prop · FZ03125 · 1975-12-31 00:00:00 — av lånen tiU Energiverk.Under år 1976 kan borgensåtaganden för lån även till andra distribulionsbolagbli aktuella. Det är därför nödvändigt att öka nuvarande borgensram. Valtenfallsverketföreslår att regeringen inhämtar bemyndigande att medge verket altteckna borgen för lån som distributionsbolagen lar upp på den allmännakapitalmarknaden intill sammanlagt 90 milj. kr. har f. n. under utbyggnad elt fjärrvärmesyslem, varmed bolagelskall lillgodose värmebehov inom kommunen genom leverans av hetvattenburenenergi. Bolaget bildades sedan statsmakterna hade godkänt etl mellanstatens valtenfallsverk och kommun ingånget konsortialavlal om samarbetei syfte atl skapa fömtsättningar för en rationell energiförsörjning inomkommunen (prop. 1970: 165 s. 74, SU 1970: 219, rskr 1970: 434). VattenfaUsverkethar av aktierna i bolagel. Energiverk svararvidare för distribution av elektrisk energi inom kommunen utom till NJA, somläcker sitt elbehov utifrån genom köp direkt från vattenfaUsverket. Valtenfallsverketlevererar råkraft även till Energiverk. I konsortialavlalet harförutsatts alt ett nytt bolag skall bildas i det fall Energiverk isamband med produktion av fjärrvärme också avser alt producera elektriskenergi. har därvid rätt att ingå som hälftendelägare i dettabolag. NJAhar lillgång till stora mängder energi i form av masugnsgas, koksgas och tjära.Även sedan möjligheterna att utnyttja denna energi för NJA:s egna behov hartagits till vara finns ett visst överskott av gas. Utredningar, som har gjortsav berörda parter, har visat att gasöverskot- 1975/76:125 49 tetlämpligast kan nyttiggöras i en helvallencenlral och i ell kraftvärmeverk. Hetvattencenlralenskall enligt planerna tas i drift under innevarande år och kommer all försesmed en oljepanna med en effekt av 80 MW samt en lika stor panna för gas medolja som tiUsats- och reservbränsle. Anläggningen ägs och drivs av , som har träffat avtal med NJA om leverans av bränsle. Denbäst framkomliga formen för samarbete beträffande kraflvärmeverket har visatsig vara all vattenfallsverkel och kommun gemensamt bygger, äger ochsköter anläggningen. kommun får genom Energiverk mot avgiftdisponera hela produktionen av värme. NJA tillhandahåller bränsle och betalaranläggningens resterande årskostnader mot rätt atl la hand om helaproduktionen av elektrisk energi. engagerar sig således iprojektet ulan att få någon del av den producerade energin. Verket kommer iövrigt att leverera maskinskadekraft och till en början 100 å 200 MW tillskottskrafltill NJA saml medverka vid samköming med storkraftnälet. De berördaparternas åtaganden regleras i elt ramavtal jämte etl antal följdavtal. Blandde senare ingår elt konsortialavlal mellan vattenfallsverkel och kommunom bildande äv ett särskilt aktiebolag med uppgift atl uppföra och drivakraftvärmeverk i . och konsortialavlalet har träffats medförbehåll bl. a. för regeringens godkännande. Vattenfallsverkeloch kommun skall enligt konsortialavlalet äga vardera hälften av aktiernai det tillämnade bolagel. När avtalet har trätt i krafl skall bolagel snarastfatta beslut om all bygga ell kraftvärmeverk på 'Gräsören invid Stålverk80. skall till att börja med uppföras med ett moltrycksblockom ca 110 MW elektrisk effekt och ca 200 MW värmeeffekl. Inriktningen är attanläggningen skall kunna las i drifl i anslutning till idrifltagningen avstålverket. NJA,Energiverk, vattenfallsverkel och det särskilda kraftvär-meverksbolagelskall var för sig svara för behövlig finansiering av anläggningar inom resp.