prop · FZ0327 · 1975-12-31 00:00:00 — Det förhållandet allsjukpenningen har gjorts skattepliktig och höjts i motsvarande mån utgörvisserligen inte utan vidare anledning att införa möjlighet till införsel isjukpenning även för skatter och allmänna avgifter samt böter och viten,eftersom skatteavdrag har företräde framför införsel för dessa fordringar.Sjukpenningens förhållandevis höga nivå och dess likhet även i övrigt med sjuklönutgör emellertid skäl atf tillåta införsel i sjukpenning även för nämnda slagav fordringar. Från rättvisesynpunkt kan anföras att gäldenärer bör behandlaslika, vare sig ersättningen under sjukdom utgår i form av sjuklön frånarbetsgivaren eller som sjukpenning från del allmänna. Av sjukpenningensändrade karaktär följer också atf vad som vid införandet av möjligheten tillinförsel i sjukpenning för underhållsbidrag m.m. främst åberopades mol altutsträcka möjligheten lill skaller, böter o.l. - att sjukpenningen närmast hadekaraktär av bidrag till den försäkrades och hans familjs livsuppehälle - intelängre utgör skäl mot en sådan utvidgning. Eflersomsjukpenningen numera fär anses jämställd med lön (sjuklön), bör den sjukpenningberätligadessjukdom inle i och för sig utgöra hinder mol atl sjukpenningen tas i anspråkgenom införsel för skatter, böter o.l. Införselgäldenär skall givetvis liksom hittillsalltid förbehållas elt belopp för eget underhåll och familjens behov m.m. Vid Prop.1975/76:27 21 bestämmandeav förbehållsbeloppet kan tillbörlig hänsyn tas till vad gäldenärens sjukdomkräver beträffande hans underhåll. Mindre sjukpenningbelopp torde alllid i sinhelhet omfattas av förbehållsbeloppet. I likhet med vad som fn. gäller ominförsel i sjukpenning för underhållsbidrag och kommunala bidragsfordringarbör dessutom sjukpenningen av en sjukperiod somregel förbehållas gäldenären ulan avdrag. Efterskatteavdrag och avdrag för förbehållsbeloppel torde ofla inle flnnas någotöverskjutande belopp som kan las i anspråk för skatter, böter 0.1. böremellertid finnas utrymme även för införsel för nu aktuella fordringar, t.ex. ifall då någon med ingen eller ringa försörjningsbörda har hög inkomst och iföljd därav även hög sjukpenning. Införandeav möjlighet atl ta i anspråk sjukpenning genom införsel för skatter ochallmänna avgifter saml böter och viten bör enligt min mening också kunna motverkaeventuella tendenser till missbruk av sjukförsäkringsförmånerna som föranledsav atl sjukpenningen fn. är fredad från införsel för sådana fordringar. Sådanmöjlighet synes också ibland kunna vara till fördel för gäldenären. Om inleinförsel kan äga rum för nämnda fordringar, kan det nämligen bli aktuellt atlgöra vanlig sakutmätning, om gäldenären har utmätningsbar egendom. Exekutivförsäljning av utmätt egendom ger ofta dåligt resultat och kan därför innebäravärdeförstöring för ägaren. Ommöjligheten atl la i anspråk sjukpenning genom införsel vidgas utöverunderhållsbidrag och kommunala bidragsfordringar, torde anledning saknas altgöra skillnad mellan å ena sidan skatter och allmänna avgifter och å andrasidan böter och viten. 1fall införsel skall kunna äga rum i sjukpenning enligl AFL för samtliga slag avinförselbara fordringar, bör detsamma gälla liknande ersättningar enligt andraförfattningar som har nämnts i del föregående och vilka omfattas av dennuvarande bestämmelsen i 2 § andra stycket införsellagen. Även dessaersättningar har ändrats på i princip samma sätt som sjukpenningen enligt AFL.