prop · FY0387 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är emellertid enligt utredningenhelt klart att behovet av partiella revisioner är minst lika omfattandebeträffande de större företagen i all synnerhet som i denna grupp flertaletföretag har sådan ägarstraktur att inkomstredovisningen är elt ytterstväsentligt kontrollområde. Räkenskapernas omfattning gör emellertid att manfår räkna med, genomsnittligt sett, för dessa revisioner än beträffandede mindre rörelserna. Förde största företagen i landet (av utredningen beräknade till omkring 5 000)föreslår utredningen att det nuvarande granskningsförfarandet ersätts med enmtin som innebär en tekniskt inriktad kontroll kombinerad med enpartiell revision hos företagen efter ett bestämt mönster t. ex. vart tredjeår. Vid sådan partiell revision bör det 1975: 87 30 åliggaförelagsledningen att presentera bokslutet, de värderingar som ligger tillgrand härför, vissa bokslutsposler samt övrigt underlag för deklarationen.Härutöver bör vid revisionen vissa ur fiskal synpunkt angelägna konton gåsigenom. över80 % av aktiebolagen eller ca 100 000 utgör enmans- eller fåmansbolag. Urkontrollsynpunkt och för att kunna åstadkomma en riktig taxering är det enligtutredningen av väsentlig betydelse att fåmans-bolagens och deras ägarestaxeringar handläggs i ett sammanhang. Enligtnu gällande bestämmelse i 4 § TL har en fullständig samordning av deklarationernafrån fåmansbolag och deras ägare inle föreskrivits utan endast "där såkan ske". F. n. föreligger formeUa hinder för samordnmg i de fall dåbolaget och 'ägarna finns i olika län. Nuvaranderegler, som trädde i kraft , innebär möjlighet för dentaxeringsnämnd (bolagsnämnd) som handlägger få-mansbolags allmännasjälvdeklaration att också handlägga självdeklarationer från de av bolagensaktieägare som är bosatta inom det län där bolaget har sitt säte. Eltbolagsdislrikt kan därför exempelvis omfatta samtliga fåmansbolag inom en avlänets kommuner jämte alla aktieägare i dessa fåmansbolag, hemmahörande ilänet. Lltredningenpåpekar att den beskrivna samordningen av taxeringarna för fåmansbolag ochägare ännu vid taxering inle genomförts i samtliga län såvitt ärbekant för utredningen. Orsaken torde bl. a. vara bristande personellaresurser. Engenerell samordning av taxeringarna för fåmansbolag och deras ägare, oavsetthemort i riket, är enligt utredningens mening önskvärt ureffektivitetssynpunkt. Bristen på lokalkännedom vid taxeringen uppvägs mer änväl av de fördelar samordningen medför. När lokalkännedom kan tänkas varaerforderlig, t. ex. i fråga om beräkningen av hyresvärdet enligt ortens pris,bör möjlighet firmas att påkalla biträde av taxeringsnämnd på aktieägarenshemort. Föratt åstadkomma en effektiv kontroll och en riktig taxering av fåmansbolag ochderas ägare föreslår ulredningen obligatorisk skyldighet för fåmansbolag att ibilaga till sin inkomstdeklaralion lämna uppgift om a) aktieägarnas personnunmier ochdeklarationsnummer, aktieägarnas fullständiga namn och mantalsskrivningsadressför kalanderåret före taxeringsåret samt det antal aktier var och en 'äger och b) samtliga ekonomiskatransaktioner avseende utbetalningar, förmåner och andra transaktioner som ägtrum mellan bolaget och aktieägarna eller anhöriga till dessa underräkenskapsåret eller om räkenskapsåret omfattar annan tid än kalenderår ävenunder kalenderåret närmast före taxermgsåret, i den mån uppgifterna intemedtagits på kontrolluppgift till ledning för aktieägares taxering. 