prop · FZ0331 · 1975-12-31 00:00:00 — Kommitténsförslag att höja lägsta pensionsålder vid frivillig P-försäkring till 60 årgodtas av riksforsäkringsvei-kei,.försäkringsinspeklionen och iVästernorriands län. stort antal remissinstanser har motsatt sig förslagetoch i stället förordat alt nuvarande åldersgräns bibehålls. Detta görRSV, , , , ,, , , Svenskaförsäkringsbolags ril:s-förbund.Svenska sparbanskföreningen, , /SR. TCO och Skåneshandelskammare. Nämnda remissinstanser anför i huvudsak att nuvarande reglerstämmer bättre med den aktuella diskussionen om röriig pensionsålder ochmöjligheter till nedtrappning av arbetsinsatsen. Del framhålls också attkommitténs argument för en ändring, att större likformighet med planpensionernadärmed skulle uppslå, inte är bärkraftigt och att det ur skattesynpunkl intetorde ha någon betydelse om nuvarande pensionsålder bibehålls. Ett par avremissinstanserna pekar också på alt om nuvarande pensionsålder bibehållskommer man att slippa etl förmodligen stort anial ansökningar om dispens fråndem som önskar en pensionsålder vid . LO anser att en senareläggning avpensionsåldern lill bör omprövas. Kommitténs förslag att vidfrivillig temporör P-försäkring utbetalnings-tiden skall vara lägst fem årgodtas av . KF och KP. Försäkrings-Inspektionen, iGöteborgs och län. LRF, , ,, TCO och handelskammare uttalar sig däremot föralt möjlighet skall finnas atl teckna en temporär P-försäkring med kortareutbetalningstid än . Remissinstanserna förordar i allmänhet altnuvarande regel med en kortaste ul-betalningstid av I 1/bibehålls. Manpekar på alt del behov som tidigare förelegat att uppnå en lägre pensionsåldergenom alt komplettera den allmänna pensionen med en temporär pension som utgårfrån den önskade åldern och lill dess AFP och ATP erhålls inte har förändrats isak genom att pensionsåldern för allmän försäkring sänkts till . I någrayttranden ställs som villkor för en kortare utbetalningstid att den temporäraförsäkringen upphör när försäkringstagaren uppnår eller vid denordinarie pensionsåldern. Ett par av remissinstanserna riktar också kritik motatt avdrag för premie för temporär ålderspension endast får göras inom10-pro-cenlavdragei och mot att flänstepensionsförsäkring enligl kommitténsför- Prop.1975/76:31 99 slaginle får vara temporär. Kommitténsförslag att pensionen skall utfalla med lika stora belopp vid varjeutbetalningstillfälle har mött kritik frånförsäkrlngslnspekilonen. och , som anser att detäven bör finnas möjlighet alt meddela P-försäkringar där pensionsbeloppetstiger enligt en vid teckningstillfälle uppbörd plan. Som skäl för en sådanordning anförs bl. a. att försäkringsskyddet därigenom skulle bli merastan-dardföljsamt. ,, och anser, i motsats till vadkommittén föreslagit, att hinder ej bör föreligga att ändra en livsvarigålderspension till en temporär. Nämnda remissinstanser framhåller bl. a. atlförsäkringslagarnas personliga och ekonomiska förhållanden kan ändras underförsäkringstiden på sådant sätt att ulbelalningstidens längd måste anpassasdärefter. Föl-säkringsinspektionenoch SPP framhåller alt krav inte bör ställas på att invalidpension utgår medlika belopp . Till stöd för denna uppfattninganförs bl. a. att etl sådant krav på att invalidpension skulle omöjliggöra enanpassning av förekommande kompletteringsförsäkringar till de varierandeförmåner som utgår från allmän försäkring under sjukpenningtid ochförtidspensionstid. anser att - i varje fall så länge barn ochungdomar som invalidiseras riskerar att bli utan ATP - föräldrar bör ha rätttill avdrag för omyndigt barns invalidförsäkring. Någraremissinstanser förordar etl vidare efterlevandebegrepp än vad kommitténföreslagit. RSV och TCO anser atl i efterievandebegreppet bör inrymmas ävenförsäkringstagarens föräldrar. uttalarsig för atl det bör medges atl efterievandepensionsförsäkring får tecknas medfrånskild make som medförsäkrad. Förbundet framhåller att särskilt i sådanafall då försäkringsiagaren åtagit sig eller dömts atl utge periodiskt understödåt den andra frånskilda maken efterievandepension är motiverad som ersättningför del genom försäkringstagarens dödsfall bortfallande underhållet.