prop · FZ03137 · 1975-12-31 00:00:00 — Kammarkollegiethar i sitt remissyttrande uttalat sig föratt tillgångardärvid får bilda en egen fond, ställd under kammarkollegiets förvaltning. Somjag har nämnt har kammarkollegiet efter remissbehandlingen medverkat i ennärmare utredning om de ekonomiska, fondtekniska och per-mutalionsrätlsligafrågor som uppkommer om tillgångar förs över lill en särskild fond.Kollegiet har därvid funnit all en sådan fond, kallad Allmänna barnhusels fond,bör fä lill ändamål att främja forskning och försöksverksamhet rörande barn ochungdom, företrädesvis inom det sociala området. Kollegiet har föreslagit attavkastningen - sedan minst 10 96 avsatts till kapitalel - skall disponeras avregeringen efter beredning i delegation för socialforskning eller annat statligt organ som regeringen bestämmer. Som jagtidigare har anfört bör kammarkollegiets utredningar fogas till protokollet idetta ärende som bilaga. Jagföreslår att omdisponeringen av allmänna barnhusels tillgångar sker i de formersom har föreslagils i kammarkollegiets utredning. Därigenom tillgodoses bl. a.de vid remissbehandlingen framförda synpunkterna om ändamålsbestämningen. Genomkammarkollegiets förvaltning av fonden kommer del också att finnasförutsättningar för att tillgångarna skall ge en marknadsmässig avkastning. Delblir genom den av mig förordade lösningen vidare möjligt att genomdelegationen för social forskning få till stånd en samordning med övrigaresurser för forskning och försöksverksamhet rörande barn och ungdom. Idelegationen finns bl. a. företrädare för forskningen, för och , för socialvården på fältet liksom försocialstyrelsen och . Inom ramen för de ändamål som harförordats för 1975/76:137 12 fondbör det också finnas möjlighet att i samma ordning i begränsad omfattningbevilja bidrag till vissa angelägna konferenser i frågor som rör barn ochungdom. Underfrågans beredning har samråd skett med personalen vid Bruk. Frånpersonalens sida har man därvid understrukit del angelägna i alt driften avbruket får fortsätta i nuvarande former. Kammarkollegiet härefter särskild utredningav brukets skötsel, ekonomi m. m. ställt sig positivt lill att ta överhuvudmannaskapet för Bruk med bibehållande av nuvarande förvaltningsformer.Jag föreslår därför att driften får skötas som tidigare genom Skogssällskapetsförsorg och att aktierna i bruket skall ingå bland den nya fondens tillgångar. Kammarkollegiethar vid sin utredning av frågorna om permutation funnit att Stockholmsfondenbör läggas samman med vissa av till en samfond.Denna föreslås bli ställd under förvaltning av kollegiet och användas lillforskning och försöksverksamhel rörande barn och ungdom, företrädesvis inom detsociala området, i . Jag ansluter mig till kollegiets förslagäven i denna fråga. Vidden nu föreslagna omdisponeringen av tillgångar måstegivelvis personalens och den förutvarande personalens intressen tillvaratas.Del bör ankomma på regeringen att vidta de övergångsålgärder som behövs. Dekostnader som är förenade med dessa åtgärder bör betalas av fonden. Beiräffandesociala barna- och ungdomsvårdsseminariei har fosterbarns-utredningenföreslagit att det skall inordnas i det allmänna skolväsendet. Enligtriksdagens beslut (prop 1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975:179) tillhör emellertidutbildning till socialpedagog de utbildningsvägar som fr. o. m. den 1 juli 1977förs lill högskolan. Vidare föreligger numera vissa förslag rörandeutbildningar inom barna-och ungdomsvårdsområdet vilka kan komma att berörasåväl innehållet i som organisationen av utbildningen av socialpedagoger. Iavvaktan på ställningstagandena till dessa förslag kan särskildaövergångsåtgärder komma alt erfordras för den vid sociala barna-och ungdomsvårdsseminarieibedrivna utbildningen efler . Enligt vad jag har inhämtat avserstatsrådet alt föreslå regeringen att vidta sådana särskildaåtgärder. Tillallmänna barnhusels verksamheter hör alt deltar som en svensk sektionav den nordiska sammanslutningen för barnavård och samhällsskydd. Jag finnerdet naturiigt att uppgifter i detta och andra avseenden som rör detnordiska samarbetet övertas av . 