prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — omkommunfullmäktige i vad avser protokollföring, protokolls innehåll ochreservation. Bestämmelserna i 39 S andra stycket KL om justering av protokollavviker i fiera avseenden från reglerna för fullmäktige. Styrelsen behöverendast ulse en justeringsman. Vidare saknas bestämmelser om bl, a, underskriftav protokoll, I 41S KLS finns en särregel om protokolls innehåll. Den innebär genom en hänvisningtill 46 S 3 mom, KLS att föredragande borgarråds förslag alltid skall las in ikommunstyrelsens protokoll, när det avviker från styrelsens beslut. Ävenavvikande mening av borgarrådsberedningens ordförande skall antecknas iprotokollet, I 50S LL finns en hänvisning till 34 och 35 SS LL, där bestämmelser finns omlandstingets protokoll och om reservation. Reglerna om justering av protokollstämmer överens med vad som gäller för kommunstyrelsen med undantag av attjusteringsfristen har satts efter sammanträdel. del saknas motsvarighet till kravet att justeringen avlandstingets protokoll skall ges tillkänna i tidningar, I 50S LL föreskrivs att förvaltningsulskottets protokoll och övriga handlingarskall vårdas och förtecknas på del sätt som utskottet bestämmer. Hoskommunstyrelsen sker arkivvården enligt 40 S tredje stycket KL på ordförandensansvar, I 39S KL, 41 S KLS och 50 S LL finns också bestämmelser om rält för den som hartagit en avskrift av styrelsens protokoll all ulan avgift få avskriftensriktighet bestyrkt, Utredningenanser att bestämmelserna för kommunfullmäktige och land-tinget ombeslutsförfarandet, protokollföring och reservation m, m, i så storutsträckning som möjligt bör gälla också för kommunstyrelsen och förvaltningsutskottet.Huvudparten av de olikheter som föreligger mellan KL, KLS och LL i fråga omdessa regler har tagits bort i ulredningens förslag. Detta innebär störreenhetlighet också vad gäller kommunstyrelsen och förvaltningsulskoltet. Med denlösning som utredningen har valt i fråga om ordförandens ulslagsrösl vid likaröstetal i kommunfullmäktige behövs enligt utredningen den särskilda regeln i40 S KLS inte längre. Särregeln om borgarråds rätt att få sin mening antecknadi kommunstyrelsens protokoll bör enligl uiredningen, liksom enligt äldre rätt,kunna regleras i instruktion eller reglemente. Ordalydelseni 38 S KL och dess motsvarigheter i KLS och LL ger, framhåller uiredningen,vid handen att reglerna om beslutsförfarandet i den beslutande församlingenskall tillämpas fullt ut på kommunstyrelsen resp, förvaltningsulskottet.Utredningen anser att det inte finns någon anledning att låta kommunstyrelseneller förvaltningsutskottet använda omröstningsapparal. Att delta inle är avsettframgår enligt uiredningen, om ultrycket Prop.1975/76:187 458 "äga motsvarande tillämpning" byts ut mot"i tillämpliga delar". Likaså bör användningen av detta uttryckmedföra att bestämmelsen om att dagen för tillkännagivande av justeringen av landstingetsprolokoll skall kungöras i tidning inte gäller förvallningsutskottet. De ändringar i förhållande till gällande räll som i övrigihar föreslagits beträffande beslutsförfarandet och protokollföringen ikommunfullmäktige och landsting bör enligt uiredningen kunna tillämpas ocksåför kommunstyrelsens och förvaltningsutskottets del. Utredningens förslaginnebär bl, a, att justeringsfristen även för förvallningsutskottel blir tiodagar. Kompletteringar i fråga om justeringsförfarandet kan, tilläggeruiredningen, ske genom föreskrifter i reglemente. Utredningen föreslår alt samtliga bestämmelser om attprotokoll skall bestyrkas avgiftsfritt skall tas bort. Remissinstansernas kommentarer i anslutning till dennaparagraf gäller i första hand lidsfristen för justering av protokoll och ärlill övervägande delen kritiska, , , , ,, , och läns landstingskommuner anser attjusteringsfristen för förvalttiingsutskoitel och nämnderna bör vara densammasom för , dvs. , i stället somutredningen har föreslagit, läns landstingskommun påpekar att fristenf n, är . Erfarenheten har enligl