prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — I ett arbete med så högt stal Idaambitioner om mänsklig kontakt måste alla vara medvetna om att man inte alltidkommer all lyckas. Ett misslyckande i detta avseende bör inte uppfattas somabsolut eller definitivt. Därvid är ett förtroendefullt samarbete med andralärare och annan personal liksom med föräldrarna mycket betydelsefullt. Vad jag nu sagt kräver som och fleraremissinstanser påpekar en förändring av lärarutbildningen och en annan inriktningav lärarnas fortbildning. Inte minst fortbildningen anser jag vara viktig medhänsyn till ständigt pågående förändringar. Jag kommer därför atl förorda enkraftigt utbyggd fortbildning där alla personalgrupper i skolan deltan Enfortbildning där arbelslagsmelodiken ingår som en del kommer att underlätta ettinväxande i de arbetsformer och del arbetssätt som enligt min mening är en vägalt minska specialiseringen i skolan. En sådan fortbildning kan också bryta denisolering i specifika yrkesroller som präglar skolarbetet och atl samtidigtutnyttja de olika upplevelser, kunskaper och erfarenheter som finns hos olikapersonalgrupper i skolan. Beträffande grundutbildningen av lärare har jag idirektiven lill lärarutbildningsutredning tagit fasta på att skolansändrade uppgifter kräver en annan läramtbildning med bl. a. en starkarebetoning av lärarens sociala uppgifter i skolan. Jag har vidare i direktivenlill utredningen pekat på att stadieövergripande tjänstgöring i vissa fall kanvara att föredra för att minska specialiseringen. Detta har jag också betonat itilläggsdirektiv till utredningen där jag även tagit upp behovet av annanarbetslivserfarenhet än lärararbete. Flera remissinstanser tar upp frågan om skolkuratorernasoch skolpsykologernas roll. anser att skolkuratorn principielltbör tillhöra kommunens socialförvaltning, även om arbetsplatsen är skolan.Härigenom vidgas resurserna för alternativa kurativa insatser och 1975/76:39 307 denkontinuitet och helhetsbedömning som är viktig bibehålls. Skolkuratornsviktigaste uppgift skulle därmed bli atl samordna olika insatser inom ramenfören behandlingsplan. Andra remissinstanser,däribland brottsförebygganderådet och socialulredningen menar alt det finns skäl som talar för altskolstyrelsen är huvudman för kuratorerna. Beträffande skolpsykologernas verksamhet menar bl.a. AMS att det är värdefullt om psykologinsalserna inom skolan kan ske enligtde i utredningen angivna riktlinjerna. /SR delar utredningens syn aUkuratorers och psykologers arbetsinsatser behöver tas i anspråk för elever medspeciella problem. Organisationen menar att skolkuratorn bör ha fastanställning och arbetsplats inom skolan. Vidare bör elevunderiagel förskolpsykologernas arbetsområde starkt begränsas. /SR föreslår här 1 000elever/skolpsykologtjänst. För egen del för jag anföra följande. Skolpsykologoch skolkurator är kommunala tjänster som de allra flesta kommuner har valtatt inrätta. Där dessa tjänster förekommer är det viktigt att de på ettnaturiigt sätt ingår i arbetslaget. Skolkuratorn och skolpsykologen, som isina arbeten har en samordnande funktion, har goda möjligheter atl såväl iarbetslag med lärare som i det skolsociala arbetet som helhet bidrar tillutveckling av lagarbete och samordning av elevvårdande arbetsuppgiften Det ärviktigt att skolkuratorn lokalmässigt är knuten till skolan och uppfattastillhöra skolans personal och inte någon utifrån kommande expert. Detta behöverdock inte innebära atl skolstyrelsen skall vara huvudman för skolkuratorn. Jaganser att det liksom f n. måste vara en lokal fråga för kommunen att avgöra vemsom skall vara huvudman för dessa tjänster. Oberoende av hur denna delfrågakommer alt lösas lokalt är del angeläget att understryka att det för skolansolika insatser alltid kan bli fråga om alt lösningar på vissa elevproblemkräver all man går utanför skolan och upprättar en vidare behandlingsplan därkanske både sociala myndigheter, arbetsmarknadens