1975: 87 31 Vidareföreslår utredningen alt när det är fråga om fåmansbolag aktieägarnasdeklarationer i möjligaste mån skall sammanföras med bolagets deklaration i detfögderi där bolaget har sitt säte för gemensam granskning och taxering. Finnsflera huvudaktieägare, spridda över flera lokala skattemyndigheter inom ettlän, kan detta utgöra skäl för att ombesörjer granskningen. Ialldeles övervägande antalet fall är aktieägama bosatta på den ort där bolagethar sitt säte eller i varje fall inom samma län. Fall kan, anför utredningen,givetvis förekomma där aktieägarna äger aktier i flera fåmansbolag inomoch/eller utom länet. När aktieägarskapet är begränsat till ett län menfördelat på flera fögderier torde samordningsfrågan kunna lösas utan störresvårigheter. När aktieägarna däremot äger del i fåmansbolag med säte i skildalän får det enligt utredningens mening ankomma på skattechefen att efter samrådmed annan berörd skattechef avgöra hur samordningen skall ske. Den föreslagnaökade uppgiftsskyldigheten för fåmansbolag kommer enligt utredningens uppfattningatt väsentligt underlätta samordningen av bolagens och ägarnas laxeringar. Omdet uppstår praktiska svårigheter alt genomföra en gemensamdeklarationsgranskning för fåmansbolag och aktieägare, kan nämligen dentaxeringsnämnd, som har tillgång till bolagets deklaration med bifogadeuppgifter om tidigare angivna transaktioner m. m., underrätta andra berördataxeringsnämnder härom. Viden bedömning av deklarationsgranskningen är det enligt ulredningen särskiltviktigt att håUa i minnet alt en näringsidkares deklaration bygger på hansegna noteringar om inkomster och utgifter. Till grund för enlöntagardeklaralion ligger däremot, framhåller utredningen, vanligenkontrolluppgifter från arbets- och uppdragsgivare. Någon skyldighet att lämnamotsvarande uppgifter föreligger f. n. inte ulan anmaning för näringsidkareskunder bortsett från vissa köpare av jordbraksprodukter, husdjur, virke m. m.Bästa form för en någorlunda tillfredsstäUande kontroll av näringsidkaresdeklarationer är f. n. enligt utredningen därför revision av räkenskaperna ochövrigt deklarationsunderlag, kombinerat med ett omfattandekonlroUuppgiftsmaterial som inhämtas från kunder och leverantörer. Graden avgrundlighet i granskningen kan också styras på så sätt att olika delar avdeklarations-materialet prioriteras olika år. Generellt sett når granskningennu ett visst djup . De skattskyldiga vet därför på förhand ungefär hurlångt deklarationskontrollen kommer att sträcka sig. Utredningen bedömer, atten variation i granskningsintensiteten mellan olika år skulle få en störrepreventiv verkan än vad nuvarande granskningsordning har. 1975: 87 32 Utredningenanför att nuvarande taxeringsinspektörsorganisation enligt tillgängligauppgifter omfattar 521 tjänster som taxeringsinspektör per . Iorganisationen kommer dessutom att ingå ca 450 biträdestjänster. Genomsnittligtantal granskade deklarationer per inspektör och taxeringsperiod har varit 1969, 1 1971 och 1 1972. I vissa fall har inspektörernaenligt uppgift fått tUlgripa övertid bortsett från den tid som åtgått försammanträden med taxeringsnämnderna för att hinna med sina arbetsuppgifter.Några taxeringsrevisioner har inspektörerna inle utfört undergranskningsperioden. Utredningen beräknar antalet granskningsdagar till ca5560. Normalt arbetspen-sum per dag har därvid utgjort ca 2025 deklarationer. Biträdenasorterar deklarationer och annat material, utför kontrollräkning, utskrifterav förfrågningar, meddelanden och underrättelser samt leverans avfärdigbehandlat material till lokal skattemyndighet. Vidare utför biträdenaviss materiell granskning av deklarationema, såsom avstämning avkontrolluppgifter, avbockning av balansposter och i de enklare fallen en sågott som fullständig granskning av förvärvskälloma tjänst, schablonbeskattadfastighet och kapital samt allmänna avdrag. Genomen förlängning av taxeringsperioden till kommer antaleteffektiva arbetsdagar att öka tiU ca 140. Eftersom tidsåtgången för löntagardeklarationernauppskattats till ca , ålerslår ca för rörelse- ochjordbruksdeklarationerna samt vissa andra deklarationer som fordrar speciellundersökning. Utredningenföreslår att granskningen vid skrivbordet av nu ifrågavarande deklarationer imöjligaste mån kombineras med partiella revisioner av deklarationsunderlaget.Det är således tänkt att den framtida granskningsassistenten skall utföra dessarevisioner jämsides med skrivbordsgranskningen. Utredningen anser det väsentligtatt den nya organisationen