prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Mot bakgrand av de erinringar som framförts molprojektet vid remissbehandlingen av LKABrs ansökan om tillstånd enligt 136 a §byggnadslagen har återkallat sin ansökan. Arbetet inriktas nu på att geprojektet en utformning som tUlgodoser de krav i fråga om verksamhetensmiljöeffekter som ställts av bl. Den ändrade lidplanen för projektet innebär att behovetav medel ökar. har anvisat 15 milj. kr. för innevarande budgeiår. Häravberäknas ca 10 milj. kr. komma att förbrukas för Ranstadsverkels drifl. LKABberäknar kostnaderna för nästa budgeiår tiU 39 milj. kr. En betydande del avkostnaderna hänför sig lUl arbelen med alt ge processen en tekniskt meraavancerad utformning med syfte att tillmötesgå miljökraven. Denna fakiorkommer sannolikt att medföra atl även totalkostnaden för projektet, somtidigare har uppskattats till 700 milj. kr. prisläge, ökarväsentligt. En investeringskalkyl väntas föreligga . Övrigakostnader avser driften av den nuvarande anläggningen samt viss del av dendetaljprojektering som föregår ett investeringsbeslut. Enligl min mening är de försörjningspoUliska motivenför Ranstadsprojeklet starka. Detta har ytterligare understmkits genomutvecklingen på den internationella uranmarknaden . Prisstegringenpå uran har fortsalt. Flera av de viktigaste uranproducerande ländema harinfört exportrestriktioner. Osäkerhet råder om uranels framtida tillgänglighetpå marknaden. Mot denna bakgrund anser jag det angeläget alt projekteringenav fullföljs. Arbelel bör inriktas mot alt åstadkomma etlunderlag för en förnyad ansökan om tillstånd enligt 136 a §byggnadslagen. Stora ansträngningar bör göras för atl utvecklatillfredsställande lösningar av miljöproblemen, vilket även kan innebära ettbättre utnyttjande av andra råvaror än uran i skiffern. Delaljprojeklering aven anläggning bör dock enligl min mening ske försl sedan tillståndsprövningenhar avslutats och villkor har faslslällls. Parallellt med projekieringen av börarbetet på atl finna urantUlgångar i andra delar av landet intensifieras. Jaghar tidigare under anslaget geologiska undersökning:Uppdragsverksamhet redogjort för SGU:s prospektering efler uran i ,Detta arbele 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 302 har lett till uranfynd, som ärföremål för kommersiell bedömning av LKAB.Jag viU framhålla att det hittiUs gäUer relativt små fyndigheter. Såvittkan bedömas kan de dock från försörjningssynpunkt komma att utgöravärdefuUa komplement till de mellansvenska uranskifframa. Jag vill mot dennabakgrund betona vikten av att arbetena i anslutning till Ranstadsprojeklet imöjligaste mån inriktas mot leknik för utnyttjande även av andrauranfyndigheter i landet. Erfarenheterna i bör bli av värde i dettasammanhang. Med hänvisningtill det anförda beräknar jag medelsbehovet för projektering av för /77 till 26 milj, kr. Denomläggning av tidplanen för projekteringsarbetet i förhållande tillLKAB:s förslag som jag har angivit bor såvitt nu kan bedömas kunna genomförasutan att totalkostnaderna för projektet ökar eller att tidpunkten föreventuell byggstart försenas väsentligt. Jag förordar alt medlen liksom förinnevarande budgetår ställs tUl förfogande i form av lån. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillLån till projektering av för budgetårel 1976/77 anvisa elt invesleringsanslag av . 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 303 Lagom ändring i lagen (1902: 71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar Härigenomföreskrives att 2 § 2 mom. lagen (1902: 71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § 2 mom. Koncession må ej meddelas med Koncessionmå ej meddelas med mindre anläggningen är behövligmindre anläggningen är behövlig och förenlig med en planmässig och förenlig med en planmässig elektrifiering och, då fråga är om elektrifiering och, då fråga är om områdeskoncession för yrkesmäs- områdeskoncession för yrkesmäs sig distribution, området utgör en sig distribution, området utgör