prop · FY0323 · 1975-12-31 00:00:00 — Många uppgav också, att de inte orkade med att bådeförvärvsarbeta pä heltid och sköta studierna på ett för dem tillfredsställandesätt. Underdet fjärde försöksäret, 1973/74, förlades försöksverksamheten helt tillNorrbottens län. Verksamheten omfattade detta år dels anställda med skiftarbeteeller obekväm arbetstid inom industrin och vårdsektorn, dels personer bosattai.mer eller mindre utpräglad glwbygd, Ilikhet med tidigare försöksår prövades under det fjärde försöksåret vissaåtgärder, som var avsedda att underlätta deltagande- i studier för de personersom tiUhörde de ovannämnda målgrupperna. Bland de skiftarbetande inomgruvindustrin och bland den schemabundna vårdpersonalen gjordes fortsattaförsök med studier förlagda på betald arbetstid. För att pröva att kompletteracirkelstudierna med en mera intensiv studieform erbjöds vissa deltagargruppermöjlighet att studera på folkhögskola. Studierna ochstudiematerialet var, i likhet med tidigare försöksår, kostnadsfria. Dessutomkunde deltagama söka studiestöd för extra kostnader, som uppstod i samband medstudierna. Följandemålgmpper, orter och rekryteringsfrämjande åtgärder ingick i det fjärde åretsförsöksverksamhet: Antal kontaktade = 105 Personalmed schemalagd arbetstid inom värdsektorn Antal kontaktade = 100 Personerbosatta i glesbygd i Gällivareoch kommuner Antal kontaktade = 1 223 Personerbosatta i glesbygd i och kommuner Antal kontaktade = 641 Andel kontaktade som önskade delta i FÖVUX IV Andel kontaktade som inte önskade delta i FÖVUX IV Resultat av den uppsökande verksamheten i FÖVUX IV, procent 1,AnstäUda med skiftarbete inom gravindustrin Sammanlagtanordnades sex studiecirklar på två olUca arbetsplatser i Kimna för anstäUdamed skiftarbete inom gruvindustrin. Studieorganisatörerna sökte upp anstäUdamed skiftarbete och erbjöd dem cirkelstudier med kompletterandefoUchögskolekurser på betald arbetstid. 2.Personal med schernalagd arbetstid inom vårdsektorn Sammanlagtanordnades åtta studiecirklar på en arbetsplats i för personal medschemalagd arbetstid inom vårdsektorn. StudieviUkoret var detsamma som för deskiftarbetande inom gmvindustrin, dvs. cirkelstudier och folkhögskolekurser påbetald arbetstid. 1975: 23 78 Personerbosatta i glesbygd i och Bodens kommuner Sammanlagtanordnades 25 studiecirklar i glesbygd i och Bodens kommuner. Dekontaktade personerna inom denna målgmpp erbjöds fritidsstudier medkompletterande folkhögskolekurser. 4, Personerbosatta i glesbygd i och kommuner SammarUagtanordnades 65 studiecirklar i glesbygd i och GäUivare kommuner. För attge befolkningen i små byar en utbildningsservice, som kan jämföras medtätorternas, bedrevs uppsökande verksamhet i mera extrem glesbygd. Studiernaföriades så långt möjligt till deltagarnas hemort. ansåg att tillräckligt med erfarenheter redan hade vunnits i fleraviktiga avseenden, minskades utvärderingsinsatserna betydligt under det fjärdeförsöksåret jämfört . I likhet med tidigare försöksår fylldestudieorganisatörerna i en blankett för varje person de kontaktade, och utifråndessa uppgifter har resultatet av den uppsökande verksamheten beräknats.Dessutom har de som anmält sig men inte påbörjade och de som avbröt studiernatelefonintervjuats. I slutet av läsåret utsändes vidare enkäter tUl ett urvaldeltagare och cirkeUedare och tiU samUiga medverkande folkhögskollärare. Underdet fjärde försöksåret kontaktade studleorgam'satörerna sam-maiUagt 2 069personer från de olika målgmppema. Bland de uppsökta inom gmvindustrin var 75 %intresserade av studierna. Bland den schemabundna vårdpersonalen var intressetför studier på betald arbetstid ännu större. Av dem som kontaktades inom dennamålgmpp önskade delta. Betydligt mindre intresse för studier förelåg blandde kontaktade personerna i glesbygdsområdena. Av de uppsökta i ochBodens kommuner anmälde sig tUl , medan motsvarande andelför och kommuner uppgick tUl (figur 4). Avde fyra erbjudna ämnena var svenska det som totalt sett var mest önskat. 