prop · FY0381 · 1975-12-31 00:00:00 — Under verksledningen är verksamheten uppdelud på fyruavdelningar, nämligen driftavdelningen, luftfurlsinspektionen, ekonomiuvdelningenoch adniinislralivu avdelningen. Underdriftuvdelningen finns för luftfartsverkets markorganisation avseendeflygplats- och flygtraflkledningsljänsterna m. m. fem flygplatsför- valtningar,under vilka de i del föregående nämnda flygplatserna sorterar. Speciellt för flygtrafikledningstjänslengäller en regional indelning av luftrummet i fyra flyginformiUionsregioner.För resp. region finns en ansvarig chef som har etl samordnings-och uppföljningsunsvarförflygtraflklednings-tjänsleninom regionen. Förden regionala verksamheten under luftfarlsinspeklionen finns en be-siktningsorganisalionuppdelad på fyra besikiningsområden. Därjämte finns etl besiktningskonlor förSAS svenska region. 1 udminislrativl hänseende är besiktningschef knuten lillresp. Genomde beslut som fattades av riksdag (prop. 1973:27, TU 1973:12, rskr1973:160) kommer luftfartsverket all tillföras nya arbetsuppgifter. Därmedkommer också vissa ändrade förutsättningar att gälla för verkels organisation.Besluten innebär alt de nuvarande civila och mililära flygtraflkledningsorganisutionernaskall sammanföras i en gemensam organisation, som inordnas i luftfartsverket. skall också föras huvuddelen av den teletekniska tjänst för civilluftfart som f. n. handhas av televerkel och delar av motsvarande ijänsl förmilitär luftfart som handhas av . Somen utgångspunkt för besluten i dessa organisatoriska hänseenden låg riksdagensprincipiella ställningstaganden i fråga om del framtida flyg-trafikledningssystemetsstruktur. Sålunda beslöt riksdag också att den fortsatta utvecklingenav flyglrafikledningssystemet skall inriktus på övergång lill s. k. yliäckande flygkonirollenligl den principmodell som presenterats av flyglraflkledningskoniniillén(betänkandet Flygtrafikledning 1980, System och Organisalion, Ds K 1971:2). Enligldenna modell skull luftrummet orguniserus som eu över en viss flyghöjd yliäckandeflygkonirollområde, dvs. allt luftrum över en viss flyghöjd kommer ull varu konirollerutluftrum. Lundei indelas i två flyginformutionsregioner, en för landets södruoch en för landets norru delar med områdeskontroller i Slurup (ACC-Syd) och iLuleå (ACC-Nord). Med hänsyn lill de olikartade traflkniönstren i landets södraresp. norra delar har det förutsatts alt kravet på yliäckande kontroll främslaktualiseras i den södra delen, i norr begränsat av éfN, dvs. i höjd med . Riksdagenförutsatte vidare all de närmare organisatoriska konsekven-sernu av den nyaintegrerade flygtrafikledningsorganisutionen skulle bli föremål för särskildutredning. 1 propositionen angavs vi.ssa grundläggande frågor m. ni. som en sådanutredning borde behundlu. Denutredning som mol denna bukgrund tillkallades - luftfartsverksulredningen -hur lugl fruni förslag till ny orgunisalion för luftfurtsverkei saml iunslutning härtill speciellt behundlut de orgunisutorisku frågor somsammanhänger med integrationen av de nuvarande civila och mililäru fiyg-irafikledningsorganisationernasunil överförandel lill verkel uv nya arbetsuppgifter från flygvapnet,och . Isin analys av luftfartsverkets verksamhet hur ulredningen funnil ull dennakun indelas i produklionsfunktioner, myndighetsfunktioner och administrativafunktioner. För dessa funktioner gäller oliku förutsättningar som gervägledning för organisationens uppbyggnad och inriktning i stort. Det till luftfarlsverkelsekonomiska mål relaterade affärsmässiga uppträdandet får sålunda ett meraframträdande uttryck beträffande flygplats- och fiyglrufikljänsierna, vilkaområden utgör verkels egentliga produklionsfunktioner. Förmyndighetsfunktionerna - nygsäkerhetsuppgifterna och myndighetsuppgifterna påirafikonirådet-gällerandraförutsättningar,eftersom dessa vä.sentligen styrs genom överordnade förfatlningaro. d. och är förenade med legalu sänktionsmedel. De administrativa funktionernaslutligen verkar internt för organisationen i dess helhet med uppgifter avstyrande och stödjande karaktär. Utredningenhar byggt upp organisationsförslagel med ulgångspunkl i de oliku slug avtjänster luftfartsverket producerar. Den organisatoriska lösningen har tagitsikte på atl samla verksamheter med gemensamma mål. Utredningens förslag byggerpå principen om ett långt drivet verksamhetsgrensansvar i förening med delegeringdär så är möjligl till lokal nivå i organisationen. Mot denna bakgrund har ulredningenföreslagit, all planerings- och ekonomiarbele saml personaladminislralionskall i slörsla möjliga ulslräckning spridas i organisationen på såväl ceniralsom lokal nivå. De ceniralaadminislraliva enheterna ges i förslagel ansvar för verks-övergripandemålfrågor, styrningssystem, samordning och slöd inom organisationen. Utredningenföreslår atl verkets båda egentliga produktionsområden, flygplats- resp.flygtrafiktjänst, samlas