prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Till arbelsgivare somanställer äldre ocharbetshandikappade utgår bidrag för särskilda anordningar på arbetsplatser som möjliggör och underlättar arbelelför den handikappade. Om särskildaskäl föreligger kan bidrag lämnas även för sådana personer som blivit arbetshandikappade sedan de anställts.Bidrag ulgår även lill arbetshandikappadeföretagare eller fria yrkesutövare. Bidrag kan lämnas lill arbetshandikappad för all besirida utgifter förspeciella arbetstekniska hjälpmedelsom vederbörande behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter, men som arbetsgivaren normalt ejtillhandahåller. För all möjliggöraför arbetshandikappade all få sin utkomst av arbele, eller förvärva yrkesutbildning, lämnas bidrag och lån till anskaffning av personbil eller motordriven invalidvagn för färd mellan bostadoch arbetsplats eller skola. Delprogrammet Näringshjälp avser bidrag eller lånsom skall ge arbetshandikappad,medelålders eller äldre arbetstagare, för vilken inle annan arbetsvårdsåtgärd är lämpligare, möjlighel allstarta etl förelag eller, beträffandearbetshandikappad, alt på vissa villkor fortsätta sådan verksamhet. Som förulsällning gäller all personen ifråga inie kan erhålla lämpligt arbele på den reguljära arbetsmarknaden men kan drivaegen verksamhet och därigenom helt eller delvis få sin utkomst. Arkivarbete anordnas för alt beredasysselsättning ål sådana arbelslösa, sominte kan få arbele på den reguljäraarbetsmarknaden och som på grund avålder, hälsotillstånd eller andra särskilda personliga förhållanden intelämpligen kan hänvisas lill andra slag av beredskapsarbete.Arkivarbeis-platser kan inrättas som statligt arkivarbeie eller kommunallarkivarbeie. Arbelsuppgjfierna kanvariera från enkla arbeten i klipparkiv, gallring och sortering lill biträde vid forskningsarbete. På flera orter har arkivarbete även inrättatsvid särskilda kontorsarbetscentraler. Statsbidrag till halvskyddad sysselsättning avses stimulera företag, kommunala eller landslingskommunala myndigheler ellerinrättningar samt slatligaaffärsdrivande verk all bereda sysselsättning ål arbetshandikappade och äldre med nedsatt arbetsförmåga som inte påvanliga villkor kan få arbele på den reguljära arbetsmarknaden. I vissa fall kan person som redan är anställd hos förelag överföras lill arbetsplats för halvskyddad sysselsättning. 1975/76:100 Bilaga 13 117 Enförutsättning för verksamheien är alt nära samverkan sker mellan arbetsgivare,fackliga organ och arbetsförmedling. Arbetstagare som på grund av handikapp av skildaslag inle kan få arbele på den reguljära arbeismarknaden kan beredassysselsättning i verkstäder förskyddat arbele, som drivs av landsting, kommuner, föreningar och stiflelser. Genom hemarbete kan arbete beredas sådanaarbetshandikappade, framför allt personermed rörelsehinder och svårare psykiska handikapp, som av olika skäl inte kan ta sig lill en arbetsplats. Hemarbete administreras vanligenav en särskild hemarbetscentral knuten till verkstad för skyddat arbete. Beslämmelserom sysselsättningsskapande ålgärderför svårplacerade finns iarbetsmarknadskungörelsen (1966:368, omlrycki 1975:822, ändrad senasl 1975:1275) och kungörelsen (1966:370) omslalsbidrag till verkstäder inom arbetsvärden(ändrad senast 1974:448). Programmel Rehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade Arbetsprövning/arbetsträning. Vid utgången av /75 fanns 2 730 platser