prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidare måste användningen avförstärkningsresurserna fortlöpande följas så alt insatserna dels koncentreraspä de elever som har behov av dem, dels för avsedda effekter. Dessa elever börprioriteras inte endast när det gäller undervisningsinsatser utan också när delgäller andra insatser. 1 fråga om undervisning måste en uppföljning göras såatt den grundläggande färdighetsträningen på de lägre stadierna prioriterasvid resursfördelningen. Som jag framhållit tidigare är det en viktig uppgiftvid skolstyrelsernas bedömning att se till alt sammansättningen avelevgrupperna inte strider mot förbudet om fasl nivågruppering. Ett viktigt inslag i en fungerande kontinueriigutvärdering är att kunskaper om problem i skolan förs vidare till dem somdirekt deltar i skolans verksamhet och som har möjligheter atl vidta stödjandeoch hjälpande åtgärden Detta förutsätter kontakter över stadiegränser, mellanskola och förskola, mellan gymnasieskola och grundskola, mellan arbetsliv ochskola, mellan hem och skola samt mellan de olika kommunala nämnder, som handhar 1975/76:39 331 Om utvärderingen skall bli en positiv faktor i skolan måstede berörda kunna visa förtroende för varandra. Somflera remissinstanser påpekat fordras omfattande centrala insatser för allstödja den lokala utvärderingen. Det gäller här insatser av många olika slag,bl. a. en ytteriigare precisering av skolans mål. Detta är kanske allraviktigast i fråga om övergripande mål som t. ex. social utveckling ochpersonligheisuiveckling. I fråga om de övergripande målen gäller det främst attklargöra och exemplifiera hur man i skolarbetet konkret kan arbela med ochtillämpa dessa mål. En viktig uppgift i centrala insatserna är att på grundvalav pågående forskning utforma referensramar och handledningar för t. ex.informella studier av själva undervisningsprocessen och enkla undersökningar.Vidare gäller del alt utforma underlag för diagnostiska prov och enklakriterier för bedömning av olika åtgärder. En central uppgift är också attförmedla information mellan kommuner. Enligt min mening är den centralainsatsen för hjälp med modeller m. m. vid lokal bedömning en viktig uppgift förSÖ. Jag räknar med all den pedagogiska nämnden inom SÖ kommer atl spela en storroll i delta arbete. Insatserna för, i den mån de inte kan göras i SÖisreguljära verksamhet, finansieras frän anslaget lill pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendet. Särskilda medel för verksamheten börenligt min mening utgå från anslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendel. Det bör ankomma på regeringen atl besluta i denna fråga. Jagvill i detta sammanhang peka på den roll som kan spela närdel gäller atl förmedla erfarenheter och göra bedömningar av hurungdomsorganisationernas arbetsmöjligheter och arbetsformer har utvecklats. Jag vill i likhet med flera remissinstanserunderstryka vikten av den centrala utvärderingen. Den forskningsverksamhet ochde undersökningar som fordras för en bedömning av skolans verksamhet måstegöras inom ramen för den centrala utvärderingen. Som jag framhållit i delföregående måste också i forskningsverksamheten olika mål, t. ex. övergripandemål som jämlikhet och kunskapsmål, kopplas lill varandra saml en belysninggöras av hur olika sociala faktorer påverkar skolans verksamhet. Den centralautvärderingen för också en ökad roll i och med den friare resursanvändningenpå sä sätt att det blir större anledning atl följa vad som händer lokall både ifråga om organisation och resultat. Detla torde också påverka statistikproduktionenoch den administrativa uppgiflsinsamlingen. Den centrala utvärderingen skallligga till grund för information, t. ex. i form av fortbildning, samt förbeslut som fortfarande fattas centralt. En friare resursanvändning medför allinsatserna förskjuls från en administrativ och reglerande funktion till eninformerande och stimulerande. Den centrala utvärderingen är tillsammans medutvecklingsarbetet