33 %valde att läsa detta ämne. Engelska valdes av , samhällskunskap av ochmatematik av . Deltagarnamed skiftarbete eller obekväm arbetstid inom industrin och vårdsektorn samt desom rekryterats från glesbygd i och Bodens kommuner kompletterade dereguljära cirkelstudierna med ämneskurser vid folkhögskola. Under dessa deltogäven cirkelledarna, vUka då ofta medverkade som gruppledare. Vid studiernasslut tUlfrågades deltagarna om värdet av dessa kurser. av de 118deltagare, som deltagit i ämneskurserna, ansåg att dessa varit mindre givande.De övriga deltagarna svarade att folkhögskolekurserna varit mycket ellerganska givande. Även berörda cirkelledare och folkhögskollärare Antal uttagna deltagare = 42 Personalmed schemalagd arbetstid inom vårdsektornAntal uttagna deltagare = 40 I Andel som fullföljdestudierna Andel som avbröt studierna Andel som ej påbörjade studierna Studiernas varaktighet i FÖVUX IV för de uttagna deltagarna medobekväma arbetstider inom gruvindustrin och vårdsektorn, procent Personerbosatta i glesbygd i och Bodens kommuner Antal uttagna deltagare = 199 Personerbosatta i glesbygd i och kommuner Antaluttagna deltagare' = 382 SÄHSy Andel som fullföljde studierna Andel som avbrötstudierna Andel som ej påbörjade studierna a) Närvarolistor frän 3 studiecirklar saknas pga att studiernafortfarande pågick vid utvärderingstidpunkten Studiernas varaktighet i FÖVUX IV för de uttagna deltagarna bosatta iglesbygd, procent 1975: 23 80 ombadsge omdömen om ämneskursema vid folkhögskolan. De svar som därvid erhölls vargenomgående mycket positiva. Denövervägande andelen deltagare, som uttogs tiU cirklarna, fullföljde studierna.Bland deltagarna med schemalagd arbetstid inom vårdsektorn fiUlföljde samtiigacirkelstudiema. Bland deltagarna med skiftarbete inom gmvindustrin var likasåandelen som fuUföljde studierna stor, . Omkring två tredjedelar avdeltagarna i glesbygdscirklar fullföljde studierna (figur 5 samt figur 6). enkät som utsändes till deltagarna vid studiernas slut tUlfrågades dessabl. a. om studierna hade motsvarat de förväntningar, som deltagarna haft närde anmälde sig. Drygt två tredjedelar av dem som fullföljde studierna i deolika deltagargrupperna ansåg att studierna motsvarat eller överträffat deförväntningar, som de hade haft vid studiernas början. bedömning har FÖVUX' goda resultat varit möjliga på gmnd av attföljande viUkor varit uppfyUda: Rekryteringenhar gjorts genom uppsökande verksamhet. 2, Somuppsökare har använts personer som i regel själva tiUhört målgruppen, t, ex. fackliga studieorganisatörer på arbetsplatser och för troendevalda i handikapporganisationer. Studieorganisatörernahar varit utbildade för sin uppgift, 4, Studiemahar bedrivits i studiecirkelform (under det fjärde försöks- året kompletterad med ämneskurser vid folkhögskola), varigenom studie takt och studiematerial kunnat avpassas efter deltagarnas behov och studiefömtsättningar. Studiecirklarnahar anordnats av målgruppen närstående studie förbund, 6, Studierna har varitkostnadsfria för deltagarna, 7, Förmånligare studievUlkor än inormala cirkelstudier har förekommit i vissa fall (studier helt eller delvispå arbetstid, studiestöd, stimulansbidrag). 8, I samband med studier påarbetstid har i allmänhet funnits ett fungerande system med ersättare påarbetsplatserna. 9, I samband med uppsökandeverksamhet bland anstäUda har planeringen av studiernas tidsmässiga ochlokalmässiga förläggning genomförts i samarbete mellan studieförbund,fackförening och företag. I samband med uppsökandeverksamhet bland hemarbetande kvinnor har studiestödet inneburit möjlighet attfå hjälp med barntillsyn. I samband med uppsökandeverksamhet bland handikappade har studiestödet inneburit möjlighet att få hjälpmed färdtjänst och olika slag av tekniska hjälpmedel. I samband med uppsökandeverksamhet i glesbygd har studierna lokaliserats på sådant sätt att problemenmed de långa restiderna minskat. 