prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Arbetstidsförkortningen tillsammans mednya eller ökade arbetsuppgifter gör att bevakningsorganisationen i förhållandetill tidigare planer behöver utökas med 46 man inom distriktsbevakningen, 30man inom och 3 man vidgränsbevakningen. Med hänsyn tUl att arbetstidsförkortningen förtullverkets vidkommande kommer att genomföras först den 1 januari 1976beräknas för /76 dock endast medel för en utökning av personalenmed 52 man. Medelsbehovet beräknas motsvara kostnaderna för tre tullmästare,sju kusttullmästare, en gränstullmästare, 32 tuUuppsyningsmän, åttakust-uppsyningsmän och en gränsuppsyningsmän ( + . Till drift och underhåll avfortskaffningsmateriel begärs, utöver prisomräkning, en ökning av . för driftkostnader och . Bland driftkostnaderna ingår medel för utvidgade försök med flygövervakning till sjöss, samt bland underhåUskostnadema medel för motorrenovering på en tullkryssare och en av ekonomiska skäl betingad snabbare ersättningsanskaffning av motorfordon. Medelsbehovet iövrigt under anslaget beräknas öka med ca . Den av statsmakternabeslutade omorganisationen ny tullprocedur och ny distriktsorganisation medför att effektivitet ökar inora en lägre kostnadsram. Fulltgenomförda skulle förändringarna beloppsmässigt komma att överstiga detegentiiga O-alternativet. En minskning av resursinsatserna tUlO-alternativnivån redan Prop.1975:1 Bilaga 9 95 /76 skulle innebära mycket stora påfrestningar för verket ochdess personal. Möjligheten att genomföra én sådan minskning är enligtstyrelsens mening knappast realistisk. Det är inte möjligt att i nämnvärdutsträckning reducera den personal som används för trafikexpedierandeuppgifter. Personalminskningen kommer därför i huvudsak att gå ut överkontroll- och tullkriminalgmpperna, vilka haratt svara för srauggelbekämpning, och över den övervakande verksamhet sombedrivs av kust- och gränsbevakningen. Vidare raedför ett uppskjutandeav materielbestäUningar ett ackumulerat medelsbehov till kommande år. Omfattningen av verksarahetbestäms i huvudsak av yttre faktorer som samraanhänger med internationellhandel och transportverksamhet samt raedden av statsraakterna faststäUda tull- och avgiftspolitiken.Tullverkets verksarahet kommer att förändras dels genomfrihandelsavtalen med bl. EG och den därav följande successiva avtrappningenav tullarna vid handeln med berörda länder,dels genom den nya tullprocedur som tUlämpas fr. o. m. den 1 januari1974. Den nya tullproceduren innebär bl. a. att tulltaxering sker med ledningav en av importören avlämnad deklaration. Vidare kan företag raed återkommandeimport få rätt att ta hem sina varor innan de deklareras. med den nya tullprocedureninfördes en ny distriktsorganisation för tullverket.Organisationsförändringarna sker på sådant sätt att näringslivet ges tid attanpassa sig till den nya tullproceduren och skälig hänsyn tas tUl den berördapersonalens intressen i samband med nödvändiga omflyttningar.Generaltullstyrelsen lämnar isamband med sina anslagsframställningar en redogörelse för genomförandetav omorganisationen. Av generaltullstyrelsens redogörelseframgår att tullkamrarna planenligt drogs in på elva orter(, , , ,, , , , , och ).På samtliga dessa orter utom inrättades i stället tullstationer. I Köpinghar styrelsen övergångsvis behållit entulltaxeringsexpedition, hörande till distriktstullkammaren i ,vid sidan av tullstationen för att underlätta övergången till den nyatullproceduren. I har styrelsen på försök inrättat en expedition somär öppen för att ge företagen i trakten (även iGislaved och ) service i exportfrågor och frågor rörande den nya tullproceduren.Distriktstullkammaren i svarar för expeditionen och dess bemanning. Avde tullkammare, som enligt de fastställda organisationsplanerna Prop.1975:1 Bilaga 9 96 skalldras in, återstår endast och . Styrelsen avser att bibehålla dessa i avvaktan på föreståendepensionsavgångar. Tullkamrarna i , ,, , och , som enligt förslagskulle dras