förarbetsprövning/arbetsträning inrättade. Delta innebär en ökning underbudgelårel med 33 platser. Anordnandet av arbetsvårdsinstitut har i stortkunnal ske planenligt. Endast i ell län saknasnu resurser för arbetsprövning/arbetsträning. Antalet plalser för arbetsprövning/arbetsträning är dock enliglstyrelsens bedömning otillräckligt. Arbetsprövning/arbetsträning skallfortsättningsvis bedrivas enligt nya av AMS utarbetade råd och anvisningar som successivi har börjat tillämpas fr.o. De nya metoderna, som AMS informerar om genom kurser och tryckt information, innebärbl. a. att vid varje arbetsvårdsinstitutskall finnas såväl arbetsprövning som arbetsträning och atl dessa avdelningar skall vara väl integrerade.Denna integration vänlas medföra elt förbättrat resultat såvälkvantitativt som kvalitativt. Enligt av huvudmännen upprättade planer skall vidutgången av budgelårel 1976/77 finnas2 810 plalser för arbetsprövning/arbetsträning inrättade. Följandeändringar föreslås i slalsbidragskonslruklionen. Slyrelsen anser alt de nuvarande huvudmännen börges möjlighel all lillämpa den av AMSrekommenderade nya melodiken och integrationen, även om utredning pågår om formen för den framlida verksamheien på områdel. Lika slora driftbidrag om . förvarje fulll anlal av 1 200 elevlimmarbör därför ulgå för arbetsprövning och arbetsträning (4- 2,7 milj. Eleversätlningen bör på samma säll somarbetsmarknadsutbildningsbidrag helt bestridas av statsmedel (4- 4 milj.kr. 1975/76:100 Bilaga 13 118 har i sin anslagsframställningför budgelårel 1976/77 begärt medelför ulbildning av föreståndare och instruktörer vid arbets-vårdsinslituten. Sådan ulbildning har lidigarebelastat anslag. Även omskolöverstyrelsens begäran tillgodoses erfordras för AMS del . för fortbildning av viss annan personal(kuratorer, sjukgymnaster m. Del lolala medelsbehovet under delprogrammelberäknas lill 45,7 milj. kr. Ulbildning av svårplacerade. Under budgetårel 1974/75 har 1 500 personerdellagil i anpassningsundervisning.Kurser har huvudsakligen anordnatsför synskadade, utvecklingsstörda, intellektuellt arbelshindrade saml rörelsehindrade. Drygt 4 000 personer hardeltagit i introduktionsutbildningför skyddal arbele vid verkstad. Anpassningskurserna för intellektuellt arbelshindrade och psykiskt sjukaberäknas öka under /76. 1 700 personer vänlas delta ianpassningsundervisning och antalet elevveckorberäknas därvid uppgå till 39 000. Verksamheien med introduktionskurser vid verksläder för skyddat arbelevänlas komma all få en omfatiningmoisvarande för 4 200 personer. Utgifterna härför beräknas lill 16 milj. kr. Totalt beräknas AMS utgifter för delprogrammetlill 24 milj. kr. under budgetårel 1975/76. Utgifterna under budgelårel 1976/77 för 52 800ulbildningsveckor vid iniroduklionskurser beräknas lill 17 milj. kr. AMS ulgifter för anpassningskurser väntas uppgå lill 10 milj. kr., vilkel ger bidragsulrymmeför . Härtill kommerskolöverstyrelsens utgifter för anpassningskurser som beräknas till 52milj. Del sammanlagda medelsbehovel föranpassningskurser samt introduktionskurserför skyddat arbete vid verkstad beräknas sålunda till 79 milj. kr. (4-25 000 000 kr. Medelsbehovel för programmel Rehabiliterings- ochstödåtgärder för svårplaceradeberäknas för budgetårel 1976/77 för AMS del till 76,5 milj. kr. och förskolöverstyrelsens del lill 52 milj. kr., sammanlagt 128,5 milj. kr (4-30 150 000kr. Programmel Sysselsättningsskapande ålgärder för svårplacerade Arbelshjälpmedel åt handikappade. Anlalet bidrag lill arbetsbiträde har under budgelårel 1974/75 ökat med50 lill 250, motsvarande en utgift av 1,4 milj. kr. Under budgelårel1975/76 vänlas bidragsgivningen öka något snabbare än under lidigare år, främstberoende på anpassningsgruppernas arbele. Under budgelårel 1976/77 vänlas antalet bidrag till arbetsbiträde öka lill ca 500, vilket medför etl medelsbehov om 3,7milj. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 119 Bidraget lill arbetsbiträde bör ökas från 8 400 lill . perår(4- . För myckel svårl handikappade, som kräver särskiltomfattande insatser frånarbetsbiträdets sida, bör bidrag få ulgå med högst . Bidrag till arbetsbiträde bör kunna utgå också för personer med psykiska ellersocialmedicinska handikapp. Bidraget bör ulgå under längst från anställningens början då behovel avstödjande ålgärder är särskilt stort. Tidenför bidragsgivning bör- om särskilda skäl föreligger - kunna föriängas.Bidragel avses täcka den ersättning lill enskild arbetstagare som kan bli erforderlig när denne ger person med psykiskaeller socialmedicinska handikappmer omfatlande personligt slöd på och utanför arbetsplatsen. Verksamheten förut.sätts pågå försöksvis /77 (. Medel bör anslås lill försöksverksamhel med ulbildning i teckenspråket förarbetsbiträde ål döva (4- . ökal behov föreligger för synskadade atltillgodogöra sig sådan informalionsom gör del möjligt för dem alt hålla sig ä jour med ulvecklingen inom deras resp. yrkesområde. Utgifterna för allcentralt överföra sådan informationpå band eller till punktskrift bör fåbestridas av medel för bidrag lill arbetsbiträde (4- . Till särskilda anordningar på arbetsplatsen harunder budgelårel 1974/75 beviljats261 bidrag lill en koslnad av 2,7milj, kr. Till speciella arbetstekniska ///ä/pmerfe/beviljades 460 bidrag moisvarande en utgifl av 1,4 milj, kr,, vilkel ärmindre än vad slyrelsen hade räknat med. Orsaken härtill är främsl all denya hjälpmedlen för synskadade - Oplacon, inlern-TV syslem (ITV) och taktilavläsare - inle kommil i bruk i väntadulslräckning, bl, a, beroende på senarelagd produkfion. Den ökade aktiviielen ialll fler anpassningsgrupper medför under /76 allsärskilda anordningar på arbetsplatsen och speciella arbetstekniska hjälpmedelkommer lill användning i ökad ulslräckning. Bidragsgivningen lill de nyaarbetstekniska hjälpmedlen för synskadade - bl. a. ITV-syslem - och förhörselskadade - tevefonen - vänlas ökakraftigt under budgelåret. Fr. o. m. den kan bidrag lill speciella arbelshjälpmedel ulgå även lill företagare och fria yrkesutövare, vilkelockså vänlas bidra lill all verksamheien ökar i omfattning. Antalet bidrag lill särskilda anordningar på arbelsplalsen och speciella arbeisiekniska hjälpmedel vänlas öka markanl underbudgelårel 1976/77 och uppgå lill 450 resp. 650, moisvarande ell medelsbehov omsammanlagl 6 milj. kr. Slyrelsenföreslår följande bidragsförändring. Bidrag lill särskilda anordningar på arbelsplalsen bör, ulan all som knylas lill viss namngiven arbetshandikappad, i vissa fall kunna ulgå för kollektivt förberedande ålgärder på ett mindreanlal individuella arbelsplat- 1975/76:100 Bilaga 13 120 ser.Detta under förutsättning alt platserna står till arbelsförmedlingens förfogande (4- . Under /75 har bidrag och lån lillmotorfordon för handikappadebeviljats till etl belopp av 10,1milj. 1 093 bidrag och 307 lån har utgått. Antalet personer som harbeviljats