Åvenförsäkringsräiiskommilién konstaterar atl del inte synes vara möjligt attteckna P-försäkring för nämnda fall. Kommittén anser även alt hänsyn bör kunnatas till ändrad familjesammansättning efter avtalets tecknande.Försäkringsinspeklionen och SPP framhåller att vid kollektiv familjepension börförmånstagarna vara make och barn vid lidpunkten för dödsfallet oberoende av familjesammansättningenvid inträdet i försäkringen. Kommitténsförslag om under vilka förutsättningar personer som sammanbor underäktenskapsliknande förhållanden skall jämställas med äkta makar såvitt gällerrätten till efterlevandepension kommenteras av flera remissinstanser.Länsstyrelsen i pekar på att tillämpningssvårigheter skulleuppkomma och anser därför att kommitténs sammanbo- Prop.1975/76:31 100 endebegreppbara skulle kunna tillämpas i mera uppenbara fall. Länssiyrdsen i län anser inle fog föreligga för att införa ytterligare etlsammanboendebegrepp men ifrågasätter också om inte 65 tj KL borde överses såatt ytteriigare samlevnadsformer kunde godkännas. , KF KP och LOframhåller att ifråga om sammanboende bör den praxis som under senare årutvecklats inom annan försäkring kunna godtas också för P-försäkring. Ettvidare sammanboendebegrepp föreslås också av föisäk-ringsrätlskommittén,Försäkringstjänstemannaförbundel, ochSvenska sparbanksföreningen som alla i huvudsak anför att förslagetdiskriminerar dem som väljer annan samlevnadsform än äktenskap. Etl vidaresammanboendebegrepp förordas också av , som menar attgemensam mantalskrivning för försäkringens tecknande skall varatillräcklig kvaliflkationsgrund och av som menar alt genom P-försäkring börpension kunna tryggas åt person med vilken skattskyldig sammanbott och somvarit beroende uv den skattskyldige för sin försörjning. Kommitténsförslag att efterievandepension till make ej skall kunna vara temporärkritiseras av försäkringsinspeklionen. Göteborgsoch samt , , , , , FörsäkringstjänslemannafÖrbundei, KPA, LRF, . , , /SR ochSkånes handdskainmare. pekar på att en temporär efterlevandepension kanvara av värde i vissa fall. Som skäl för temporär efterievandepension anförsbl. a. alt behov av sådan pension kan uppkomma under en omställningstid föryrkesutbildning och omskolning eller under lid då omvårdnad av omyndiga barnhelt eller delvis hindrar den efterievande från förvärvsarbete. Det påpekasockså att om konsumenten inte har råd att betala hela det efterievandeskydd somsvarar mol behovet, är det som regel bättre atl tillgodose behovet än att tvingas teckna en livsvarig pension på ett otillräckligt belopp.Några av de remissinstanser som förordar temporär efterievandepension anger attsådan bara bör godtas inom del s. k. lO-procentavdragel. Kommitténsförslag att efterievandepension till barn i det fall försäkringen tecknats påförsäkringstagarens liv skall utgå tills barnet fyller kritiseras avSvenska .försäkringsbolags riksförbund. SACO-SR, och handelskammaresom vill ha en högre åldersgräns, i allmänhet . Som skäl för en högreåldersgräns anförs bl. a. den allt längre studietiden. Kommitténsförslag att försöflningsränta inte skall anses utgöra P-försäkring godtasav/o/-sflA;,t,'5/>H/?('A://ow('/? Föratt försöflningsräntan skallbibehållas uttalar sig länssiyrdsen / . , KF; KP,. , , , och Skåneshandelskammare. Som skäl för atl bibehålla fijr-sörjningsränlan anförs bl. a.alt den uppfyller stora krav på flexibilitet oavsett Prop.1975/76:31 101 hälsotillståndoch all den har stor betydelse för försäkringssparandet. Några av de nämndaremissinstanserna vill bibehålla försörjningsräntan endast om tillåtenförmånsfagarkrefs begränsas. Länsstyrelseni Göieborgs och län, försäkringsrättskommittén. och anser atl den lagstiftningsteknikkommittén föreslagit genom all behandla åtskilliga frågor omförmånstagareförordnande, överiåtelser, belåning, pantsättning och återköp ärolycklig