prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Som betydelsefulla för det samordnande organets arbete angespolitisk tyngd och tillgång till finansiella resurser. Energifrågornasbetydelse och komplexitet motiverar internationellt FoU-samarbete. Samarbetetbör för att kunna fungera effektivt koncentreras till vissa utvalda sektorer.Som lämpliga exempel på samarbetsområden anger följande: Prospekteringoch värdering av energitillgångar Underjordisklagring eller lagring under vatten av fossila bränslen Nyaenergibärare (metanol, väte m. () föreslår ett samordnat svenskt FoU-program inom energiområdet, som syftartill att säkra och öka tillgängen på energi, minska behovet av energi samtminska kostnaderna för Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 125 Programmet har kostnadsberäknatstill cirka 420 milj. kr. Somunderlag för sitt förslag har kommittén analyserat den svenskaenergiförsörjningen genom att bl. a. jämföra den med globala förhållanden.Kommittén har vidare kartlagt pågående och planerad FoU inom och utom landet.Ett stort antal experter har medverkat vid utarbetandet av ett omfattandebakgmndsmaterial. Kommittén har också inbjudit några författare att iidépromemorior redovisa en självständig syn på energiforskningsproblematiken. EPKhar i sitt betänkande inledningsvis behandlat bl. a. energiförsörjningen ochde globala energireservernas storlek enligt tillgängliga uppgifter. Dessafrågor har redovisats tidigare i den intemationella översikten (avsnitt 2). 5.2.2Forskning och utveckling inom energiområdet verksamhet, planer ochorganisation skickade /74 ut en enkät till myndigheter,institutioner, företag m. fl. angående FoU inom energiområdet. Svar har kommitin från ett 50-tal instanser. Enkätsvarens utförlighet har varierat kraftigt.Endast från den icke affärsdrivande delen av den offentUga sektorn har kunnaterhållas svar som har bedömts ge en rimlig totalbild av pågående verksamhet.Enkätresultatet för detta område sammanfattas i följande tabell. Tabell 5.1 FoU-projekt inom energiområdet finansierade medallmänna medel (1000-tal kr.) EPKlämnar vidare följande uppgifter om FoU-verksamheten. Destörsta kända uranfyndigheterna i ligger vid i Västergötland.Här har man sökt utröna de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna för uranutvinning i stor skala. 1975:30 Bilagal Industridepartementet 126 /74 var det direkta statliga stödet till verksamheten 2,2 milj.kr. Förhandlingar har upptagits mellan AB Atomenergi och andra intressenterom eventuell framtida exploatering. Anrikningav uran kräver mycket avancerad teknik oavsett vilken metod som väljs. Storaansträngningar görs f. n. för att bygga upp en västeuropeiskanrikningsverksamhet med koncentration kring två sammanslutningar med skildaprojekt. Eurodif med som ledande nation avser att bygga enanrikningsanläggning baserad på den beprövade gasdiffusionstekniken. Urencobaserar sitt arbete på den gemensamma utveckling av gascentrifugtekniken somsker i , och . Sedan år 1972bedrivs i ett basteknologiskt arbete som framför allt är inriktat pågas-centrifugteknikens gasdynamiska aspekter. Projektet drog /74en kostnad av 6,6 milj. kr. och sammanhålls av AB Atomenergi. är f. n.representerat i en internationell studie av centri-fugtekniken baserad på detpågående . Deltagande i denna studie ger dock på grund avlångtgående sekretessbestämmelser endast ett begränsat informationsutbyte. Dendel av lättvattenreaktoruivecHiingea som finaniseras över statsanslaget tillAB Atomenergi uppgick /74 till ca 20 milj. kr. Häri ingår intede medel som anvisats för särskilda säkerhetsarbeten, vilket område har legatutanför EPK:s uppdrag. Dennuvarande svenska verksamheten inom området gaskylda högtemperaturreaktorer äri stort sett begränsad till deltagande i s. k. Dragon-projekt. Bridreaktorerkaraktäriseras framför allt av väsentligt mycket bättre bränsleekonomi än andratyper av reaktorer. Med bridreaktorer beräknar man kunna utvinna omkring50100 gånger mer energi ur uranet än vad som är möjligt