prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — och med de regionala kommittéerna,utarbeta ett samlat förslag till planeringsramar för antagningen lillgrundläggande högskoleutbildning /78 med fördelning på dels 1)allmänna utbildningslinjer inom var och en av de femyrkesutbildningssektorerna, 2) lokala och individuella utbildningslinjer och 3)enstaka kurser, dels de sex högskoleregionerna. De regionala kommittéerna bör, i samarbete med berördastatliga läroanstalter och kommunala huvudmän för högskoleutbildning samtenligt de riktlinjer den centrala kommittén har angett, utarbeta förslag tillfördelning på orter och läroanstalter av planeringsramarna för de olikahögskoleregionerna för /78. De bör härvid bygga på bedömningarav vilka aUmänna utbildningslinjer samt översiktiiga planer för vilka lokalautbildningslinjer och enstaka kurser som bör anordnas vid läroanstalterna iresp. region nämnda budgetår. Med utgångspunkt i de förutsättningar för den fortsattautbyggnaden av högskoleutbildningen som har angetts (prop. s. 487-496, UbU65-69) bör de regionala kommittéerna vidare särskilt överväga frågor omutbyggnad på de orter som i första hand är aktuella i sammanhanget, nämligenSundsvall/, /, och . Övervägandena börinordnas i kommittéernas samlade planeringsförslag. För att säkerslälla en samordning av den fortsatta utbyggnaden i 22 1975/76. U:46 Skr 1975/76:103 338 riksperspektivetbör de regionala kommittéerna i dessa frågor bedriva sitt arbete i kontakt medden centrala kommittén. Delsyslem för planering och resursfördelning för den grundläggandehögskoleutbildningen som skall tillämpas enUgt beslut (UbU s. 25-30)innebär en kombination av dels central, dels lokal antagning och regislreringav anmälningar. Dessa olika inslag i systemet måste, som utbildninsulskotlethar berört (s. 28 och 29), samordnas på etl sätt som är tiUfredsstäUande medhänsyn både tiU enskilda utbUdningssökande och tiU högskolemyndigheternasplanerings- och budgetarbete. Del bör ankomma på den centralaorganisationskommittén all med beaktande av detta samordningsbehov konkretiseradet nya systemet för planering, resursfördelning, antagning och anmälan ochhärvid ef tersträva en så enkel och för den enskilde överblickbar organisationsom möjligt'. Arbetet med att samordna nuvarande centrala antagningsförfarandenoch utveckla nya system och nya rutiner i övrigt för antagning och registreringav anmälningar har i flera avseenden nära anknytning lill arbetet medinformationssystem. Den särskilda arbetsgrupp för informationssystem förgmndläggande högskoleutbildning, som jag kommer atl föreslå , bördärför få i uppdrag alt biträda organisationskommittén i denna del. Organisationskommitténbör också utarbeta förslag lill de bestämmelser om antagning, besvär överbeslut om antagning m. m., som fordras inför antagningen lill för i försia hand de utbUdningar som har tagits upp i bilaga2. Kommittén bör vidare pröva vilka allmänna utbildningslinjer som,inledningsvis och på , bör omfattas av ett gemensamt centralt systemför antagning och anmälningsregistrering, knutet till UHÄ. Härvid bör beaktasvad utbildningsutskottet har anfört (s. 30). Jagulgår från alt kommittén för mer tekniska delar av här berörda uppgifier kommeratl anlita särskild expertis. bör med utgångspunkt i vad som har anförts ipropositionen (s. 497-542 och 546-569) och i utbildningsutskottets betänkande(s. 58-63 samt, vad avser reservation nr 18,101) utarbeta förslag tillgrundläggande bestämmelser om högskolans institutionella organisation, medundantag för de särskUda bestämmelser som skall gäUa för jordbrukets högskolor. Kommitténsförslag bör avse också de förändringar i gällande bestämmelser ominstitutionell organisation för gymnasieskolan som föranleds av alt vissutbildning som f. n. tillhör gymnasieskolan kommer all föras till högskolan. Deregionala organisationskommittéerna bör, som jag slrax återkommer till, på ettantal punkter utarbeta förslag till lokala och regionala tillämpningar avcentralt meddelade bestämmelser. Del