1samband med att verksamhet upphör bör dess arkiv föras överlill det allmänna. Det bör uppdras åt att beslula om arkivetsframlida förvaring (K;h om grunderna för utlämnande av handlingar tillhörandearkivet. Sekretesslagen (1937:249) blir då tillämplig på handlingarna och dekommer när det gäller enskild person inte att kunna 1975/76:137 13 utlämnaslill annan utan hans samtycke tidigare än efler handlingens datum. Övrigainventarier med ekonomiskt eller kulturhistoriskt värde bör övertas ellerdeponeras av kammarkollegiet efter samråd med . Jag föreslär att allmännabarnhusets tillgångar förs över till den nybildade fonden den 1 januari 1977.Även övriga åtgärder som föranleds av omdisponeringen av allmänna barnhusetstillgångar bör ske från nämnda lidpunkt. Övergångsålgärder för den utbildningsom bedrivs vid seminariet kan, som jag i det föregående har anfört, dock visasig erforderiiga. Kostnader för att slutföra undersökningar som bedrivs medbidrag från när omdisponeringen äger rum bör bekostas avden nybildade fonden. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för all föra över tillgångar till en särskildfond, benämnd , under förvaltning av kammarkollegiet, 2. godkänna den av mig förordadeanvändningen av fonden, 3. godkänna de riktlinjer jag i övrigihar förordat för en omdisponering av allmänna barnhusels tillgångar, 4. bemyndiga regeringen alt vidtade åtgärder som behövs för att omdisponeringen skall kunna genomföras. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1975/76:137 14 Dnr Ö 21/31 1975 Allmännabarnhuset (ekonomi, fondbildning, förvaltning) 1sitt betänkande Barn- och ungdomsvård (SOU 1974:7) har fosterbarns-utredningenbl. a. föreslagit alt olika verksamhetsgrenar skallinordnas i den av samhället bedrivna barna- och ungdomsvården. Som enkonsekvens härav har föreslagits ell överförande av tillgångar lilldel allmänna, varvid den lämpligaste lösningen enligl utredningen skulle varaatt egendomen lämnades över till den av kammarkollegiet förvaltade allmännaarvsfonden. Kollegiethar i ytirande över betänkandet funnit hinder inte föreligga mol altbarnhusets egendom överflyttas till ämbetsverkets förvaltning. Härvid harförutsatts all de kända enskilda donationsfonderna blir föremål för permutationi därför stadgad ordning. Mot förslaget att tillgångar skulleläggas samman med arvsfonden har kollegiet rest vissa invändningar av både perrnutationsrältsligoch förvaltningsteknisk art. har i stället föreslagit attegendomen bildar en egen fond med för denna särskilt gällande regler ochförvaltad av kollegiets fondbyrå. Föratt närmare analysera de frågeställningar angående vilka tagils upp ibetänkandet har tillsatts en särskild arbetsgrupp inom . Efleröveriäggningar med gmppen har kollegiet utlovat sin medverkan i det fortsattaarbetet vad gäller kartläggning av ekonomiska situation, förberedelserför bildande av en fond under ämbetsverkets förvaltning, lill vilken egendomenkan föras över, m. m. Till fullgörande av detta uppdrag får kollegiet anföraföljande. Avsenaste bokslut för barnhusei avseende /75, bilaga /,' framgåratt tillgångarna per Ixikslutsdagen uppgick till ett bokfört värde av inemot 20mkr. Härav utgjordes av bankmedel och motsvarande, av aktier,obligationer och andra värdepapper (däribland i inleckningslån), 5,5 mkrav fem fasligheter i samt återstoden av diverse fordringar, varav 4 mkri revers, tillhörig , med som gäldenär. Aktieinnehavetbestod av dels aktier i 23 börsnoterade förelag med ett bokvärde av ,dels samtliga aktier i , , bokförda till barnhusetsanskaffningskostnad av . Bokfört värde på obligationer ochföriagsbevis, utfärdade av svenska staten, stads- 'Bilagan är utesluten här. 1975/76:137 15 hypotekskassan,, , och ell anlal börsnoterade förelag,uppgick till . Marknadsvärdet på aktieportföljen - exklusive aktierna i - var