en lämplig enhet. med hänsyn till eldistributionens ändamålsenliga anordnande lämp lig enhet. Koncession för yrkesmässig di- Koncessionför yrkesmässig di- stribution må meddelas endast denstribution må meddelas endasi den som finnes lämplig alt utöva så- som från allmän synpimkt finnes dan verksamhel. lämplig altutöva sådan verksam- Vid prövning av fråga om meddelande av områdeskoncession enligt första och andra styckena skall möjlighet att tillgodose lokala intressensärskilt beaktas. Koncession må ej överlåtas utan tUlstånd avregeringen eller den regeringen bemyndigar. Om förvärv av eldistributionsanläggning m. m. finnes särskilda bestämmelser. Denna lag träder i kraft den 1juli 1976. 'Senaste lydelse 1975:68. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 304 Lag om förvärv av eldistributionsanläggning m. m. 1 § Anläggning för yrkesmässignärdistribution av elektrisk starkström som ej får användas utan koncession (eldistributionsanläggning) får ej utan tillstånd av regeringen eller myndighetsom regeringen besiämmer förvärvas genom 1, köp, byte eller gåva, 2. tillskott till bolag ellerekonomisk förening, 3. utdelning eller skifte från bolag eller ekonomisk förening, 4, fusion enligt 175 § lagen (1944: 705)om aktiebolag eller enligt 96 § lagen (1951: 308) om ekonomiska förenuigar. Utgör eldistributionsanläggning tillbehör tillfasl egendom, äger försia stycket motsvarande tillämpning på den fastaegendomen. Delsamma gäller, omeldistributionsanläggning ulgör tillbehör lill tomträtt som inskrivits. TUl eldistributionsanläggning som avses i dennalag hör distributions-ledningar, transformatorstationer, ställverk ochliknande för distributionen behövliga anordningar. 2 § Den som direkt eller genomförmedling av juridisk person inne har koncession för att draga fram eller använda elektrisk starkströms ledning får ej genom fång som avses i 1 § utan tillstånd av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer förvärva 1. andel i ekonomisk förening som äger eldistributionsanläggning, 2. aktie i bolag som äger eldistributionsanläggning och vars aktierej är noterade på fondbörs eller på lista, som ges ut av sammanslutning avsvenska fondkommissionärer. Försia stycket ägermoisvarande tillämpning i fråga om inlösen enligt 70 § lagen (1944: 705) omaktiebolag. 3 § FörvärvstUlstånd fordras ej 1. i fall som avses i 1 §, om förvärvaren innehar koncession avseende det område där anläggningen finnes, näreldistributionsanläggningen förvärvas, 2. i fall som avses i 2 §, omförvärvaren innehar koncession avseende det område där föreningen ellerbolaget bedriver sin verksamhel, 3. om eldistributionsanläggning eller sådan andel eller aktie somavses i 2 § förvärvas eller överlåtes efler medgivande av eller regeringen, 4. om förvärvet skaU prövasenligl lagen (1916: 156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärvafast egendom m. m 5. om förvärvaren är gift med fångesmannen och ej heller om förvärvareneller, när makar förvärvar gemensamt, endera av dem är 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 305 fångesmannens eller också, omdenne är gift, hans makes avkomling, syskon eller syskons avkomling, 6, om aktieförvärvas på grund av nyemission där aktieägama tecknar de nya aktiema iförhållande tUl det antal aktier de förat äger, 4 § Bedriver aktiebolageUer ekonomisk förening huvudsakligen annan verksamhet än distribution avelektrisk starkström, får regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer på ansökan av bolaget eller föreningenmedge undantag från tillståndsplikt enligl 2 §, Undantag meddelas . 5 § Har förvärvstiUståndej sökts före fånget, skall det sökas från det fånget skedde. 6 § Förvärvstillståndfår vägras, om förvärvet ej är förenligt med eldistributionens ändamålsenligaanordnande eller, i fall som avses i 1 §, sökanden icke finnes från allmänsynpunkt lämplig atl utöva distributionsverksamhet. 7 § Göres ej ansökan omförvärvstiUstånd inom föreskriven tid och på föreskrivetsätt eUer vägras förvärvstillstånd genom lagakraftägande beslut, ärfånget ogUtigt. 