Även sjukpenning m.m. enligl privat sjuk- eller olycksfallsförsäkring böromfattas. Det förhållandet att sjukpenning m.m. i vissa särskilda fall (seavsnitt 2.3) inte är skattepliktig utgör inte flllräcklig anledning alt göraundanlag för sådan ersättning, låt vara all ersättningsbeloppen i dessa fall iregel är så låga atl det i praktiken endast sällan kan komma i fråga all la demi anspråk. DethitflUs anförda talar starkt för att möjlighet bör införas till införsel isjukpenning och liknande ersättningar för samtliga införselbara fordringar.Vid bedömande av om en sådan lagändring bör ske måste emellertid hänsyn lasockså lill det merarbete som reformen kan medföra för kronofogdemyndigheternaoch de allmänna försäkrings- Prop.1975/76:27 22 kassorna.Som har framhållits i det föregående torde utrymme för införsel i sjukpenning o.l.för skatter, böter m.m. ofta saknas. Man synes emellertid inte behöva befaraatt merarbetet för de berörda myndigheterna skall bli alltför betungande iförhållande till vad reformen kan väntas inbringa. Som redan har nämnts bör dagersättningenför som ersättning utgår som regel förbehållas gäldenären idess helhet även vid införsel för skatter, böter m.m. Det bör också beaktas attvidgade möjligheter att ta i anspråk sjukpenning m.m. kan medföra att kronofogdemyndigheternai en del fall kan undgå arbete med att förrätta sakutmätning och att säljautmätt egendom. De allmänna målen bör också kunna avslutas snabbare i en del fall.Det merarbete som kan uppkomma bör kunna bemästras inom ramen för nuvarandepersonalresurser. Hänsyn till myndigheternas arbetsförhållanden kan sålunda inleanses utgöra skäl mot den ifrågasatta reformen. Pågrundval av lagberedningens förslag till utsökningsbalk m.m. pågår f.n. ijustitiedepartementet arbete på en ny utsökningslagstift-ning. En ny sådanlagstiftning torde emellertid inte kunna vara genomförd förrän om flera år.Eftersom den nuvarande ordningen synes medföra påtagliga olägenheter,föreligger därför anledning att genomföra behövlig lagändring utan avvaktan påny utsökningslagstift-ning. Vadsom i det föregående har anförts som skäl för atl sjukpenning och liknandeersättningar bör kunna tas i anspråk genom införsel för skatter och allmännaavgifter samt böter och viten är i huvudsak tillämpligt även pä frågan om ocksåutmätning i den ordning som är föreskriven för utmätning i lön bör kunna ägarum i sådana ersättningar. Ä andra sidan måste beaktas att det utmätningsfriabelopp som skall förbehållas gäldenären vid löneutmätning skall vara avsevärt störreän förbehållsbeloppet vid införsel. Införande av möjlighet till utmätning isjukpenning o.l. kan därför inte väntas inbringa några betydande belopp. Ifråga om den omfattning i vilken löneutmätning förekommer kan nämnas att enligten undersökning som har gjorts av RSV begärdes under det första halvåret 1973utmätning i lön i 34.779 enskilda mål i hela landet, medan sådan utmätningkunde ske endast i 3.771 fall, dvs. Del merarbete förkronofogdemyndigheterna och försäkringskassorna som en utvidgning avtillämpningsområdet för reglerna om löneutmätning skulle medföra kan befarasbli stort i förhållande till det ekonomiska resultat som man kan räkna med. Enutvidgning av möjligheten till exekution i sjukpenning och liknande ersättningartill att gälla även utmätning skulle dessutom föra med sig ganska omfattandeförfattningsändringar. Sådana ändringar bör inte utan starka skäl genomförasvid en tidpunkt då arbete pågår i på en ny utsökningslagsliftning.Här kan också nämnas 1975/76:27 23 attäven frånsett sjukpenning och liknande ersättningar föreligger inle f.n. fullöverensstämmelse mellan de inkomster som kan bli föremål för införsel resp.utmätning i den ordning som är föreskriven för utmätning i lön (jfr 2 § förstastycket 3 införsellagen). Även om principiella skäl talar för att sjukpenningoch liknande ersättningar bör kunna tas i anspråk även genom utmätning, bör avanförda skäl en sådan ändring i vart fall inte göras . Frågan bör emellertidtas upp på nytt i samband med arbetet på en ny utsökningslagsliftning, då ävenandra frågor beträffande löneulmälning skall prövas. Isamband med sjukpenningreform förbättrades även förmånerna vidarbetslöshet, som de gjordes skattepliktiga och pensionsgrundande förtilläggspension. Nämnda förmåner - dagpenning och kontant arbetsmarknadsstöd -faller inte under något av de inkomstslag vari fn. införsel eller löneutmätningkan äga rum. Frågan huruvida förmåner