med andra reaktorer.AB Atomenergi har tidigare bedrivit viss forskning avseende bridreaktorer menverksamheten skars ned väsentligt . F. n. följer man i huvudsak deninternationella utvecklingen. Detekniska problem som är förknippade med vattenkraftens utnyttjande förefallerenligt EPK att från FoU-synpunkt i allt väsentligt redan vara lösta. Inomområdet värmekraftverk och turbiner domineras FoU-arbetet starkt avutvecklingsprojekt hos den tunga elektriska industrin och hos kraftföretagen. Imagnethydrodynamiska generatorer (MHD-generatorer) alstras elenergi genom atten het, joniserad gas med hög hastighet tvingas passera ett magnetfält. Igasen induceras en spänning som kan tas ut med hjälp av två elektroder.Strömmen av joniserad gas alstras genom för- 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 127 bränningav exempelvis ett fossilt bränsle. AB Atomenergi bedriver under medverkan avbl.a. viss verksamhet inom området. Önskemåletatt lagra energi över dygnscykeln kan komma att accentueras med en framtidaökande andel kärnkraft i elproduktionen. I EPK:s enkätsvar redovisas ett fåtalprojekt avseende pumpkraftverk och luftmagasinkraftverk. Ettstort antal FoU-projekt inom eldistributionsomrkdet bedrivs vid bl. a.vattenfallsverket och Asea. För distribution ochackumulering av värme gäller FoU-problemen bl. a. ledningskonstruktion ochledningsdragning. Atomenergi bedriver bl. a. ett projekt som syftar till attmöjliggöra billigare ledningssystem genom användande av lägrevattentemperaturer. Ett annat projekt avser möjligheterna att överföramottrycksvärme från till och . Användningenav fasta bränslen innebär enligt EPK flera problem. Om de används direkt är detsvårt att reglera förbränningen och man kan få betydande miljöproblem i form avbl. a. stoftutsläpp. För att på bättre sätt umyttja fasta bränslen kan man gåvägen över förgasning och gasen kan i sin tur vidareförädlas till andragasformiga eller flytande bränslen. Inom området konvertering eller förbränningav fasta bränslen redovisas arbeten inriktade på flera olika råvaror skiffer,kol, torv, avfall m. m. Möjligheternaatt tillvarata energi ur biosystem studeras i projekt som syftar tillutnyttjande av solenergi genom artificiellt efterUknande av växters fotosyntes. Strömkällor i nyaenergisystem kan vara exempelvis bränsleceller eller batterier. I Sverigebedrivs viss FoU-verksamhet med inriktning på bränsleceller och en omfattandeverksamhet inom batteriområdet. Denna redovisas i samband med behandlingen avtransportsektorn. Fusionsenergi frigörs närlätta atomkärnor reagerar med varandra och bildar tyngre kärnor. Betydandesummor satsas på fusionsforskning i framför allt ochSovjetunionen, men man har ännu inte lyckats åstadkomma någon kontrolleradfusionsreaktion. Den svenska forskningen är koncentrerad till tekniskahögskolan i och gäller framför allt en speciell metod förinneslutning av plasma i ringkonfigurationer. Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 128 Endasten mindre del av verksamheten inom detta område finansieras med allmänna medeloch EPK har inte kunnat få någon god bild av pågående arbete. Som exempel angesprojekt som syftar till att tillvarata spillvärme från olika processer varmaavgaser från kulsinter-verk, överskottsvärme vid slaggranulering m. m. Energianvändningför transporter och samfärdsel Inomdetta område bedrivs verksamhet avseende dels utveckling av elektriskabatterier och förbränningsmotorer, dels allmänna transportsystemstudier.Svenska utvecklings AB bedriver ett omfattande projekt avseendejärn-luft-batterier, i första hand inriktat mot gruvfordon och gaffeltruckarför inomhusanvändning. redovisar utveckling av ångmotorer förbilar och United utvecklar stirlingmo-torer. Energianvändning för byggnader, lokalkomfort och hushåll Verksamheteninom detta område är enligt EPK mycket omfattande och fördelad på ett stortantal skilda projekt. En stor del av arbetena är förlagd till de tekniskahögskolorna och till . Vidare förekommerenskilda uppfinnare, mindre