prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Maj:ts bemyndigande den 18februari 1972 för alt leda visst utrednings- och utvecklingsarbete i fråga ommetoder för märkning av olja i fariyg: Ordförande: , ., sjösäkerhetsdirektör Sakkunniga: , , överingenjör , O.Roland, gränschef , Per G., avdelningsdirektör Sekreterare: ,P. 0.,fil. Lokal: , Fack, 601 01 , tel. växel011/10 84 00 (ordföranden). , Fack, 61101 , tel. växel0155/80000 (Agnedal) Direktiven för utredningen, se riksdagsberätlelseK 38. Uiredningen har under iden november 1974 - oktober 1975hållit nio sammanträden. Under de sakkunnigas ledning har i regiett försök i större skala av märkning av lasloljerester i tankfartyg i svenskahamnar under liden febrari - utförts. Redovisning av den svenska märkningsmeloden har gjorts vidMEPC:s tredje session i . Dessutom har värdefullt samråd skettmed representanter för OCIMF, . Utredningen beräknas slutföra sitt arbete . Sakkunniga (K 1972:03) med uppdrag att utreda vissafrågor beträffande Tillkallad enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 26 april1972 för alt utreda vissa frågor beträffande : Utredningsman: , , f.d. landshövding, f.d.led. Experter: Bökmark, , hovrättsassessor (fr.o.m. den 1februari 1974) Linghag, , direktör 12 1975/76. K: 13 Skr 1975/76:103 178 , , ekonomidirektör , ,departementsråd , 1., professor Sekreterare: , , fil. kand. (fr.o.m. den 1februari 1974) Direktiven för kommittén, se riksdagsberätlelse K40. Uiredningen har under liden håUil 13sammanträden. Utredningen har avgelt betänkandet (Ds K 1975:3)Utredning om utbyggnad av Gröta kanals väslgötaled. Uppdraget är därmedslutfört. Utredningen (K 1972:04) med uppgift att utreda vissafrågor i anslutning tiil den långsiktiga vägplaneringen m. m. Tillkallade enligt Kungl. Maj:ls bemyndigande den 5 maj1972 för atl utreda vissa frågor i anslutning liU den långsiktigavägplaneringen, m. m. (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande: , S. Sakkunniga: , . W., departementsråd(fr.o.m. ) Ternryd, , teknisk direktör Experter: Brandborn, , avdelningsdirektör ,, avdelningschef , , departementssekreterareLundin, , civilingenjör (fr.o.m. ) ,, departementssekreterare (fr.o.m. ) Svanlemark,. T., byrådirektör (fr.o.m. den 26 augusii 1974) Sekreterare: , ., avdelningsdirektör Direktiven för utredningen, se riksdagsberätlelseK 41. Uiredningen har avgett betänkandet (SOU1975:85 och 86) Vägplanering. Uppdraget är därmed slutfört. 179 Kommittéer: K: 16 (K 1972:06) Tillkallad enligt Kungl. Maj:ls bemyndigande den 29september 1972 för a» utreda vissa frågor om långtidsuthyrning av motorfordonoch släpvagnar (se Post- och Inrikes tidn. Utredningsman: , , expeditionschef Experter: , , kammarrattsfiskal , K.Valter, hovrättsassessor Strömbäck, . Sekreterare: , ., hovrättsassessor Direktiven för uiredningen, se riksdagsberätlelseK 43. Utredningen har - oktober 1975hållit nio sammanträden. Utredningen har den avgelt betänkandet (DsK 1975:11) Billeasing. Uppdraget är därmed slutfört. Trafikpolitiska utredningen (K 1972:07) Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den29september I972för alt utreda vissa trafikpolitiska frågor (se Post- ochInrikes tidn. Ordförande: , . V., direktör Vice ordförande: , , statssekreterare Ledamöter: ., lantbrukare, led. avriksdagen , Hans E., förbundsordförande , , förste ombudsman(fr.o.m. ) , Carl-WUhelm, lantbrukare, led. avriksdagen , , konduktör, led. av , .,expedilör, led. av , , andre förbundsordförandeNormark, , fru, led. av , .,iransporlplaneringschef, led. K: 16 Skr 1975/76:103 180 , , planeringschef , , direktör Experter: , L. S. , kanslidireklör (t.o.m.den 30 november 1975) , Å. ., utredningschef (fr.o.m. den 12december 1974) , N. , byrådirektör (t.o.m. ), A. , direktör (t.o.m. ) . , JanE., civ. (t.o.m. den ) Hållslen, E. ,planeringsdirektör (fr.o.m. ) Jobin, , direktör (t.o.m. den30 ) , ., rättschef (fr.o.m. ), S. K. , generaldirektör (t.o.m. ) Kritz,0.,fU. lic. (t.o.m. ) , , hovrättsassessor(t.o.m. ) , ., direktör (t.o.m. den 30november 1975) , , docent (t.o.m. )Norrbom, N. , departementsråd (t.o.m. )Pellijeff, F. H. , direktör (t.o.m. ) Saretok, ,avdelningsdirektör (t.o.m. ) Selen, , fil. kand.(t.o.m. ) Sellsledl, Bo I., fil. dr (fr.o.m. den I juH1975) , G. , avdelningsdirektör (t.o.m. den 30november 1975) , , departementssekreterare (t.o.m. den 30november 1975) , K. ., direktör (t.o.m. den 30 november1975) , , fil. kand. (fr.o.m. ) , ArneW., direktör (t.o.m. ) Wredenfors, H. E. , direktör(fr.o.m. ) Sekreterare: , L. ., avdelningschef Lokal: Drottninggalan 7-9, 3 tt., 11151 , tel.205951 (sekreteraren) och 20 59 47 (kansli) Direktiven för uiredningen, se riksdagsberättelseK 44. Tilläggsdirektiv, se kommittéberättelse K 28. Uiredningen har under liden november 1974 - oktober 1975hållit sju sammanträden. Därutöver har- experterna hållit 48 sammanträden iskilda arbetsgrupper. Uiredningen har avgelt delbetänkandet(SOU 1975:66) Trafikpolitik - behov och möjligheter. Utredningens arbete beräknas pågå . 181 Kommittéer: K: 18 (K 1972:08) Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 24november 1972för att verkställa översyn av lagstiftningen om arbets- ochvilotid i vägtrafik: Ordförande: , , regeringsråd Sakkunniga: , Hans E., förbundsordförande ,, ombudsman , S. , direktör , K. ., direktör Experter: , , byråchef , Per A.,byrådirektör , Bo S., avdelningsdirektör Unghagen, , polisintendent (fr.o.m. ), . K., byråchef (fr.o.m. ) Sekreterare: , ., hovrättsassessor Lokal: 13, 2 tr.. Fack, 103 10 ,tel. Direktiven för utredningen, se riksdagsberätlelseK 45. Utredningen har - oktober 1975hållit sex sammanträden samt haft överläggningar med olika myndigheler,organisationer och andra som berörs av utredningens arbete. Utredningen beräknas slutföra sitt arbete . (K 1973:01) (FU) Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 30 mars1973 för atl utreda vissa frågor sammanhängande med regislrering av svenskägdafariyg under utländsk flagg: Ordförande: , . P., departementsråd Sakkunniga: , , direktör H., verksl. direktör (fr.o.m. den 23januari 1975) , . K: 18 Skr 1975/76:103 182 , , ekonomidirektör , ., verksl.direktör Experter: Cullemo, , bankrevisor (fr.o.m. den 1 maj1974) , , kammarrättsassessor Hyllengren, , departementssekreterare (fr.o.m. den 14oktober 1974) , K. ., direktör (fr.o.m. ) ,., hovrättsriid Sekreterare: , , hovrättsassessor (fr.o.m. den 14oktober 1974) Lokal: Drottninggatan 11,11151 , tel. Direktiven för utredningen, se riksdagsberätlelseK 34. Utredningen har - oktober 1975hållit sju sammanträden. Utredningen beräknas slutföra sitt arbete under år1976. Sakkunniga (K 1973:03) med uppdrag att utreda vissafrågor rörande det allmänna kommunikationsväsendets anpassning till dehandikappades behov () Tillkallade erdigt Kungl. Maj:ls bemyndigande den 27 aprU1973 för alt utreda vissa frågor rörande det aUmänna kommunikationsväsendetsanpassning