prop · FY0387 · 1975-12-31 00:00:00 — Densom verkställer taxeringsrevision får la del av handling av betydelse förrevisionen även om den omfattas av tystnadsplikt hos den skatt- elleruppgiftsskyldige. VUl denne åberopa s'drskilda omständigheter som skäl för attinte utlämna handlingen, får länsskatlerätten på ansökan besluta att handlingenskall undantas från revisionen. Mot skatterättens beslut får talan inle föras(56 § 4 mom. TL). Beslutom taxeringsrevision meddelas av skattechefen. Denne får uppdra sådant beslutåt bl. a. chefen för revisionsenheten (57 § TL). Underlåter den hos vilkentaxeringsrevision sker att tillhandahålla räkenskaper eller andra handlingarfår den som beslutat revisionen förelägga vite (58 och 123 §§). Enligl31 § 2 mom. TL gäller vidare alt var och en är skyldig alt i den omfattning somangetts i anmaning meddela de ytterligare upplysningar, som ansetts nödvändigaför kontroll av egen deklaration eller taxering. Vidare skalldeklarationsskyldig efter anmaning förete alla handlingar, som behövs förkontroll av deklarationen, såsom kontrakt, kontoutdrag, räkning och kvhlo. 1975: 87 12 Utredningenframhåller att förslagen i rapporten fått utformas pä grandval av detmateriella regelsystem som gäller på beskattnings-området. Det har nämligeninte ankommit på utredningen att föreslå förändringar i materiella regler.Utvecklingen på det materiella området inom beskattningen går snabbi ochutredningen har därför försökt åsladkomma flexibla lösningar som äranpassningsbara till utvecklingen på området. Utredningenanför att förslag alt överföra själva granskningsdelen av den årliga taxeringentUl skattemyndigheterna har framförts . Ulredningen erinrarom skallelagssakkunnigas betänkande (SOU 1954:24), taxeringssakkunnigasbetänkande (SOU 1955:52) och statskontorels utredningsrapport . Vidinförandet av nuvarande ordning anförde departementschefen bl. 1956:150 s. 164) att en huvudinvändning mot en genereUt genomfördtjänstemannataxering hade varit all den, med hänsyn tUl nödvändigheten attiaktta de begränsningar som betingades av tillgång tUl personal och även avkostnadshänsyn, i allt för liten grad skulle främja det grundläggande syftetmed taxeringsreformen, n'ämligen att nå en sk'ärpl kontroll av rörelseidkareoch andra svårkontrollerade skattskyldiga. Med en organisation, som innefattadetjänstemannataxering över hela linjen, skulle man enligt departementschefenbl, a, ha bättre möjligheter att förverkliga det i och för sig självklaraönskemålet att ett kvaUficerat taxeringsarbete sker redan i första instans.Departementschefen förordade emellertid en utbyggnad av laxeringsorganisationenendast i den mer begränsade omfattning, som direkt hängde samman medgranskningen av de svårkontrollerade deklarationerna. Det var enligtdepartementschefen knappast görligt att vinna detta väsentliga mål samtidigtmed en över hela linjen utbyggd tjänstemannataxering, Uttedningenanför att vissa av de hinder som tidigare förelegat för en mera fullständigövergång till medverkan i granskningsarbetet frän lokal skattemyndighets ochlänsstyrelses sida numera har reducerats eller helt bortfallit främst genommöjligheten att använda ADB. Utredningenanser att man nu nått del läge där möjligheterna att ytterligare utveckladagens organisation är starkl begränsade. Förfarandet att sprida utdeklaralionsgranskningen på bortemot 5 000 tillfälligt förordnade funktionärerunder ler sig enligt utredningen alltmer otidsenligt. Beräkningenav PGI sker nu i en särskUd rutin efter det att ordföranden behandlatdeklarationerna. Enligt utredningen föreligger goda möjligheter att i betydandeomfattning samordna detta arbete med sj'ålva granskningsarbetet. Prop.1975: 87 13 Försöksverksamhetmed granskningsbiträde åt vissa lokala taxeringsnämnder har vidare enliglutredningen visat att kravel på likformighet i behandlingen av deklarationernakan tUlgodoses i långt större omfattning i en organisalion där nämndernabiträds av tjänstemän. Försöksverksamheten har också visat att