det viktigaste underlaget för denna verksamhet. Fleralänsskolnämnder har påpekat behovet av utvärdering och betydelsen 1975/76:39 332 avnämndernas medverkan på regional nivå. Enligt min mening bör länsskolnämnderna lämnakommunema en omfattande service då det gäller all bedöma skolverksamheten.Detta sker också till stor del . Länsskolnämndsulredningen visadeatt nämndernas inspekterande verksamhet av olika skäl har minskat i betydelse.Jag anser att länsskolnämnderna nu bör kunna inrikta sin verksamhet mer på atlge stöd och råd, t.ex. vid resursfördelningen och utvärderingen av skolverksamheten.Detta bör underiättas av nämndernas administrativa arbete kommer all minska.Som jag ser del bör del kunna vara en uppgift för länsskolnämnderna att inriktasitt arbete på de övergripande mälfrågorna samt därmed sammanhängande problemrörande resursfördelning och utvärdering av verksamheten. Länsskolnämndernabör följa resultaten av den bedömning som görs lokall. En annan viktig uppgiftär all föra resultaten av gjorda bedömningar vidare. Skolan saknar underlag och instrument förattkunna göra en sådan bedömning av skolans verksamhet som jag här förordat. 1 enskola med ökade möjligheter lill lokal anpassning av undervisningensuppläggning och resursdisposition liksom kravet på en vidgad syn på skolansroll i samhället, kommer jag tidigare understrukit utvärderingen avverksamheten att bli än mer betydelsefull . Jag har för avsikt attsenare föreslå regeringen alt ge SÖ i uppdrag atl utarbeta underiag ochinstrument för en lokal och regional utvärdering. Många remissinstanser däribland fleraorganisationer och kommuner har invändningar mot utredningsförslaget omgenomförandet och om den föreslagna genomförandeperioden. Sammanfattningsvisanser dessa remissinstanser att utredningens förslag inte bör betraktas som enhelhet samt alt genomförandeperioden bör utsträckas över betydligt längre lidän . Flera remissinstanser menar att genomförandet bör ske successivt ochmed stor lokal frihel att välja olika delar av reformen. Några remissinstanser,bl. a. SL menar dessutom att innan reformen träder i kraft bör en försöksverksamheti full skala genomföras i ett antal kommuner. Föregen del för jag anföra följande. Del forslag om reformering av skolans inre arbetesom jag har lagt fram i det föregående harolika karaktär och räckvidd. Jagräknar med alt reformen genomförs stegvis. Huvuddelen av förslagen bör träda ikraft fr. o. m. /79. Hit räknar jag då främsi införandet avnytt statsbidragssystem och de förändringar i undervisningsorganisationen, somsammanhänger med statsbidragssystemet. Även den samlade skoldagen räknar jagmed skall kunna införas /79 i de kommuner som beslutar om detta. Ifråga om arbetssättet och det inre arbetet räknar jag med en successiv Prop.1975/76:39 333 utvecklingmot vad jag i propositionen har anfört. Vissa av mina förslag är av den arten alt de börförverkligas redan nästa budgetår. Jag har i det föregående föreslagit att ensystematisk skolledarutbildning påbörias. Jag anser atl denna bör starta redanfr. o. m. /77. Även de förslag som rör personalforlbildningenbör sättas i gång under /77. Denna fortbildning är enligt mittförslag upplagd så att innehållet bör avse det arbetssätt och de arbetsformersom jag i denna proposition har förordat bör genomföras i . Skolans ansvar för ungdomar som lämnar grundskolanutan alt gå vidare till gymnasieskolan är reglerad i skollagen. Enligtpropositionen bör skolstyrelserna ha ansvar för uppsökande verksamhet förstudie- och yrkesorientering bland dessa ungdomar. Ytteriigare medel för deltaändamål beräknas fno. m. /77. Jag har förordat ett särskilt statligt bidrag förden allmänna fritidsverksamheten främst som ett led i en ökad satsning päbarn- och ungdomsmiljön. Bidraget bör utgå till kommuner för att främststimulera föreningslivels medverkan i en sådan verksamhet. Det föreslagnastatsbidraget bör utgå fno. m. /78. För all förstärka föreningslivels möjligheter tillinsatser bland