prop · FY0342 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition om anslutning tiU avtalet om ett internationelltenergiprogram, m. m.; beslutadden 27 febmari 1975. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade uldrag avregeringsprolokoll. Ipropositionen föreslås atl godkänner anslutning till avtaletom etl internationellt energiprogram (lEP). En redogörelse lämnas för bakgmndenlUl energiprogrammeis tillkomst och den närmare innebörden av bestämmelserna iavtalet. Slutligen redovisas de åtgärder som kan bU aktueUa för Sverigesvidkommande. I anslutning härtill framläggs förslag till oljekrislag. 1 1975.1 saml Nr 42 1975: 42 2 1 §Denna lag tUlämpas för att säkerställa fullföljandet av åtaganden i det avtal om etl internationellt energiprogram (lEP) som undertecknades i . 2 §SkaU fullgöra skyldighet atl begränsa oljekonsumtionen enligt artiklarna 13 och 14 i del avtal som anges i 1 §, får regeringen föreskriva, att bestämmelserna i 25 §§ allmänna ransoneringslagen (1954: 280), helt eller delvis, skall äga tUlämpning under viss lid, högst ett är varje gång. Föreskriftsom avses i första stycket skall inom en månad eller, om ej pågår,inom en månad från början av nästkommande underställas fördess prövning huruvida föreskriften skall bestå. Underlåtes detta eUergodkänner ej föreskriften från det underställningenhar skell, är föreskriften förfallen. Underlid då bestämmelse i 25 §§ allmänna ransoneringslagen äger tillämpning skalläven motsvarande föreskrifter i 646 §§ samma lag tillämpas. Ersättning vidinlösen skall dock bestämmas av den nämnd som anges i 8 § denna lag och ej avvärderingsnämnd som avses i 10 och 11 §§ allmänna ransoneringslagen. 3 § SkaU fullgöratilldelningsskyldighel enligt artiklarna 13 15 och 17 i det avtal som anges i1 §, får regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer besluta att ägareeller innehavare av råolja eller oljeprodukter skall avstå förnödenheten tiUstaten eUer annan. Sådant beslut får också innebära att ägare eller innehavareav förnödenhet som har sagts nu eller av fastighet, anläggning, transportmedeleller annan egendom ålägges atl utöva den verksamhet som har samband medproduktion, iståndssättande eller användning av egendomen inom ramen för hansvanliga verksamhet eller med transport av egendomen. 4 § Kan beslut enligt 3 § antagasbli behövligt för viss egendom, får regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer i awaktan på beslutet förbjuda egendomens ägare eller innehavare attöverlåta, förbruka, skada eller förflytta egendomen. Meddelas ej beslut enligt3 § , upphör förbudet att gälla. Om särskilda skälföreligger, kan tiden förlängas med . Prop.1975: 42 3 5 § Ägare eller innehavare avegendom som avses med beslut enUgt 3 eller 4 § är skyldig att upplägga, förvaraoch vårda egendomen samt atl avlämna den på tid och plats som föreskrives avregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. 6 § Vid beslut enligt 3 eller 4 §skall tillses att den vars rätt beröres av beslutet icke lider större förfångän som är nödvändigt. 7 § I fråga om ersättning föregendom som tages i anspråk enligl denna lag äger 18, 2022 §§, 24 § andrastycket och 25 § allmänna förfogandelagen (1954: 279) motsvarande tillämpning. 8 § Ersättning bestämmes av ennämnd, som består av ordförande och fyra andra ledamöter. Ordföranden ochytterligare en ledamot skall vara lagkunniga och erfarna i domarvärv. Förvarje ledamot finns en eller flera ersättare. Bestämmelserna om ledamot gälleräven ersättare. Mot nämndens beslut enligl denna lag får talan ej föras. 9 §Regeringen utser ordförande, övriga ledamöter och ersättare i nämnden. Ledamot och ersättare utses . 10 §Ledamot och ersättare i nämnden skall vara myndig svensk med borgare. Innanledamot eller ersättare börjar tjänstgöra i nämnden skaU han ha avlagt domared. 11 § Bestämmelserna i 4 kap,om jäv mol domare äger motsvarande tillämpning på ledamot inämnden. 