prop · FZ0389 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76: 89 Regeringens proposition 1975/76: 89 omlärarutbildningens dimensionering och lokalisering m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att antalet intagningsplatser tUl klasslärar- och ämnesläramtbUdningenskall stabUiseras vid ungefär nuvarande nivå under den närmaste tiden.Samtidigt föreslås att antalet inlagningsplat-ser lill utbildningen avförskollärare och fritidspedagoger skall ökas med ca 1 250 resp. ca 1 000platser. Vidareföreslås att den nuvarande lärarhögskoleorganisationen anpassas till tidigarebeslutade minskningar av antalet intagningsplatser. Till gmnd för förslagen idenna del Ugger att man för varje ort och utbildningslinje måsle ha ett visstminsta antal lärarkandidater för alt få en väl fungerande utbildning. Enligtpropositionen skall ämneslärarutbildningens praktisk-pedagogiska del ifortsättningen vara förlagd till Lin-köpmg, , , , ochUppsala. Klassläramt-bildning föreslås fr. o. m. /77 bedrivasvid nuvarande lärarhögskolor i , , , , ,, , , och . Förslageninnebär att den praktisk-pedagogiska utbUdningen av ämneslärare i ,och samt klassläramlbUdningen i , , ,och skall avvecklas. föreslås att utbUdningen avförskollärare och fritidspedagoger utökas och förläggs till bl. a. de orter däravveckling sker av annan läramtbUd-ning. Denna omfördelning avintagningskapaciteten mellan olika linjer innebär att samtiiga berörda orterkommer att få ett större antal lärarstuderande än de närmast föregående åren. Iproposilionen behandlas även vissa personalfrågor, beräkningar av anslag tUl lärarutbildningsamt ersättning tUl vissa lärarkandidater för /77. Vidareframläggs förslag om utbUdning av dietister. 1 1975t76.1 saml. Prop.1975/76: 89 Närvarande: statsråden , ordförande, ,, , , , , , , , ,, , , , Föredragande: statsrådet saml såvilt avser litteraH, punkten 7, statsrådet Proposition om lärarutbildningens dimensionering ochlokalisering m. m. 1 Rapport från arbetsgruppen för vissalärarhögskolefrågor 1 enlighet med uttalanden i prop. 1975: 1 (bil. 10 s. 382)tiUkaUades en arbetsgrupp med uppgift att göra en översynav lärarhögskoleorganisationen. Enligt riktlinjerna för gruppens arbete skullebl. a. frågor rörande dimensionering och lokalisering på av klass-och ämnesläramlbildningarna belysas, liksom konsekvenserna av nedläggning avdessa utbildningar på vissa orter. Förslag skulle ges om alternativ användningav lärarhögskolornas friställda resurser. Gruppens arbete skulle föreligga isådan lid alt det kunde behandlas budgetarbete. Arbsgruppen förvissa lärarhögskolefrågor överlämnade sin rapport (Ds U1975: 12). Rapporten har remissbehandlats. I rapporten redovisas inledningsvis den nuvarandelärarutbildningens mål, uppbyggnad, organisation och omfattning. Arbetsgruppenframhåller emellertid alt läramtbUdningens mål, innehåll och stmktur utreds av1974 års läramtbildningsutredning (U 1974: 04), varför gruppens uppgifter harbegränsats tUl vissa frågor om dimensionering och lokalisering utifrån de i dagrådande förutsättningama och med syfte alt åstadkomma etl rationelltutnyttjande av lärarutbildningens resurser. Arbetsgruppen redogör därefter i korthet för den hiltUlsvarandeutvecklingen på lärararbetsmarknaden. Tillgången på behöriga lärare uppvisarstora variationer såväl mellan orter som mellan olika lärarkategorier. 1 Departementssekreteraren ,departementsrådet (ordförande), departementssekreteraren , kanslirådet , departementssekreteraren ochavdelningsdirektören . 