de yngre skolbarnen förordar jag alt den nedre åldersgränsen förrätt lill lokalt aktivitelsstöd sänks från 12 lill fr. o. m. budgetåret1977/78. Förändringar i skolledningens dimensionering m. m.i bör genomföras fr. o. m. /78. Därigenom fårskolledarorganisationen en välbehövlig förstärkning redan året föreförändringar i stalsbidragsbestämmelserna. Vissa övergångsbestämmelserbeträffande beräkningen av skolledarpoäng erfordras. Jag avser föreslåregeringen all vid beräkning av antalet rektorsijänster i en kommun skall 1,5poäng erhållas för varie normalklass i . Skolpoäng för samordnadspecialundervisning bör inte beräknas fr. o. m. nämnda budgetår. Vissa förslag avser principiella riktlinjer för ettfortsatt planerings- och utvecklingsarbete som erfordras innan ett fullständigtgenomförande av förslagen kan ske. Hit räknar jag då den översyn avgrundskolans timplan för mellanstadiet och högstadiet saml den översyn av denpraktiska arbetslivsorienleringen m. m., som jag avser föreslå regeringen attSÖ får i uppdrag att göra. Målet bör vara att denna översyn är avslutad undervåren 1977. Jag räknar därefter med all senare föreslå regeringen atlresultatet efter sedvanlig remissbehandling skall föreläggas . Vissaav förslagen ankommer det på SÖ att beakta. Innan det nya statsbidragssystemet innefattande bl.a. basresurs, förstärkningsresurs och glesbygdsgaranti kan träda i krafterfordras ytteriigare utredningsarbete beträffande formerna för utbetalning,redovisning och revision m. m. Vidare erfordras vissa övergångsbestämmelser isamband med införande av nytt statsbidragssystem. Formerna för vissaarbetslednings-och planeringsuppgifter i en skolenhet somjag har förordat börinföras sam- 23 1975/76. 1975/76:39 334 tidigtmed ett nytt statsbidragssystem. Frågan om statsbidrag till reservvikarier ärf n. föremål för förhandlingar mellan staten och kommunförbundet. Jag avseråterkomma till regeringen i dessa frågor. Innan lokala ledningsorgan vid skolenhet kaninrättas bör ytteriigare utredningsarbete utföras. Hit räknar jag den översynav bestämmelser om skolstyrelsens delegationsrätt, omyndig elevsförvallningsrätlsliga ansvar m, m. Vidare bör skolledarens ställning iförhållande till skolstyrelsen och lokalt ledningsorgan ytterligare ses över, Iutredningsarbetet bör även ingå vissa frågor som sammanhänger med införandet avlokala planeringsräd för samverkan mellan skola och arbetsliv. Inrättandet avlokala planeringsråd bör ske under /78. Jag avser atl senareåterkomma till dessa frågor. Jag har i samband med behandlingen av frågan omledning och samverkan i skolan också tagit upp frågan om ett ökat inflytandepåskolans verksamhet för de politiska förtroendevalda i kommunerna. Därvid harjag anfört att en översyn bör göras av hur man bättre skall kunna tillgodosekravet på ökad insyn i och inflytande över skolans verksamhet även för depolitiskt förtroendevalda. Jag avser att i annat sammanhang återkomma till regeringenbeträffande denna fråga. I fråga om nytt statsbidragssystem har jag vid minaöverväganden funnil att detta måste införas i alla kommunersamtidigt. Skälet härtill är att det skulle medföra praktiska, ekonomiska ochadministrativa problem om kommunerna skulle ha frihet att välja tidpunkt förövergång till nytt statsbidragssystem. Genom den konslmktion av statsbidragssystemetoch förslaget i övrigt jag här har förordat ligger ett hänsynstagande till detönskemål som flera remissinstanser framfört, nämligen alt ge möjlighet till ensuccessiv övergång till nya arbetsformer och nytt arbetssätt. Det förslaget bygger på den uppfattningen atl enförändring av skolans inre arbete måste vara en kontinueriig process. Förslagensyftar till att undanröja olika centralt utfärdade bestämmelser som kan utgörahinder för en utveckling och en lokal anpassning av skolans verksamhet.Avsikten är alt förnya arbetsformer och arbetssätt i enligt vad jagförordat. Det kommer att finnas stora skillnader i beredskapen mellan kommuneroch rektorsområden