prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — ,och kommuner anser att del är befogat att det i en nykommunallag föreskrivs alt annonsen skall innehålla en ärendeförteckning,medan ett tiotal kommuner anser att det inle går att ge någon generellrekommendation. Dessa kommuner anser alt varje kommun själv bör lä avgöra omden vill ta in en ärendeförieckning i annonsen. TranemoochÅrjängs kommuner anser all annonseringskostnaden kan bli relativt hög, om helaföredragningslistan skall tas med för de mindre kommuner som ligger mellanolika tidningars spridningsområde. Denna kostnad måste avvägas mol kostnadenför annan inforniation. Någraremissinstanser, bl.a, Västernorriands läns landstingskommun och ,, . och kommuner, anser att det för att stimuleraallmänheiens intresse kan vara lämpligt med någon form Prop.1975/76:187 94 avpopulärsamtTianställning i annonsform om de viktigaste och mest kontroversiellaärendena. Kommunallagsutredningenföreslår i sitt förslag lill enhetlig kommunallag alt uppgift om lid och platsför sammanträdel skall minst före sammanträdet införas i samtligaortstidningar som har en spridning av någon betydenhet. föreslås atträtten för en minoritet att fä till stånd annonsering i viss tidning slopas. Demokratiulredningenanser sig inte kunna la ställning lill de förslag i fräga om kungörelseannonseringensom framlagts. Kostnaderna för kungörelseannonseringen måste avvägas motkostnaderna för att tillgodose andra kommunala informationsbehov. Innebörden avuttrycket "spridning av någon betydenhet" bör klargöras. Denuvarande bestämmelserna om rätt för en minoritet inom det beslutande organetatt få lill slånd annonsering i viss tidning har enligt demokratiulredningenfungerat tillfredsställande, Till-lämpningen av dessa beslämmelser bör belysasytterligare, innan bestämmelserna ändras. Ettfåtal remissinsianser har yttrat sig över demokratiulredningens synpunkter påkungörelseannonseringens omfattiiing och minoritelsskyddet vid beslut omannonsering i vissa tidningar, Stockholms.Östergötlands och läns landstingskommuner samt ,, Munkedalsoch komnninerdelar utredningens uppfattning attinnebörden av uttrycket "ortstidning som har en spridning av någonbetydenhet" är oklart. De förutsätter att de hittillsvarande bestämmelsernabehålls i avvaktan på fortsatt utredning. , och Götenekommuner anser också att den nuvarande regeln att en tredjedel av ledamöterna idet beslutande organei kan kräva annonsering i viss tidning har fungerat bra.Denna regel bör därför behållas. 4.4,3Suppleanter Jör fullmäktige och landstingsledamöter Förslagetall suppleanter skall vara obligatoriska även i kommunfullmäktige ochförbundsfullmäktige tillstyrks av Svenska kommunförbundei. Landstingslorbundeioch så gott som alla övriga remissinsianser som yttrar sig på denna punkt.Endast länsslyrelsen I ställer sig direkt avvisande lillförslagel. Sotenäsoch Säffie kommuner menar alt förslaget har marginell betydelse, eftersomnästan alla kommuner redan har infört suppleanter för kommunfullmäktige, .Sotenäskommun anser därför att ett obligatorium är onödigt, Samma uppfattningredovisas av kommun. Itjänstemannayttrandena från konstaleras att demokratiutredningensförslag om ett obligatoriskt suppleantsystem innebär en väsentlig rubbning avde traditionella arbetsformerna hos kommunfull-ntäklige i Stockholiri och attett betydande administrativt merarbete blir Prop.1975/76:187 95 oundvikligt.En knapp majoritet i kommunfullmäktige stöder förslaget, medan minoritetenavstyrker detsamma. i anser alt kommunerna självaskall fatta beslut om suppleantsystemet i kommunfullmäktige. Med hänvisningtill lokalmässiga hänsyn avstyrker utredningens förslag om ettobligatoriskt suppleantsyslem. Länsstyrelseni anser all suppleanter i förbundsfullmäklige inte bör varaobligatoriska. Om suppleanter införs, kan de beslutande församlingarna ikommunalförbunden bli alllför stora. anser därför att man endastbör öppna möjlighet för kommunalförbunden att utse suppleanter. Ifråga om förslaget