prop · FZ03131 · 1975-12-31 00:00:00 — Utredningen har vidare utgått från att presslödsnämnden lill sigknyter ett rådgivande organ av den typ som f. n. är knutet till statskontoret. 4.11.5Samverkan inom produktion och annonsförsäljning Pressutredningenser samverkan som en möjlighet all begränsa kostnaderna inom branschen i syfteatt göra det möjligt atl vidmakthålla och utbygga den redaktionella mångfalden. Avtradition är tidningsföretagen inriktade på konkurrens inom samtliga områdenav tidningsdriflen. Utredningen framhåller att det var först efter motstånd ochmed hjälp av väsentlig stimulans som den nu uppnådda samverkan inomdistributionen kom lill stånd. Den skepsis som tidningsföretagen känner motolika former av samverkan och stimulans till sådan har enligt utredningen sinförklaring i en gammal konkurrenslradition. Uiredningen menar att dengrundläggande regeln för all samverkan skall vara att den inte skall inverka påden redaktionella integriteten. Det är mångfalden av de redaktionellaprodukterna som är det presspolitiskt Väsentliga. Övriga riktlinjer som hargällt när pressutredningen har behandlat samverkansfrågorna och principerna församverkansbidragen sammanfattas i följande punkter: I. Samverkansbidragenskall vara eri bland flera åtgärder för att förverkliga det presspoliliskamålet om åsiktsmårigfald inom dagspressen. 1975/76:131 76 Lån lill enskilda företag skallfortfarande vara möjliga i den mån ekonomiskt motiverad samverkan inte kankomma till stånd. Samverkan skall i första handgynna de ekonomiskt svaga tidningarna. Detta skall dock inle ske på övrigatidningars bekostnad. All samverkan skall varafrivUlig. Detta innebär att initiativet skall komma från tidningarna självagenom en gemensam ansökan till presstödsnämnden. Samverkan skall vara såkonstraerad att den skall kunna upphöra vid en förändrad situation. AUa ansökningar skall bedömasav presslödsnämnden och stimulansåtgärderna anpassas till det enskUda fallet. Detfinns enligt utredningen många argument som talar för samverkan inomtidningsproduktion. måste det anses mindre rationellt och fögaekonomiskt att tidningar i konkurrenssyfte bygger var sinproduktionsanläggning. De beräkningar som har gjorts visar alt det finnsbetydande vinster att göra genom samverkan på detla område mellan två ellerflera tidningar. framhåller alt det också finns argument mot samverkan på produktionssidan.Framför allt finns de som hävdar att riskerna för den svagare parlen i ettproduktionssamarbele är stora. kan denna få svårt alt hävda sinaintressen. Det finns också en rad praktiska svårigheter vid samproduktion. a. problem med eventuella friställningar av teknisk personal ochfrågan om gemensamma manusstopptider. Detär uppenbart att många av argumenten mot samverkan väger tungt. Men det ärockså klart att det finns betydande vinster med samverkan och dessa vägerenligt pressutredningens uppfattning tyngre. Engrundprincip för den produktionssamverkan som pressutredningen föreslår skallvara att den skall vara frivillig och alt tidningarna själva skall komma medförslag till formerna för samverkan. har att ta störstamöjliga hänsyn till lokala förhållanden och lokala önskemål när den skallbestämma på vilka villkor bidrag skall utgå. finner det intenödvändigt att fastställa detaljerade regler för produktionssamverkan. Dessaskulle kunna bli ett hinder gentemot praktiska och presspolitiskt önskvärdalösningar. Pressutredningenanser dock atl ell krav för att bidrag till samproduktion skall kunna ulgå börvara att produktionssamverkan är av någorlunda stor omfattning. De projekt somerhåller bidrag skall avse total samverkan inom tryckning och/eUer sättning.Det skall inte vara möjligt att få samproduktionsbidrag till olika delprojekt. Dethar inte ansetts möjligt att formulera en motsvarighet tillsamdi-slributionsprojektets likaprisregel i fråga om samprodiaktion. 