servicegradengentemot allmänheten ökar i en organisation med en utbyggdkontorsorganisation, Ulredningenhävdar vidare att den utformning av kontrollverksamheten som den föreslagnasatsningen på över 40 000 partiella revisioner innebär i väsentlig gradförbättrar skattekontrollen av deklarationerna för rörelseidkare och andra,svårkontrollerade skattskyldiga. De rationaliseringsvinster som nämnts finansierardelvis detta. Slutiigenframhåller utredningen alt den tidigareläggning av den slutliga debileringensom föreslås kräver en fullt utbyggd medverkan i taxe ringsarbetet frånskattemyndigheternas sida. Motbakgrund av det anförda föreslår utredningen att tjänstemän, av ulredningenbenämnda granskningsassislenler, hos länsstyrelserna och de lokalaskattemyndigheterna skall biträda taxeringsnämnderna med granskning ochföredragning av deklarationerna. Lekmännenhar, framhåller ulredningen, kommit att spela rollen som dels företrädare förden enskilde individen eller allmänheten, dels representanter för olikaintressegrupper i samhället. Båda rollerna finns företrädda inombeskattningsväsendet, den förra bl. a. genom lekmannamedverkan itaxeringsarbetet i första instans som är av gammal hävd, den senare genomlekmannarepresentation i länens styrelser och i . Måletför lekmannamedverkan i taxeringen i första instans kan enligl utredningensägas vara att allmänheten skall ha insyn i och inflytande påtaxeringsarbetet. Lekmannamedverkani ta.xeringsarbetet sker i taxeringsnämnderna, vUka beslutar omtaxering. Beredning av underlaget för taxeringsbeslut görs avtaxeringsnämndens ordförande eller taxeringsinspektör. F. n. pågår enligtulredningen försök i vilka själva granskningen av självdeklarationerna utförsgenom lokal skattemyndighets försorg. De förslag till ändring avtaxeringsorganisation som redovisas i utredningsrapporten bygger på attsjälvdeklarationerna i princip kommer att granskas på delta sätt. Utredningenunderstryker vikten av alt taxeringsnämndens funktion som beslutsorganutvecklas genom att den tillförs bättre beslutsunderlag och ges etl vidarebeslutsområde. Ulredningenframhåller att taxeringsnämnden i princip skall fatta beslut om taxering församtiiga skattskyldiga, oavsett om någon ändring vidtagits i denskattskyldiges deklaration eller ej. 1975: 87 14 bl.a. på grund av det stora antalet ärenden ofta begränsade möjligheter atttränga in i frågor där deras synpunkter kan ha betydelse för taxeringsbeslutet. Deur lekmännens synpunkt viktiga besluten är enligt utredningen de som gmndas påbedömningar och lekmännens insatser bör prioriteras mol att avse sådana beslul.Styrning av beslutsfördelningen bör enligt utredningen ske genom anvisningarför när nämnden bör kunna delegera beslutanderätten tUl ordförande. Beslut somär delegerade till ordförande benämner utredningen i detta sammanhang"enmansmål". Beslut om taxering som är av rent teknisk natur börenligt utredningen delegeras till ordförande. Andra typer av beslut som börkunna delegeras gäller sådana frågor där anvisning föreligger t. ex. tillledning för värdering av förmån. Vidutformningen av anvisningar om delegation är det enligt utredningen lämpliglatt ange vilka typer av beslut som inte bör delegeras till enbart ordförande.Detta gäller enligt utredningen bl. a. följande beslut: 1) Beslut om taxering dåskattskyldig gjort erinran mot föreslagen avvUcelse i självdeklaration. 2) Beslut om taxering då avvikelsegjorts från självdeklaration och beslutet om avvikelsen är gmndat på enbedömning och innebär en viss minsta beloppsmässig höjning av denbeskattningsbara inkomsten, t. ex. . 3) Beslut om skönstaxering. 4) Beslul i övrigt då det är frågaom bedömningsfaU. 