landstingskommunen visat att dennatid behövs för utskrift och justering av protokoll, särskill mot bakgrund avatt justeringssammanträden som medför resor och tidsspillan vanligen undviksoch ersätts med att protokollet skickas till ordföranden och justeringsmannenför underskrift, och läns landstingskommuner menar allinget hindrar att den längre justeringsfrislen görs tillämplig även påkommunstyrelsen och de kommunala nämnderna. Länsstyrelserna i ,och saml Lindlngö, , , , E.slövs,Höörs, Lunds och kommuner anser också att jusieringsliden bör varafjorton dagaräven för kommunstyrelsen, Länsslyrelsen i påpekaratt det är en fördel om enhetlig justeringstid kan gälla för fullmäktige, styrelsenoch övriga nämnder, hänvisar till att mängden av ärenden harökat mycket kraftigt , framhåller att del ofla ärmycket tidskrävande att utforma och skriva ul slyrelsens protokoll, Gislavedsoch kommuner anser däremoi att justeringsfristen bör vara försåväl kommunfullmäktige som kommunstyrelsen, kommun föreslåratl frisleni båda fallen skall vara . Prop.1975/76:187 459 Enliglförsta slycket skall i fråga om beslutsförfarandet, protokollföring,protokollels innehåll, protokollsjustering, tillkännagivande omjustering ochreservation beslämmelserna för fullmäktige äga motsvarande tillämpning. Utöverordföranden behövs dock bara en justeringsman. Enligt uttrycklig föreskriftbehöver vidare tillkännagivande om justering inte införas i tidning. Någotsådant uttryckligt undantag har jag inte ansett nödvändigl i fråga omanvändning av omröstningsapparat, I sak stämmer innehållet i första styckettill största delen överens med vad utredningen föreslår. Med hänsyn till vadremissinstanserna har anfört har emellertid bestämmelsen i 30 S om altkommunfullmäktiges och landstings protokoll skall justeras dagarefler sammanirädesdagen gjorts tillämplig också i fråga om kommunstyrelsensoch förvaltningsutskottets protokoll. Bestämmelseni andra stycket om arkivvården har utformats efter samma grunder som regeln i32 S om vården av kommunfullmäktiges och arkiv. Hänvisningen lilldenna paragraf avser både de föreskrifter som kommunfullmäktige resp.landstinget skall utfärda och de särskilda föreskrifter för ochMalmö kommuner som Kungl, Maj:l har meddelat, Ienlighel med ulredningens förslag innehåller paragrafen ingen motsvarighetlill de nuvarande beslämmelserna om att prolokollsutdrag skall bestyrkasavgiftsfritt. Dennaparagraf innehåller bestämmelser om när handling skall anses ha kommit in tillkommunstyrelsen och förvaltningsutskottel och om delgivning medkommunstyrelsen och förvaltningsutskottet. Paragrafen motsvarar delar av 40 SKL samt 42 S KLS och 49 S första styckei LL. 140 S första styckei KL och 42 S första stycket KLS föreskrivs att kommunstyrelsenpå lämpligt sätt skall kungöra var framställningar till styrelsen tas emot, ILL saknas motsvarighet till denna regel. Bestämmelsema i 7 S förvaltningslagen,som reglerar frågan när handling skall anses ha kommit in till myndighet, ärenligt 40 S andra stycket KL, 42 S andra stycket KLS och 49 S första slycket LLtillämpliga i ärende hos kommunstyrelsen och förvaltningsutskottet, 1 40 Stredje stycket KL och 42 S iredje stycket KLS finns en bestämmelse om attkommunstyrelsens skriftväxling ombesörjs av ordföranden eller under hansinseende, Högsla domslolen har i en dom (Nytt juridiskt arkiv 1973 s,134) ansett att denna beslämmelse inte grundar behörighet för ordföranden attulan fullmakt föra kommunens talan Prop.1975/76:187 460 irättegång i allmän domstol, 1 LL finns ingen motsvarighet till bestämmelsen iKL om ordförandens ansvar för skriftväxlingen. Ensärskild fråga är vem som är behörig att på kommunstyrelsens ellerförvaltningsutskottets vägnar mottaga delgivning. Enligt 9 S delgivningslagen(1970:428) sker delgivning med annan juridisk person än staten genom atthandlingen lämnas till någon som har rätt att företräda den juridiska personeneller, om fiera är gemensamt behöriga, till någon av dem. Saknas behörigställföreträdare men finns någon