prop · FY0325 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition angående riktlinjer för älg vården; beslutadden 13 febraari 1975. Regeringenbereder tillfälle att avge yttrande över vad som har upptagits ibifogade utdrag av regeringsprotokoll. Ipropositionen förordas att samordnad älgjakt införs. Huvuddelen av älgjaktenkommer därvid att bedrivas på licens efter särskild ansökan. Inom ramen för densamordnade älgjakten koinmer att kunna lämna generellälgtilldelning utan ansökan på mindre jaktområden. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , , ,, , Propositionangående riktlinjer för älgvården 1953års riksdag anhöll hos Kungl. Maj:t om översyn rörande gällande ordning förmeddelande av tillstånd till jakt efter älg (mot. 1953:1: 317 och II: 395, II: 231, 3LU 1953: 22, rskr 1953: 218). I beslut den 5juni 1953 uppdrog Kungl. Maj:t åt jaktutredning att verkställa den avriksdagen begärda översynen. avgav den 21 februari 1964betänkandet (SOU 1964:11) Älgfrågan. Utredningen förordade attförsöksverksamhet med helt reglerad älgjakt skulle bedrivas i vissa län. Fråganom försöksverksamhet med reglerad älgjakt anmäldes 1965 i prop.1965:19 angående vissa frågor rörande älgjakt m. m. I skrivelse tUl Kungl. Majrtuttalade önskemål om att frågan rörande älgjaktens utformning på nyttmåtte anmälas för sedan erforderliga erfarenheter vunnits avförsöksverksamheten med reglerad älgjakt (JoU 1965: 4, rskr 1965: 144). Jaktenefter älg är försöksvis helt reglerad inom och länsedan jaktåret 1967/68 och inom nedanför lappmarksgränsen /72. inkom till med enredogörelse för nyssnämnda försöksverksamhet i och Västmanlandslän. föreslog att en allmän övergång till samordningav älgjakten borde komma till stånd. 1973: 1 (bil. 11 s. 148) anfördedåvarande departementschefen att han i avvaktan på ytterligare erfarenheter avförsöksverksamheten inte var beredd att ta ställning tUl naturvårdsverketsförslag. 1975: 25 3 Inomjordbruksdepartementet har därefter tUlsatts en arbetsgrupp med uppgift att mot bakgranden av ytterligare erfarenheter från försöksverksamheten utarbetaförslag till riktiinjer för den framtida älgvården. Arbetsgruppen har i juni1974 avgett en promemoria (Ds Jo 1974: 6) Förslag tUl riktlinjer för den fraratidaälgvården. Arbetsgruppen föreslår allmän övergång tUl licensjakt. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av statskontoret, ,statens vägverk, , lantbruksstyrelsen,, , domänverket, skogshögskolan, samtligalänsstyrelser utom i . Svenska samernas riksförbund.Svenska jägareförbundet, , . Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare, handelsträdgårdsmästareförbundoch . Lantbruksstyrelsenhar bifogat yttranden av lantbruksnämnderna i , , ,och . har bifogat yttranden av skogsvårdsstyrelsemai , , och . Länsstyrelsernahar i allmänhet bifogat yttranden av lantbruksnämnderna, skogsvårdsstyrelsernaoch jägarorganisationerna i länen. Vidarehar skrivelser inkommit från Skogsindustriernas , Östergötiands,och läns jaktvårdsföreningar, , HaUands och läns distrikt av Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare, Läns Skogsägare ek. för., Kronobergssocialdemokratiska partidistrikt, älgvårdsområde särat vissaenskilda personer. 