4.1.7Några studieformer Inom vuxenutbildningen FÖVUXpäpekar att grupparbetets stora betydelse vid inlärningen har uppmärksammatsalltmer och att gruppstudier förekommer förutom i studiecirkeln i ett flertalundervisningsformer inom såväl det allmänna som det enskildaundervisningsväsendet. Studiecirkelnsom studieform växte fram utifrån den sociala situation, som rådde vid börjanav och blev den dominerande arbetsformen inom det fria ochfrivilliga folkbildningsarbetet. Trots den kvantitativa och kvalitativatUlväxten finns grunddragen fortfarande kvar. Gmndläggande för cirkelarbetet ärden kamratiiga samvaron och diskussionen samt de informeUa persoiUigakontakterna meUan deltagarna. Utredningen behandlarockså cirkelledarens roll och uppgifter och påpekar att för att cUkelledarenskall ha möjlighet att uppfyUa de stora krav som ställs av deltagare ochkursanordnare, måste studieförbunden se tUl att alla ledare får en meningsfuUoch vuxenanpassad cirkelledar-utbUdning. Inlärningssituationen istudiecirkeln befrämjas av att antalet deltagare är litet. Alla ges därigenommöjlighet att delta i diskussionen. Samarbetsförmåga, tolerans ochuppriktighet främjas, vUket är positivt för inlärningssituationen. Deltagarnasskiftande erfarenheter från samhäUs-och arbetsliv utgör även positiva drag isammanhanget. För att studie-cirldarna skall bli effektiva och givande måstedeltagarna gemensamt formulera målen för studierna. Många deltagare istudiecirklar har inte någon större studie- eUer grupparbetsvana, men det harvisat sig i bl. a, FÖVUX' försöksverksamhet, att när studierna en gångpåbörjats vill mänga av deltagarna gäma fortsätta med cirkelstudier. Utredningen erinrar om attstudiecirkeln är en speciell studieform skapad för vuxna och att friheten iarbetsformerna, den lugna studietakten, de informella och kamratligaarbetsformerna samt frånvaron av konkurrens, kunskapsprov m. m, görstudiecirkeln tiU en trivsam och lockande studiemUjö, Trotskonkurrens frän de läroplansbundna och kompetensinriktade studieformerna harstudiecirkeln haft en kontinuerlig tillväxt inom den expanderandevuxenutbUdningen. Internat-och externatkurser vid folkhögskolor är en kombination mellan gmppstudier ochstudier i mer koncentrerade former. Folkhögskolan skUjer sig från den övrigafolkbUdningen genom att vissa kurser är 6 1975.1 saml. 1975: 23 82 yrkesinriktadeeller förberedande inför yrkesbetonade studier. Dessutom förekommer vissakompetensim-iktade kurser. Man avviker avsevärt från det allmänna skolväsendetsundervisnings- och arbetsformer. Inom folkhögskolan förekommer vinterkurser ochämneskurser. Arbetsformerna under ämneskurserna skiljer sig inte nämnvärt fråndet vänliga cirkelarbetet. Grupparbeten och andra samarbetsformer förekonuneräven under dessa kurser. Under FÖVUX' fjärde och femte försöksär har medpositivt resultat prövats kombinationer av studiecirkelverksamhet och kortaämneskurser vid folkhögskola. Ämneskurserna är en expansiv del avfolkhögskolornas verksamhet. 4.1.8 Någraprojekt inom vuxcnpedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete FÖVUXkonstaterar att den forskning, som behandlar de kortutbU-dades studiesituation,fortfarande bedrivs i liten skala jämfört med forskningen omuniversitetsstuderande och studerande inom ungdomsskolan. /63 finnsett särskUt anslag i Sö:s budget för forsknings- och utvecklingsarbete /75 är 26,6 milj, kr, varav 4,3 mUj. eller anslås tiUpedagogiskt utvecklingsarbete med inriktning på vuxenutbUdningen. Blandpågående av SÖ finansierade projekt kan följande nämnas: Rekrytering,uppsökande verksamhet, samordning i vuxenutbUdningen Studiebehovoch studiehinder i vuxenutbildningen Rekryteringtill och metoder vid vuxenundervisning 4.1.9 SVUXoch andra reformer av betydelse för vuxenutbildningen SVUXframhåller att man bör se förslaget om nytt studiesocialt system för vuxna isamband med andra förslag på vuxenutbildningens område. Hit hör förslaget tiUlag om rätt tiU ledighet för studier, förslag av KAMU och förslag från FÖVUX. Medhänvisning till utredningsuppdraget diskuterar SVUX vilka kriterier som skallföreligga för att