att för b e s 1 u t f ö r h e t i landsting och fullmäktigeskall krävas endast att mer än hälften av ledamöterna är närvarande ärremissbilden splittrad. Något mer än hälften av remissinstanserna avstyrkerförslaget. De klart flesta av de landstingskommuner och hälften av de kommunersomtar upp frägan avstyrker liksom kammarkollegiet förslagel. Landstingsförbundetansluler sig däremot till förslaget, HaUandsoch läns landstingskommuner samt . , ,, , och kommuner menar att den nuvarande regelnför landstingen och för fullmäktige i kommuner med suppleanter inte har medförtolägenheter. Man anser inte att risken för obstruktion utgör en tillräckliggrund för att beslutsförhetskravet skall sänkas. Länsstyrelserna i ochGävleborgs län delar denna uppfallning, landstingskommun samtLinköpings. och kommuner finner det angeläget att reglema är utformadeså all största möjliga anlal ledamöler tvingas delta i sammanträdena, Stockholmsläns landstingskommun avstyrker ändringen av beslutsförhetskravet.Utredningens förslag innebär enligt landstingskommunen att del inte blirmöjligt att i arbetsordning föreskriva visst närvaroantal vid besvarande avinterpellalioner och enkla frågor. Detta rimmar illa med vad utredningenföreslår för att stärka medborgarinflytandet över den kommunala förvaltningen.En översyn av ulredningens förslag i denna del föreslås därför. Södermanlandsläns landstingskommun anser att risken för obstruktion visserligen är ytterstliten men att den föreslagna ändringen ändå är motiverad närmast som en formellgaranti, kommun är av samma uppfattning. Utredningensförslag om suppleanternas tjänstgöringsrält berörs av relativt fåremissinstanser. Bara någon enstaka remissinstans har något att erinra rnotförslagen. , som i princip tillstyrker förslaget, förutsätter att det klartskall framgå av lagreglerna alt en ledamot som har lämnat sammanlrädet ochersatts av suppleant, inte kan återinträda - bortsett från det fallet attledamoten har avträtt från vissl ärendes behandling på grund av jäv. Prop.1975/76:187 96 Någraremissinstanser, bl, a. landstingskommun och ochKalmar kommuner, anser alt de föreslagna reglerna inte är entydiga.Bestämmelsen om att ledamot, även om han har anmäll förhinder och suppleantefter kallelse har inställt sig lill sammanträdet, skall ha rätt att inträdaunder pågående sammanträde, kan öppna möjligheter till väx-elljänstgöring somenligt vad utredningen anför inte skall vara tillåten. Stockholmsläns landsUngskommun påpekar att något olika syslem kan till-lämpas beiräffandesuppleanternas tjänstgöring i kommuner och landstingskommuner, 1 kommunerna ärsuppleanterna ofta närvarande och får viss ersättning även när de inletjänstgör, medan suppleanterna för landstingsledamöterna inställersig tillsammanträde endast närde kallas till tjänstgöring. Man bör ha möjlighet tilllokal uiformning av lämpliga regler beroende på vilket system som används.Enligt arbetsordningen för skall suppleant som förelandstingsmötet inkallas till tjänstgöring tjänstgöra från mötets början tilldess slut. Uppkommer under mötet hinder för ledamot att vidare dellaga ochkallas suppleant med anledning härav, skall suppleanten tjänstgöra till mötetsslut. Reglerna är utformade för undvikande av växeltjänstgöring, 1förvallningsutskottet och övriga nämnder tillämpas andra regler, beroende påatt suppleanterna regelmässigt är närvarande vid dessa organs sammanträden.Landstingskommunen föreslår att demokratiutredningens förslag på denna punktses över. Även anser att det i arbetsordning bör kunnaregleras hur man skall förfara nären ordinarie ledamot skall inträda i ställetför en tjänstgörande suppleant. Det bör t, ex, kunna föreskrivas att enledamot, som kommer till sammanträdet sedan deita har bonat, har alt hosordföranden anmäla sin ankomst. Anmälan skall ske sedan behandlingen av dåpågående ärende avslutats. Genom denna anmälan skall ledamoten anses inträda itjänstgöring, Karlstadskommun stöder förslaget om ovillkorlig tjänstgöringsrält för ledamot men anseralt