till de handikappades behov: Ordförande: , ., departementsråd E. , avdelningsdirektör (fr.o.m.den 1 juni 1974) , , sekreterare , , chefsarkilektDahlström, , byråchef , , byråchef , Hans, ombudsmanLeine, , avdelningsdirektör , , kanslichef , ,kanslichef Experter: Maslhagen, K. , teknisk direktör Sleen, ., sjösäkerhetsdirektör (fr.o.m. den 1februari 1975) , Per , sekreterare 183 Kommittéer: Konununikationsdepartementet K: 20 Sekreterare: , K. , teknisk direktör(fr.o.m. ) sekreterare: , L. , departementssekreterare(fr.o.m. ) Direktiven för de sakkunniga, se 1974 årsriksdagsberättelse K 36. Utredningen har - oktober 1975hållit nio sammanträden samt hafl överläggningar med olika myndigheler, organisationeroch andra som berörs av utredningens arbete. Utredningen har avgelt betänkandet (SOU1975:68) Handikappanpassad kollektivtrafik. Betänkandet har dessutom getts ut isammandrag på svenska, engelska och tyska (SOU 1975:76). Uppdraget är därmed slutfört. Fartygsmiljöutrednmgen (K 1973:04) TillkaUad enligt Kungl. Maj:ls bemyndigande den 5 juli1973 för alt utreda frågor som hänger samman med de ombordanställdas arbets-och miljöförhållanden m. m. (se Post- och Inrikes tidn. den 23 augusii 1973,och ): Utredningsman: , ., generaldirektör Experter: Baecklund, ., sjökapten , ,skeppsredare , , direktör (fr.o.m. ), Hans E., hovrättsråd , . H., . , , ombudsman (fr.o.m. den 4 augusti1975) , . S., förbundsordförande (t.o.m. ), ., . direktör (fr.o.m. ) , K.Lennart T., hovrättsråd , ., sjösäkerhelsdireklör , J. H.Torgny, civilingenjör , Per E., avtalssekrelerare (fr.o.m. den 4 april1975) Sekreterare: , , avdelningsdirektör sekreterare: , , länsnotarie(fr.o.m. ) Lokal: Drottninggatan 11,11151 , tel. K: 20 Skr 1975/76:103 184 Direktiven för utredningen, se riksdagsberättelseK 37. Tilläggsdirektiv (anförande av slalsrådel lillprolokoll vid regeringssammanträde ). Tilläggsdirektiv(anförande av statsrådet lill protokoll vid regeringssammanträde den 16oktober 1975): arbetar arbetsmiljöutredningen (S 1970:35)med en översyn av arbelarskyddslagen (1949:1) och tillhörande författningar.Översynen syftar lill en lagstiftning sorn svarar mol en breddad målsättningför arbetarskyddet. Eftersom arbelarskyddslagen inle är tillämplig påskeppsljänsl, omfattar arbetsmiljöutredningens arbete inle de ombordanställdasarbets- och miljöförhållanden. På grund härav beslöt Kungl. Maj:l den 5 juli1973 att bemyndiga chefen för att tillkalla ensakkunnig att utreda sistnämnda frågor (fartygsmiljöutredningen K 1973:04). Genom regeringens beslut meddeladestilläggsdirektiv liU arbetsmiljöutredningen. 1 dessa uttalades bl. a. all i deursprungliga direktiven inle hade berörts frågor med anknytning till den senaretillkomna lagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varor. Tilläggsdirektiveninnebär atl uiredningen i samband med sin översyn avarbelarskyddslagsliflningen skall undersöka hur produktkonlrollen enligllagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varor fungerar frånarbelarskyddssynpunkt. Härvid skall närmare analyseras frågan om samordningenmellan en ny arbelsmiljölagsliftning och lagstiftningen om hälso-ochmiljöfarliga varor. Lagen (1973:329) om hälso- och miljöfarliga varorbehandlar bl. a. frågor om transport av ämnen som är alt hänföra lill sådanavaror. I kungörelsen (1973:334) om hälso- och miljöfarliga varor anges (58 §tredje stycket och 64 §) i fråga om transport av hälso- och