12 § Nämnden är beslulför närordföranden och två andra ledamöter är närvarande. beslut gäUer den mening varom de flesta ledamöter förenar sig eller,vid lika röstetal, den mening som ordföranden biträder. Yppasvid omröstning flera än två meningar, äger bestämmelserna i 16 kap.rättegångsbalken om omröstning i överrätt motsvarande till-lämpning. 13 §Uppkommer fråga om skyldighet för staten alt utge ersättning, bevakas statens rätt inför nämnden av ombud som regeringen utser. 14 §Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer meddelar de föreskrifter omuppgiftsskyldighet som behövs för uppfyllandet av åliggandenbeträffande det informationssystem rörande den internationella oljemarknadensom anges i kapitel V i det i 1 § angivna avtalet. 1975: 42 4 15 § Myndighet som regeringenbestämmer får förelägga uppgiflsskyldig att enligt meddelade anvisningartillhandahålla avtal, handelsböcker, korrespondens och andra handlingar,Uppgiflsskyldig får även kallas att inställa sig inför myndighet, 16 § Efterkommes ej anmaning atllämna föreskriven uppgift får den försumlige föreläggas vid vite alt fullgörasin skyldighet. Vite får också utsättas vid meddelande av föreläggande ellerkallelse enligt 15 §. 17 § Den som efter kallelse enligt15 § inställer sig inför myndighet har rätt till ersättning för inställelsenenligl grunder som fastställes av regeringen. 18 § Vad som har inhämtats medstöd av 1415 §§ får ej obehörigen yppas. 19 §TUl böter eller fängelse dömes den som uppsåtUgen eller av oaktsamhet, som ej är ringa, 1. underlåteratt efterkomma beslut enligt 3 eller 4 §, om ej gär ningen är belagd med straff i , 2, underlåter att fullgöraskyldighet som åligger honom enligl 5 §, 3, underlåter att följa föreskriftsom har meddelats enligt 14 §, 4. lämnarosann uppgift vid fullgörande av uppgiflsskyldighel, om åtgärden innebär fara i bevishänseende. Företagareansvarar för gärning som begås i hans rörelse, om han haft eller bort havetskap om gärningen. 20 §Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot tystnadsplikt enligt 18 § dömes tiU böter eller fängelse i högst elt år, om ej gär ningen är belagd med straff i . Allmänt åtal får väckas endast om målsägande anger brottet till åtal eller åtal är påkallat från aUmän synpunkt. 21 § Vägrar eller försummar någonatt på föreskrivet sätt eller i rätt tid tUlhandahålla egendom, som omfattas avbeslut enligt 35 §§, får polismyndighet lämna det biträde som behövs. 22 § Förekommer vid domstol mål omutdömande av vite, som har utsatts enligt denna lag, eller om brott enligtlagen, och kan målels offentliga handläggning medföra skada för någon genomyppande av affärs- eller driftförhållande, får domstolen förordna att måletskall handläggas inom stängda dörrar. 23 § Mot beslut av myndighetenligt 35 och 1416 §§ föres talan hos regeringen genom besvär. Beslut skalldock lända lill efterrättelse utan hinder av anförda besvär, om ej annatföreskrives. Talanmot beslut av myndighet om ersättning enligt 17 § föres hos kammarrätt genombesvär. Dennalag träder i kraft . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , Propositionom anslutning till avtalet om ett internationellt energiprogram, m. m. Oljekrisenvintern 19731974 var inte den första som har drabbat konsumentländerna. Underde har det förekommit fyra allvarliga störningar ioljeflödel från . Den första inträffade och gälldeleveranserna av råolja och oljeprodukter från . Under Suez-krisen 19561957minskade oljelUlförseln en andra gång. Den tredje störningen inträffade isamband med sexdagarskrigel . Ingen av dessa tre tidigare störningarhar dock haft tillnärmelsevis lika vittgående följder som oljekrisen vintern1973 1974. Erfarenheternafrån Suez-krisen gjorde att man inom () blev på det klara med att man dels behövde en bättreoljeberedskap genom utökad lagring, dels borde söka fastställa rättvisa reglerför fördelning av olja i händelse av liknande kriser . OEECbeslöt därför att rekommendera sina medlemmar att genomföra en oljelagringmotsvarande 60 dagars förbrukning räknat från liden för elt avbrolt ioljetillförseln. På grund av bl. a. det ökade beroendet av olja antogs år 1971inom OEEC:s efterföljare ochutveckling () en ny rekommendation alt de europeiska medlemsländerna såsnart som möjligt skulle bygga ul sina lager av vissa oljeprodukter allmolsvara minst av föregående års förbrukning. Vidare föreskrevslöpande rapportering av lagerlägel. 