1975/76:131 77 slagnareglerna finns dock ett krav på likabehandling. En sådan skall eftersträvas avde berörda parterna och det skall vara möjligt för press-slödsnämnden, då denfattar beslut om samproduktionsbidrag, att ta ställning till i vilkenutsträckning skälig likabehandling kommer att ske. Kravet på likabehandlingsyftar till att undvika att den mindre parten i ett samarbete får betala enalltför stor del av det gemensamma projektets kostnader. bör stödjas framför allt av presspolitiska skäl.Pressutredningen föreslår därför att minst en av de tidningar som ansöker ombidrag lill produktionssamverkan skall uppbära antingenproduklionsbidrag eller utvecklingsbidrag. Två starka tidningar skall intekunna slå sig samman och lämna en Iredje svagare utanför och få bidrag fördetta. Bidraget tillproduktionssamverkan föreslås utgå av högst . Det harinte ansetts föreligga skäl att göra bidraget permanent eftersom detta iförsta hand avser alt läcka initialkostnader och rationaliseringsvinsternaefter en femårsperiod bör vara så stora att en fortsatt stimulans inte skallvara nödvändig. Somstimulans tUl samverkan på produktionsområdet föreslås ett lägsta bidrag på . och ett högsta på . till var och en av de tidningarsom ingår i en total produktionssamverkan. Det skall ankomma påpresstödsnämnden att anpassa beloppet så alt det står i lämplig proportion tillprojektets storlek. Vid samverkan enbart inom sättning eller tryckning skallreducerat bidrag utgå. Detsamarbete inom annonsförsäljningen som existerar är enligt utredningen iallmänhet agnat att stärka högläckningstidningamas ställning. Det är dessa somhar de attraktiva kombinationerna. De saman-nonserbjudanden somlågläckningstidningarna kan prestera torde endast undanlagsvis och vid förannonsörerna mycket förmånliga rabatteringar leda till påtagligt ökad annonsvolym. Lokalsamverkan inom annonsförsäljningen mellan samtliga på en ort utkommandetidningar existerar inte . Utifråndet presspolitiska målet om en differentierad press finner uiredningen att detframför allt är lokal samverkan inom annonsförsäljningen som är av intresse. Utredningensgrundläggande motivering för annonssamverkan är att läsarna skall kunna stäUakrav på likvärdig annonsinformalion antingen de väljer den ena eller den andratidningen på en ulgivningsort. Varken för läsare eller annonsörer tycks detfinnas några nackdelar med en möjlighet till samförsäljning av annonser ochdärmed likvärdig annonsmängd i konkurrerande tidningar. Konkurrensen kommeratt bli koncentrerad till den redaktionella produkten. 1975/76:131 78 Syftetmed annonssamverkan är således inte alt omfördela intäkterna utan attkonkurrerande tidningar skall ha samma information på annonssidorna. Enallmän förutsättning för att bidrag skall utgå föreslås vara atl projektet äravsett att nå fram lill annonssamverkan mellan två eller tre tidningar inomsamma område/region. Avsikten är således alt genom den statliga stimulansen fåtill stånd en samverkan som är presspolitiskt motiverad. En sådan samverkan börockså ligga i både läsarnas och annonsöremas Intresse. Pressulredningenvill inle stipulera krav på att samverkan skall gälla både riks- ochlokalannonser. Den anser det tiUräckligt om samförsäljningen omfattar delokala annonserna eflersom det är dessa som måste anses ha det störstainformationsvärdet. Det är också en förhoppning alt samverkan pålokalannonsområdet också skall leda lill sådan vad gäller riksannonser. Enannonsör skall enligt förslagel inte tvingas atl placera en annons i en visstidning. Varje annonsör skall således ha rält att begära placering i endast enav de i samprojeklet deltagande tidningarna. Påsamma sätt som vad gäller bidragen lill produktionssamverkan skall fordras atlen av de i projektet dellagande tidningarna skall uppbära produktions- ellerutvecklingsbidrag. Samverkansbidragen skall också vara tidsbegränsade. Bidragenföreslås utgå under högst . En period av denna längd bör enligluiredningen ge sådana erfarenheter att nödvändiga utvärderingar kan göras. Storlekenpå bidragen för annonssamverkan har inle ansetts böra