prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — med pensionsålderssänkningen och de nyareglerna för rörlig pensionsålderden genomförsytterligare förbättringar för folkpensionärersom saknar ATP eller har låga ATP-belopp. Den årliga höjningen av pensionstillskotten ökardåfrån3iill avbasbeloppet. För perioden den I julil976-30juni1977 uppgårpensionslillskolien därmed lill av basbeloppet. Dengarantinivå utöver folkpensionen som pensionstillskolien skall ge höjs successivt till 45 "o av basbeloppet. Förtidspensionärersom är berättigade tillpensionstillskott får därutöver en krafiig pensionshöjning genom all pensionstillskotten från utgår med fördubblade belopp tillförtidspensionärer. Det innebären exira höjning av pensionstillskotlei tillförtidspensionärerna med ca . vid nuvarande basbelopp. Garanlinivånfördessa pensionstillskott höjs under en fem- Prop.1975/76:100 Bilaga 7 5 årsperiodsuccessivt till av basbeloppet. Kostnaderna för sänkningen av den allmännapensionsåldern och för höjningen av pensionstillskotten beräknas /77 till ca 1 500 milj.kr. för folkpensioneringen och lillca 775 milj. kr. för ATP räknat på nuvarandebasbelopp. Kostnaderna för delpensioneringen beräknas för de första årenlill ca 400 milj. kr. Vid beslulel om pensionsålderssänkningen beräknadesen höjning av socialförsäkringsavgiftenlill folkpensioneringen med 0,6procentenheter fr.o. m. den 1 januari1977 för alt täcka återstående kostnadsökningar för sänkningen av den allmännapensionsåldern m. m. I enlighet därmed läggs fram förslag om erforderiiga författningsbestämmelser beträffandesocialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen . Den kommer därigenom att uppgålill sammanlagt av avgiftsunderiaget. har lagl fram förslag om nyaregler för barnlillägg lill föräldersom uppbär folkpension. De nya bestämmelserna avser all skapa lika regler för kvinnor och män. Frågan bereds f n.inom med sikte påen proposition senare under . kommer i sitt fortsatta arbete all behandla enrad frågor som gäller förmånsreglernainom pensionssystemet,bl. a. frågan om slandardsäkringen av förmånerna, pensionsförmåner för deltidsarbetande ochhemarbetande med barn saml helafrågan om efterlevandepensionens framtida utformning. Vidare skall kommittén göra en översyn av reglerna förberäkning av de olika avgiflerna till bl. a. socialförsäkringen i syfte atl åstadkomma ett enhetligt avgiftsunderlag. På sjukförsäkringsområdet gäller från den 1januari 1976 nya ersättningsreglerför den offentliga sjukvården. Den för allmänheten viktigaste ändringen är införandel av etl enhetligt ochbetydligt utvidgat system för ersällning från försäkringen för sjukvårdandebehandlingar som utförs av annan personal än läkare. Sjukförsäkringens ersättning till sjukvårdshuvudmännen för läkarvård höjs från . per besök och patientavgiften från . Vidare höjs försäkringens ersällning lillsjukvårdshuvudmännen för sjukhusvård frän 15till . per vårddag och de försäkrades sjukpenningavdrag vidsjukhusvård blir samma belopp. För hjälpmedel till handikappade får sjukvårdshuvudmännen från en enhetlig hjälpmedelsersältning som utgårfrån sjukförsäkringen med . perinvånare och år. De sjukvårdshuvudmän som medverkar vid anskaffning av kostnadsfria eller prisnedsalta glasögon lill barn och ungdom får denna ersättning från sjukförsäkringen förhöjd till . per invånare och år. De nya avgifis- och ersättningsreglerna, somgäller ,innebär att sjukvårdshuvudmännentillförs 650 milj. kr. Sjukförsäkringens kosinader beräknasöka med 634 milj. kr. 1anslutning till ändringarna avavgifis- och ersättningsreglerna ändras Prop.1975/76:100 Bilaga 7 6 ocksåförsäkringens läkemedelsrabattering så alt maximibeloppet vid inköp av medicin på recept blir . Det tidigare beloppet, , har gällt . Reglerna om kostnadsfrialäkemedel vid vissa sjukdomarbibehålls oförändrade. I samband med fastställandet av ny läkarvårdstaxaför privatpraktiserande läkare förtiden har också genomförts en höjning av patientavgiften med . till i normalfallet . per