1975/76: 89 Beräkningarav behovet av klasslärare gjordes av () och statistiskacentralbyrån (SCB) . Vad gäller behovet av ämneslärare har 1972 årsprognos reviderats . De fyra altemativ som anges i sistnämndaprognosmaterial ger, beroende på olika antaganden om kvarvaron i läraryrket ochlärarbenägenhel, elt årligt utbildningsbehov under den kommande tioårsperiodenav resp. 1 112, 1 053, 854 och 506 studerande på ämneslärarUnjen. Som huvud-altemalivanger SCB 1 053 studerande, inkl. vidareutbildning av mellanstadielärare samtutbildning av folkhögskollärare. Detla antal grundar sig på förutsättaingen att95 % av de nyexaminerade går till läraryrket samt att läramas aktivitet och kvarvarofrekvensi yrket förblir ungefär oförändrade. Vidövervägandena rörande läramtbUdningens dimensionering har gmppen sökt ta hänsyntUl såväl individens som arbetsmarknadens behov av utbildning. Därvid harvissa osäkerhetsfaktorer vägts in, som gmppen framhåller att enrimlig balans mellan tillgång och efterfrågan på lärararbetsmarknaden ärnödvändig i ell tioårsperspektiv. Eventuella kommande politiska reformer harinte kunnat vägas in i föreslagen. bör enligtgruppen i framliden vara så elastisk att den medger förändringar till följd avsådana beslut. Arbetsgruppen föreslår en årUgintagningskapacitet under budgetåren 1976/771984/85 av 216 studerande pålågstadielärarlinjen, 528 på mellanstadielärarlinjen och 1 035 vidämneslärarlinjens praktisk-pedagogiska del. Den föreslagnaintagningskapaciteten på ämneslärarlinjen inkluderar 60 studerande på folkhögskoUärargrenensamt 75 platser för vidareutbildning av mellanstadielärare tiU ämneslärare.Främst vad gäller intagningstalen för lågstadielärarlinjen ochämneslärarlinjen utgör nämnda tal maximital för hur många som bör utbildas perår . Beräkningarmed ulgångspunkt i gällande timplaner för ämneslärarutbildningen ger vidhanden alt en ämneslärarlinje inle bör omfatta färre än 15 studerande pertermin. För att en enhet med ämneslärarutbildning skall vara funktionsdugligoch erbjuda reella valmöjligheter beträffande ämneskombinationer krävsemellertid drygt 30 kandidater per termin, vUket arbetsgruppen anser vara ettminimum. Vad gäller det antalutbildningsenheter vid vUka praktisk-pedagogisk ämneslärarutbildning börbedrivas har gruppen övervägt dels möjligheten att bibehålla sådan ulbUdningpå samtliga nio nuvarande orter. Prop.1975/76: 89 4 delsen fördelning på de sex nuvarande större lärarhögskoloma, dels en ytterligarekoncentration. Arbetsgmppenanser att en fördelning av 450 platser per termin på nuvarande nio orter medförnackdelar i fråga om uppfyllandet av målen för UtbUdningen. En sådan spridningav utbildningsplatsema medför dessutom stora kostnader.- Påde s. k. fUialorlerna, , och , anordnas änmes-' läramtbUdningsedan år 1968. Det ursprungliga motivet för anordnandet av sådan utbildning pådessa orter var att de största lärarhögskoloma behövde avlastas. Situationenhar nu förändrats så att detta motiv inte längre kvarstår. Vid filialerna tas15 lärarkandidater in per termin, vUket innebär en organisation med ett smaltämnesutbud och begränsade valmöjligheter för de studerande. Vid sinaöverväganden rörande ämneslärarutbUdningen har gruppen bl. a. undersökt om denlokala rekryteringen till filialorterna är sådan att den motiverar ettbibehållande av ifrågavarande ulbUdning på dessa orter men funnit att så inteär fallet. Gmppenhar även övervägt en awecking av ämneslärarutbUdningen vid en störrelärarhögskola i stäUet för på filialorterna men avvisat den möjligheten. Viden koncentration av ämneslärarutbUdningen tUl sex orter kan nuvarande ämnesuppsättaingerbjudas vid de största enheterna. SpUttring i utbildningen motverkas och timunderlagetutnyttjas till fullo för de ordinarie lärama. Med hänsyn till dessa faktorerskulle den praktisk-pedagogiska ämneslärarutbildningen kunna koncentreras tUlfärre enheter än de sex nuvarande större lärarhögskoloma. Den ort som i förstahand skuUe komma i fråga för aweckUng är , med hänsyn tiU närheten tillStockholm och det större lärarbehovet i . Gruppen finneremellertid att på en' ort med så brett utbud förutsättningama för enutveckling av sammanhåUna utbUdningslinjer för ämneslärarutbildningen i detlängsta bör bevaras. En avveckling av den praktisk-pedagogiska utbUdningen iUppsala bör därför uite nu aktualiseras. Motdenna bakgrund föreslår gmppen att all praktisk-pedagogisk utbildning förblivande ämneslärare fr. o. m. /77 förläggs till ,, , , och . Denfördelning av ämnen och