dimensioneras så att utrymme för partiellarevisioner i första instans skapas. Ulredningen anför alt detdimensioneringsförslag utredningen för fram innebär en så kraftig ökning avrevisionsverksamheten alt fråga i själva verket är om en genomgripandeomläggning av skattekontrollen i första instans. Vidden försöksverksamhet som under utredningens gång bedrivits i länvid taxering med taxeringsrevisioner under pågående taxeringsperiodtill ledning för taxeringsnämndernas beslut har tidsåtgången per revision variti genomsnitt . Detta har då gällt vad som normalt brukar beskrivas somfullständiga såväl taxerings- som skatterevisioner. Vid partiella revisionerskall endast några områden i deklarationen stämmas av mot räkenskaperna eUerannat underiag. Med hänsyn härtill och enligt vad utredningen erfarit vid kon- 1975: 87 33 takterpå fältet kan en partiell taxeringsrevision genomsnittligt tänkas ta i anspråk, om den är v'äl förberedd. Denkraftigt ökade satsningen på partiella revisioner innebär att de mestkomplicerade och mest tidskrävande ärendena tas om hand genomrevision. Det övriga materialet tuimas sålunda ut något vilket bör beaktas viden diskussion om genomsnittligt produktionstal av granskaderörelsedeklarationer per dag. Vidarebör nämnas de fördelar som ADB-stödet ger liksom den förbättrade Informationför granskaren som det planerade organisations-registret utgör. En idet följande föreslagen avstämningsrutin meUan mervärdeskalte-deklaralionen ochrörelsebilagan kommer å andra sidan att kräva ökad tid. Sammantagetbedömer utredningen att man bör kunna räkna med 20 rörelsedeklarationer per dagsom en rimlig genomsnittssiffra. Beträffandebiträdesstödet åt granskarna bedömer utredningen att detta kan minskas genom derationaliseringar som ADB-stödet och det förenklade underrättelseförfarandetinnebär. Vidare är det ett visst dubbelarbete mellan assistent ochbiträde. Utredningen ser behovet av biträdesstöd for granskarna närmast som enren kanslifunktion utan något mera påtagligt inslag av granskning. Motdenna bakgrund räknar utredningen med att ett bitr'åde skall kunna geerforderlig service åt två granskningsassistenter. Ulredningenbedömer det sannolikt att av rörelse- och jord-braksdeklarationernaföreligger färdiggranskade tiU den första av-räkningstidpunkten somutredningen föreslår eller . 3.2.9 Granskning av stora rörelser o. d. Tillgruppen stora företag hänför utredningen skattskyldiga medmångmiljonomsättning, speciella företag och sådana som driver handel medvärdepapper och fastigheter. Deklarationer för sådana företag bör enligtlänsstyrelsen behandlas av granskare vid . Som skäl angerutredningen bl. a. att granskningen av deklarationer för stora rörelser hardelvis annan karaktär än granskningen av deklarationer för mindre ochmedelstora rörelser, jordbrukare samt löntagare. Närheten tUl de skattskyldigasamt person- och lokalkännedom är av väsentlig betydelse för en effektivkontroll av sistnämnda gmpper, medan nämnda faktorer spelar mindre roll vidgranskningen av de stora företagen. Granskningenav deklarationerna för de stora företagen släller vidare enligt utredningenframför aUt krav på goda kunskaper i redovisnings-och revisionsteknik ochspeciella beskattningsregler för vissa juridiska personer, t. ex. beträffandefondavsättningar o. d. Granskningen av deklarationema för de stora rörelsernam. kan påbörjas redan omkring och pågå tiU omkring den 20november eller under ca 140 effektiva arbetsdagar. 