prop · FZ0350 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:50 37 anmälanskall göras av socialnämnd bör enligl Svenska bankföreningens mening kunnaföreskrivas alt dödsbodelägare får göra sådan anmälan. anser del nödvändigt att någon person underskriver en lämpligtformulerad försäkran och tar på sig ansvaret för att tillgångarna har riktigtoch fullständigt uppgivits för anmälaren. Detta är viktigt eftersom särskildagode män inte skall bekräfta värdena och det inle heller fordras av anmälarenatt han gör några mera omfattande egna undersökningar angående kvarlåtenskapenoch dennas värde. Den allmänna förekomsten av personförsäkringar understrykervikten av alt anmälaren gör sig noga underrättad om sådana försäkringar. Ävenefterlevande makes försäkring i vilken avliden make har ägt giftorätt skallmedräknas med sitt värde per dödsdagen. Besked om detta värde måste i regelinhämtas från vederbörande försäkringsbolag. Promemorieförslagetatl anmälan behöver uppta namn och bostadsadress på dödsbodelägare bara i denmån uppgifterna är kända för anmälaren behandlas särskilt av någraremissinstanser. Kammarkollegiet påpekar att det redan nu förekommer alt inte alladödsbodelägare upptas i bouppteckningar av enklare slag. Malmölingsräii ifrågasätter om inte större krav bör ställas på dödsbo-delägarredovisningen.Påtalade svårigheter alt få fram korrekta förteckningar över delägarnaförefaller tingsrätten överdrivna. Rådande svårigheter torde mindre varaförknippade med omgången atl få fram uppgift om vilka som är dödsbodelägare änmed besväret alt nå vederbörande med kallelser till förrättning. Ett medgivandealt endasi för anmälaren kända delägare skall antecknas kan enligt tingsrättenmedföra att delägarredovisningarna i anmälningarna normalt kommer att varaofullständiga. Som regel bör krävas att dödsbodelägarnas namn anges. understryker att det måste anses väsentligt alt kretsen avdödsbodelägare redovisas så fullständigt som möjligt, eftersom bouppteckningensprimära uppgift i princip alltjämt ligger pä det civilrättsligaplanet. Bankinspektionenpåpekar att ofullständig angivelse av delägarna kan förorsaka vissa problem,bl. a. när det gäller atl avgöra vem som skall anses berättigad att få utbanktillgodohavande bland den avlidnes tillgångar. Bank äger enligt 67 S lagen(1955:183) om bankrörelse inte åberopa betalning till annan än rätt innehavareav bankbok. Också domareförbundet anser med hänsyn till den betydelse somdödsboanmälan kommer att ha som legitimationshandling att dödsbodelägares namnsom regel skall antecknas. Endast om kravet härpå skulle föranleda en alltför slorarbetsinsats bör detta kunna efterges. Enligt förbundets mening är det rimligtatt fordra att vissa efterforskningar görs. Det bör sålunda kunna krävas attkontakt tas med pastorsämbetet. framhåller att det är ofta inte tillräckligt attdödsbodelägarna redovisas i enlighet med promemorieförslaget. Finnstillgängaratt skifta, måste under alla förhållanden vid skiftet Prop.1975/76:50 38 görasen undersökning om vilka som är delägare. Om ny gäld yppas efter dödsboanmälan,är det också av betydelse att veta vilka som i egenskap av dödsbodelägareprimärt blir ansvariga för denna och, om den blir infriad av någon delägare,vilka han skall kunna kräva på andelar av skulden. Förbundet har nämligenuppfattat den föreslagna bestämmelsen i 21 kap. 19 S ÄB så att dödsbodelägarnasfriskrivning från personligt ansvar för boets och den dödes skulder bara avsersådana skulder som var kända, när dödsboanmälan gjordes. Med hänsyn härtilloch till intresset även i andra sammanhang av atl förteckningen avdödsbodelägarna är lika tillförlitlig som vid bouppteckning torde enligtförbundets mening fordras att anmälaren införskaffar och bifogar till domstolenett officiellt besked om vad som finns antecknat hoskyrkobokföringsmyndigheterna om den dödes närmaste arvingar, dvs. ettsläktintyg av det slag som försäkringsbolagen regelmässigt kräver. Med hänsyn tillatt kyrkobokföringen inte i dessa