valutslaget skall vara avgörande även för turordningen mellansuppleanterna, ,, och kommuner påpekar alt utredningens förslag intelöser problemet alt suppleanternas tjänstgöring är bunden till den valkrets ivilken resp. suppleant har valts. Enligt dessa kommuner bör en lagändringövervägas på denna punkt. Om kommunen är indelad i flera valkretsar, bör enordinarie ledamot kunna ersättas med suppleant från samma parti, även om dennehar valts i en annan valkrets. Deflesia av de ganska få remissinstanser som går in på frågan om s u p p-leanlernas befogenheter delar demokratiutredningens uppfaltning att någonändring inle bör göras på denna punkt, ,, , , , , , Bodens och Överkalixkommuner anser emellertid att även suppleanter som inte tjänstgör bör hayttranderätt. Delta är en förutsättning för all suppleantuppdraget skall blimeningsfullt, Höörs. och komnniner menar att en inletjänstgörande suppleant bör ha yttranderätt när ett svar Prop.1975/76:187 97 lämnaspå en interpellation som han har ställt vid ett föregående sammanträde. EnligtHöörs kommun skall motsvarande gälla när motion behandlas. kommunmenar att fullmäktige genom majoritetsbeslut bör kunna utöka ej tjänstgörandesuppleants rättigheter. Inteens en tjänstgörande suppleant bör kunna väcka motion, anför länslandstingskommun och i län. Utredningensrekommendation att fullmäktige och i arbetsordning skall kunna geföreskrifter om formerna för anmälan av hinder och om inkallande av suppleanthar föranlett kommentarer från ganska få remissinstanser. De fiesta som yttrarsig instämmer med utredningen, anser dock att dessa frågor börregleras i lag. Idet dagliga arbetet i kommunerna och landstingskommunerna spelar nämnderna dendominerande rollen. har utvecklats och förändrats under desenasle åren. Detta har aktualiserat frågor om hur medborgarnas och deförtroendevaldas möjligheter till information och påverkan skall kunnaförbättras i olika organisationstyper. Ett annat väsentligt problem somuppmärksammats är det kraftigt minskade antalet förtroendeuppdrag. I detsammanhanget har diskuterats bl. a. om antalet nämnder eller antalet ledamöleri nämnderna bör utökas och om suppleanter bör vara obligatoriska i allanämnder. Enligtkommunallagstiftningen skall beredning, verkställighet och förvaltning skötasav kommunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet och övriga nämnder ( 4 och 19 SS KL, 4 och 20 S S KLS, 5 och 30 S S LL), 1 varje kommun och varjelandstingskommun skall det finnas en kommunstyrelse resp. ettförvaltningsutskott och vissa andra nämnder som föreskrivs i specialförfattningar.1 vissa fall kan även kommunstyrelsen och förvaltningsutskottet svara förspecial reglerade uppgifter. Kommun och landstingskommun får tillsätta deytteriigare nämnder som behövs (44 S KL, 49 SKLS, 54 S LL), Kommunstyrelsenoch förvallningsutskottet är de centrala styrelseorganen med uppgifter som ivissa avseenden sträcker sig över hela det kommunala verksamhetsområdet. Tillderas uppgifter hör enligt 30 S KL, 30 S KLS och 41 S LL alt: samordna och ledaden totala verksamheten, övervaka andra nämnders verksamhet, svara förkommunens resp, landstingskommunens ekonomiska förvaltning, bereda ärenden somskall avgöras av fullmäktige resp, , verkställa fullmäktiges resp. 7 1975/76. Prop.1975/76:187 98 landstingetsbeslut och besluta i ärenden som har överiätits från fullmäktige resp.landstinget. 1 ankommer den ekonomiska förvaltningen enligt47 S KLS på drätselnämnden. får inrättas även i andra kommuner menden möjligheten utnyttjas numera inte. 1 landstingskommunerna harförvaltningsutskotten, genom det s. k. ställfö-reträdareskapet vilket harbeskrivits i del föregående, en starkare ställning än vad kommunstyrelsen har ikommunerna. Avsikten är att förvaltningsutskottet skall i stor ulsträckningkunna ersätta mellan dettas sammanträden. Kommunfullmäktigebestämmer enligt 31 S KL antalet ledamöter i kommunstyrelsen. Antalet fär inteunderstiga fem. Mandattiden är tre är (33 S)-Bland ledamöterna utserkommunfullmäktige