8 § Bestämmelsema i 1,3, 57 §§ gäller i tiUämpUga delar upplåtelse med nyttjanderätt. Denna lag träderi kraft . Lagen äger icke tillämpning på förvärv eller upplåtelsesom har skett före ikraftträdandet. Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 306 A.Industridepartementet m. m. 21 Industridepartementet 11 668 000 22 Teknisk attaché 245 000 22 Kommittéer m, m. 23 Extra utgifter 225 000 24 Bidrag tiU vissa internationellaorganisationer 194 000 25 B.Industri m. m. 37Förvaltningskostnader " , ' , 19 872 000 42 Utredningar m.m, ' 3 02000(3 44 Kiusverksamhet m. m. 50 Bidrag till kursverksamhel m. m. 51 2 261000 53 Förelags- och branschfrämjande åtgärder 34 690 000 82 Strukturåtgärder för skoindustrin 2 000 000 84 Kostnader för räntebefrielse vidslruklurgarantier till , företag inom vissaindustribranscher 1200 000, 85 Täckande av förluster på gnmd avstrukturgarantier till förelaginom vissa industribrancher 1 000 000 86 Täckande avförluster på grund av exportlånegarantier till företaginom textil-, konfektions- och glasinduslrierna 450 000 87 Främjande av hemslöjden 1 552 000 88 Föreningen form 449 000 92 Medelstillskotttill Norrlandsfonden 5 000 000 93 C.Mineralförsörjning m. m. 97 Sverigesgeologiska undersökning: 98 Geologisk kartering samt information och dokumentation 20 691 000 107 Uppdragsverksamhet 1000 114 Prospektering m. m. 115 Utrustning 6 611000 116 Bergsstaten 1057 000 118 Statens gruvegendom 53 787 000 150 Riktiinjer för strukturomvandlingen på eldistribulionsområdet 177 4 233 000 : 178 Förvaltningskostnader 1000 180 Kämsäkerhetsforskning 1000 183 Kostnader för vissa nämnder 48 000 183 Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. 80 000 000 189 Vissa utbildningsåtgärder m. m, i energibesparande syfte 3 OOOOOO 191 Främjande av landsbygdenselektrifiering 4 000 000 193 Åtgärder för hantering av radioaktivt a-vfall m. m. Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 307 E.Teknisk utveckling m. m. 195 Styrelsen förteknisk utveckling: 196 Tekniskforskning och utveckling 238 500 000 207 Drift av forskningsslalioner 1 000 208 Skeppsteknisk forskning ochulveckling *12 000 000 209 Utrustning 9 600 000 212 Statensprovningsanslalt: Uppdragsverksamhet 1 000 215 Bidrag till statensprovningsanslalt 16 827 000 216 Statens provningsanslalt:Utrustning 44 000 000 218 : Uppdragsverksamhet 1 000 220 Bidrag lill siatensskeppsprovningsanstalt 3 100 000 221 Statens skeppsprovningsanstalt:Utrustning 1 000 000 222 Bidrag lillIngenjörsvetenskapsakademien 870 000 222 Bidrag till 4 610 000 224 Energiforskning 106 000 000 244 Grundläggande forskning för energiområdet 5 675 000 246 Slöd till svensk kärnkraftinduslri *24 100 000 246 Övrig verksamhel 13 100 000 246 MedelstiUskott till AktiebolagetAsea-Atom 20 000 000 248 Europeiskt rymdsamarbete m, m, 42 360 000 251 Nordisk fond för teknologi och industriell utveckling 4 500 000 253 Finansiering av siatensutvecklingsfond 259 ErsällningtiU domänverkets fond för utgifter för Summaför driftbudgeten 838 872 000 260 Byggnaderoch utrustning *32 200 000 m, 1 986 000 000 297 Förvaltningsbyggnadför domänverket 6 000 000 298 Byggnadsarbetenför teknisk utveckling m, m, 1 700 000 V. Fonden för låneunderstöd 300 Lån till projektering av 26 000 000 Summaför kapitalbudgelen 2 051 900 000 Totaltför industridepartementet 2 890 772 000 Förslagtill lag om ändring i lagen (1902:71 s, 1) innefattan- 303 de vissabestämmelser om elektriska anläggningar 304 Förslag tilllag om förvärv av eldistributionsanläggningar Bilaga16 till budgetpropositionen 1976 Prop. 1 kommundeparlemeniels uppgifier ingår som enväsentlig del att biträda medsaniordning av regeringspolitiken i frågor som rör ochlandstingskommunal verksamhel. 