miljöfarlig varamed fartyg alt tillsynen över efterlevnaden av nyssnämnda lag och med stöd avlagen meddelade föreskrifier skall utövas av vederbörande centralaförvaltningsmyndighet, dvs. Jag anser att de skäl som talar för en närmareundersökning av arbetarskyddsproblem och samordningsfrågor i samband medhantering av hälso- och miljöfarliga varor till lands gör sig gällande ocksånär det gäller farlygstransporl av sådant gods. Det bör ankomma på fartygsmiljöutredningenall i sitt utredningsarbete rörande de ombordanställdas arbets-ochmiljöförhållandlen la upp nu berörda problem. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen utfärdar tilläggsdirektiv till fartygsmiljöutredningen ienlighet med vad jag har förordat. Regler om begränsning av arbetstiden har funnits i vårtland . Arbetstiden på svenska fariyg har varit reglerad i särskildlag . gäUer för huvudparten av delandanstäUda allmänna arbetstidslagen (1970:103, ändrad senast 1975:728) ochför ombordanställda sjöarbelstidslagen (1970:105, ändrad senast 1975:729). Beslämmelsernai sjöarbelstidslagen kompletteras av sjöarbelslids-kungörelsen (1970:550) ochav tillämpningsföreskrifter utfärdade av . Enligt den allmänna arbetstidslagen får den ordinariearbetstiden, exkl. raster, uppgå till högsl 40 limmar/vecka. Någondygnsbegränsning förekommer inle. När del behövs med hänsyn lill arbetets natureUer 185 Kommittéer: K: 20 arbetsförhållandena i övrigt, får arbetstiden dockberäknas med utgångspunkt i all den av högst inlefår överstiga i genomsnitt. I förarbetena (prop. 1970:5 s.41 och 108) uttalades bl. a. all nämnda bestämmelser kan få tillämpning på t.ex. skiftarbete, detaljhandel som bedrivs såväl vardag som söndag samt hotell-,restaurang- och kaférörelse. Övertidsarbete enligl den aUmänna arbetstidslagen kanförekomma i två typer av fall. Den ena avser det fall när en oförutseddomständighet som natur- eller olyckshändelse har vållat avbrott i verksamheieneller medfört överhängande fara för avbrott eller för skada på liv, hälsa elleregendom. Arbetet får inle fortsättas i om inte tillstånd ellerdispens ges av arbelarskyddsstyrelsen. Den andra typen av övertidsarbete avserförberedelse- eller avslutningsarbete, som nödvändigtvis måsle utföras föreeller efter ordinarie arbetstid. I detta senare fall fär övertid tas ut medhögst eller med högst 24 limmar av fyra veckorom nyssnämnda fyraveckorsregel för ordinarie arbetstid tiUämpas. När särskildaskäl föreligger får övertiden utöver vad jag har nämnt ökas med högsl48 limmar , dock högst per kalenderår.Föreligger synnerliga skäl, kan arbetarskyddsstyrelsen medge s. k. extraöverlid med . Från begränsningen av den ordinarie arbetstiden ochövertiden kan göras avsteg genom koUeklivavlal. Dessutom kanarbelarskyddsstyrelsen om det stora flertalet av berörda arbetstagaresamtycker eller annars särskilda skäl föreligger göra avsteg frånbegränsningen av den ordinarie arbetstiden. Sjöarbetstidslagen gäller skeppsljänsl. Härmed förslåsenligl lagen arbete som person, vilken är anställd på svenskt fariyg, förfartygels räkning eller eljesi på grund av förmans uppdrag utför ombord påfartyget eller på annal ställe. Lagen begränsar såväl den ordinarie arbetstidensom övertidsarbete. Huvudreglerna för ordinarie arbetstid bygger påtrevaklindelning, dvs. tre sjömän löser av varandra i en befattning underdygnet. För , dvs. som tillhör däcks- eller maskinavdelningen ochsom inte är vaklindelad utgör arbetstiden