prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — mindre än vad riksrevisionsverkelangivit för /77. Vidare förordar jag, efter samråd med chefen förförsvarsdepartementet, all avskrivningsmedlen inom försvarets fastighetsfondräknas upp med . jämfört med beräkning. beräkningar i övrigt föranlederinte någon erinran från min sida. Totalt innebär de av mig förordadeavvikelserna en minskning av tolalbudgetens inkomster i förhållande tUlriksrevisionsverkets beräkning med knappt 20 milj. kr. för /76och en ökning med ca 970 milj. kr. för /77 (tabeU 11). 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen Justering av beräkning av totalbudgetens inkomster (1OOO-tal kr.) (ny be- ganden Skatter, avgifter, m.m. Skatt på inkomst och II Uppbörd i statens verk- Inkomster vid den statliga 91 000 + 4 500 21 000 + 4 000 2 100 + 300 671000 -50 000 Inkomster vid patent- och 57 433 - 4 433 1 200 + 300 Inkomster av statens kapi talfonder III Statens allmänna fastighets fond IV Försvarelsfastighetsfond V Statens utiåningsfonder VIIFonden för statens aktier VIII Fonden för beredskaps-lagring X Diversekapitalfonder Beräknad övrig finansiering Summa förändring enligt före draganden 1025 900 +46 000 76104 -20 000 1 049 401 + 19 999 546 227 - 1 980 137 681 + 665 2 612 476 +275 000 96295 - 300 88 318 + 3 300 2 725 434 - 10 882 + 969 632 räknarsåledes tolalbudgetens inkomster för /76 till 88 819 mUj.kr. och för /77 liU 98 226 milj. kr. Jag vUl nu la upp frågan om investeringsplan ochinvesteringsslater för /77. För varje kapitalfond fastställsårligen en investeringsstat. På statens ena sida redovisas den sammanlagdabruttomves-teringen, investeringsanslagen, och på andra sidan upptas de medelsom står lill förfogande för finansiering härav. Dessa medel utgörs dels avavskrivningsmedel inom fonderna samt övriga inom fonderna tillgängligakapitalmedel, dels av avskrivningsmedel anvisade på driftbudgeten. De medel somhärutöver behövs betecknas investeringsbemyndigande. Invesleringsbemyndigandenasammanställs tiU en investeringsplan, vars summa sedan avdrag skett för medelsom tillförs kapitalbudgelen över fonden för oreglerade kapitalmedelsförlustersamt för övrig kapitalåterbetalning avseende lån från icke revolverande fonder utvisar det 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen ytterligaremedelslillskolt som behövs för investeringarnas genomförande.Investeringsplanen utgör kapitalbudgetens utgiftssida. På motsatta sidan tasför kapitalbudgelens finansiering under beteckningen lånemedel upp enbalanspost med samma belopp som investeringsplanens slutsumma. Det böremellertid understrykas, alt del på delta sätt framräknade lånemedelsbeloppetinle är detsamma som statens faktiska upplåningsbehov, eftersom här inlemedräknats driftbudgetens över- eller underskott och hänsyn inle heller tagitstill förändringar i anslagsbehållningar och i disposition av rörliga krediter. För /77 beräknas investeringsanslagentill totalt ca 8 323 milj. kr. För finansieringen av dessa investeringar skalli första hand anlitas dels de avskrivningsanslag som i annat sammanhang dennadag begärs på driftbudgeten, dels kapitalbudgelens inkomster. Avskrivningsmedlenfrån driftbudgeten uppgår till 1 178 milj. kr. och inom kapitalfondernatUlgängliga medel tiU 2 692 milj. kr. Med utgångspunkt häri kaninvesleringsbemyndigandena preliminärt beräknas till 4 453 milj. kr.Kapitalbudgetens utgifler och finansiering /77 framgår avsammanställning i labell 12. Etl preliminärt