1 departementethandläggs ärenden rörande kommuner, landstingskommuneroch kommunalförbund samt ärenden angående landets administrativa indelning, allt i den mån sådana ärenden inte ankommer på annat departement. Även ärendenangående den kommunala demokratin,folkrörelsefrågor och förvallningsdemokrati inom kommuner och landstingskommuner liksom forhållandet iallmänhet mellan slalen saml kommunerna och landstingskommunerna tillhördepartementets uppgifter. Till departementets arbetsområde hör vidare ärenden omlänsslyrelserna, länsskalierälterna, fasiighelstaxeringsrällerna,länsrätterna, de lokala skattemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna ochcivllbefälha-varorganisationen. 1departementet handläggs vidare ärenden om räddningstjänst inkl.oljebekämpning lill havs m. m.,förebyggande ålgärder mol brand ochkommunernas beredskap saml frågor enligt allmänna ordnings-stadgan och lagen om allmänna sammankomster.Ärenden om slalsbidrag lill energibesparandeålgärder i kommunala och landslingskommunala byggnader handläggs ocksåinom departementet. Departementet är organiserat med ettsakområde för förhållandet mellan statensamt kommuner och landstingskommuner, administraliv indelning m. ni., ett lör demokrati och folkrörelserna, ett för länsstyrelsernam. m. och ett för ärenden rörande bl. a. personal hos de myndigheter somhör till departementet. Departementets planerings-och budgetsekretariat svararockså för viss utredningsverksamhet och för handltiggningen av internationellaärenden. Under de senasiedecennierna har skell en belydande omvandling av den kommunala verksamheten. En alll slörre andel av samhällets verksamhet återfinnsinom del kommunala ansvarsområdet. Samlidigl kännetecknas ulvecklingen av ellökat samspel mellan slalen saml kommunerna och landstingskommunerna. Kommunindelningsreformen har varit en förutsättning för denna utveckling. Antalet kommuneruppgår lill 278. Den kommunslrukiur som har skapats ger ökadeförulsällningar för kommunernasakiiva medverkan i samhällsbyggandel. Någon ny kommunindel-ningsreformär därför inte aktuell. 1 1975/76. 1975/76:100 Bilaga 16Kommundepartementet 2 För att lösa samhällets problem erfordras enlångsiktig samhällsplanering, somfåren bred medborgerlig förankring genom den kommunala verksamheten. Näslasteg i del pågående reformarbetet kännetecknas dels av en ulveckling av de demokratiska arbetsformerna ochmedborgarinflylandel, dels av en decentralisering av samhällsfunktioner.Ett led i della arbete är en kommunallagsreform. Fr. o. m. val kommer ettnytt valsystem atl tillämpas vid landstingsval.Hösten 1975 har dessulom beslutat alt i bosatta invandrare års valskall få rösträtt vid val av kommunfullmäktige,landsting och kyrkofullmäktige saml vid präslval och dessulom blivalbara lill kommunala förtroendeuppdrag. Under våren 1975lade uiredningen om den kommunala demokratin framhuvudresuliaiet av siu arbete. Det gäller huvudbetänkandei (SOU 1975:41 och 42) demokrati samtrapporterna (SOU 1975:18) Förtroendevalda och partieri kommuner och landstingoch (SOU 1975:46) organisation och informalion. I huvudbetänkandetföreslås olika åtgärder i syfte alt ökamedborgarnas möjligheter tillinflytande inom ramen för denrepresentativa demokratin. Del gäller t. ex. de förtroendevaldas arbetsmöjligheter, de kommunalaorganens ställning och arbetsformer,den kommunala informationen samt ålgärder i syfte all möjliggöra en vidgad medverkan från medborgarna iden kommunala verksamheten.Genomgående framhålls partiernas och övriga folkrörelsers roll i denkommunala demokratin. Kommunaldemokraliulredningens betänkande harremissbehandlats. Avsikten är allen proposition på grundval av belänkandet skall läggas fram under delpågående . Av utredningens uppdrag återstår nu frågor somberör de kommunalt anställdasinflytande i kommunerna och landstingskommunerna. Resultatet av ulredningens överväganden kommer attredovisas i ett särskilt betänkande . Demokralifrågorna har nära anknytning till folkrörelsernas roll i samhället.Kommundepartemeniel har numera elt särskilt ansvar för frågor som gäller folkrörelserna och derasutvecklingsmöjligheter. översynsarbele har inlells angående relationerna mellan samhället och folkrörelserna.Därvid kommeratt ägnas uppmärksamhetåt