prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Vissa myndigheter framför dock synpunkterpå området för den biståndsverksamhet som de föreslagna nya reglerna bör omfatta.SBL anser att området för generella direktiv borde ha vidgats till att omfattabiståndsarbete i nordisk regi. Därutöver bör tillskapas former för atttillgodoräkna nämnda förmåner även för övriga slag av u-landsuppdrag (t.ex. förfrivilliga hjälporganisationer) efter prövning i varje särskilt fall. Liknande synpunkter framförs av statensveterinärmedicinska anstalt. Även och SR anser att efter prövningi det enskUda fallet tjänstledighet skallkunna bevUjas respektive tillgodoräkning i merit-, löne- och pensionshänseendemedges för anställning i biståndsverksamhet sora inte uppfyller angivnakrav, åtminstone i fråga orn meritvärdering och rätten tilltjänstledighet. erinrar om att tjänstemän hosteleverket brukar rekryteras genom den internationella teleunionen (ITU) tillexpertuppdrag hos utvecklingsländer. Tid varunder tjänstemännen varittjänstlediga för sådana uppdrag har kunnat tillgodoräknas dem ipensionshänseende. finner detvara angeläget, att de nya reglerna också omfattar sådana expertuppdrag.Motsvarande bör enligt gälla denkonsultverksamhet inom området telekommunikationsteknik och telekommunikationsförvaltning,som svenska staten genom dotterföretag (Swedtel) utför för teleadministrationer iutvecklingsländer. Denna verksamhet är attbetrakta som ett komplement till och en utveckling av formerna förteleverkets och SIDA:s medverkan i den tekniska biståndsverksamheten.Den personal, som Swedtel temporärt anställer för uppdrag i , bör beträffande tUlgodoräkning i merit-, löne- och pensionshänseendebehandlas på samma sätt som exempelvis SIDA:s utlandspersonal. Några remissinstanser tar upp frågan oiuvilka villkor som skall gälla för anställda inom den kommunala och den enskildasektorn av arbetsmarknaden. allmänna skolstyrelse finner sålunda detangeläget att stat och kommun så långt detär möjligt får likartade regler beträffande tjänstledighet och tUlgodoräkningi merit-, löne- och pensionshänseende av anställning inombiståndsverksamheten. anser det önskvärtatt både kommunala och enskilda 1975:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 28 arbetsgivarei tillämpliga delar söker följa en praxis liknande den som gäller inom den statliga sektorn.Lanlbrukshögskolan anför att alla åtgärder som är raöjliga ochgenomförbara bör vidtas för att stimulera kvalificerad personal från denkoraraunala och privata sektorn att ta anställning i biståndsverksamheten.Svenska kommunförbundet påpekar att det måste ankomma på de enskildaarbetsgivarna inom förbundets intresseområde primärkommunerna att i varjesärskilt fall bedöma ledighetsfrågor och värdering av de raeriter ettu-landsuppdrag kan ge. Majoriteten av remissinstansernatillstyrker i huvudsak eller lämnar utan erinran utredningens förslag i frågaom bedömning av meritvärdet av u-landstjänstgöring.Några remissinstanser har därutöver redovisat särskilda synpunkter som betingasav myndighetens speciella verksamhet. När det gäller läkartjänstgöring anförsålunda att det inte är möjligt att utan noggrannadetaljuppgifter om det aktuella sjukhuset i tjänstgöringslandet vare sigmeddela generella beslut eller förhandsbesked om meritvärdet avtjänstgöringen. I avvaktan på sådana uppgifter bör styrelsen tillämpahittillsvarande praxis, dvs. att på ansökan pröva meritvärdet avtjänstgöringen från fall till fall. KaroUnska sjukhusetoch SBL anser att det bör ankomma på att meddela generella beslut om tillgodoräkning avanställning med sjukvårdande uppgifter inom biståndsverksamhet beträffande sjukvårdspersonal.Meritvärdet för andra yrkeskategorier bör enligt SBL be-stäinmas av SIDA efter samråd raed myndigheten. Från personalens synpunktgaranteras en någorlunda likformig bedömning om ett organ i samverkan med berörd myndighet ansvarar förbedömningen av meritvärdet. vidareutbildning ävobenägen att uttala sig på förhand om utbUdningsvärdet av enskild läkarestjänstgöring. Däremot är nämnden beredd att i positiv anda pröva inkomnaansökningar efter generella riktlinjer. Veterinärh.