1975: 42 6 Delvar först som de europeiska kunde enas om elt merautarbetat system för fördelning av olja sinsemellan i krissituationer. Systemetinnebär atl av tUlgängliga kvantiteter oljeprodukter fördelasi förhåUande till ländemas normala förbrukning, medan återstoden fördelas eftersärskUda kriterier. Beslutetatt sätta fördelningssystemet i verkställighet fattas av medenhällighet. Härför erfordras dock en rekommendation från oljekommiltémed två tredjedels majoritet. Underde har man inom studerat förutsättningarna för etlfördelningssystem som omfattar även de utomeuropeiska medlemsländerna, dvs.Australien, , . Oktoberkrigeti förorsakade på ett tidigt stadium visst bortfall ioljetiUförseln på grund av skador på oljeinstal-lalioner i . Enmera kritisk situation uppstod i och med att de oljeexporterande arabländernassamarbetsorganisation beslöt att skära ned produktionen samt att införaembargo på oljeexporten tiU bl. a. Förenta statema och . Trotskrisens aUvar fattades aldrig beslut om att utlösa fördelningssystem. Depolitiska fömtsättningarna härför saknades. Det visade sig inte heller möjligtall via få fram sådant informationsmaterial om försörjningssituationensutveckling, som framför aUt enträget efterlyste. Detta medförde attansvaret för fördelningen av tUlgänglig olja under krisen i hög grad kom attligga hos de internationeUa oljebolagen. 2Washington-konferensen, ECG och upprättandet av lEA Underoch efter den senaste oljekrisen togs flera initiativ tiU internationellsamverkan på energiområdet. Ett sådant inUiativ, vilket ledde fram till FN:sextra session om råvaru- och utvecklingsproblem , härrörde frånAlgeriet. Andra förslag hade franskt, iranskt eller saudi-arabiskt ursprung. Ettamerikanskt förslag låg tiU gmnd för energikonferensen i den 1113februari 1974. Enligt detta förslag skulle nationerna i ochNordamerika samt utveckla ett aktionsprogram för samarbete påenergiområdet i syfte att garantera en erforderlig energiförsörjning tUlrimliga kostnader. I konferensen, vUken ägde mm på ulrikesministernivå, deltog ,, , och samtiiga . Ikommunikén från konferensen konstaterades bl. a. att om den rådande situationenfortsatte, kunde den medföra en allvarlig försämring av inkomst- ochsysselsättningsnivåerna, förstärka inflationstryc- 1975: 42 7 ketoch därmed sätta ländernas välfärd i fara. Särskild oro uttalades förkonsekvensema för . Konferensenkonstaterade att behov förelåg av ett väsentligt ökat internationeUt samarbetebåde med andra konsumentländer och med producentländerna och man enades medundantag för om behovet av etl aktionsprogram som omfattadeenergihushållning, ett system för fördelnmg av oljetillgängar ikrissituationer, utveckling av andra energikällor, forsknings- och utvecklingsprogrampå energiområdet samt analys av de internationella oljebolagens roll. upprättades en samordningsgmpp för energifrågor, (), med uppgift alt utarbeta ett internationelltenergiprogram i enUghet med konferensens riktUnjer. ECG skuUe även skötaförberedelsema för en konferens mellan konsumenter och producenter alt avhållassnarast möjligt. SamtUga deltagare utom FrarUcrikeingick i gmppen. ECG sammanträdde i under belgiskt ordförandeskap. Resultatetav ECG:s arbete förelåg i form av ett internationelltenergiprogram, International Energy Program (lEP). Detta program behandlaråtgärder vid krissituationer, information om oljemarknaden, långsiktigt samarbetesamt förhållandel till producent-länder och andra konsumentländer. beslöt att upprätta ett interaalio-neUt energiorgan,(lEA), med uppgift alt genomföra programmet.Medlemmar av lEA blev de sexton