hänseenden alltid är fullständig böranmälaren dessutom begära skriftlig bekräftelse eller komplettering av släktintygelfrån någon nära anförvant till den döde eller annan som väl känner till hansförhållanden. Även sådant intyg infordrar försäkringsbolagen. Beträffandeutformningen i övrigt av dödsboanmälan har ett fiertal remissinstanser gjortskilda påpekanden. anmärker att dödsboanmälan i många fallkan väntas ske sedan någon delägare vänt sig till socialnämnden med begäran omhjälp. Delägaren torde därvid ha att lämna uppgifter om boet. Enligttingsrättens mening synes det kunna begäras att också delägaren - bl. a. medhänsyn till ansvaret mot övriga delägare - skriver under anmälan. Tingsrättennoterar också i sammanhanget att det inte är klariagt hur man tänker sig attanmälaren skall skaffa sig kännedom om boet. Inte heller är redovisat vilketansvar anmälaren - som får antas handla i tjänsten - skall ha för uppgifternasriktighet. Ofla torde det vara nödvändigt att åtminstone interna anteckningargörs om varifrån uppgifter erhållits och vilka förhållanden som har varit kändaför handläggaren. Göteborgstingsräii föreslåratt man, föratt i någon mån nedbringa antalet vitesföreläggandenatt inge bouppteckning, bör i samband med anmaning om bouppteckning upplysa ommöjligheten att ersätta bouppteckningen med dödsboanmälan. Möjlighet finns ävenatt genom annonsering eller på annal sätt tillkännage för allmänheten att denkan hänvända sig till i berörda fall. DONuppehåller sig vid blanketten för dödsboanmälan. Enligt synes det lämpligtatt fastställer formulär för dödsboanmälan samt ombesörjertryckning och distribution av blankett i enlighet med formuläret. Blankettenförses lämpligen på baksidan med de anvisningar som kan behövas för anmälaren.I fråga om den särskilda rutin som berörs i promemorieförslaget när den dödeinte har fyllt , nämligen att pas- Prop.1975/76:50 39 torsämbeteteventuellt skall underrälla socialnämnden om dödsfallet, framhåller atl ensådan ordning innebär onödigt arbete för pastorsämbeten och socialnämnder. Istället bör tingsrätternas bevakningsrutin för bouppteckningar utformas så atti påminnelse att förrätta bouppteckning erinras om att det under vissaförutsättningar kan räcka med dödsboanmälan. Även ifrågasätterom inte en sådan upplysning bör ges. Kammarkollegiethar upprättat ett eget förslag till hur en blankett för dödsboanmälan skullekunna utformas. Riksskatteverketfinner det vara en brist alt, om dödsboanmälan lämnas, domstolen saknarmöjlighet atl lillämpa bestämmelserna i 19 S AGL, eftersom det i dödsboanmälaninle skall lämnas uppgifl om tidigare förvärv eller försäkran alt sådantförvärv ej förekommit. Del kan i dessa fall inte röra sig om några störreskattebelopp, när arvslotten är liten. Det oaktat måste dock enligt verketsuppfattning bestämmelserna ändras, t. ex. på så sätt att man från arvs- och teslamentslottersom vid skattläggningen skall sammanläggas med tidigare förvärv undantar lottvars värde uppgår lill högst . ÄvenSvenska försäkringsbolags riksförbund framhåller alt om den döde underlivstiden genom gåva förfogat över sin egendom och kvarvarande tillgångar inkl.försäkringar inle överstiger . kommer dessa gåvor med den utformninglagförslaget har fått inte att redovisas. I de fall då någon nettobehållningåterstår att ärva kan det för bröstarvinge vara lill nackdel att gåvorna inteblir antecknade på sätt som anges i 20 kap. 5 S tredje stycket ÄB. Denne måsteför sådant ändamål påkalla bouppteckning. Såvittavser den lagtekniska utformningen ifrågasätter familjelagssakkunnigalämpligheten av att göra anmälningsförfarandel till elt särskilt rättsligt institutsom ar sidoordnat med bouppteckningsinstitutet. Enligl de sakkunniga uppnåsonekligen vissa fördelar med den föreslagna ordningen. Regelsystemet behällersålunda en viss stadga och blir fortfarande helt förbehållet ÄB. Uppläggningenär emellertid förenad med vissa nackdelar. Enligt de sakkunnigas mening är det naturiigtall ulgå från 20 kap. 1 S