en ordförande och en vice ordförande (34 S)- Motsvarandegäller enligt 42, 44 och 45 SS LL för landstingskommun. För kommungällerenligt 31, 33 och 34 SS KLS i stort sett samma regler. En väsentlig avvikelseär dock att mandattiden är bara . Nämndersom tillsätts med stöd av enbart KL, KLS eller LL är fakultativa, dvs. de kaninrättas om det behövs. Beträffande dessa nämnder har de beslutande organenfrihet att bestämma arbetsuppgifterna, 1 övrigt gäller för dessa nämnder sammaregler som för kommunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet med undanlag förreglerna om antal ledamöter, mandattid, suppleanter och presidium (45 S KL, 51S KLS, 54 S LL). Nämndersom tillsätts enligt speciallagstiftning är vanligen obligatoriska ikommunerna. Det innebär att man måste inrätta särskilda nämnder förifrågavarande uppgifter, I landstingskommunerna är dessa nämnder obligatoriskaendast som funktion. Särskilda nämnder behöver alltså inte inrättas utanuppgifter kan läggas på förvaltningsutskottet eller annan redan inrättad nämnd.Exempel på en sådan ordning finns också för kommunernas del. Till följd avhänvisningar i specialförfattningama till KL, KLS eller LL gäller i fråga omorganisation, arbetsformer m, m. i allmänhet samma regler för de särskiltinrättade specialreglerade nämnderna som för kommunstyrelsen resp.förvaltningsutskottet. Despecialreglerade nämnderna handhar inte enbart verkställighet och förvaltning.De har enligt speciallagstiftningen egna befogenheter på områden därfullmäktige och inte kan ingripa. De beslutande organen utövarinfiytande på verksamheten i-de specialreglerade nämndema genom sin rätt attutse ledamöter och genom att bevilja anslag. Men de kan självfallet inte inskränkaanslagen på ett sådant sätt att verksamheten för en specialreglerad nämndförhindras. Förkommunstyrelsen och förvaltningsutskottet skall enligt 34 S KL, 34 S KLS och 45S LL utses en ordförande och en vice ordförande. 1975/76:187 99 ledamoti styrelsen resp. utskottet kan utses och uppdraget som ordförande eller viceordförande skall avse som ledamotsvalet. Motsvarande gäller förfiertalet specialreglerade nämnder, Däremoi kan kommunfullmäktige resp,utse flera vice ordförande i de kommunallagsreglerade nämnderna. Denyss nämnda bestämmelserna i kommunallagarna gäller nämligen inte för dessanämnder. Debeslutande organen kan dessutom tillsätta tillfälliga beredningar ellerkommiltéer. Dessa tillsätts ofta för alt utreda någon speciell fräga. De kaninte ha förvaltande eller verkställande uppgifter. De är inte närmare regleradei kommunallagarna. Vid sidan av de centrala nämndema finns ilandstingskommunerna vanligen lokala organ eller distriktsorgan för specialregleradverksamhet. Som exempel kan nämnas sjukhusdirektioner. Numerafinns suppleanter i fiertalet nämnder i både kommunerna ochlandstingskommunerna. Antalet suppleantuppdrag har ökat kraftigt. och förvallningsutskott utses av de beslutande organen somockså bestämmer antalet (31 S KL, 33 S KLS, 42 S LL). Suppleanterna kan utsesantingen proportionellt eller genom majoritetsval. Om valet inte skerproportionellt skall ordningen för suppleanternas inkallande till tjänstgöringbestämmas genom ett särskilt beslut i samband med valet. Mandattiden försuppleanterna är liksom för de ordinarie ledamötema . (33 S KL, 44 SLL). Enligt 33 S KLS är mandattiden i bara . Förövriga nämnder gäller i stort sell samma regler som för kommunstyrelsen ochförvaltningsutskottet. Några avvikelser finns emellertid. De beslutande organenhar frihet att själva besluta om mandattiden i de kommunallagsregleradenämnderna. Det är inle obligatoriskt att utse suppleanter i dessa nämnder (45SKL, 51 S KLS, 54 S LL). Entjänstgörande suppleant har samma ställning som den ordinarie ledamot som hanersätter. Suppleant som inle tjänstgör- har rätt alt vara närvarande vidsammanträde och skall alltid underrättas om tid och plats för delta (36 S KL,51 S KLS. 47 S LL). Kalldseförfarandet för suppleantema är inte lagreglerat. har suppleant