beslutas avpresstödsnämnden utan ställas i direkl relation tUl omfattningen avsamarbetet. En viktig ulgångspunkt anser utredningen därvid vara att bidragetinte sätts så högt atl någon tidning på grund av detla känner sig tvungen altgå med i samarbetet. Ä andra sidan bör det vara tillräckligt stort för atlinnebära en verklig stimulans. Pressutredningenanser alt elt stimulansbidrag på av de samlade annonsintäklema från deannonser man samverkar om skulle vara av lämplig storlek. Bidraget fördelaslika mellan de i projektet deltagande tidningarna. Dethar konstaterats tidigare att avsikten med lokala annonssamver-kansprojekt inleär att omfördela intäkterna. föreslår därför att intäkternafrån den gemensamma annonsförsäljningen skall fördelas efter principen allstartårels fördelning skall gälla. Den tidning som vid samarbetets start har t.ex. av de samlade intäkterna skall också ha detla under hela densamarbetsperiod för vilken bidrag ulgår. Starkaskäl talar enligt utredningen för att även projekt som initieras frånbranschorganisationer skall ha möjlighet att få samverkansbidrag. 1975/76:131 79 Enförutsättning är dock att projekten skall främja mångfalden inom dagspressenoch således vara lill direkl hjälp för tidningar med problem. Projekten kanavse administrativt, redaktionellt eUer tekniskt utvecklingsarbete som liggerutanför den normala verksamheten och som kan klart urskiljas och rum.Endast externa kostnader föreslås vara bi-dragsgrandande. Minst en tredjedel avtidningarna i projektet skall också uppbära produktions- ellerutvecklingsbidrag. Delfinns enligt utredningen en risk för alt presslödsnämnden Överhopas med olikaansökningar som rör mindre projekt. Detla är inte avsikten eftersomutredningen förutsätter att branschen själv skall kunna finansiera sådanamindre satsningar. föreslår därför att bidrag endast skallulgå lill sådana projekt vars totala kostnader uppgår till . Projektbidragenär således avsedda att främja sådan samverkan inom branschen som kan stärkasvagare tidningars ställning eller speciellt underlätta deras problem. EttviUkor skall vara all branschen själv är villig att svara för huvudparten avprojektets kostnader. Bidrag föreslås således ulgå med högsl en tredjedel avde totala externa kostnaderna. Pressenslånefond har enligt utredningen haft stor betydelse för finansieringen avförnyelsen av den tekniska utrustningen inom många tidningsförelag. Syftet altstimulera lill samverkan mellan tidningar har dock inte kunnat uppnås. Snarare,menar utredningen, kan finan-siering.smöjlighelerna genom lånefonden på fleraorter ha lett tiU att en tänkbar samverkan har uppskjutits i tiden. Utredningenvill först slå fast att behovel av en särskild kreditmöjlighet för vissatidningar kvarstår. Den tekniska förnyelsen inom branschen kan inle betraktassom avslutad. Flera tidningar arbetar fortfarande med föråldrad utrustning.Den snabba utvecklingen av den grafiska tekniken gör vidare attavskrivningstiderna blir allt kortare. Detmåste emellertid, enligl utredningens uppfattning, vara så att den heltdominerande delen av branschens finansieringsbehov tiUgodoses på den aUmännakreditmarknaden. Utredningens förslag om åtgärder för att stimulera samverkaninom tidningsproduktionen bör också leda till alt så kan ske i högre grad än f.n. Isådana fall där samverkan rimUgen kan komma till stånd föreslås att en enskildtidning i fortsättningen i princip inte skall kunna erhålla lån ur pressenslånefond för investeringar som enbart avser de egna behoven. Utredningenframhåller att man emellertid måste räkna med dels att vissa tidningar inte harnågon länkbar samverkansparlner, dels att tidningar, för vUka samverkan bordevara möjlig, inte alltid kan komma fram till en uppgörelse som är acceptabelför båda parter. fall där det är känt alt samverkan har diskuterats men inte kom- Prop.1975/76:131 80 mittill stånd har orsaken till detla ofta varit att den större tidningen ställtkrav som den mindre tidningen har uppfattat