2 Nuvarande ordning 2.1 Allmänt Enligt1 § jaktstadgan (1938: 279, omtryckt 1967: 769) är vUda däggdjur och fåglarsom tUlhör art för vUken allmän jakttid inte är bestämd fridlysta under helajaktåret den 1 juliden . Andra vUda däggdjur och fåglar är fridlystaunder tid som inte är aUmän jakttid. När djur är fridlyst, är jakt efterdjuret förbjuden, om inte annat följer av jaktstadgan. Älg får jagas dels underalhnän jakttid, dels under särskild jakttid. Den allmärma jakttiden bestämsgenom en utkommande jakttidskungörelse (senaste kungörelse i ämnetSFS 1974: 554). Den allmänna jakttiden efter älg, som /74 varierademellan två och fera dagar, infaller för norna delen av landet i septeraber ochför övriga delar av landet . I och samt iNorrbottens län nedanför lappmarksgränsen 1975: 25 4 fårjakt efter älg ske endast enligt särskilda bestämmelser om försöksverksamhetmed reglerad älgjakt, I fråga om vissa kronoparker gäller en utsträckt allmänjakttid, Bestäraraelserom jakt efter älg under särskUd jakttid, s, k, licensjakt, finns i 13 §jaktstadgan. får efter ansökan ge licens för jakt efter älg utanhinder av fridlysning inom sådant jaktvårdsområde eller annat markområde sommed hänsyn till storlek och beskaffenhet i Övrigt medger tillfredsställandevård av älgbeståndet (1 mom, första stycket). Ansökan skall inges tilllänsstyrelsen före utgången av mars. För licensgivningen gäller bl, a, attjakten får tillåtas börja tidigast för den allmänna jakttiden förorten och pågå under saramanlagt och att oraråde som allmänhetenbrukar använda för fri-luftsändamål i regel bör undantas från jakt under sön-och helgdag och dag före sådan dag. I licensen skall fastställas det högstaantal djur som med hänsyn till älgskador, älgstammens storlek och övrigaomständigheter får fällas. Avser licensen jakt efter såväl årskalv som äldredjur skall fastställas det högsta antal äldre djur som får fällas. Skadar älg istörre orafattning skog eller gröda eller föreligger påtaglig fara för sammanstötningmellan motorfordon eller älg eller finns av annat skäl behov av att minskaälgstammen, får medge licens för jakt också i fråga om annatområde eller än som angetts (1 mom. andra stycket och 2mom.). det i fall där licens inte raeddelas behövs särskUda åtgärder föratt minska älgstammen, får vidare utsträcka den allmännajakttiden inom området raed (3 mom,), Ivarje län där älgskador förekommer i större omfattning skall finnas en älgskadenämndmed uppgift att noggrant följa förekomsten av sådana skador och att gålänsstyrelsen till hända med sakkunskap i ärenden om åtgärder för att motverkaskadorna. Nämnden beslår av ordförande och två andra ledamöter somlänsstyrelsen utser efter börande av lantbruksnämnden,och jaktvårdssara-manslutning för länet (4 mom,). Innanlänsstyrelsen medger licens eller beslutar utsträcka den allmänna jakttiden,bör höra älgska-denämnden samt vid behov även myndighet 1 ortenoch jaktvårdssara-manslutning för länet. grandema för tillgodogörande avkronans jakträtt äger tillämpning i fråga om område som avses med licensen ellerbeslutet, skall samråda raed domänverket (5 mom., ändrat senast1968: 657), Enligt5 mom. gäller vidare att får meddela närmare vUlkor ochföreskrifter för licens. Densom jagar, fångar eller dödar djur under tid då djuret är fridlyst, döms enligt28 § 1 mom. jaktstadgan (moraentet ändrat : 694) för olaga jakt tillböter eller fängelse. I 2 mom. av samma paragraf stadgas bötesstraff för densom påskjuter, sårar eller dödar års- 1975: 25 5 kalv,när jakt efter älg men ej efter älgkalv är tUlåten. Till samma straff döms densom påskjuter, sårar eller dödar djur som är äldre än