prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Sjukvårdensvetenskapligt och organisatoriskt höga nivå och landels väl utvecklade tekniskakunnande medför goda förutsättningar för en vidareutveckling avläkemedelsindustrin. En fortsall utveckling är beroende av om densvenska läkemedelsindustrin kan hävda sig på världsmarknaden. tvivelskulle möjligheterna härtiU öka genom en organiserad samverkan, eflersom deltamedger etl bättre utnyttjande av de sandade resurserna. Gemensamma insatser inom forskningen bör således kunnaleda till en utveckling av nya värdefulla läkemedel. Framför allt gäller delta 34 1975/76. 1:28 Skr 1975/76:103 530 forskningsområden, som är mycket resurskrävande. Sådanainsatser skulle tillåta en slörre ekonomisk riskspridning för samtliga företagän vad som är möjlig. Vid modernisering och utbyggnad av förelagensproduktionsresurser bör också en bättre samordning kunna ske. Elt exempel på ensådan samordning finns redan i det av och gemensamt bildadeproduktionsbolaget . I detla företag produceras råpenicillin ochandra antiobiolikasubstanser för försäljning eller vidareförädling hos Kabi ochAstra. Samarbetet inom ramen för bör kunna följas av andra projekt,där produktionsresurserna samordnas. Också etl samarbete i fråga ominternationell marknadsföring bör vara av intresse för de svenskaläkemedelsföretagen. De positiva erfarenheterna av sammanförandet av Kabi,Vilrum och ACO i en koncern visar enligt min mening alt myckel kan vinnas på ensamordning av svensk läkemedelsindustri. Det är självfallet i samhällets intresseatt forsknings- och produktionsresurserna utnyttjas på bästa sätt, inle minslmol bakgrund av atl samhället svarar för merparten av läkemedelskostnaderna.Läkemedelsbranschens direkta samband med hälso- och sjukvården motiverar ocksåetl betydande samhällsinflytande över den svenska läkemedelsindustrin.Kontakter med svenska läkemedelsföretag har visat atl del finns etl uttalatintresse för etl närmare samarbete i de nu berörda frågorna. Jag föreslår alt särskilda sakkunniga inkallas atl ingå ien delegation med uppgift att närmare utreda möjligheterna lill en samordningav resurserna inom svensk läkemedelsindustri och alt ta initiativ i dessafrågor. I delegationen bör utöver representanter för Kabi och övriga företagtiUhörande ingå företrädare för berörda fackligaorganisationer, industridepartementet, . I den mån delfrågor som berör de enskildaläkemedelsföretagen kommer att behandlas i särskilda arbetsgrupper bör lokalafackliga företrädare ges möjlighet atl delta i delta arbete. Delegationenshuvuduppgift kommer atl bli atl la initiativ till samordningsprojekl avseendeproduktion och forskning liksom sådana samordningsprojekl avseendemarknadsföring som inle hänför sig till uppgifier som enligl riksdagsbeslutåvilar Apoteksbolaget. Arbetet bör bedrivas med särskild inriktning på atttillgodose samhällets krav på inflytande över läkemedelsindustrin. Projektenkan beröra verksamheten inom två eller flera läkemedelsföretag och kan gesformen av samarbelsavlal, gemensamma bolag eller förelagsfusioner. Enövergripande målsättning bör vara alt i samhällets regi sammanföraläkemedelsindustrins verksamhet. Det bör ankomma på de parter som berörs avsamordningsprojekt som tagits upp i delegationen alt överenskomma om ekonomiskaoch andra villkor för samgåendet. SkuUe berörda parter inte kunna träffauppgörelse om lösningar som förordals av delegationen skall delta anmälas tillregeringen. Delegationen bör genom rapporter till regeringen successivtredovisa resultaten av sitt arbete. Delegationens arbete beräknas pågå . 