna höjs. Även barnpensionernaförbättrades genom att åldersgränsen höjdes från 16 till ochbeloppsnivån höjdes till en garantinivå på av basbeloppet i de fall dä inte änkepension eller barnpension fränATP utgår. Genom bidragsförskottenges ett ekonomiskt grundskydd åt barn vars föräldrar lever åtskilda. Denekonomiska tryggheten för dessa barn är därför inte beroende av denunderhållsskyldige förälderns förmåga att betala underhållsbidrag.Bidragsförskottet utgör av basbeloppet och uppgår til! I årets socialhuvudtitel föreslås att bidragsförskott även skall 1975:1 Bilaga 7 8 kunna utgå tiU invandrarbarn enligt liknandegrunder som gäller för barnbidrag. och statskontoret hari en utredning föreslagit att administrationen av bidragsförskotten förs överfrån barnavårdsnämnderna tUl försäkringskassorna. Denna fråga har samband medkostnadsfördelningen mellan staten och kommunerna och har därför överlämnatstill kommunalekonomiska utredningen. Genom bosättningslånenges ekonomiskt stöd åt familjer att ordna sin bosättning. Maximibeloppet förbosättningslånen har från höjts till . Frågan ombosättningslånesystemets omfattning och utformning är föremål för särskildutredning. Utredningen väntas lägga fram sina förslag . En fortsatt utbyggnad avbarnomsorgen är en viktig del av familjepoU-tiken. En rad åtgärder harvidtagits för att underlätta en snabb utbyggnad av kommunernasbarnomsorg. Bland de konjunkturpolitiska åtgärder som på regeringens förslagbeslutades vid riksdag ingick en tillfällig fördubbling av gällandestatliga anordningsbidrag tUl daghem och fritidshem. beslutades om enhöjning av det statliga driftbidraget fr. o. m. den . Driftbidragethöjdes då med . per plats och år för daghem och med 750kr. per plats och år för fritidshem. Dessa åtgärder har letttill en kraftig igångsättning av nya daghems- och fritidshemsbyggen under år1974. De uppgifter somkommunema lämnat tUl visar en lägreutbyggnadstakt för och framåt. För att ge kommunerna ökade möjligheteratt fortsätta utbyggnaden av detta viktiga område inom familjepolitikenföreslås därför nya betydande höjningar av det statliga stödet. Det gäUandeanordningsbidraget till daghem och fritidshem på . föreslås redan den Ijanuari 1975 höjt tUl . Vidare föreslås att driftbidragenför daghem från den höjs med I . per plats ochår och för fritidshem med . per plats och år. Dessa åtgärderbör göra det möjhgt att få till stånd en uppgång av daghemsbyggandet i förhållandetill de av kommunerna redovisade utbyggnadsplanerna. Av betydelse i dettasammanhang är också de planer för förskoleverksamheten som enligtförskolelagen skall utarbetas i kommunerna för att få till stånd en bättreutbyggnadsplanering. Sammanlagt 28 00030 000 nya platser i daghem ochfritidshem beräknas bli påbörjade under innevarande och nästa budgetår.Platsantalet beräknas uppgå till ca 95 000. Inom de kommunalafamiljedaghemmen kan platsantalet beräknas tUl ca 54 000. Det statligastödet till kommunernas familjedaghemsverksamhet har förbättrats fr. o. m. den1 januari . Statsbidrag utgår nu av bmttokostnaderna inkl.omkostnadsersättning. Den aUmänna förskolanskall genomföras . Enligt det beslut som föreligger i denna frägafår kommunerna fr. o. m. en lagfäst skyldighet att anvisa platsi förskola för alla barn i kommunen från höstterminen det år barnet fyller . 1975:1 Bilaga 7 9 insatser skaU vidtas för yngre barn, främstfyra- och femåringar, som av fysiska, psykiska, sociala, språkliga eller andraskäl har särskilt behov av stöd och stimulans för sin utveckling. SärskUdastatsbidrag utgår för utbyggnaden av den allmänna förskolan. Det statliga stödet tillhela förskole- och fritidshemsverksamheten kan för nästa budgetår beräknas tillsammanlagt 855 mUj. på socialhuvudtiteln, vilket jämfört med innevarandebudgetår innebär en anslagsökning med ca 230 mUj. HärtiU kommer statligabostadslån till förskolor och fritidshem från bostadshuvudtiteln. bedriver omfattandeutvecklingsarbete och försöksverksamhet inom förskoleområdet i anslutning tillde reformer som beslutats. Försöksverksamheten avser förskolansorganisatoriska utformning, utbyggnadsplaneringen för den allmänna förskolanoch daghemmen samt den uppsökande verksamheten för barn med särskilda behov avstöd och stimulans. En särskild arbetsgrupp har i uppdrag att i anslutning tillförsöksverksamheten närmare utreda formerna för den uppsökande verksamheten förförskolebarnen och frågan om ansvaret för de handikappade bamensförskoleverksamhet. Arbetsgruppen har också i uppdrag att göra en övergripandeutredning rörande föräldrautbildning. Förslag från arbetsgruppen väntas underår 1 975. hari betänkandet Bams Fritid lagt fram förslag om fritidsverksamheten för barn iåldern . Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds nu isocialdepartementet. skall genom försöksverksamhet praktisktpröva utredningens förslag. För att få till stånd en barnvänligare boendemiljöhar anslagits 45 milj. kr. i bidrag till kommuner och bostadsföretag.Medel för fortsatta insatser anvisas under bostadshuvudtiteln. hartill uppgift att belysa de långsiktiga förändringarna i barnenslevnadsförhållanden. Inom utredningen görs en analys av barnens levnadsförhållandenoch pågående förändringar av dessa. Redovisningen av utredningens resultat, somväntas föreligga , skall ge underlag för enåtgärdsinriktad diskussion n'åT det gäller barnens uppväxtmiljö. Kraftigt ökade resurserhar satts in på en utbyggnad av de socialaserviceåtgärderna för de äldre. Det ökade antalet äldre i befolkningen ochbehovet av vårdinsatser och olika former av Serviceåtgärder gör det angelägetatt denna utbyggnad fortsätter. En särskild utredning hartillsatts för att göra en kartläggningav de äldres situation då det gäller social omvårdnad och andra levnadsbetingelser.Kartläggningen skall bl. a. gälla samhällets möjligheter att underlättaövergången och anpassningen till livet som pensionär och att ge de äldrestillvaro ett sådant innehåll att pensionstiden blir meningsfull och positiv. 1975:1 Bilaga 7 10