förslag till investeringsplan ochinvesteringsslater för /77 med specifikation av de i planenangivna invesleringsbemyndigandena har upprättats (bUaga 4). Det slutiigaförslagel lill investeringsplan bör anstå i avvaktan på definitiva förslag ominvesteringsanslag. Kapitalbudgetens utgifter och flnansiering /77 Avskrivning Övriga Avskrivning Investerings inom kapital- från bemyndi- fonderna medel inom driftbudgeten gande fonderna affärsverksfonder 3 738 001 000 fastighetsfond 754 251 000 Försvarets fastighetsfond 370600 000 Statens utlåningsfonder 2331406 000 V. Fonden för låne understöd 698 503 000 VII. Fonden för förlag till statsverket 20 000 000 Fonden för beredskaps lagring 40 000 000 IX. Diverse kapitalfonder 369 902 000 Summa kr. 8 322 663 000 2 203 200 000 19 002 000 56 304 000 76 645 000 10 050000 318 640.000 31 913 000 19 000000 239 167 000 - - 455 338 000 - 107 835 000 31 500,000 - 47 000 000 173 705 000 3 250 000 77 103 000 2485 463 000 206 137 000 1 178 052 000 1 459 495 000 1 876 068 000 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen Sammanställning över behållningar på riksstatsanslag: Driftbudgeten (Milj.kr.) Ökning (+) Minskning () under /75 -264,6 och dess verk m. m. -378,2 Tillkommer: indragna anslagsbehållningar -371,1 Avskrivning av nya kapitalinveste- -441,3 ; (Milj. kr) Ökning (+) Minskning (-) under /75 Fonden för statens aktier Fonden för förlag till statsverket Tillkommer: indragna anslags- Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 63 1975: 100 beräknades anslagsbehållningama kommaall minska med 700 mUj. under /75. Det slutiiga utfallet enliglriksrevisionsverkets budgelredovisning blev sedan hänsyn tagils till effektenav indragna anslagsbehåUningar en ökning av anslagsbehållningen påtotalbudgeten med 137 milj. kr. Som framgår av tabellerna 13 och 14 minskadebehållningarna på driftbudgetens reservationsanslag med 371 milj. kr., medanbehåUningama på kapitalbudgetens investeringsanslag ökade med 508 milj. kr. Minskningen av reservalionsanslagens behållningarhänför sig väsentligen tUl område. Behållningenpå anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder minskade under /75med 268 milj. kr. På kapitalbudgelen ökade under /75behållningen på anslaget Lånefonden för bostadsbyggande med 489 milj. kr. Demera långsikliga förändringarna av anslagsbehållningarna framgår av labell 15. Det är svårt alt ge de kortsiktiga förändringarna enentydig tolkning. Variationer i konjunkturläget tycks spela en viss roll liksomtillgången på lediga resurser för att tillfredsställa den statliga efterfrågan.I åtskilliga fall förefaller dock mera specieUa faktorer ha inverkat. För /76 beräknades i slatsbudgetenanslagsbehållningarna komma all minska med 900 milj. kr. Riksrevisionsverkethar inhämtat uppgifter rörande myndigheternas beräkningar av anslagsbehållningarnasutveckling, vilka lyder på alt behållningarna innevarande budgetår skulleminska med ca 500 milj. kr. Jag ansluter mig tiU denna bedömning. De beräknadeförändringarna i anslagsbehållningarna under /76 redovisas ilabell 16. /77 räknar jag med en minskning av anslagsbe- Medelsbehållning vid utgången av budgetåren1965/66 1974/75 65/66 66/67 67/68 68/69 69/70 70/71 71/72 72/73 73/74 74/75 (Miljarderkr.) Reservationer på driftbudgeten (exkl. avskrivningar av nya kapitaHnvesteringar) 2,25 2,48 2,96 3,07 3,15 3,00 3,16 3,86 4,56 4,18 Outnyttjade belopp på investe ringsanslag 1,21 1,33 1,61 1,85 0,99 1,43 1,66 2,26 2,36 2,85 Summa 