531 Kommittéer: Industridepartementet 1:29 29.Utredningen (11975:10) om vissa frågor vid avveckling av gruvdrift i Adakfältet Tillkalladeenligl regeringens bemyndigande för att utreda vissafrågor vid avveckling av gruvdrift i Adakfältel: Ordförande:Lyberg, , landshövding Sakkunniga:Edin, L. , sekreterare , E. , departementsråd , .,kommerseråd Experter:Berglund, , kommunalråd , Bo G., mätningstekniker ,, övermontör , , gruvarbetare , K. ,avdelningschef , Bo K. G., departementssekreterare Sekreterare:Öquist, , byrådirektör Lokal:Industridepartementet, 7, Fack, 103 10 , tel. växel763 10 00 Direktiv(anförande av statsrådet lill prolokoll vid regeringssammaniräde den27 ): Sedanbörjan av 1940-falet har brytningen av vissa staten tillhöriga gruvräller inomdel s. k. Adakfältel varit utarrenderad till . Staten företräds sedanden av . Medel för statens utgiflerför den s. k. Adakentreprenaden anvisas från trettonde huvudtitelns anslagStatens gruvegendom. Inkomsterna av Adakentreprenaden redovisas underinkomsttiteln av statens gruvegendom. De gruvförvallandemyndigheternas utgifter för gruvdriften i Adakfältel jämte vissa i tidigareavtal inbegripna gruvfält har intill utgången av /75 uppgått liUca 159 milj. kr. I beloppet är inle utgifter för mervärdeskatt och kommunalaskatter medräknade. inkomster (inkl. mervärdeskatt) av gruvdriftenunder har uppgått till ca 266 milj. kr. Arbetetinom Adakentreprenaden lämnade /74 elt överskott av 18,2 milj.kr. Därefier har resultatet försämrats. För /75 har nämnden förstatens gruvegendom redovisat ett överskott om 3,5 milj. kr. De närmaste årenkan befaras medföra underskott på entreprenaden om sammanlagt ca 35 milj. kr.t. o. m. . Istatsverkspropositionen 1973 (prop. 1973:1, bil. 15 s. 48) anmälde jag att dentidpunkt närmade sig då brytningen i Adakgruvorna inte längre kunde 1:29 Skr1975/76:103 532 upprätthållas på grund av brist på malm. Eflersomsysselsättningen på orten då bedömdes vara beroende av atl gruvdrift kundefortsättas i i trakten, fann jag det angeläget atl medel kunde ställas lillförfogande för att söka finna brylvärda ersätlningsmabner i området. Vid minberäkning av medelsbehovet under anslaget Statens gruvegendom beaktade jagbehovet av medel för vissa utredningar rörande avveckling av gruvdriften. Dessamedel har använts bl. a. för prospektering. Den prospektering som har utförts inom Adakfältel /74 och 1974/75 har emellertid inte gett positivt resultat.Fortfarande utförs dock prospekteringsarbete i området. Nämnden har senast isin anslagsframställning för /77 anmält all brytningen skallnedlrappas successivt for att upphöra . Utarrenderingen av driften vid Adakfältel innebär atlpersonalen är anstäUd av . Det får i första band anses ankomma påföretagel alt inför en nedläggning av gruvdriften medverka lill alt deanställda kan beredas annan sysselsättning. Med hänsyn till atl gruvdriftensker på uppdrag av staten, anser jag dock att staten har elt ansvar för atlmedverka till alt lösa vissa omställningsproblem som kan uppslå vid en nedläggningav gruvdriften. Jag tillsalle därför redan den en grupp om trepersoner med uppgift atl bevaka sysselsättningsfrågor i . I gruppen, somleds av landhövdingen i , ingår företrädare förarbelsmarknads-och industridepartementen. För atl lösa omställningsproblem av det