är därför lämpligt atl den centralakommittén inledningsvis utarbetar etl utkast till rambestämmelser förorganisationen i dessa delar bl. a. beiräffande de huvudsakliga uppgifternaför olika organ och principerna för dessas sammansättning. Utkastet bör läggastill grund för arbetet i de regionala kommittéerna och också i de särskildakommittéer som har uppgifier avseende institutionell organisation för vissadelar av högskolan. Kommittéerna bör få redovisa synpunkter på utkastet lillrambestämmelser utifrån en tänkt tillämpning av dem på organisationen inomvederbörande kommittés ansvarsområde. Därefter bör den centrala kommitténutarbeta sitt slutliga förslag till generella bestämmelser om den lokala och regionalainstitutionella organisationen. Vid sidanav den senast beskrivna proceduren bör den centrala organisationskommitténutarbeta förslag till bestämmelser om organisationen sektionsnämnder och sammansättningen av dessa nämnder (prop. 526,UbU s. 62). Delta arbete bör bedrivas i former som möjliggör atl, innan förslagavges, synpunkter inhämtas från närmast berörda universitets- ochhögskolemyndigheter. Kommittén bör också samråda medforskarubildningsulredningen (U 1974:06). bör ägna särskild uppmärksamhet åt de problemsom hänger samman med den nya organisationens genomförande för den del avhögskolan som kommer atl ha huvudman (prop. s. 527-528 och 550-551).Kommittén bör bl. a. utarbeta erforderliga förslag till justeringar istalsbidragsreglerna för berörd utbildning. I dessa frågor bör kommittén arbetai kontakt med förutom SÖ och Landstingsförbundetsaml, innan förslag avges, samråda med utredningen (U 1972:06) om skolan,staten och kommunerna (SSK). I skrivelse har SÖ föreslagil atl frågor ommål, innehåll och organisation av fortbildningen av lärare för skolväsendet vilka inom SÖ behandlals av en särskild arbetsgrupp (SMIOF) i olika delarskall överlämnas liU dels lärarulbildningsulredningen, dels SSK. kommer atl i annal sammanhang la upp dessa frågor. I avvaktanpå den mera långsikliga prövningen av lärarfortbildningsfrågorna bör, enliglmin mening, minsta möjliga förändringar i nuvarande organisation ochverksamhetsformer för fortbildningen göras som följd av atl, i samband medhögskolereformen, det centrala ansvaret för grundutbildningen av lärare försöver från SÖ till UHÄ och lärarhögskolorna blir en del av organisationen avstatliga högskoleenheter inom UHÄ:s ansvarsområde (jfr SOU 1973:2 s. 484).Resurserna vid de nuvarande fortbildningsavdelningarna vid de sex slörrelärarhögskolorna bör sålunda rent administrativt tills vidare, på i principsamma sätt som , vara knutna lill berörda statliga högskoleenheter. SÖförutsätts även i fortsättningen ha det sakliga ansvaret förlärarfortbildningen. Om reformeringen av den lokala statligahögskoleorganisationen ger anledning till rent tekniska förändringar i formernaför de nuvarande fortbildningsavdelningarnas anknytning lill SÖ, bör dencentrala organisationskommittén i nära samverkan med SÖ lägga fram förslaghärom. I fråga omden centrala organisationen för högskolan bör den centralaorganisationskommittén med ulgångspunkt i vad som har anförts i proposilionen(s. 536-542) utarbeta förslag till bestämmelser om UHÄ:s uppgifter, styrelse,övriga permanenta organ och kansliorganisation samt om den närmareansvarsfördelningen meUan UHÄ och SÖ i fråga om högskoleutbildning.Innan förslag avges på sistnämnda punkt bör kommittén samråda med SSK (prop. Vidare bör kommittén i samråd med OMUS och K 73 lägga fram förslag om närdessa kommittéers lUlsynsuppgifler m. m. skall föras över till UHÄ (prop. Kommittén bör slutligen pröva behovet av att under de fem planeringsberedningarnaha rådgivande organ för skilda slag av utbildning (prop. s. 541). Vad gäller redovisningsorganisationen varierar f. n.ansvarsfördelningen mellan myndighet och redovisningscenlral något mellan olikadelar av högskolan. Den centrala organisationskommittén bör i samråd med U:46 Skr1975/76:103 340 () utarbeta principer förarbetsfördelningen mellan