en person skall belecknas som vuxenstuderande samt vilkavuxenstuderande som skall ges ett förbättrat studiestöd. Studiehjälpenär ett allmänt studiestöd för alla studerande under i gynrmasialutbildning. Vissa delar inom studiehjälpen är differentie- 1975: 23 83 rademed hänsyn till bl. a. föräldrarnas ekonomi och antal syskon. Studiemedel, somutgår för eftergymnasial utbUdning och gymnasial utbUdning för personer över20 år, beviljas utan hänsynstagande till föräldrarnas ekonomiska förhållandeneller bostadsort. Studiemedel är däremot behovsprövade med hänsyn till denstuderandes och hans makes ekonomi. Syftetmed en åldersgräns för rätt till studiehjälp är att markera när enstuderande skall betraktas som ekonomiskt fristående från föräldrarnasekonomiska situation. Närdet gäller att avgränsa eller definiera grupper som är i behov av ett bättrestudiestöd än det nuvarande finns det enligt SVUX anledning att ta fasta på omden studerande tidigare förvärvsarbetat. Den som under inte alltför kort tidförsörjt sig själv genom förvärvsarbete har i första hand behov av ettförbättrat studiestöd. SVUX föreslår att som kvalifikationskrav för rätt tiUett särskUt vuxenstudiestöd skaU gälla viss minsta tid på arbetsmarknaden. SVUXframhåller att det nuvarande studiestödets maximibelopp är avvägt mot denormala behoven hos dem som börjar studera direkt efter ochgymnasieskolan. Framför allt vuxna med inkomster av förvärvsarbete harsvårigheter att finansiera sin utbUdning. Speciellt gäller detta förfamiljeförsörjare. SVUXhar uppskattat att studiestödet kompenserar årsinkomster på upptill . Inkomster därutöver innebär för den studerandesänkt levnadsstandard vid övergång till studier. Enligt SVUX är detoacceptabelt att studiestödet inte möjliggör försörjning avstudier för dem som har genomsnittlig in-dustriarbetarinkomst. Detstudiesociala stödet bör således öka så att det motsvarar denna inkomstnivå. Inuvarande studiestöd gäller att studiemedlen reduceras vid ett basbelopp på . om inkomsten under det aktueUa kalenderhalvåret överstiger ca 3 500 kr.överstiger inkomsten ca . medför reduktionsreglernaatt studiemedel inte kan bevUjas. För deltidsstuderande börjar reduktionen viden halvårsinkomst på ca . och studiemedel kan inte beviljas ominkomsten överstiger ca . Särskiltoförmånliga är nuvarande regler för dem som bedriver studier endast någramånader av . EnligtSVUX bör studiestödet täcka förlusten av förvärvsinkomst. SVUX framhåller attstudiestödet inte skaU reduceras av att vederbörande under den del av terminendå studier inte pågår har inkomster som kan anses normala. Reglema bör såledesi första hand ändras för 1975: 23 84 demsom deltidsstuderar eller endast studerar än en normalstudietermin. Mednuvarande regler reduceras studiemedel ora makes inkomst överstiger 17 000 kr.under ett halvår och studiemedel slutar utgå om makes inkomst överstiger 30 800kr. om inte rätt till bamtiUägg föreligger. Deimabehovsprövning mot makes inkomst kan medföra stora ekonomiska svårigheter förden som vUl studera. Kritik har riktats mot att rätten tiU studiemedel påverkasav makens inkomster. KritUcen grundar sig bl. a. på uppfattningen attsamhället i största möjliga utsträckning skall betrakta vuxna människor somäven ekonomiskt självständiga individer. SVUX' principiella uppfattning är helt bör avskaffa reglerna om behovsprövning mot makes ekonomi, menkommittén begränsar sitt förslag i detta avseende till stödet för vuxenstuderande. Ifråga om förmögenhetsprövning gäller att studiemedlen reduceras med en femtedelav den del av förmögenheten som överstiger . För gift studerande läggsförmögenheten samman med makens förmögenhet. Den gemensamma förmögenhetenverkar reducerande på studiemedlen om den överstiger . SVUX'uppfattning är att hänsynstagandet till makes ekonomiska förhållanden överhuvud taget bör avskaffas vid bevUjande av studiestöd. SVUX föreslåremellertid inga förändringar när det gäller hänsynstagande tiU egenförmögeiUiet. Studiemedlenbestår av ett bidrag på ca . per