slag som kanuppslå i samband med en successiv inskränkning och slutlig nedläggning avgruvdriften i Adakfältel disponerar samhället olika arbelsmarknadspolitiskamedel. Mol bakgrund av storleken av de väntade underskotten påAdakentreprenaden bör arbetet med att lösa dessa problemnu intensifieras. Jag förordar efler samråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementetalt särskilda sakkunniga tilUcallas för alt fullgöra uppgiften. Bland desakkunniga bör ingå företrädare för bl. a. i ,och . De sakkunniga bör samverka medföreträdare för bl. a. , kommun och de anställda.En huvuduppgift för de sakkunniga är alt inventera möjligheterna atl finnaannan sysselsättning i regionen i sådan ulslräckning att det befaradeunderskottet på Adakentreprenaden kan reduceras. De sakkunniga bör redovisa en första rapport om resultatetav sitt arbete . Koslnaderna för de sakkunnigas arbete bör delas likamellan staten och . Enligt vad jag har inhämtat är företagel berettatt bidraga med . Staten bör sålunda bidra med ett motsvarandebelopp. Härav lorde inom ramen för anslaget Statens gruvegendom finnas vissamedel, som kan användas för alt bestrida kostnader för undersökningar i sambandmed de sakkunnigas arbete. Utredningens arbete beräknas pågå . 533 Kommittéer: Kommundepartementet Kn;2 Inomdetta avsnitt har följande konunittéer avslutat sin verksamhet under år 1975:1, 4, 5 och 9 Följande kommitté inomavsnittet fullgör inte egentligt utredningsuppdrag: 2 1.Landstingens arkivutredning (In 1964:26) Maj:ls bemyndigande för utredning rörandegallring i landstingskommunernas arkiv och därmed sammanhängande frågor (sePost- och Inrikes tidn. 1%3): Ordförande:Petrini, K. (), f.d. landsarkivarie (avliden den 31 augusii 1975) , G. , förste sekreterare Expert:Hall, ., överläkare Sekreterare:Frisk, , arkivarie Direktivenför uiredningen, se riksdagsberältelse In 26. Uiredningenhar - hållit två sammanträden. Utredningenhar avgett betänkandet (SOU 1975:71) Landslingens arkiv. Uppdragetär därmed slutfört. 2.Riksnämnden (K 1968:57) för beredskap. Maj:ls beslut för atl handlägga vissa centralasamordrungsuppgifter rörande den kommunala beredskapsplanläggningen: , , generaldirektör (fr.o.m. ) , Äke,generaldirektör (t.o.m. ) Kn;2 Skr 1975/76:103 534 Viceordförande: , . J., generaldirektör (t.o.m. ) Ledamöter:Krona, , sektionschef Lindencrona,, direktör (fr.o.m. ) , N. ,länsöverdirektör , , direktör Expert:Lindquist, , hovrättsråd (fr.o.m. ) L., avdeliUngsdirektör Kansli:Civilförsvarsstyrelsen, , Fack, 16210 VälUngby,tel.37 2600 , se riksdagsberättelse K 57. Riksnämndenför beredskap har -hållit åttasammanträden. HittiUs hair ett 150-tal kommuner planlagts. Under innevarandebudgetår planläggs ytterligare ett 30-tal. Ungefär 95 kommuner återstår därefteratt planlägga. Maj:ts skrivelse den 15 febrari 1974 uppdrogs åt nämnden att i samarbetemed berörda centrala fackmyndigheter samt låta göra enprovplarUäggning av den landstingskommunala beredskapen. Planläggningen har nugenomförts inom läns landstingskommun, vars landsting godkändeberedskapsplanen . Redovisning av uppdraget och däravförarUedda förslag konuner att lämnas under /77. EfterframstäUrung från överbefälhavaren,och överstyrelsen för ekonomiskt försvar har nämndenpåtagit sig uppgifterna att ta de iiutiativ som kan erfordras för att uppnåönskvärd inriktning och omfattning av de gemensamma ledningsöviungar för totalförsvau'etpå lokal nivå som beräknas komma igång . Nämndensarbete beräknas päå . 