parter och lokalarbetsmarknadsmyndighet är inkopplade och deltan Skolpsykologen har storamöjligheter alt i sitt arbete i skolan göra insatser, som är inriktade på enförbättring av arbetsförhållanden i hela skolan. Skolpsykologens uppgift förinte enbart bli all arbeta med enskilda elevproblem ulan bör också inriktas påelever och personal som helhet. skolhälsovårdsulredning (U 1974:01) kommeratt närmare beröra organisationen av och innehållet i skolhälsovårdsarbetet.Inom SÖ pågår även arbeten som skall resultera i riktlinjer för kurators- ochpsykologfunktionerna. En huvuduppgift för dessa arbeten är atl belysa hurnämnda funktioner skall kunna komma in i skolornas arbetslag. En annan ärfrågan om hur psykologerna och kuratorerna tillsammans med skolans övriga personaloch elever skall kunna verka för en för alla tillfredsställande arbetsmiljö,vilket innefattar både den inre och yttre miljön. Den av vissa remissinstanser väckta frågan om hurstort elevunderlag som skall finnas för en tjänst som skolpsykolog är jag nuinte beredd att Prop.1975/76:39 308 pröva.Eventuella statsbidrag till sådan verksamhet hänger samman medkostnadsfördelningen mellan stat och kommun vilket utreds av SSK. Mot bakgrund av de förslag som utredningen läggerfram om ett mer laborativt arbetssätt och en förstärkning avfärdighetsträningen har utföriigt behandlat skolbibliotekens roll i skolanoch menar att dessa får än mer betydelsefulla uppgifter i framliden. I ett stort antal integrerade skol- och folkbibliotek i . Ivissa fall anställer kommunen fackutbildade bibliotekarier vid störregrundskoleenheter. För de olika verksamheterna under skoldagen och även efterskoldagen är skolbiblioteken en viktig resurs, som dock är varierande fränskolenhet lill skolenhet med som inte alltid är fullt utnyttjade menarutredningen. Beträffande skolbibliotekariens funktion instämmerde remissinstanser som yttrat sig över detta i utredningens synpunkter. Såledesanser t. ex. SÖ och /SR all skolbibliotekarien kan spela en väsentlig rollför all hjälpa elever med svårigheter. Jag har tidigare under avsnitt (3.2) behandlatskolbibliotekens roll i skolans verksamhet och betonat vikten av att dessaanvänds för att stärka del arbetssätt som jag anser bör prägla skolan och föratl uppnå väsentliga mål som bl. a. ökade färdigheter i lösning och skrivning.Det ankommer på kommunerna att besluta om biblioteksverksamheten skall skötasav fackbibliotekarien eller lärarpersonal. För lärarpersonalen krävs en vissfortbildning. Det ankommer på SÖ att beakta detta och därvid samråda medbibliotekshögskolan. Utredningen ger en översikt avpersonaladministrativa problem i skolan och betonar att i anslutning tillkommunförbundets rekommendationer betydelsen av en systematiskintroduktionsverksamhet som bör gälla för personal i skolan liksom på andraarbetsplatser inom kommunen. ägnar också stort utrymme ål frågorna ompersonalens arbetstillfredsställelse och svårigheten Utifrån de undersökningarutredningen har refererat till samt den analys i övrigt som gjorts har SIAframlagt en rad förslag i syfte atl förbättra situationen. Utredningen menar att krav på omprövning,förändring och utveckling av hela skolverksamheten i ökad utsträckning måsteinitieras från skolenheterna själva. Den fria resursanvändningen och ökadlokal kompetens syftar till att skapa förutsättningar för detta. Lärarnasarbetstillfredsställelse är nära knuten till elevernas situation. Sambandetmellan problem i skolan och elevernas svårigheter å ena sidan och elevenssociala situation å den andra är klart belagt genom omfattande skolforskning.Utredningens förslag om bl. a. fria aktiviteler, kontaktlärarverksamhet ochvidgade föräldrakontakter syftar till att åstadkomma en bättre situation bådeför elever och vuxna i skolan så alt alla upplever en störrearbetstillfredsställelse. 