besök och hos läkare med s. k. individuell laxebindning30 eller . Nya finansieringsregler gäller försjukförsäkringen fr. o. m. . Enligl de nya reglerna skall av sjukförsäkringens kostnader täckas genom socialförsäkringsavgifier från arbetsgivare ochegenföretagare medan avkostnaderna läcks av statsbidrag. Enligl beslut höjs so-cialförsäkringsavgifien till sjukförsäkringen från till8 % av avgifisunderlaget som den hittillsvarande begränsningen av detla underiag lill 7,5 gånger basbeloppetslopas. När det gäller tandvårdsförsäkringen har nyligenbeslutats om föriängning av etableringsreglerna och om nya anslutningsreglerför privatpraktiserande tandläkare inom tandvårdsförsäkringen fr. o. m. den 1januari 1976. De nya reglerna innebär att landläkarnas anslutning till försäkringen blir frivillig inomramen för en lagfäst garanti för tandvårdsförsäkringen. Frän årsskifiet införs också ell system som skallöka möjligheterna för patienter ulan egen tandläkare alt få lillgångtill tandvård. Försäkrad som är i akutbehov av tandvård skall liksom las om hand omgående inom akut- och jourlandvården. Övriga försäkradesom söker landvård skall så snart sommöjligl - som en allmän riktpunkt - få konsultera tandläkare. Behandlingen skall därefterske inom rimlig tid medhänsyn till vårdbehovet. har laglfram ett betänkande med förslag till en ny . Den nyaförsäkringen avses kompletteraersättningsreglerna inom den allmänna försäkringen och ge rätt till full ersättning för inkomstbortfall till den som drabbas av yrkesskada.Betänkandet remissbehandlas f n. Avsikten är all förslagom den nyalagstiftningen skall läggas fram i proposition . En övergripande översyn av det socialpolitiskabidragssystemet från sam-ordningssynpunkl har påbörjats av en parlamentarisktsammansatt utredning som tillsattesav regeringen . Utredningen skall undersöka vilka förbällringar i samordningsavseende som kangenomföras inom ramen för befintligabidragsformer och fördessa fastlagda principer i fråga om bidragens inriktning och omfatining. Uiredningen skall bl.a. belysa hur långt det socialpolitiskabidragssystemet kan samordnas i en allmän socialförsäkring. En huvuduppgift förutredningen blir att göra en systematisk genomgång av lagen om allmän försäkring med beaktande avsamordningsfrågorna både inom denna lag och i förhållande till andrabidragsförfatlningar. Antaletfolkpensionärer beräknas öka med 138 000 i hu- Prop.1975/76:100 Bilaga 7 7 vudsakberoende på sänkningen av den allmänna pensionsåldern. De beslutade pensionsreformerna medför krafligt ökadekostnader för folkpensioneringen. ökar folkpensionskostnadernabetydligt genom att folkpensionen ärindexreglerad och pensionärerna därigenom får kompensation förprisstegringar. Folkpensionens årsbelopp - inräknalpensionstillskott men frånsett kommunaltbostadstillägg - blir i januari 1976för ensamstående pensionär 11 252 kr.och för pensionärspar . Detla belopp beräknas vid utgången avår 1976 ha stigit med minsl I . för ensamstående pensionär och . Av höjningarna utgörca . resp. ca 800 kr.standardhöjningar och resten kompensation för prisstegringar. När det gäller förtidspensionerna blir höjningen större genom den förut nämnda övergången tili dubbla pensionstillskott fr.o.m. . Statens sammanlagda folkpensionskoslnader undernästa budgetår beräknas öka med 3 265 milj. kr. jämfört med anslaget förinnevarande budgetår. Avkostnadsökningen beror 1 290 milj. kr. på pensionsålderssänkningen och delökade antalet pensionärer i övrigt. 