därför att dessa frågor gäller civilrättsliga förhållanden. Försäkringsrätlskommitténframhåller atl förslaget därför synes kunna resultera i ett oklart rättslägeoch praktiska tillämpningssvårigheter. Svenska försäkringsbolags riksförbundframhåller alt uppfattningen alt civilrättsligt grundad avtalsfrihet ellerförfoganderätt skulle kunna med laglig verkan inskränkas av bestämmelser iskallelag är felaktig, eftersom all skattelagstiftning till sin natur ärsekundär i förhållande till civillag. Företagsskatteberedningenframhåller däremot alt del mot bakgrund av alt P-försäkring är ett rentskalterättsligt institut får anses naturiigt atl alla de villkor som skallfinnas i ett försäkringsavtal för alt försäkringen skattemässigt skall godtassom P-försäkring måste anges i kommunalskattelagen. förordar att även andra flänstepensionsförsäkringarän planpensioner och liknande pensioner skall få vara temporära. Samfundetframhåller att det vid sådana försäkringar föreligger samma skäl att tillåtatemporär försäkring som vid frivillig P-försäkring. Ettflertal remissinstanser godtar eller lämnar utan erinran vad kommitténföreslagit beträffande de s. k. kvantitativa villkoren för avdragsrätt för försäkringstagarensegen P-försäkrings räkning. Så gör , , iJönköpings län.Jöi-säkringsrättskommittén, kapitalmaik-nadsutredning.Handelsflottans pensionsanstalt, LO, Sjöbefälets pensionskassa, SPP, och riksbank. Övriga remissvar innehåller synpunktersåväl på storieken av premieavdragen som i vilken utsträckning dessa avdragbör få användas för livsvarig eller temporär försäkring. Kommitténsförslag alt avdrag för premie för frivillig P-försäkring endast skall få skefrån A-inkomst godtas av i , företagsskatteberedningen,KPA, och . advokatsamfundanser atl möjlighet skall finnas att efter dispens få göra avdrag förP-försäkringspremie även från B-inkomst. /SR påpekar att det finns fall närannan inkomst än A-inkomst bör berättiga till avdrag, t. ex. när det kanstyrkas att B-inkomst härrör från vederbörandes Prop.1975/76:31 102 inkomstav flänst eller annan förvärvsverksamhet. ,i län och LRF anser också att B-inkomst bör medföraavdragsrätt. i anför atl avdragsrätt börtillkomma även inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet och kapital medan RSVanser att inkomst av jordbruksfastighet, annan fastighet, rörelse och flänstbör medföra avdragsrätt. Näringslivets skatiedelegaiion vill också anknytaavdragsrätten till förvärvskällorna jordbruksfastighet, rörelse, flänst ochannan fastighet än schablonbeskattad villa och bostadsrätt. Enremissinstans, kammarrätten i , finner atl alla slag av privatförsäkring för ålderdom, dödsfall eller invaliditet skattemässigt borde kunnabehandlas som K-försäkring. Kammartällen anför vidare atl om det skulle ansesmotiverat alt nuvarande skatteregler för P-försäkring behålls i någonomfattning avdragsrätten bör begränsas avsevärt, förslagsvis till etl basbeloppper år. När det gäller flänstepensionsförsäkring anser kammartätten däremot attnuvarande regler bör kunna behållas oförändrade. Kritiskamot kommitténs förslag till avdrag enligt den s. k. huvudregeln är i störreeller mindre omfattning länsstyrelserna i , , Göteborgsoch och , föreiagsskatteberedningen. , , , , FAR, ,, , , . ,, /SR. TCO ochSkånes handelskammare. TillSvenska försäkringsbolags riksförbunds yttrande ansluter sig FPG. Näringslivetsskattedelegation och SPP. Någraremissinstanser menar att nuvarande regler, eventuellt med vissa mindreändringar, bör bibehållas. anser att det kanifrågasättas om det finns skäl att beloppsmässigt begränsa avdragsrätten förpremie för P-försäkringar. Förbundet framhåller alt föreslagna ramar ärotillräckliga bl. a. vid varierande inkomstförhållanden, familjeom-bildningaroch ändring i familjestorieken samt all svårigheter uppstår vid sänktpensionsålder. anför att det inte finnsanledning till den begränsning av avdragsrätten som kommittén föreslår. Skåneshandelskammare anser alt nuvarande regelsystem, med vissa justeringar, integer upphov