företag, konsultbyråer osv. förbyggnadsforskning finansierar en stor del av FoU-arbetet inom detta område. EPKkonstaterar att det statliga FoU-stödet harökat väsentligt och att kostnaderna för utfört tekniskt FoU-arbete i landetfördelar sig ungefär lika mellan staten och näringslivet. Av tradition fallerhuvuddelen av ansvaret för de statliga forskningsinsatserna påutbildningsdepartementet, men industridepartementet har huvudmannaskap förfrågor rörande teknisk forskning och utveckling. EPK noterar att det intefinns någon samlad myndighetsorganisation för fördelning av allmänna medeltill FoU inom energiområdet. Ansvaret för dessa frågor är f.n. delat mellan iförsta hand industridepartementet, ochbostadsdepartementet samt myndigheter och organisationer inom dessadepartements områden. Underindustrihuvudtiteln anvisas medel dels direkt till det forskningsutförande ABAtomenergi, dels till styrelsen för teknisk utveckling (STU). F. n. har vidaredelegationen för forskning rörande kärnkraftens säkerhets- och miljöfrågor(Kärnsäkforsk) en med STU likartad uppgift inom sitt verksamhetsområde. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 129 Detmest omfattande energi-FoU-arbetet inom den offentliga sektorn bedrivs vid ABAtomenergi. Bolagets kompetens spänner över stora delar av bl. a. deenergitekniska och materialvetenskapliga områdena. Budgeten uppgår f. n. tillöver 100 milj. kr. , varav ca hälften finansieras med direkta statsanslag.Ytterligare ca 8 milj. kr. tillförs AB Atomenergi via främst forskningsrådenoch STU. STUär central myndighet för initiativ och stöd till teknisk forskning ochindustriell utveckling. Inom behovsområdet energiteknik under anslaget förstöd till teknisk forskning och utveckling har styrelsen innevarande budgetårca 9 milj. kr. till förfogande för projekt inom i princip hela detenergitekniska området. Även inom andra behovsområden fördelas vissa medel förFoU-projekt som har betydelse från energisynpunkt. Kärnsäkforskfördelar betydande belopp till säkerhets- och miljöinrik-tad forskning kringlättvattemeaktorer. Det har dock falUt utanför EPK:s uppdrag att närmarebehandla dessa frågor. bedriver eller finansierar betydande utvecklingsverksamhet,huvudsakligen inom ramen för sina verksuppgifter. FoU-budgeten uppgår förnärvarande till ca 18 milj. kr. Underutbildningsdepartementet lyder flertalet statliga forskningsråd samtuniversiteten och de flesta fackhögskolorna. Statensråd för atomforskning stöder inom energiområdet i huvudsak fusionsforskning ochövriga plasmafysik samt strålningsbiologisk forskning. Statensnaturvetenskapliga forskningsråd synes enligt EPK:s bedömning f. n. spelaendast en mindre roll som stödorgan för energi-FoU. Många av deforskningsprojekt av grundläggande karaktär som rådet ger anslag till kan dockindirekt och framför allt på antas vara av betydelse förutvecklingen inom energiområdet, framhåller EPK. () är central förvaltningsmyndighet för universitet och högskolor, och harsom sådan vissa anslagsfördelande uppgifter. De anslag som via UKÄ tillförsuniversiteten och högskolorna har karaktären av basresurser och medger endasti mycket begränsad utsträckning engagemang i mera omfattande forskningsprojekt. Vidde tekniska fakulteterna drivs forskning inom energiområdet eller medanknytning därtill av ett mycket stort antal institutioner med betydandepersonella och materiella resurser. EPKanger att resursbilden vid universiteten och övriga högskolor är mycket oklarmen att vid bl. a. vissa av de naturvetenskapliga fakulteterna bedrivsforskning som ligger nära de områden som kommittén haft att bearbeta. Statensråd för byggnadsforskning finansieras huvudsakUgen med byggforskningsavgiftersamt vissa direkta statsanslag. 9 1975.1 saml. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet ] 30 ettsärskilt forskningsblock för energifrågor och uppstäUt en femårigutvecklingsplan för arbetet. är vid sidan av de tekniska fakulteterna detfrämsta forskningsorganet inom byggsektorn. Blandövriga allmänna organ med anknytning till energiforskningsområdet nämner (), som f. n. har ytterst begränsad verksamhetinom energiområdet, överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), som inriktarsin verksamhet inom energiområdet pu att bl. a. söka få fram sådana råvaror ochprocesser för energifram-ställning som kan vara av betydelse i ettberedskapsläge samt tratisport-forskningsdelegationen, som handhar uppgiftersom avser planläggning, samordning och stöd till FoU rörande transporter,trafik och trafiksäkerhet. Av den tidigare redovisadesammanställningen har det framgått att de av EPK kartlagda FoU-projekten inomenergiområdet kostar ca 44 milj. kr. av allmänna medel. EPK angerdock att deima siffra torde vara något för låg och att den totala statligasatsningen torde ligga något över 50 milj. kr. Häri ingår då inte de medel somavsätts av affärsverken, främst vattenfallsverket. EPK redovisar att man intehar kunnat kartlägga forskningsresurserna hos företag och andra organisationer.Resurserna bedöms vara betydande men beräknas endast till mycket Uten del varatiUgängUga för allmänna insatser inom energiområdet. Kommittén nämner att vissabranschforskningsinstitut utgör potentiella FoU-resurser och att möjUghetertorde filmas att engagera dessa för exempelvis insatser på processutvecklingm. 5.2.3Internationell forskning och utveckling på energiområdet Energiprogramkommitténframhåller att energiförsörjningen i olika länder ofta har helt skiljaktigkaraktär med bl. a. varierande självförsörjningsgrad, oljeberoende ochelkraftandelar och att det är naturUgt att ländernas energipolitik ochtillhörande forskningspolitik måste vara beroende av dessa förhållanden. EPK anger vidare att bl.a. och till närmare tre fjärdedelar är beroende av importeradolja för sin energiförsörjning, medan motsvarande andelar i exempelvis Förentastaterna, och är mindre än hälften. Kolet svarar iSovjetunionen för cirka en tredjedel, i Förenta statema för en femtedel och iKina för cirka fyra femtedelar av energiförsörjningen, medan dess andel iSverige är obetydlig. Den svenska energibalansen saknar vidare naturgas, en förflera andra länder betydelsefull primärenergikälla. EPK har med utgångspunkt iett material som sammanställts inom noterat att de svenska energi-FoU-utgiftemaper invånare är förhållandevis låga. Först en tre- eller fyrdubbling av denuvarande svenska Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 131 utgifternaskulle föra dem upp i nivå med satsningarna per capita i länder som ,, och . EPKhar beskrivit energisituationen och åtgärder inom FoU-området i olika länder.Även energiprognosutredningen (EPU) har redovisat vissa uppgifter härom. Idessa delar hänvisas till avsnittet 2.4. EPK behandlar dämtöver pågåendeinternationellt samarbete för forskning och utveckling inom energiområdet,dels beträffande allmänna policyfrågor, dels beträffande vetenskaplig ochteknisk samverkan. Konmiitten noterar att det internationella policyskapandesamarbetet intensifierats, men att detta inte vid tiden för utredningensslutförande har kunnat ge resultat som kan vara till hjälp vid utarbetandet aven nationell energipolitik. 5.2.4Allmänt om energiprogramkommitténs förslag Fördet totalt föreslagna programmet för forsknmg och utveckling inomenergionarådet använder EPK beteckningen huvudprogram. Huvudprogrammet harsedan indelats i program, delprogram och i några fall programelement. EPKlägger fram förslag till ett brett FoU-program med insatser för många oUkaprocesser och energisystem som skall vara tillämpbara i olika situationer ochtidsperspektiv. Motiven till programmets bredd är främst osäkerhet iframtidsbedömningar om prisnivån på energi, relativa prisskillnader mellanolika energislag, olika energislags tillgänglighet, kapitalkostnader m. m. Medhänsyn tiU de tekniska möjUgheterna till omvandUng mellan oUka energislag anserEPK att man kan fömtse att önskade energiformer eller nära substitut normaltkommer att vara tiUgängUga men till priser som är svåra att fömtsäga. Medhänsyn till att