prop · FY0365 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition med förslag till lag om ändring i lagen (1916:156) om vissainskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Utländskamedborgare får inte utan särskilt tillstånd förvärva fast egendom i . Niirdet är fråga om fritidsfastighet lämnas tillståndet av . Påsenare tid har utländska medborgare i ökad omfattning förvärvat fritidsfastigheteri , I praxis ges praktiskt taget alltid tillstånd. I propositionenföreslås att tillståndsgivning skall bli mer restriktiv när det är fråga omutländska medborgare utan anknytning till vårt land. Tillstånd skall i principinte beviljas om fastigheten är belägen inom område, där efierfrågan på fritidsfastigheterär så betydande att risk för stegring av fastighetsvärdena föreligger. Förutländska medborgare med särskild anknytning till föreslås ingainskränkningar i nuvarande liberala tillståndsgivning. Ipropositionen föreslås vidare att tomträtt samt bostadsarrende, som upplåts förfritidsändamål, skall underkastas tUlståndstvång. Lag om ändring i lagen (1916:156) om vissa inskränkningaratt förvärva fast egendom m. m. Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1916: 156) omvissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m. m. dels att i 2, 5, 5 a, 7, 12 och 17 a §§ samt iövergångsbestämmelserna ordet "Konungen" i olika böjningsformerskall bytas ut mot "regeringen" i motsvarande form, dels att 1, 10 och 11 §§ skall ha nedan angivna lydelse, delsatt i lagen skall införas en ny paragraf, 1 a §, av nedan angivna lydelse. Utländsk medborgare må ej utan tillstånd för varje särskilt fall här i riket förvärva fast egendom eller inmuta mineralfyndighet eller förvärva eller bearbeta inmutad mineralfyndighet eller idka gruvdrift. Vad i denna lag sägs om fast egendom skall gälla även tomträtt. Vad sålunda är stadgat om utländsk medborgare skall ock tillämpas beträffande utländska bolag, föreningar, andra samfälligheter och stiftelser. Utländsk medborgare mä ej utan tillstånd för varje särskUt fall här i riket förvärva fast egendom eller inmuta mineralfyndighet eller förvärva eller bearbeta inmutad mineralfyndighet eller idka gruvdrift. Tillståndför utländsk medborgare att förvärva fast egendom må, om skäl mot tillståndeticke föreUgger med hänsyn till allmänt intresse eller förvärvarens personligaförhållanden, lämnas av 1. omegendomen förvärvas huvudsakligen för att bereda förvärvaren och hans familj a) sladigvarandebo och hem vist samt egendomen är bostads fastighet, avsedd för en eller ett fåtal familjer, eller tomt, liimpad att bebyggas med ett mindre bo stadshus, b) bostad för fritidsändamål samt egendomen är lämpad där för, 1 Senaste lydelse av 2 § 1974: 932. 5 §1971:559 5a §1973:307 7 § 1970:1007 I7a§ 1971:559 lagens mbrik 1973: 307 » Senaste lydelse 1971:877. Möterej hinder med hänsyn till allmänt intresse eller förvärvarens personligaförhållanden, skall utländsk medborgare meddelas tillstånd att förvärva fastegendom, om I. egendomen förvärvas huvudsakligen för att bereda förvärvarenoch hans familj stadigvarande bo och hemvist samt egendomen ärbostadsfastighet, avsedd för en eller ett fåtal familjer, eller tomt, lämpadatt bebyggas med ett mindre bostadshus, 2. om egendomen förvärvas för att bereda förvärvaren utkomst genom jordbruk, åt vilket han kan antagas komma att själv ägna sig, samt förvärvaren förut varit svensk medborgare eller har hemvist i , 3. om egendomenförvärvas för att bereda förvärvaren utkomst genom annan näringsverksamhet, förvilken egendomen prövas behövlig, samt förvärvaren antingen har hemvist iSverige och har fått sådant tillstånd till näringsverksamheten somavses i 5 § lagen (nr 555) om rätt för utlänning ochutländskt företag att idka näring här i riket eller har bosättningstillständ, 4. om förvärvarenär fångesmannens make eller om förvärvaren eller, när makar förvärva gemensamt,endera av dem är fångesmannens eller också, om denne är gift, hans makes avkomling,syskon eller syskons avkomUng. I övriga fall lämnas tillstånd av Konungen. 