bidrag har minskal liksom de genomsnittliga bidragsbeloppen. Orsakenhärtill är främst att inkomstökningarnamedfört lägre bidragsbelopp för den enskilde sökanden. Omfattningen av bidrag och lån tillmotorfordon vänlas öka under /77. Utgifterna beräknas uppgå till 29 milj. kr. vilket belopp möjliggör 2 100 bidrag och 250 lån enligt följandeförslag till bidragsförändringar. Fr. o. m. den överensstämmer inkomstgränserna för heltbidrag till motorfordon medinkomslgränserna för oreduceral bosladslillägg per . Styrelsen föreslär atlinkomslgränserna anpassas lill dem som gäller för oreduceral bosladslillägg. för all antaletpersoner som kommer i åtnjutande av bidragsformen inle skall minskaberoende på lönenivåns ulveckling. Utgifterna för aggregat eller ändringar avmotorfordon bör bli bidragsberättigadei sin helhet (4- . Prisutvecklingen motiverar en höjning avbidragsbeloppet för motorfordon från17 000 lill , dellaspeciellt med lanke på all rabatterna på de handikappades bilar harslopats (+6,4 milj. 1 de fall båda makarna är handikappade och i behovav var sitt motorfordon, börbidragel bestämmas med endasi sökandens inkomst som beräkningsgrund. Obetydliga merulgifter beräknashärför. Del sammanlagda medelsbehovel under delprogrammelArbelshjälpmedel ål handikappadeberäknas till 39 milj. kr. Under budgelårel 1974/75 beviljades 403 bidrag och 90 lån förlolall 7,2 milj. kr. Sammanlagl 409 personer kom i åtnjutande av näringshjälp. Av dessa påbörjade 224verksamhel som egen förelagare, medan 185 personer lämnades hjälp förfortsatt sådan verksamhet. Den av slyrelsenväntade ökningen av verksamheien har uteblivit. beror främsl på all rörelseetableringar numera, pågrund av den allmänna kostnadsutvecklingen, kräver en högre kapitalinsats änden näringshjälpen medger.Kreditresirikiionerna till följd avkonjunkturiäget har även medfört slorasvårigheter all anskaffa erforderiigi kapilal ulöver näringshjälpen. Någon nämnvärd ökning av antalet ärenden vänlas inteunder de närmaste budgelåren.Däremot räknar slyrelsen med en successiv ökning av medelkostnaden perärende. Mol bakgrund av vad som har anförts om kraven påkapitalinsats vid rörelseetableringarbör maximibeloppet för bidrag/ränlefrill lån höjas från 15 000 lill . (4-6,1 milj. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 121 Utgifterna för expertundersökningar inäringshjälpsärenden beslrids f n. från Gemensamma förvallningskoslnader. Dåemellertid dessa experlun-dersökningarär helt hänförbara till delprogrammelNäringshjälp, föreslår slyrelsen altutgifterna härför fortsätiningsvis får direkt belasta delprogrammet. Medelsbehovelunder delprogrammet beräknas till15,5 milj. kr. Vid ulgången av /75 var 14 780 personer anställda i arkivarbete, varav 1 290 hoskommun eller landsting, 7 770 hosstatliga myndigheler och 5 570 hos allmännyttiga organisalioner. 150 personligatjänster fanns inrättade vid statliga myndigheler och institutioner. Lönemedlen för dessa tjänster beslrids fråndelprogrammet Arkivarbeie. Behovelav arkivarbelsplalser beräknas under budgelårel 1975/76 ligga på en oförändrad nivå. Enligl arkivarbelsavtalel skernumera automatiskt lö-negruppsuppflyliningvarje eller fram lillslullönegruppen. Många arbetshandikappade kvarslår i arkivarbete underen lång följd av år och uppnår därigenomslullönegruppen, vilket innebär ökade lönekostnader. Medelsätgången under budgelårel 1975/76 beräknas genom avtalsuppgörelse om arkivarbeislönerna