energi emellertid förbrukas i mycket stora kvantiteter kommerenergiförsörjningssystemen att ha relativt stor tröghet varför störningar kanuppstå intill dess att åtgärder för att utjämna produktion och efterfrågan harkunnat ge effekt. EPKhar inte haft till uppgift att framlägga förslag om en allmän energipolitik.När statsmaktema tar ställnung i dessa frågor eller i andra frågor avenergipoUtisk natur får detta enUgt EPK konsekvenser även för FoU-insatsernaeftersom FoU är ett viktigt medel att förverkUga uppställda mål. EftersomenergipoUtiken f. n. är under omprövning har kommittén funnit sin uppgiftnärmast vara att skapa underlag för denna omprövning genom att belysamöjligheterna att med FoU-åtgärder bidra till uppnående av olika mål. Detprogram som EPK lägger fram avser till stor del insatser för tillämpad FoU.Kommittén anser att det Ugger utanför dess uppdrag att försöka utvärdera vilkaframtida bidrag den grundläggande forskningen kan ge till energiproblemenslösande. Däremot påpekar kommittén att en satsning på ett mer långsiktigtFoU-program inom energi- 1975:30 Bilagal Industridepartementet 132 områdetmåste kombineras med satsningar på en allmänt kunskapsut-vidgande gmndforskning. Under sitt arbete har EPKkonstaterat att värdefulla forskningsresultat inte kommit till praktiskanvändning på grund av bristande resurser att informera om och i praktiskt brukdemonstrera de gjorde framstegen. Ett annat nödvändigt komplement tillFoU-verksamheten är därför att skapa möjUgheter att omsätta lovande resultat iprototyper och demonstrationsanläggningar. Avvägningen av de beloppsom EPK föreslår som stöd till ohka program har baserats på en sammanvägningav ett stort antal faktorer. Förändringens angelägenhetsgrad, FoU-insatsensbetydelse och den offentliga sektorns roll och ansvar inom området hör tilldessa faktorer. Vidare har beaktats bl. a. möjligheterna till samverkan medinternationellt bedriven forskning och också de tillgängliga svenskaFoU-resursemas storlek och kompetens. De av kommittén föreslagnaforskningsanslagen bör därför inte ses som endast ett uttryck för enprioritering av värdet av olika förändringar ur energiförsörjningssynpunkt.Förslagen har i många fall begränsats av de tiUgängUgapersonella och kompetensmässiga resursema. EPK bedömer vidare att de omfattandeFoU-åtgärder som flertalet industrinationer initierar kommer attleda till att en stor mängd värdefulla framsteg görs oberoende av de svenskainsatserna. Det blir härvid enligt EPK betydelsefullt att med stor bredd följaforskningsresultat i andra länder för att vi i skall kunna tillgodogöraoss dessa så snabbt som möjligt. Meradjupgående svenska insatser bör koncentreras till områden med för Sverigespecifika problem, eller till områden där genom befintlig kompetenshar goda fömtsättningar att lämna värdefulla bidrag till den internationellautveckUngen. EPK:s förslag tillsamlat FoU-program inom energiområdet (huvudprogrammet) har indelats i sexprogram: Energianvändningför transporter och samfärdsel Energianvändningför lokalkomfort boende och arbetsmiljö Ätervinnmgav energi i varor Allmännaenergisystemstudier Programmen har i flera fall uppdelats på delprogram. EPKfinner att för att nå målet att öka och säkra tillförseln av energi börenergiproduktionssystemet utvidgas att kunnautnyttja fler energislag och fler leveranskällor för energi (såväl inhemska somutländska), 1975:30 Bilagal Industridepartementet 133 geshögre grad av flexibilitet inte bara vad gäller utbytbarhet mellanprimärenergislag utan även vad gäller leverans av förädlad energi, utnyttjaenergipotentialen i större utsträckning samt kimnakonvertera primärenergin till förädlade energislag som är funktions-, miljö-och hanteringsanpassade till användarnas behov. Iförhållande till det nuvarande svenska energiförsörjningssystemet bör enUgt EPKföljande förändringsmål uppställas för FoU-insatserna: etableringav en metanolmarknad, industrins inordnande ienergiproduktionssystemet som leverantör av lågtemperaturvärme