som har rätt alt sammankalla dem som skall beslulai den juridiska personens angelägenheter, lämnas handlingen till denne.Delgivningslagen reglerar inte frågan om vem som är behörig ställföreträdareför olika juridiska personer. Ordföranden i kommunstyrelsen torde vara behörigatt mottaga delgivning. Kommun kan också utse t. ex. tjänsteman attmottaga delgivning. I40 S tredje stycket KL ges ordföranden ett särskilt ansvar för kommunstyrelsensarkivvård. Motsvarighet till denna bestämmelse saknas i KLS. Enligt 50 S fjärdeslyckel LL bestämmer förvallningsutskottet hur arkivvården skall skötas.Bestämmelserna om arkivvård har behandlats i specialmotiveringen till 45 S- Uiredningenanser all bestämmelserna i och KLS om skyldighel för kommunstyrelsen attkungöra var framställningar till styrelsen tas emot kan slopas. Sådanabestämmelser saknas för förvaltningsulskottet och del har inte inneburit någonolägenhet, framhäller utredningen. Man kan enligl utredningen räkna med attkommunmedlemmarna på annat sätt kan få information om kommunstyrelsens adress, Uiredningenföreslår däremot att hänvisningen lill bestämmelserna i 7 S förvaltningslagenom när handling skall anses ha kommii in tas in i den nya kommunallagen. Enallmän regel i kommunallagen om behörighet för ordföranden all företrädakommunen i alla lyper av mål skulle enligt uiredningen vara principielltbetänklig och få konsekvenser som skulle vara svåra att överskåda. Enligt 30 Sförsta stycket d KL ligger det i kommunstyrelsens hand att bestämma vem somskall föra kommunens talan. Regeln om kommunstyrelsens skriftväxling börenligt utredningen inte ha någon självständig funktion som grund för behörighelatt företräda kommun i process. Utredningen anser alt det inle heller finnsnågra andra skäl att behålla regeln. Eftersom ordföranden har ansvaret förprotokollföringen, är det enligt utredningen naturiigt att han också svararför utgående expeditioner från styrelsen. Någon lagregel om ansvaret förskriftväxlingen behövs därför inte i kommunallagen. Däremot är det enligtutredningen säkerligen nödvändigt alt i reglemente närmare ange vem som skallunderteckna styrelsens handlingar och sköta expedieringen. Prop.1975/76:187 461 Ifråga om vem som är behörig att mottaga delgivning på kommunens resp. landstingskommunensvägnar kan, framhåller utredningen, en klargörande regel behövas ikommunallagen för att rättsförluster skall kunna undvikas. Huvudregeln enligtutredningens förslag är att delgivning sker med styrelsens ordförande. Äventjänsteman bör dock enligt utredningen genom reglemente, instruktion ellersärskilt beslut kunna göras behörig att mottaga delgivning. Iparagrafen, som har utformats i enlighet med utredningens förslag, finns dds enhänvisning lill 7 S förvaltningslagen, dels en föreskrift om alt delgivningsker med styrelsens ordförande eller med den som enligt reglemente, instruktioneller särskilt beslul är behörig att mötlaga delgivning. Dennaparagraf innehåller bestämmelser om reglemente och delegation. Den motsvarar 43S KL, 48 S KLS och 52 S LL. Reglementeför kommunstyrelsen är enligt 43 S KL inte obligatoriskt. Skyldighet att antareglemente föreligger dock om kommunen vill centralisera medelsförvaltningentill kommunstyrelsen eller ge kommunstyrelsen ddegationsräll. Frågor som rörmedelsförvaltningen har behandlats i specialmoliveringen till 36 S- Dämtöverlår, i den mån inle särskilda bestämmelser finns i KL, reglemente innehållaföreskrifter om hur kommunstyrelsen skall utöva sina befogenheter och fullgörasina åligganden (43 S tredje stycket KL), 1 förarbetena ges fiera exempel påvad ett reglemente kan innehålla. En av reglementets uppgifter är all klargörai vilka avseenden kommunstyrelsen har behörighet och befogenhet att företrädakommunen. Reglementet kan vidare vara en arbetsordning för kommunstyrelsen ochinnehålla en uppräkning av kommunstyrelsens uppgifter inom såväl denkommunallagsreglerade som den specialreglerade förvaltningen. Bestämmelserna iKL om kommunstyrelsens organisation och arbetsformer är tvingande, om inleannal framgår av lagen. De kan därför inle ändras genom föreskrifter ireglemente. har utarbetat normalreglementen förkommunstyrelsen. Om kommunstyrelsen avviker från vad kommunfullmäktige har föreskriviti reglementet kan della föranleda att det avvikande beslutat upphävs efterbesvär, Ikommun med drätselnämnd är gemensamt reglemente för kommunstyrelsen ochdrätselnämnden obligatoriskt (49 S KL), Bestämmelsen saknar numera betydelse,eftersom drätselnämnd finns endast i . 