myndighet och redovisningscenlral. De regionalakommittéerna bör i samband med sin behandling av frågor om indelningen ihögskoleenheter som jag strax återkommer till utarbeta erforderliga förslagom redovisningsgruppernas sammansättning och i övrigt beträffande den närmareorganisationen för redovisning vid de statliga högskoleenheterna. Även i dessafrågor bör samråd ske med RRV. De regionala organisationskommittéerna bör, medutgångspunkt i vad som har anförts i propositionen och i utbildningsutskottetsbelänkande saml i den centrala kommitténs förut nämnda utkast tillrambestämmelser, utarbeta förslag på följande punkter i fråga om den lokala ochregionala inslitutioneUa organisationen: Indelningen i och benämningen av högskoleenheter(prop. s. 512, UbU s. 61). Vad beträffar nuvarande utbildning av sjuksköterskor () bör kommittéerna utgå från alt institutets verk samhet och resurser på resp. ort skall tillhöra samma högskoleenhet som nuvarande lärarhögskola. I fråga om musikhögskolorna bör kommittéerna samråda med OMUS. För del bör vad gäller beaktas de förhandlingar med för de fria konsterna som aviserats i propositionen (s. 506-507). Sammansättningen m. m. av varjehögskoleenhets styrelse (prop. s. 514-515 och 561-563, UbU s. 60-61 saml, ifråga om reservation nr 18, IOl). Utformningen av rektorsämbetet ochhuvuddragen i organisationen av förvallningen vid varje högskoleenhet (prop. Ordningen för att avge förslag tillrektor vid varje högskoleenhet (prop. s. 563). Organisationen av linjenämnder(prop. s. 515-519 och 527-528). Förekomsten avinstitutionsorganisalion vid högskoleenhet ulan fast organisation för forskningoch forskarutbildning; indelningen i institutioner i fall där två eller flerabefintliga läroanstalter föreslås sammanförda; frågor om för två eller flerahögskoleenheter gemensamma institutioner och resurser (prop. s. 520). Varje regionstyrelses närmareuppgifter och sammansättning (prop. s. 532-534). Förekomsten av utbildningsnämnderoch organisationen av sådana nämnder (prop. s. 535). Den yttre organisationen av devetenskapliga biblioteken på orter med fler än en statlig högskoleenhet (prop.s. För del bör beaktas de särskilda frågor som las upp iproposilionen beiräffande dels bibliotek, dels kungl.biblioteket. På sistnämnda punkt bör samråd ske med den utredning om etlcentralt biblioteksorgan m. m. som jag kommer all föreslå . Arbetet med de institutionella frågorna bör, särskilt vadavser den lokala organisationen, bedrivas i nära kontakt med berörda läroanstalteroch kommunala utbildningshuvudmän. Den centrala kommittén bör yttra sig över deregionala kommittéernas förslag i här berörda delar. I det föregående har jag förordat alt den centralaorganisationskommittén skall få i uppgift all i en rad olika avseenden utarbetaförslag till grundläggande bestämmelser för högskolan. De viktigastebeslämmelserna bör som jag anförl i proposilionen (s. 577) sammanfattas ien högskolelag. Den centrala kommitténs bestämmelseförslag bör innefatta 341 Kommittéer: U:46 förslagtill sådan lag. I arbetet bör förutom vad jag förut anförtbeaktas vad somkan bli resultat av obligatoriekommilléns arbete och statsmakternasställningstaganden till denna kommittés förslag. bör med utgångspunkt i vad som har anförts iproposilionen (s. 578-579) utarbeta förslag om dels UHÄ:s, dels de regionalakansliernas personalorganisation och resurser. I fråga om de regionala kansliernabör detta arbete bedrivas i samråd med de regionala kommittéerna. Kommittén böri sammanhanget också utarbeta erforderliga förslag om hur den inom SÖbefintiiga personalen för redovisning för lärarhögskolorna skall inordnas i dennya organisationen (jfr SOU 1973:47 s. 65). Deregionala organisationskommittéerna bör utarbeta förslag om den lokalahögskoleförvaltningens lednings- och personalorganisation i de fall två ellerflera befintliga läroanstalter föreslås bli sammanförda. Ikommittéernas arbete med personalfrågor bör berörda personalorganisationerberedas tillfälle atl deltaga. bör, i kontakt med