som helt oantag-bara. Lånefondenmåste finnas kvar som en garanti för att svagare tidningar inte heller iframtiden skall tvingas gå in i samverkan med en starkare part på orimliga vUlkor.A andra sidan måste det stå helt klart att en verkligt seriös prövning avföratsättningarna för samverkan skall ha skett innan lån ur lånefonden kan bliaktuellt. Kravetatt lån inte skall beviljas för projekt som rimligen kan finansieras på denallmänna kreditmarknaden föreslås kvarstå och få en strikt tillämpning. Isådana fall där två eller flera tidningar kan sluta avtal om samverkan börprojekten enligt utredningens bedömning normalt tillhöra den kategori som kanfinansieras på detta sätt. Skulle så inte vara fallet bör dock ävensamverkansprojekt kunna finansieras via lån ur lånefonden. Denuvarande lånevillkoren bör förändras i det avseendet alt press-stödsnämndenges möjlighet att medge viss ränte- och amorleringsfrihet. F. n. ges sådanautomatiskt. Dennu fungerande presstödsnämnden består av ordförande och två ledamöter, allautsedda av regeringen. När nämnden behandlar ärenden som rörproduktionsbidragen tillkommer fem ledamöter. Det finns således dels en , dels en slörre för ärenden rörande produktionsbidrag.Ordförande är en hög ämbetsman och även övriga ledamöter i den ärf. n. högre ämbetsmän. De fem ledamöter som ingår i nämnden enbart då dennabehandlar produk-tionsbidragsfrågorna representerar de fem riksdagspartierna. Nämndenhar inte någon heltidsanställd kanslipersonal. Den biträds dels av ensekreterare, dels av ekonomisk expertis från (tidigare SverigesKreditbank). är att den endast har beviljande funktioner.Produklionsbidragets regler är tänkta att vara av den karaktären attgränsfallen eller ärenden som fordrade bedömningar skulle vara mycket få. Vadgäller låneärendena ansågs att speciell tidningsekonomisk expertis inte skullevara nödvändig utan att allmän ekonomisk sakkunskap borde räcka. Samdistributionsrabattenadministreras inte av presstödsnämnden ulan av statskontoret. En orsak lUldetta torde enligt utredningen vara att man ansett alt samdistribulionsrabattenkräver en kontinuerlig övervakning och överväganden från fall tUl fall.Förvaltningen skulle således kräva ett ämbetsverks resurser. Stalskontoretbiträds; vad gäller frågor om samdistributionsrabatten, av en nämnd medbranschexperlis. 1975/76:131 81 Presstödsnämndenoch det föreslagna stödprogrammet Presslödsnämndenkommer, om pressutredningens förslag genomförs, alt StäUas inför delvis nyauppgifter. Trotsatt utredningens strävan varit att göra reglerna för produklionsbidragautomatiskt verkande kan det inte helt uteslutas att de får sådana inslag altdet kommer att krävas vissa bedömningar utifrån ekonomiska analyser. Detföreslagna etableringsstödet ställer nämnden inför en ny och viktig uppgift.Det gäUer att bedöma om de ekonomiska föratsättningarna för en planerad tidningär sådana att projektet bör genomföras. Olika former av spekulationsslartermåste undvikas. Utvecklingsbidragenkommer att medföra krav på ingående marknadsbedömningar grundade på deutvecklingsplaner som bidragssökande tidningar skall inlämna. Förslagetom nya stimulansåtgärder för samverkan ger nämnden en viktig roll då det gälleralt avgöra om fordringarna för stöd uppfylls och vid f aststäUandet avbidragsbeloppens slorlek. Handläggningenav frågor som rör pressens lånefond fortsätter att vara en uppgift för nänmden.Enligt förslaget skall nämnden också handha administrationen avsamdistributionsrabatten, vilken kräver en löpande bevakning. Pressutredningenföreslår också alt nämnden skall rapportera förändringar inomtidningsägandet. Nämndenbör också enligt uiredningen genomföra ekonomiska analyser för att bl. a.fastställa stödbehovet hos olika tidningsgrupper och rapportera om utfaUet avde presstödjande åtgärderna. Deolika nya kraven på presslödsnämnden innebär enligt utredningen att betydligtstörre resurser än de nuvarande måste ställas tUl dess förfogande. Detlainnebär att ett permanent