läsår och ca 10 000 kr.som skall återbetalas. Därtill kan utgå barntillägg som äråterbetalningspliktigt. SVUXpåpekar att den vuxne inte bara har svårigheter att finansiera sina studierutan han får i förhållande till den ungdomsstuderande studieskulder förstudier på lägre nivåer. Dessutomhar de vuxna i många fall att återbetala studieskulden. EnligtSVUX' resonemang är studiebidragets väsentliga funktion att mmskaåterbetalningsbördan efter studiernas slut. gäller att dettotala studiestödet dvs. bidrag och återbetalnings-plUctiga studiemedel måste öka om man vill ge större grupper möjligheter att klara sin försörjningunder studietiden. SVUX framhåller att man måste vidta åtgärder för att minskaåterbetalningsbördan för dem som bedriver studier i vuxen ålder. SVUXför ett resonemang om olika metoder att begränsa återbetalningsbördan ochdiskuterar därvid bl. a. alternativet med viss avskrivning avåterbetalningsmedel. Kommittén avvisar emellertid derma lösning, bl.a, medhänvisning tiU att siudiestödstagaren därigenom inte får en klar bild överåterbetalningspUktens omfattning när han ikläder sig den, och föreslår istället en förbättrmg av studiebidraget. Förslaget motiveras med att en rimUgmålsättning är att vuxenstuderande inte efter studiernas slut skall drabbas avhårdare återbetalningsbörda än ung- Prop.1975: 23 85 domsstuderande.För att denna målsättning skall kunna uppnås måste studiebidraget vara så stortatt det kompenserar dels för den kortare återbetalningstid som i princip stårtill förfogande för en vuxenstuderande, dels för den ökning av det totalastudiestödet som kan vara nödvändigt för att den enskilde skall bedrivavuxenstudier. 4.1.12Remissopinionen om SVUX' debattskrift Allmärmasynpunkter på de vuxnas studiefinansiering SVUXavlämnade en debattskrift (SOU 1971: 80). Vuxna, utbildning,studiefinansiering. Ett stort antal myndigheter och organisationer ombads attlämna synpunkter på denna. SVUX redovisar i sitt betänkande en sammanfattningav inkomna synpunkter. 1973: 54 s, 4754 har debattskriften och inkomnasynpunkter på denna utförligt redovisats, I det följande lämnas därför endasten kort översikt över de inkomna synpunkterna. Idiskussionema kring debattskriften har betydande intresse ägnats frägan om attfinna en lämplig avgränsning av den grupp vuxna som behöver annat studiestöd ändet som finns . De flesta remissinstanserna anser att en avgränsningefter de studerandes ålder inte är tillfredsställande. Det är hävdade de den studerandes faktiska situation och inte älder som är utslagsgivande förbehovet av studiestöd. När det gäUer att definiera vuxenstuderande bör enhgtflertalet remissinstansers uppfattning omfattande erfarenhet av förvärvsarbeteeUer därmed jämställd sysselsättning utgöra en viktig utgångspunkt. anföremellertid att det viktiga är att man fyllt eftersom man därefterförsörjer sig själv och är ekonomiskt självständig. Endominerande uppfattning bland remissinstanserna är enligt SVUX attstudiemedelssystemet bör utgöra utgångspunkt för förändringar som underlättarvuxenstudier. Altemativet att skapa ett nytt studiesocialt system för vuxnaavvisas. I deflesta yttranden har kritik framförts mot att studiestödet är beroende avmakes ekonomiska förhällanden. ÖverbryggandeutbUdning är enligt SVUX ett av de väsentiiga målen för vuxenutbildning. Dendefinieras i SVUX' debattskrift som all vuxenutbildning på nivåer som ungefärmotsvarar högstadium och för personer som inte erhållitgymnasial utbUdning. Remissinstanserna har redovisat delade meningar rörandefrågan om gymnasial utbUdning bör betraktas som överbryggande utbildning. SVUXredovisar att man i många yttranden påpekat att vuxnas utbildningsbehov oftaskiljer sig från ungdomars och man ifrågasätter om ungdomsskolansnivåuppdelning utan vidare bör överföras till vuxenutbildningen. 