in, skall behållas i första hand till den 1 januari 1977.Regeringen kommer att pröva om underlag finns för att bibehållatullkamrarna på dessa orter. Av generaltullstyrelsens redovisningframgår att personalens successivaminskning, som beräknas uppgå tUl 345 tjänsteraän då organisationsförändringarnaär fullt genoraförda, fortgår planenligt och att styrelsen inte funnitanledning att frångå sina tidigare beräkningar härvidlag. För nästa budgetårberäknas tuUtaxeringspersonalen minska med 40 tjänster och bevakningspersonalenmed 15 tjänster. Jag räknar med en minskning av lönekostnaderna enligttullverkets förslag (8). Jag tillstyrker deav generaltullstyrelsen föreslagna ändringarna inom revisionskontoret ochrevisionsbyrån (2, 5) samt de föreslagna förstärkningarna på ekonoraibyrån ochbevakningsbyrån (3, 4). GeneraltuUstyrelsen föreslår vidare att styrelsensstatistiska sektion förstärks i samband med omlagda ADB-rutiner avseendehemtagningssystemet under det att elva biträdestjänster kan dras in påtullstaten. Eftersom det är angeläget med en förbättrad godsredovisningtiUstyrker jag styrelsens förslag (6) och räknar därjämte erforderliga raedelför ändamålet under anslagsposten Automatisk databehandling. har föreslagit attsådan personal inom tuUstaten, huvudsakligen från Stockholra, som under längretid stadigvarande tjänstgjort inom generaltullstyrelsen hänföres tUlgeneraltullstyrelsens personal och avlönas från styrelsens lönekostnader.Styrelsen skulle härigenom tillföras 36 tjänstemän. Då det erfarenhetsmässigtvisat sig att generaltullstyrelsen haft behov att i inte obetydlig omfattninginlåna personal från tuUstaten för löpande arbetsuppgifter och att omföringenär begränsad tUl i hu-vudsak personal inora är jag bereddatt godta den föreslagna omföringen av medel mellantuUstaten och styrelsen (7). Den planerade minskningen av tullstatentUl följd av den nya distriktsorganisationen påverkas inte härav. den nya tuUproceduren varitigång har det visat sig vara svårt att inom stipulerad tid såväl få intuUdeklarationema från hemtagarna, som atthinna med tulltaxeringen. Läget härvid synes dock förbättras. Antaletförsenade deklarationer har varit särskilt stort vid centralatulltaxeringsavdelningen i , där även balansema av icke granskadedeklarationer varit stora. Mot denna bakgmnd finner jag det angeläget att denföreslagna ytterligare taxeringssektionen därstädes kan inrättas. Jag beräknarmedel härför (10). Jag kan även erinra om att har beslutatatt införa Prop.1975: 1 Bilaga 9 97 enförseningsavgift i tullagen för de faU tuUdeklaration inte lämnas inomföreskriven tid (prop. 1974:1.80, SkU 1974: 63,, rskr 1974:387). har i särskUdframställning föreslagit att nuvarandeNyköpings tuUdistrikt ges benämningen NyköpingOxelösundb tulldistriktoch att i samband därmed distriktstullkamraaren till följd av trafikensomfattning flyttas från till . Jag räknar med att så kan ske och har vid anslagsberäkningenbeaktat den av generaltullstyrelsen redovisade minskningen avpersonalen tUl följd hära-v (11), Jag räknar vidare medel för de föreslagna nyatjänsterna för oljebekämpningen m, m. i (12) och för patrullverksamhetpå den nya mellanriksvägenLuleåGraddisBodö (13). Däremot är jag inte beredd att tUlstyrkaförslaget om tiUskapande av underhållssektioner inom tulldirektionernasbevakningskontor (9). Den arbetstidsförkortning förskiftestjänstgörande personal, som för tullverketsdel genoraförs , leder enligt generaltullstyrelsentill att antalet bevakningstjänsteraän behöver utökas. drar successivt in tjänster i samband medgenomförandet av den nya distriktsorganisationcn. Inom bevakningsorganisationenkommer t, o. m. /76 personalen att minska med 60 man.Vidare förändras trafikstrukturen och tUlkomraer nya arbetsuppgifter. Jag ärmot denna bakgrund beredd att tillstyrka debegärda förstärkningarna inom bevakningsorganisationen och räknar medel härföri enlighet med generaltullstyrelsens förslag (14). Under anslagsposten tUl drift ochunderhåU av fortskaffningsmateriel har jag bl. a, räknat medel för fortsattaförsök med flygpatrul-lering inom under nästa budgetår. Jag ärdäremot inte beredd att förorda att försöksverksamheten utvidgas i förhållandetill verksamheten under innevarande budgetår. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört och tUl samiiianställningen hemställer j.g att regeringen föreslårriksdagen att tillTullverket: Förvaltningskostnader för budgetåret 197," 76 anvisaett förslagsanslag av . : Anskaffning av viss materiel 1973./74 Utgift 3 129 448 Reservation 6S2 927 1974/75Anslag 3 500 000 '76 Förslag 3 250 000 Från anslaget bestrids utgifter föranskaffning av fortskaffnings- och radioniateriel rn. 7 1975.1 saml. 1974/75 Beräknad ändring 1975/76 Mindre motorbåtar,motorfordon m. m. 1 355000 275 000 + 695 000 + 695 000 - 720 000 -1020 000 + 175 000 + 75 000 + 150 000 - 250 000 Prisomräkning 665 000kr. För kustbevakningensbehov av större motorbåtar bör medel anvisas för anskaffning av två tulljakter(2 milj. för anskaffning av en dieseldri-ven racerbåt alternativt en svävareav mindre typ. För ersättning av mindre båtar beräknas . Den nyadistriktsindelningen bygger i stor utsträckning på ökad rörlighet inombevakningsorganisationen. För att täcka behovet av tjänstebilar inomtullkriminaltjänsten och distriktsbevakningen behöver /76anskaffas ytterligare sex tjänstebilar och sex släpvagnar för transport avmindre motorbåtar m. ra. föranskaffning av raindre motorbåtar och motorfordon. Medelsbehovet förfortiöpande ersättning och komplettering av telemateriel m. ra, beräknas tUl400 . Medhänvisning till sararaanställningen beräknar jag anslaget tUl 3 250 000kr. Jag har därvid bl. a. räknat medel för anskaffning av två tulljakter ochsex tjänstebUar m. m. Det ankommer på regeringen att fastställa den slutligafördelningsplanen för anslaget. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till : Anskaffning av vissmateriel för /76 anvisa ett reservationsanslag av . är centralförvaltningsmyndighet med uppgift att tillverka mynt och medaljer. I raån avresurser får verket mot ersättning utföra även andra arbeten. Chef för myntverket är en myntdirektör.Inom verket finns tre enheter, nämligen en för administrativa ärenden, en förtillverkning av mynt och medaljer samt en för materialkontroll. Verketspersonal uppgår till 51 personer, varav 6 handläggare. EnUgt beslut vid 1971års riksdag har myntverket omlokaliserats till Eskilstima. 1975:1 Bilaga 9 99 Kostnadema för myntverkets verksamhetbestrids f, n. från två anslag, nämligenförslagsanslaget : Förvaltningskostnader och reservationsanslagetMyntverket: Nyanskaffning av vissa maskiner m.m. Innevarande budgetår uppgår anslagen till resp. . På driftbudgetens inkomstsida är under rubriken i statens verksamhet upptagen en inkomsttitelbenämnd Inkomst av myntning m, ra,, vilken innevarande budgetår ärberäknad till 50 railj, kr. Detta belopp avser värdet av vid myntverketproducerade mynt och medaljer med avdrag för materialkostnader. Värdet avproducerade mynt sätts därvid till detnominella värdet av de utväxlade mynten. Det formella beslutet ommyntpräglingens storlek meddelas i de myntnings-lov som regeringen bevUjar efter förslag av myntverket. För medaljtillverkningengäller kungörelsen (1958:230) med taxa för lösen av raedal-jer vid myntverket. Verkets produktion av mynt /73 till ca 220 milj.stycken. Under /74 kunde omlokaliseringen inte genomförasutan produktionsminskning, varför årsproduktionen under detta budgetår endastuppgick tUl ca 164 milj, stycken. Under innevarande budgetår beräknasårsproduktionen åter vara uppe i normal omfattningoch under /76 uppgå till ca 230 milj. stycken. Myntverketsnya lokaler och maskinpark medger eraellertid en större årlig produktion. Myntverketsmedaljtillverkning utgörs till större delen av beställningsarbeten, raenäven av statliga belöningsraedaljer och verkets egna utgåvor. Under /74tUlverkades närmare 6 000 medaljer till ett värde av ca . /73 tUlverkades å andra sidan