3 1975.1 saml Nr 87 1975: 87 34 Detbör enligt utredningen ankomma på RSV alt meddela närmare anvisningar om hurfördelningen av rörelsedeklarationerna bör ske mellan länsstyrelse och lokalskattemyndighet. Skattechefen i länet bör enligt ulredningen göra den närmarebedömningen av vilka skattskyldiga som inom länet bör behandlas av granskarevid . Totalt uppskattar utredningen alt omkring 50 000deklarationer bör granskas regionalt. Närintensivgranskning skall ske av viss bransch enligt beslut på riksplanet ellerregionalt kan det i vissa fall vara rationeUt att koncentrera granskningen avsamtliga deklarationer inom branschen till . Detla gäller 1synnerhet när fråga är om en liten bransch med speciella problem. I fråga omrevisionsbehovet för de slora företagen anför utredningen bl. a. alt revision,trots ökade uppgifler i deklaration, är den form av taxeringskontroll,varigenom näringsidkares deklaration bäst kontrolleras. Detta gäller i särskilthög grad deklarationer för stora företag, vUka av naluriiga skäl inte kan lämnalika detaljerade uppgifler vare sig i deklaration eller efter anmaning som demindre eller medelstora förelagen. Vidare blir det enligt utredningens meninglämpligt att granskningen av vissa typer av deklarationer t. ex. stora aktiebolag,stora ekonomiska föreningar, försäkringsanstalter och sparbanker samt byggnads-och entreprenadbranschen handläggs av någon eller några få specialister hoslänsslyrelsen. Det synes enligt ulredningen finnas ännu bättre förutsättningarpå en regional nivå för en ganska långt driven branschspecialiseraddeklaralionsgranskning än på lokal nivå. Utredningenanser vidare att det från kontrollsynpunkt krävs mer detaljerade uppgifler ideklarationen än vad som lämnas . utredning ombokföringslagstlftningen har lagt fram förslag tUl ny bokföringslag (SOU 1973:57). Enligt 15 § lagförslaget skall i fortsättningen som resultaträkninganvändas ett schema "eller annan uppställningsform som ger entiUfredsställande överblick över rörelsens intäkter, kostnader ochresultat". Utredningen anser atl nämnda schema inte är tUlräckligtspecificerat vad gäller "rörelsens kostnader". Enligt lagförslagetskulle dessa få anges i en huvudpost. Utredningen föreslår en obligatoriskuppdelning av poslen "rörelsens kostnader" i åtminstone fyradelposter: arbetslöner, varuinköp (alt. materialkostnader och övriga tiUverkningskostnader),försäljningskostnader och administrationskostnader. Åtminstoneen tredjedel av deklarationsmaterialel hos länsstyrelsema beräknas avutredningen vara färdiggranskat tiU den första avräk-ningstidpunkten den15 juni. Av hela deklarationsmaterialel, således både del som handläggs hoslokal skattemyndighet och det som ankommer på , beräknas ca 75 %vara färdiggranskat . Utredningen bedömer alt deklarationsgranskarna hos skall hinna utföra ca 45 partiella revisioner per man ochtaxeringsperiod. Eftersom varje sådan revision beräknas avklarad på igenomsnitt , återstår för skrivbordsgranskning avdeklarationer. Granskningstakten härvidlag uppskattas av utredningen till cafem deklarationer per dag. Den angivna produktionen är beräknad mot bakgrund avatt fråga är om slora, svåröverblickbara deklarationer. Totalt arbetspensumper laxeringsperiod och granskare hos skulle därför bli ca 300deklarationer (45 -f 50 X 5)avseende de största skatteobjeklen inom länet. Göromålen för kanslipersonalen kommer huvudsakligen atlbestå i sortering av materialet, utskrifter av olika slag samt kontakter medlokal skattemyndighet och dataenhet. Det synes därför enligtulredningen inte vara orealistiskt att räkna med att varje biträde dagligenhinner förbereda 4050 deklarationer åt granskarna. 3.2.10 Befogenheter i granskningsarbetet Utredningen föreslår att den tjänsteman som biträdertaxeringsn'ämnd med granskning av deklarationer och som tar frambeslutsunderlag åt taxeringsnämnd skall få rätl att utfärda anmaningar.Taxeringsnämnden skall dock vara oförhindrad att själv komplettera sittbeslutsunderlag. Utredningen föreslår sålunda alt de befogenheter som entaxerings-n'ämndsordförande har f. n. också ges den tjänsteman som bitr'ådernämnden. Beslut om revision bör fattas av skattechefen, den som skattechefendelegerat denna beslutsrätt till och chef för lokal skattemyndighet. Utredningen anför att gränsen mellan partiell ochfullständig revision är flytande. Anledning saknas dock enligt utredningen atti lagen införa definitioner av de båda begreppen. De förordnanden som utfärdasgäller utförande av revision. I administrativ ordning tillses att lokal skattemyndighetbegränsar sig till partiella revisioner. RSV och bör utarbetaanvisningar för hur en partiell revision i första instans skall ulföras inormalfallet. 