3.Utredningen (C 1970:29) om den kommunala demokratin Maj:ts bemyndigande för att göra en översyn avden kommunala demokratin (se Post-öch Inrikes tidn. och den 6maj 1972): , , fru, led. 535 Kommittéer: Kommundepartementet Kn;4 Ledamöter: , förbundsordförande ,. H., assistent, led. av Elmstedl, ., lantbrukare, led.av , F. , universitetslektor , .,försäkringstjänsteman, led. av HörrUund, , fru, led. avriksdagen , K. , fil. dr, led. av , ,kommunadkonsulent Experter: , J. , informationschef ,, statssekreterare Sekreterare: , , kansliråd (t.o.m. den31 ) sekreterare: , , fil. kand. (t.o.m.den 31 juli 1975) Ek, , fU. lic. (t.o.m. ) Högdahl,, kommunsekreterare (t.o.m. ) Lewensjö, Äke R.,förbundsjurisl (fr.o.m. ) Lokal: 11, 2 tr. Postadress: Kommundepartementet,Fack, 103 10 , tel. , 20 76 39,20 18 75 Direktiven för uiredningen, se riksdagsberätlelseC 20. TUläggsdirektiv, se riksdagsberättelse C 10. Uiredningen har under liden november 1974 - oktober 1975hållit 17 sammanträden. Utredningen har avgett betänkandet (Ds Kn1975:2) Småpartier i den kommunala demokratin. Undervåren 1975 har utredningen avgelt sitt huvudbetänkande (SOU 1975:41) Kommunaldemokrati saml en separat sammanfattning av detta betänkande (SOU 1975:42).Undersökningsresultat och annal bakgrundsmaterial har även publicerats irapporten (SOU 1975:18) Förtroendevalda och partier i kommuner och landstingsamt i rapporten (SOU 1975:46) organisation och information. Därmed är huvuddelen av utredningens uppdrag slutfört.Återstoden beräknas kunna slutföras . (C 1970:30) Tillkallad enligt Kungl. Maj:ls bemyndigande den 20 mars1970 för lagleknisk översyn av kommunallagarna m. m. (se Post- och Inrikestidn. Kn:4 Skr 1975/76:103 536 Utredningsman:Nordlund, , regeringsråd Experter:Kaijser, , bitr. Riberdahl,, förbundsjurisl (fr.o.m. den ) Romson, , direktörSahlin, , förste sekreterare Sekreterare:Roos, A. G. , kanslichef (t.o.m. ) Direktivenför utredningen, se riksdagsberätlelse C 21. Tilläggsdirektiv, se 1972års riksdagsberätlelse C 18. Uppdragetalt göra en lagleknisk översyn av lagen om ändring av och ecklesiastikindelning har överförts till en särskild utredning (Kn 1974:04) tillkalladenligl Kungl. Maj :ts bemyndigande . Uiredningenhar - håUit 13 sammanträden. Utredningen har den 4februari 1975 avgett sitt huvudbetänkande (SOU 1974:99) Enhetlig kommunallag.Vidare har utredningen i 10 kap. av betänkandet (SOU 1975:41) Kommunaldemokrati, avgetl av uiredningen om den kommunada demokratin, redovisatförfatiningsförslag som föranleds av sistnämnda utrednings överväganden. Uppdragetär därmed slutfört. 5.Indelningsutredningen (C 1972:03) berörande kommun m.m. Maj:ls beslut för atl utreda hur indelningen avStockholms och län i kommuner lämpligen bör ske såvitt avserUpplands-Bro och kommuner: SärskUdadirektiv har ej meddelats. Utredningsmannenhar under liden hållit ett sammanträde medberörd länsstyrelse. Utredningsmannenhar avgetl betänkandet (Ds Kn 1975:5) IndelningsutredningHåbo - . Uppdragetär därmed slutfört. 