platser som gmppen finner lämpUgast framgår av följandetabell. Prop.1975/76: 89 5 EftersomSÖ enligt gäUande bestämmelser har bemyndigande att fördela utbildningsplatsemapå ämneskombinationer bör gmppens förslag betraktas som riktiinjer för kommandefördelningsarbete. Gmppenföreslår vidare att berörda myndigheter i sitt kontinuerliga arbete medintagnings- och fördelningsfrågor analyserar dels vUka fördelar som kan uppnåsgenom olika stor totalintagning och/eller intagning tUl olikaämneskombinationer vår- resp. hösttermui, dels följderna av en övergång tUlendast en intagning per läsår. Beträffandeklasslärarutbildningen framhåller gmppen vikten av pedagogisk och metodiskstimulans för både studerande och lärarutbildare. För att detta skall kunnauppnås bör bl. a. elt rimligt utbud av tillvalsmöjligheter erbjudas vid varjeenhet med klasslärarutbildning. En rimUg minimistorlek på enheten bör ävenkunna bidra till att lärarutbUdama stimuleras tUl fömyelse. Med beaktande avsåväl pedagogiska som organisatoriska aspekter på utbudet av tillvalskurser ochmot bakgrimd av föreslagna dimensioneringstal för låg- och mellan-stadielärarutbUdningarnaföreslår arbetsgmppen en minimikapacitet per enhet av 48 intagningsplatser perår på mellanstadielärarlinjen och 48 platser pålågstadielärarlinjen. Föratt valmöjUghet skall medges även i fråga om tillvalsämnena bild-ochformarbete, musik och gymnastik inom lågstadieläramtbildningen krävs viss extratimresurs utöver nu gällande timplan. Vidare anser gmppen att vissa pedagogiskafördelar kan vinnas om skoltjänstgöringen för lektorer i låg- ochmellanstadiets metodik utökas till förslagsvis halv tjänstgöring i det allmännaskolväsendet. Gruppen har undersökt möjlighetemaatt, mot bakgrund av nämnda minimikapacitet, fördela det föreslagna antaletintagningsplatser inom klasslärarutbildningen på nuvarande 15 enheter med sådanutbUdning, på sex enheter samt på nio enheter. En fördelning på 15 enheterinnebär så stora pedagogiska, organisatoriska och ekonomiska nackdelar attgruppen inte anser sig kunna förorda detta alternativ. Inte heUer vill gmppen tUlstyrkaden geografiska koncentration av klassläramlbUdningen som en organisationbaserad på sex enheter skulle innebära, även om en sådan har stora fördelar ur funktioneUoch ekonomisk sjmpunkt. Det antal enheter vid vilka klasslärarutbUdningmaximalt skulle kunna erbjudas, mot bakgrund av såväl föreslagnadimensioneringstal som fö- reslagen minimikapacitet per enhet, uppgårtill nio. Därvid kan på mellanstadielärarlinjen tas in 72 kandidater vid fyraenheter och 48 vid fem samt på lågstadielärarlinjen 48 kandidater vidfyra enheter ena året och 48 -vid övriga fem . Medutgångspunkt i bl. a. vad som har anförts i propositionen 1975: 9 omreformering av högskoleutbUdningen och ställningstagande till denna(UbU 1975: 17, rskr 1975: 179) har gruppen eftersträvat en jämn geografiskspridning av lärarutbildningen över landet. Prop.1975/76: 89 6 enlighetmed intentionema i beslutet om högskolereformen har gruppen vidare tagit hänsynlill del samlade utbud av högskoleutbUdning inom sektom för utbildning förundervisningsyrken som finns på resp. ort. Inomvarje högskoleregion har gruppen sökt bibehålla en eUer två enheter med klassläramtbildningsamt sett det som naturligt att de nuvarande större lärarhögskolorna därvid iförsta hand bör komina i fråga. Mot bakgrund av bl. a. strävan till jämngeografisk spridning, rekryte-rmgsunderlaget samt närheten tUl Stockholmföreslår gruppen emellertid alt klassläramlbUdningen avvecklas vidlärarhögskolan i . Vid övriga nuvarande större lärarhögskolor, dvs.Linköping, , , och , bör däremot klasslärarutbUdningbedrivas även fr. o. m. /77. Arbetsgmppenhar sökt bibehåUa klassläramtbUdning vid en nuvarande mindre lärarhögskola perhögskoleregion. Med hänsyn tUl att och i samband med beslutetom högskolereformen har angetts tillhöra de prioriterade utbyggnadsorlernaföreslår gruppen att klasslärarutbUdning även i fortsättningen skall bedrivaspå dessa orter. 