ägo- eller ansvarsgränser. Valtenfallsverkethar överslagsmässigt beräknat anläggningskostnaden för kraflvärmeverket till ca250 mUj. Utbyggnaden skall finansieras medaktiekapital, lån mol borgen på den allmänna kapitalmarknaden och i den måndel behövs med lån från delägama i bolaget. Anläggandetav etl kraflvärmeverk för produktion av såväl elektrisk som hetvaltenburenenergi med utnyttjande av överskotlsgas från NJA:s industrianläggningar somhuvudsakligt bränsle stämmer väl överens med gällande rikllinjer förenergihushållningen i vad dessa avser åtgärder i syfle all trygga vårelförsörjning och minska riskerna för ett ensi- 4 Riksdageii 1975/76.1 saml Nr 125 1975/76:125 50 digtberoende av olja (prop. 1975: 30, NU 1975: 30, rskr 1975: 202). Utnyttjandetav NJA:s gasöverskoll för elproduktion väntas ge etl årligl kraftlillskott av700 milj. kWh, medan produktionen av värme i form av hetvatten beräknas medföraen oljebesparing moisvarande 60 000 lon och 110 000 lon . Jaghar således inle något all erinra mol del föreslagna samarbetet mellan vattenfallsverkel,kommun och NJA vad gäller uppförande och drift av etl kraftvärmeverk iLuleå. För all överskotlsgas från NJA inte onödigtvis skall behöva facklas bortär det önskvärt atl utbyggnaden av kraflvärmeverket kan komma i gång så snartsom möjligt. bör därför beredas möjlighet alt medverka tillbildandel av del tillämnade bolaget redan under innevarande budgetår. Jagförordar atl regeringen inhämtar bemyndigande att godkänna de mellanberörda parter viUkorligt träffade avtalen och alt medge vattenfallsverkel altträffa överenskommelse om de smärre ändringar i avtalen som kan visa signödvändiga i framliden. Vidare förordar jag alt verket får la i anspråk medelfrån investeringsanslagel Kraftstationer m. m. för teckning av aktier i och låntill del nya bolaget. Jag har räknat med att verkets behov av medel föraktieteckning skall rymmas inom föreskriven investeringsram. Jag avser allsenare vid min anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /77 återkomma till frågan om verkets behov av medel för delägarlånm. m. och av borgensålgaganden för lån som bolagel lar upp på den allmännakapitalmarknaden. Regeringenhar bemyndigande att medge vattenfallsverket att teckna borgen för lån tillbolag, i vUka verket förvaltar statens aktier, intUl f. n. sammanlagt 2 578milj. Högst 80 milj. kr. härav får användas för borgensåtaganden gentemotbolag som bedriver eldistributionsverksamhet. var 73 648 000kr. av den senare ramen utnyttjade. , i vilket vattenfallsverket som jag har nämnl har avaktierna, avser att under innevarande år bygga ut fjärrvärme- ocheldistributionsanläggningar till en kostnad av ca 44 milj. kr. Bolagel räknarmed all kunna låna upp 32 milj. kr. på den allmänna kapitalmarknaden underförutsättning att bolagels delägare kan teckna borgen för lånen. Vattenfallsverketsåtaganden skulle därvid uppgå lill 9,6 milj. kr. Delta belopp ryms inle inomnuvarande borgensram. Ytterligare borgensåtaganden för andra dislributionsbolagsupplåning kan bli aktueUa under detta kalenderår. Verket föreslår därför atlborgensramen utökas. EnliglgäUande ordning (prop. 1972: 1 bU. 15 s. 126, NU 1972: 15, rskr 1972: 90) skaUborgensåtaganden som vattenfallsverkel behöver göra för lån somdistributionsbolagen lar upp på den allmänna kapital- 1975/76:125 51 marknadenräknas av mot en för verkets samtiiga distribulionsbolag gemensam ram. Jagförordar alt vattenfallsverkets borgensram för lån till distribulionsbolagutökas med 10 milj. kr. till sammanlagt 90 milj. kr. IenUghet med vad jag nu har sagt bör regeringen få bemyndigande att medge vattenfallsverkelatl teckna borgen för lån intill sammanlagt 2 588 milj. kr., varav 90 milj. kr.för lån till distribulionsbolag. Medhänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen alt 1. bemyndiga regeringen attgodkänna dels ramavtalet om utbyggnad och drifl av ett kraflvärmeverk i ,dels konsortialavlalet om bildande av ett aktiebolag med uppgifl atl uppföraoch driva kraftvärmeverk i samt all medge altträffa överenskommelse om smärre ändringar i avtalen, 2. medge alt medel får las ianspråk från investeringsanslaget Kraftstationer m. m. för teckning av aktier ioch lån lill del under 1 avsedda aktiebolaget, allt i enlighet med åtagandena ikonsorlialavtalet, 3. bemyndiga regeringen atl medgestatens valtenfallsverk alt teckna borgen för lån intill sammanlagt 2 588 000 