per bokslutsdagen , överstigande bokvärdet med 0,2 mkrObligations- och föriagsbevisinnehavets bokförda värde understeg däremotmarknadsvärdet med ett inte obetydligt belopp. Hur mycket detta undervärdeuppgick lill kan vara något vanskligt att närmare precisera, eftersombörskurserna för dessa slag av värdepapper inte på samma sätt som för aktier ärvägledande vid köp och försäljningar, i varje fall inte vid större affärer. Ombörskurserna emellertid las till utgångspunkt för en marknadsvärdering avobligationerna och .föriagsbevisen blir undervärdet vid bokslulstillfället. Enligtbolagsordningen för Bruk skall bolaget ha till föremål för sin verksamhelall driva bruksrörelse och i samband därmed slående skogsskötsel och jordbruk.Bolaget äger skogs- och jordbruksegendomar i Karisborg och kommunermed en sammanlagd areal av drygl 4 900 ha, varav över 4 200 ha produktivskogsmark. Delar av den egna skogsavverkningen används vid ell på bruketbefintligt sågverk med två ramar och en kapacitet av 2 000 stds per säsong, omfattandeca varje vår och sommar. Vid bruket finns vidare två mindrekraftverk, uppförda i början av 1940-talel, vilka ger en produktion av mellan2,5 och 3 miljoner kWh . I övrigt mä hänvisas till bifogade analysavseende bolagels räkenskaper för perioden /70-1973/74, bilaga 2. Avanalysen framgår bl. a. alt del sammanlagda egna kapitalel i bolaget per1974-09-30 - beräknat på i bilagan närmare angivet sätt - kunde uppskattas tilldrygt . Därvid bör emellertid beaktas alt denna beräkning av egetkapital bygger laxeringar av bolagets fasligheter m.m., vilkel iförhållande lill dagens marknadsvärden på skog torde innebära en underskattningav det egna kapitalet på i varje fall . Även om analysen alltså inte gernågon ledning för en aktuell substansvärdering av aktierna i ,framkommer ändock genom densamma en klar bild av ett synneriigen väl-konsolideratföretag med mycket god likviditet och - under slutet av perioden - hyggliglönsamhet. Fastigheternai har liksom övriga tillgångar bokförts till sina respektiveanskaffningskostnader. Sammanlagda taxeringsvärdet allmännafastighetstaxering är och brandförsäkringsvärdet . Fastigheten inrymmer lokaler för sociala barna-och ungdomsvårdsseminariet. Övriga fyrafastigheter har förvärvats i ka-pitalplaceringssyfle och innehåller tillalldeles övervägande del bosläder av olika storiek men också i vissutsträckning kontor, butiker, lageriokaler m.m. Tolalhyran för helafastighetsinnehavet uppgick /75 lill . har barnhusels genomsnittliga behållning av fastigheterna efleravdrag för förbättringar, underhåll, repara- 2Bilagan är utesluten här. 1975/76:137 16 tioneroch övriga kostnader inklusive låneräntor legal mellan drygl 40 och av tolalhyran.Fastighetema är myckel välbdägna och i synnerligen gott skick varför ellbetydande övervärde - sannolikt uppgående lill lägst - här torde finnas.Beträffande de individuella fastigheternas byggnadsår, anskaffningsvärde etc.må hänvisas till sammanställning i bilaga 3. Påskuldsidan av balansräkningen redovisade per senaste budgetårsskifle- förutom en del mindre belopp avseende diverse skulder -ell inteckningslån ifastigheten å , likaledes i skulder tillsammanlagt 30 donations- och liknande fonder samt eget kapital å tillsammans14,, varav bortemot i pensionsfonder för barnavårdsombud ochbefattningshavare vid barnhusei. Härtill kommer vilka redovisades somStockholmsfondens kapital. är den enda av barnhusels faslighetersom är belånad, vilket delvis förklarar alt genom-sniitsbehållningen av tolalhyranblivit så hög som tidigare angivits, trots de förhållandevis slora kostnadersom nedlagts på förbättrings- och underhållsarbeten. Omhänsyn tas lill de betydande övervärden som enligt vad förut sagts torde finnasi framför alll aktierna i och fastighetsinnehavet i ,uppgår barnhusels eget kapital till ett belopp som försiktigt beräknai kanuppskattas lill . Denplanerade fondbildningen hos kollegiet Såsomkollegiet påvisat i sill ytirande över foslerbarnsulredningens