2. egendomen förvärvas huvud sakligen för att bereda förvärva ren och hans familj bostad för fri tidsändamål under förutsättning dels att egendomen icke är olämp lig för ändamålet, dels att a) förvärvarenförut varit svensk medborgare eller sedan två är har hemvist i eller eljesthar särskild anknytning till , eller b) förvärvetavser fastighet inom område, där efterfrågan på fritidsfastigheter icke är såbetydande att på grund därav risk föreligger för stegring av fastighetsvärdena, 3. egendomenförvärvas för att bereda förvärvaren utkomst genom jordbruk, åt vilket han kanantagas komma att själv ägna sig, samt förvärvaren förut varit svenskmedborgare eller har hemvist i , 4. egendomenförvärvas för att bereda förvärvaren utkomst genom annan näringsverksamhet,för vilken egendomen prövas behövlig, samt förvärvaren antingen har hemvist iSverige och har fått sådant tillstånd till näringsverksamheten somavses i 5 § lagen (555) om rätt för utlänning ochutländskt företag att idka näring här i riket eller har bosättnings-tillstånd, 5. förvärvaren ärfångesmannens make eller om förvärvaren eller, när makar förvärva gemensamt,endera av dem är fångesmannens eller också, om denne är gift, hans makes avkomling,syskon eller syskons avkomling. skall avgöra tillståndsfrågan, om ärendetgäller förvärv av fast egendom för ändamål som avses i tredje stycket I4.Detsamma gäller ärende om förvärv av fast egendom där förvärvaren står i sådant förhållande till fångesmannensom avses i tredje stycket 5. I övriga fall prövas frågan om tillstånd av regeringen. Utländsk medborgare får ej utan tUlstånd förvärvabostadsarrende enligt 10 kap. jordabalken, om upplåtelsen avser rätt att uppföraeller bibehålla bostadshus för fritidsändamål. Vad i denna lag föreskrives om meddelande av tillståndtill förvärv av bostadsfastighet för fritidsändamål och om verkan av attsådant tillstånd icke sökes eller beviljas gäller i tillämpliga delar i frågaom sådant förvärv av bostadsarrende som avses i första stycket. Första och andra styckena gäller ej, om arrenderättenförvärvas genom bodelning, arv eller testamente. Har någonenligt vad i 6 § sägs förvärvat inmutad mineralfyndighet eller gruvlägenhet,skall han efler det den e:tekuti-va auktionen vunnit laga kraft ellerinom den därefter, som Konungen för särskilt fall må efter ansökanbestämma, avyttra egendomen, Underlåtes detta, skall, om ej inom nämnda tidde förhållanden, på grund av vilka inroparen ej ägt att utan Konungenstillstånd förvärva egendomen annorledes än å exekutiv auktion, upphört ellerinroparen erhållit Konungens tillstånd att behålla egendomen, undersölmings-ellergruvarbete, som inroparen företager, vara utan verkan tillbevarande av rätt till fyndigheten eller gruvlägenhe-ten. Där bestämmelserna i7 kap. gruvlagen äga tillämpning med » Senaste lydelse 1938: 315. Harnågon enligt vad i 6 § sägs förvärvat inmutad mineralfyndighet eller gruvlägenhet,skall han efter det den exekutiva auktionen vunnit laga kraft ellerinom den därefter, som regeringen för särskilt fall må efler ansökanbestämma, avyttra egendomen. Underlåtes detta, skall, om ej inom nämnda tid deförhållanden, på grund av vilka inroparen ej ägt att utan regeringenstillstånd förvärva egendomen annorledes än å exekutiv auktion, upphört ellerinroparen erhållit regeringens tillstånd att behålla egendomen, undersöknings-eller gruvarbete, som inroparen företager, vara utan verkan tUlbevarande av rätt tiU fyndigheten eller gruvlägenheten. Där bestämmelserna i 6 kap. gruvlagen Nuvarandelydelse avseende å försvar av gruvrätten, skall i fall varom är sagt dennavara förverkad å först infallande dag, då försvarsavgift skolat erläggas. Föreslagenlydelse (1974:342) om försvarsavgift äga tillämpning med avseende å försvar avgruvrätten, skall i fall varom är sagt denna vara förverkad å förstinfallande dag, då försvarsavgift skolat erläggas. Företager någon å inmutad