årskalv, när endast jaktefter älgkalv är tillåten (första stycket). Om den som fått tillstånd till jaktefter älg eller älgkalv dödat eller låtit döda flera djur av sådant slag än tiUståndetmedger eller åsidosatt meddelad föreskrift om att fälla årskalv före hondjur,döms han till böter (andra stycket). Ikungörelsen (1965: 260) om älgavgift ra. (ändrad : 33) finnsbestämmelser bl. a. om att för varje älg som fäUs tUl skallInbetalas en avgift och göras anmälan med vissa uppgifter och att avgifternaskall bilda en älgskadefond, ur vilken ersättning för älgskada och bidrag tilljaktvård får beviljas. 2.2Försöksverksamheten med reglerad älgjakt Förförsöksverksaraheten i och gäUer bl. a, följandeav Kungl, Maj:t meddelade bestämmelser. Underförsökstiden träder den reglerade älgjakten i stället för den jakt efter älgsom får bedrivas under allmän jakttid och under särskild jakttid med tillstånd soraavses i 13 § 1 raom, första stycket jaktstadgan <1938: 279). Tillståndatt fälla älg under reglerad älgjakt meddelas av i det län därmarken är belägen. får meddela tillstånd tUl reglerad älgjaktäven beträffande mark som är belägen i angränsande län om marken i älgjaktsaramanhanghänförs till ett i huvudsak inora försökslänet beläget område. Om jaktområdeför älg ligger till större delen inom län som angränsar till försökslän ochtill mindre del inom försökslänet, får i det län där den störredelen ligger besluta om älgjakt under särskild jakttid för hela jaktområdet.Börjar älgjakten i ett till försökslän angränsande län på annan dag än sombeslutats för försökslänet, får älgjakten inora den del av jaktområdet soraligger utanför försökslänet inte börja före den allmänna älgjakten inom detangränsande länet. Förmedverkan vid bedömningen av lämplig älgavskjutning ra, m, knyts ett rådgivandeorgan, älgnämnden, tUl . består av sex ledamöter soralänsstyrelsen förordnar. Ledamöterna skall företräda domänverket, skogsbruket,jordbruket, frUufts- och naturvårdsintressena samt läns jaktvår dsföreningen.Länsstyrelsen får vid behov till nämnden knyta särskild expert påviltbiologiska eUer trafiktekniska frågor. Ansökanom tillstånd att fälla älg under reglerad älgjakt ges in till sora,efter hörande av länsjaktvårdsföreningen, prövar ansökningarna, tl 1975.1 saml. 1975: 25 6 Förfogarsökanden icke över mark med en sammanlagd areal som efter ortens förhållandenbedöms vara tiUräcklig för tUlstånd att fälla älg , börhan få sådant tUlstånd avseende en begränsad jakttid ora . Omförändring i älgstammen eller annan orsak gör det motiverat att öka avskjutningen,får tillstånd avseende treårsperioden ändras . Vidprövning av ansökan ora tiUstånd att fälla älg under reglerad älgjakt skalllänsstyrelsen beakta att område som är attraktivt från friluftssynpunki iregel bör undantas från jakt och . Tillståndatt fälla älg under reglerad älgjakt inom älgjaktområde gäller inte jakt påannans mark med raindre särskild tiUåtelse finns eller avtal som de jaktberättigadeinom området kan ha träffat om gem.ensam älgjakt undertecknats av markens ägareeller annan som äger upplåta rätt till jakt på marken, TUlståndsbevis skallinnehålla erinran härom. Vidprövning av ansökan om tUlstånd att fäUa älg under särskild jakttid medtillstånd som avses i 13 § 1 mom. andra stycket eUer 13 § 2 mom. jaktstadganskall hänsyn tas tUl den förändring i älgstammen som kanfölja av den reglerade jakten. Bestämmelsesom gäller särskilt för tid