närmare 20 000 medaljer, varsvärde uppgick till inemot . Tillskillnad från mynttUlverkningen kan medaljtUl-verkningen inte anses soramyndighetsutövning. I anslagsäskanden för tidigare budgetårhar myntverket anfört att medaljtillverkningeni framtiden borde ges en mera affärsmässig inriktning, men att det saknats möjligheter tUl enspecificerad kostnadsredovisning för medaljtillverkningen. Sora ettförsta steg skuUe emellertid den fastställda taxan för lösen av medaljer kunnaupphävas. Förutsättningar fören åtskild kostnadsredovisning föreligger nuraera enligt verkets uppfattning. Medaljer har alltraer börjatuppmärksararaas som konstföremål och samlarobjekt,vilket innebär att medaljer förekoramer som handelsvara i en helt annanomfattning . finner det angeläget raed långa tillverkningsserier inom medaljtillverkningen och en jämn arbetsbelastningoch därmed en god lönsamhet. Detta kan uppnås genom 1975:1 Bilaga 9 100 attmyntverket inte endast passivt avvaktar offertförfrågningar och beställningarutan i stället mera aktivt vänder sig tUl medaljutgivare och dessutom har ettprogram för egen medaljutgivning. För att möjliggöra en mera affärsmässiginriktning av medaljtillverkningen föreslår myntverket att verketsmynttillverkning och dess medalj-tillverkning åtskiljes så attmynttillverkningen även fortsättningsvis finansieras över anslag påstatsbudgeten under det att raedaljtillverk-ningen finansieras genom intäkter.MedaljtUlverkningen bör således i likhet med vad som är vanligt på andra hållinom statlig uppdragsverksamhet ske över ett förslagsanslag om ,varvid kostnaderna får täckas av inflytande intäkter. Hämtöver behövs förutjämning av likviditeten en rörlig kredit av . Vid sidan av den normala präglingen ochdistributionen av mynt, inkl. minnesmynt, kan det bli aktuellt attiordningställa och försälja särskilda förpackningar med mynt församlarändamål. Även denna verksamhet och andra speciella uppdrag utanför dennormala myntframställningen bör enligtmyntverkets uppfattning anslags- och redovisnings-mässigt behandlas påsamma sätt som medaljproduktionen. har föreslagit att den dei avmyntverkets verksamhet, som avser medaljtUlverkningoch alltså ligger vid sidan av den mera myndig-hetsbetonademynttillverkningen, ges en mera affärsmässig inriktning. I första hand skulledetta kunna ske genom att den av regeringen fastställda taxan för medaljlösenupphävs och en friare prissättning på verkets produkter kommer till stånd.Eftersom det numera finns möjligheter att i redovisningen åtskiljamedaljtillverkningen från mynttillverk-ningen bör enligt verkets meningdessutom kostnaderna för avlöningar och omkostnader för medaljtillverkningeninte längre finansieras över statsbudgeten utan med de intäkter som inflyterfrån försålda medaljer. MedaljtUlverkningen beräknas kunna uppvisa ettöverskott i förhållande till nedlagda kostnader. Jag delar myntverkets uppfattning attmedaljtillverkningen m. m. bör omvandlas till en ren uppdragsverksamhet och attmyntverket bör ges möjligheter att kunna uppträda pu medaljmarknaden iaffärsmässiga former. Medalj tillverkningen utgör ett naturiigt och värdefulltkomplement till mynttUlverkningen genom att verkets produktionskapacitet kanutnyttjas effektivare och jämnare. Någon ändrad organisation av verket är inteaktuell utan omläggningen begränsar sig till formerna för finansiering ochredovisning av verksamheten. Jag kommer att vid min anmälan av anslagen tillmyntverket för nästa budgetår att utforma anslagskonstruktionen i enlighet medmyntverkets förslag. Den gällande taxan för medaljlösen bör upphävas i sambandmed anslagsomläggningen och ersättas med en bestämmelse att taxan får bestämmasav myntverket.Gmnderna för den framtida taxesättningen bör av myntverket utformas i samråd med riksrevisionsverkét. Det ankommer på regeringenatt besluta härom liksora ora erforderliga ändringar i myntverkets instmktion. 