högst /dygn och 40timmar/vecka. För vaktindelad däcks- och maskinpersonal och för radiopersonalär arbetstiden högst /dygn. Veckoarbetstiden för sådan personal kanalltså i normala fall uppgå till högst /vecka. Om elt fartyg underarbetsveckan ligger i hamn , får veckoarbetstiden inleöverskrida 40 limmar. För ekonomipersonal får arbetstiden på passagerarfartyguppgå till högsl /dygn och /vecka. På lastfartyg fårekonomipersonalens arbetstid uppgå till högsl 8 limmar/dygn och 56timmar/vecka. Från dessa huvudregler finns vissa undanlag för fariyg som går inärfarl och som har en bruttodräktighet under 500 regislerton. Om den ordinariearbetstiden överstiger 40 limmar/vecka eller under en fasl periodav för fartyg under 500 bruttoton i närfart utgår vederlag i formav fritid i hamn eller på annat säll som kan överenskommas kolleklivavtalsvägen. Övertidsarbete bör enligt sjöarbetstidslagen inleförekomma regelbundet och får inle tas ul /vecka eller,om så medges i kollektivavtal, med ytterligare högst /vecka. Vissaformer av skeppsljänsl undantas från övertidsbegränsningen. Del gäller framförallt när hotande fara föreligger för fartyget. Sjömannens totala skeppsljänsllid får inle överstiga 16limmar under K: 20 Skr 1975/76:103 186 I lagen ges ytterligarebestämmelser om viloperioder. Lagen är disposiliv på så siitl all arbetsmarknadensparter har rätt att genom kollektivavtal göra avsteg helt eller delvis frånlagreglerna. De ombordanställdas organisationer Svenskamaskinbefälsförbundel. och har i gemensam skrivelse framförtsynpunkter på och önskemål om ändringar i reglerna om arbetstiden på fariyg.Organisationerna har föreslagit bl. a. att en utredning tillsälls för allutarbeta sådana ändringar i sjöarbelstidslagen all samma regler om denordinarie arbetstidens längd kommer all gälla för ombordanställd som förarbetstagare i land. Organisationerna har i sin skrivelse anfört bl. a. all manvid gällande sjöarbetstidslags tillkomst strävade efler all få regler för deombordanställda som så nära som möjligl anslöt till dem för landanstäUda. Ävhänsyn till de speciella förhållandena på fartygen kunde detta inte uppnås iväsentliga avseenden för vaklindelad däcks- och maskinpersonal och för ekonomipersonal.För arbete pä fartyg i närfarl tillkom särskilt stora avvikelser från delandanslälldas förhållanden. Särbestämmelserna för ombordanstäUda innebar endiskriminering av en yrkesgrupp och de anses också ha medverkat till slorpersonalavgång och svårigheler med nyrekrytering. I sin skrivelse förutsätter personalorganisationerna allsjöarbelslidslagens dispositiva karaktär behålls oförändrad. tillstyrker i yttrande överarbetstagarorganisationernas skrivelse all en översyn sker av sjöarbelstidslagen.Verket understryker all frågan om arbetstidens längd och förläggning också kanvara en arbelsmiljöfråga. för mindre fariyg. AUmänna Grupp och uttalar igemensamt yttrande över personalorganisationernas skrivelse bl. a. atlarbetstiden inle är längre för de ombordanställda an för andra arbetstagare.Full kompensation utgår nämligen för all arbetad tid över 40 limmar i veckan.Den fråga som personalorganisationerna tar upp borde ha aktualiserats redan närgällande lagstiftning tillkom och kan lösas genom kollektivavtal inombranschen. Etlomfatlande utredningsarbete som rör arbetslidsfrågor pågår i en rad kommittéer,arbetsgrupper och delegationer. Jag kan här nämna arbetsmiljöutredningen (S1970:35), sysselsällningsulredningen (A 1974:02), delegationen (Ju 1973:03) förjämställdhet mellan män och kvinnor, fartygsmiljöutredningen (K 1973:04) ochbilarbetstidsutredningen (K 1972:08). Utredningarna hcir i aUmänhet tillsattsefler framställningar från löntagarorganisationerna. Förslag har också väcktsom ylterligare förkortningar av 40-timmarsveckan. Mol denna bakgrund hartillsalls en delegation (A 1974:09) för arbetslidsfrågor (DELFA). DELFA följerövriga utredningars arbete rörande arbelstidsfrågorna och lar därutöverinitiativ för att få fram det ytterligare utredningsmaterial som erfordras förall kunna la ställning till en generell arbetstidsförkortning. har arbetsmarknadens parter undersenare år kommil överens om betydelsefulla förbättringar när del gällerarbetstiden. Dessa avtal omfattar också de ombordanställda. De nuvarande reglerna om arbetstid lades fast så sent somår 1970. En viktig princip i det arbetet liksom i annan lagstiftning på delarbetsrältsliga området var all land- och ombordanställda arbetstagare skulleha så likartade förhållanden som möjligl. 187 Kommittéer: K: 20 Jag vill dock erinra om alt så också ärförhållandet när del gäller skilda branscher inom landarbetslivet. Detta kommertill uttryck i den allmänna arbetstidslagen bl. a. genom atl den generellaprincipen om högst 40 timmars ordinarie veckoarbetstid kan frångås pä sätt somjag har berört, när del behövs med hänsyn lill arbetets natur ellerarbetsförhållandena i övrigt. Bestämmelsernaom arbetstiden för de ombordanställda är visserUgen relativt nytillkomna menmed hänsyn till arbetstidsfrågornas stora betydelse för den enskilde arbetslagarenfinner jag mol bakgrund av den kritik av reglerna som har kommil fram från deanställdas organisationer angelägel all reglerna ses över. Härvid börsärskilt uppmärksammas de skillnader som föreligger mellan reglerna för land-och ombordanställda och om dessa skiljakligheter går all helt eller delviseliminera. En riktpunkt för arbetet bör vara atl söka åstadkomma så likartaderegler som möjligt. En jämförelse bör emellertid ske inte bara mellangrundprinciperna för arbelslidsullaget i den allmänna arbetstidslagen ochsjöarbelstidslagen utan också mellan farlygsarbelels villkor och dem för olikalandbranscher, vars arbetsvillkor kan sägas vara näraliggande sjöfartens.Syftet bör alltså vara all med beaktande av de särskilda arbets- och levnadsförhållandenaför dem som arbetar och bor ombord på fariyg få regler som i den praktiskatUlämpningen så långl möjligl eliminerar skillnaderna mellan landarbelslagareoch ombordanställda. Uiredningen bör vara oförhindrad atl pröva om särskildaregler för de ombordanställda bör arbetas in i den allmänna arbetstidslageneller behållas i en särskild lag. Ändringar i arbetslidsultaget kan få inverkanpå fartygens bemanning och utrustning med bosläder och andra uppehållsrum förde ombordanställda. Också dessa frågor bör belysas under arbetet. I sambandmed atl lagstiftningen om arbetstid för ombordanställda övervägs från nuangivna utgångspunkter bör också beaktas några andra frågor som inle las upp iarbetstagarorganisationernas skrivelse ulan aktualiserats på annal säll. Jagsyflar härvid på dels det förhållandel all sjöarbelstidslagen inle ärlillämplig på viss personal ombord, nämligen sådana som är ägare helt ellerdelvis av fartyget, vilket innebär särskilda problem, dels de brister iefterlevnaden av arbelslidsbeslämmelserna som har kunnat konstateras i fråga omvissa fartyg. Utöver vad jag här har nämnt bör sådana spörsmål tas uppsom aktualiseras under arbetets gång och som faller inom ramen för en allmänöversyn av de ombordanställdas arbelslidsförhållanden. 