3,46 3,81 4,57 4,92 4,14 4,43 4,82 6,12 6,92 7,03 Ökning(+) resp. minskning ( ) underbudgetåret -0,04 +0,35 +0,76 +0,35 -0,78 +0,29 +0,39 +1,30+0,81 +0,11 Behållning i procent av under budgetåret anvisade: reservationsanslag 39,8 40,9 43,4 45,2 43,1 38,7 30,1 47,2 50,8 44,2 investeringsanslag 32,6 30,1 33,2 36,6 17,2 18,1 21,0 26,9 28,3 29,7 reservations-och investerings anslag 36,9 36,3 39,2 40,5 31,7 28,3 26,2 37,0 39,9 36,9 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen Beräknade förändringar i anslagsbehållningarna under budgetåret (Milj.kr., ökning +, minskning ) 1975: 100 terna ganden Driftbudgeten(exkl. av skrivningar) 4 183 Investeringsanslag 2 851 Summa 7 034 -500 +254 4-254 -400 -755 -755 -900 -501 -501 hållningarnamed 1 000 milj. kr. Jag förutser därvid bl. a. en kraftig förbrukning inomlånefonden för bostadsbyggande. Vidare förutses en minskning av behållningen påanslaget Slöd till avfallsbehandling m. m. med uppåt 100 milj. kr. Jag villdock understryka atl beräkningarna måsle anges med betydandeosäkerhelsmarginaler. Beräkningav dispositionen av rörliga krediter Budgetutfallet och därmed statens upplåningsbehovpåverkas av förändringar i dispositionen av rörliga krediter hosriksgäldskonloret, vilka enligl beslut ställts lill förfogande förvissa myndigheter och Ianspråktagande av rörliga krediter. AB Vin- och spritcentralen Statliga myndigheter med upp- 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 65 De beviljade krediternasamt de belopp som tagits i anspråk framgår av tabell 17. Under budgetåret1974/75 ökade dispositionen av rörliga krediter med ca 273 milj. kr. ökade sht utnyttjande med 90 milj. kr. och sitt med'47 milj. kr. Den till Kungl. Maj:ts förfogande ställda rörligakrediten utnyttjades med 105 milj. kr. Det bör i deltasammanhang betonas atl svängningarna i utnyttjande-graden uppvisar lydUga säsongmönsler, inte minst vid budgelårsskiflen. Styrkan i dessa svängningar varierar ävenavsevärt mellan budgetåren. Speciella faktorer, som t. ex. alternativafinansieringsmöjligheter och koslnadernaför dessa, påverkar dispositionen aV rörliga krediter på varierandesätt beroende på vilken tidpunkt det gäller. I statsbudgeten upptas en ökad förbrukning avrörliga krediter under /76 med 200 milj. kr. Enligl uppgifier som insamlats avriksrevisionsverkel förutser berörda myndigheter och bolag nu en uppgångi de disponerade beloppen med 449 milj. kr. En ökning av ianspråktagna beloppförutses bl. a. för . Mekaniska Verkstads ABsaml i den rörliga kredit som står till regeringens disposition. Jag räknar meden uppgång i de disponerade beloppen med avrundat 450 milj. kr. Beträffande /77 räknar jag med atldel ianspråktagna beloppet av rörliga krediter ökar långsammare än /76. Jag uppskattar ökningen av de disponerade beloppen till 300milj. för /77. Jag vill dock erinra om den osäkerhet somgäller vid detta slag av beräkningar. Beräkning av totalbudgeten för budgetåren 1975/76 och 1976/77 Utgifterna påtotalbudgeten för /76 beräknas nu bli avsevärt större än de istatsbudgeten angivna. Detta sammanhänger, vilket jag tidigare redovisat, bl.a. med förutsedda merbelaslningar för vissa förslagsanslag till följd av denallmänna pris- och löneutvecklingen.Vidare ingår en bedömning av medelsbehov för beslutade, föreslagna ochberäknade anslag på tilläggsbudget. Mot denna bakgrund kan totalbudgetensutgifler för /76 beräknas lill 99 790 milj. kr. De samladestatsinkomsterna för /76 beräknas nu lill 88 819 milj. kr., vUkel