3.2.11 Avstämningsrutin mervärdeskatt inkomsttaxering Det administrativa förfarandet beträffande mervärdeskattskiljer sig markant i förhållande till vad som g'ällde för dess föregångare,den allmänna varuskatten. I varuskaltesystemet ingick ett förfarande med enårlig taxering som utfördes av taxeringsnämnderna. I fråga om mervärdeskattensker ingen årlig taxering och därför bör en normal granskningsåtgärd enligtutredningen vara all avstämma omsättningen enligt mervärdeskattedeklarationernamot den omsättning som anges i den allmänna självdeklarationen. Utredningen har initierat viss försöksverksamhet föravsfämning mel- 1975: 87 36 lanmervärdeskatt och inkomsttaxering. Syftet med försöksverksamheten har varitatt kartlägga behovet av informationsutbyte meUan taxeringsnämnd ochmervärdeskatleenhelema och alt undersöka möjligheterna att inordna någon formav avstämning mellan mervärdeskatt och inkomsttaxering i entaxeringsorganisation med . Försöksverksamhetenhar omfattat en jämförelse av omkring 6 000 slumpmässigt uttagnamervärdeskatteregistrerade. En avstämning har därvid genomförts mellan dendirekta och indirekta beskattningen. Beloppsm'ässigthar den bedrivna försöksverksamheten givit ett gott resultat. Ytterligaremervärdeskatt med ca 1 milj. kr. har faststäUts att betala i tillhopa ca 785fall berörande omkring 520 skattskyldiga och taxeringen till statliginkomstskatt har föreslagits höjd med ca . i ca 130 iall. avmervärdeskattehöjningen har framkommit genom de skatlerevisioner som initieratsav försöken. Nedlagdlid för granskningen utgör ca effektiv tid med en kompetens ihuvudsak molsvarande en rutinerad taxeringsinspektörs eller motsvarande. a. iv erfarenheterna från försöksverksamheten föreslårutredningen att en avstämningsrutin skapas för jämförelse meUanmervärdeskatteredovisning och inkomstdeklaralion. Utredningenhar under hand informerat mervärdeskatteutredningen (Fi 1971: 05) om deerfarenheter som försöksverksamheten givit samt utredningens förslag tUladministrativ lösning av avslämningsmtinen. Denna har utformats så attpreliminära beslut om mervärdeskatt kommer att beröra ett hell räkenskapsår.Det är av många skäl olyckligt om härvid meddelade beslut om ändring måstefördelas på mervärdeskatte-deklaralionerna för ifrågakommande inkomstår.Utredningen har framfört dessa synpunkter tUl mervärdeskatteutredningen ochanfört att det måsle anses vara en angelägenhet av vikt attmervärdeskatleförfarandet ändras pä denna punkt. Informationentill de skattskyldiga om gällande skatteregler och deklarationsteknik ärenligt utredningen av avgörande betydelse för deklarationernas kvalitet, ökadinformation ger bättre deklarationer och därmed riktigare taxeringar.Utredningen föreslår att en ökad och bättre informaiion om gällandebeskattningsrätt och förekommande ändringar i skattelagstiftningen riklas tilldeklarationsbyråer och andra yrkesmässiga deklarationsmedhjälpare för alt åstadkommariktigare rörelse- och jordbmksdeklaralioner. Det bör enligt utredningen varaangeläget för att anordna en eller flera konferenser förlänets deklarationsbyråer inför taxeringsperioden, varvid bl. a. nyheterna iskat- 1975: 87 37 telagstiftningengås igenom, överenskommelse kan t. ex. då träffas med deklarationsmedhjälparnaatt dessa bifogar kontantberäkningar och bruttovinstberäkningar tilldeklarationerna. 