ögskolananser att en förhandsbedömning av en u-landstjänstgöring kan innebära viss risk förunderskattning av uppdragets meritvärde, speciellt i sådana fall där uppdragetär nytt och dokumentation från tidigare verksamhet sa.knas. Det bör därföralltid vara möjligt att erhålla förnyad prövning hos myndighet av meritvärdetsedan viss erfarenhet om uppdraget vunnits eller uppdraget slutförts. Vid bedömningav förtjänst bör i princip all tjänstgöring som sker genom eller med bidrag avsvenska staten bedömas likvärdig med tjänstgöring i . Vad avserskicklighet bör däremot bedömningen få avgöras från fall till fall av berördmyndighet. Liknande synpunkter som högskolan i fråga om bedömningen avförtjänst framförs av och SR. Flera remissorgan anser att bedömning avmeritvärdet ej bör ske med stöd av generella beslut eller är tveksamma härtill.En del av dem anser 1975:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 29 att sådan bedömning i stället bör göras efterprövning i varje särskilt fall. Sådana synpunkter anförs av rikets allmännakartverk, domänverket, , , statens vägverk.Svenska kommunförbundet, och . har enkritisk inställning till utredningens förslag rörande meritvärdet. Aläggandenasynes enligt verkets mening kunna medföra betydande svårigheter, även om somutredningen förutsätter dokumentationen rörande innehållet i anställningarnainom biståndsverksamheten avsevärt förbättras. Möjligheterna att i förväguttala sig om en viss anställnings framtida meritvärde blir av naturliga skälstarkt begränsade. Allmänt sett bör en anställning inom biståndsverksamhet iprincip vara av allmänt positivt värde. Verket pekar dock även på risken föratt ett uppdrag inom biståndsverksamhet kan få ett "negativtmeritvärde". Om man är tjänstledig något eller från exempelvis enoperativ specialtjänstgöring som flygtrafikledningstjänst, riskerar man enfackmässig tillbakagång och att bli "överspelad" rent praktiskt. Även SIDA har kritiskasynpunkter på utredningsförslaget. Verket anser att även om tUlfredsställandedokumentation är för handen vid beslutstUlfället torde generella beslutemellertid inte alltid kunna lämnas för vissa yrkesområden, beroende på denmångfasetterade verksamheten inom skilda områden av arbetslivet inom Sverigeoch biståndsverksamheten. Enahanda svårighetertorde enligt SIDA föreligga för myndigheter i fråga om att lämna besked imerithänseende av viss tjänst inom biståndsverksamheten. Det förekommer, ochdet torde finnas skäl för antagandet att så även kommer att ske, attden ursprungliga arbetsbeskrivningen ändras under biståndsarbetets gång. Ettslutligt ställningstagande av myndigheten torde därför kunna göras först sedananställningen inom biståndsverksamheten avslutats. Denna svårighet föreliggersjälvfallet även i fråga om generella beslut. Utredningen anser att dereformer som föreslagits, i avvaktan på att förslagen till förbättraddokumentation erhållit full effekt, bör kunna genomföras redan på grundval avden dokumentation som finns tillgänglig. Mot bakgrunden av tidigare nämndasvårigheter att lämna besked även på grundval av en förbättrad information börenligt SIDA föreskrifter om att lämna besked på grundval av nu tUlgänglig dokumentationges den utformningen att besked lämnas då så bedöms möjligt. Hn övervägande majoritetav remissinstanserna tUlstyrker eUer lämnar utan erinran utredningens förslagi fråga om tillgodoräkning i lönehänseende. Några betonar samtidigtvikten av att dokumentationen förbättras. I fråga om skyldighetenatt Jämna förhandsbesked på begäran av anställd föreslär SBL att detta böråvila SIDA med undantag för vissa spe- 1975:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 30 cialkategorier såsom läkare. Läkartjänster börhandläggas av . SBL anser vidare att niir det gäller frågor somtillgodoräkning för löneklassplacering enligt AST och för lönegradsplaceringenligt TFU bör SAV meddela tillämpliga bestämraelser. Även sjukhusetframför liknande