5) Beslut om taxering då lekmänneni det enskilda fallet begär att få ta del av beslutsunderlaget. Detkan enligt utredningen mycket grovt uppskattas att om de här föreslagna typernaav beslut skall fattas av nämnden i plenum så innebär del alt antaletdeklarationer som blir föremål för taxeringsbeslut av lekmän i genomsnittkommer att utgöra av löntagarnas deklarationer och elt något störreprocenttal för övriga skattskyldigas deklarationer. Utöverde nu n'åmnda besluten bör enligt utredningen lekmännen kunna hemställa om attutredning skall göras, innan taxering beslutas för enskild skattskyldig. Taxeringsnämndernasbeslutsområde är begränsat lill alt gälla den årliga taxeringen. Tvåärendetyper har överförts från taxeringsnämnden tilllänsstyrelsen och länsskatterätten, nämligen beslut som rör allmän varuskatt(mervärdeskatt) resp. beslut angående dödsbos befrielse från att erläggakvarskatt. har taxeringsnämnd även beslutat om 1975: 87 15 eftertaxeringsom nu handläggs av länsskatterätten. Då det gäller frågan om lekmannamedverkanär det enligt utredningen i första hand två ärendetyper som är av intressenämligen skattetillägg och förseningsavgift som handläggs av lokalskattemyndighet samt eflertaxeringar. Delsamma gäller enligt utredningen iviss mån också ärenden som avser ackumulerad inkomst och dödsbos befrielse frånatt erlägga kvarskatt. Ifråga om skattetillägg och förseningsavgift anför utredningen attskattestrafflagutredningen, som föreslog införande av skattetiUägg (SOU 1969:42), ansåg att frågan om t)eslutande organ i första instans borde omprövas omtaxeringsnämndsorganisationen blev föremål för översyn. Omtjänstemannagranskning av självdeklarationer nu införs, blir enligt utredningenläget något annorlunda än dä reglerna om skattetillägg antogs. Taxeringsnämndenfår också vid en förlängning av taxeringsperioden, som utredningen föreslår,mer tid för taxeringsarbetet och likformigheten kan upprätthållas genom attskatttilläggs-ärenden även i fortsättningen kommer att beredas avskattemyndighet. Utredningenföreslår alt beslut om skattetillägg förs över från lokal skattemyndighet tilltaxeringsnämnden. Därigenom skulle enligt utredningen nämnden få störrebetydelse som beslutsorgan och nämndens verksamhet skulle också få störretyngd. Eftersom skattetiUägg och förseningsavgift ofta drabbar denskattskyldige är det enligt utredningen motiverat att även beslut omförseningsavgift fattas av taxeringsnämnd. Dessa beslut har dessutom intesällan inslag av bedömningsnatur. Ifråga om eftertaxeringarna anför utredningen att det skulle medföra ensamordnad handläggning av årets och tidigare års deklarationer, om dessa beslutfattas av taxeringsnämnd. A andra sidan är enhgt utredningen reglerna föreftertaxering komplicerade. Med hänsyn bl. a. härtill är utredningen inteberedd alt förorda att beslut om eftertaxering skall fattas avtaxeringsnämnderna. Antaletansökningar om beräkning av skatt enligt reglerna om ackumulerad inkomst är ca3 000 . Dessa handläggs av länsskatterätten. Själva skatteberäkningen ärrelativt komplicerad. Besluten kan ha karaktär av bedömning och det tordeenligt utredningen finnas skäl atl, då tjänstemannagranskning införts, föraöver besluten från länsskatterätten till taxeringsn'åmnd. Dådet gäller ärenden om dödsbos befrielse från kvarskatt torde enligt utredningenpersonkännedom i vissa fall ha avgörande betydelse. Utredningen föreslår därföratt beslut om s. k. dödsbobefrielse fattas av taxeringsnämnd. Utredningenanför angående verksamheten i taxeringsnämnderna bl. a. att ordföranden i ettsystem med tjänstemannagranskning fr'ämst kommer att leda nämndens arbete samtbesluta i enmansmål. 1975: 87 16 kommeräven i fortsättningen atl kunna utföras som ett fritidsuppdrag. Genom attordförandens arbete med själva granskningen i stort sett bortfaller, tonasdennes fiskala roll ned som roUen av objektiv domare förstärks. Detär vidare enligt utredningen angeläget att verksamheten i taxeringsnämnderna ivissa avseenden sker i likartade former. Föredragningarna i nämnden bör görasav den tjänsteman som granskat deklarationerna eller berett de ärenden iövrigt som nämnden skall handha. Föredragningarna bör följa ett visst mönstersom ger lekm'ärmen möjlighet att aktivt ta del i beslutsprocessen. En viktiguppgift för ordföranden blir därför att se lill att nämnden i bl. a. dettaavseende