belänkande ärdel förenat med vissa fördelar alt föra över tillgångar till ensärskild fond hos ämbetsverket i slällel för att, som utredningen föreslagit,överförandet sker till arvsfonden. Fördelarna är främst två: egendomen kommeruteslutande till användning för sådana ändamål som haft till uppgiftatt främja; tillgångarna kan behållas som en enhel utan att behöva skingras. Meddessa utgångspunkter framstår det som naturiigt alt den särskilda fonden,förslagsvis kallad "Allmänna barnhusels fond", dels får lill ändamål attfrämja forskning och försöksverksamhel rörande barn och ungdom, företrädesvis inomdet sociala området, dels erhåller sådana placeringsregler att en direktöverflyttning av tillgångarna från kan ske. (Jfr för barnhuseigällande reglemente, utfärdat av Kungl. Maj:t ,1 och 14 §§).Barnhusfonden bör i möjligaste mån förvaltas i samma former som kollegietsövriga fonder, innebärande bl. a. att någon separat styrelse eller motsvarandeför handhavande av fondförvaltningen inte är motiverad. Likväl bör fonden bådecivil- och skauerältsligt enligt kollegiets mening uppfattas som ett särskiltsubjekt. Den genom överföringen bildade fonden skall nämligen varaktigt tjänadet förut angivna ändamålet. 3Bilagan är utesluten här. Prop.1975/76:137 17 kommervidare att förvaltas utan sammanblandning med andra av kollegiet omhänderhavdafonders medel och i den statliga redovisningen bör tillgångarna - med hänsyn tillalt det här i relativt stor omfattning rör ursprungligen av enskilda personertillskjutna donationer - inte bokföras såsom en del av statskapitalet. Avkastningenav fondmedlen disponeras lämpligen för utdelning -sedan minsl tio procentavsatts till kapitalet - av regeringen efter beredning i socialdepartementetsdelegation för social forskning eller av statligt organ som regeringenbestämmer. Om den för utdelning disponibla avkastningen ett visst år helt ellerdelvis inte används för fondändamålet, bör i första hand beloppet reserverasför utdelning kommande år. Möjlighet bör dock finnas att om ett alltför stortbelopp härigenom kommer att ackumuleras för utdelning, hela eller delar avdenna summa får överföras lill fondkapitalet. Beslul i sådana frågor liksombeträffande en högre kapilaliseringsprocent än tio fattas av den som disponeraröver fondens avkastning för utdelning. Fondering överstigande tjugo procent avfondavkastningen synes inle böra ifrågakomma, eftersom därmed fondensprivilegierade slällning enligl 53 § 1 mom e) kommunalskaltelagen torde kunnaäventyras; jfr anvisningarna lill samma § punkt 8. Iöverensstämmelse med lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden och gällande permutationspraxisbör vidare i stadgarna finnas en regel som föreskriver att barnhusfondensutdelning inle flr lämnas lill åtgärd, vars bekostande åligger stat ellerkommun. Utbetalning av beslutad utdelning ombesörjes av kollegiet efterskriftligt besked från beslutsorganet; redovisningen och förvaltningen i övrigthandlägges självständigt av kollegiet. Slutligen bör fondbeslämmelsernainnehålla ett stadgande om rätt för barnhusfonden all upptaga lån och tecknaborgen. En dylik rält är väl motiverad framför allt med hänsyn till att detmåhända kan visa sig lämpligt all fondens di-rektägda fastigheter i samband medombyggnader eller större reparationsarbeten belånas för all läcka kostnadema.Även i andra situationer kan en upplåning eller borgensleckning varafördelaktig, t. ex. i samband med köp eller försäljning av fastighet. Pågrundval av ovanstående synpunkter har kollegiet utarbetat ett förslag till stadgarför barnhusfonden alt fastställas av regeringen sedan beslutat omöverförandel, bilaga 4. Förvaltningenav barnhusfonden hos kollegiet Lämpligtidpunkt all föra över tillgångar till den nybildade fonden ärnästkommande budgetärsskifte under förutsättning att riksdagsbeslut på förslagav regeringen hunnit fattas i ärendet. Något särskilt bokslut isamband med överförandel blir då inle erforderiigt för barnhusei ulantillgångarna kan invärderas på fonden enligl de värden egendomen upptagils lilli del ordinarie bokslutets utgående balans. 