synpunkter. uttalar dock tveksamhet beträffandede praktiska möjligheterna för SAV att i rimlig utsträckning kunna lämnaförhandsbesked om tillgodoräkning i lönehänseende av anställning inombiståndsverksamhet. SIDA framhåller atttillgodoräkning för lönegradsplacering bör ske inte blott i befordringsgångenligt ATF utan även inom andra av myndigheten tillämpade befordringsgångar.En förutsättning är självfaUet, att innehållet i anställningen inombiståndsverksamheten ligger inom ramen för de tjänster som omfattas avvederbörande myndighets ämbetsområde. SIDA framhåller vidare önskvärdheten avatt tjänstledighet för anställning inora biståndsverksamheten även omfattarförordnande att med långtidsvikariat inneha tjänst. Därest SIDA:s förslag ejvinner bifall, föreslår SIDA, att rätt till tUlgodoräkning i lönehänseende vidanställning inom biståndsverksamheten omfattar även här nämnd kategoribefattningshavare. SAV redovisar i sittyttrande skälen för att verket inte anser att förhandsbesked kan ges i frågaom tillgodoräkning i lönehänseende och anför härom bl.a. att det inte annat äni undantagsfall kommer att vara möjligt för SAV att i fråga om tillgodoräkningi lönehänseende ge besked av det slag som avses i utredningens förslag.Beskeden kommer i aUmänhet inte att kunna innehålla mer än allmännaupplysningar om hur SAV i princip brukar bedöma fall av ifrågavarande slag.Däremot är S.W berett att ge förtur åt ärenden som innefattar frågor av här avsettslag i den mån så är möjligt med hänsyn till andra inneliggande ärenden. Utredningens förslagangående tjänstledighet biträds avså gott som samtliga av de remissinstanser som yttrat sig i frågan. Flera avdem tillstyrker dock under vissa villkor. , , ,rikels allmänna kartverk och skoldirektion föreslår sålunda medolika motiveringar en fixerad gräns för tjänstledighetens längd, varierandemellan ett och . SIDA anser att det ärönskvärt, att möjlighet ges att åtnjuta tjänstledighet inte bara från tjänstutan även från långtidsvikariat för anställning inom biståndsverksamheten.Sådan möjlighet tiU tjänstledighet bör omfatta även medföljande make, trolovadoch den med vilken den anställde stadigvarande sammanbor. LautbruksstyrelsenframhåUer att svårighet i vissa fall kan uppstå att bereda tillfälligtanställda vikarie)- fortsatt anställning inom organisationen, när dentjänstledige återinträder i tjänst. Liknande synpunkter framförs av . 1975:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 31 avstyrker utredningensförslag och föreslår i stället att tjänstledighetför ifrågavarande biståndsverksamhet bör prövas i positiv anda. Verketanser det nödvändigt att myndighet även fortsättningsvis skall ha möjlighet att utan närmast tvingandeföreskrifter kunna göra en avvägning mellan tjänstemannens intresse av att fåden begärda ledigheten och myndighetens intresse av att tjänstemannenutövar sin tjänst. Härvid bör beaktas bl.a. arbetsläget hos myndigheten samtmöjligheterna att erhålla lämplig vikarie. SF och TCO-S anserinte att nackdelar med vikarier eller personalbrist skallbetraktas som synnerliga skäl att vägra tjänstledighet. Organisationerna förutsätter attmöjligheterna att vägra tjänstledigheti stället ytterligare skärps. Någraremissinstanser, däribland sjukhuset, påpekar att frågan omtjänstledighet kommer att kunna regleras genom kollektivavtal, sedan statsmakterna beslutat att avtal iprincip skall kuima träffas ora bl.a. rätt till annan ledighet än semester. Frågan om tjänstledighet för den som är gift, trolovad eller stadigvarande sammanboende med anställdinom biståndsverksamheten och som avser att följa med denne under u-landstjänstgöringen har berörts i mångaremissyttranden. De flesta remissinstanserna har därvid redovisat en positivinställning tiU utredningens förslag. Vissa invändningarmot utredningsförslaget görs dock från några håll. anser att enbegränsning är befogad i form av en rekommendationatt ansökan ora sådan tjänstledighet bör prövas i positiv anda. Rekommendationen bör begränsas att gällahos staten anställd tjänsteman, som är innehavare