fungerar tillfredsställande. Den granskningsom kronoombudet nu utför kommer vid införande av Ijänsiemannagranskning avsjälvdeklarationer alt överföras till den tjänsteman som föredrardeklarationerna i nämnden eller bilräder densamma. Antaletförtroendevalda nämndledamöter föreslås vara minst fem och högst åtta.Föredragande skall enUgt förslaget inte delta i nämndens beslut men äga rättalt i protokollet anteckna avvikande mening. Ordförande bör ha utslagsröst.Suppleant i taxeringsnämnd bör ha rätt att närvara vid nämndens sammanträdemen' inte i dess beslut så vida han inte inträtt i ordinarie ledamots ställe. Föralt nå ett gott taxeringsresultat är det enligt utredningens mening nödvändigtatt skattemyndigheten ger lekmännen tiUfälle att genomgå en kortareintroduktionskurs, där frågor som skattetekniska begrepp, vissa skatteregleroch skattemyndigheternas arbetsformer behandlas. Kontinuerligt arbetandenämnder bör vidare enligt utredningen öka förutsättningarna för ledamöternaatt vinna erforderlig insikt i de aktuella frågorna. Utredningenföreslår då det gäUer organisationen av taxeringsnämnderna alt dessa i principomfattar ett granskningsdislrikt, del därav eller flera distrikt beroende påantalet deklarationer i varje distrikt, distriktets geografiska omfattning ochstrulcturen i deklarationsmaterialet. Antalet nämnder minskas enligtutredningens bedömning från nuvarande 4 200 till 1 500. Granskningen avlöntagardeklarationerna kommer såsom framgår av följande avsnitt att i alltväsentiigt ske februarimaj. Gransknhigen av övrigadeklarationer förläggs i huvudsak lill tiden därefter. Med hänsyn härtUl ochtill en förväntad aktivering av lekmännens medverkan bör enligt utredningenframdeles endast elt slags nämnd handha taxeringen i första instans. Nuvarandeindelning i lokala och särskilda distrikt blir sålunda normalt inte erforderlig. 1975: 87 17 Medtaxeringsperiod avses tiden fr. o. m. dagen efter den dag då självdeklarationskall vara avgiven t. o. m. den sista dag som beslut taxering kanfattas av taxeringsnämnd. Dessa tidpunkter är f. n. resp. den30 juni under taxeringsåret. Iutredningsrapporten framhålls som faktorer som styr taxeringsperiodens längdfr'ämst hänsyn till skattemyndigheternas arbetsbelastning, de skattskyldigaskrav på en snabb handläggning av deklarationerna och statistikinlressenternas kommuner, RRV, SCB m. fl. tids- och kvalitetsmässiga krav på uttag avstalislikprodukter, grundade på deklarationsmaterialet. Bland fördelarna förde skattskyldiga med nämner utredningen bl. a. ökadeförutsättningar för individuell service från lokal skattemyndighet ochlänsstyrelse i form av rådgivning m. m. Vidare finns det då bl. a. möjUghet tUlmer generös anståndsgivning med avlämnande av deklaration och längre rådrum vidskriftväxling. Fråganom taxeringsperiodens längd sammanhänger vidare, framhåller utredningen, medformerna för avräkning av slutlig skatt mot preliminär skatt. En tidigavräkning som utredningen föreslår minskar till inte oväsentlig del nackdelarnamed en förlängning av taxeringsperioden, trots att en sådan avräkning i vissutsträckning måste bygga på självdeklarationer som visserligen ärmaskintestade men i övrigt inte är färdiggranskade. Slutlig avräkning medbesked från skattemyndigheten kan ske successivt. De sista avräkningsbeskedenbör dock inte expedieras senare än vad som f.n. gäUer, dvs. den 15 decemberunder taxeringsåret. Därvid måste enligt utredningen taxeringsperioden avtekniska skäl avslutas . Utredningenhar övervägt en senareläggning och andra förändringar av deklarationstidpunklenmen har funnit att man i ett system med bibehållen deklarationstidpunkt ochkraftigt utvidgade anståndsmöjligheter kan tUlgodose såväl de skattskyldigassom skattemyndigheternas intressen. Rätlen alt lämna deklaration den 31 marsföreslås emellertid bli knuten till att den skattskyldige fört räkenskaper ochatt dessa avslutats med vinst- och förlusträkning i stäUet för som tillbokföringsskyldigheten. Vidare föreslås fåmansbolagsägare