1975/76:137 18 Vadhärefter beträffar själva förvaltningen av egendomen hos kollegiet vill ämbetsverketanföra följande. Övertagande av donations- och liknande medel i form avbanktillgodohavanden och motsvarande samt värdepapper ingår som ett led ikollegiets ordinarie fondförvaltande uppgifter. Sålunda har under den lid avnästan som fondbyrån tillhört kollegiet från ett 40-tal offentliga organövertagils fonder till ett sammanlagt bokfört värde av . Även underden föregående statskonlorstiden har under denna verksamhet utgjort ett myckelbetydelsefullt inslag i fondhanteringen; jfr statskontorets cirkulär om överiämnandeav donations- och liknande medel till förvaltning hos statskontorets fondbyrä,intagen i SFS 1968:773. Några problem i samband med överförandet av barnhusetslikvida medel och värdepapper bör därför inte uppstå. I stället kan vissarationaliseringseffekter vinnas genom samförvallning av dessa tillgångar medden slora förmögenhetsmassa av samma slag som kollegiet redan förvaltar. Förövertagande av fastigheter i finns i dagslägel inle -såsom framgår av kollegiets yttrande över fosterbarnsutredningens betänkande -någon organisation inom ämbetsverket. Placering av medel i fastighet, framför allti stadsfastigheter innehållande bosläder, kontor och butiker, torde emellertidvara en tämligen vanlig form av investering för såväl större som mindre fonderoch stiftelser. Under de senaste årtiondenas i alll snabbare takt fortskridandeinflation har dessa investeringar i många fall visat sig utgöra ett av debättre .sätten all skydda fondkapitalens realvärde. Del har därför varil naturiigtatt man internt diskuterat om inte i varje fall en mindre del av det kapitalsom fondbyrån placerar borde investeras i fastighet för alt erhålla ett visstskydd mol penningvärdeförändringen. Mot bakgrund härav och det positiva intrycksom kollegiet fält av fastighetsinnehav är ämbetsverket villigt allövertaga ansvaret för dessa fastigheters förvaltning. Det dagliga bestyrethärmed kan liksom f. n. ombesörjas av någon i dessa frågor sakkunnig personmed biträde av faslig-helsskötare. Skulle av någon anledning den nuvarandeorganisationen inte kunna bibehållas, finns andra goda alternativ för skötselnav fastigheterna, exempelvis genom ett välrenommerat fastighetsförvaltandebolag eller liknande. Ett överförande av fastigheterna från bördärför inte rimligen vålla några större problem för kollegiet. Eftersom denaktuella fonden blir att anse som en särskild juridisk person synesfastigheterna böra lagfaras av ämbetsverket för fondens räkning. (Jfr NJA 1972sid 573.) Spörsmålet om fonden skall ha kvar fastigheten 11, därsociala bama-och ungdomsvårdsseminariet är inrymt, kan lämpligen avgöras isamband med lösningen av frågan om seminariets inordnande i det allmänna skolväsendet. Införspörsmålet om ett övertagande av Bruk har kollegiet i sitt yttrande överfosterbarnsutredningens betänkande uttryckt viss tveksamhet. Kollegiet hardärför i detta sammanhang försökt alt bilda sig en närmare uppfattning om vad elltill ämbetsverket överfört huvudmannaskap för bru- 1975/75:137 19 ketskulle komma att innebära. Utgångspunkten har därvid varit alt brukets förvaltningskulle bedrivas efter samma principer och i samma former som dåbarnhuset är huvudman. Såsomförut nämnts förvärvade barnhusei Bruk för en köpeskilling avdrygt . Förvärvet skedde i kapitalplaceringssyfte och affärengenomfördes med biträde av det i grundade skogs-sällskapet.Under sammanlagt 40-åriga innehavstid har sällskapet - numera dess helägdadotterbolag - haft hand om brukets förvaltning.Skogssällskapet är enligl sina stadgar en ideell stiftelse med ändamål attfrämja skogshushållningen och naturvården. utses avSkogs- och Lantbruksakademien, Stiftelsen , ,. och Svenska kommunförbundei.Skogssällskapeis Förvaltning AB med ett aktiekapital av bedriverskogsbruk och naturvård