väsenlliglöversliga del anvisade beloppet om 396,4 milj. kr. Trygghetslagen och främjandelagen samtanpassningsgruppernas fortsatta verksamhelkommer all underiätta för handikappade arbetstagare att behålla arbele på den öppna arbetsmarknaden. Även medhänsyn härtill och en beräknad ökning av anlalet sysselsatta i halvskyddatarbele, lorde behovel av plalser iarkivarbeie komma alt öka. Mol denna bakgrund bedömer slyrelsen behovel av arkivarbelsplalser /77 lill minsl oförändrad nivå, dvs. Vid ell påtagligtförsämrat arbetsmarknadsläge kan en utökning av antalet plalser bli erforderiig. Av gjorda undersökningar framgår att en storprocenl av de i arkivarbeie anställdapersonerna ulför en myckel god arbetsprestation. Del är därför angelägel alt personer som har meriterat sig förpersonlig Ijänsl också ges möjlighel all erhålla en sådan tjänst.Styrelsen hemställer därför om all fåinrätta ytteriigare 150 personliga Ijänsler för personer som är anslällda iarkivarbete. Slyrelsen beräknar medelsbehovel för 15 000plalser i arkivarbeie under budgetåret1976/77 till 500 milj.kr. Antaletanslällda i halvskyddat arbele ökar f n., i likhel med de båda senasiebudgelåren, med ca 200 . Vidulgången av budgelårel 1974/75 uppgick anlalet anslällda lill ca 8 500. En slor del av ökningen underbudgelåret har tillkommit genom överföringav redan anslällda lill de villkorsom gäller för halvskyddad sysselsättning.Av de anställda i halvskyddad sysselsättning ålerfinns 85 96 i den enskilda sektorn, i kommuner ochknappt i landstingskommuner. Detdominerande yrkesområdet är industri och hantverk, 5 500 per- Prop.1975/76:100 Bilaga 13 122 söner,medan 775 personer arbetar inom förvallning och drygt 500 inom affär ochförsäljning. För budgelårel 1975/76 har anvisats 120 milj. kr., vilket möjliggören successiv ökning av antalet anslällda i halvskyddat arbete till ca 12000. Halvskyddat arbete är för mångaarbetshandikappade den effektivaste lösningen av sysselsättningsproblemet, främst därför alt del är förlagt till den ordinarie arbeismarknaden och mandärigenom undviker en uppdelning avarbetsmarknaden i en öppen och en skyddad sektor. Stora ansträngningar bör därför göras för atl genom dennaanställningsform möjliggöra placering iöppna marknaden av personer som annars skulle ha hänvisats till sysselsättningi särskilda beredskapsarbeten, arkivarbeie eller verkstäder för skyddat arbete. Bidraget lill halvskyddad sysselsättning har inle varit tillräckligt slort för all åsladkomma den ökning avverksamheten som har eftersträvats.Nuvarande system för bidrag tar inteheller hänsyn till alt den handikappades arbetsförmåga rimligenförändras efter iniräning på viss arbetsuppgiftoch ger dessulom liten möjlighel allanpassa bidraget lill graden av arbetshandikapp. Slyrelsen föreslår följandeändrade bidragskonslruklion. Bidrag lill nyanställda bör under anställningens ulgå med 75 96av arbetstagarens lön och gällande lönebikostnader. Under därpå följande bör bidraget ulgå med 50 %av arbetstagarens lön och gällandelönebikostnader saml därefter, så länge anställningen i halvskyddadsysselsättning varar, med 30 96. Vid sänkningen av bidragsnivån från skall arbelsgivare kunna påkalla förhandlingar med länsarbetsnämndom bibehållande av oförändradbidragsnivä. Om det vidförhandlingama klarläggs all den anställde har en väsentlig och varaktignedsättning i sin arbetsförmåga, kan länsarbetsnämnden, efler hörande av berördfacklig organisalion, beslula allbidragel ligger kvar på den högre nivån (). 