förutsättningarna för att vidga områdel för folkrörelseverksamhel. Som ensjälvklar förutsättning gäller all folkrörelserna nu liksom lidigare slår friaoch självständiga genlemoi slalen. Departementets arbete kommerall ske i närasamverkan med folkrörelserna bl. a.genom en särskild referensgrupp för folkrörelsefrågor som är knuten lillkommundepartementet. Tillkomsten avbärkraftigare kommuner har skapat förutsättningar för atl i ökad utsträckning lägga ansvaret för betydelsefullasamhällsuppgifter på lokal ni"åoch öka kommunernas handlingsfrihet. En successiv översyn pågår inomkommundepartementet i samråd med andra departement 1975/76: 100 Bilaga 16Kommundepartementet ;3 i syfte all mönstra ul sådanaföreskrifier om statlig tillsyn ochkonlroll som kan anses behövliga. Det bedrivna ulredningsarbelel har resulterat i fyradepartementspromemorior som berörlagar och andra författningar avseende kommunaloch landstingskommunal verksamhel. Ett delresultat av översynsarbelet redovisades i början av årel i enpromemoria (Ds Kn 1975:1) rörandeavgifter hos byggnadsnämnd. Regeringen har efter bemyndigande avriksdagen beslutat all slopa kommuns skyldighet all underställa beslut om nämnda avgifter (prop.1975:107, CU 29, rskr 220). 1 deövriga tre departementspromemoriorna (Ds Kn 1975:3, 1975:6 och 1975:7)behandlas de kommunala och landstingskommunala nämndernas organisation och arbetssätt samt underställninghos statlig myndighet av vissabeslut. En grundläggande princip bakom förslagen lill förenklingar är all kommunerna och landslingskommunerna skall ges största möjliga frihet all ordna sin förvaltning och verksamhetmed hänsyn lill skiftande lokala behov och förhållanden. Förslagenremissbehandlas f. n. Proposition om minskad slallig detaljreglering pågrundval av dessa tre promemorior beräknas bli förelagd undervåren 1976. , De nämnda departementspromemoriorna behandlar islor ulslräckning sådana frågorrörande den kommunala och landstingskommunala nämnd-organisationen som harsamband med kommunallagarna. 1 del forlsalla översynsarbelet kommer liksom statens tillsyns- och kontrollfunktioner att bevakas fortlöpande. 1 de fall den kommunala verksamhetens innehåll och omfattning på ell visslområde har reglerats.närmare, lalarstarka skäl för all frågan om slallig tillsyn och konlroll normall bör bedömas i samband med att sakområdet utreds.Regeringen avser därför . all uppdraål berörda statliga kommittéer all överväga frågan om hur man skall kunnaminska statlig tillsyn och detaljkontroll gentemot kommunerna och landstingskommunernainom resp. ulredningsområde. De centrala ämbetsverkenstillämpningsföreskrifter är på vissa områden av belydande omfattning och ulgör ett väsenlligl statligtstyrinstrument gentemot kommunernaoch landslingskommunerna. En begränsning av myndigheternas rätt härvidlag har införts genom en särskild kungörelse (1970:641). 1 denna föreskrivs, atl myndighelinle ulan regeringens medgivande får ge ändrade eller nya föreskrifter,anvisningar eller råd, som kan påverkagällande standard eller tillämpade normer och som i väsentlig grad kan leda lill direkta eller indirekta koslnadsökningar. I en träffad överenskommelse mellan regeringenoch kommunförbunden om begränsningav den kommunala utdebiteringen har framhållils all skärpt uppmärksamhetskall ägnas ål de statliga myndigheternasnormgivande riktlinjer och rekommendationer med hänsyn lill den kommunala ekonomin. I regeringens anvisningarför myndigheternas anslagsframställningar() har i anslutning härtill framhållils alt ökad uppmärksamhet bör ägnas dessa frågor. a. inom ramen 1975/76: 100 Bilaga 16Kommundepartementet 4 förriksrevisionsverkets förvaltningsrevision, där verkel särskilt följer denverksamhet hos myndigheterna som avses i kungörelsen. Även sådana föreskrifter som får mindre konsekvenser påkostnadssidan och således faller utanförkungörelsens ram bör uppmärksammas. Regeringen avser därför all uppdra åt myndigheterna all pröva frågan omslallig tillsyn och konlroll av kommuner och