av ordinarie ellerextra ordinarie tjänst och som är gift, trolovad eller sammanboende med annanstatsanställd som temporärt placeras till tjänstgöring utom landet, dock endasti fall då utlandsvistelsen är begränsad till en period om högst . Enligtstatens vattenfalisverk bör föreskrifterna om tjänstledighet omfatta endastden som erhållit u-landsuppdraget. anser inte attbeviljande av tjänstledighet för åtföljande make/motsvarande kan omfattas av en genereU rekommendation frånförbundets sida. är negativt inställdtill frågan om tjänstledighet för trolovadeller stadigvarande sammanboende som avser att följa raed anställd inombiståndsverksamheten. Utredningen synes ha bortsett ifrån attinställningen till samlevnadsformerna praktiskt taget genomgående är annorlunda än i . Annan saralevnadsformän äktenskap kan medföra allvariiga störningar i tjänstgöringslandet.Denna syn återspeglas i de svenskaföretagens praxis beträffande den utlandsstationerade personalen.Liknande synpunkter framförs av Svenska röda korset i fråga om den som samraanbor med anställd som skaU tjänstgöra i u-landsuppdrag. 1975:1 Bilaga 2 G<;mensamma frågor 32 Utredningensförslag i fråga om tillgodoräkning i pensionshänseende tiUstyrks eller lämnas utan erinran av de flesta remissinstanserna. SPV kan med hänsyntill det stora administrativa merarbetet inte tUl-styrka att utöver den samordning somföljer av gällande bestämmelser ett organiserat samordningssystem införesför sådan pensionsrätt som tjänats in hosenskild svensk biståndsorganisation. Verket anser att utredningensförslag, som man i övrigt inte avvisar, kan genomföras med enklare medel genom att det införes en rätt att efter ansökning tUlgodoräknatid för vissa utlandsanställningar i förekommande fall efter avräknande avpensionsförraån på grund av dessa anstäUningar. SPV har vidare ingenting atterinrat mot att den av verket föreslagna anordningenskulle tillämpas även i fråga om anställning inom den multilateralabiståndsverksamheten. och SR tar upp utredningens förslagatt inte tUlgodoräkna tid för anställning inom multilateral biståndsverksamhetsom är förenad med rätt till pension eller raotsvarande förmån. Man delar inteutredningens uppfattning att tUlgodoräkning inte bör ske eftersom en samordninginte kan göras obligatorisk. Det bör enligt och SR i stället ankomma påden anställde att själv avgöra om han vill underkasta sig en samordning meddärav följande tUlgodoräkning. Den anställde kanannars, om den ratten inte föreligger, komma i ett sämre läge än en anställdutan sådan pensionsrätt. samtSF och TCO-S konstaterar liksom utredningen att det skulle vara värdefullt frånrekryteringssynpunkt om medföljande make som är ledig från anställning medstatlig pensionsrätt fick lillgodoräknti ledighetstiden i pensionshänseende.Denna uppfattning delas inte av skoldirektion som anser en sådanbestämmelse otänkbar från rättvisesynpunkt så länge tjänstledighetstid för enskild angelägentiet i hemlandetinte är pensionsgrundande. anser attkostnadsaspekten särskilt måste beaktas. Även om förbundet är införstått medangelägenheten av att erforderliga personalresurser för biståndsarbetet iu-länder kan åstadkom- mas, har man den principiella uppfattningen attkostnaderna för engagemang i det internationella biståndsarbetethuvudsakligen bör bäras av staten. Även tar upp kostnadsfrågan.Förbundet konstaterar att en motsvarande tdlämpning av utredningsförslaget skulle i pensionshänseende innebäralångtgående ekonomiska åtaganden. Sjuk- och hälsovården torde enligtförbundet inta en mycket väsentlig del av biståndsverksamheten. Inom deimasektor skulle alltså landstingen och inte staten få avsevärt ökade kostnader ipensionshänseende. Med hänsyn härtUl förutsätter förbundet att direktaöverläggningar kommer att äga mm innan förslaget läggs till grund för proposition. Prop.1975:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 33 De remissinstansersom yttrat sig över dokumentationen har genomgående haft en positiv inställning tillutredningsförslagen i denna del. Vad den tUltänkta