till några opåkallade skatlevinster. TCO framhåller alt omföreslagna kvalitativa begränsningar av P-försäkringar genomförs somavdragsrätten för begränsas till arbetsinkomster reduceras behovet avytteriigare kvantitativa begränsningar avsevärt. , somframhåller att man föredrar en skärpning av de kvantitativa rekvisiten framfören skärpning av de kvalitativa, anför att den begränsning av avdragsrätten somåstadkommes om avdrag i princip endast får göras mot A-inkomst bordeomöjliggöra sådant missbruk där P-försäkring tecknas i annat änpensioneringssyfte. Om denna begränsning av avdrags- Prop.1975/76:31 103 rättenskulle anses otillräcklig och regler om beloppsmässig begränsning därför skallinföras måsle dock avsevärt vidare ramar uppställas än de av kommitténföreslagna. Följanderemissinstanser framhåller atl om lagstiftningen genomförs föreligger behov avsärskilda icke tidsbegränsade regler om räll till förhöjda premieavdrag förföretagare nämligen , , Svensk indusiriföreningoch SHIO. Som skäl härför anförs i huvudsak all det för många företagare ärmöjligl all ordna sin pensionering tillfredsställande försl vid relativt högålder. Även handelskammare och TCO pekar på alt i vissa situationerkortare inbetalningstid än kommittén räknat med bör godtas. /SRoch TCO framhåller att avdrag bör tillåtas även på inkomster överstigande 20basbelopp. Etlbasbeloppsanknutel avdrag förordas av och . Någraremissinstanser föreslår att det s. k. kompletteringsavdraget i stället skallges den utformningen att man fastställer ett visst minimiavdrag. Försäkringsinspeklionenförordar att avdraget utformas enligt andrahandsförsla-get i , dvs. så atl avdrag medges med 10 96 av en A-inkomst på högst 20basbelopp, dock atl ett basbelopp alltid godtas inom A-inkomstens ram.Riksförsäkringsverket och i förordar attavdraget bestämmes till ett eller två basbelopp. Avdrag med två basbeloppföreslås också av skaiieutiedning, , , ,. KPA och TCO. /SR och ärtveksamma lill om komplelleringsavdraget kommer att vara tillräckligt för arbetstagare,t. ex. vissa läkare, för vilka hela lönen inte är pensionsgrundande. /SRförordar för sin del att avdraget bestäms till 3 basbelopp. i länföreslår också att avdraget utformassom ett minimiavdrag men anger ej storleken av detta. Som skäl för dennautformning av avdraget har i huvudsak anförts att det skulle tillgodose ettberättigat konsumentkrav, att det skulle underlätta myndigheternaskontrollarbete, att det skulle minska behovet av ändringar i försäkringsavtalenoch alt det skulle begränsa behovet av dispenser. Någraremissinstanser har framlagt egna motförslag. anför att om ändring av nuvarande regler anses behöva ske böravdrag för premie för P-försäkring medges med tre basbelopp under ålderoch med fem basbelopp därefter, dock inte högre än årets A-inkomst. Därutöverbör avdrag medges av årets eller fjolårets redovisade A-inkomst avrörelse eller jordbruksfastighet. Tjänstepensionsförsäkringar för andra anställdaän huvuddelägare skall inte drabbas av några inskränkningar. För huvuddelägaregäller beträffande sådan försäkring att arbetsgivarens avdragsrätl begränsastill av vad som utgivits till arbetstagaren som inkomst av flänst. Omvisst år högre premie råkat eriäggas Prop.1975/76:31 104 änsom är avdragsgill skall det medges att överskjutande belopp dras av följandeår inom ramen avdragsrätt. Äldre P-försäkringar och äldreflän-slepensionsutfästelser får fullföljas utan några inskränkningar iavdragsrätten. LRFanser i första hand att nuvarande bestämmelser bör bibehållas men atl omändring anses böra ske den bör utformas enligl följande. Utanför förslagetlämnas flänstepension och efterievandepension. En spärt införs på inkomstsidani stället för på avdragssidan. Spärren sätts in när P-försäkring börjarutbetalas och då jämförs den sammanlagda pensionen med den genomsnittligainkomsten under viss längre lidsperiod. Om pensionen inte överstiger nämndagenomsnitt får utbetalning ske. Skulle däremot pensionen vara större änjämförelseinkomsten innehålls