berörda myndigheler,utarbeta en plan för genomförande av högskolereformens olika delar. Denna planbör med beaktande av krav på planeringstid för berörd personal klargöra näroch i vilka former olika behövliga åtgärder bör vidtas och beslut fattas föratt reformen skall förverkligas enligt den tidsplan som angetts i proposilionen.Planen bör innefatta de särskilda anordningar som behövs vid övergången från nugällande ordning lill den nya organisationen m. m. Slutligen bör i planenbeaktas behovel av informationsinsatser för olika berörda grupper. Somjag har 'antytt ulgår jag från all den centrala organisationskommitténskall utnyttja en särskild expertgrupp för frågor om antagningssystemet m. m.Även för andra frågor torde det vara ändamålsenligt för kommittén alt använda sigav särskilda expertgrupper, t. ex. beiräffande UHÄ-kansliel och beträffande denkommunala högskoleorganisationen. Jag räknar med all kommittén inledningsvisbedömer behovet av expertgrupper och kommer med förslag om tillkallande avsådana. Också de regionala kommittéerna bör kunna arbeta med särskildaexpertgrupper. Del bör ankomma på kommittéerna all bedöma behovel av sådanagrupper och komma med förslag. I detta sammanhang bör erinras om alt befintligamyndigheler även lokalt förutsätts, inom ramen för sina ordinarieuppgifier, biträda organisationskommittéerna utan särskilda anordningar. Somjag redan har framhållit bör de regionala kommittéernas arbete, särskilt vadbeträffar den lokala organisationen, bedrivas i nära kontakt med berördaläroanstalter och intressenter. Varje kommitté måste här finna de kontakt- ochsamverkansformer som är lämpligast med hänsyn till förutsättningarna iregionen. Kommittéerna bör såväl formellt genom U:46 Skr 1975/76:103 342 remisserav preliminära förslag som informellt, t. ex. genom gemensamma diskussioner sträva efler atl få en allsidig belysning av de aktueUa frågorna som grund försina förslag. I samband med atl kommittéerna avger sina förslag bör också debedönmingar redovisas som har gjorts vid de berörda läroanstalterna. Allmäntfår de regionala kommittéerna en viktig uppgift i alt svara för informationtill berörda anställda och studerande i anslutning lill reformarbetet. Jaghar redan tidigare på elt antal punkter angett all del bör ankomma på den centralaorganisationskommittén att precisera förutsättningar för bl. a. de regionalakommittéernas arbete. Del är enligl min mening lämpligt alt den centralakommittén också i övrigt får möjlighet all ange de förutsättningar, t. ex. ifråga om den kvantitativa planeringen för det regionala kommiltéarbelel, somden bedömer vara nödvändiga för all reformen skall kunna genomföras enliglstatsmakternas beslut. Somhar angetts i propositionen bör den centrala kommittén avgeförslag i två avseenden: dels om plan för genomförande av högskolereformen,dels om UHÄ:s och regionkansliernas organisation och resurser. Dessa förslagbör kunna redovisas för resp. föreläggas i början av år 1976.Förslaget beträffande UHÄ, som bör avse också den exakta tidpunkten för det nyaverkets inrättande, bör ha karaktär av anslagsframställning för budgetåret1976/77. Efler statsmakternas ställningstaganden tiU kommitténs förslag bör deni propositionen (s. 579) beskrivna ordningen följas. Beiräffandede delar av den centrala organisationskommitténs uppgifter i övrigt, vilka intedirekt hänger samman med uppgifier som ankommer på de regionala kommittéerna,bör förslag avges . Detla gäller bl. a. grundläggandebestämmelser om behörighei, urval och antagning. Här bör beaktas behovet avsnabb information till sökande till högskoleutbildning samt lill berördpersonal inom skolväsendet, arbetsmarknadsverket och högskolan. Närdet slutligen gäller de uppgifier för organisationskommittéerna som direklberör såväl den centrala som de regionala kommittéerna bör det ankomma på denförra atl närmare precisera de tidsmässiga förutsättningarna för de senaresarbete. Den centrala kommitténs förslag resp. yttranden över de regionalakommittéernas förslag i berörda delar