ÄB, där bouppteckningsplikten f n. fastslås. Ianslutning lill dessa bestämmelser borde del kunna anges under vilkamateriella förutsättningar bouppteckning inte behöver förrättas. Dessutomborde i lagrummet kunna anges atl, om bouppteckning inte behövs, anmälan omförhållandet skall inges till rätten av socialnämnd eller någon som nämndenförordnat. Vad som i övrigt skall åligga socialnämnden i fråga om anmälans formoch innehåll torde lämpligen kunna regleras i särskild författning. Därutöver börenligt de sakkunniga undersökas vilka ändringar som erfordras i ÄB med hänsyn tillatt i ett antal fall bouppteckning inte kommer atl förrättas. Vadgäller rätten för delägare eller annan att särskilt begära att bouppteckningförrättas anser familjelagssakkunniga att denna rätt bör prekluderas efter visstids förlopp från det dödsboanmälan gjorts. Svårigheter torde nämligen kunnauppkomma om bouppteckning skall förrättas efter en längre 1975/76:50 40 tid,när tillgångarna kan ha utskiftats. I övrigt bör bouppteckning förrättas underi stort sett samma förutsättningar som gäller för s. k. lilläggsbouppteckning.Utöver fall då ny tillgäng har yppats kan bouppteckning sålunda behövaförrättas därför att till följd av annan felaktighet förutsättning fördödsboanmälan visar sig ej ha förelegat. Kännedom kan exempelvis ha vunnits omtestamente efter den döde, om rättshandling på grund av vilken egendom ärenskild eller om förhållande som föranleder skyldighet atl erlägga arvsskatt. Förslagtill ändringar i promemorians utkast lill lagtext lämnas även av Göteborgstingsrätt, tingsräii, , kammarkollegiet. Landstingsföl-bundet,domareförbundet, advokalsamfiindel. 5.4Följdändringar m. m. Hovrättenför anser att det behövs regler om arvskifte, betalning av dendödes gäld och generellt undantag från arvsskatteplikt i fall när dödsboanmälanhar gjorts. Malmöliiigsräit påpekar att promemorieförslagel inle innehåller någon bestämmelsesom ger domstol möjlighet att avvisa anmälan och förelägga dödsboet att istället förrätta och ge in bouppteckning. Fall kan förekomma när domstolengenom inkommen kontrolluppgift om försäkring eller eljesi finner anledning antaatt förutsättningar för dödsboanmälan inte föreligger. Tingsrätten tar ocksåupp frågan om befogenhet för domstol atl meddela föreläggande om kompletteringav innehållet i gjord anmälan. Tingsrätten är benägen att förorda attbefogenhet i berörda hänseenden tillerkänns domstol utan att sådan befogenhetbör innebära skyldighet att i varie fall av dödsboanmälan pröva ombouppteckning i stället skall förrättas. Frågan om ansvar för oriktig uppgiftvid eller i dödsboanmälan bör också uppmärksammas innan förslaget föranlederlagstiftning. Även domareförbundet anser atl denna fråga bör behandlas. Halmstadstingsräii lar upp de föreslagna ändringarna i 18 kap. 2 S andra stycket ÄB ochkonstaterar att de i första hand synes åsyfta en lösning för det fall alt ingentar hand om eller kan förmås ta hand om ett dödsbo med endast ringa tillgångar.Avsikten synes närmast vara att socialnämnden eller den nämnden förordnar skallta hand om boet, göra dödsboanmälan och möjligen också avveckla boel. Omavsikten är alt ge nämnden långtgående uppgifter och befogenheter, bör detta enligltingsrättens mening komma lill tydligare uttryck. Innebörden av socialnämndensbefogenhet att förordna förvaltare är också något oklar. Riktigast synes dettingsrätten vara att ansvaret för förvaltningsuppgifterna liksom befogenheternaatt vidta ifrågavarande uppgifter tillkommer nämnden. Nämnden bör därvid - utansärskild bestämmelse i ÄB - anses äga befogenhet alt delegera uppgifter tilleller anlita biträde av sina tjänstemän. Prop.1975/76:50 41 Skallutomstående utses bör som förordnande meddelas av rätten. Därmederhåller man en tydlig anslutning till den förvaltningsordning som gäller för godmanskapenligt . Göteborgstingsrätt ifrågasätter det lämpliga i atl anmälan om dödsfall i vissa fallskall göras hos socialnämnden. Hithörande ärenden är vanligen av