510 milj. kr. avser höjningen av pensionstillskottenoch 1 450 milj. kr. avser kosinader för värdesäkring av pensionerna. För ändrade regler om barntilläggberäknas 15 milj.kr. Folkpensionsanslaget för /77beräknas därmed uppgå lill 18 575 milj. kr. Kostnaderna för de kommunalabostadstilläggen lill folkpensionärerna beräknas församma lid lill ca2 000 milj. kr. De sammanlagda folkpensionskostnadernaför nästa budgetår beräknas alltså lill ca 20 600 milj. kr. ATP-ulbelalningarna undersamma tid beräknas till ca 7 800 milj. kr. för ca 990 000 ATP-pensionärer, varav 620 000 är ålderspensionärer. Tillsammans kommer utbetalningarna från den allmännapensioneringen således atl uppgå till ca . förbudgetårel 1976/77. De sammanlagda koslnaderna för sjukförsäkringen (inkl. föräldrapenning) beräknas till ca 15600 milj. kr., varav drygt hälfien är sjukpenning och återstoden kosinader för främst föräldrapenning,läkemedel, läkarvård och landvård. Den allmänna försäkringens samlade utgifter kanför beräknas till ca 23 400milj. för folkpension och ATP och ca 15 600 milj. kr. för sjukförsäkringen, dvs. tillsammans i runt tal39 000 milj. kr. Kostnaderna fördelpensioneringen beräknas för de försia åren lill ca 400 milj. kr. och försäkringskassorna harfåll nya och omfatlande uppgifter genom de senasie årens reformbeslut. Förnästa budgetår tillförs verket 25 nya tjänster som 9 tjänsterdras in. Prop.1975/76:100 Bilaga 7 8 Målet för familjepolitiken är att genom ekonomisktstöd och social service skapa en god uppväxtmiljö för barnen och socialtrygghet för barnfamiljerna. En planmässig utbyggnad av barnomsorgen är f n.den viktigaste familjepolitiska frågan. Barnomsorgen föreslås nu bli en lagfäst uppgifl med skyldighet för kommunerna alt svaraför en planmässig utbyggnad. Måletskall vara atl - utöver den allmänna förskolan för sexåringar - bereda plals inom den kommunala barnomsorgenför alla barn i förskoleåldern lill förvärvsarbetande eller studerande föräldrar saml för barn med särskilda behov av slöd och stimulans så allefterfrågan på sådana platser kantillgodoses. Denna målsättning för samhällets barnomsorg, innefallande även fritidsverksamheten för barn i skolåldern,bör successivt uppnås i alla kommuner inom den närmaste tioårsperioden. En särskild proposition läggs fram ombarnomsorgens utbyggnad. a. en närmare redogörelse för enöverenskommelse mellan regeringenoch kommunförbundet om barnomsorgens utbyggnad . Överenskommelsen innebär all100 000 ny daghemsplalser och 50 000 nya plalser i friiidshem skall byggasunder . Härulöverberäknas en ökning av platslillgången i familjdaghem. Föratt ge kommunerna ekonomiska möjligheter altgenomföra ulbyggnaden av barnomsorgeninförs ell nytt stalsbidragssystem med väsentligt hipjda och värdebesländiga statsbidrag till kommunerna. Regeringen har beslulai alt tillfälligt höjaanordningsbidragen för byggande av daghem och friiidshem från 7 500 kr.per plats till . per plats från den Inovember 1975. Därigenom kan man fä igång etl ökat byggande av nya daghem och fritidshem. Fr. o. m. slopas detsärskilda anordningsbidraget och de ökade kapitalljänstkostnaderna för nytillkommandeplalser beaklas då i stället vidberäkningen av elt nytt driftbidrag. Driflbidragel för daghem höjs fr. o. m. den 1januari 1977 från nuvarande . per plals somtillkommer i nytillskott efler den 1januari 1976. För befintliga platser i daghem höjs driftbidraget lill 10 000 kr.för , . för och till . m. år1979. Driftbidragen lill fritidshem höjs från nuvarande . per plals som tillkommer i nytillskott efter den . Förbefintliga plalser i friiidshem höjsdriftbidragei till . för år1978 och till . För familjedaghemmen införs elt nyli grundbeloppsom ulgår ulöver nu gällande slalsbidrag av kommunens bruttokostnaderför verksamheten. Grundbeloppetutgår för barn i förskoleåldern med I . för , I . för år1978 och med . fr. o. m. . För barn i skolåldern utgårgrundbeloppet med hälften av det belopp som nämnts för förskolebarn. Prop.1975/76:100 Bilaga 7 9 Det nya statsbidragssystem som enligtöverenskommelsen införs den 1 januari1977 förslås finansierat genom en socialavgift från arbetsgivare ochegenföretagare. Den kommer för atl uppgå till I % av det avgiftsunderlag som gäller för deallmänna socialförsäkringsavgifterna. Förslag härom läggs fram iproposilionen om barnomsorgens utbyggnad. Det statliga stödet till kommunernas barnomsorg beräknas för nästa budgetår lill sammanlagt I 245 milj. kr. Vidare har på tilläggsbudget för innevarande-budgetår anvisatsytteriigare 200 milj. kr. för