vid arbetslöshet bör kunna tas i anspråkgenom införsel och utmätning bör emellertid inte tas upp i detta sammanhang. Jagföreslår sålunda att sjukpenning och andra liknande dagersättningar som avsesi 2 § andra stycket införsellagen skall kunna tas i anspråk genom införsel församtliga införselberältigade fordringar. Detta kräver ändring av nämndaparagraf. Anledning saknas att, som en remissinstans har föreslagit, föreskrivaatt den allmänna sjukpenningen skall las i anspråk i första hand ochersättning enligt privat försäkring först i andra hand. Ändringen av 2 Sinförsellagen bör träda i kraft . Den kräver inte någonsärskild övergångsbestämmelse. med nämnda ändring bör ordet "Konungen"i införsellagen bytas ut mot "regeringen". Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslagtill lag om ändring i införsellagen (1968:621). Förslaget har upprättats isamråd med chefen för . Beträffandetillämpningen av den vidgade möjligheten till införsel i sjukpenning m.m. villjag understryka angelägenheten av att utmätningsmannen vid bestämmande avförbehållsbeloppet tar hänsyn lill de ökade utgifter som sjukdom ellermotsvarande tillstånd ofta för med sig för den som är berättigad tilldagersättningen. (), som utgår från att den nuvarande bestämmelsen om införsel förunderhållsbidrag och kommunala bidragsfordringar i "sjukpenning och annandagersättning, som utgår på grund av sjukdom eller olycksfall eller av annansådan anledning" inte omfattar föräldrapenning enligt 3 kap. 12 § AFL, haransett att föräldrapenning i den mån den överstiger garantinivån bör kunna likställasmed sjukpenning. , som har samma uppfattningbeträffande gällande rätt, har förordat att föräldrapenning i dess helhetjämställs med sjukpenning i införselavseende. Prop.1975/76:27 24 harvidare hävdat att inte heller sjukpenning som enligt 3 kap. 9 § AFL utgår vidvård av barn f.n. kan tas i anspråk genom införsel för underhållsbidrag m.m.men förordat atl även denna ersättning jämställs med ordinär sjukpenning. Medanledning härav får jag anföra följande. Som RFV har påpekat framhölls iförarbetena till ändringar i dåvarande införsellag atl grundpenningenligt den dåvarande lagen (1954:266) om moderskapshjälp, lill skillnad frånbarntillägg och tilläggspenning enligt samma lag, inle omfattades av förslaget (SOU1961:53 s. 143). 1 enlighet härmed lorde, efler ikraftträdande av AFL, införselinte ha kunnat ske i moderskapspenning men väl i den därtill anknutna lilläggssjukpenningen.Anledningen till alt den tidigare grundpenningen resp. moderskapspenningen haransetts inte kunna tas i anspråk genom införsel torde emellerfld ha varit attdessa ersättningar har utgått som engångsbelopp och sålunda inle utgjort dagersättning.Föräldrapenningen utgår däremot som dagersättning. Inle heller i övrigtföreligger något skäl till att föräldrapenning inte bör omfattas avbestämmelsen i 2 § andra stycket införsellagen. Delsamma gäller sjukpenning vidvård av barn. Till jämförelse kan erinras om atl bestämmelsen, som framgår avden redogörelsen, är tillämplig på åtskilliga ersättningar av socialnatur enligt olika författningar. Jag utgår sålunda från atl den föreslagnabestämmelsen i 2 § andra slyckel införsellagen är tillämplig på föräldrapenningoch sjukpenning vid vård av barn. Anledning torde saknas alt ändra de ordalagvarigenom de ersättningar som kan bli föremål för införsel betecknas i 2 § införsellagen.Jag vill understryka alt hänsyn till de merutgifler som barnsbörden eller moisvarandeförhållande föranleder givetvis skall tas vid bestämmande av förbehållsbeloppel.Utrymme för införsel för skatter, böter o.l. i föräldrapenning ellersjukpenning vid vård av barn torde därför ofta saknas. Medhänvisning lill vad jag sålunda har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen alt antaga förslaget till lag om ändring i införsellagen (1968:621). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt antaga det förslag som föredraganden har lagtfram.