1975/76:39 > 309 Ett allvariigt problem i skolan menar utredningenär lärarnas isolering. Enlärarsystemet kan vara en orsak till detla. En annankan vara hög personalomsättning, varigenom kontinuiteten går föriorad ipersonal- och elev-kontakterna. En tredje faktor som påverkararbetstillfredsställelsen är enligt målens ambitionsnivå. Denna kan ha enolycklig psykologisk inverkan på lärarna dä måluppfyllelsen inte upplevs somrealiserbar. Dess innebörd i skolförfattningar är en riklningsangivelse menuppfattas som beskrivning av ett tillstånd som skall uppnäs om läraren baraarbetar metodiskt riktigt, menar utredningen. De remissinstanser som yttrat sig redovisar olikauppfattningar. SPN menar atl dess erfarenhet visar på att denpersonaladministrativa verksamheten inom skolområdet har betydande brister.Skolornas egen personaladministration är svagt utbyggd och kommunernasjDersonaladministrativa rutiner omfattar ofta inte skolområdet. Enligt SPNisuppfattning har den detaljreglering som gäller för skolområdet motverkat ensamlad personalpolitisk bedömning och en konstmktiv personaladministraviutveckling. konstaterar att del är naturligt att utformapersonalpolitiken inom skolan som en del av kommunens personalpolitik.Frånvaron av konkreta förslag på det personalpolitiska området anser /SRvara nästan totall i utredningens förslag. Såsom har uttalat ankommer det päkommunerna, som har arbetsgivaransvaret,atl konkret utveckla de personaladminislrativainsatserna i skolorna (UbU 1973i44, rskr 1973i311). Det är naturiigt aU depersonaladministrativa åtgärderna för lärare koncentreras på sådana insatsersom syftar till all stödja och utveckla lärares förutsättningar att klarasvårigheter i undervisningen. Här ingår åtgärder för introduktion ochinformation samt att utveckla formerna för ledarskap och samråd. Här spelar denegna fortbildningen inom arbetslaget stor roll. Det är således inte främststandardiserade personaladministrativa arbetsmtiner som behövs utan insatserpå hela del personalpolitiska området. Utredningens förslag om arbetsenheteroch arbetslag, olika former för resursutnyttjande för atl eliminera stora undervisningsgruppersamt fördelningen av arbetstid på lektioner och övrigt lärararbete bl. a.avsedda alt bryta isoleringen inom skolan och skapa bättre relationer mellanpersonal och elever. Även den samlade skoldagen, friare resursanvändning, enannan beräkning av lärarnas arbetstid, decentralicering av beslutsfattande m. m.bör enligt min mening skapa förutsättningar för en bättre arbetssituation förskolans personal och därmed en högre grad av arbetstillfredsställelse. Jagdelar utredningens synpunkter på att krav på omprövning, förändring ochutveckling i ökad utsträckning måste initieras från skolenheterna själva. Dearbetssätt, som jag i det föregående förordat för , bygger på ettsuccessivt genomförande där personalens inställning till förändringar ochförnyelse är avgörande. Jag kommer också i det följande att förorda enskolledarutbildning och en fortbildning för personalen, vilket torde kunnaförbättra personalens möjlighet atl påverka sin 1975/76:39 310 situationoch därmed arbetstillfredsställelsen i skolan. Utredningen menar att en källa till bristandearbetstillfredsställelse hos lärarna är att de anser det svårt att förena deövergripande målen med den dagliga undervisningen. Jag har förståelse för attdet i det dagliga arbetet kan vara svårt att alltid finna ett samband mellanlångsiktiga mål och direkta resultat. Liksom utredningen vill jag understrykaatt de övergripande målen anger en inriktning, som man bör sträva mot dock utanatl alllid behöva fråga sig om målet uppnåtts. Jag har i det föregåendeförordat att läroplansarbetet inriktas på att underiätta för skolpersonalenatt i det dagliga arbetet beakta de övergripande målen. Den betydelsearbetssätt och förhållandet mellan lärare och elev har för skolans möjligheteratt främja elevens utveckling bör också beaktas. Målen måste vara högt ställda. måste allasom deltar i skolverksamheten vara medvetna om att situationer uppstår då maninte kan nå uppställda mål. Det viktiga är att skolpersonalen får träning i ochär villig atl gemensamt bearbeta dessa situationer. I mänsklig gemenskapförekommer såväl positiva upplevelser som konflikter, vilka båda kan varapersonlighetsutvecklande. Detta bör man inom skolan och arbetslaget ta fastapä. Gemenskapen och samarbetet inom arbetslaget kan förutom stöd och hjälpenligt min mening fö stor betydelse för den förnyelse och personlighetsutvecklingsom är sä väsentlig för arbetstillfredsställelsen och oundgänglig i alltlevande lärararbete. 