kansli bör inrättas för det löpande arbetet. Pressulredningenanser att man inle bör förändra den nuvarande sammansättningen av nämnden menatt uppdelningen i en liten och en stor nämnd skall upphöra. bör således även i fortsättningen vara en ämbetsman och i övrigt börden bestå av två ämbetsmän och fem representanter för riksdagspartierna. Detbör enligt utredningen åvUa kansliet att bereda de olika ärendena samt attombesörja den löpande administrationen av de olika presstödjande åtgärdema.Presstödsnämnden bör också ges resurser att med hjälp av kansliet ellerexpertis utifrån utföra eller initiera olika former av undersökningar samtrapportera om utvecklingen inom branschen. Nämnden bör också följapressforskningen inom och i någon mån utom landet. 6 1975/76.1 saml. 1975/76:131 82 4.11.8Kosinader för utredningens förslag Idirektiven sägs att "utredningen bör ulgå från att kostnaderna för deförslag som läggs fram i huvudsak bör inrymmas inom ramen för de anslag som f.n. anvisas över budgeten tUl presstödjande ändamål". Utredningen beräknardenna ram till ca 147 milj. kr. Genomalt den totala kostnadsramen inte fåi: utvidgas måste utredningen skapautrymme för nya stödformer genom omprioriteringar. Detla har bl. a. inneburitatt utredningen inle har ansett att det har funnits utrymme för någon egentligdiskussion om produktionsbidragens storlek. I den frågan framför dockutredningen vissa synpunkter. dåtidningarnas kosinader stiger söker man kompensera detta genom att höjaprisema på annonser, abonnemang och lösnummer. Högtäckningstidningarna harockså i stor utsträckning lyckats höja intäktema i erforderlig grad. Tidningar,för vUka produktionsbidragen utgör en väsentiig del av intäkterna, kommer Viden sådan utveckling i ett försämrat läge om dessa bidrag inte höjs. altla stäUning tUl när en ylterligare höjning av produktionsbidragen behöver skevUl uiredningen med det sagda understryka att framtida höjningar av bidragsstorlekenknappast kan undvikas. Storstadstidningarnas problem bör enligt uiredningensärskilt uppmärksammas i ett sådarit läge. Det föreslås vara en uppgift förpresstödsnämnden att i framliden la fram material som kan ligga tUl grund förbedömningar av behovet av höjningar av bidragsstorleken. Iövrigt anför utredningen följande angående kostnaderna. De förändringar somföreslås i bestämmelserna om vilka tidningar som skall erhållaproduktionsbidrag påverkar inle huvuddelen av de nu utgående bidragen. Beräknatpå förhållanden skulle anslagsbehovet enligt utrednmgens förslag minskamed ca 7 milj. kr. De övergångsbestämmelser som föreslås innebär dock attunder bidragsåren 1976 och 1977 (budgetåren 1976/77 och 1977/78) stannarminskningen vid ca 3,5 mUj. Utredningenhar funnit att samdistributionsrabatten bör behåUas i stort sett oförändrad.Förslagen innebär här en kostnadsökning på ca . Medelsbehovetför pressens lånefond kan beräknas minska. En nedskäming är också nödvändigför alt skapa uirymme för de nya åtgärder utredningen föreslår. 15 milj. kr.per år bör anslås. Utnyttjandetav det föreslagna etableringsstödet är svårt att i förväg beräkna. Ett årligtbelopp av 3 milj. kr. bör dock vara tillräckligt. Utvecklingsbidragenbör rymmas inom en årlig ram av 6 mUj. Medelsbehovel för debidrag uiredningen föreslår för att stimulera tiU samverkan på olika områden ärsvårt att förutse. Uiredningen föreslår alt för en medelsram av5 milj. kr. Utredningenhar inle preciserat sitt förslag om ökade resurser och in- 1975/76:131 83 rättandeav ett kansli åt presstödsnämnden. Nämndens administrativa kostnader underbudgetåren 1969/701973/74 uppgick tUl ca 700 000 -. eller i genomsnitt ca140 . (främst ersättning till Kreditbank).Samdistributionsrabattens administration kräver ca en och en halvårsarbetskraft. Vid en ordentlig förstärkning av nämndens resurser kankostnadema knappast komma att undersliga 1 milj. kr. Sammantagetinnebär detta att kostnaderna för utredningens förslag uppgår tiU knappt 149milj. 4.11.9Utredningens