000kr., varav . för lån lill distribulionsbolag. FONDEN FÖR STATENS AKTIER [4]6. Teckning av aktier i . Något anslag för detta ändamål finns inleupptaget i statsbudgeten för /76. Mellanstaten och träffades etl avtal som innebar att statenskulle förvärva hälften av aktierna i det av helägda dotterbolagetAB Eiser (Eiser) för en köpeskilling av 45 milj. kr. 1973: 170 bil. 11,NU 1973: 71, rskr 1973: 384). Vidare träffades ett avtal mellanarbetsmarknadsstyrelsen och Eiser om atl förelaget skulle erhålla statiigt regionalpolitisktslöd för alt förlägga en planerad utvidgning av sin verksamhet tUl istället för till utlandet. Detta avtal träffades under fömtsättning av attstaten förvärvade aktier i . Avtalet förutsatte att Eiser etableradeproduktionsenheter i , och . 1973: 170 (s. 63) lämnades en beskrivning av utvecklingen inom textil-och konfektionsindustrin . Under denna periodgenomgick textil- och konfeklionsinduslrin en omstrukturering som ledde tUl enminskning av antalet anställda och en koncentration av tillverkningen till färreorter. Självförsörjningsgraden i av textil- och konfektionsvarorminskade påtagligt . Antalet anställda inom textil- och konfeklionsinduslrinuppgick år 1975/76:125 52 1970liU närmare 70 000, vilket motsvarade något av antalet sysselsattainom industrin. Andelen av förädUngsvärdet inom svensk industri utgjordesamtidigt , med.an dess andel av industriexporlen uppgick till ca 2,7 %.Importen av textil- och konfektionsvaror uppgick tUl ett värde av ca 3500 milj. kr. Under 1970-talel harminskningen av antalet anställda inom branschen fortsatt. Totala antaletanställda lorde sålunda uppgå lill omkring 45 000, vilket innebären minskning med mer än 20 000 . Importen ökade under perioden19701974 med närmare 1 900 milj. kr. Under försia försämradesden svenska textil- och konfekiionsindustrins marknadsläge under det atl importenfortsatte alt öka. 1975/76: 57 med förslag till åtgärder förförsörjningsberedskapen på beklädnadsområdel lämnades en ingående, beskrivningav textil- och konfekiionsindustrins läge. Staten har på olika sätt vidtagitåtgärder för all upprätlhåUa försörjningsberedskapen. Eiserhar i likhet med övrig svensk textil- och konfeklionsinduslri utsatts för enstark priskonkurrens från importerade produkter. Efter en tvåårsperiod prägladav viss förbättring av Eisers situation inträdde en försämring under våren1975. Den förbättring av resultatet som företaget räknat med har inle inträtt.I släUet har verksamheten visat en betydande förlust. Denna har i huvudsakuppstått inom spinnerirörelsen och vid tUlverkningen av byxor. Delåtgärdsprogram för svensk beklädnadsindustri som redovisades i prop. 1975/76:57, väntas endast i viss omfattning påverka företagets resultat. Förlustenföre dispositioner och skatter för räkenskapsåret den 1 juli 1974den 30 juni1975 uppgick lill ca 17 milj. kr., varav närmare 9 milj. kr. utgjordes avförlust på inneliggande varulager. Eiserkoncernens omsättning under nämnda räkenskapsår var 358 milj. kr. Verksamheten under de båda föregåenderäkenskapsåren resulterade i vinster före dispositioner och skaller på 2,5milj. resp. 6 milj. kr. Prisökning på varulager svarade för merparten avvinslen /73. Koncernresultaträkning ochkoncernbalansräkning avseende /75 lorde få fogas tillprotokollet som bilaga A. har negativt påverkat företagels likviditet och soliditet. I prop.1973: 170 (s. 63) redovisades motiven för atl etablera konfeklionsinduslri iGällivare, och . Sysselsättningsproblemen i Ådalsområdelavser i första hand den kvinnliga och den äldre arbetskraften. I GäUivare harhittills så gott som uteslutande manlig arbetskraft rekryterats tUlgruvbrytningen, varför kvinnoma inom området har små möjligheter alt gå ul iarbetslivet. I ligger företaget betydligt före den urspmngligalidplanen i fråga om anställningar medan man är något efter i ochKramfors. låg verksamheten i nere under ca tio veckorpå grand av arbetskonflikt. 