försöksverksamhetenbeträffar anser luftfartsverketoch att den först bör genomföras och avslutas, innanmyndigheterna åläggs att lämna förhandsbesked om anställnings värde i merit- och lönehänseende.Socialstyrelsen ställer sig tveksam tUl om det system förbefattningsvärdering som prövas inom SI-DA:s lönedelegation kan användas förbedömning av meritvärdet. När det gäUerläkartjänstgöring bör vissa särskUda uppgifter ingå i dokumentationen,t.ex. om sjukhuset, olika tjänsters ställning i organisationen, antalpatientbesök och operationer m.m. Några remissinstanser, däribland och SR, anser attdet inte bör ankomma påenskilda personer att införskaffa kompletterande dokumentation frånbiståndskontor eller myndigheter i olika delar av världen. Denna uppgift böråvila den föreslagna dokumentationscentralen vidSIDA. Personalorganisationerna anser vidare att för dokumentering måste skapaskontakter raellan de offentliga myndigheterna och den enskilda sektorn,där stor erfarenhet finns att hämta. Man bör sålunda skapa ett samarbetsorganrörande dokuraentation sora täcker såväl de enskUdasom de statliga och kommunala sektorerna. Det är vidare angeläget attarbetet raed en förbättrad dokumentation sker i kontakt med arbetsmarknadensparter. Liknande synpunkter anförs av sora föreslår att en kommitté bestående av representanter förSID.A. samt arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationerna bUdas och får i uppdrag att utveckla ett system för bedömning av värdet av anställning inombiståndsverksamheten. SIDA anför att inom ramen för SIDA:snormala verksamhet pågår ett kontinuerligt arbete med att söka få merdetaljerad och systematiserad information angående de befattningar, till vilkasvensk biståndspersonal rekryteras. Detta arbete innefattar också åtgärder föruppföljning av biståndsuppdragen efter istort sett samraa principer sora beskrivs i utredningens betänkande. Ett led i dcima uppföljning utgörs av vissförsöksverksamhet som bedrivs av biståndskontoret i i samråd med deinhemska myndigheterna. Ett annat uttryck för det behov av en mer systematiskbelysning avbefattningarnas innehåll som SIDA i likhet med utredningen känner, ar detsystem för befattningsvärdering, som f.n. på försök till-lämpas i första handsora ett hjälpraedel vid lönesättning av personal sora kontraktsanställts avSIDA. En utvärdering av försöksverksamheten kommer att genomföras i början avhösten 1974. SIDA poängterar slutligen vikten av atten förbättring i fråga ora information rörande de biståndsuppdrag somadministreras av FN-orga-nen kommer fUl stånd och kommer för sin del att sökapåverka de mellanstatliga organisationerna i deima riktning. Prop.1975:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 34 Denallmänna lönenivån för statsanställda m. ra. Lönegradsplaceringenför vissa tjänster m. m. befattning med arbetstvister 3 Förandeöver stat av vissa tjänster 9 Frågorom Iedigkungörande av tjänster m. m. Vissapensionsfrågor m. m. Nämndenför psykologiska undersökningar 22 Inrättande avpersonliga tjänster för vissa tjänstemän somgaranteras fortsatt anställning iStockholm 23 Programbudgetering 24 Bilaga. SammanstäUning avremissyttranden över betänkandet (Ds Fi 1973: 16) U-landsuppdragets meritvärde 27 1 »75 740501 Bilaga 3 tiU budgetpropositionen 1975 Prop. Anmälan till statsbudgeten för /76 såvittavser de kungl. Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Anslaget ärför innevarande budgetår uppfört i riksstaten med 4,5 milj. kr. har(prop. 1974: 98, SkU 1974: 38, rskr 1974: 259) beslutat att skatte- ochtullförraånerna för kungahusets medleraraar.skall avskaffas. I propositionenuttalade jag att frågan om de ekonomiska förutsättningarna för kungahusetsmöjligheter att fylla sina statsrättsliga funktioner lämpligen borde prövas isamband med övervägandet av det statligaanslaget tUl hovhållningen. Detta anslag borde av praktiska skäl inte beskattas.Jag anförde vidare att avsikten inte var att åstadkomma en standardförsämring ifråga ora de villkor varunder raedlemmarna hade att fullgöra sina offentligauppgifter. Vad jag sålunda hade anfört föranledde ingen erinran frånriksdagens sida. Jag förordar att anslaget för nästabudgetår förs upp med 5,3 milj. kr. Jag har därvid tagit hänsyn tUl deförändrade skatteförhållandena, inträffadelöne- och prisstegringar, gjorda rationaliseringar samt vissa överföringartUl anslaget De kungl. slotten: Administration. 