537 Konunittéer: Kommundepartementet Kn;7 Utredningen (C 1973:04) för översyn av frågan omskorstensfejarmästarnas ställning Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 5 juni1973 för översyn av frågan om skorstensfejarmästarnas ställning (se Post- ochInrikes tidn. Ordförande: , ., ombudsman, led. Sakkunniga: , M. , lanlbmkare, led. avriksdagen , , ombudsman, f.d. led. Experter: , O. , brandingenjör (fr.o.m. den25 ) , , hovrättsråd (fr.o.m. den 25 januari1974) , ., förbundsordförande (fr.o.m. )Sjöqvis , , förbundsordförande (fr.o.m. ) ,Per K. V., försäkringsdireklör (fr.o.m. ) Sekreterare: , , förste länsassessor Lokal: i , 35186 , tel.växel 0470/200 00 (sekreteraren) Särskilda direktiv har ej utfärdats. Utredningen har - oktober 1975hållit fyra sammanträden. Utredningen beräknas slutföra sitt arbete . Sakkunniga (C 1973:05) för översyn avbrandförsvarsutbildningen m. m. TiUkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 12oktober 1973 för översyn av brandförsvarsutbildningen m. m. (se Post- ochInrikes tidn. '1973): Ordförande: , ., kommunalråd Sakkunniga: , K. G. , led. av riksdagenNilsson, E. , brandmästare Kn;7 Skr 1975/76:103 538 Experter:Anderberg, ., direktör (fr.o.m. ) Bucht, , kansliråd (fr.o.m. ) Domvall, E. , byrådirektör(fr.o.m. ) , . H., överdirektör (fr.o.m. den14 ) Knulsson, A. , vice brandchef (fr.o.m. ), , ombudsman (fr.o.m. ) Renning, Torslen,utbildningschef (fr.o.m. ) Stavréus, .,sektionschef (fr.o.m. ) S. Hiibert, avdelningsdirektör (fr.o.m. ) Postadress: Box 6029, 102 31Stockholm, tel. Direktivenför utredningen, se riksdagsberältelse C 19. Utredningenhar - hållit åtta sammanträden samt haflsärskilda överläggningar med representanter för brandförsvaret i vissakommuner. En särskild arbetsgrupp med uppgifl atl se över de i den centralabrandförsvarsutbildningen nu tillämpade läroplanerna samt all avge förslag tilländringar däri, med huvudvikten lagd vid brandmanna-, brandförmans- ochbrandmästarklasserna, har haft sju sammanträden. Utredningenberäknas slutföra sitt arbete . 8.ADB-beredningsgruppen (C 1973:06) Maj:lsbeslul för atl behandla frågor omutveckling och utnyttjande av automatisk databehandling (ADB) med anknytningtill samhällsplaneringen inom länsstyrelserna m. m.: J., avdelningsdirektör , J. , länsråd , E.Gunnar, kanslichef , ., departementsråd , , länsarkitektSandberg, ., planeringsdirektör , , kansliråd 539 Konunittéer: Kommundepartementet Kn;9 Experter: Chamberl, ., arkitekt (fr.o.m. den 25september 1974) , A. , arkitekt (fr.o.m. den 20 januari1975) Sekreterare: , , avdelningsdirektör (fr.o.m. den8 ) Drottninggatan17, Box 16304,103 26 , tel. Direktiven för beredningsgruppen, se 1975 . Beredningsgruppen har - oktober 1975hållit sex sammanträden. Därutöver har tre resp. elva sammanträden hållits medtvå särskilda arbetsgrupper för atl utreda frågor om den regionalpolitiskaresp. den fysiska planeringens behov av datorkraft. Beredningsgruppenhar lämnat en PM lill statskontoret angående samhällsplaneringens behov av deregionala ADB-anläggningarna inom ÄDB-systemet för folkbokföring ochbeskattning. Beredningsgruppenavlämnade en lägesrapport (Ds Kn 1975:8) saml avser att avlämnaen slutrapport , då beredningsgruppens arbete beräknasavslutas. (Kn 1974:02) TillkaUade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 10 maj1974 för att utreda frågan om rösträtt och valbarhet för invandrare: Ordförande: , ., borgarråd Sakkunniga: , K. , kommunalråd , ,taxichaufför , ., fru, led. av Hormia, ,professor N., segelmakare, led. av riksdagenMarklund, ., fru, led. av , N. , bankkamrer, led.av , . W., ingenjör, led. Experter: , P. J. Wohnar, folkbokföringsdireklörNeergaard, ., expeditionschef-rättschef , KeU H., byrådirektör Kn;9 Skr 1975/76; 103 540 Reinans, , byrådirektör (fr.o.m. ) Sekreterare: , , hovrättsråd Direktiven för utredrungen, se kommittéberättelseKn 