är nära . mer än som anges i statsbudgeten.Den främsta orsaken lill all statsinkomsterna nu beräknas bli större ärväsentligt högre antaganden rörande inkomstutvecklingen. Med dessa beräkningarav utgifter och inkomster skulle lolalbudgeteh visa ett underskott på ca 10 970milj. Med hänvisning till min redovisning i delföregående beräknar jag lo-talbudgelen för /77 på sättsom framgår av labell 18. Kalkylen utvisar ell budgetunderskott om ca 12miljarder kr., vilket 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen o o o o o o o OOO OOO 0"0 o O o Tt o o WI o o "O tn H ( --I f* 00 »n o o o o o o 00 o ni fO o o o o o o o\ o r- 00 *o o o\ o o o o oo n vo 00 o\ 00 w-i o o o o o o \0 vo fS r*l o o o o o o 2 ° I E § & , u c "Ö Ul O (/) v£§ 'Si* HH HH . ;> M HH ?< ;_, +j i> ) o .JJ 'c .UJ S " S c i£ j o t: c .s *- TL ert (L> -H t;-a « »G, <" a -rl 1- - "J Ji a O' o, au "5 ti -o HU-c/3 c u, * U 1> w -J ert c c E E CO ca c. a t> u -u 'O c O. S'2 P tJ JS -ca SS-o 00 H t t/1 M C 00 a =. Q tf] T3 ; a: ö ca T3 O w- r< (N «~i osooor-inr-*cs' vovcnoo-lOaOO 5'O 15 cg o ca 'l'.s _y; ro ca fi Ti 1 00 « 00 reg -c-t: 'O .2 O 5 -'Ka>>aHxx 05' c *- u o c/1 ii -3 t- c :ca,o *« fi rv jr-O T3 60 c 1- :0 'n f-i i> *-* _r-" t* r 2 "53 E'-- c u :ca ca G "ca c/1 _* ert c c> C.S .a i" .H ca :0 2 O cnfc C/ltl- 5 SJi fi ca *T3 u G 'Oc.-. O" U 1) g <2 c ,S CA u u CU c E '2'2 a u li, fcc/jQ 3 t/3 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 67 innebär etl större underskott änunder innevarande budgetår. En labell över tolalbudgetens utveckling under enlängre tidsperiod ingår i bilaga 5. Till regeringsprolokollel idelta ärende bör fogas såsom Bilaga 1: Preliminärnationalbudget för Bilaga 3:Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten för /77 Bilaga 4:Preliminärt förslag till investeringsplan och investeringsslater /77 Bilaga 5: Vissatabeller rörande den statsfinansiella utvecklingen m. m. Bilaga 6:Allmänna Pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen: Redovisning för perioden den 1januariden . Med hänvisninglill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna de allmännariktUnjer för den ekonomiska poUtiken och för budgelregleringen som jaghar förordat i del föregående, 2. bemyndiga regeringen all /77, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifler ienlighet med vad jag har förordat i det föregående intill elt sammanlagtbelopp av 1 , 3. medge alt det av givna bemyndigandet (prop. 1975: 1, FiU 1975: 1, rskr 1975: 30) atl besluta omutgifter intill ett sammanlagt belopp av 1 . får utnyttjas ienlighet med vad jag har förordat i det föregående, 4. bemyndiga regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer alt besluta om staUig garanti för förluster isamband med lån lUl lageruppbyggnad även för andra lagerstödsperioderän den som gäller, 5. medge all avsättning avkommunalskattemedel sker till budgetutjämningsfonden för budgetåret1976/77, 6. bestämma alt de medel som med tiUämpning av 1 § reglementet(1959: 293) angående allmänna pensionfondens förvallning skall överföras lill allmäima pensionsfondens fjärdefondstyrelses förvallning får uppgå tUl högst 1 , 7. medge att en konsolideringsfond för postverket får inrättas ienlighet med vad jag förordat i del föregående, 8. för /77 i avvaktan på slulUga förslag i komplette- 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 68 ringspropositionen och i enlighetmed vad jag har förordat i det föregående, a) beräkna driftbudgetens inkomster, b) beräkna förändringar i anslagsbehållningar, c) beräkna förändringar i dispositionen av rörliga krediter, d) på kapitalbudgeten beräkna den mot denav mig föreslagna inves teringsplanen svarande inkomsttitelnLånemedel tUI 4 . 