6.3 Arbetstidsavtalenoch skolans inre arbete anser att det skulle vara en fördel om ett nyttarbetstidsavtal, som inte enbart utgår från begreppet undervisningsskyldighei,kunde åstadkommas för lärarna. Nuvarande arbetstidsreglering medför betydandeolägenheter vid en förändring av den nuvarande organisationen av skolans inrearbete i den riktning föreslår. Utredningen förordar att regeringen uppdrarål att uppta överiäggningar med berörda personalorganisationeri syfte att nå en överenskommelse om reglering av lärararbete där även övrigtlärararbete ingår. Flertalet remissinstanser som yttrat sig i frågantillstyrker utredningens förslag. Berörda personalorganisationer hänvisar lillatt frågan är förhandlingsbar. Enligt vad jag inhämtat inleddes under hösten 1975förhandlingar mellan och berörda huvudorganisationer Jagförutsätter att här framförda synpunkter beaktas vid dessa förhandlingar. 6.4 Skolledarutbildningoch vissa övriga skolledarfrågor En ökad frihet i resursanvändning och den betoningav utvärdering och uppföljning som har föreslagit kräver enligt utredningenen systematisk och vidgad skolledarutbildning. Även kravet på en ökad kontaktmed när- 1975/76:39 v , 311 samhälletoch en förändring av skolans arbetsmiljö är faktorer som pekar på behovet avskolledarutbildning. Jämsides med och i samverkan med SIAis utarbetande av förslag lill skolledarutbildning har påSÖis uppdrag en utredningsgrupp, den s. k. PLUS-gruppen (Planering och ledningav utbildning för skolledare), lagt fram ett förslag. Försök har gjorts meddenna utbildning under några är med tillfredsställande resultat. Liksom utredningen och flertalet remissinstanseranser jag att skolledare behöver en systematisk utbildning för depersonalledande och administrativa funktioner som ingår i deras arbete. Den avmig föreslagna friheten i resursanvändningen samt betydelsen som har tillmättsbedömningen och uppföljningen och utvecklingen av verksamheten framhäverytteriigare behovet av en skolledarutbildning. Skolans centrala funktion isamhället ställer dessutom stora krav på atl skolledarna har god kännedom omannat arbete bland barn och ungdom. Jag ansluter mig lill de synpunkter som SÖ lämnatbeträffande skolledaruibildningen som bedrivs på försök i nämnda projekt. Detankegångar som för fram rörande skolledarnas utbildning anserjag kanrymmas inom denna utbildning, som starkt anknyter till det dagliga arbetet inomdet egna verksamhetsområdet. Jag anser det också riktigt att mälgmppen fördenna utbildning inte enbart omfattar skolledare i det allmänna skolväsendetutan utvidgas till att omfatta skolledare för särskildavuxenutbildningsenheler, arvoderade studierektorer för vuxenutbildningen samtsärskolans skolledare. För egen del anser jag att utbildningen skallkompletteras med samhällsinriktad praktik utanför den verksamhet somskolledarna är direkt engagerade i. delar in skolledarna i tre olika kategorier dådet gäller grundutbild-ningeni nyutnämnda skolledare, verksamma skolledareunder saml verksamma . För min del anserjag det tillräckligtmed en kategori, nämligen i tjänst varande skolledare vilket också förordats avSÖ i dess förslag till utbildning. Liksom SÖ anser jag atl skolledare skallfortbildas tillsammans med övrig personal inom skolan och pä samma sätt somdessa. Statskontoret har föreslagit att utbildningen av skolledare skulle kunnaförläggas lill nuvarande lärarhögskolor och för atl utnyttjaderas lokalresurser. Föregen del anserjag atl