1 fråga om högskoleregion förordar gmppen, motbakgrund av tidigare nämnda principer, alt klasslärarulbildningen bibehållsäven i . BeträffandeUppsala högskoleregion innebär gmppens förslag att klassläramtbildning skallbedrivas endast i . Hänsyn har därvid tagils bl. a. till fördelningen avsådan utbUdning över landet. Främst mot bakgrund av uttalanden i prop. 1975: 9vad gäller det angelägna i att hålla sluderandeantalet i uppe föreslår gmppenatt klasslärar-utbUdningen i högskoleregion koncentreras till . Denfördelning av orter på intagningsplalserna inom klasslärarulbildningen somgruppen, med hänsyn till bl. a. lokaler, personal, rekryteringsunderlag ochtillgång på praklikplatser, finner lämpligast framgår av följande tabell. Föratt sektom för utbUdning för undervisningsyrken även i fortsättningen skaUvara representerad på samtiiga här aktuella orter fömtsätter 1975/76: 89 7 gruppenalt en utökad förskollärar- och fritidspedagogutbildning förläggs i förstahand till orter på vilka en avveckling av klassläramlbUdningen föreslås. Alternativtutnyttjande av friställda resurser Gruppenframhåller att vissa av förslagen rörande alternativa sysselsättningsmöjligheterför övertalig lärarhögskolepersonal erfordrar förhandlingar och överläggningarmed berörda personalorganisationer. Bedömningen av lämpliga åtgärder föreslåsi viss utsträckning ske från fall tUl fall. Närdet gäller ökad tjänstgöring för övertaliga lärarutbildare inom det allmänna skolväsendetföreslår gruppen all denna möjlighet prövas, liksom eventuell tjänstgöring inomannan högskoleutbildning än lärarutbildning. Det betonas emellertid att dessamöjligheter inte är särskilt stora mot bakgrund av arbetsmarknadsläget förlärare. Redanför innevarande budgetår har åtgärder vidtagits för att möjliggöra bl. a.inräknande i tjänsteunderlaget av viss aiman tjänstgöring för ordinarie läramtbildare.SÖ, och sedermera universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), bör även ifortsättningen överväga vilka åtgärder som kan erfordras för att trygga tjänsleunderlagetför ifrågavarande kategorier. av de övertaliga läramtbUdarna i svenska, samhällskunskap, biologi, bild-och formarbete, gymnastik och musik inom klassläramlbUdningen föreslås fåtjänstgöring inom förskollärar- och fritidspedagogutbildningen. Gruppenföreslår att en utökning av nämnda utbildningar i första hand förläggs lill deorter där avveckling av klasslärarutbUdning föreslagils, dvs. , ,, , och . Lokaliseringen av sådan utbildningblir emellertid beroende av i vilken utsträckning praktikplatser kan erbjudas. Delärarutbildare som föreslås gå över till förskollärar- ellerfrilids-pedagogutbildning bör få möjlighet atl komplettera sin utbildning genombl. a. deltagande i arbetet i förskola eller fritidsverksamhet. MöjligheternatUl tjänstgöring i annan lärarutbildning än förskollärar- och frilidspedagogutbildninganser gruppen vara av mindre betydelse för tryggande av tjänsleunderlaget. Medhänsyn tiU alt organisationen av fortbildningen f. n. övervägs i annatsammanhang samt att fortbildningen bör vara behovs-styrd anser gruppen att enbindning och institutionalisering av organisationen så långt möjligt börundvikas. Möjligheter bör skapas för övertaliga ordinarie och extra ordinarielärarutbildare alt få sysselsättning inom länsskolnämndernasverksamhetsområde. som därvid främst bör komma i fråga ärnämndernas lokala Och re- 1975/76: 89 8 gionalafortbildningsverksamhet, kommunernas fortbildningsverksamhel samt nänmdemas admuiistralion,i första hand inom fortbildningen. Friställdaresurser inom läramtbUdningen kan enligt gruppen även utnyttjas inom detpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet genom att lämpligalärarutbildare sysselsätts med de nya forskningsprojekt som kan komma attläggas ut av SÖ. Vad gäUerfriställda lokal- och utrustningsresurser kan dessa enUgt gruppens bedömning istor utsträckning användas inom en utökad förskollärar- och frilidspedagogutbildningeller annan högre utbildning. För de lokaler