då jakt efter älg är förbjuden eller eljest då älgär fridlyst skall i fråga om mark, där reglerad älgjakt får bedrivas enligtlänsstyrelsens beslut, ej tillämpas under tid som beslutet avser. får förordna ora de undantag från bestämmelsemai jaktstadgan som behövs för ett ändamålsenligt genomförande av försöket medreglerad älgjakt. Vadgäller försöksverksamheten i skiljer sig de föreskrifter som Kungl.Maj:t meddelat därom endast på få punkter från de som gäller beträffande de tvåandra länen. Bl, a, gäller att läns-älgnämnden skall bestå av sju ledamöter istället för sex samt att tiden för dispensjakt under treårsperiod är fyra istället , Isamband raed försöksverksamheten i har älgjakten därorganiserats på i huvudsak följande sätt. Länsälgnämndenbestår av sex ledamöter. Till näranden har knutits en expert på viltbiologiskafrågor. Sekreterare är länsjaktvårdskonsulen-ten. I enlighet med de riktlinjersom gäller för länsälgnämndernas verksamhet skall nämnden följa älgstammensutveckling och skadegörelse inom länet samt verka för en i förhållande tillskadegörelsen lämplig, biologiskt väl avvägd älgavskjutning och för en godjaktutövning. I nämndens arbetsuppgifter ingår vidare bl. a. att tUIlänsstyrelsen lämna förslag angående avskjutningens storlek med ramar för detantal älgar. 1975: 25 7 fördelatpå årskalvar och äldre djur, som bör fällas. Nämnden har dessutom övertagit denfömtvarande älgskadenämndens arbetsuppgifter. Älgtilldelningengår till så att länsälgnämnden först avger ramförslag till älgavskjutning fördet kommande jaktåret till . fastställer detotalramar avseende årskalvar och äldre djur inom vUka älgtUldelning tUljaktområdena skall ske och överlämnar beslutet härom tiU länsjaktvårdsföreningen.Ansökan om älgtUldelning ställs tUl och ges in tUl denna senastden . Ansökningsblanketten innehåller uppgifter bl, a, om jaktområdetsbenämning, storlek och gränser, i jaktområdet ingående fastigheter, samtiigajakträttsinnehavare samt antalet årskalvar och äldre djur som man önskar fällaino.m jaktområdet. Efter ansökningstidens utgång överiämnar länsstyrelsenansökningarna till länsjaktvårdsföreningen. upprättarförslag till älgtilldelning på jaktområdena inom de av fastställdatotalramarna. TiU grund för förslaget ligger bl. a, ansökningarna om älgtiUdelning,avskjutningsstatistlk och rapporter om tillgången på älg. Förslaget tillställslänsstyrelsen och underrättas de sökande för vilka förslaget innebäravvikelser från ansökningen. Vid beredningen av ärendet i hörsbl, a, länsjaktvårdsföreningens styrelse. Denna företräds då i regel av länsjaktvårdskonsulenten.Vidare ges nämnda sökande tillfälle att avge påminnelser. fattarbeslut om älgtilldelningen på jaktområdena och tUlställer samtliga sökandebeslutet före viss dag, i regel senast före jakttidens början.Beslutet tiUkännages länsjaktvårdsföreningen. Jaktområdenasstorlek bör i enlighet med riktlinjerna för försöksverksamheten vara sådan attför länet lämpliga biologiska avskjulningsprin-ciper kan tillämpas. Varjejaktområde bör ora möjligt vara sammanhängande, I eftersträvasatt organisera markerna i jaktområden som medger tilldelning av minst en vuxenälg eller två årskalvar . Även mindre jaktområdentilldelas emellertid regelmässigt älg oavsett arealen, Avskjutningen förläggsdå tUl treårsperioder. Vidare kan jakttiden avkortas . Den minsta tilldelning som kan förekomma är en vuxen älgeller en eller två årskalvar . Om förändring i älgstamraeneller annan orsak gör det motiverat att öka avskjutningen, ändras älgtUldelningenoch jakttiden . kan vara antingen jaktvårdsområde som bildats enUgt lagen (1938:274) ora rätt tUl jakt eller frivUligt bildat s, k, älglicensområde, ÄlglicensområdebUdas genora att de av området berörda jakträttsinnehavarna slcriftligenöverenskommer att jaga älg gemensamt under visst antal år. För älglicensområdebör antas stadgar och utses styrelse, Stadgama kan ha en enkel utformning.Beslutanderätten i älglicensområde utövas av medlemmarna på jaktstämma. Varjeår bör hållas minst en sådan stämma, då medlemmarna bl, a, bestämmer Prop.1975: 25 8 hurstor älgtUldelning som skall sökas för nästa jaktår och hur bytet skallfördelas mellan dem. För varje jaktområde bÖr utses en eller flera jaktiedare soraorganiserar älgjakten. Jaktledare kan av jaktvårdsområdes eller älglicensområdesstyrelse eller av jaktstärama ges ytterligare befogenheter. I Västmanlandslän är den reglerade älgjakten organiserad på i huvudsak samma sätt som iKronobergs län. Vissa avvikelser föreligger dock. Dessa är bl. a. följande. Viduppgörandet av förslag till älgtilldelning på jaktområdena inhära-tar länsjaktvårdsföreningenuppgifter och önskemål från jaktområdena. Det sker på informella sammanträdensom hålls kommunvis. Till dessa samraanträden kallas bl, a. företrädare för jaktsaramanslutningarnainom kommunen. Jaktområdebör helst vara så stort att det medger tilldelning av minst en älg per år.Tilldelningen kan därvid variera mellan ett vuxet djur eller en årskalv.Liksom i tilldelas även mindre jaktområden regelmässigt älgoavsett arealen . Jakttiden inom sådana områden äremellertid i regelmässigt densamma som för övriga licensområdenoch förkortas alltså inte. Jaktområdes organisationkan vara antingen jaktvårdsområde enligt lagen om rätt till jakt,jaktvårdsförening eller jaktlag för älgjakt. De båda sistnämnda samraanslutningamabildas frivUligt. Såväl jaktvårds-oraråde som jaktvårdsförening omfattar alljakt. För jaktlag bör upprättas skriftligt avtal om gemensam jakt efter älg.Någon av medleramarna bör utses att företräda jaktiaget. Vidare bör det finnasjaktledare som organiserar jakten. Medlemraarna bör samlas minst en gång omåret för att besluta om jaktlagets angelägenheter. Iförsöksområdet i är systeraet för den reglerade älgjakten istort sett detsamma som för de två andra försökslänen. Älgmarksarealenuppgår i tUl omkring 816 000 ha. Statens och skogsbolagensmarker omfattar av arealen. Resten är ensldlda marker, fördelade på orakring14 000 markägare. Före försöksverksamhetens början var inemot av denenskilda arealen organiserad i jaktvårdsområden, lokala jaktvårdsföreningar ra,m. Licens-jakt efter älg bedrevs på av den totala älgmarksarealen. Omkring90 % av älgmarksarealen har under försöksverksamhe- teninordnats i älgjaktområden som medges årlig älglicens. På återstoden bedrivs s.k, dispensjakt efter älg , I en del av dessa fall ärjakttiden , i andra fall . Närförsöksverksamheten inleddes i , fanns en relativt stor älgstam ilänet. Av avskjutningsstatistiken att döma var stammen under tillväxt. Stammenbestod till mycket stor del av årskalvar och ettåringar, I de högreåldersgrupperna fanns ett mycket begränsat antal älgar. Stammen bestod således llllstörsta delen av djur som var under tiUväxt, Jaktenvar till helt övervägande del inriktad på vuxna älgar. Under åren 