15. Utredningen har - februari 1975hållit fyra samimanträden. Uiredningen har avgelt betänkandet (SOU1975:15) rösträtt för invandrare. Uppdraget är därmed slutfört. (Kn 1974:03) Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 8november 1974 för översyn av distrrklsindelrung, arbets- ochpersonalorganisation m. m. inom exekutionsväsendet: Ordförande: , , generaldirektör Sakkunniga: , , fm, led. av Schötl,, fögderidireklör, led. av , K. ., lantbrukare,led. Experter: Frenning, , bitr. skatledireklör (fr.o.m.den 20 december 1974) Grufberg, A. , kammarrattsfiskal (fr.o.m. den 1oktober 1975) Helhiers, E. , departementsråd (fr.o.m. den 20 december1974) Lonaeus, G. ., departementssekreterare (t.o.m. ) Prinlz, ., organisationsdirektör (fr.o.m. den20 ) Runesledl, ., kronokommissarie (fr.o.m. den 20december 1974) , ., länsråd (fr.o.m. ), ., kronofogde (fr.o.m. ) Tornborg, , kansliråd (fr.o.m. ) Sekreterare: , , organisationsdirektör(fr.o.m. ) Törnkvisl, , kronofogde (fr.o.m. den 20december 1974) Lokal: 17, 1 tr. Postadress: Kommundepartementet,Fack, 103 10 , tel. Direktiven för den sakkunnige, se 1975 . 541 Konunittéer: Kommundepartementet Kn;ll Utredningen har - oktober 1975hållit nio sammanträden, varav två med gruppen av experter. Därutöver har tvåsammanträden hållits med en särskild beredningsgrupp. Uiredningen beräknas slutföra sitt arbete under senarehälften av . (Kn 1974:04) TUlkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 27september 1974 för översyn av lagen om ändring i och ecklesiastikindelning (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande: , , regeringsråd Sakkunniga: , ., folkskoUärare, led. avriksdagen , , kommunalråd Jadesiig, ., arbetsförmedlingsföreslåndare, led. avriksdagen , K. , skogsarbetare, led. av Leuchovius, , led. av , H-O. (), rektor, led. Experter: Arfvidson, , kammarråd (fr.o.m. den 12 maj1975) , , sektionschef (fr.o.m. ) Kaijser, ,bitr. professor (fr.o.m. ) Sekreterare: , ., regeringsrättssekreterare(fr.o.m. ) sekreterare: , K. ., l:ebyråsekrelerare (fr.o.m. ) Lokal: Kommundepartementet, 2, Fack, 103 10Stockhohn, tel. Direktiven för uiredningen, se kommittéberättelseKn 17. Kommittén har - oktober 1975hållit fyra saunmanträden. Kommitténs arbete beräknas pågå . Kn; 12 Skr 1975/76;103 542 12.Decentraliseringsutrednlingen (Kn 1975:01) Tillkalladeenligl regeringens bemyndigande för alt utreda frågan om ökaddecentralisering inom förvallningen: Ordförande:Sandgren, C. , statssekreterare Sakkunniga:Dahlgren, P. ., lantbrukare, led. av , ., l:ejärnvägsexpedilör , , borgarråd , , godsägare,led. av UUenhag, ., fil. , ., landstingsrådWictorsson, , planeringschef, led. Experter:Asplund, C. , ombudsman (fr.o.m. ) , OlofW., avdelningschef (fr.o.m. ) Brandborn, ,vägdirektör (fr.o.m. ) Ehrman, . G., gatudirektör(fr.o.m. ) Etsare, . E., länsråd (fr.o.m. den 20november 1975) Fröjd, S. , länsråd (fr.o.m. ) ,, byråchef (fr.o.m. den ) Högvall, E. , admiruslrativdirektör (fr.o.m. ) , departementsråd (fr.o.m. l975) , E. ,kanslichef (fr.o.m. ) , , länsarbetsdirektör(fr.o.m. ) , N. , sekreterare (fr.o.m. den 20november 1975) , ., länsråd (fr.o.m. ) Sekreterare:Frid, , byråchef (fr.o.m. ) Direktiv(anförande av statsrådet till protokoll vid regeringssammanträde den13 ): Inomsamhällsverksamheten sker en fortlöpande decentralisering. Med decentraliseringavses vanligtvis överflyttning av beslutanderätt från en högre myndighet lägre. Rent arbetsorganisatoriska skäl motiverar ofta decentraliseringar. Decentraliseringsfråganhar tidigare behandlals av olika utredningar. 