för ledamot i kommunstyrelsen rätt att närvarabara om han skall tjänstgöra. Suppleant som inle tjänstgör har inte formelltyttranderätt. Men genom särskilt beslut med enkel majoritet kan nämnden medgedetta tillfälligt eller tills vidare. De beslutande organen kan ocksåföreskrivas yttranderätt i reglemente för nämnden. Om suppleanterna har lättyttranderätt fär de della i överiäggningen men inte framställa yrkande ellerförslag. De lår inte heller delta i besluten eller reservera sig mol besluten. Kommunsammanläggningarnahar totalt sett kraftigt minskat antalet nämnder och förtroendeuppdrag.Dessutom började strävanden mot en ökad centraliseringoch rationalisering inom nämndorganisationen att framträda starkare. Dettamotiverades ofla av att Prop.1975/76:187 100 arbetetskulle bli effektivare genom en bättre samordning av verksamheien. Delmest framträdande exemplet är att man har inrättat sociala centralnämnder(lagen, 1970:296, om social centralnämnd m. m). Till dessa nämnder har detidigare socialnämndernas, barnavårdsnämndernas och nykterhetsnämndernasfunktioner överförts. Ett motiv för detta var att en bättre administrativsamordning var nödvändig. Ett annat skäl var att en ny social behandlingsmetodhade vuxit fram, genom vilken individens lotala värdbehov skulle kunnatillgodoses bättre. av kommunema hade inrättat en socialcentralnämnd, Lagen öppnar även möjlighet att inrätta sociala distriktsnämnder,som i centralnämndens ställe handlägger frågor som gäller enskilda personer.Denna möjlighet hade utnyttjats av endast ett tjugotal kommuner. Defiesta av dessa kommuner hade inrättat två eller tre distriktsnämnder. Ävenpå andra sektorer än den sociala har nämnder förts samman. Exempel på detta äridrotts- och ungdomsnämnder, biblioteksslyrelser och kulturnämnder samtcivilförsvarsnämnder och brandstyrelser. var det vanligt att man förstörre byggnadsprojekt tillsatte särskilda byggnadskommittéer. 1 expansivakommuner kunde de bli många. har ca 85 96 av landets kommuner endast encentral byggnadskommitté för att sköta kommunens samtliga byggnadsprojkel. Ettannat uttryck för centraliseringen är den allt starkare slällning somkommunstyrelsen har fått. Deolika nämndernas verksamhet griper ofta in i och kompletterar varandra. Ettmera regelbundet och systematiskt samarbete mellan nämnder har börjat utvecklaspå många håll. Samverkan sker både i grupper som arbetar fortlöpande och isamarbelsgrupper som tillsätts för särskilda projekt. På många håll används s.k. projektorganisation. Det innebäratt mantillfälligt bildar en organisationsom är anpassad till arbetsuppgifter av engångskaraktär. Avsikten är att skapamöjlighet till bättre samordning av övergripande och utvecklingsinriktadearbetsuppgifter, 1många kommuner har man börjat inrätta olika typer av lokalaorgan. Som förut nämnts öppnades möjligheten att inrätta socialadistrikisnämnder genom en ny lagstiftning år 1970.1 början av 1970-talelbörjade även vissa kommuner inrätta kommundelsråd med övergripande beredandeuppgifter. Dessas verksamhet begränsas till ett bestämt geografiskt område.Kommundelsråden har i de fiesta fall inrättats i samband medkommunsammanläggningar, 1 andra kommuner har man försöksvis inrättat s. k.institutionsstyrelser. Pålandstingssidan har specialiseringen på nämnder inte varit så stark och börjatsenare än i kommunerna. Landstingskommunerna började tidigt tillsättadirektioner eller lokala styrelser för olika inslilulioner, t. ex. för sjukhusoch folkhögskolor. På central nivå utgjordes däremot nämndorganisationenpraktiskt taget ända fram till 1960-ialets mitt av förvaltningsut- Prop.1975/76:187 101 blev det vanligare, särskilt i de slörre landstingskommunerna,att man övergick till en organisation med frislående hälso- ochsjukvårdsstyrelse. Många landstingskommuner har dessutom inrättat centralanämnder för mindre verksamhetsområden och specialfunktioner. Endast enfjärdedel av landstingskommunerna har kvar de lokala direktionerna för enskildainstitutioner. De övriga har som