19621966fälldes i genomsnUt 894 älgar . Av dessa var 766 vuxna och 128årskalvar. Avskjutningen motsvarade ca 1,1 fällda älgar per 1 000 ha älgraark. Sorahelhet tagen var älgstammen således inte särskUt stor. Länsälgnämndensmål har varit att öka älgstammens storlek till en lämplig nivå samt öka andelenvuxna djur. Beskattningen av stammen har därför medvetet hållits tillbakatotalt sett som en stor del av jakttrycket lagts över på årskalvarna. Underförsöksperioden har avskjutningen stigit successivt. fälldes 2 446älgar, dvs, nästan fler än före samordningen av älgjakten, Avskjutningenfördelade sig på vuxna djur och kalvar. Av de vuxna djuren var 65 %tjurar och hondjur. Av årskalvarna var tjurkalvar och kvigkalvar.Jämfört med förhållandena före samordningen innebar avskjutningen att kalv-avskjutningentiofaldigats och avskjutningen av vuxna tjurar fördubblats. Avskjutningen avkor hade däremot endast ökat med drygt ett hundratal djur, Avskjutningen per 1000 ha älgmark raotsvarade tre älgar. Ettekonomiski mått på ökningen i avskjutning erhålls genom att beräknaköttvärdet. Räknat efter ett oförändrat köttpris av ,/kg har avkastningenav älgjakten i länet ökat från 1,2 milj. kr. () föreförsöksverksamheten till 2,9 milj. kr. () dvs. mer än fördubblats. Älgmarksarealenomfattar i i runt tal 520 000 ha. Statens och skogsbolagensmarker upptar av arealen. Resten är enskilda marker, fördelade på ca 5000 markägare. Före försöksverksamhetens början var av den enskildaarealen organiserad i jaktvårdsområden, lokala jaktvårdsföreningar, jaktlagetc. I de flesta av dessa jagade man älg på licens eller hade vissa regler för avskjutningen.Vid försöksverksamhetens början återstod att saraordna älgjakten på ca 125 000ha enskUda raarker, där raan dittiUs raest jagat under allmän jakttid. En delav dessa marker bestod av fastigheter invid eller mellan storskogsbmketsmarker. 1975: 25 10 Isaraband raed att den enskilda marken inom kvarvarande oraråden fördes saramantill störte eller mindre älgjaktområden tillsköt storskogsbruket 1 raånga fallkompletteringsmark genom utarrendering för att ge älgjaktområdena tillräckligareal och lämplig arrondering. Nästan alla jaktområden i länet har numera sådanstorlek att de kunnat medges årlig älgUcens, Endast ett 70-tal jakträttsinnehavarehar valt att inte inordna sina marker i älgjaktområde och i stället jaga pådispens. Dåförsöksverksamheten startade i , fanns en stor älgstara ilänet. Av avskjutnuigsstatistiken att döma var stammen sedan flera årförhållandevis , i bestod stara-men tiU raycketstor del av de båda yngsta åldersklasserna dvs. årskalvar och ettåringar.Endast ett mycket Utet antal älgar fanns i de högre åldrarna. Stamraen bestodsåledes även här till övervägande del av djur som var under tillväxt. Jaktenvar nästan enbart inriktad på vuxna älgar. Nämndaförhållanden i fråga ora vinterstammens saramansättning innebar att det tUlgängligavinterbetet utnyttjades på ett orationellt sätt. Avskjutaingen uppgick tillomkring 1100 vuxna djur, mest ettåringar, och 150 årskalvar . Detmotsvarade ca 2,4 älgar per 1 000 ha älgmark, vilket var mer än dubbelt såmycket per arealenhet som i . Slaktvikterna var emellertidgenomgående låga. Endast ett fåtal älgar, särskilt tjurar, hann överleva treårsåldemeller nå full utveckling. Markanvändningeni präglas av ett på ekonomiska grimdvalar långt drivetutnyttjande för jordbruk och skogsbruk. Vinterstammen av älg