som vid elt möte i den 18november 1974 undertecknade lEP-avtalet och därmed provisoriskt anslöt sig iavvaktan på ratifikation. Avtalet bör fogas till protokollet i detla ärendesom bilaga. De sexton länderna var , , , ,, , , , , , ,, , , och Österrike.Sedermera har anslutit sig. På grundval av ett särskUl avtal den 7februari kommer även att medverka i samarbetet. Detta avtal utgårfrån atl kommer att vara netto-exportör av olja. IEA:sstyrelse har sammanträtt . Arbetet har ägnats åt att mer idetalj utforma del samarbete som överenskommits genom lEP-avtalet. Styrelsenhar sålunda antagit de principer som skaU ligga lUl grund för systemet förkrisåtgärder. Detta är därmed klart alt tUl-lämpas. Vidare har vissa regler förinformationsinsamling och konsultationer avseende oljebolagen antagits. Ettgemensamt mål för minskad oljeimport har fastställts. Någranationella mål har däremot inle ställts upp. Jag har för avsikt atl vid annattillfälle närmare redovisa det pågående arbetet inom lEA. Delamerikanska initativet till kommenterades positivt frånsvensk sida såsom ägnat att föra samman producenter och konsumenter ochdärmed lägga gmnden för en gemensam lösning av energiproblemen. Arbetet inomECG följdes uppmärksamt och samråd ägde mm meUan och de bådaECG-län-derna och . Sedanman från ECG-ländemas sida förhört sig om den svenska inställningen tiU attdelta i samarbetet, framfördes frän svensk sida attSverige var intresserat av att delta i ett nytt fördelningssystem ikrissituationer och överhuvud i det fortsatta internationella energisamarbelet.Sverige hade uppfattat atl delta samarbete i en eller annan form skulle kommaalt ske mom ramen för . Det klargjordes också att önskade ingå ikonsultationer, så snart man beretts tillfälle att studera utformningen avenergiprogrammet. InformeUakonsultationer med ordföranden i ECG ägde rum i , varvidinformation lämnades om förslagen till energisamarbete och svenska synpunkterframfördes. Motsvarande konsultationer förekom för och del.Elt nära samråd etablerades mellan de tre neutrala länderna. Iett skriftligt besked som från svensk sida lämnades till ECG-ord-föranden imitten av framhölls att övervägde sitt deltagande ienergiprogrammel och skulle falla sitt beslut härom efter ingående prövning avde skilda ekonomiska och tekniska aspekterna liksom i ljuset av sinaaUmänpolitiska målsättningar. En viktig förutsättning var alt etlförtroendefullt och konstruktivt samarbete etablerades med andra länder, såvälproducenter som konsumenter. Regeringeninformerade utrikesnämnden om handlande ochredogjorde för sina bedömningar och avsikter, I mitten av oktoberhade en utförlig promemoria rörande ECG och lEP tiUstäUts utrikesutskottetsledamöter. Vidett möte meUan företrädare för ECG-länderna och ett antalinbjudna länder, vilka redovisat ett intresse att ansluta sig till lEP,nämligen , , , och , meddelade de treneutrala länderna att de beslutat att ansluta sig till lEP på provisorisk basisi avvaktan på ratifikation. Vid undertecknandet skulle de komma att avgeneutralilelsförbehåll. Isamband med undertecknandet av avtalet om lEP avgavSverige följande neutralitetsdeklaration: "Den svenska regeringenförutsätter alt deltagandel i avtalet om del internationella energiprogrammetej hindrar från alt vidta de ålgärder som regeringen anser nödvändigaför alt fuUfölja landets traditionella neutralitetspolitik." Prop.1975: 42 9 Motsvarandeoch i sak överensstämmande deklarationer avgavs av och . IEA:sstyrelse noterade de deklarationer som , och avgivitbeträffande sin neutralitet och noterade likaledes att dessa tre stater bedömtanslutningen till avtalet förenlig med sin neutralitet. Styrelsen noteradevidare atl de tre staterna anslöt sig till avtalet med aUa de förpliktelser detomfattade och åtog sig alt sätta alla dess delar i verket samt att derasbeslutsamhet att uppfylla avtalets målsättningar och att verkställa detsammainte försvagades av de deklarationer som givits vid undertecknandet. 