bör föreligga senast den 15 oktober 1976.Kommittén bör ha fullgjort del samråd med centrala myndigheter m.f 1. som behövs främst i de kvantitativa frågorna. Organisationskommittéernasförslag om bl. a. dimensionering, lokaUsering och institutionell organisationbör presenteras för . Enförutsättning för atl den angivna lidsplanen skall kunna hållas är, som redanhar angetts, att frågan om berörda myndigheters och gruppers medverkan lösesinom ramen för kommittéarbetet på ell sådanl sätt alt remissbehandling ihuvudsak inte behövs. Kommitténhar hållit fem sammanträden. Ordföranden ochsekretariatet har därutöver haft överläggningar med företrädare för myndigheleroch organisationer som berörs av kommitténs arbete. Kommitténhar dels avgetl förslag till anslagsframställning föruniversitets- och högskoleämbetet för /77, dels redovisat enplan för genomförande av högskolereformen. Kommitténsarbete beräknas pågå . Beredningen (U 1975:05) för försöksverksamhet rörandeutbildningssamarbete med vissa utvecklingsländer Tillkallade enligl regeringens bemyndigande den 15 maj1975 för försöksverksamhet rörande utbildningssamarbete med vissautvecklingsländer: Ordförande: , , tf. departementsråd Ledamöter: , kansliråd Döös, ,avdelningschef , . W., departementsråd , .,departementsråd , 1. K., sakkunnig , . A.,departementssekreterare Experter: , , departementssekreterare(fr.o.m. den 21 - ) Beijer, . V., byråchef (fr.o.m. den28 juli t.o.m.den 15 september 1975) Sekreterare: , , byrådirektör sekreterare: , Finn, byrådirektör (fr.o.m. den18 t.o.m. ) Lokal: 2-4. Postadress:Utbildningsdepartementet, Fack, 103 lOStockholm, tel. växel08/763 10 00 Särskilda direktiv har ej meddelats. Beredningen har hållit tvåsammanträden samt hafl överläggningar med olika myndigheler, organisationer ochföretag som berörs av beredningens verksamhet. Vidare har beredningen tagitinledande kontakter med de berörda utvecklingsländerna. Därutöver harberedningen påbörjat vissa för verksamheten nödvändiga utredningar. Beredningens arbete beräknas pågå . U:48 Skr 1975/76:103 344 48.Biblioteks- och dokumentationssamverkanskommittén (U 1975:06) (BIDOK) Tillkalladeenligt regeringens bemyndigande för att utreda etl centraltbiblioteksorgan m. m. (se Post- och Inrikes tidn. den 11 juU 1975): Ordförande:Moberg, , generaldirektör Ledamöter:AlmefeU, , byråchef , D. , förste bibliotekarie ,. B., länsbibliolekarie , N. , fil. kand., led. avriksdagen , , överbibliotekarie , ,riksbibliotekarie Experter:Höglund, , organisationsdirektör (fr.o.m. ) ,, förste bibliotekarie (fr.o.m. ) , ,departementssekreterare (fr.o.m. ) Sekreterare:Holmborn, , avdelningsdirektör (fr.o.m. ) Bitr.sekreterare: , , förste bibliotekarie (fr.o.m. ) Postadress: , Fack, 103 10Stockhoirn, tel. växel 08/763 10 00, 763 18 96 (Holmborn), 763 1891 (Sträng) Direktiv(anförande av statsrådet till prolokoll vid regeringssammaniräde den29 ): Riksdagenhar fattat beslut med anledning av regeringens proposition om reformering avhögskoleutbildningen m. m. 1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975:179). Iproposilionen behandlas de vetenskapliga bibUotekens organisation (s. 543-546). Devetenskapliga biblioteken möter ett allt större utbud av vetenskapliginformation. Enligl tillgängliga uppgifier har den samlade mängden av vetenskaplig-tekniskinformation fördubblats under det senasie årtiondet. Denna utveckling harmedfört atl elt lokall forskningsbibliotek endasi kan förvärva ett begränsaturval av nyutkommen vetenskaplig litteratur. Om den viktigaste informationeninom vetenskap och teknik över huvud laget skall kunna skaffas lill vårt land,krävs en specialisering och samordning mellan biblioteken. Delsenasie årtiondets utveckling har också kännetecknats av all tekniskahjälpmedel, såsom automatisk dalabehandling (ADB), telekommunikation, merautvecklade kopieringsmeloder etc, har tagils i anspråk i allt större Den nya tekniken har bl. a. underlättatmöjligheterna atl få lillgång tiU del internationella informationsutbudet inomvetenskap