1975/76:187 462 Kommunfullmäktigei måste enligt 48 S KLS anta reglementen för kommunstyrelsen,borgarrådsberedningen och drätselnämnden. Enligt 41 S femte stycket LL ärlandstinget skyldigt att anta reglemente för förvaltningsutskottet, I fråga omreglementets innehåll gäller enligt 52 S fjärde stycket LL väsentligen sammaregler som för kommunstyrelsen enligt 43 S tredje stycket KL, Vissa särskildabeslämmelser i 52 S LL redovisas i det följande. Enligt 43 S KL fårkommunfuflmäktige i reglemente för kommunstyrelsen besiämma att styrelsen skallha rätt alt uppdra åt avdelning som beslår av ledamöter eller suppleanter istyrelsen, åt ledamot eller suppleant eller åt tjänsteman hos kommunen att påstyrelsens vägnar fatta beslut i vissa grupper av ärenden. Dessa ärendensbeskaffenhet skall anges i reglementet. Enligt förarbetena till KL ärdelegation avsedd att användas främst i rutinärenden (prop. 1953:210 s. 120).Endast én grupp av ärenden är dock uttryckligen undantagen från delegation,nämligen framställningar och yttranden lill fullmäktige. Kommunstyrelsenbeslutar själv i vilken utsträckning den delegationsrätt som fullmäktige harmedgett skall utnyttjas, Beslul som har fattats med stöd av delegation skallanmälas vid styrelsens nästa sammanträde, Besvärsliden räknas då föranslaget av protokollet från det styrelsesammanträde där beslutet anmäldes. Omden eller de som har fattat beslutet har fört eget protokoll och har anslagitjusteringen av protokollet, löper däremoi besvärsliden från den anslagsdagen.Delta gäller kommunalbesvär, 1 fråga om beslut som överklagas genomförvaltningsbesvär räknas besvärstiden som vanligt från den dag när detdelgavs med den berörda parten, Delegationsbeslämmdseni 48 S KLS avser såväl kommunstyrelse som drätselnämnd men skiljer sig i övrigtinte i sak från bestämmelsen om delegation i 43 S KL, finns en delegationsregel i 52 S iredje slycket LL, Denskiljer sig från bestämmelsen i KL därigenom att yttrande till inteuttryckligen undantas från delegation. Vidare får genom reglementetge även avdelning av utskottet befogenhet att uppdra å annan att fatta beslulpå avdelningens vägnar. Gällandelagstiftning medger inte blandad delegation,dvs. att beslutanderätt delegerastill förtroendeman och tjänsteman gemensamt. Delegation till två eller fieratjänstemän i förening är inte heller tillåten. De organ eller personer tillvilka delegation har skett kan inte genom s, k, vidaredelegation i sin turöverföra beslutanderätt till någon annan. Landstingetfår enligt 52 S första stycket LL i reglemente för förvaltningsutskottetbestämma om och i vilken omfattning förvaltningsutskottets uppgifter skallfördelas på två eller flera särskilda avdelningar av utskottet. Om utskottetskall vara uppdelat på avdelningar, kan i reglementet föreskrivaatt dessa avdelningar skall utses av genom särskilda val. Föravdelning gäller i huvudsak samma bestämmelser om verksamhetsformerna som förförvaltningsulskoltet. Prop.1975/76:187 463 påavdelningar har skell, ankommer del på det samfällda utskottet alt utarbetaförslag till budget och att ha inseende över sjukvårdsstyrelsens verksamhet.Numera har endast landstingskommun förvaltningsutskottet delatpå självständiga avdelningar. Kommunstyrelsenkan inte delas upp på självständiga avdelningar av det slag som enligt 52 S LLkan förekomma i förvallningsutskottet. Det finns visseriigen inget hinder motatt särskilda avdelningar inrättas för beredande och verkställande uppgifter.Enligt 43 S KL kan'också beslutanderätt delegeras