dels på sällskapets egna fastigheter, dels påskogsegendomar tillhöriga uppdragsgivare. Är 1974 hade bolaget slutit förvallningsavialmed ett drygl 500-lal skogsägare av skilda slag - enskilda personer och bolag,kommuner och hushållningssällskap, stiftelser saml församlingar och stiftsnämnder-avseende ett sammanlagt markinnehav inom olika delar av landet om ca 360 iha,varav 260 Iha skogsmark. Förvaltningsuppdragen kan vara mer eller mindreomfattande, men ersättningen skall alltid i princip motsvara självkoslnaderna. FörSätra Bruk gäller att förvallningsbolagets regionchef i under bruketsstyrelse ansvarar för den löpande driften av rörelsen, inkluderande främslskogsbruket och sågverket. Regionchefen är anställd vid förvaltningsbolagetmedan övriga tjänstemän och arbetare avlönas av bruket. Försäljning av produkternafrän rörelsen ombesörjes till vissa delar (sågat virke) direkt från bruket och tillandra delar (massaved och specialsortiment) via för-vallningsbolagel.Anskaffning av erforderiiga maskiner och annan materiel sker i brukels namn päförslag från förvaltningsbolagel. Till egendomen hörande jordbruk är numerautarrenderat. Säsom riktmärke för verksamheten vid bruket tjänar en av dessstyrelse i sänder fastställd budget, grundad på en långsiktig skogsbruksplan.Förslag till budgetarna utarbetas av regionchefen som i dessa liksom övrigafrågor är föredragande i styrelsen. Innan större avsteg fär ske från denfastställda budgeten liksom i spörsmål av principiell natur eller av störrevikt inhämtas styrelsens beslut. Över verksamheten vid bmket lämnar förvaltningsbolagelen fortlöpande redovisning. Förvaltningsbolagel upprättar också varje ärförslag till årsredovisning och till inkomstdeklaration för bruket. Nuvarandeförvaltningsavtal avseende Bruk närslutes såsom bilaga 4. Enligtsamstämmiga uppgifter från ledande representanter för såväl somskogssällskapet har samarbetet om Bruk fungerat mycket 'Bilagan är utesluten här. 1975/76:137 20 väl.Skogssällskapet har uttryckligen förklarat sig villigt att - om kollegiet övertagerhuvudmannaskapet för bruket - fortsätta sitt mångåriga engagemang i företagelsförvaltning. De anställda vid bruket har vid upprepade tillfällen både muntligenoch skriftligen uttalat sin stora oro för vad ett genomförande av foslerbarnsulredningensförslag skulle kunna medföra för deras eget och bygdens vidkommande. Bland deanställda finns ett starkt önskemål alt verksamheten vid bruket kommer attdrivas efler samma riktlinjer som och under skogssällskapeisomedelbara ledning. Frän de anställdas sida har man därför deklarerat sinanslutning till tanken att fortsätta rörelsen utan annan förändring än altkollegiet efterträder såsom brukets huvudman. Motdenna bakgrund har kollegiet givit professorn i skogslaxering vid skogshögskolan,, i uppdrag all göra en närmare utredning om Bruk,framför allt den hittillsvarande skötseln av företagels skogar ochsågverksrörelse. Utredningsuppdraget har särskilt avsett att belysa om det frånden tilltänkta fondens synpunkt vore anledning att i väsentligt hänseende ändrainriktningen av brukets nuvarande verksamhel eller det sätt på vilket denna f n.bedrives. 1 pm , bilaga 6, anför utredningsmannen sammanfattningsvisbl. a. att han inle kunnat finna något bärande skäl till en förändring avgällande drift- eller förvaltningsformer vid företaget. Fastmer" harutredningsmannen funnit att ett överförande av bruket till en av kollegietförvaltad fond är förenat med vissa i promemorian närmare utvecklade förddar. Pågrundval av vad sålunda framkommit ställer sig ämbetsverket positivt lill ellövertagande av huvudmannaskapet för Bruk. Ett dylikt överlagande skullepå sikt tillföra kollegiet värdefulla kunskaper och kontakter av intresse förde mångahanda fastighetsfrågor som handläggs inom ämbetsverket. Även förbruket borde del inte vara ofördelaktigt alt till huvudman fä ett organ somkollegiet, vilket genom sin fondförvaltning har både finansiella resurser ochekonomiskt kunnande.