landstingskommuner i syfle alt mönstra ut sådana föreskrifter,anvisningar och råd som inle längre anses behövliga. Kommunallagsuiredningen har i betänkandet (SOU1974:99) Enhetlig kommunallag lagt fram förslag lill en ny konimunallag, som föreslås gälla för både kommuner och landstingskommuner. Syftetmed förslaget är atl,göra kommunallagstiftningen enklare och meraenhetlig samt anpassa beslämmelserna lill utvecklingen i kommunalpraxis. Karaktären av ramlag med minskaddetaljreglering innebär alt kommunernas och landstingskommunernashandlingsfrihet ökar liksom möjligheterna att anpassa de kommunalaverksamhelsformerna efter lokala förhållanden ochlill den framlida ulvecklingen.Belänkandet har remissbehandlats. Proposition kommer atl föreläggasriksdagen . Landslingens arkivulredning har lagl fram sillslutbetänkande (SOU 1975:11) Landstingens arkiv. Betänkandetremissbehandlas f. n. (Kn 1974:04) har lill uppgift att se över lagen om ändring i och ecklesiastik indelning.Översynen skall avse bl.a. debestämmelser som reglerar förutsättningarna för förordnande om indelningsändring saml regleringen av de berördakommunernas inbördes ekonomiska förhållanden vid delning av kommun. Kommitténskall vidare undersöka i vad månbeslutanderätten i vissa lyper av indelningsärenden bör flyttas lillkammarkollegiet eller länsslyrelserna. harpå olika samhällsområden reformer genomförts som i belydande grad harförbättrat möjligheterna till ökad decentralisering av beslutsfattandet.Kommunindelningsreformen och den statligalänsförvaltningens omorganisation är exempel pä den fortlöpande omdaningsprocess som har ägt rum i bl. a. dettasyfte. Demokratin inom samhällsförvaltningenmåste vidareutvecklas. Mot den bakgrunden har regeringen tillsatt decentraliseringsulredningen (Kn 1975:01). Dennaskall prövadecentraliseringsmöjligheterna över hela det statliga förvaltningsområdetmed undanlag för domstolarna, utrikesförvaltningen, det militära försvaret och de affärsdrivandeverken. Vidare skall prövas om vissauppgifter, som länsorganen nu har, bör decentraliseras till koni-munerna.Frågan om vidgad förtroendemannamedverkan i de regionala myndigheternas verksamhet kommer också att övervägas.Ett första resultat avdecenlraliseringsulredningens arbele har lagls fram i delbetänkandel (Ds Kn 1975:4) Decentralisering av beslut omregionaltxjiiliskl stöd. Betänkandetremissbehandlas f n. Proposition i denna del beräknas komma atl föreläggasriksdagen . Länsberedningensbetänkande (SOU 1974:84) Stat och kommun i sam- 1975/76: 100 Bilaga 16Kommundepartementet 5 verkanhar remissbehandlats och bereds f. n. i . Förslag kommer att föreläggas om vissa ändringar ilänsstyrelsernas organisalion m. m. På uppdrag av regeringen utför isamarbete med statskontoret organisaiionsundersökningar hos de lokalaskattemyndigheterna med syfle alt få fram organisationsmodeller och normer förberäkningar av behovet av personal m. m.för de lokala skattemyndigheterna. Försöksverksamhetför detta ändamål bedrivs vid trelokala skattemyndigheter i landet.Förslag till organisation ochbemanning av de lokala skattemyndigheternai och fögderier läggs fram. Sakkunniga (Kn 1975:02) har tillkallats för att uireda frågan om lokal skaltemyndighetsorganisatoriska ställning inomskalleförvaltningen. Kronofogdemyndigheternas geografiska arbetsområdensamt deras arbets- och personalorganisation ses över avkronofogdemyndigheisuired-ningen (Kn 1974:03). En utredning (C 1973:04) ulför en av riksdagenbegärd förutsättningslös översyn avfrågan om skorstensfejarmästarnas ställning. Uiredningen beräknas lämna sill betänkande . De sakkunniga (C 1973:05) för översyn avbrandförsvarsulbildningen m. m. ser över den nuvarande brandförsvarsutbildningen med hänsyn till det utbildningsbehov som den allmännaräddningstjänsten framkallar. ADB-beredningsgruppen (C 1973:06) utreder frågorom automatisk databehandling inomlänsstyrelserna med anknytning tillsamhällsplaneringen m. m. .\nslagen för /77 För näsla budgeiår begärs anslag på 1 503,8 milj.kr.