och skattskyldig,som är sambeskattad med person som äger rätt lämna deklaration senast den 31mars, få deklarera senast sistnämnda dag. Utredningen föreslår vidare i dettasammanhang bl. a. alt anstånd med alt lämna självdeklaration skall kunna gestill och att vissa stora förelag skall kunna få anstånd tiUsvidare, dvs. beslut kan fattas att anståndet skall gälla även för kommande år.Vidare föreslås att skattskyldiga, som för deklarations upprättande anlitarrevisionsbyrå e. d. skall på ett förenklat sätt kunna erhålla anstånd genom byrån. Denna åtar sig härvid att 2 1975.1 saml Nr87 lämnaklienternas deklarationer enligt en av byrån upprättad och av myndighetengodkänd leveransplan. Deklarationsgranskningenbör enligt utredningen ur rent arbetsmäs-siga synpunkter fördelas över helaeller i stort sett hela taxeringsåret. uppläggning av deklarationsgranskningen vartill framstäUningenåterkommer i det följande bör handläggningen av de enkla deklarationerna ca75 % av deklarationsmaterialet prioriteras vid granskningsarbetet. Dessablir då klara som f. n. bör av övrigataxeringar vara färdiga. De återstående taxeringarna beslutas successivt undersenare delen av taxeringsperioden. Medhänsyn till granskningsmyndighetens behov av en jämn arbetsbelastning börvidare en så stor förlängning av perioden som möjligt eftersträvas. Om den 30november väljs som slutpunkt, skulle det enligt utredningen för personalenssysselsättning innebära att det egentliga taxeringsarbetet i praktiken kommeratt pågå oavbrutet till omkring , då arbetet avlrappas. Förutomavslutande arbeten är december enligt utredningen en lämplig tid förkompensationsledighet för övertidsarbete under taxeringen. För endeklarationsgranskare skisserar utredningen följande fördelning av arbetstidenunder decemberden (). Kontrollaktionerav initiativkaraktär, såsom arbets- givarkontroU, taxerings- och skatterevision samt medverkani förberedelserna för kommande års revisionsverksamhetpå riks- och regionalnivå med t.ex. insamling av kontroUmaterial o. d. Förkanslipersonal tUlkommer fömtom biträde åt deklarations-granskarna arbetetmed mottagning och sortering av kontrollmaterial och deklarationer. Dessutomkan denna personal medverka i arbetet med jämkning av A-skatt och preliminärdebitering av B-skatt. Utredningenföreslår sammanfattningsvis att taxeringsperioden slutar den 30 november.Utredningen anser emeUertid att det i praktiken, sedan tiUräckliga erfarenhetervunnits, kan finnas skäl att förlänga taxeringsperioden tiU den 15 eUer 31december. Utredningen bedömer en sådan förlängning som fullt möjlig och ser detsom naturligt att frågan om periodens längd noga följs upp under de första årenefter en eventuell reform. 1975: 87 19 Utredningenframhåller alt det i en administration där lusentals tjänstemän och lekmän haratt ta ställning till ett beslutsunderlag, omfattande i runda tal 5,5 milj.deklarationer, var och en innehållande flera inkomst- och avdragsposler, ärnödvändigt med en klar vägledning i arbetet i fråga om ambitionsnivå ochinriktning. Bestämmelseni TL om likformig och rättvis taxering torde enligt ulredningen innebära altalla fel som påverkar beskattningsbar inkomst bör åtgärdas. En sådan inriktningär enligt utredningen resurskrävande. De materiella reglerna liksom RSV:sanvisningar innefattar emellertid vissa schabloner som bl. a. syftar till attförenkla uppgiften att deklarera och att granska deklarationer. Schablonernamedför att någon helt exakt beloppsmässig rättvisa inte uppnås. Förenklingarnakan enligt utredningen sägas vara ett uttryck för att man godtar vissaindividuella oj'ämnheter till följd av schablonerna. Ulredningenhar kommit fram till att det är angeläget att man i den framtidataxeringsorganisalionen har resurser för att kunna svara mot målet att rättaalla direkt konstaterbara fel tUl den skattskyldiges fördel såvitt dessa inteär av rent obetydlig storlek. Det ADB-stöd i granskningen som föreslås gör detöverflödigt att manuellt behandla vissa enkla deklarationer. Utredningen