överskjutande belopp på etl särskilt konto. Detspärrade beloppet får användas för att göra pensionsförsäkringspensionenvärdebeständig genom årlig indexuppräkning. Om det därefter vid den försäkradesdöd finns medel på det spärrade kontot betalas dessa ut till dödsboet sombeskattas därför. Länsstyrelseni län anser atl premie för P-försäkring bör vara avdragsgill tillden del den motsvarar en åriig pension av åtta basbelopp kompletterat med vissefterievandepension för make och barn . Även iGöteborgs och län anser att om en beloppsbegränsning anses nödvändig bördenna anknyta till storieken av totalt utfallande åriigi pensionsbelopp. Somframgått ovan under allmänna synpunkter är åtskilliga remissinstanser kritiskamot att flänstepensioneringen inryms i regelsystemet om pensionsförsäkringar. Kommitténsförslag beträffande flänstepensionsförsäkring samt avsättning tillpensionsstiftelse och konto berörs ej av , ,försäkringsrätlskommittén, kapilalmarknadsiilredning, Handelsflottanspensionsanstalt. Svenska kommiinalarbetai-eförbundel, Sjöbefälelspensionskassa, och Riksbank. Övrigaremissinstanser är till övervägande del kritiska mot olika delar av förslaget.Här skall några huvudpunkter i denna kritik återges. , , SHIO ochSkånes handelskammare förklarar att man i allt väsentligt ansluter sig tillden kritik av den föreslagna flänstepensioneringen som framförs i herrarHelmers och reservation. I reservationen framhålls bl. a. altförslaget innebär en olika skatterättslig behandling av likvärdiga former förtryggande av lämnade pensionsutfästelser, att dubbelbeskattning kan inträdavid försäkring av pensionen och att förslaget innebär en utomordentligtomfattande informationsskyldighet för arbetsgivarna och även en ökaduppgiftsskyldighet från de anställdas sida. Näringslivets skatiedelegaiion framhåller att förslaget medför besynnerlij:a 1975/76:31 105 materiella konsekvenser som påvisas i reservationen. Några remissinstanser framhåller att förslaget innebär enomotiverad skillnad i behandlingen av pensioner som tryggats på olika sätt. Sågör kammarrätten i Göieborg, LRF. Förelagsskatleberedningen framhåller atl kommitténs förslagom avdrag för pensionsförsäkring bör kompletteras med en bestämmelse somreglerar frågan om rätt beskattningsår. Svenska försäkringsbolags riksförbundanför att P-försäkring bör kunna anses tagen i samband med flänst även omförsäkringstagaren bidrar med viss avgift. Förbundet framhåller vidare altavdrag för kostnad för premie bör ske i förvärvskällan och inle under allmännaavdrag. Annars kan den som bott i endast del av året inte få av -dragför den faktiskt erlagda avgiften. framhåller att en dubbelbeskattningseffektkan uppstå i nämnda situation genom alt skattskyldighet föreligger för heladet utfallande pensionsbeloppet. föreslår atl denna effekt motverkas genomatt skattskyldiga i nämnda situation får avdrag i förvärvskällan flänst. Flera remissinstanser framhåller att en annandubbelbeskatlningseffekt kan uppkomma vid flänstepensionsförsäkringen genom altutfallande pensionsbelopp i sin helhet beskattas som inkomst även om inteavdrag erhållits för hela premien. Kritik av angivet slag framförs avNäringslivets skaiiedelegaiion, RSV, LRF. Svenges advokaisainfiind, TCO och handelskammare.Länsstyrelsen i framhåller däremot att någon annan lösningän all arbetstagare vid överförsäkring beskattas för icke avdragsgill del avpensionen knappast är möjlig. i ochföreiagsskaiie-beredningen tillstyrker att avdragsrätl för avsättning tillpensionsstiftelse och konto anknyts till planpension på sätt uiredningenföreslagit. Även i tillstyrker med vissapåpekanden förslaget i denna dd. Flera remissinstanser konstaterar att kommitténs helaförslag beiräffande flänstepensioneringen bygger på ett begrepp, allmänpensionsplan, men all man ändå inle lämnat någon exakt och genomtänktdefinition av begreppet. FPG konstaterar att kommittén i begreppet inlagt kravpå alt arbetsgivaren tillhör arbetsgivarorganisation och all åtminstone någonanställd tillhör