1 normalfallet skall dock bidragelsänkas automatiskt och ulan förhandlingar. För de handikappade som befinner sig ihalvskyddad sysselsättning när föreliggandeförslag lill bidragsregler börjartillämpas bör bidragel ulgå med 3096 av arbetstagarens lön och gällande lönebikostnader. I enlighel med de regler som fastställts av kan företagenför varje nyanställd person ihalvskyddad sysselsättning därutöver erhålla statsbidrag för överföring av redan anställd arbetshandikappad lill denna sysselsältningsform. Möjlighelen har hiuillsutnylljals så att ca en tredjedel av samlliga personer i halvskyddadsysselsättning är redan anställda som har överförts. Fr. o. m. budgelårel 1976/77 bör bidrag för överförda ulgåmed av arbetslagarens lön och gällande lönebikostnader. Bidragel bör - som garanlibelopp- ulgå med lägst . Merutgifternaför bidragsreformen beräknas lill 10milj. För särskild fortbildning av arbetsledare vid arbetsplats med halvskyddad sysselsättning beräknas medelsbehovel lill . Prop.1975/76:100 Bilaga 13 123 Benämningen "halvskyddad sysselsättning"föreslås ulgå och ersättas med "sysselsältningsstödför arbetshandikappade." Enligt styrelsens uppfattning är halvskyddadsysselsättning inte längre en adekvat benämning på den anställningsform som här avses. Benämningenhar sitt ursprung från den tid då arbetshandikappade sysselsattes i särskildaavdelningar inom etl ordinarieproduktionsföretag. Så är emellertid inle längre fallet, eftersom en arbetshandikappad i halvskyddad sysselsättningnumera arbetar tillsammans med övrig personal på ett arbetsställe. Del sammanlagda medelsbehovel under delprogrammelberäknas till 172 milj. (4-52 000 000 kr. Skyddad sysselsättning.Vid ulgången av /75 fanns 15 560 plalser för skyddal arbele inrättade.Della innebär en ökning underbudgelåret med 490 plalser. var sammanlagl 17 500 personeranslällda vid verkstäder för skyddalarbete. kvarstod 15 120 personer i arbele. Anordnandet avverksläder för skyddal arbele har inle kunnalske i önskad omfattning. De ökade driftkostnaderna synes även ha medfört althuvudmännen inle kunnat anslåtillräckliga medel för verksamheten.Många verkstäder har därför inte haft tillgång till driflleknisk personal i lillräcklig omfattning, vilket medfört alt verkstädernaskapacilet inte kunnal fullt utnyttjas. AMS hemställde den 29 oklober 1974 om altbidragsramen för anordnande avverksläder under /75 skulle fä utökas från 25 milj. kr. lill49,5 milj. kr. Regeringen medgav den 3 april1975 en vidgning av ramen med 9milj. Detla medför all större delen av den för budgelårel 1975/76 gällande beslutsramen om 25 milj. kr. kommer allfå tas i anspråk för bidrag som borde ha beviljats under budgetårel1974/75. Slyrelsen räknar med all besluisbehoveiunder budgetårel kommer all uppgå lillca 73 milj. kr. Om della behov kan lillgodoses genom en vidgadbeslulsram under budgelårel1975/76, begränsas anordningsbehovel under budgelårel 1976/77 lill 24 milj. kr. 1 annal fall måsle styrelsen hemställaom regeringens medgivande alt underbudgetårel 1976/77 få beslula om också sådana lidigare ansökningar om anordningsbidrag som inle fallitbort. skulle kräva en beslutsram om 53 milj. kr. 1 avvaktan på resultatet avorganisationsutredningen rörande skyddat arbele m. m. bör enligl slyrelsen temporära förbättringar av drift- ochanordningsbidrag övervägas så all verksamheten inte slagnerar. För fortbildning av befattningshavare vid verkstäder för skyddat arbete erfordras575 . Det totala medelsbehovet under delprogrammetberäknas till 156 milj. kr. Vid ulgången av var 769 personer sysselsatta i hemarbete. Motsvarande siffra vid årsskiftet1973-1974 var 722. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 124 huvudmännensframställningar om driftbidrag för vänlas 826 personer kommaatt sysselsättas i hemarbete. Antalet hemarbetare beräknas den 31 december 1976uppgå till 975. Driftbidragen för dessa belastar budgetårel 1976/77.Med oförändrad statsbidrags-konstruktion beräknas medelsbehovel lill 2,9milj. Del sammanlagda medelsbehovel för programmelSysselsättningsskapande ålgärder försvårplacerade beräknas för budgelårel 1976/77 till 897,5 milj. kr. Arbetsprövning/arbetsträning. Somjag lidigare har nämnt pågår utredningsarbete i fråga om denyrkesinriktade rehabiliteringen. Utredningsarbetet berör förutom härifrågavaninde verksamhel bl.a, också verksamheien inom delprogrammel Ulbildning avsvårplacerade saml verksamheten vidstatens arbetsklinik. Utredningen om den yrkesinriktade rehabiliteringen beräknas i elt betänkande undervåren 1976 lämna förslag om denframtida organisationen för dessa olikaverksamheter vilka bedrivs av skilda huvudmän. Statsbidragen lill driften ;iv avdelningar för arbetsprövning och arbetsträning höjdes den lill10000 resp. . per är för varje fulltantal av I 200 elevlimmar. Jag föreslår nu alt driftbidragei för arbetsträning höjs till . Härigenom kommer statsbidraget till arbetsträning alt uppgå lill samma belopp per plals som bidraget till arbetsprövning. underlättar den pågående integrationen avavdelningar för prövning och träning.AMS förslag all eleversätiningarna helt skall bestridas av statsmedel är jag med hänvisning lill pågående utredningsarbete inte beredd atl tillstyrka. Med hänsyn lill den av AMS uppskaiiaile omfattningen av verksamheten beräknar jag medelsbehovel för delprogrammetArbetsprövning/arbetsträning till 41,7 milj.kr. (+540 000 kr.). Härav bör i enlighelmed AMS förslag beräknas 150 000 kr.för fortbildning av viss personal vidinstitutioner för arbetsprövning och arbeislräning. Utbildning av svårplacerade. Delprogrammet omftiitiir dels anpassningskurser vid AMU-center, delsintroduktionskurser för skyddal arbetevid verkstad. Medelsbehovel /77 för introduktionsutbildningi samband med anställning på verkstad för skyddal arbele beräknas lill 17 milj. kr. För anpassningskurser beräknar jagmedelsbehovet lill 57 milj. kr., varav ulgifter beräknas till 47 milj.kr. Det lolala medelsbehovel fördelprogrammel Ulbildning av svårplacerade beräknas därmed till 74 milj.kr. Detsammanlagda medelsbehovet under /77 för de i pro- Prop.1975/76:100 Bilaga 13 125 grammetRehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade ingående delprogrammen bör sålunda beräknas till 115,7 milj. kr. Härtill kommer programmetsandel av arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. A r be t s h j ä 1 p m ed e 1 ål h ;i n d i k a ppad e . För alt aniiassa arbetsplatsernatill de arbetssökandes skildaförulsällningar förfogar arbeisförmedlingenöver en rad arbeismarknadspoliliska insirumeni, bl. a. bidrag lill arbetshjälpmedel ål handikappade. Bidrag kan ulgå lill arbetsbiträde, särskilda anordningar på arbelsplalsen och speciella arbetstekniskahjälpmedel. Bidrag och lån kan också ulgå lill motorfordon. Riksdagenhar under 1970-laletbeslutat om förbättringar i detta ålgärdssyslem.