serdet som naturligt att man i den framtida administrationen inte skall behöva gåigenom dessa deklarationer manuellt enbart av det skälet att det i en litendel av dessa kan finnas något fel som om det rättas skulle sänka taxeringenmed belopp, som regelmässigt understiger . Somen allmän gmndregel torde enligt utredningen numera i huvudsak g'älla atlbagaleU'ändringar i höjande riktning inle vidtas, även om de innebär en höjningmed någon skattekrona. Utredningenförordar en målsättning i dessa avseenden som innebär att klart konstaterbarafel rättas, om det är till fördel för den skattskyldige och beloppet inte ärrent bagaleUartat. Vidare bör klart konstaterbara fel och klart oberättigadeyrkanden rättas normalt först när felet eller yrkandet överstiger visstminimibelopp i de fall ändringen går deklaranten emot. Slutligen börundersökning om eventueUa fel inte vidtas med mindre del är sannolikt attresultatet av undersökningen kan beräknas medföra ändrad taxering normaltöverstigande ett visst preciserat belopp. Detär enligl utredningen lämpligt alt rekommendationer om aktuella beloppsgränserutvecklas gemensamt av RSV och länens skattechefer. Det är emellertidväsentiigt alt slå fast att en effektivt arbetande skatteförvaltning kräver enviss frihet, när det gäller behandlingen av de många bagatellfelen tilldeklarantens nackdel. Utredningenföreslår, att nu angiven ambitionsnivå i taxeringen skall godtas av riksdagengenom elt vägledande principuttalande. 1975: 87 20 Föratt underlätta och effektivisera den granskningen av deklarationernaförutsätter utredningen att ett väl utbyggt ADB-stöd skall finnas tillgängligt.ADB-mässig registrering skall därvid ske av deklarationer och kontrolluppgifterföre granskning. På kontrolluppgift redovisade uppgifter om preliminär skatt,lön, traktamenten, förmåner o. d. avses bli använda vid taxeringen liksom vidflera andra funktioner inom skatteadministrationen. Registrerad uppgift ompreliminär skatt avses utgöra underlag för kreditering av prelimin'år skatt.Registrerade uppgifler om lön, traktamenten o. d. avses komma till användningvid datortester av de från deklarationerna registrerade tjänsteinkomsterna, vidmaskinell PGI-beräkning och vid beräkning av underlag för påfö-ring avarbetsgivaravgifter. Efterregistreringen datortestas deklarationsmaterialel, innan granskningsarbetetpåbörjas. Datortesterna avses bli relativt omfattande och kräva tillgång slor mängd data från olika register bl. a. personregister,fastighetsregister, uppbördsregister, arbetsgivarregister, föregående årstaxerings- och debiteringsregister, merv'ärdeskatteregister och register översociala avgifter. Resultatet av maskineUa kontroUer och tester m. m. skrivs utpå TRA, vUken sorteras in i deklarationen och används vid den manuellagranskningen. Genomatt alla kontrolluppgifter avseende löntagare registreras undviks enligtutredningen huvuddelen av nuvarande arbete med kontrolluppgifterna ochavstämning av dessa mot deklarationen. En avstämning mellan registreradeuppgifter från kontrolluppgifterna resp. registrerade inkomster enligtdeklaration skall nämligen enligt förslaget göras maskinellt. Vid misstämningoch då kontroUuppgift innehåller uppgift om bl. a. icke kontanta förmåner skallenligt utredningen innehållet i registrerade kontrolluppgifter skrivas ut påTRA för kontroll. Vid överensstämmelse sker ingen utskrift avinnehållet i kontrolluppgifterna. Medledning av nämnda information framstäUs på TRA maskinellt ett förslag tilltaxering, extra avdrag i förekommande fall och debitering liksom uträkning av PGI.Felaktigheter eller orimligheter som framkommer vid de maskinella kontrollernaredovisas på som underlag för granskning. Därvid koncentreras ihuvudsak granskningen på att manuellt kontrollera utskrivna fel och tillprövning av bedömningsfall. Isystemet har vidare för att underlätta taxeringsnämndemas arbete byggts inmöjlighet att besläUa maskinella utskrifter av underrättelse om PGI,förseningsavgift, skattetillägg och taxering.