som inte behövs för högreutbildning bör få i uppdrag att föreslå alternativanvändning. Eflerremiss har yttranden över arbetsgruppens rapport avgetls av ,statskontoret, , (), statenspersonalnämnd (SPN), universitelskanslersämbelet (UKÄ), utrustningsnämnden föruniversitet och högskolor, LUP-kom-mittéerna för , , ,och , () som bifogat yttranden frånsamtliga länsskolnämnder utom länsskolnämnden i , samtligalärarhögskolor, samtliga förskoleseminarier, lärarutbildningsutredning(U 1974:04), (), länsstyrelsema i län med läramtbUdningsanslalt,de regionala organisationskommittéerna (U 1975: 0813) för högskolereformen, deflesta kommuner med lärarutbildningsanstalt. (), Centralorganisationen /SR, förenadestudentkårer (SFS), (), (), (), . Vidarehar skrivelser i ärendet inkommit från läns södra förbundskrets avSL, Gällivare-ortens SAP, i , elevkåren vidlärarhögskolan och förskoleseminariet i , ,studentkåren vid i , lokala högskolekommittén förBorlängeFalun, studentkåren i , kommittén för postgymnasial utbildning iVärmlands län, SSU Demos i , samarbetskommittén för SundsvallHärnösandshögskola, , samt Överkalixkommun. del av remissinstansema riktar kritik mot att arbetsgruppens förslagföregriper de regionala organisationskommittéernas arbete. UKÄ finner detmärkvärdigt och högst otillfredsställande att inte de sju orga- 1975/76: 89 9 nisationskommittéernaför den sammanhållna högskolan får leda planeringsarbetet även i dettaavseende. Den korta remisstiden gör alt organi-sationskommittéema inte har enreell chans att behandla frågan. UKÄ föreslår att arbetsgmppens förslagöverlämnas till organisationskommit-téema, som kan använda dem sombeslutsunderlag när man väger behovet av lärarutbildning mot andra slag avhögskoleutbildning. Organisa-tionskommittéema bör även inom ramen för detplaneringsarbete man utför handha frågor om lokaUsering av högskoleutbildning,anser UKÄ. Uppfattningenatt arbetsgruppens förslag bör överlämnas till organisationskommittéernaframförs även av bl. a. samtliga regionala organisationskommittéer förhögskolereformen, statskontoret, i län, lärarhögskolornai , , och , förskoleseminarierna i , Södertäljeoch samt och . Enmyckel slor del av remissinstansema är stakt kritiska mot de prognoser som arbetsgmppenbaserar sina överväganden på. Länsskolnämnderna i , ,och län, i , m. fl.erinrar om alt utbildningsutskottet (UbU 1975: 10) uttalat tveksamhet motprognosers lillförlitiighel. Nämnda remissorgan menar att arbetsgmppenförsummat att ta hänsyn till de rekommendationer som framförts av utskottet. Vidareförulsälter, framhåller lärarhögskolorna i och , SFS 171. fl.,prognosen ett statiskt utbildningssamhälle och en oförändrad arbetsmarknad.Lärarhögskolan i menar alt efterfrågan på arbetskraft ej är absolut ochalt den på lång sikt påverkas,av utbildningssammansättningen hos den gmpp somger sig ut på arbetsmarknaden. Därför bör inte bara dagens arbetsmarknadsbehovvara styrande, utan även de enskilda individernas efterfrågan på studier börvara normerande vid fastställande av dimensionering. lärarutbild-;ningsutredning samt lärarhögskolorna i Faluni , och Uppsalaanser att arbetsgruppen förbisett denna faktor och ensidigt utgått ifrånarbetsmarknadens behov. Flerainstanser erinrar om tidigare dåliga erfarenheter beiräffande prognoser ochderas tillförlitiighet. AMS vill betona alt tidigare erfarenheler har visatatt ett enligt prognoser förväntat överskott på lärare inte har inträffat ellerhar varit högst tillfäUigt. Liknande synpunkter förs fram av de flesta länsskolnämnderna,länsstyrelserna i och Norrbotteris län, i ,förskoleseminariet i , och organisationskommitténför högskolereformen i högskoleregion. Länsstyrelsernai , , , Kop- Prop.1975/76: 89 10 parbergs och län, lärarhögskolorna i ,och , förskoleseminariet i samt Falu och Luleåkommuner menar atl prognosmalerialet är föråldrat och bedömdes somosäkert vilket gör dess resultat inaktuellt. 