brådskandenatur och anknyter nära till övervakningen av alt bouppteckning förrättas. Detbör därför övervägas om ej också i fortsättningen anmälan om dödsfall bör ske lillrätten, som då också i förekommande fall skall förordna god man alt ta hand omboel. Denne kan ju vara en socialvårdstjänsteman som, om förutsättningarnafinns, tar initiativ till en dödsboanmälan. Rikspolisstyrelsenanser att, om socialnämnd blir skyldig att förordna någon atl omhändertaavlidens egendom på sätt avses i 18 kap. 2S ÄB, det ej vidare bör åliggapolisen att omhänderta sådan egendom. Socialstyrelsenmotsätter sig atl kommunerna åläggs atl ta hand om boet efter avlidna personer,eftersom del rent principielll inle kan anses vara tillfredsställande attkommunerna påläggs uppgifter som det far anses tillkomma staten att ta ansvarför. Kammarkollegietanser det inte lämpligt att socialnämnd i de fall anmälan om dödsfall hargjorts till nämnden förordnar någon atl fullgöra vad som enligt 18 kap. 2 Sförsta stycket ÄB åligger delägare, kollegiet anser att god man kan behövaförordnas i dessa fall även i fortsättningen. Alla dödsbon är inte små. Om t.ex. en person med stora tillgångar dör utan andra arvingar än syskon i ärdet olämpligt att kvariåtenskapen ens provisoriskt omhändertas av en avsocialnämnden förordnad person. Ännu mindre bör socialnämnden - vilket ärförslagets innebörd - de facto göras lill boutredningsman. En av rätlen enligt18 kap. 4S eller 18 kap. 2S ÄB förordnad god man måste enligtkollegiet vara lämpligare. Kollegiet anser inte heller att någon ändring ärbehövlig i 7 S lagen om allmänna arvsfonden. Sistnämnda uppfattning hyser även familjelagssakkunniga. Riksrevisionsverkelanser att det bör klariäggas vilken funktion bouppteckningen har som underlagför kommande arvskifte, särskilt vad avser uppgifter om arvsberätligade.Motsvarande gäller i vad mån dödsbodelägare skall underrättas om dödsfall.Likaledes synes del verket böra övervägas huruvida en tidsgräns bör fastställasinom vilken dödsbodelägare eller borgenär senast skall kunna begära attbouppteckning upprättas i de fall när endast dödsboanmälan har ingivits. Riksskalieverkeierinrar om att bröstarvinge enligt 7 kap. 4 S ÄB äger för utfående av laglottpåkalla nedsättning av gåva. om en arvlåtare i livstiden bortgetl egendom undersådana omständigheter eller på sådana villkor alt gåvan till syftet är att likställamed testamente. Bröstarvingen har på sig från det att bouppteckningefter arvlåtaren avslutades, om han vill väcka talan för att göra gällande sinrätt mot gåvolagare. F. n. har bröstarvinge på grund av beslämmelserna i 20kap. 2 S ÄB om kallelse till bo- 1975/76:50 42 uppteckningsförrättninggaranti för att han får kännedom om dödsfallet. Vid dödsboanmälan finns intenågon sådan garanti. 18 kap.2 S ÄB är inte ens formellt tillräckliga som garanti. Verket finner sådana konsekvenser klart otillfredsställande och anser att man inte på ett sådant fördolt sätt som förslaget innebär bör ändra reglerna om laglott. riellt förefaller inte heller ändringen välmotiverad, eftersom det kan vara fråga om fall där arvlåtaren gjort myckel stora gåvor. Så kan t. ex. en för mögen arvlåtare skänka bort alla sina tillgångar utom enkelt bohag med ett bouppteckningsvärde ej överstigande . Även om man för att undvika berörda olägenheter låter 7 kap. 4 stycket ÄB vara oförändrat uppstår enligt verkets mening otillfredsställande konsekvenser med insti tutet dödsboanmälan. Om nämligen klanderbar gåva gjorts men någon bo uppteckning inte avslutats, förblir den rättsliga situationen oviss för gåvomot- tagaren , eftersom bröstarvingars rätt till klandertalan inte tidsmässigt begränsas. Motsvarande resonemang som förts gällerenligt ver kets uppfattning även den föreslagna ändringen av 8 kap. 8 S ÄB. Riksskatteverketkritiserar även promemorieförslaget i vad del avser 21 kap. Förslagetinnebär,påpekarverket,attettlindrigaregäldsansvarkom- mer att gällaom bouppteckning inte har förrättals. En sådan ordning finner