4 Avtalet om ett internationellt energiprogram (lEP) Idet följande skall jag ge ett sammandrag av de viktigare delarna avlEP-avtalel. Avsikternamed samarbetet presenteras. a. nämns alt man önskar främja en säkeroljeförsörjning på rimUga och rättvisa vUlkor Uksom elt på samarbete grundatförhållande till oljeproducent- och andra oljekonsumentiänder. Vidare uttalasatt länderna önskar spela en mer aktiv roll i förhållande tUl oljeindustrin ochalt man är besluten att vidta åtgärder för att möta oljeförsörjningskriser.Dessutom uttalas en beslutsamhet atl minska beroendet av importerad olja genomlångsiktigt energisamarbete, såsom påskyndad utveckling av alternativa energikälloroch forskning och utveckling. 4.2 Systemetför krisåtgärder (kapitel 14) Varjeland åtar sig atl upprätta en försörjningsberedskap i form avberedskapsreserver motsvarande minst 60 dagars normal konsumtion utan import.Senast den 1 juU 1975 skall med särskild majoritet beslutas när dessaberedskapsreserver skall uppgå tiU 90 dagars normal konsumtion. Beredskapsreservernakan bestå av oljelager (krigsreserver inräknas inte), produktionsberedskapeller möjlighet att övergå till andra bränslen än olja. Varjeland åtar sig att kunna vidtaga erforderligakonsumtionsbegränsande åtgärder för alt i en kris begränsa förbrukningen avolja och oljeprodukter. Ettsystem för tUldelning av disponibel olja skall tillämpas i en kris. Dessändamål är alt samtliga anslutna länder, under förutsättning alt beslutadkonsumtionsbegränsning och försörjningsberedskap uppnåtts, skall kunna utstå entillförselkris . 1975: 42 10 Systemetär uppbyggt på följande sätt: vid beräkningen av ett lands försörjningsrältutgår man från en "tillåten förbmkning" minskad med utnyttjande avberedskapsreservema (exempelvis uttag från oljelager). Med "tillåtenförbmkning" menas medelkonsumtionen per dag efter insattakonsumtionsbegränsande åtgärder (exempelvis ransoneringar). Om något eller någraländer har en produktion och/eller en nettoimport av olja som överstiger dessförsörjningsrält, skall landet eller länderna ifråga avstå denna mängd oljatill del land eUer de länder som har mindre oljetillförsel än vadförsörjningsrätlen gör dem berättigade tUl. Vid tilldelningen ulgår man frånatt varje land har dragit ner sin förbrukning enligl de överenskomna reglernaoch att varje land har överenskommen försörjningsberedskap. De länder, som inteminskar sin förbrukning eller som har otillräckliga lager, kan således interäkna med extra oljetilldelning. Allråolja och aUa typer av färdigprodukter av råolja ingår i systemet. Normalaförsörjningskanaler skaU bevaras så långt möjligt och detsamma gäller denormala proportionerna i försörjningen mellan råolja och färdigprodukter.Avsikten är att priset för den sålunda tiUdelade oljan skall baseras på deprisvillkor, som gäller för jämförbara kommersiella transaktioner. Det ingårinte i energiprogrammets mål alt i en kris söka öka den andel av den globalaoljeförsörjningen som gruppen hade under normala marknadsförhållanden. Närgruppen som sådan eller elt enskilt land vidkänns, eller kan väntas vidkännas,en nedgång i sin oljetillförsel, sätts systemet för kris-åtgärder iverkställighet enligt följande regler. Närgruppens totala dagliga tUlförsel minskar, eller kan förmodas minska, med minst7 % i förhåUande lill basperiodens (de senasle fyra kvarlalen) konsumtion,skall varje land genomföra de konsumtionsbegränsande ålgärder som krävs föratt skära ned konsumtionen . Närgruppens totala tillförsel minskar med av basperiodens konsumtion,skall varje land på motsvarande sätt skära ned sin konsumtion . Närett enskilt lands tillförsel minskar, eller kan förmodas minska, med minst 7 %av basperiodens konsumtion, skall landet självt skära ned sin konsumtion . Överskjutande behov skall ersättas proportionellt från övriga länder. Dessaländer kan därvid välja att reglera sin egen konsumtion eller ta av sinaberedskapsreserver (exempelvis från oljelager). Närde obligatoriska