kan därför inte hållasöver en viss, begränsad nivå. mål var att söka bibehållastammen på dess dittillsvarande höga nivå, ca 2 800 djur, men ändra stammensåldersstruktur i produklivitetshöjande riktning. Nämnden inriktade sig därförpå att öka avskjutningen av årskalvar och höja andelen äldre, högproduktivaälgkor och fullt utvuxna tjurar i vinterstammen. Underförsöksperioden har avskjutningen stigit successivt. fälldes ca 1900 älgar, Avskjutnmgen fördelade sig på vuxna djur och kalvar. Av devuxna djuren var tjurar och hondjur. Av årskalvarna var 57 %tjurkalvar och kvigkalvar. Jämfört med perioden 19621966 var avskjutningenår högre. Ökningen gäller nästan enbartårskalvar. Sålunda var kalvavskjutningen sex gånger större än föreförsöksperioden. Antalet fäUda tjurar hade ökat något, medan koantalet minskatnågot . Tjurar i högre åldrar synes ha blivit något vanligare. Avkastningenav älgjakten i länet har ökat från 1,6 milj, kr, (183ton) tiU 2,2 milj, kr, () räk- natefter oförändrat köttpris av ,/kg. Ökningen uppgår således till . Försöksorarådetomfattar i runt tal 2 630 000 ha. På omkring 1 820 000 ha bedrevs före försöksverksarahetensbörjan licensjakt efter älg. Resten av området dvs. 810 000 ha består nästanenbart av ägo-splittrad, privatägd mark, där älgjakten utövas . Föratt fastställa utgångsläget för försöken vad gällde älgstammens storlek ochsammansättning i försöksområdet skedde älgräkning i form av provyteinventeringarunder åren 19721973, Dessutom inventerades älgstammen med avseende påkönsfördelningen efter jakterna åren 1972 och 1973, Älgtillgången beräknadestill sammanlagt ca 3 300 djur. Det motsvarade 1,3 djur per 1 000 ha igenomsnitt över hela försöksområdet raen antalet varierade avsevärt mellanolika delar av detta, I de älgtätaste områdena , , Nederluleå,och socknar var älgtätheten 3,7 älgar per 1 000 ha. Oraråden raeden ovanligt svag älgstam, uppgående tlU ca 0,6 djur per 1 000 ha, var Juno-suando,, , , , och Hietaniemi socknar.Däremellan låg , , , , , Älvsbynsoch Edefors socknar med 1,2 djur per 1 000 ha. Denallm.änna uppfattningen bland jägare och markägare m. fl. var att det utanolägenheter skulle kunna finnas betydligt fler älgar inom försöksområdet. Föratt nå detta mål krävdes inskränkningar i avskjutningen. Flera vägar för attminska avskjutningen diskuterades, t. ex. totalförbud, koförbud, ytterligtkort jakttid, mycket restriktiv älgtUldelning m, m. På inrådan av länsälgnämndenvalde mycket begränsad tilldelning, hög kalvkvot, koförbud ochsju dagars jakttid. Syftet var att minska avskjutningen av framför allt älgkorför att få en bättre älgstam och bättre jaktmöjligheter. Underåren 19681970 fälldes inom försöksområdet i medeltal 506 tjurar, 417kor och 120 kalvar. När försöksverksamheten började, minskade beskattningenpåtagligt. Under de hittUlsvarande tre försöksåren har fällts 447 tjurar, 20kor och 125 kalvar dvs, ett något färre antal tjurar, ca 400 färre koroch ungefär lika många kalvar som före försöken. Avkastningensåväl i kött som värde har minskat tUl nära hälften av vad den var föreförsöken. Inventeringarnabeträffande könsfördelningen visar på en förskjutning mot lägre andel tjuraroch högre andel kor och kalvar. De tjurar som fälls i är betydligtäldre än i och . 1975: 25 12 3.2Arbetsgruppens synpunkter på utvecklingen Arbelsgruppenframhåller att älgstammen och älgtätheten före försökens början var olika stori försöksområdena.