ver ket inte materiellt motiverad. Om olika ansvarsregler skall finnas borde det rimligtvis vara så atl ett minskat gäldsansvar i första hand skulle komma ifråga närbouppieckningharförrättats,eftersom man i den situationen harstörregar antier för alla uppgifters riktighet. Däremot kunde möjligen enligt verketöver- vägas att ändra den nuvarande föreskriften på sådant sätt, att ansvarsreglerna inte skall gälla, om - vare sig bouppteckning har förrättats eller endastdödsbo anmälan har skett - den dödes tillgångar inte överstiger ett värde av . Vad gäller den föreslagna bestämmelsen i 21 kap. 19 stycket anser ver ket att bestämmelsen fårolika innebörd beroende påorsaken till att bouppteck ning har förrättals. Har bouppteckning förrättats på grund av att ny tillgångyp pats och förutsättning för dödsboanmälan därigenom inte längre föreligger, är föreskriften enligt mening i och för sig klar och logisk. Del blir fråga om ett slags lilläggsbouppteckning. Har emellertid bouppteckning förrättats av annan anledning, framslården föreslagna regeln i 21 kap. 19 Sför- sla stycket ÄB som tämligen godtycklig. Regler om gäldsansvaret bör- vilket f n. är fallet - vara utformade så att man efter en viss begränsad tid nårslutlig visshet om vem som har ansvar. De föreslagna reglerna innebär bl. a. att en dödsbodelägares ansvar framåt kan komma i en ny situa tion om någon påkallar förrättande av bouppteckning. anser att olägenheterna av en sådan lagreglering inte kan accepteras. Riksarkivetställer sig frågande till vad som skall hända om t. ex. värderingsmannen eftergenomgång av lösöret finner alt bouppteckningsvärdet överstiger gränsvärdet.Fråga blir då om värderingsmannen automatiskt blir bouppteckningsförrättare ochskall kunna ta ul avgift för förrättningen. Elt annat spörsmål är omdödsboanmälan skall vara avgiftsfri även om boet Prop.1975/76:50 43 innehållertillgångar nära gränsvärdet . LänsstyrelsenI konstaterar att jämlikt 75 S kommunalskattelagen (1928:370) och15 S iagen (1947:576) om statlig inkomstskatt kan dödsbo efter framställninghärom medges befrielse från att eriägga kvarstående eller tillkommande skattsom har påförts den avlidne och som har förfallit till betalning efterdödsfallet. Vid handläggning av sådan framställning brukar länsstyrelsenstaxeringsenhet regelmässigt infordra bouppteckning för att kunna bedöma delsomden avlidne harefterlämnat dödsbodelägare som vid hans frånfälle har varitberoende av honom för sin försörjning, delsom ömman-deomständigheter kan ansesföreligga och dels om ett bifall till ansökan kan antas komma dödsbodelägarna tillgodo. Dessa uppgifter torde emellertid kunna inhämtas påannat sätt i de fallendast dödsboanmälan gjorts. Enligt 115 S taxeringslagen är preskriptionstidenför eftertaxering beroende av det kalenderår under vilket bouppteckning efterden skatlskyldige har blivit ingiven för registrering. Någon ändring av dennaparagraf aviseras inte i promemorieförslagel. Del kan emellertid enligtlänsstyrelsen ifrågasättas om tillägget "eller dödsboanmälan"behöver införas i nämnda lagrum. Det synes inte sannolikt att eftertaxeringblir aktuell, om den avlidne har efteriämnal bo vars tillgångar är så ringa somdet härar fråga om. Beträffandede föreslagna ändringarna i 7 kap. 4 S och 8 kap. 8 S ÄB anför familjelagssakkunnigaatt i de fall där bouppteckning inte skall krävas torde del bli förhållandevissällsynt att talan förs mot gåvolagare. Har den avlidne bortgivit egendom avnågon betydelse så att till följd av gåvan tillgångarna vid dödsfallet har kommilatt understiga gränsen för bouppteckningsplikten, kunde det övervägas om denfavör för gåvotagaren som den korta pre-klusionstiden utgör borde få räknasäven från anmälan. Eftersom några sakliga ändringar på denna punkt knappast börgöras i förevarande sammanhang bör dock regler, såsom det föreslås ipromemorian, ges också för det fall att bouppteckning inte förrättas. Desakkunniga förordar dock att en frist för väckande av talan räknas inte frånanmälan utan från dödsfallet. Ifråga om 18 kap. 4 S första stycket ÄB anför familjelagssakkunniga att särskildabestämmelser om dödsboanmälan som legitimationshandling inle bör tas in iparagrafen. Bouppteckningen som behörighetshandling gentemot tredje man kantämligen lätt ersättas med annan handling, l. ex. släktintyg frånfolkbokföringsmyndighet. Ingenting hindrar vidare att en socialnämndsutredningom vilka som är delägare i boet rent faktiskt kan komma till begagnande, om detskulle uppstå tvekan huruvida boet är behörigen företrätt. 