liksom mellan lärare att vidta de förändringar som de nyastatsbidragsreglerna medger. Det är naturiigt att kommunernas nya ansvar bl.a. för atl fördela förstärkningsresursen i åtskilliga fall endast kommer att ledatill försiktiga förskjutningar i resursanvändningen. Andra kommuner har t. ex.genom bedriven försöksverksamhet skapat sig en bild över behovssituationen ochhandlar därefter. Det är av stor vikt atl samtliga berörda har möjlighet attpåverka och successivt växa in i nya arbetsförhållanden. Detta är väsentligtför arbetsklimatet i skolan och en fömtsättning för att lärare och elever skalluppfatta arbetet som meningsfullt. En förändring av undervisningsorganisationenoch arbetssättet kan enligt min mening stimuleras genom information,fortbildning, utbildning och diskussion. 1975/76:39 335 För att underiätta kommunernas planering avser jag,som jag har framhållit alt föreslå regeringen att SÖ får i uppdrag altutarbeta olika exempel på resursanvändning m. m. Även i fråga om införande av den samlade skoldagenanser jag atl utrymme bör lämnas för ett successivt införande och åtagandefrån kommunernas sida. Det är viktigt all hänsyn kan tas lill lokala behov ochförutsättningar när kommunerna skall ta ställning lill när den samlade skoldagenskall införas. Den samlade skoldagen bör som regel införas i hela kommunen. Jagär emellertid inte främmande för alt den även införs stegvis i en kommun om dettaanses lämpligt. Det statliga bidraget som föreslås utgå till kommun, sombeslutar om samlad skoldag, bör utgå per elev som omfattas av den beslutadeskoldagen. Jag räknar med atl flera av förslagen om skolansinre arbete förutsätter förhandlingar och överenskommelser mellan deavtalsslutande parterna. Jag får därför anledning alt återkomma till regeringeni denna fråga. Jag ämnar vidare senare återkomma lill regeringen om deövergångsbestämmelser som kan bli en följd av övergången lill nytt statsbidragssystemm. Jag avser vidare atl föreslå regeringen atl förslagsenare framläggs för om en omfattande fortbildningsinsats för allskolpersonal budgetåret innan del nya statsbidragssystemet träder i kraft. Jagräknar med all denna fortbildning skall ske under studiedagstid läsåret1977/78. Liksom utredningen anserjag alt de föreslagnaförändringarna bör föregås av en grundlig information till elever, skolpersonaloch föräldrar. Jag har i årets budgetproposition (prop. 1975/76:100 bil. 10)under anslaget till beräknat medel för informationsinsatseri samband med de beslut som fattas i anledning av denna proposition.Sammanfattningsvis vill jag ange följande. /77 igångsättsskolledamtbildning och fortbildning. Vidare sker en utökning av utbildningenför lärare i specialpedagogik. /78 utgår bidragför allmän fritidsverksamhet. Fr. o. m. samma budgetår sänks åldern för rätttill lokalt aktivitelsstöd från 12 lill 7 ån Under /79 införsnytt statsbidragssystem med friare resursanvändning och ytteriigarestatsbidrag för den samlade skoldagen. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställerjag all regeringen föreslår att 1. godkänna de riktlinjer förreformering av skolans inre arbete m. m. som jag har förordat i det föregående, 2. godkänna de riktlinjer förorganisationen av den allmänna fritidsverksamheten utanför skoldagen som jaghar förordat i del föregående, 3. godkänna den ändring avgrunderna för slatsbidragsgivningen lill drift- kostnaderför det allmänna skolväsendet som jag har förordat i det föregående, 4. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för bidraget lill ungdomsorganisationernas lokala verksamhet, 5. godkänna vad jag förordat omkonferenser samt om skolledare och annan personal. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antagadet förslag som föredragande har lagt fram. 12 Vissaanslagsberäkningar för /77 D 17. Bidrag till studie- och yrkesorientering 1974/75Utgift 32 329 939 1975/76 Anslag 40 939 000 1976/77 Förslag 51 160 000 Ur anslaget ersätts kostnader för statsbidrag tillförsöksverksamhet med studie- och yrkesorientering i årskurserna 6-9 igrundskolan saml i gymnasieskolan enligt kungörelsen (1974:390) om statsbidragtill kostnader för studie- och yrkesorientering i ochgymnasieskolan. Uranslaget utgår även högst . för viss uppsökande verksamhet för att nåelevgrupper, som avbryter sina studier i eller gymnasieskolan ochhar svårigheter att erhålla anställning. Beräknadändring 1976/77 Grundbelopp för studie-och yrkesorientering Uppföljande studie-och yrkesorienteringsverksamhetStudie- och yrkesorientering vid riksinternatskolor Studie- och yrkesorienteringvid statens skolor för vuxna 40118000 -1-8 897 000 -1-8 897 000 739000 -I-2596000 -i- I 145000 82000 -I- 16000 -f 16000 -I- 261000 -( 163 000 40939000 -(-11770 000 -HO 221000 1975/76:39 337 Statsbidrag för studie- och yrkesorientering(syo) i och gymnasieskolan utgår till varje kommun eller landstingskommun i form av grundbelopp, vilkas antal står i relation lill antalet elever. För redovis- ningsårel 1976/77 utgör grundbeloppet 81 690 kn Löneomräkningen på det antal grundbelopp som har tilldelats för /76 uppgår till 7 753 000 kn () beräknarför /77 ett behov av 600 grundbelopp, en ökning med 14 fråninnevarande budgetär (-(-). För uppsökande syo utgår underinnevarande budgetår ca 11 gmnd-belopp, fördelade pä 43 kommuner.Löneomräkningen uppgår till 145 000 kn De medel som för innevarandebudgetär har anvisats för uppsökande syo möjliggör uppföljningsverksamhet föromkring en tredjedel av de elever som bedöms vara i behov av ytterligarevägledning och stöd i form av syo. SÖ framhålleratt skolan har ett stort ansvarför hela den gmpp ungdomar som inte fullföljer , som inte sökerfortsalt utbildning efter och som inte fullföljer annan påbörjadutbildning. Medlen för uppsökande verksamhet bör därför beräknas sä atl detäcker behovet av sådan verksamhet för samtliga berörda ungdomar. Sammanlagdaantalet grundbelopp skulle enligt SÖ uppgå till ca 41 (-1-2 451000 kn). Löneomräkning för medlen lillsyo vid riksinternalskolor utgör . SÖ föreslår atl primärkommun ellerlandstingskommun, där riksinter-natskola är belägen, efter samråd skall fåräkna in riksinlernatskolans elever i bidragsunderiaget. SÖ föreslår, med hänvisningtill bl. a. skrivelser från skolstyrelserna i och , ensärskild resurs för syo vid statens skolor för vuxna. Skolornas timresurs förlektioner skall även användas lill studiehandledning, stödundervisning ochendast i mindre omfattning till studie- och yrkesorientering. En särskildresurs för syo vid statens skolor för vuxna bör enligt SÖ inräknas i resp.kommuns bidragsunderiag. Beräkningen av den särskilda syoresursen bör grundaspä elever i varvad undervisning samt av antalet elever i renbrevundervisning. Enligt denna beräkningsgmnd uppgår medelsbehovet till ca 3,2grundbelopp (H-261 000 kn). Jag vill först erinra om vad jag i del föregåendehar anfört om arbetslivsanknytning i skolan m. m. (4.1). Jag har inget all erinra mot SÖis beräkningar avantalet grundbelopp för att tillgodose behovet av studie- och yrkesorienteringi och gymnasieskolan (1,2). Prop.1975/76:39 338 I syfte all förebygga framlidasysselsättningsproblem och sociala problem för särskilt den grupp ungdomar sominte söker fortsatt utbildning efter eller som inte fullföljer sinutbildning i eller gymnasieskolan bedrivs /75försöksverksamhet med uppsökande syo. Gymnasieskolegruppen har i sin rapport(Ds U 1975il8) föreslagit en uppföljning av ungdomar upp lill . Jagfinner det, mot bakgrund av vad jag i del föregående förordat beträffandeskolstyrelsens ansvar för uppsökande verksamhet, angelägel all denna verksamhetsuccessivt byggs ut och räknar därför med en ökning av ifrågavarande medel med1 milj. kr. utöver löneomräkning (3,4). Beträffande medlen till studie- ochyrkesorientering vid riksinternalskolor tillstyrker jag SÖis förslag (5). Föratt tillgodose behovet av personella resurser för studie- och yrkesorienteringvid statens skolor för vuxna i och räknar jag med atlskoloma tillförs en