övriga bedömningar Tidskrifter Pressutredningenhar gjort vissa preliminära analyser vad gäller läget på tidskriflsmarknaden.Det har kunnat konstateras att det har skett betydande kostnadsökningar förtidskrifter av olika slag. Särskilt för ägarna av ideella och fackligatidskrifter har detta medfört kraftigt ökade svårigheter. Dethar framgått av de undersökningar som pressutredningen genomfört atttidskrifterna har en mycket stor betydelse för kommunikationen i dagenssamhälle. Det kan enligt uiredningen antas att deras roll ökat i och medtidningsnedläggningama. På tidskriftssidan finns fortfarande den mångfald som saknas inom dagspressen. står det klart att det krävs ytterligare analyser av lidskrifternavad gäller deras ekonomiska läge, förhållandet tUl organisationerna och derasroll för kommunikationen i samhällsfrågor. Utredningen föreslår därför att enny utredning tUlsätts med huvudsaklig uppgift att fastställa dagsläget förtidskrifterna och den roll som statsmakterna bör spela i samband med dessasamt att framlägga förslag om hur tidskriftemas problem lämphgen bör lösas. Pressutredningenhar på olika sätt blivit uppmärksammad på den konkurrens somgratisdistribuerade annonsblad utgör för de traditionella dagstidningarna ochhar därför låtit rUcsskatteverket bearbeta reklamskattematerialet för alt fåen bUd av gratistidningarnas omfattning. Sammanställningarnavisar att annonsbladens omsättning totalt sett utgör en liten del i förhållandetUl dagspressens totala annonsering. Jämförelsenbör dock göras med lokalannonseringens omfattning, eftersom annonsbladeninnehåller lokala affärsannonser. En sådan jämförelse visar att annonsbladensomsättning torde uppgå tiU av dagspressens lokalannonsering. Räknat pålokalannonseringen inom ett län kan andelen bU . Dennatyp av annonsorgan kan enligt utredningen skapa svårigheter Prop.1975/76:131 84 Tidningarna är tvingade att ta ut högre annons-priser bl.a. för att de också skall fylla en kvalificerad informationsfunktion. Ettlokalt annonsblad kan t. ex. ta bart det ekonomiska underlaget för enlokalredaktion. Det finns, menar utredningen, all anledning att med oro se påen fortsatt utveckling av annonsbladsmarknaden. Från tidningsbranschens sidahar problemen med annonsblad ägnats stor uppmärksamhet. I ett uttalande frånSvenska Tidningsutgivareför-enmgen (TU) heter det bl. attmedlemsföretag bör undvika att vidta åtgärder som minskar marknaden för såldareguljära tidningar och att medlemsföretag således inte bör ge ut annonsbladsom konkurrensmedel gentemot andra reguljära tidningar; attmedlemsföretag, som ser sig nödsakade att ge ut annonsblad i syfte att mötakonkurrens från utom branschen stående annonsblad, bör eftersträva attutgivningen sker i samverkan med övriga medlemsföretag inom spridningsområdet. Pressutredningendelar TU:s uppfattning att samverkan meUan tidningar bör vara ett lämpligtmedel för att möta konkurrensen från annonsbladen. Det finns också exempel påatt reguljära tidningar med framgång har tagit upp. konkurrensen medannonsbladen eller förhindrat att sådana etablerats. Dagstidningarna torde pådetta sätt ha stora möjligheter att begränsa annonsbladens verksamhet. Utöver detta anserutredningen det emeUertid nödvändigt att statsmakterna noga följerutvecklingen inom denna sektor. I framliden bör det vara en lämplig uppgift förpresslödsnämnden alt göra vidare under-söknmgar av annonsbladens inverkan påden reguljära pressen. anser sig inte ha några möjligheteratt bedöma vUka åtgärder som kan aktualiseras i detta sammanhang. TU har i enskrivelse tUl skatteutskottet () pekat på möjligheten alt tiUämpadifferentierade reklamskatlesatser. Pressulredningen framhåller dock attfrågan har tryckfrihetsrättsliga aspekter som ännu inle är tillräckligtbelysta. Om åtgärder skuUe visa sig nödvändiga för att den reguljära dagspresseninte skaU fråntas väsentliga delar av det ekonomiska tmderlaget för denredaktionella verksamheten utgår utredningen från att sådana vidtas.