1 direktiven till arbetsmiljöutredningen (S 1970:35)anförde föredragande departementschefen bl. a. all arbelstidsfrågorna är avstor betydelse för arbetstagarna. Proposilionen med förslag om en ny allmänarbetstidslag hade då förelagts . Däri reglerades frågor omarbetstidens längd. Spörsmål som gäller arbetstidens förläggning fordrade nuenligl departementschefen en grundlig genomgång. Skyddssynpunkter borde ägnasstor uppmärksamhet vid översynen av gällande regler om dygnsvila, veckovila,raster och arbelspauser. I direktiven lill fartygsmiljöutredningen (K 1973:04)erinras om all dessa frågor bör las upp också när det gäller de ombordanställdaoch all man bör sträva efler att finna samma lösningar som till lands. Åtskilliga av de problem som jag har tagit upp här berörarbetstagarnas arbets- och miljöförhållanden. Frågor om del totalaarbetslidsutlagets begränsning och viloperioder hänger nära sammanoch las båda upp i sjöarbelstidslagen. Som har framhållit finnsell K: 20 Skr 1975/76:103 188 nära samband meUan arbetsmi Ijö och arbetstid. Enligl minuppfattning talar väsentiiga skäl för att dessa frågor utreds gemensamt. Ettlämpligt forum härför är fartygsmiljöutredningen. Utredningen har ännu intebörjat behandla frågorna om arbetstidens förläggning och dygnsvila. Uiredningenöverväger också bostadsfrågorna på fartygen, vilka frågor som jag redan harsagt kan påverkas av arbetstidsreglerna, särskilt när det gäller del mindretonnaget. Utredningen har - oktober 1975hållit åtta sammanträden samt hafl överläggningar med olika myndigheter,organisationer och andra som berörs av utredningens arbete. Utredningen har avgelt delbetänkandel (Ds K1975:2) Bätlre farlygsmiljö. väntas utredningens nästadelbetänkande rörande bosläder på fariyg kunna avges. Utredningens arbete beräknas pågå . Sakkunniga (K 1973:06) med uppdrag att ingå i endelegation för att tills vidare samordna up])byggnaden av det framtidaflygkontrollsystemet Tillkallade enligt Kungl. Maj:ls bemyndigande den 5 juli1973 för atl ingå i en delegation för att tills vidare samordna uppbyggnaden avdel framlida flygkonlrollsystemet: Ordförande: , , överdirektör Ledamöter: . , driftdirektör (t.o.m. den 30november 1975) , Caj-Aage, Irafikdirektör (fr.o.m. den 1 december1975) , ., överingenjör , , avdelningschef ,G. Sekreterare: , . T., administrativ direktör Lokal: , , 161 89 ,tel. växel 98 00 20 Särskilda direktiv har ej meddelats. De sakkunniga har under liden november 1974 - oktober 1975håUit två sammanträden. I enlighet med statsmakternas beslut med anledning avprop. 1975:81 om ny organisation för luftfartsverket, m. m. förutsättsdelegationen finnas kvar lill den tidpunkt då den militära trafikledningspersonalen överförts till luftfartsverket. Enligl föreliggande planerskall detla ske med början den I 189 Kommittéer: K: 22 1 vilken takt överförandet skall ske är föremålför närmare överväganden mellan luftfartsverket och chefen för flygvapnet. F.n. kan därmed inte med bestämdhet beömas huruvida delegationens arbete kankomma att fortgå eller ej. (K 1973:07) Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 5 juli1973 för att utreda vissa irafiksäkerhelsfrågor (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande: , Per ., generaldirektör , ., kansliråd