1975/76:125 53 Kostnadernaför atl uppföra anläggningar har visat sig bli ca 5 milj. kr. högre än vad somhade beräknats. Företagel har därför beviljats ökning av sina lokaUseringslånmed 3 milj. kr. upptogsförhandlingar som syftade lUl en avveckling av Eisers intressen i detportugisiska dotterbolaget . Dessa förhandlingar resulterade i enförsäljning av bolagel, varvid sysselsättningen bedöms kunna bibehållas. Det hälftenägdabolaget i uppvisar etl positivtresultat och har lämnat sin första utdelning till moderbolaget . Bedömningama av vilketresultat som kan uppnås under /76 är ännu mycket osäkra. Elthandlingsprogram med syfle att förbättra företagets lönsamhels- och kapilalförsörjningssituationhar utarbetats och delvis hunnit genomföras. Sålunda har Eiser i samarbete medEiser Invest avvecklat en förlustbringande förelagsenhet i . Genomomskolning har personalen getts möjligheter till anställning i en industri,som ell dotterbolag liU etablerat inom orten. Vidare har Eisersspinneriverksamhet i och engagemanget i avvecklats efleröverenskommelse med . kanEiser liksom övrig svensk textil- och konfeklionsinduslri väntas genomgå enfortsatt omstrukturering. Eiser bör ha möjligheter att kunna stärka sinställning. Förelaget anses höra lill de mest effektiva inom branschen. Genomplanmässigt sammanförande av resurser lill livskraftiga enheter och upptagandeav andra produkter bör förelaget ytterligare kunna effektiviseras underhänsynstagande till de anställda. Mol bakgrund av behovet aven fortsatt effektivisering och anpassning av Eiser tiU pågående utvecklinginom textil- och konfektionsområdet har företagets styrelse tagit upp fråganom ökning av aktiekapitalet. En ökning med 20 mUj. har därvid bedömts varalämplig. Vidförhandlingar mellan ägarna har förklarat sig berett atttillsammans med staten svara för etl tillskott av 20 milj. kr. För Eiser Investsdel skulle detla ske i huvudsak genom alt en fordran på Eiser omvandlas tillaktiekapital som svarar för att Eiser erhåller ett nyttlån av samma storlek och lill samma villkor från annan långivare. De nyaaktierna skall ha företräde lill utdelning. Avtalet mellan staten och EiserInvest lorde få fogas tUl prolkoUet som bilaga B. Genomnämnda åtgärder erhåller Eiser etl behövligt likvidiletstill-skotl samtidigtsom företagels soliditet kan beräknas öka från nuvarande till mellan 25och under de återstående åren av 1970-lalel, vilket måste anses varavälmotiverat med tanke på behovet av en kraftfull stmkluranpassning. Jagbedömer det nödvändigt alt Eiser erhåller tillskott av ytterligare Prop.1975/76:125 54 kapital lill sin verksamhet. På så sätt kan företaget gesmöjlighet att planmässigt fortsätta den strukturanpassning av förelagelsverksamhet som utvecklingen inom branschen föranleder. En ökning av förelagetsaktiekapital med 20 milj. kr. synes vara lämplig. Staten bör därför teckna aktier i med ell belopp av10 milj. kr. under fömtsättning alt den andra hälftendelägaren tecknar aktierför ett lika stort belopp. Vidare kommer Eiser genom försorg altberedas möjlighet atl ta upp ett lån på 10 milj. kr. Jag förordar alt eltanslag av 10 milj. kr. anvisas för att täcka statens andel av aktieteckningen. Med hänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jag atlregeringen föreslår alt lill Teckning av aktier i på tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /76 anvisa etl investermgs-anslag av10 . [5] Statsföretag AB:s inlösen av vissa aktier i . beslöt statsmakterna atl begagna sin avtalsenliga rält atl lösa inde aktier som dåvarande (TGO) hade i Luossavaara-KUrunavaaraAB () (prop. 1955: 192, SU 1955: 154, rskr 1955: 332). Inför den inlösen av aktiema som skedde den 1 oktober 1957träffades ell avtal mellan staten och TGO, enligl vUkel statentillförsäkrade TGO atl även efter nämnda dag inneha elt antal aktier i bolaget.Avtalet godkändes av riksdag (prop. 1956: 171, SU 1956: 155, rskr1956: 320). Värdet av nämnda aktier bestämdes tUl 100 milj. kr. som drogs avfrån del belopp staten hade alt erlägga för de inlösta