3 766 000 3 854 000 1973/74 Utgift 3 053 573 1974/75 Anslag 1975/76 Förslag Beräknad ändring 1975/76 (14 000) Underhäl/s- och förbruknings- (5 000) (- 5 000) (- 5 000) Pris-och löneomräkning m. m. 196 ÖOO kr., varav . avser höjt lönekostnadspålägg. Kostnader som hänförstill medaljtillverkning och enligt verkets förslag till ändrat anslagssysteminte längre bör bekostas från detta anslaguppgår till sammanlagt . underhålls- och förbrukningsmateriel och . Isamband med en ökning under /76 av myntproduktionen, varom verket avgett särskiltförslag, behövs sammanlagt . lönekostnaderför sex mynttekniker, . underhålls- ochförbrukningsmateriel, . kostnaderför myntutväxling och . Genomförande av0-aIternativet skulle leda till aft mynttillverkningen minskades med ca II milj. stycken. skulleutgivandet av de nya mynten med anledningav tronskiftet försenas. prop.1975:1 Bilaga 9 102 Jag biträder myntverkets förslag ochräknar därvid bl. a. en muisk-ning avanslaget med . i samband raed omläggningen till uppdragsfinansieringav medaljtillverkningen. En konsekvens av denna omläggning blir vidareatt inkomsttiteln av myntning m. m. fr. o. m. nästa budgetår intekomraer att innefatta inkomster från verkets medaljtUlverknuig. Det är angelägetatt efterfrågan på mynt kan tiUgodoses bättre. Jag kommer senare denna dag vid min anmälanav utgifter på tiUäggsstat riksstaten /75 att förorda att ytteriigare maskinkapacitet tillförsmyntverket för att myntpioduktionen skall kunna ökas väsentligt. Jag beräknarunder detta anslag medel för de ökade driftkostnader den ökade produktionenkräver i enlighet med myntverkets förslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att till : Förvaltningskostnader för /76 anvisa ettförslagsanslag av . Nytt anslag (förslag) 1 000 Under detta anslagbör redovisas kostnader och intäkter för av myntverket bedriven uppdragsverksamhet, främst i form avmedaljtillverkning. Under /76 beräknasverksamhetens omslutning komma att uppgå tUlca 1,8 railj. Medaljtillverkningen beräknas orafatta ca 28 OÖO medaljer, inkl. statiigabelöningsmedaljer. Verksamheten beräknas sysselsätta fem anställda. Med hänvisning tillvad jag anfört om myntverkets medaljtillverkning förordar jag att ett förslagsanslag av ett formellt beloppom . förs upp i statsbudgeten för nästa budgetår för redovisningen avmyntverkets uppdragsverksamhet. Jag räknardärvid inte med att någon nettobelastning skall uppkomma på anslaget,utan att verksaraheten skall vara ekonomisktbärkraftig. För att lösa tillfäUiga eller säsongmässiga likviditetsproblem och för att tiUgodoseeventuella behov av ökat rörelsekapitalbör myntverket få disponera en rörlig kredit i i likhet medannan statlig uppdragsfinansierad verksamhet. I enlighet med vad myntverket föreslagitbör även iordningställande och försäljning av särskilda myntförpackningar församlarändamål hän- Prop.1975:1 Bilaga 9 103 föras till den här aktuellauppdragsverksamheten. Detsamma bör gälla för andra speciella uppdrag vid sidartäv den normala myntframställ-ningen. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Myntverket:Uppdragsverksamhet för /76 anvisa ett förslagsanslag av 1 000kr. 1973/74 Utgift 1416734 Reservation U 354 448 1974/75 Anslag 1150000 1975/76 Förslag 100000 ' Anslaget : Nyanskaffning av vissamaskiner m. m. Från anslaget bestridsutgifter för anskaffning av mera kostnadskrävande maskiner och apparater tUlrayntverket. För ersättnings-,korapletterings- och nyanskaffningar av utrustning under /76behövs . Jag kommer senare dennadag vid min anmälan av tilläggsstat till riksstaten för innevarande budgetår attförorda att ytterligare medel anvisas under detta anslag för inköp av bl, a,tre myntpräglingspressar. Mot denna bakgrund kan anslaget i statsbudgeten /76 begränsas till . Jag anser vidare attanslaget : Nyanskaffning av vissa maskiner m, m, fr, o, m, nästabudgetår bör benämnas : Utrustning, Den behållning som vid utgångenav /75 finns kvar på det äldre anslaget bör föras över tillanslaget : Utrustning, Jag hemställer att regeringen föreslår att tUl Myntverket:Utrustning för /76 anvisa ett reservationsanslag av . 