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen Bruttonationalprodukt, konsumentpriser och arbetslöshet iOECD-länderna 19731975 6 Totalbudgeten 1974/751976/77 33 Statsutgifterna /77 39 Statsskuld och utgående räntor vissa år 19601976 42 Justering av beräkning av totalbudgetens inkomster 60 Kapitalbudgetens utgifter och finansiering /77 61 Sammanställning över behållningar på riksstatsanslag: Driftbudgeten 62 Sammanställning över behållningar på riksstatsanslag: Investeringsanslag 62 Medelsbehållning vid utgången av budgetåren 1965/66 1974/75 63 Beräknade förändringar i anslagsbehållningarna under /76 64 Ianspråktagande av rörliga krediter 64 Förslag tiU statsbudget för /77: Totalbudgeten 66 Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen Bil. Den preliminära nationalbudgeten som härmedläggs fram är utarbetad inom ekonomiska avdelning och konjunkturinstitutet.Nationalbudgeten bygger på material som erhåUits från fackdepartement och olikaverk och institutioner. Vidare har ut-redningsrådet hörts. Dess ledamöter bärdock ej något ansvar för nationalbudgetens utformning och bedömningar. Kapitlen 3 Utrikeshandeln, 6 De enskilda konsumenternasekonomi, 7 Investeringarna och 9 Kreditmarknaden har sammanställts inomkonjunklurinsliulel. Institutet har även sammanställt avsnitten om gruvor,mineralbrott och tillverkningsindustri samt skogsbruk i kapitel 4. Ansvaret förbedömningen av ekonomi 1976 med undantag för de avsnitt därkonjunkturinstitutet uttryckligen åberopas vilar på finansdepartementetsekonomiska avdelning där arbetet med nationalbudgeten letts avplaneringschefen . Av elt bihang som följer efter kapitel 9 framgår även itablåform vilka kapitel och avsnitt som sammanställts inom ekonomiska avdelningenresp. Vidare redovisas prognostal för olika delsektorerenligt ekonomiska avdelningens och bedömningar. 1Riksdagen 1975/76. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen OECD-området upplever nu en lågkonjunktur som har varitden djupaste och mest långvariga sedan . I Förenta staternauppgår antalet öppet arbetslösa tUl 8 å 9 milj. personer. I vardera FörbundsrepublikenTyskland, och uppgår arbetslösheten till omkringeller över 1 milj. Med undantag för i första hand har i allmänhet de mindreindustriländerna i varje fall lyckats begränsa arbetslöshetensomfattning. Detta gäller i synnerhet och . Nedgången i den ekonomiska aktiviteten, som pågåttunder en stor del av 1974, blev kraftigt accentuerad under försia halvåret 1975då man beräknar all produktionen minskat med 5 å i årstakt. Denna kraftiganedgång kan i viss utsträckning hänföras till en försvagning av den slutligaefterfrågan i de olika länderna. Bostadsbyggandet hade vikitkraftigt och fortsatte all göra detta in på 1975. Likaså uppvisade såväl denprivata konsumtionen som övriga privata investeringar en mycket svagutveckling. Alt utvecklingen blev så dramatisk under första halvåret 1975sammanhänger dock främst med den mycket kraftiga lagerawecklingen. Trots densuccessivt alltmera vikande aktiviteten hade lagerinvesteringarna iflera betydelsefulla länder fortsatt alt öka. Detta ledde lill en snabbtväxande disproportion mellan lagerstockar och aktivitetsnivå, vilken undersenare delen av 1974 och början av 1975 utlöste