utbetalningav anordningsbidrag underår 1976. Härtill kommer statliga bostadslån till lokalerna från bosladshuvudtileln. Förslag om en kraftig ökning av utbildningen av förskollärare, fritidspedagogeroch barnskötare läggs fram från i en särskildproposition. Den allmänna förskolan för sexåringar hargenomförts . Kommunernahar därmed fått en lagfäst skyldighei all anvisa plats i förskola för alla barn i kommunenfrån höstterminen det år barnet fyller . Särskilda insatser skall vidtasför yngre barn, främst fyra- och femåringar, som av fysiska, psykiska, sociala, språkliga eller andra skäl har särskilt behov av stöd ochstimulans för sin utveckling. bedriverett omfatlandeuivecklingsarbele och försöksverksamhetinom förskoleområdet i anslutning lillde reformer som beslutats under densenasie tiden. Försöksverksamheten avser bl.a. utformningen avverksamheten inom den allmänna förskolan och daghemmen, utbyggnadsplaneringen samt den uppsökande verksamheienför barn med särskilda behov av stöd och stimulans. En särskild arbetsgrupp, barnomsorgsgruppen, harhaft i uppdrag all i anslutning till försöksverksamheten närmare utreda formerna förden uppsökande verksamheten förförskolebarnen och frågan om ansvaret för de handikappade barnensförskoleverksamhet. Barnomsorgsgruppen har också fått i uppdrag att göra enövergripande utredning rörande föräldrautbildning. Arbetsgruppen har redovisat en del av sitt uppdrag i betänkandet (SOU 1975:87) Samverkan ibarnomsorgen. Betänkandet remissbehandlas fn. Barnstugeulredningen lägger inom kon ibetänkandet (SOU 1975:94) Barns sommarfram vissa förslag beträffande formerna för den organiserade sommarbarnsverksamheten. ,vars uppgift är all belysa de långsiktiga förändringarna i barnenslevnadsförhållanden, har avlämnat en serie rapporter med en analysöver barnens levnadsförhållanden och pågående förändringar av dessa. Därigenom har skapats underiagför en bred åtgärds-inriktaddiskussion om de viktiga frågor som gäller barnens uppväxtmiljö. Genom de allmänna barnbidragen får alla barnfamiljer ett grundläggande ekonomiskt stöd. Barnbidragen utgår lillomkring I miljon barnfamiljer med ca1.8 miljoner barn . Barnbidraget höjdes från I . per barn och år. Anslagsbehovet för nästa budgetår beräknas därmed uppgå till 3 260 milj. kr., vilketinnebär en ökning med Prop.1975/76:100 Bilaga 7 10 285 milj. kr. i förhållande lillanslaget för innevarande budgetår. De inkomstprövade bostadstilläggen utgör ettbetydelsefullt komplement till barnbidragenför l\imiljer med lägre inkomster och familjer med fiera barn. Bostadstillägg utgår lill ca 500 000 familjer med omkring I miljon barn. De stalskommunala bostadstilläggen kannumera iftgå även lill låginkomsttagare ulan barn. Anslaget förbostadstillägg för barnfamiljer m. m. redovisas under bosladshuvudtileln. Den nya föräldraförsäkringen, som trädde i kraftden med enföräldrapenning på minsl . per dag, ger en betydligt förbällrad grundtrygghet för de grupper som tidigare haft detsvagaste försäkringsskyddet vid barnsfödelse. För dem som har sjukpenning över garantinivån utgår föräldrapenningen med samma belopp somsjukpenningen, dvs. Förälder som för omvårdnad av barnetminskar sill förvärvsarbete med hälfien har rätt lill halv föräldrapenning. Föräldrapenningen, som ärATP-grundande, innebär även ett betydelsefullt steg i strävanden förjämställdhet mellan kvinnor och män. Männen har möjlighet all med ersällning från föräldraförsäkringen slannahemma och vårda barnet efter dess födelse. Under delförsia verksamhetsåret log bara etlpar lusen män ul föräldrapenning men enligl föreliggande uppgifter ökarantalei successivi . Ersällningstiden för föräldrapenningen har från för-länglsfrån sex lill i anslulning lill barns födelse. Genom föräldraförsäkringen har också införts räll till sjukpenning vid vård av sjukl barn. Förvärvsarbelande föräldrar med barn har möjlighet alt perår och familj vara hemma och ta hand om sina barn när de är sjuka i hemmet ochi vissa fall då barnet vistas på sjukhus.Försäkringen