regel i stället indelat landstingskommunen idistrikt och slagit samman de lokala organen till en direktion för varjedistrikt. Vissa har gått ännu längre och lagt direktionerna direkt under hälso-och sjukvårdsstyrelsen. Deförtroendevaldas roll i beslutsprocessen har ändrats betydligt under de senasleårtiondena. svarade de förtroendevalda för både beredning, beslut ochverkställighet. har de stegvis överiämnat berednings- ochverkställighetsuppgifterna lill tjänstemän. De deltar i mindre ulslräckning äntidigare i hela beslutsprocessen, 1 större utsträckning delegeras uppgifter avrutinkaraktär lill tjänstemän. innebär svårigheter för de förtroendevaldaatt lå en samlad överblick över verksamheien och alt leda och kontrollera den.För alt möta dessa problem har partierna i många kommuner ochlandstingskommuner valt att låta någon eller några förtroendevalda arbeta påheltid som politiker. Detstarkt växande antalet ärenden har inneburit att formerna för beslutsfattandeti nämnderna har förändrats. Del har blivit vanligare att nämnderna delegerarviss del av sin beslutanderätt. har detta utsträckts till alltfier och större ärendegrupper. I stor ulsträckning har tjänstemän lättbeslutanderätt genom delegation. Särskill i större kommuner ochlandstingskommuner tillämpas denna ordning för behandling av rutinärenden.Syftet har varit att öka effektiviteten i administrationen. Enligt43 S KL kan kommunfullmäktige i reglemente för kommunstyrelsen bestämma attstyrelsen får uppdra åt avdelning bestående av ledamöler eller suppleanter istyrelsen, ål enskild ledamot eller suppleant eller ål tjänsteman alt beslutapå nämndens vägnar i vissa grupper av ärenden. Generell delegation är intetillåten. Det är inte heller möjligt att delegera till förtroendevald ochtjänsteman i förening eller till fiera tjänstemän i förening. Delegaten kaninte genom s, k, vidaredelegation i sin tur överföra beslutanderätten tillnågon annan. Kommunstyrelsen kan återkalla delegationen när den så önskar. Avförarbetena framgår att delegation främst är avsedd att användas i ärenden avrutinmässig karaktär (prop. 1953:210 s. 120). Uttryckligt undantagna fråndelegation är framställningar och yttranden till kommunfullmäktige. Beslut somhar fattats på grund av delegation skall anmälas vid styrelsens nästasammanträde. Motsvarandedelegationsmöjligheter för annan kommunallagsreglerad nämnd ges i 45 S KL. Förde specialreglerade nämndernas del regleras dele- Prop.1975/76:187 102 gationsinstitutetantingen genom hänvisningar till 45 S KL eller genom särskilda bestämmelsermed i allmänhet samma sakliga innehåll. Bestämmelsermotsvarande 43 och 45 SS KL finns i 48 S och 51 S 2 mom, KLS samt i 52 och 54SS LL, Något undantag i fråga om yttrande till finns inte i LL:sdelegationsbestämmelser. Vidare lär avdelning av förvaltningsutskottet gessamma befogenhet som utskottet att uppdra ål annan att fatta beslut. har utarbetat förslag till normalreglemente för kommunstyrelser.Detta normalförslag har helt eller till stora delar antagits av fiertaletkommuner. Uppräkningen av ddegeringsbara ärenden i normalförslaget upptarhuvudsakligen löpande rutinärenden. Ärendegrupperna är tämligen skarptavgränsade. Beredningsförfarandeti kommunerna och landstingskommunerna har förändrats . Antaletanställda tjänstemän har ökat kraftigt. Remissförfarandet mellan nämnderna harutvecklats. På många håll är remiss till sammanslutningar utanför den kommunalaorganisationen vanlig. Långtidsbudgetenoch det åriiga budgetarbetet aren beredningsprocess som har fått allt störrebetydelse för medborgarna och de förtroendevalda. Budgeten har fråndemokratisk synpunkt blivit ett av de viktigaste ärendena som bereds underåret. Arbetet med budgetförslaget berör alla delar av den kommunala ochlandstingskommunala verksamheten. Förtroendevalda från alja nämnder deltar. Härkommer även detaljkraven fram. Genomatt frågorna ofta är konkreta och besluten snabbt får genomslag finns det förutsättningarför att de skall väcka intresse bland medborgama.