aktiema. Denna TGO:saktiepost kom alt omfatta 21 664 aktier till ett nominellt värde av 1 000 kr.per aktie. utgör av totala aktiekapital om 500 000aktier. I nämnda avtal har tagits in en bestämmelse om atl såvälstaten som TGO, numera , är berättigade all genom tillsägelse påkallaatt aktier i inlöses av staten. Har tillsägelse skett, skaUinlösen ske vid utgången av det räkenskapsår som slutar närmast eftertillsägelsen, dock tidigast vid utgången av det räkenskapsår som slutar underår 1977. I avtalet har också tagits in regler om beräkning av lösesumman. Genom beslut av riksdag (prop. 1969: 121, SU1969: 168, rskr 1969: 381) överiät staten sina aktier i bl. Statsföretag har i skrivelse till regeringen den 23februari 1976 anmäll att bolagel är överens med om att Statsföretagunder innevarande år skall överta aktier i . Statsföretagsstyrelse har beslutat all, under förutsättning avregeringens Prop.1975/76:125 55 medgivande,förvärva aktier för 100 milj. kr. Statsföretag anhåller att göraifrågavarande aktieförvärv ulan hinder av vad som sägs i avtalet den 28 juni1956. Om staten begagnar sig av inlösningsrältenbör aktierna liUföras Statsföretag eftersom detta bolag redan innehar ca 96 %av aktierna i . Enligt det förut omnämnda avtalet är del staten som har rällentill inlösen av de aktier i som nu innehar. Av praktiska skäl lordedel lämpligaste vara all Statsföretag förvärvar aktierna direkt från . Eflersomde båda bolagen är överens om aktieöverlåtelsen och om priset på aktiepostenfinner jag inga bärande skäl föreligga för all följa de i avtalet angivnaformerna rörande tillsägelse för påkallande av inlösen, m. m. Avtaletden har godkänts av (prop. 1956: 171, SU 1956: 155, rskr1956: 320). Jag anser därför atl yttrande i ärendet bör inhämtas. Jaghemställer all regeringen bereder tillfälle attavge yttrande över vad jag har anfört om Statsföretag AB:s inlösen av vissaaktier i . Koncernresultaträkning (belopp i milj. Härav hänförligt till hälften-delägar-skap Härav hänförligt tiU hälften-delägar-skap Fakturerad försäljning (Not 1) Avgår: tillverknings-, försäljnings- (Not 2) Planenliga avskrivningar (Not 3) Finansiella intäkter och kostnader Räntesaldo (Not 4) ./.5,8 ./.4,2 ./.0,3 Resultat efter flnansiella intäkter och ./.5,0 Extraordinära intäkter och kostnader Avskrivning av aktier i dotterbolag ./.1,7 Resultat före bokslutsdispositioner. Skillnad mellan planenliga och bok- föringsmässiga avskrivningar (Not 5) ./.0,1 ./.0,8 Prisfall/ökning å ingångslager ./.8,7 ./.0,2 Resultat före skatter och minoritets- Koncernbalansräkning (belopp i milj. Kortfristiga fordringar (Not 6) Varulager (Not 7) Skulder och eget kapital till andra (Not 8) till andra (Not 9) Bundna fonder hos dotterbolag Summa skulder och eget kapital Fordringar och maskiner () Företedd vid revisionen . ./.2,4 AB Eiser och övriga utiändska kon- ./.2,2 8,5 Maskiner och inventarier AB Eiser 4,2 1,6 0,2 0,4 0,3 0,1 4,2 1,5 0,1 0,3 0,2 0,1 0,8 2,0 0,9 0,4 0,3 ./.5,8 ./.4,2 Prop.1975/76:125 60 1974/75 har minskats med följande: Nedsättning av avskrivningslån. /74 gjorde AB Eiser avskrivningar å byggnadermed 1,1 milj. kr. mot investeringsfond, vilket ej förts mot vinst- ochförlusträkning. Kortfristiga fordringar 1974/75 1973/74 Övriga fordringar 8,2 5,9 Värderingen av varulagret har skett till det lägsta avanskaffnings- och åter- Den totala lagerreserven uppgår förperioderna 1974/75 och 1973/74 tiU av lagrensbruttovärden. 