till en sådan avdelning.Denna har emellertid inte någon självständig beslutanderätt som härieds direktfrån reglementet, Skyldighetenatt anmäla beslut som har fattats efter delegation bör enligt utredningenomfatta samtliga sådana beslut. Denna skyldighet är motiverad av dendelegerande nämndens kontroll- och informationsbehov och av kommunmedlemmarnasoch de direkt berördas intressen. Antalet ärenden som beslutas efter delegationär, framhåller uiredningen, myckel stort. Anmälningsskyldigheten bör därförkunna fullgöras, förutom vid nästa nämndssammanträde, genom exempelviskvartalsvisa redogörelser till nämnden. Det bör enligt utredningen ankomma påden delegerande nämnden alt bestämma hur anmälningsskyldigheten skallfullgöras. Påbedömningen av anmälningsskyldighetens utformning inverkar enligt uiredningenbl, a, besvärsreglerna, 1 de ärenden där kommunalbesvär kan komma i fråga börenligl utredningen anmälningsskyldigheten fullgöras på samma sätl som ,dvs, anmälan bör ske vid nämndens nästa sammanträde. Sker sådan individuellanmälan, bör beslutet inte tas in i särskilt protokoll och anslås utanbesvärstiden bör tå löpa från det att nämndens protokoll blir anslaget. Beslutdär förvaltningsbesvär kan anföras eller där överklagande inle kan antas varaaktuellt bör kunna redovisas kvartalsvis för nämnden. För att besluten snabbiskall vinna laga kraft bör de tas upp i särskilt protokoll som anslås.Uiredningen föreslår dock inle någon obligalorisk protokollföring av beslulsom har fatlats med stöd av delegation. Uiredningenanser alt det av lagen klart bör framgå vilka ärenden som måste tas upp avkommunstyrelsen resp, förvaltningsulskottet samfällt. Dit hör enliglutredningen framställningar eller yttranden till kommunfullmäktige ellerlandstinget. 1 fråga om yttranden till statlig myndighet uttalar uiredningenalt ett generellt förbud mot delegation skulle föra för långt, Uiredningenpåpekar att del redan nu är tillåtet alt i viss omfattning delegera sådanaärenden. Utredningen konstaterar att av allmänna processuella grundsatserföljer att yttrandena över besvär bör avges av den som har fattat det beslutsom har överklagats. Yttranden som förvaltningsulskottet på grund av sittställföreirädarskap avger med anledning av besvär över beslul börenligt utredningen också avges av utskottet samfällt. Prop.1975/76:187 464 Medtanke härpå föreslår utredningen att yttranden över besvär lår avges endast avkommunstyrelsen eller förvaltningsutskottet samfällt. resp, beslul all delegation fär ske behöverplaceras i reglemente eller inte kan enligt utredningen diskuteras.Utredningen anser att del stämmer bäst överens med principen om största möjligafrihet för kommunerna och landstingskommunerna att själva bestämma sinaverksamhetsformer att inte kräva föreskrift i reglemente. Delegationsrättenbör därför enligl utredningen kunna regleras antingen i reglemente eller genomsärskilt beslut av kommunfullmäktige resp. . Vadgäller frågan om rätten att bilda självständiga avdelningar inom förvallningsutskoltetframhåller utredningen alt landstingskommunerna själva successivt har gått fråndenna organisationsmodell. Om man inte har anledning att räkna med en återgångtill uppdelning av förvaltningsutskotten, bör man inte behålla en särregel somgör della möjligt. Vad gäller kommunema visar utvecklingen knappast altkommunstyrelsen kan behöva delas upp. Utredningen föreslår därför att någonmotsvarighet till om självständiga avdelningar inomförvaltningsutskottet inte tas upp i den nya lagen. För att inte organisationeni landstingskommun, som f n, har delat förvaltningsutskott,skall behöva rubbas föreslår utredningen särregler i övergångsbestämmelsema. Vidbedömningen av frågan om reglemente bör vara obligatoriskt eller inte utgårutredningen från att samma lösning skall kunna väljas för kommunstyrelsen ochförvaltningsulskottet. Om möjligheten att inrätta självständiga avdelningarinom förvallningsutskottet tas bort i enlighet med utredningens förslag,faller också det särskilda motivet för