arbetstagarorganisation som antagit planen. Något skäl föralt införa en annan tolkning av den i tryggandelagen lagfästa deflnilionen avallmän pensionsplan än den som entydigt gällt har inle ens åberopatsav kommittén. För ITP-planens del skulle konsekvensen bli att den kreditmöjlighetsom skuldföring av pensionsutfästelser innebär förbehålls företag som äranslutna lill arbetsgivarorganisation och har åtminstone någon anställd som ärmedlem i arbetstagarorganisation. som till-lämpar ITP-planenär icke anslutna till någon arbetsgivarorganisation. Prop.1975/76:31 106 gällersåledes för något över 200 av FPG:s omkring 1 740 försäkringstagare. Sädanaföretag, liksom sådana som är anslutna till sådan organisation men där deanställda flänstemannen inte är anslutna till arbetstagarorganisation, skulleinte kunna kvarstå i systemet. En särskilt drastisk konsekvens skulle vara ometl företag, som är anslutet till arbetsgivarorganisation, har exempelvisendast en flänstemän som är organiserad och denne slutar sin anställning ochföretaget då måste övergå till SPP-försäkring för pensionsrält, som därefterinflänas av samtliga anställda. Om senare åter en flänstemän anställs, som äransluten till organisation, skulle företaget kunna återgå tillFPG/PRl-systemet. Det här anförda torde visa att det måste vara rimligt attskuldföring under alla förhållanden medges, oavsett organisationstillhörigheti fråga om förmåner, som är utformade helt enligt ITP-planens bestämmelser ochär kreditförsäkrade i FPG och registrerade i PRI. Likartade synpunkter framförsav Näringslivets skattedelegallon. Svenska försäkrings bolags riksförbund ochSPP. SPP framhåller även följande. Allmän pensionsplan bör anses omfatta ettav organiserad arbetsgivare träffat hängavtal. Av totalt 17 000 SPP-anslutnaarbetsgivare är 7 000 oorganiserade. , KF och A'/'anför att det oftaförekommer alt företag utan att vara medlem i arbetsgivarorganisation tillämparden kooperativa arbetsgivarorganisationens avtal och därigenom har KP:s"normalpension". Det framhålls också att stora grupperfolkrörelseföretag har en ITP-pension som inte är en följd av avtal medhuvudorganisation på arbetstagarsidan utan utgör en utfästelse om att sammaförmåner som i ITP-planen skall utgå. LO anför likartade synpunkter som desenast nämnda samt framhåller dessutom all begreppet planpension bör utvidgasså att det också inrymmer sådana pensioner som ensidigt utfästes avarbetsgivare förutsatt att pensionsvillkoren följer pensionsplan för detkollektiv som är pensionsmottagare. Även kammarrätten i ,och framhåller att begreppet är oklart ikommitténs förslag. LRF påpekar att skillnaden mellan företag som tillämparallmän pensionsplan och förelag som inte tillämpar sådan plan tillmäts särskildbetydelse med hänsyn till planföretagens inskränkta uppgiftsskyldighet förutgivna pensionsförmåner. FPGanför att förbättringar i ITP-planens förmåner förekommer i relativt storutsträckning och att de nu kan inordnas i FPG/PRI-systemet. FPG framhållerockså att enligt förslaget måste sådana förbättringar urskiljas urskuldföringssystemet och säkerställas genom tecknande av P-försäkring vilketframtvingar en fördyrad och tungrodd administration. Påpekanden om altkommittén underskattat förekomsten av företagsbundna eller individuellaavvikelser från tillämpningen av t. ex. ITP-planen görs vidare av bl. a.SF/'och TCO. /SR framhåller alt om förslaget genomförs synes det innebäramöjlighet alt träffa avtal om flänstepension utöver vad som finns inu gällande . Någraremissinstanser kommenterar det faktum att kommitténs förslag medför attnuvarande överensstämmelse mellan civilrättslig och skatterätts- Prop.1975/76:31 107 i framhåller att det inte ärnågon nackdel atl överensstämmelsen bryts eftersom ej avsedda ut-nyttjanden avpensionsstiftelseinstitutet till stor del kan föras tillbaka på brister icivillagstiftningen. Kritik mot att överensstämmelsen bryts framförs avlänsstyrelsen i Krisiianslads län. Näringslivets skaiiedelegaiion och Skåneshandelskammare.