1 18 kap. 4 S andrastycket ges f n. en särskild regel med avseende som förfiyter innanbouppteckning har skett. Är rättshandlingen brådskande och är tredje man i godtro, blir rättshandlingen gällande mot boet även om den har företagits utanmedverkan av universell teslamentstagare. Eftersom enligt förslaget bouppteckningalltid skall förrättas när det finns testamente efter den döde, synes detobehövligt med en regel om att motsvarande skall gälla innan dödsboanmälan hargjorts. 1975/76:50 44 Familjelagssakkunnigaanser att den nya bestämmelse som har föreslagits i 21 kap. 19 S första stycketÄB torde få relativt liten praktisk betydelse vid sidan av den redan i sammalagrum intagna regeln. De sakkunniga ifrågasätter därför om den bör införas.Ansvarsordningen blir enligt de sakkunniga även något förvirrande med tanke påatt de ordinära ansvarsreglerna skall komma lill tillämpning, om senarebouppteckning ändock skall förrättas. De sakkunniga påpekar vidare att regelnär avfattad så all ansvarsbegränsningen inträder sä fort anmälan har gjorts,även om tillgångarna överstiger angivna maximibelopp. Regeln kommer därigenom ivisst motsatsförhållande till 14 S och lorde - om den skall införas - börasyfta på fall där de materiella förutsättningarna fördödsboanmälan-eller förbefrielse från bouppteckningspliklen - föreligger och inte på den formellaåtgärden att dödsboanmälan har gjorts. Enligt de sakkunniga infördes gällandebestämmelser i 19 S om ansvarsbegränsning inte av skäl motsvarande dem bakom utsökningslagensregler om utmätningsfrihet, utan bara för att en klar och lättillämplig regelskulle erhållas. Promemorieförslagel kan därför sägas innebära atl man ger tvåolika regler för alt nå ett och samma mål, nämligen en skälig begränsning avansvaret i medellösa bon. Föratt komma bort frän de svårigheter som uppslår medtvå olika regelsystem, vilka dessutom delvis konkurrerar med varandra, skulleman enligt de sakkunniga , kunna tänka sig atl ändra paragrafen på det sättetatt angiven ansvarsbegränsning skall inträda när tillgångarna inte är störreän att förutsättningar för dödsboanmälan - eller undantag frånbouppteckningsplikten - förelegat. Här åsyftar de sakkunniga de angivnagränserna om 5 000 resp. . ej andra förutsättningar för anmälan. Altbouppteckning förrättas efter särskild begäran eller därför alt egendom varenskild bör exempelvis inte föranleda ett vidsträcktare ansvar. Domareförbundetifrågasätter om det finns tillräckliga skäl att vidta sådana formella ändringarsom de som föreslås i 19 kap. 2 S samt 21 kap. 1, 2 och 18 SSÄB. Sådana ändringarförorsakarenligtförbundels mening allmänheten och tillämpande myndigheter mera besvär änverklig nytta. gör liknande anmärkningar. drar slutsatsen att arvsskatt inte avses bliuttagen i de fall när anmälningsförfarandet tillämpas. Enligt förbundets meningtorde detta förhållande kräva vissa följdändringar i AGL. Enligt förbundelsmening kräver promemorieförslagel även en komplettering av övergångsbestämmelsernatill lagen (1969:621) om ändring i ÄB. Arvsanspråk för vissa utomäktenskapligasläktingar födda preskriberas nämligen ibland, om inte arvingenvar känd för dödsbodelägare, boutredningsman eller den som sitter i boet från dödsfallet eller, om bouppteckningen förrättas senare, senast vidbouppteckningen. Det bör övervägas om dödsboanmälan även i detta avseende skalljämställas med bouppteckning och huruvida kännedom om utomäktenskaplig arvingehos Prop.1975/76:50 45