35,0 11,7 0,3 7,5 1,1 1,5 3,3 Långfristiga skulder till andra Checkräkningskredit Äterlån av ATP-medel Övriga lån Avsatt till pensioner 1975/76:125 61 Mellanstaten och har denna dag träffats följande avtal beträffandeav parterna gemensamt ägda AB Eiser, nedan benämnt bolaget. aktiekapital, som f. n.uppgår till skall genom nyemission ökas med 20 000 000 kronorgenom utgivande av 200 000 preferensaktier vardera om . Ökningen skall ske per den 1juli likviden skall erläggas kontant av parterna. Partema skaU vardera teckna 100000 preferensaktier. De nya aktierna skaU ägaföreträde till fem procents utdelning under föratsättning atl bolagetsresultat och ställning så medger. Reglerna beträffande hembud i §§7 och 8 i det mellan parterna träffade avtalet skall ägaoinskränkt tiUämpning beträffande de nya preferensaktierna. Parterna är överens att snarastverkstäUa de erforderliga ändringarna i bolagsordningen detla avtalföranleder. med all preferensakliekapitalelinbetalas löser bolaget hos sitt lån om niomiljonerfyrahundratusen(9 400 000) kronor jämte därå upplupen ränta. ansvarar för att bolaget erhåller ett lån på samma belopp från annanlångivare mot oförändrade säkerheter och minst lika förmånliga villkor. Tvist om detta avtal,dess tillkomst, tolkning och eller tUlämpning, så och annan tvist härflytande av rättsförhållanden på grund av detta avtal skall avgöras av skiljemän enligt gäUande lag om skiljemän. Skulle av parterna utsedda skiljemän icke enas om tredje skUjeman skall denne utses av ordföranden i . Avdetla avtal är tvenne likalydande exemplar upprättade och mellan parternautväxlade. Stockholmden 13 febraari 1976 För SVENSKA STATEN med förbehåU 6 1975/76.1 saml. 1975/76:125 63 Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /76 såvitt avserstatens allmänna fastighetsfond [1]Reparations- och underhållskostnader m. m. under slottsbyggnadernas delfond avstatens allmänna fastighetsfond. Under posten till reparations- och underhåUskostnaderm. m. har för denna delfond i staten för statens allmänna faslighetsfond /76 beräknats 9,7 mUj. Regeringen har med stöd avriksdagens bemyndigande (prop. 1975: 1 bU. 1 s. 55, FiU 1975:1, rskr 1975: 30)beslutat om vissa sysselsättningsfrämjande åtgärder.Beslutet innebar bl. a. att från den i staten för /76 förstatens aUmänna fastighetsfond, slottsbyggnadernas delfond, uppförda posten tUlreparations- och underhållskostnader m. m. skuUe få bestridas utgifter medhögst 1,7 milj. kr. utöver vad som har medgivits. Ibeslut uppdrog regeringen åt atl ulföra bl. a.byggnads- och markarbeten vid Koppartällen inom i inom enkostnadsram av 1,7 milj. kr. Till gmnd föruppdraget låg etl av regeringen lämnat uppdrag att t. o. m.bygghandlingar projektera arbeten för dels återställande av 1953nedbrunna längor av det mellersta koppartällel, dels komplettering av byggnadenmed överbyggnad av den mellanliggande gården, dels vissa markarbeten för altförbättra trafik-föringen inom området kring . Jagförordar all 1,7 milj. kr. utöver tidigare fastställt belopp anvisas förreparations- och underhållskostnader m. m. Jag hemställer att regeringenföreslår 1975/76:125 64 atti staten för statens allmärma fastighetsfond, slottsbyggnadernas delfond, imderposten Reparations- och underhållskostnader m. m. för /76beräkna ett belopp av ytteriigare . 1975/76:125 65 Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /76 såvitt avseravskrivning av nya kapitalinvesteringar Underinnevarande budgetår har begärts investeringsanslag dels på tilläggsbudget Itill gällande statsbudget, dels på tilläggsbudget II, delspå tilläggsbudget III. I. enlighet med de principer som hartill-lämpats bör , när avskrivningsbehovet för de olika investeringarna kanöverblickas, förslag om erforderliga avskrivningsanslag föreläggas . SkuUenya avskrivningsbehov uppkomma eller ändring ske i de lill grund för härberäknade avskrivningar liggande förhåUandena föratsätter jag, att vederbörligatillägg och jämkningar vidtas av . Enligl gäUande regler för avskrivning av investeringari allmänna fastighelsfonderi utgör grundavskrivning för förvallningsbyggnader25 % av anläggningskostnaden och för byggnader för kriminalvården, sjukhus,forskningsinstitut och skolor . Investeringar i mark avskrivs inle. Med lillämpning av dessagrunder bör avskrivningsanslag på tilläggsbudget uppföras i enlighet medföljande sammanställning. 74 700 000 18 675 000 tementetsverksamhetsområde 27 200 000 13 600 000 : Byggnadsarbeten vid jordbrakets högsko lor m. m. 22 000 000 11 000 000 1975/76:125 66