beredskapsreserverna utnyttjats liU hälften, dvs.uthålligheten sjunkit till 30 alternativt , skaU IEA:s styrelseomedelbart sammanträda för att bestämma om ytterligare konsumtionsbegränsandeåtgärder som erfordras för att möta lägets krav. Ettland får självt avgöra, om det i stället för att vidta konsumtions- Prop.1975: 42 11 begränsandeåtgärder önskar utnyttja sådana extra beredskapsreserver av olja som deteventuellt mä förfoga över utöver de obligatoriska beredskapsreserverna. Sekretariatetskall fastställa, om minskning i tillförseln av tidigare nämnd storleksordninginträffat eller kan väntas inträffa och bedömer bortfallets storlek för varjeland och för gruppen som helhet. Sekretariatet skall informera och samtliga länder om sina överväganden. Kommitténsammanträder omgående och avger rapport tiU styrelsen. Styrelsen sammanträderlikaledes omgående för att la ställning till sekretariatets överväganden i ljusetav denna rapport. Systemetför krisåtgärder skall aktiveras, om inle styrelsen med särskUd majoritetbeslutar annorlunda. Åtgärderna skaU verkställas av länderna inom 15 dagar.Från del tillfäUe då sekretariatet konstaterar atl tillförseln minskat, ellerkan förmodas minska, med , tUls systemet för krisåtgärder iförekommande fall aktiveras, får högst förflyta. Motsvaranderegler skall gälla när sekretariatet konstaterar alt beredskapsreservema harreducerals till hälften eUer atl tUlförseln har ökat eller kan väntas ökautöver tidigare nämnda procenttal. Närsystemet för krisåtgärder är i verkställighet, kan styrelsen när som helstbesluta med särskUd majoritet att inställa krisåtgärderna antingen helt eUerdelvis. Detstår varje land fritt all när som helst la upp frågan om aktivermg eUerdeaktivering av systemet för krisåtgärder. Om sekretariatet inte bedömer altförutsättningar för systemets aktivering föreligger, kan styrelsen ändå medmajoritet konstatera att detta är fallet och besluta om systemets aktivering. 4.3Informationssystem om internationella oljemarknaden och ramar förkonsultationer med oljebolag (kapitel 56) Ettpermanent informationssystem skall upprättas. Sekretariatet skaU svara försystemels funktion och skall göra den insamlade informationen tUlgänglig förländerna. Informationssystemetär uppdelat i en aUmän del och en särskild del. Den aUmänna delen skallbehandla läget på den intemationella oljemarknaden och oljebolagens verksamhet.Den särskUda delen är avsedd att garantera att systemet för krisåtgärderfungerar effektivt. De oljebolag, som omfattas av informationssystemet, ärsådana som spelar en betydande roll i den internationella oljeindustrin. Viklenav sekretess betonas i avtalet. DenaUmänna delen av informationssystemet skall omfatta följande uppgifter somregelbundet msändes från medlemsländerna: bolagsform. 1975: 42 12 finansieUstmktur (inklusive balansräkningar, vinst- och förlusträkningar och erlagdaskatter), gjorda kapitalinvesteringar, överenskomna villkor för tillgång tUlstörre råoljekäUor, rådande produktionsnivå och väntade förändringar i denna,tilldelning av tUlgänglig råolja till dotterbolag och andra kunder, lager,kostnader för råolja och oljeprodukter, priser (inklusive avräkningspriser tilldotterbolag) saml andra uppgifter som styrelsen enhälligt beslutar om. Varje land skall vidtaerforderliga åtgärder för att tiUse alt aUa oljebolag inom landet ställersådan information tiU förfogande för att överlämnas till IEA:s sekretariat.Uppgifterna skall lämnas antingen bolagsvis eller sammanställda för respektiveland som helhet. Vidare skall uppgiftslämnande! ske på sådant sätt all det inlehämmar konkurrensen eller strider mot något lands konkurrensbestämmelser. Samrådskall äga rum med oljebolagen för att säkerställa att systemet är förenligt medbranschens verksamhet. Om den internationella oljemarknaden förändras, skallstyrelsen med majoritet kunna besluta om förändringar i informationssystemetsallmänna del. Förden särskilda delen av informationssystemet gäller i stort samma regler.