1947 årsdecentraliseringsulredning syftade lill förenklingar inom förvaltningen ochden tillsatta departementsutredningen hade till uppgift atl medverkalill decentralisering av sådana ärenden, som avgjordes av regeringen.Departemenlsutredningens förslag har lett till att beslutanderätten i etlbetydande antal ärenden överflyttas från regeringen 543 Kommittéer: Kommundepartementet Kn: 12 Arbetet med decentralisering av regeringsärenden sker numerabl. a. genom en fortlöpande bevakning inom statsrådsberedningen. Denkommunala självstyrelsen som har långvarig tradition i vårt land innebär altbeslutanderätten i viktiga samhäUsf rågor ligger nära de enskilda människorna.Även den statliga sektorn kännetecknas sedan lång lid av en strävan atlförlägga ansvar i betydelsefulla frågor lill regionala och lokala organ.Exemplen på detla är många. Ett exempel är inrättandet av de olika statiigalänsnänmderna som påbörjades under 1940-lalet. Etl annat är beslutår om lokaliseringspolitiken som bl. a. inneburit alt utrednings- ochplaneringsfunklionerna inom lokaliseringsverksamhelen fåtl sin tyngdpunkt ilänen. Beslutet om naturvårdspolitiken hör också hit. Undersenare tid har genomförts reformer som i avsevärd mån har förbättratmöjligheterna till ökad decentralisering i beslutsfattandet. I försia handgäller detta den nu genomförda kommunindelningsreformen saml den partiellaomorganisationen av den statliga länsförvaltningen som genomfördes . Denkommunstmklur som har skapats genom kommunindelningsreformen har givitförutsättningar för alt medborgarna skall kunna ta ansvar för viktigasamhällsfrågor genom kommunada beslut. Den kommunala indelningens anpassningefter samhällsutveckUngen har sålunda skapat förutsättningar för att vidga denkommunala självstyrelsen. I takt med den kommunala verksamhetens expansion harkommunernas förvaltningsorganisation . Kommunerna har tillgång lillkvalificerad sakkunskap på olika områden. Behovet av statlig tillsyn ochkontroll över kommunernas säll atl fullgöra sina uppgifier har därför minskat.Bl. a. mol denna bakgrund pågår inom kommundepartementet i samråd med andradepartement en successiv översyn av statens lillsyns-och kontrollfunktioner isyfte att mönstra ut sådana föreskrifier som kan anses behövliga.Vidare har i samband med statsmakternas beslut om reformer på olika områden därkommunerna har viktiga uppgifter åtgärder vidtagits för att minska elleravskaffa den statliga tillsynen. Viktigastatliga uppgifter fullgörs genom länsförvaltningen. Härigenom underlättas ofta nödvändiga kontakter med kommuner och enskUda medborgare. innebär decentralisering av beslutanderätt till de regionala organen ofta en direkl stimulans för den regionala utvecklingen i landet. Genom den beslutade omorganisationen av den statliga länsförvaltningen togs etl betydande steg för alt få till stånd en förbättrad samordning av de statliga länsorganens planeringsarbete. De nya länsstyrelserna fick förtroendemannamed verkan. a. att alla väsentliga beslutsfunktioner inom den statligalänsförvaltningen i fråga om översiktiig planering av större regionalpolitiskbetydelse samlades hos . Länsberedningen,som avlämnat betänkandet (SOU 1974:84) Stat och kommun i samverkan, har hafl iuppdrag atl göra en sammanfattande bedömning av den regionalasamhällsförvaltningens uppgifter och organisation.