1973/74 Utgift 75691 511 1974/75 A.nslag 82 460 000 1975/76Förslag 95 340 000 är delscentral förvaltningsmyndighet i fråga om beskattning, uppbörd av skatt,folkbokföring och val, för tUlverkning och försäljningav alkoholhaltiga varor samt alkoholfrågor, dels centralmyndighet föradministration av exekutionsväsendet, allt i den mån uppgifterna ej ankommer påannan myndighet. Verket är dessutom beskattningsmyndighet för sjömansskatt, kupongskatt och punktskatter. leds av en styrelse.Chef för verket är en generaldirektör som även är styrelsens ordförande. Dennehar närmast under sig en överdirektör. Verket är organiserat på niohuvudenheter, nämligen en för verkets administration, en för rättsärenden, enför direkt skatt, en för indirekt skatt, en för kontroll och revision, en föradministration av exekutionsväsendet, en för folkbokföring och val, en fördriftteknik och en för alkoholärenden. Dessutom finns en enhet för allmännaombud och ett sekretariat for verksledningen. Inom finns en nämnd förrättsärenden och sjömansskattenämnden. Till verket är energiskattenämnden ochreklamskattenämnden knutna. Beräknad ändring 1975/76 4- 8 547 000 (65 000) (+ 35 000) Expenser för eget behov (116 000) (+ 188 000) Expenser för annat än eget behov 4- 2 000 000 + 1 755 000 Verksamheten under nästa budgetår kommeri hög grad att präglas av den satsning på att förbättra skatteadministrationeni första instans, som anser ytterst angelägen och där ettprincipförslag har redovisats tUl Kungl,Maj;t, samt av infasning och stabUisering av nytillkomna relativtsvåradministrerade punktskatter. Den satsning på ökade resurser för taxerings-och skatterevision som skett, särskilt , medför krav påledning och på utveckling av revisionsmetoder. Vidare kommer riksskatteverketsuppgift att vara centralmyndighet för administration av exekutionsväsendet attkräva stora insatser såväl under nästa budgetår som därefter med hänsyn tiU att 1975:1 Bilaga 9 105 kronofogdemyndighetemassätt att utföra sina uppgifter har stor be lydelse för den enskilde och är avekonomisk vikt för samhället. , arbetsuppgifter och arbetsformer kan förutses komma attavsevärt förändras , 1, Pris-och löneomräkning m, ra, , varav , avser höjt lönekostnadspålägg, 2, Antaletbesvär tUl mellankommunala skatterätten, där allmänna ombudet skall föra statens talan, ökadekraftigt , Även antalet av aUmänna ombudet anfördabesvär steg. Utvecklingen kan förutses medföra ytterligare ökning av antaletbesvärs-mål , En förstärkning behövs hos allmänna ombudet med enförste byråsekreterare ( + ,). Ökningen av antaletbesvärsmål och av granskningsverksamheten föranleder ökat behov av arbetskrafthos allmänna ombudet. Två biträdestjänsterbör inrättas ( + ,), Göromålen fullgörs f. n. av extra arbetskraft, 3, Trotsanlitande av tUlfällig arbetskraft har arbetsbalanser uppkom mit inom personalsektionen.Svårigheter har förelegat att hinna med personalsociala frågor ocharbetarskyddsfrågor. Arbetet med företags nämndsverksamheten ökar i omfattning. Inom sektionen bör en till fälligt inrättad tjänst som förstebyråsekreterare permanentas ( + . Den kraftiga ökningen av personal harmedfört att personalsektionen har utökatsmed tre extra bhräden för att kunna bemästra personaladministrativa uppgiftersamt expeditions- och skrivgöromål. Dessa bör föras upp på personalplan( + ,), 4, Riksskatteverkethar haft en byråassistent med uppdrag att vara föreståndare förverkets centralarkiv. Eftersom ett stadigvarande behov härav föreligger bör en tjänst inrättas (.) 5, Den pågåendeöversynen av lokal skattemyndighets organisation visar att personalutbildningenbehöver förstärkas. Utbildningsunderlag har framställts endast förvissa avgränsade arbetsrutiner. Initialt krävsen omfattande arbetsinsats och minst en kvalificerad handläggareför uppföljning och drift. Utbildningsenheten bör förstärkas med enbyrådirektör ( + . avses ett nyttutbildningssystem genomföras för den av verketbedrivna fackutbildningen på skatteområdet.