1975:1 Bilaga 3 Kvingl. hov- och slottsstatema 2 punkthar vidare varit att de i staten för riksgäldsfonden upptagna räntorna tillkungahuset, bl. a. den s. k. Guadeloupe-räntan, i beskattningshänseendelikställs med anslag till hovhållningen. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Hans Maj:t Konungens och detKungl. Husets hovhållning för /76 anvisa ett anslag av . Underhåll och vård av möbler samt andra statentillhöriga inventarier i dekungl. Detta anslag är i riksstaten för /75 uppfört med . har ianslutning till en av husgerådskammaren gjord framställning hemställt atttill ifrågavarande ändamål imvisas ett anslag för /76 av . har därvid bl. a.begärt medel för ytterligare biträde för snickerigöromål. Ämbetet har vidareanfört att ansvaret för visning för allmänheten av de kungliga slotten ochRiddarholmskyrkan är uppdelat på flera olika instanser, vilket från såvälservicesynpunkt som administrativt och ekonomiskt innebär olägenheter. Encentral visningsenhet föreslås inrättad.D>enna skulle samordnas med husgerådskammaren och t. v. bestå av em tjänstsom museilektor, en tjänst som byråassistent och en halv biträdestjänst.Kostnaderna för denna personal under nästabudgetår uppgår till . anser dock att hälftenav kostnaderna bör kunna bekostas av inflytande visningsmedel, varför istatsanslag skulle erfordras ca . Jagär f. n. inte beredd att förorda någon särskUd medelsuppräkning för denvisningsverksamhet som äger rum vid de kungliga slotten m. m. Anslaget bör, medbeaktande av till höjt lönekostnadspålägg, beräknas till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Underhålloch vård av möbler samt andra staten tillhöriga inventarier i de kungl. slotten för /76anvisa ett anslag av . B. KUNGL. 1973/74Utgift 3 310 933 1974/75 Anslag 3 547 000 1975/76Förslag 4 319 000 Prop.1975:1 Bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstatema 3 Från anslaget avlönas 65lönegradsplacerade anställda, varav 25 i park- och trädgårdsvård och 11 förlokalvård. Härtill kommer ett tiotal arvodister med uppdrag av deltids- ellerbisysslekaraktär och viss övrig personal. Från anslaget bestrids vidareövergångsvis understöd till ett fåtal förmånstagare samt andra omkostnader änför uppvärmning och fastighetsunderhåll för de kungl. slottanvänds som bostad åt konungen samt som representations- och kontorslokaler. slottbegagnas av konungen som bostad under vissa tider av året. I fråga omUlriksdals slott pågår överläggningar om ett eventuellt upplåtande för allmännyttigtändamål. används som bostad för prominenta personer från utlandet, vilka är den svenskaregeringens gäster. utnyttjas som museum och förutställning av en del av svenska statens porträttsamling. Användningen avStrömsholms slott utreds av riksmarskalksämbetet i samråd med livruslkammaren,, i m. fl. slottdisponeras till större delenav för civilförsvarsändamål. De tvåövervåningarna i har dock fått behålla sin karaktär av kunglig bostadoch visas för allmänheten. Tullgarns slott är upplåtet för visning vissa tider. Riksmarskalksämbetethemstället, med anledning av en av ståthållar-ämbetena vid de kungl. slotten gjord framställning, attanslaget för nästa budgetår tas upp med . Lönekostnaderna på ökarmed anledning av att städningen av slottethar lagts under ståthåUarämbetets samlade ledning. Slottsförvaltningenpå har därvid tillförts fem heltidstjänster och femhalvtidstjänster som lokalvårdare, vilket medför en ökad lönekostnad om ca . Kostnaderna för den städning som har tillförts slottsförvaltningen påStockholms slott åvilar f. n. övrigaanslag under första huvudtiteln. Genom rationaliseringen av städningsverksamhetenkan två heltidstjänster och tre halvtidstjänster dras in.