resurs om tillsammans två gmndbelopp eller . (6).I enlighet med SÖis förslag bör resursen inordnas i resp. kommunssyo-organisation. Den av SÖ föreslagna beräkningsgrunden bör anpassas medhänsyn till vad jag här förordat. Det bör ankomma på SÖ att utfärda deanvisningar som bedöms erforderiiga för att räkna in såväl riksintematskolornaselever som de studerande vid statens skolor för vuxna i resp. kommunsbidragsunderlag. Jaghemställer att regeringen föreslår atl lill Bidrag till studie- och yrkesorienteringför /77 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av51 160 000 kn Lärares fortbildning m. m. 1974/75 Utgift 43 507 849 Reservation 2 603 019 1975/76 Anslag 40 853 000 1976/77 Förslag 52 782 000 Ur detta anslag bekostas fortbildning avskolledare, lärare samt personal av olika kategorier för skolans elevvårdandeverksamhet m. fl. Verksamheten bedrivs till större delen av lärarhögskolornasfortbildningsavdelningar och av länsskolnämnderna. Övrig fortbildning bedrivsunder () direkta ledning eller av lärarorganisationer. Som () anförde redan i sinanslagsframställning för innevarande budgetår bör den långsiktiga planeringenför fortbildningsverksamheten i ökad utsträckning inriktas på övergripandefrågor. SÖ nämner därvid projekt som gäller fortbildning i specialpedagogik förgrundskolans lärare, fortbildning med anledning av förslag om könsrollsfrågor,under- Beräknad ändring 1976/77 -1- 530 000 -F 39 988 000 + 45 415 000 -1- 11 929 000 visningensinternationalisering samt sexual- och samlevnadsundervisning. SÖ betonar vidaredet angelängna i all en systematisk skolledarutbildning kommer tillstånd. Såsom beräknat startar projektet integration av fackteori ocharbetsteknik innevarande budgetår liksom fortbildningen för lärare på bygg- ochanläggningsteknisk linje. Det omfattande program som SÖ således föreslår förde närmaste åren gör det enligt SÖ nödvändigt att lärarhögskolornasfortbildningsverksamhet inordnas i SÖis planering och ledning samt samordnasmed länskolnämn-dernas fortbildningsverksamhet. Både vad gällerskolledarprogrammel och fortbildningen i specialpedagogik bör länsskolnämndernaha en aktiv roll, varför det är angeläget atl nämnderna tillförs ökaderesurser. En röriig resurs är därvid enligt SÖ att föredra framfor ett ökatantal konsulenttjänster. SÖ vill i samband med kommande förslag från dencentrala organisationskommittén för högskolereformen återkomma till frågan omden mer långsiktiga organisationen av fortbildningen. SÖ:s förslag till medelstilldelning för budgetåret1976/77 innebär i huvudsak följande. Pris- och löneomräkning , varav avser höjt lönekostnadspålägg. hargranskat SÖ:s uppgifter inom fortbildningsverksamheten och därvid anfört attsådana informationskonferenser som inte har karaktär av självständigafortbildningsaktiviieter bör inplaneras i SÖ:s verksamhet och bekostas frånSÖis myndighetsanslag. SÖ föreslärdärför en minskning av ifrågavarande post (-. Antalet sökande tillresestipendier har ökat, bl. a. beroende på inför- Prop.1975/76:39 340 andelav undervisning i engelska på lågstadium. SÖ finner en ökning avmedelstilldelningen angelägen. (4- 60 000 kn) De nya och omfattandefortbildningsinsatser som nämnts inledningsvis ställer ökade krav på centraltplaneringsarbete. Medlen till allmän planering m. m. bör därför räknas upp. (-M50 . SÖ avser, som tidigare nämnts,att ge ökat utrymme för behandling av övergripande frågor i fortbildningen. Denmest angelägna uppgiften är därvid enligt SÖis uppfattning fortbildningen ispecialpedagogik. Som framgått av tidigare redovisning har SÖ i sitt yttrandeöver förslagen från utredningen om skolans inre arbete () utarbetat ettförslag till innehåll och organisation för denna fortbildning. Enligt SÖisutbildningsmodell kan vissa besparingar göras jämfört med SIAis förslag. SÖberäknar kostnaderna lill 36 milj. kn för /77. Den rapport som arbetsgruppen för SÖis s. k.könsrollsprojekt avlämnat innehåller bl. a. förslag tillfortbildning i könsrollsfrågor .