3.2.13 Organisation och dimensionering 3.2.13.1 Bakgrund Utredningenanför att utredningsarbetet enligt direktiven skulle avse en fördjupad analysav framlagda principförslag i SOU 1972:11 om förenklad löntagarbeskattning(FLB) och i statskontorets förslag om taxeringen i första instans.Dessutom borde frågor inom angränsande delar av beskattningsorganlsationenbehandlas. Iorganisatoriskt hänseende gick principförslaget om FLB ut på att beskattningenav sådana löntagare, som omfattades av FLB-syslemet, i sin helhet skullehandhas av lokal skattemyndighet. Taxering i taxeringsnämnd av dessaskattskyldiga skulle inte ske. Andra inkomsttagare, dvs. sådana som hadeinkomst av annat än tjänst, skulle taxeras i vanlig ordning i taxeringsnämndmed ledning av avråmnad självdeklaration. I statskontorets förslag anfördes atten betydande effektivisering skulle åstadkommas om samtliga taxeringsnämndervid granskningen biträddes av lokal skattemyndighet. Iutredningsrapporten hänvisas i detta sammanhang till den pågåendeADB-utredningen, som avser en översyn av ADB-systemet för folkbokföring ochbeskattning. genomförs av RSV i samarbete med statskontoret.Ett prmcipförslag om framtida utfomming av ADB-systemet inom folkbokföring ochbeskattning har presenterats med utredningsrapporten. Isamarbete med statskontoret utför RSV vidare på statsmakternas uppdragorganisationsundersökningar hos lokal skattemyndighet med syfte att utarbetaförslag om dels generella organisationsmodeller, dels normer som kan läggas tUlgrund för beräkning av personalorganisation för lokal skattemyndighet och delsdetaljerad arbets- och personalorganisation för lokal skattemyndighet iStockhohns fögderi. Förslagen, som redovisades beträffande lokalskattemyndighet i och i övrigt tiUförts RS-utredningenunderhand , utgör enligt utredningen ett väsentUgt underlag förutredningens överväganden om organisation av taxeringsarbetet. En rapport,benämnd Organisationsutveckling vid de lokala skattemyndighetema och dateradden , har redovisats. Utredningenanför alt försöksverksamhet med ökad medverkan i taxeringsarbetet från lokalskattemyndighets sida har bedrivits . Denna försöksverksamhet haräven pågått . Utredningenpekar i detta sammanhang slutligen på den tillsatta Länsberedningensom behandlar vissa frågor rörande den regionala 1975: 87 38 samhällsförvaUningensuppgifter och organisation. Resultaten av detla utredningsarbete ochställningstagandet därtill kan enligt leda till att den framtidaorganisatoriska utformningen av den regionala och lokala skatteförvaltningenändras. Om förslag genomförs, anser utredningen emellertiddetta inte negativt påverka förutsättningarna för eventuella framtida organisatoriskaförändringar. 3.2.13.2Vissa organisationsgrundande faktorer Geografisk närhet och lokalkännedom Utredningenanför att del vid RSV:s försöksverksamhet framgått att allmänheten har ettvisst behov av att komma i kontakt med deklarationsgranskaren dels innandeklarationerna skall lämnas, dels . Sådantkontaktbehov föreligger även vid andra tillfällen, exempelvis i frågor som rörskallereklamationer, jämkningar, anstånd m. m. Kontaktema för att inhämta rådoch upplysningar i deklarationsfrågor tycks huvudsakligen ske per telefon,medan en hel del kompletterande uppgifter i anledning av granskarensförfrågningar och ifrågasatta avvikelser lämnas vid personligt besök hosdenne. Besöken avser ofta att verifiera deklarerade uppgifter med kvitton e. d.eller att egenhändigt underteckna en tidigare inle underskriven deklaration. Utredningenanför att en organisation med lokal anknytning ger avsevärt lägre traktaments-och resekostnader. Ännu väsentligare är dock enligt utredningen att förlusterav effektiv arbetstid i och för resor reduceras. Granskaren drar även påtaglignytta av kännedom om den skatlskyldiges lokala förhållanden. Normalt tordebedömningen av en deklarations tillförlitlighet underlättas, om denskattskyldiges verksamhet är känd för granskaren. Vidare bör enligtutredningen det preventiva v'ärde, som en lokalt baserad kontrollorganisationhar, också framhållas. Avlägsna organ har klart sämre förutsättningar att varasynliga och aktiva på de orter d'är folk bor. Det kan n'ämnas att dettaförhållande tillmäts stor vikt i såväl , som , vilkasamtiiga har ett mera vittförgrenat lokalt skatteväsende än vad har. Alhnänttorde enligt utredningen kunna sägas att värdet av granskningspersonalenslokalkännedom är större i fråga om deklarationer som avser löntagare, mindreoch medelstora företagare än beträffande de verkligt stora företagen.