1975: 23 86 Flertaletremissinstanser framhåller att det är nödvändigt att vuxenutbUdningen till enbetydande del sker i form av fritidsstudier, eftersom dessa inte ställer sammakrav på studiesocialt stöd till deUagarna som hel- eller deltidsstudier. Iandra yttranden påpekas att hel- och deltidsstudier i många fall är den endatänkbara studieformen för att de studerande t. ex. snabbt skall nå fram tillstudiemålet. Framför allt gäller detta för mera direkt yrkesinriktade studier.Enligt LO bör man söka sig fram via ett system med kortare perioder av hel- ochdeltidsstudier på ev. varvade med fritidsstudier. LO framhållerstudiecirkeln som en lämplig studieform för vuxna. Formernaför de vuxnas framtida studiestöd Närdet gäller formerna för de vuxnas studiestöd framhåller SVUX attremissinstanserna i aUmänhet anser att man redan från början klart börprioritera de områden öch de grupper som man anser vara mest angelägna. Iflertalet yttranden anges det som mest realistiskt att räkna med att ett studiestödför hel- och deltidsstuderande vuxna delvis måste ha formen avåterbetalningsmedel. Inslaget av bidrag bör emellertid bli större ju lägreutbildningsnivån är. 4.1.13Tänkbara former för ett nytt studiestöd för vuxna SVUXdiskuterar tre olika principer för utformning av ett studiestöd, nämligenenhetligt studiestöd till alla vuxenstuderande i likhet med studiemedelssystemet,studiestöd prövat efter den enskUdes ekonomiska behov i likhet med den principsom gäller för utbildningsbidrag inom arbetsmarknadsutbildningen samtstudiestöd i form av ersättning för förlorad arbetsförtjänst. Någratänkbara metoder för att konstruera ett framtida studiestöd diskuteras av SVUX.Bl. a. tas möjUgheten av en utbUdningsförsäkring upp. Utbildningsförsäkringenskulle kunna kopplas ihop med den allmänna pensionsförsäkringen. StudiestödetskuUe då kunna finansieras via allmänna pensionsfonden och ha formen av ettförtida uttag av till-läggspension. Detta skulle emellertid stå i strid medgrundläggande värderingar bakom pensionsreformen. SVUX anser sig inte förnärvarande kunna finna några lösningar på en utbUdningsförsäkring. Kravpå studielön finns i flera studerandeorganisationers program. Enligt SVUX'mening handlar kravet på studielön egentligen om att man skall kunna bedrivastudier på heltid utan att behöva skuldsätta sig. Det i det följande redovisadeförslaget från SVUX innebär i viss mån att man tillgodoser de krav som ställsav dem som fordrar studielön. Bibehållenlön under studier kan enligt SVUX ses som en variant av Prop.1975: 23 87 ettstudiestöd som utgör ersättning för inkomstbortfall. Varianten innebär att detär arbetsgivaren som direkt svarar för finansieringen av studiestödet. Dettaskulle enligt SVUX komma att gynna bl. a. den företags-inriktade utbildningenoch leda till att urvalet av personer skulle ske med hänsyn till företagetsintressen. Vidare kan ett system med bibehållen lön baraavse personer som förvärvsarbetar, SVUXkommer tUl slutsatsen att den mest framkomliga vägen att skapaett bättre studiestöd för vuxna består, i ett antal förändringar avstudiemedelssystemet. 4.1.14Huvudprinciperna i SVUX' förslag Detär enUgt SVUX orimligt att helt koncentrera insatserna för en vidgadvuxenutbildning tiU fritidsstudier. Det skulle innebära att reella möjlighetertill längre intensiva studieperioder står öppna bara för ungdomar och för devuxna som finner sig i att studera på de ekonomiska villkor som gäller förungdomsutbildningen. Härmed skulle också alla möjligheter tUl ett ökat inslagav återkommande utbUdning uteslutas. SVUX'utgångspunkt är att de ekonomiska möjligheterna för individer som önskarbedriva mera omfattande studier är begränsade, medan det finns möjligheter tillfritidsstudier. Emellertid framhålls att det är nödvändigt att stödjabåde en förbättrad fritidsutbildning och ett förbättrat studiestöd för heltids-och mera omfattande deltidsstudier. Denna bedömning har att göra medavvägningen mellan de reformer som föreslås av FÖVUX och de som föreslås avSVUX. SVUXanser att det är nödvändigt att prioritera de kortutbUdades behov.Förbättringama av de vuxnas utbildningsmöjligheter bör därför främst avsestudier på grundskole- och gymnasieskolenivå.