och teknik. En förutsättning för all förbättra de möjligheter lillinformationsutbyte som den nya tekniken erbjuder är dock atl de skilda ländernasamordnar sina informationssystem. Jag vill i sammanhanget erinra om Unescosoch strävanden på detla område . Det är av väsentlig betydelse att de vetenskapligabibliotekens organisation anpassas lill denna snabba utveckling. Statskontoret,som på Kungl. Maj:ls uppdrag har utrett hithörande frågor, har med skrivelseden lagt fram en rapport benämnd De vetenskapliga biblioteken Organisation och adminislration (stencil). I rapporten föreslås bl. a. alletl särskUl ledningsorgan inrättas för vissa gemensamma biblioteksfunktionersåsom planering och samordning av de vetenskapUga bibliotekens verksamhet,frågor avseende bibliografisk information och dokumentation samt driften av deldatorbaserade informationssystemet LIBRIS. I rapporten diskuteras möjligheterall organisera detla organ. Den enklaste lösningen synes enligt statskontoretvara all ombilda forsknings-biblioleksrådel. Ändra möjligheter är atl knyta ennänmd lill del av 1%8 års ulbildningsutredning (U 68) föreslagna universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) eller alt inrätta en särskild myndighet med egenstyrelse. Den senare lösningen aktualiserar enligl statskontoret frågan om bl.a. den framtida organisationen för de uppgifter som f. n. fullgörs av statensråd för vetenskaplig information och dokumentation (SINFDOK). Vid minanmälan av frågor om de vetenskapliga bibliotekens organisation i prop. 1975:9(s. 545) framhöll jag, all jag fann det väl motiverat med ett centraltledningsorgan för gemensamma biblioteksfunktioner på detta område och alt ettsådant organ borde bygga på den kärna av nationella biblioleksuppgifter som f.n. fullgörs av kungl. Även ansvaretför drifl m. m. av del datorbaserade informationssystemet LIBRIS borde,framhöll jag, föras över från statskontoret till ett sådanl ledningsorganliksom visst ansvar för den verksamhet som ofla med internationell anknytning byggts upp vid universitet och högskolor med slöd av bl. a. bidrag frånSINFDOK. Jag betonade att elt ledningsorgan av här antytt slag även skullekunna skapa förutsättningar för en utbyggd samverkan mellan forskningsbibliotekoch folkbibliotek. Frågan om elt centralt biblioleksorgan av här berört slagbör , i enlighet med vad jag anförde i propositionen, utredas av särskildasakkunniga. Desakkunniga bör utarbeta förslag om ell centralt organ för sådana gemensammafunktioner inom biblioteksverksamheten som aktualiserats i statskontoretsrapport. Av de i rapporten nämnda gemensamma funktionerna fullgörs f. n.huvuddelen av kungl. Vissafunktioner, framför allt driften av LIBRIS, bar ännu inte fåll en slutgiltigorganisatorisk förankring. Som har framhållits i en avforskningsbiblioleksrådel lill iitbildningsdeparlementel ingivenlägesrapport över det svenska informations- och biblioteksområdet föreliggerylterligare en rad uppgifter som är av den arten all de bör hänföras till eltcentralt biblioleksorgan. De sakkunniga bör inventera vilka ytterligarearbetsuppgifter som bör åligga etl dylikt centralt biblioleksorgan. De bör utgåfrån all universilets-och högskoleämbetet (UHÄ) skall ha i vart fall det ansvarför anslagsframställningar m. m. i fråga om de vetenskapliga biblioteken som f. U:48 Skr1975/76:103 346 n. åvilar universitelskanslersämbetet (jfr prop. 1975:9 s.545) och alt styrelsen för jordbrukets högskolor och statensveterinärmedicinska anstalt skall ha moisvarande ansvar i fråga om bibliotekenvid nämnda högskolor. De sakkunniga bör i fråga om samordningen mellan delcentrala biblioleksorganel och UHÄ samråda med den centrala organisationskommitténför högskolereformen. De sakkunniga bör särskilt uppmärksamma degränsdragningsproblem som kan uppkomma vid fördelningen av uppgifier mellan eltcentralt biblioteksorgan av här berört slag och nuvarande kungl. biblioteket.Del sistnämndas uppgifter avseende biblioteksservice tUl utbildning ochforskning bör, som jag anförde i prop.