ger också fadern möjlighet att använda dessa föratt la hand om barn i hemmet i samband med att ytterligare barn föds i familjen. utnylljade130 000 barnfamiljer rätten till sjukpenning för vård av sjukt barn. 1en tredjedel av dessa familjer har ocksåfadern ulnyitjal försäkringen. Dessulom har 25 000 fäder utnyttjat möjlighetenatl stanna hemma hos sill barn isamband med annat barns har redovisat ellulbyggnadsprogram för föräldraförsäkringenoch föreslagil att delta genomförs etappvis med början . Betänkandet från uiredningen harremissbehandlats under hösten 1975.I en särskild proposition senare under kommer all läggas fram förslag om en utbyggnad avföräldraförsäkringen fr. o. m. den . Förslagel avses innefatta en utökning av ersällningstiden vidvård av sjukl barn och en utvidgning aversättningsrätlen lill all gäl laäven vård av barn när ordinarie vårdaren är sjuk, besök i nom den förebyggandebarna vården saml föräldrarnaskontakter med förskolan. Vidare kommer atl föreslås Prop.1975/76:100 Bilaga 7 11 rälllill viss resekostnadsersättning förföräldrar vid besök hos sjuka barn på sjukhus.Utbyggnaden avses även omfatta en förlängning av ersättningstiden för föräldraförsäkringen då adoptivföräldrar taremot adoptivbarn under tio års ålder.Reformkoslnaden beräknas till sammanlagt ca 100 milj. kr. De totala kostnaderna för föräldraförsäkringensförmåner, inräknat de nämndareformerna,beräknas för nästa budgetår lill ca 1 500 milj. kr. Enligt de finansieringsreglersom gäller täcks av koslnaderna genom arbetsgivarenssocialförsäkringsavgifter och genom statsbidrag. Del utbyggnadsprogram för föräldraförsäkringen somredovisais av familjestödsutredningeninnefattar även en föriängning av ersällningstiden från sju lill för föräldrarsom stannar hemma i samband med barnsfödelse och införandet av en delföräldrapenning som därefter skall ge småbarnsföräldrar möjlighet all förkorta sin arbetsdag till sex limmar. Förslagels syfteär all ge föräldrarna ökade möjligheter att umgås med sina barn och atl begränsalånga vistelselider för barn i daghemmen. Det är därför en angelägen reform. Vid remissbehandlingen av utredningensförslag har bl. a. från lönlagarnas organisalioner framhållilsall ell beslut i denna fråga förutsätter alt de praktiska problemen påarbetsmarknaden kan lösas och allåtgärder kan vidtas föratt slå vakt om småbarnsföräldrarnas situation i arbetslivet. Som ell led i den fortsattabehandlingen av denna del av utredningsförslagethar regeringen efter överläggningar med lönlagarnas organisalioner beslutat tillsättaen arbetsgrupp med uppgift all närmare klarlägga de vidremissbehandlingen aktualiserade frågorna. Vårdbidraget lillföräldrar med handikappade barn i hemmet uppgår lill samma nivå som folkpensionen inkl. pensionsiillskoli. Vårdbidragei be-skattas som inkcmsl och blir ATP-grundande för den förälder som svarar föromvårdnaden av barnet. Möjligheterna att få vårdbidrag utvidgades den I juli1975. Beslut har också fattats om en kraftig höjning av vårdbidragens nivå den Ijuli 1976 i anslulning lill atlförtidspensionerna höjs. Vårdbidraget kommerdå atl ulgå av basbeloppet, vilket innebär . Barnpensionerna innefattar en garaniinivå på 40 %av basbeloppet i de fall då inte änkepension eller barnpension från ATP utgår. Genom bidrags-förskollen ges vidare ett ekonomiskt grundskyddför barn vars föräldrar leveråtskilda. Den ekonomiska tryggheten för dessa barn är därför inte beroende av den underhållsskyldige föräldernsförmåga att betala underhållsbidrag. Bidragsförskottet utgör avbasbeloppet och uppgår f n. lill 323kr. per årvid nuvarande basbelopp . m. ulgår bidragsförskott även lill barn som inle är svensk medborgare om barnet eller vårdnadshavaren sedan minst sexmånader vistas i riket. En överenskommelse har träffats mellansocialdepartementet och kommunförbundetom formerna för en överföring av administrationen av bi- Prop.1975/76:100 Bilaga 7 12 Enligtöverenskommelsen beräknas överföringen ske den . Förslag om delagändringar som behövs för