mi-neralfyndiglieteller gruvlägenhet, för vars förvärvande eller bearbetande Konungens tillståndenligt vad ovan sägs erfordras, utan sådant tillstånd undersöknings- ellergruvarbete, vare arbetet utan verkan till bevarande av rätt till fyndigheteneller gruvlägenheten. Inneharnågon utan vederbörligt tillstånd, varom förut är sagt, sådan gruva, varabestämmelserna i 7 kap. gruvlagen äga tillämpning, vare gruvrätten förverkad åförst infallande dag, då försvarsavgift skolat erläggas. Företager någon å inmutadmineralfyndighet eller gruvlägenhet, för vars förvärvande eller bearbetanderegeringens tillstånd enligt vad ovan sägs erfordras, utan sådant tUlståndundersöknings- eller gruvarbete, vare arbetet utan verkan till bevarande avrätt till fyndigheten eller gruvlägenheten. Innehar någon ulanvederbörligt tillstånd, varom förut är sagt, sådan gruva, vara bestämmelsernai 6 kap. gruvlagen (1974:342) om försvarsavgift äga tillämpning, vare gruvrättenförverkad å först infallande dag, då försvarsavgift skolat erläggas. Dennalag träder i kraft den 1 juU 1975. Lagom ändring i jordabalken Härigenom förordnas att 21kap. 3 § jordabalken skall ha nedan angivna lydelse. Föreslagen lydelse 21 kap. 3 § Förekommer ickeomständighet som avses i 2 §, skall ansökan om inskrivning förklaras vilande,om 1. ansökan om lagfart förupplåtaren är vilandeförklarad, eller 2. rättegång pågår om upplåtelsensgiltighet eller om hävning eller återgång av förvärv av fastigheten eller ombättre rätt till denna. Förekommericke omständighet som avses i 2 §, skall ansökan om inskrivning förklarasvilande, om 1. ansökan om lagfart för upplåtaren är vilandeförklarad, 2. rättegång pågår omupplåtelsens giltighet eller om hävning eller återgång av förvärv av fastigheteneller om bättre rätt till denna, eller 3. upplåtelsens giltighetenligt lag är beroende av myndighets tillstånd. Dennalag träder i kraft . Senaste lydelse 1938: 315. > Balken omtryckt 1971: 1209. 1975: 65 6 Närvarande:statsministern , ordförande, statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , . Propositionmed förslag till lag om ändring i lagen (1916:156) om vissa inskränkningar 1rätten att förvärva fast egendom m. m. Utländskmedborgare måste enligt 1 § lagen (1916: 156) om vissa inskränkningar i rättenatt förvärva fast egendom m. m. (lag) ha särskUt tillstånd för att iSverige bl.a. förvärva fast egendom. TUlstånd lämnas i princip av regeringen,men länsstyrelse får, när vissa lag angivna förutsättningar äruppfyllda, lämna tUlstånd till bl. a. förvärv av fritidsfastighet.Förutsättningen för att tillstånd skall ges är att förvärvet sker huvudsakligenför att bereda förvärvaren och hans familj bostad för fritidsändamål samt attegendomen är lämpad för ändamålet. Vidare krävs att skäl mot tillståndet inteföreligger med hänsyn till aUmänt intresse och förvärvarens personliga förhåUanden.Anser sig inte kunna bifalla en ansökan om förvärvstillstånd,skall med eget utlåtande överlämna ärendet till regeringensprövning. Undersenare år har utländska medborgare i ökad omfattning förvärvatfritidsfastigheter i . En inom företagen undersökningutvisar att praxis vid tUlståndsgivningen f. n. är mycket liberal. Underperioden bifölls sålunda i hela landet inte mindreän 2992 ansökningar av totalt 3033, Undersökningen visar vidare att antaletansökningar om förvärv av fritidsfastigheter har ökat. ingavs 901ansökningar, 1364 och 768. En ökning har sålundaskett med . Eftersom ett ökat utländskt intresseför fritidsfastigheter kan antas medföra risk för en olämpUg prisutveckling ifråga om sådana fastigheter, har inom företagits en 1975: 65 7 a. de regler som gäller för tillståndsgivning. Vidöversynen har upprättats en promemoria (Ds Ju 1974: 19) rörande utiändskamedborgares förvärv av fritidsfastighet. Promemorian bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Promemorieförslagetinnebär att ärenden rörande tillstånd att förvärva fritidsfastigheter delasupp i två skilda gmpper. I den ena gruppen ingår utländska medborgare medsärskild anknytning till . För denna grupp innebär promemorieförslagetinte någon ändring i sak av rådande ordning. För den andra gruppen, utländskamedborgare utan särskild anknytning till , föreslås däremot att tUlståndsgivningenskall bli restriktivare. Som motiv härför anförs i promemorian att en ökning avutlänningars förvärv av fritidsfastigheter kan medföra risk för prisstegringarvilket i sin tur innebär försämrade möjligheter för dem som är bosatta iSverige att skaffa sig fritidshus. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av justitiekanslern (), Sveahovrätt, överbefälhavaren (), statens invandrarverk, siatens planverk,länsstyrelserna i , , , , och , länsstyrelsernas organisationsnämnd,utredningen (Ju 1973: 17) om utländska övertaganden av svenska företag, , föreningsbankers förbund. Auktoriserade fastighetsmäklares riksförbund, och . En sammanstäUning över remissyttrandenabör fogas vid protokollet i detla ärende som bilaga 2. Avsammanställningen framgår, att det stora flertalet remissinstanser har anslutitsig till förslaget att tiUståndsgivningen skall bli mer restriktiv förutländska medborgare utan särskild anknytning till . Fleraremissinstanser uttalar uttryckligen att ett ökat antal utiändska förvärv kanantas medföra risk för prisstegringar på fritidsfastigheter. Ett parremissinstanser, bl. a. , anser dock att det inte har visats att deutländska förvärven har en prishöjande effekt. Hovrätten har likväl funnit detmotiverat att som ett provisorium införa bestämmelser som ger länsstyrelsernamöjlighet att reglera de utiändska förvärvens anlal. Föregen del vill jag först framhålla, att den inom justitiedepartementetföretagna undersökningen utvisar, att intresset från utiändska medborgares sidaatt förvärva fritidsfastighet i starkt ökat , I störredelen av de ärenden där tillstånd beviljats harsökanden varit utländsk medborgare med hemvist utomlands (1638 tiUstånd avtotalt 2992). Dessa förvärv koncentreras framförallt tUl de södra och västradelarna av landet, nämligen till , , , ,, , , samt . 1975: 65 8 förekommitunder remissbehandlingen visar att efterfrågan redan nu utgör ett problem ivissa områden där konkurrensen om marken är slor. Dessa problem kommer att blipåtagliga också i andra regioner, om den utländska efterfrågan påfritidsfastigheter får öka i hittUlsvarande takt. En större efterfråganmedför självfallet att priserna på de efterfrågade fastigheterna kommer attstiga. Som framhållits i promemorian kan man förmoda att i utlandet bosattautländska köpare ofta är kapitalstarka och villiga alt betala ett högre prisän vad som normalt kan erhållas på marknaden. En sådan utveckling leder tUlatt här bosatta personers möjligheter alt förvärva fritidshus försämras. Isammanhanget bör påpekas att det övervägande antalet hushåll här i landetsaknar eget fritidshus som efterfrågan på fritidshus är ganska stor.För dem som är bosatta inom de mest attraktiva områdena kan det bli svårt attöver huvud taget förvärva ett fritidshus på rimligt avstånd från bostadsorten. I enlighet med det anfördaansluter jag mig tiU den i promemorian anförda uppfattningen att länsstyrelsernastillståndsgivning måste bli mera restriktiv. Jag delar också den i promemorianframförda uppfattningen som aUmänt godtagits av remissinstanserna att denmera restriktiva tUlståndsgivningen bör ta sikte på utländska medborgare utansärskild anknytning till . Föreligger däremot särskild anknytning tillvårt land bör den liberala tiUståndsgivningen fortsätta. Jag vill först ta uppfrågan på vad sätt en mera restriktiv tillståndsgivning bör genomföras när detgäller utiändska medborgare utan särskild anknytning till vårt land. Jag villdå först slå fast att det inte kan bli fråga om att utesluta utländskamedborgare, som är bosatta utomlands, från att förvärva fritidshus i vårtland. Som framhållits i promemorian kan det vara till fördel att utlänningarsöker sig till på sin fritid. Utländska förvärv av