endramatisk omsvängning i lagerinvesteringarna. Det starka inflytandet fråndenna lagerrörelse har i varje fall för vidkommande lagtgrunden för en lika snabb uppgång när väl lageravveckUngen upphör och lagren pånytt börjar byggas upp igen. Elt första tecken på detta gavs under Iredjekvartalet 1975 då Förenta staternasbrultonalionalprodukt uttryckt i årstakt ökade med 12 ä . Tecken tillmoisvarande snabba förändringar har även kunnat observeras i en del andraOECD-länder. Helt allmänt sett lyder utvecklingen påatl lagerförändringarnas destabiliserande effekt på konjunkturförioppet skulleha ökat i betydelse. drev lageruppbyggnaden upp denekonomiska aktiviteten till en alltför hög nivå som lager- 1Finansdepartementets ekonomiska avdelning ansvarar för de sammanfattandebedömningarna i detla kapitel. Främst vad gäller utrikeshandel, fasta investeringaroch lager skiljer sig prognoserna här från . Skillnadernaredovisas i avsnitt 1.2. Bil.1 Preliminär nationalbudget 3 nedskärningarna under 1975accentuerat nedgångslendenserna. Man kan inte utesluta alt de uppgångar som nuförväntas i varje fall på speciella områden kan driva fram temporäraöverhettningssituationer. I dessa avseenden har utvecklingen i varitväsentligen lyckosammare. Särskiltunder 1975 har vi i motsats till vår omvärld lyckats fortsätta denlageruppbyggnad som inleddes och har därigenom kunnat vidmakthålla den ekonomiska aktiviteten på en tillfredsslällandenivå. Det statliga lagerstödet har självfallet bidragit lill denna utveckling. Även i andra avseenden har den svenskaslabiliseringspoliliken vid en internationell jämförelse varitframgångsrik . Trots en kraftigt vikande efterfrågan på våraexportprodukter har vi lyckats alt genomstimulans av den inhemska efterfrågan hålla aktiviteten uppe. Genombreda finanspolitiska satsningar har vi kunnat öka såväl den privata som denoffentliga konsumtionen. Genom en kombination av selekliva,investeringsstimulerande åtgärder och kreditpolitiska insatser har i synnerhetindustrins invesleringseflerfrågan fortsatt atl öka under såväl 1974 som 1975. De särskilda invesleringsfondskonstruklionersom infördes har därvid visat sig besitta värdefullaegenskaper från stabiliseringspolilisk synpunkt. Kraften i de utifrånkommande, recessiva tendenserna har emellertid varit så slor atl man inte kunnatundvika en klar dämpning i bruttonationalproduktens ökningstakt. Enligt de nuföreliggande kalkylerna beräknas bruttonationalprodukten ha stigit med ca 0,5 %mellan 1974 och 1975. Man bör dock i anslutning härtill erinra om dels attdenna uppskattning bygger på prognoser förfjärde kvartalet 1975, dels att nalionalräkenskapsmaterialet framstårsom osedvanligt osäkert med hänsyn till desnabba prisstegringarna . Den de-flateringsleknik somutvecklats för nationalräkenskaperna har måhända ställts inför alltför storauppgifter när prisstegringarna varit i storleksordningen och på vissavaruområden ändå högre tal. De nuföreliggande beräkningarna över produktionen 1975 innebär att vi skulle ha haft en historiskt settexceptionellt låg produktivitetsutveckling. Den fortsatt mycket välhävdade utvecklingen på arbetsmarknaden pekar på riskerna för altnationalräkenskaps-uppgifterna underskattat produktionens verkliga omfattning.Förelagen inom främst exportsektorn har i en tUl synes betydande omfattningvalt att ha kvar sin arbetskraft trots en vikande efterfrågan. Man har i ställetsysselsatt arbetskraften med bl. a. reparations- och underhållsarbete, somsannolikt inle på elt heltäckande sätt fångas upp av statistiken. Man synes nu ha en ganska god grund föruppfattningen att den internationella konjunkturen har återhämtats motslutet av 1975. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 4 gången förväntas bli alltmer klartmarkerad under årets första delar i medan expansionen i ,som startade senare, beräknas ta ordentlig fart först under mitten och senaredelen av 1976. Omslaget ilagerinvesteringarna synes vara den faktor som initierar uppgångstendenserna.Just för omslaget kan man t. o. m. observera mycket kraftiga återhämtningar av produktionen. Men därefterbör mera stabUa efterfrågefak-lorer då i första hand den piivala konsumtionen ta över den expansiva rollen. På investeringssidan kan man nu i flera ländernotera en ökad aktivitet i fråga om bostadsbyggandet. Näringslivsinvesteringarnaförutses dock uppvisa en fortsatt svag utveckling. Någon avgörande förändringi denna efterfrågekalegori är knappast att vänta förrän under senare delar avkonjunkturuppgången då man på nytt kommer alt närma sig elt normaltkapacitetsutnyttjande. Denna förutsatt svaga utveckling kompenseras dock i vissulslräckning av ökningar på de offentUga investeringarnas område. Under senaredelen av 1975 har den ekonomiska politiken omorienterats i riktning mot enstimulans av dessa utgifter. Trots dennaförutsatta återhämtning av den ekonomiska aktiviteten synes man inte haanledning alt förutsätta någon mera nämnvärd minskning av den högaarbetslösheten i OECD-området. Anledningen härtill är främst attkapacitelsulnytljandet i utgångsläget är så lågt och inslaget av korttidsarbeteså stort att man med den redan nu sysselsatta arbetskraften kan ökaproduktionen eri hel del utan att detta behöver leda tUI någon slörrenyanställning. Ur efterfrågesynpunkt förefaller dock inte denna fortsatt högaarbetslöshet spela någon större roll eftersom arbetslöshetsersättningarna nu ärså betydande att en ökad sysselsättningsgradendast måttligt påverkar hushållssektorns inkomst-situation. I dettaavseende skUjer sig konjunktursituationen nu klart från vad som exempelvis varfallet då variationer i arbetslösheten omedelbartutlöste motsvarande variationer i hushållsinkomstema och därigenom förstärktede destabiliserande faktorerna i konjunkturförloppet. Av långt störrebetydelse numera är variationerna i hushållssektorns sparkvot. De förändringari denna som kunnat observeras har kraftigt bidragit till attaccentuera konjunkturrörelserna. Vi vet f. n. inte mycket om orsakerna tilldessa betydande förändringar i hushållssektorns sparbeteende. Men man kansjälvfaUet inte utesluta att just förändringarna på arbetsmarknaden är en väsenUig förklaring. En ökad arbetslöshetkan utlösa olika trygg-helsskapande reaktioner från hushållens sida.SärskUt accentuerad kan denna mekanism bliom ökningarna i arbetslösheten sammanfaUer med starkt stigande priser.Skulle denna förklaring vara riktig, finns det anledning alt anta attsparkvoten kommer att minska när arbetslösheten nu inte längre växer och närinflationstakten bromsas upp. Bil.1 Preliminär nationalbudget 5 nedgångi sparkvoten skulle medföra en moisvarande uppgång i den privata konsumtionen. En osäker faktor vid bedömningen av den internationellakonjunkturutvecklingen är frågan om finanspolitikens uppläggning ide stora industriländerna. Till följd av den vikande ekonomiska aktivitetenhar de staUiga budgetunderskotten vuxit myckel kraftigt. Dessa kommervisserligen att reduceras genom bl.