1 allmänhet ifrågasätter inte remissinstansema prognosernavad beträffar ämneslärare, medan däremot behovet av klasslärare, i första handlågstadielärare, uppges vara större än vad arbetsgruppen antar. De flestalärarhögskolor, i samt och Härnösandskommuner redovisar en brist på främst lågsladidärare men uppger sig även hasvårigheter att skaffa behöriga vikarier för både klass- och ämnesläraré. AMS verifieiraratt elt flertal län inte kan skaffa behöriga lärare för längre vikariat.Lärarhögskolan i påpekar att man vid bestämmande av lärarbehovet börvara införstådd med att det totala riksbehovet awiker från de regionaltuppdelade siffrorna. AMS m. fl. förklarar detla med hänvisning lill den omfatlandelokala bundenheten, som i undersökningar visat sig uppgå till av arbetssökandelärare. Styrelsen uppger alt antalet lokalt bundna lärare är störst i ,, , samt i nu nänindordning. Mån framhåller alt den lokala bundenheten gör att en stor del avlärarhögskolomas examinationskapacitet ej kan utnyttjas i full utsträckning istora delar av landet. Ett icke ringa antal instanser menar alt arbetsgruppen isina utgångspunkter förbisett vissa inslag på lärararbetsmarknaden, som påsenare år blivit allt vanligare. En påtaglig tendens är alt utnyttjandegradenav lärare blir allt lägre. Det ökande antalet deltidstjänster gör atl det,framför allt på lågstadiet, går mer än en lärare per tjänst. kommunuppger att det i erfordras tre lärare för att besätta tvålågstadielärartjänster. Även länsskolnämnderna i och Kopparbergslän, länsstyrelserna i , och län,lärarhögskolorna i , och , och kommuner, LRm. påpekar det ökande antalet deltidstjänster för lågsladidärare. Någraorgan åberopar SCB:s rapport om examinerade, där det framgår alt endast tvåtredjedelar av lärare utbildade /601973/74 verkligen tjänstgjort somlärare 1973. Vidare kritiserar lärarhögskolorna i , ochStockholm arbetsgmppen för att ej tillräcklig hänsyn lagils tUl skillnadenmellan antalet intagna och antalet examinerade. LR m. fl. uppskattar bortfalletunder utbildningstiden till . Arbetsgruppens beslut alt inte väga in kommande politiskareformer, utan att vid bedömande av utbildningsbehovet gmnda sig enbart på redanfattade beslut, blir föremål för en omfattande kiilik. De kritiska remissorganenmenar att flera aktuella utredningar och politiska beslut kommer atl öka lärarbehovet,varför gruppens underlåtenhet att bedöma dessa leder lill en underskattning avlärarbehovet. 1975/76: 89 11 delsgenerella arbelsmarknadspolitiska reformer, dels för lärararbetsmarknadenspecifika reformer. Dearbelsmarknadspolitiska reformer som nämns är: Det redan fattadebeslutet om flexibel pensionering ökar examina tionsbehovet, anser länsskolnämnderna i , och , länsstyrelserna i och , lärar högskolorna i , och , och kommuner, LR, /SR, SFS m. fl -Ett förväntat beslut om kortare arbetsdag ökar behovet av lärartjänster enligtvissa länsskolnämnder, i , lärarhögskolorna i Luleåoch , , SL m. fl. Den utökade rätlen tUl ledighet för bl. a. studiernämns av i , Falu kommun m. fl. Inrättandet av fackligt förtroendemannainstitutnämns av lärarhögskolorna i och samt av kommun. a. kommun att förlängningen av ersättningstiden förföräldrapenning medför ett ökat lärarbehov. Reformersom ökar efterfrågan på speciellt lärararbetsmarknaden uppges vara: Förändringar har initierats avutredningen om skolans inre arbete () som markerar ett nytänkande ilärarutbildningen med t. ex. lagarbete och behovsorienterad undervisning. Detlaställer krav på fortbildning och i påpekar att SÖ i petitaför 1976/77 räknar med fortbildningsåtgärder vUka kommer att kräva 500helårs-tjänster. i konstaterar att man med endast småförändringar i för prognosen centrala antaganden beträffande lärartäthet,undervisningsskyldighet, lärarbenägenhel och läraraktivitet kommer fram till väsentiigthögre lärarbehov. Övriga reformer som härrör frånläramtbUdningskommittén, läramtbildningsutredning, utredningen omskolan, staten och kommunema m. fl. Iövrigt nämner enstaka instanser faktorer som ny praktikorganisa-lion,försiktighet med nedläggande av skolor i glesbygd etc.