fritidsfastigheterkan i vissa delar av landet innebära ett önskvärt tUlskott till bebyggelsen somkan bidra tUl att landskapet hålls öppet, att möjligheterna att upprätthållavissa former av samhällsservice ökar och att befintliga men outnyttjade byggnaderanvänds på ett nyttigt sätt. I andra delar av landet, där konkurrensen omfritidsbebyggelsen är hård, är läget däremot ett annat. Det är i sådana områdensom möjUgheterna till förvärv av fritidshus bör inskränkas. Enligt promemorieförslagetskall utländska medborgare som saknar särskild anknytning till kunna fåförvärvstillstånd av endast när den med förvärvet avseddafastigheten är belägen inom område, där risk inte föreligger för stegring avmarkvärdena på grund av betydande efterfrågan på fritidsfastigheter. Förslagethar kritiserats av några remissinstanser. Kritiken går huvudsakligen ut på attde föreslagna bestämmelserna är aUtför allmänt hållna vilket öppnar vägen Prop.1975: 65 9 för mycket skiftande bedömningar. Det har vidareframhållits att det är svårt för att närmare bestämma vilken riskför prisstegringar som kan föreligga i det särskilda fallet. Är efterfrågan på fritidsfastigheter stor inom ett visstområde kan man, som framhölls, utgå från att detta förr eller senare ledertill stegringar av fastighetsvärdena. Denna värdestegring är en effekt av efterfrågetrycket.Tillståndsprövningen kan därför lämpUgen inriktas på en utredning av huruvidastor efterfrågan råder eller inte i stäUet för på frågan, om detta föranlederen risk för stegring av fastighetspriserna. Den senare frågan, som sålundaavser den framlida prisutvecklingen, måsle alltid vara svår alt besvara. Den restriktivitetvid tiUståndsgivningen som bör åstadkommas bör därför enligt min mening görasberoende -av huruvida stor efterfrågan på fritidsfastigheter råder inom detområde som tillståndsansökan avser. Från den nu angivna synpunkten är den i promemorianföreslagna lagtexten inte helt lämplig. Där anges nämligen att länsstyrelsenfår ge lillslånd, om förvärvet avser fastighet inom område där risk inleföreligger för stegring av markvärdena på grund av betydande efterfrågan påfritidsfastigheter. En sådan utformning innebär att risken för stegring avmarkvärdena ges en mer central plats i lagtexten än vad som kan anses lämpligt.Jag förordar för min del all lagtexten utformas så att tillstånd skall ges, omförvärvet avser fastighet inom område, där efterfrågan på fritidsfastighetericke är så betydande att på grund därav risk föreligger för stegring avfastighetsvärdena. Med en sådan avfattning av lagtexten blir det klart atttillståndsprövningen skall koncentreras på en undersökning av efterfrågetrycket. Effekten av den föreslagna regeln blir i fråga omutländska medborgare utan särskild anknytning till vårt land att de i storutsträckning hänvisas till inköp av fritidsfastigheter i områden där stort efterfråge-Iryckinle råder. Regeln innebär vidare att personer, som är bosatta i landet, intebehöver konkurrera med utomlands bosatta utiändska medborgare vid förvärv avfritidsfastigheter i särskilt attraktiva områden. Som framhålls i promemorianbör uttrycket område ges en vidsträckt innebörd och kunna avse en längre kuslsträcka,ett skärgårdsområde, ett område vid en större insjö etc. Med den överblicklänsstyrelsen i egenskap av planmyndighet har över bebyggelsen i länet tordeden ha goda möjligheter att kunna bilda sig en uppfattning om i vilka områdenav länet efierfrågan på fritidsfastigheter är särskilt stor. I tveksamma fallfinns alltid den möjligheten att genom remiss lill få ett gottunderlag för bedömningen av frågan huruvida slor efterfrågan föreligger ellerinte. Enligt min mening är bäst skickad att isamarbete med berörda kommuner avgöra i vilka områden stort eflerfrågetryckskall anses föreligga. Jag är alltså inte beredd att tillmötesgå önskemåletfrån 2t 1975. Prop.1975: 65 10 en remissinstans om alt anvisningar bör utfärdas avcentral myndighet i fråga om i vilka län eller områden risk