allgenomföra dessa åtgärder kommer all läggas fram i en särskild proposition. Genom bosättningslånen underlättas möjligheternaför familjeratt ordna sin bosättning.Bosättningslån kan nu ulgå med upp lill7 . Förslag läggs fram om enreformering av bosättningslånen. Maximibeloppet för bosättningslånen höjs därvid till . De nya lånereglerna avses innefatta elt ökat socialthänsynslagande och en vidgning av den låneberättigade personkretsen.Handläggningen av bosättningslånen skall liksom nu åvila riksbankenmen ske i samarbete med kommunernas sociala organ. Samhällets åtgärder lör social service ochomvårdnad är av slor betydelse för deäldre. Del ökade antalet äldre i befolkningen gör del angelägel med en fortsallutbyggnad av denna verksamhet. Som elt led i ulbyggnaden infördes fr. o. m. nyastalsbidragsregler för den sociala hemhjälpen. De innebär allstatsbidrag fortsättningsvis ulgår med 35 "6 av kommunernas bruttokostnader för hemhjälpsverksamhelen. Samlidigl har bidragsunderlaget för hemhjälpen vidgats såall slalsbidrag lämnas inle bara förhemvårdare och hemsamariter uian även för särskilda kostnader som avser hår-och fotvård, badservice,maldislribulion, snöröjning och hemhjälpsledare.De nya bidragsreglerna för hemhjälpen förutsätts medverka till en ytteriigare utbyggnad av samhällets socialaåtgärder för äldre och handikappade. Ulbyggnaden av den sociala hemhjälpen till åldringar och handikappade har medfört alt antalet hjälpta personer ökalfrån ca 145 1965 till 1975. beräknas hemhjälpen omfatta över 350 000 personer. Dessutom pågår en utbyggnad även avandra åtgärder inom kommunernas öppna åldringsvård. Upprustningen av de äldres bostäder ingår som etl viktigtled i den öppna åldringsvårdensutbyggnad. Del statliga stödet i form av räntefria förbäll-ringslån ulgår frånanslag under bosladshuvudtileln. har sådana förbättringslån beviljats för ca 136 000bosläder. Del pågår också en utbyggnad av vårdmöjlighelemainom långtidssjukvården. Inom ramenför byggnadsregleringen har getts förtur ål ulbyggnaden av bl. a. långtids.sjukvården. Byggandet av sjukhem för långtidssjukvårdenhar underåren 1973-1975 omfuiai ca 70 sjukhem och beräknas - förutom modernare vård- och behandlingsmöjligheler -innebära etl nylillskoil med över 5000 vårdplalser. Underår 1976 byggs ytteriigare ca 2 000 nya vårdplatser för långtidssjukvården. Den pågåendemoderniseringen av ålderdomshemmenhar också lillförsäkralserforderligl uirymme inom ramen för bygg- Prop.1975/76:100 Bilaga 7 13 nadsregleringen.Del sammanlagda antalet plalser vidsjukhem och ålderdomshem uppgår nu lill över 110 000. En fortsall utbyggnad avlångtidssjukvården är en angelägenuppgift. Sjukhem med god personlig omvårdnad och hemsjukvården måstedärför ges förtur. Genom en pågående undersökning kartläggs deäldres situation då det gällersocial omvårdnad och andra levnadsbetingelser. Kartläggningen skall bl.a.gälla .samhällets möjligheter attunderlätta övergången och anpassningenlill livet som pensionär och att gede äldres tillvaro ett sådanl innehåll alt pensionsliden blir meningsfull och positiv. Den skall belysa hur en utbyggnad av vård och service kan genomföras för all svara mot de behov som följer av befolkningsutvecklingen och hur de äldre kantillförsäkras en social omvårdnad somär anpas.sad lillsamhällsförändringar, standardutvecklingoch pensionärernas förbättrade ekonomiska förhållanden. Sjukvården i vårt land befinner sig i etlutvecklingsskede som kännetecknas aven omfattande utbyggnad av den öppna hälso- och sjukvården och en ökad inriktning på förebyggande åtgärder.En betydande utbyggnad avvårdcentraler och andra former av närhelsservice inom disiriklsvården pågår i landstingen. hartillkommit närmare 100 vårdcentraleroch läkarstationer. omfattar landstingens planer ell 50-lalnya sådana anläggningar. Befolkningsutvecklingen med ett växande antalpersoner i högre åldrar slällerökadekravpåsjukvården.Långtidssjukvården och hemsjukvården liksom en god hälsoservice för äldre är därför angelägna uppgifter.