lärarhögskolornas personal börkunna användas för atl fä en återkoppling mellan skolor och lärarhögskolor. Liksom utredningen anserjag att SÖ efter samråd medkommunförbunden och skolledarna skall ha ansvaret för planering ochgenomförande av utbildningen. Däremot bör kommunförbundet i samråd med SÖansvara för skolchefsulbildningen i vilket även bör ingå samverkan med övrigakommunala nämnder. Jag övergår nu till atl behandla de mål som börställas upp för skolledaruibildningen. Skolledaruibildningen börsyftatillatldellagarnaskall fördjupasin kunskap-om skolans mål och diskutera innebörden av dessa samlhur de näs. 1975/76:39 312 naskall ges möjlighet att fördjupa sin självkännedom och sin kunskap omrelationer mellan människor Utbildningen skall eftersträva att skolledarnautvecklar en vilja att tillsammans med övrig personal och elever finna handlingsvägaroch gemensamt lägga grunden för en verksamhetsutveckling i varje skola, där varoch en kan påverka sin situation och får möjlighet lill utveckling. Varjedeltagare i utbildningen skall reellt medverka i utformningen och utprövningenav utbildningen och dess innehåll samt uppleva och därigenom träna sig i ettdemokratiskt arbetssätt. Deltagarna skall tillsammans med personalen verka förett samarbete mellan skola och samhälle, inbegripet arbetsliv ochföreningsliv. De skall också träna sig i all tillsamans med skolans personaloch elever kritiskt granska skolans dagliga verksamhet för att på så sätt prövaformerna för sitt sätt att arbeta. Ett sådant synsätt och handlande skall liggatill grund för utformningen av skolledarfunkiionen och det är helt nödvändigtför en behovsinriktad styrning av resurserna. Utbildningen bör lill arbetssättoch arbetsformer överensstämma med vad jag anfört i det föregående. Lagarbetebör känneteckna utbildningens alla delar Liksom SÖ anserjag alt studiernas utgångspunktskall vara verkliga problem med anknytning till dellagarnas egen erfarenhetoch arbetssituation. Bearbetningen av dessa problem skall styra arbetet, somkan organiseras i projekt där lagarbetet är den dominerande arbetsformen. Växelspelet mellan utbildningen och den reguljäraverksamheten är en förutsättning för atl utbildningens mål skall uppnås. Studiebesöken som skall förekomma underhemarbetstiden är av tvä typer. De skall dels göras hos kolleger för atl ge enbreddad syn på den egna uppgiften, dels avse alt ge kunskap om och förståelseför den egna omgivningen genom studiebesök hos andra kommunala nämnder och förvaltningar. Den samhällsinriktade praktiken anserjag liksom bl.a. LO betydelsefull. Den skall skapa förståelse för betydelsen av kommunikationoch samarbete mellan olika grupper i samhället. Under praktiken bör vidaremänniskors situation i art)etslivel samt den förnyelse som pågår där belysas.Den samhällsinriktade praktiken ger skolledarna bättre fömtsättningar atlklara sina vikliga uppgifter Den samverkan mellan skola och arbetsliv som jagförordat i annat sammanhang kommer atl kräva skolledare med en ökad erfarenhetfrån del omgivande samhället. Praktiken bör föriäggas till två fjorlondagarsperioder under utbildningen. En parktikperiod bör knyta an till en för ortentypisk verksamhet. Den andra delen av perioden bör beslå av arbete inomkommunens barn- och ungdomsverksamhet som ej handhas av skolstyrelsen, t. ex.som socialassistent eller fritidsledare. Denna praktik kan ses som enutvidgning av den samhällsinriktade praktik som förekommer ilärarutbildningen. Liksom SÖ anserjag att grundutbildningen bör följasav en återkommande fortbildning i olika former, som följer upp och tillämpar deverksamhets- 1975/76:39 V< 313 formeroch arbetssätt som har introducerats i grundutbildningen. En utvärdering avskolledaruibildningen sker tillsammans med utvärderingen avpersonalfortbildningen. Kostnaderna för skolledamlbildningen innebär /77 totalt 1,7 milj. kr. 1 detta har jag räknat med arbetsavlastandeåtgärder motsvarande . Del ankommer på regeringen eller efter regeringensbemyndigande SÖ atl utforma riktlinjer och bestämmelser förskolledaruibildningen. Utredningen tar upp frågan om kvinnliga läraresmöjligheter att bli skolledare. Bakgrunden är att del finns få kvinnligaskolledare trots alt ca 60 "ii avalla lärare är kvinnor. För del är denna siffra . Detbör enligt SlAis mening ankomma på vederbörande myndigheter, i första hand SÖ,alt i det fortsatta arbetet med en översyn av nuvaranderekryieringsförhållanden ägna särskild uppmärksamhet åt förhållanden som i daghindrar en jämnare fördelning mellan könen vid rekryteringen av skolledare.