för stegring avmarkvärdena skall anses föreligga på grund av betydande efierfrågan. Jag överg-ir härefter till att behandla frågan hur manskall avgränsa den grupp av utländska medborgare som skall anses ha särskildanknytning lill och som i enlighet med vad jag förut har anfört intebör o.mfattas av de mera restriktiva regler jag förordat. Enligt promemorieförslagetskall till denna grupp hänföras fall dä förvärvaren varit svensk medborgare,fall då förvärvaren har hemvist i och fall då särskildaskäl talar för att tUlstånd ges. Promemorieförslaget innebär alltså till en början attförutvarande svenska medborgare hänförs till den grupp för vilken någon mera restriktivtillståndsgivning inte blir aktuell. En liknande bestämmelse finns redan igällande lag när det gäller tillstånd till förvärv av jordbruksfastighet. Isamband med att tiUståndsgivningen beträffande jordbruksfastigheter år 1948delegerades tiU länsstyrelserna uttalade dåvarande chefen för justitiedepartementetittt förutvarande svenskt medborgarskap var ett starkt skäl för att tiUståndskulle lämnas (prop. 1948: 178 s. 26). Jag delar denna uppfattning. Enligl minmening kan man som regel utgå frän alt en person som varit svenskmedborgare har särskUd anknytning till . Undantagsvis kan naturligtvisförekomma att en förutvarande svensk medborgare inle ens har vistats i Sverigeoch att han inte heller har upprätthållit någon kontakt med här bosattapersoner. Att genom särskilda regler söka avskilja sådana fall skulle dockkomplicera tillståndsprövningen. Förmodligen skulle endast sällan inträffa attsådana särskilda regler skulle komma till användning. Jag ansluter mig därförtiU promemorieförslaget att förutvarande svenska medborgare skall hänföras tillden grupp beträffande vilken någon skärpning av tiUståndsprövningen inte höräga rum. Promemorieförslaget att det i regel skall krävas två årshemvist i för att här bosatt utländsk medborgare skall anses hasärskild anknytning till landet kritiseras under remissbehandlingen av bl. Verket anser att det är oklart vilket värde denna regelkan ha. Enligt verket bör det krä'»'as vägande skal för att införa enbestämmelse som kräver hemvist. Krav hemvist i som förutsättning föratt skall få lämna förvärstillstånd förekommer redan i 1916 årslag i fråga om förvärv av fastighet som skall användas i näringsverksamhet. Medhemvist torde åsyftas den faktiska bosättningen. Det kan självfallet vara svårtatt fastställa när en faktisk bosättning har ägt rum. I praktiken torde mandärför oftast tillämpa regeln så att man kräver att sökanden styrker att hanär kyrkobokförd i (jfr prop. 1967: 121 s.41). Tidpunkten för den faktiska bosättningen utgör ocksåutgångspunkten för beräkningen av kvalifikationstid för erhåUande av svensktmedborgarskap. Detsamma gäller enligt fast praxis i fråga ombosättnings-tillstånd. Promemorieförslaget ansluter aUlså på denna punkt väl tiUannan lagstiftning. Jag vill vidare framhålla att den föreslagna regeln måsteuppfattas sä att den innebär en presumtion av att vederbörande har särskildanknytning tiU , Regeln förenklar därmed utredningen i ett tillsländsärende.Är det utrett att förvärvaren har varit bosatt i landet , behöver nämUgennågon ytterligare utredning om hans anknytning inte ske. Jag är inte beredd attföreslå alt redan den faktiska bosättningen under alla omständigheter skallanses utgöra en sådan särskild anknytning tUl som bör förutsättas föratt de mera liberala tillståndsreglerna skall tillämpas. En visskvalifikationstid bör enligt min mening krävas. Promemorieförslaget synes migpå denna punkt väl avvägt och jag ansluter mig därför till det. Jag villtillägga att kyrkobokföringen inte är det enda bevismedel som står den sökandetill buds för att styrka att han haft hemvist här i landet . Han har ocksåmöjlighet att komplettera bevis om kyrkobokföringen med annan utredning, t. ex.intyg från arbetsgivare. Promemorieförslaget innebär slutligen att tUlstånd skallges om särskilda skäl talar för det.