obligatoriskt reglemente förförvaltningsutskottet, I fråga om kommunerna medför KL:s krav att bestämmelserom centraliserad medelsförvallning och delegation skall tas in i reglemente ipraktiken att fiertalet kommuner tvingas att anta reglementen. Med den lösningsom utredningen har föreslagit beträffande centraliserad medelsförvaltningbehöver frågor som rör medelsförvaltningen inte regleras i reglemente, 1 frågaom delegation innebär utredningens förslag valfrihet för kommunerna ochlandstingskommunerna på denna punkt. Eftersom bestämmelsema om drätselnämndföreslås utgå, faller också kravei i KLS på gemensamt reglemente förkommunstyrelsen och drätselnämnden. Likaledes saknas enligl uiredningenanledning att behålla särregeln i KLS om obligatoriskt reglemente förborgarrådsberedningen. Utredningenframhåller att föreskrifterna i den nya kommunallagen om kommunstyrelsens ochförvaltningsutskottets organisation och verksamhetsformer å andra sidan iallmänhet behöver kompletteras genom bestämmelser i reglemente. Man haranledning alt räkna med all praktiskt tagel samtliga kommuner ochlandstingskommuner kommer att behöva reglemente för kommunstyrelsen resp,förvaltningsulskottet. Det ligger enligt utredningen dock bäsl i linje medprincipen om kommunernas och lands- Prop.1975/76:187 465 tingskommunernafrihet att själva gestalta sina organisations- och verksamhetsformer att desjälva lår avgöra formen för regleringen. Utredningen har därför stannat vidatt inte föreslå någon bestämmelse om att reglemente måste antas. Medanledning av utredningens förslag att yttrande över besvär skall lå avgesendast av kommunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet samfällt framhållerlänsstyrelsen i att den eller de som har fattat ett överklagatdelegationsbeslut även bör lå yttra sig i ärendet. hänvisar tillutredningens uttalande att det följer av allmänna processuella grundsatser attyttrande över besvär bör avges av den som har fattat det beslut som haröverklagats. Fleraremissinstanser uppehåller sig vid ulredningens förslag angående anmälan avbeslut som har fattats efter delegation. De fiesta godtar förslaget men någraremissinstanser gör vissa anmärkningar i fråga om anmälningsskyldighetensomfattning. framhåller alt varje ärende skall anmälas. Denbestämmelse som utredningen föreslår kan ge upphov till missuppfattningenattkommunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet även får bestämma i vilkenomfattning delegationsbeslut skall anmälas. i län ochKumla kommun delar uppfattningen att anmälningsskyldigheten bör omfattasamtliga beslut som fattas efter delegation, läns landstingskommunanser att utredningens uttalanden inte är hell invändningsfria. Det är enligllandstingskommunens mening inte praktiskt att det vid varje beslut som harfattats med stöd av delegation skall bedömas om det finns risk för att beslutetkommer att överklagas och om beslutet således skall justeras och anslåssärskilt samt anmälas individuellt. Landstingskommunen konstaterar emellertidatt det måste stå den delegerande nämnden fritt att bestämma vad som skallgälla i dessa hänseenden. anser att i lagen bör anges dentid inom vilken besluten skall anmälas. kommun anser att bestämmelserom delegation bör redovisas i reglemente för kommunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet,om reglemente utfärdas. Länsstyrelseni anser att övervägande skäl talar för att reglemente bör varaobligatoriskt. Ett krav på reglemente skulle knappast vålla någon direktolägenhet för kommunerna och landstingskommunerna. framhållerattkommunmedlemmarna genom reglementet lår en översiktlig redovisning av hurbefogenheterna är fördelade mellan fullmäktige och styrelsen. anser att vad utredningen har anfört talar för att reglemente börvara obligatoriskt. läns landsUngskommun konstaterar att betydelsenav reglementen och instruktioner ökar genom att kommunallagen utformas som enramlag. Landstingskommunen ifrågasätter om inte detta bör leda till attreglemente skall vara 30 1975/76. Prop.1975/76:187 466