ochmottryckskraft, flexibeltutnyttjande av flera primärenergislag, införandetav nya konverteringsprocesser för organiska bränslen. EPKhar behandlat fissionsenergin som ett separat delprogram med hänvisning till deaktuella FoU-insatsernas storlek och områdets speciella vikt. Man finner attkärnkraften ifråga om möjUghetema att öka och säkra tillgången på energi harunika fördelar framför andra energislag men att dessa unika fördelar ärkopplade till lika unika problem. De svenska uranreserverna ger vid utnyttjandeav uranet som bränsle i lättvattenreaktorer en elkraftproduktion istorleksordningen 500 årsbehov räknat på dagens svenska elförbrukning. EPK har inte haft tiUuppgift att studera problemen kring kärnkraftens säkerhets- och miljöfrågorsamt rörande radioaktivt avfaU. Dessa frågor behandlas särskilt av Kärnsäkforskresp. av utredningen om radioaktivt avfall (). Som mål för fortsattforskning kring lättvattenreaktorer uppställer EPK att konsoUdera tekniken isyfte att öka tillgängUghet och Uvs-längd hos reaktorerna. Drifterfarenheterbör bearbetas och frågor rörande materialpåverkan under drift utvärderas.Arbeten med andra typer av tryckkärl än de nuvarande stålkärlen berörs också. EPK framhåller att deberörda frågorna är i vid bemärkelse säker-hetsinriktade och främjar ettriktigt utnyttjande av redan beslutad kärnkraftutbyggnad. Kommittén föreslärstatUgt stöd med 24 milj. kr. oavsettstatsmakternas beslut beträffande ytter-Ugare kärnkraftutbyggnad. Som mål för studier avframtida reaktortyper uppställer EPK att skapa kompetens att kuima utvärderautvecklingen i de länder där stora satsningar sker inom området. Utvärderingenskall resultera i beslutsimderlag till myndigheter och kraftindustri. Kommitténbedömer att forskningen kring nya reaktortyper bör utökas och specielltinriktas på att studera säkerhetsproblem och egenskaper för kraftproduktion.För inledande studier beräknas sammanlagt 21,5 milj. kr. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 134 Forskningkring utvinning av uran bör syfta till att möjligöra en inhemsk produktion avuran främst för att täcka det svenska behovet. EPK finner, med hänsyn till deredan kända uranförekomsteraa, att omfattande prospektering och geologiskforskning inte kan anses vara ener-gipoUtiskt motiverad på kort sikt. En allmänkartläggning bör dock genomföras för att ge en viss uppfattning om olika typerav uranmine-raliseringar inom landet. För detta föreslås stöd med 3,5 milj. kr.per år . EPKanser att anrikning av uran är av stor betydelse för möjligheterna att säkratillgången på energi. Den nu pågående internationella tek-nikutveckUngen förcentrifuganrikning har till syfte att med bibehållen driftekonomi möjUggöramindre anläggningar än de traditionella gas-diffusionsanläggningarna. Desvenska insatserna bör enligt EPK:s uppfattning under alla förhållanden drivasså långt att ett klarläggande av anläggningsstorlekens betydelse föruranbränslekostnaden kan redovisas. Kommittén föreslår att medel tilldelasdenna verksamhet med sammanlagt 17,6 milj. kr. under de närmaste två åren.Vidare föreslås fortsatt forskning i syfte att bevaka utvecklingen avalternativ teknik för urananrikning. Kostnadsramen för detta bör vara 0,4milj. Förupparbetning av uranbränsle föreslår EPK att medel anvisas inom ramen för detprogram som handläggs av . EPKanser att återanvändning av plutonium i lättvattemeaktorer är av stor betydelsesom komplement till eller ersättning för anrikningstjänster och bör bU föremålför ytterligare forskning i syfte att klarlägga säkerhet, ekonomi m. m. Konventionell elkraft- och värmeproduktion EPKanser att målet för detta delprogram bör vara att förbättra verkningsgradenför energiomvandling och distribution inom ramen för den redan etablerade delenav elkraftsystemet. Vidare bör sådana åtgärder som leder tiU ett ökatutnyttjande av de många mindre energikällorna inom området stödjas genomFoU-insatser. Inomdelprogrammet betonar EPK särskilt behovet av forskning krmg MHD-generatoreroch generering av mottryckskraft.