Även utredningen angående Kvinnors situation i den statligt löneregleradeoffentliga förvaltningen har i betänkandet (SOU 1975i43) Kvinnor i statligtjänst behandlat rekryteringen av kvinnliga lärare lill skolledartjänster.Utredningen föreslår atl SÖ åläggs atl utge anvisningar om alt studiedagaranordnas om skolledarnas arbete och arbetsuppgifter saml att SÖ utarbetar ettinformations- och studiematerial för en tvådagars information om skolledarnas arbete.Vidare föreslås atl SÖ bör utge anvisningar om att alla vikariat påskolledande befattningar meddelas på skolans anslagstavlor saml tillse altrektorerna uppmanar intresserade lärare atl anmäla sig lill skolledarvikariat.Vikariaten bör också kunna cirkulera bland intresserade lärare. Även anser det nödvändigt med ensystematisering av rekryteringen av skolledare. menar atl företagsnämndenkan vara del forum där skolans anställda tillsammans diskuterar principer förvikarialtjänstgöring. De remissinstanser som yttrat sig över SIAisförslag i denna del,bl. SÖ och , tillstyrker förslaget.Även de remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Kvinnor i statligtjänst delar uppfattningen att man bör eftersträva en ökning av andelen kvinnorpä skolledande befattningar. Hit hör bl. SÖ, /SR, TCOisslatstjänslemannasektion (TCO-S) samt , vilka ocksåtillstyrker de förslag till åtgärder som föreslås. För egen del vill jag anföra följande. Del är viktigtatl eleverna under sin skoltid ges rollförebilder som stämmer överens medskolans mål att verka för jämställdhet mellan könen. Eleven hämtar sinaförebilder bl. a. i den verklighet som återspeglas i undervisningen samt ikönsfördelningen bland personalen i skolan. I detta avseende är alt märka attandelen kvinnliga lärare på låg- och mellanstadiet är ca 80 "o. Påskolledande befattningar är detta ett särskilt problem därför atl det är fökvinnor på sådana poster, men mänga i lärarkollektivet. Enligt minmening måste ökade insatser göras för all rekrytera fler kvinnor lillskolledarbefattning. Prop.1975/76:39 314 ävenangeläget all eftersträva att skolledningen får en allsidig sammansättning medlärare med olika slag av utbildning och tjänstgöring. Jag vill i delta sammanhang erinra om vadföredragande chefen för anförde i prop. 1973il (bil.10) rörande rekryteringen av skolledare i gymnsieskolan. Han framhöll "altenligt gällande behörighetsföreskrifter alla som är behöriga till ordinarietjänst som lärare i gymnasieskolan också är behöriga till tjänst som rektoreller ordinarie studierektor". Vidare uttalades att "även enligtgällande befordringsgrunder -insikter, erfarenhet och övriga egenskaper somföreträdesvis fordras för tjänsten - är lärare med olika slag av utbildning ioch för sig jämställda och enligt min mening bör man eftersträva allskolledningen i en skolenhet med rektor och en eller flera studierektorer fåren allsidig sammansättning av lärare med olika slag av utbildning ochlärartjänslgöring". Enligt min mening är del angeläget altskolmyndigheterna också beträffande strävar efter ett sådanallsidighet i rekryteringen vid tillsättning av skolledare. 1 delta liggerockså all en jämnare fördelning mellan könen vad avser skol-ledarbefattningarbör eftersträvas. De förslag som de båda utredningarna framför, bl.a. information om skolledares arbetssituation, arbetskrav och om de uppgiftersom ingår i en skolledartjänst ansluter jag mig lill.