i var sin organisatoriska gruppering. Inom flygplatsljänstenföreslås en långtgående delegering lill lokal verksamhets-nivå. Nuvarande regionulamellannivå - flygplalsförvaltningarna - föreslås utgå. Inom flygtrafiktjänstenanser ulredningen förutsättningarna för en delegering inte vara lika stora. Dennuvarande regionala mellannivå som representeras av cheferna för flyginformalionsregionernu,C FIR, föreslås dock ulgå. Ocksä inom den organisatoriska gruppering somhandhar verkets övergripande flygsäkerhetsfunktioner, luftfartsinspeklionen,förutsätts ökad delegering från central nivå till de regionala orgunen. Utredningensorgunisationsförslag innebär all verksamheten indelas i sex orgunisutoriskublock, nämligen på centrul nivå huvudenheter för flygpluts-tjänsi.flygirafikljänsl,flygsäkerhetsuppgifter (luflfarlsinspeklion), iransporl-och planeringsfrågor,ekonomifrågor och adminislraliva frågor. De lokala flygplatserna resp. lokala flyglrafikledningsorganenföreslås sorlera direkt under cheferna för huvudenheterna för flygplats- resp. flygtrufikljänsi.På sammu säu föreslås de regionala besiklningskonioren direki underställdachefen för luftfarlsinspeklionen. Flyglrafikledarskolan i föreslås ingåi huvudenheten för flyglraflkljänslen. En tablå över organisationen åierflnns ibilaga 2 lill detta regeringsprolokoll. Vadgäller de speciella frågor som sammanhänger med flygvapnets in- flytandei verkets nya organisalion och formerna för forlsall samverkan i denintegrerade flygtraflkljänslen anger luftfarlsverksulredningen huvuddragen ien överenskommelse som bör träffas mellan purternu för reglering av berördafrågor. På lokal nivå föreslås under en övergångstid de lokala flyglrafikledningsorganen[ATS-orgunen] vid militära enheter vuru underställda floltiljchefen som i sinlur i fredsmässiga, fuckmässiga trafikled-ningsfrågor förutsätts lyda underluftfartsverket. Utredningenanger också riktlinjer för fördelningen uv arbetsuppgifter mellan försvaretsmaterielverk och luftfartsverket med avseende på den s. k. teletekniska ijänslen. Genomförandelav den nya orgunisutionen föreslår ulredningen ske i två etapper, den enu medbörjan under senure , den undra - avseendeöverföringen tillluftfartsverket av flygtruflkledningsljänslen från försvaret - per den 1 juli1976. Luftfartsverksutredningensförslug i fråga om luftfartsverkels nya orgunisalion har i sinu huvuddrug godlugitsuv flertalet uv remissinstunsernu. Synpunkter på deluljer i organisulionens uppbyggnudoch arbetsfördelning mellan olika organisatoriska enheter liksoni på vissufrågor rörunde de administrativa systemen hur framförts från en del håll. Defrågor som avser konsekvenserna av integrationen av den civilu och mililäru flyglraflkled-ningstjänstenhar likaledes berörts, framför alll av de myndigheter som representerarförsvuret. Ilikhet med flertalet remissinstanser unser jag mig kunnu tillslyrku den organisationsstrukturutredningen föreslagit. Den föreslagnu indelningen i huvudenheter med tillhörandelokala/regionala organ skapar, enligt min bedömning, förutsättningar för en klarfördelning av ansvar och befogenheter inom orgunisutionen och befrämjar därmeddess effektivitet. De principer i fråga om rollfördelningen inom organisulionensom ulredningen hur förordal bör enligl min mening med fördel kunnu läggas tillgrund för organisationens vidareutveckling. Jag vill också tillägga utt orgunisulionsstrukturensklaru återspegling uv de olika uppgifler verket har ull fullgöra inom ramenför det övergripande flygtransportsystemet bör främju en änduniålsenligutveckling uv luftfurtsverkets verksamhet. Förslagelom inrättande uv en särskild huvudenhet för transport- och planeringsfrågor harägnuts betydande uppmärksamhet blund remissinstunsernu, uv vilku flertalet ställtsig positivu lill förslaget. Jag delar utredningens uppfattning om behovet avall på angivet sätt organisatoriskt sammanföru verkets olikamyndighetsuppgifter på trafikområdet i en huvudenhet och att lill denna föra -förutom beredskapsplanläggningsfrågor - även övergripande pluneringsfrågoravseende flygtransportseklorn i dess helhel. De närmare sambunden niellunplaneringen inom den nya huvudenheten och övrig planering inom verkel får detankomma på luftfurtsverkei att klariägga i del fortsatta arbetet med enskildheternai den nya organisationen. och anser ull - förutom föreslugna sexhuvudenheter - en särskild huvudenhet bör inrättas för de centrala personaladminislralivafunktionerna. Även jag vill på del säll dessa remissinstanser har gjortunderstryka den betydelsefulla roll de personu-ludminisiraliva frågorna måslefå i den nyu organisationen. I en sunilud värdering av den ceniralapersonalfunktionens roll och dess samband med andra funktioner anser jag dockför min del att utredningens förslag väl bör kunnu lillgodose kraven på enaktiv personaludministrutiv funktion i verket. Inle minst viktigt därvid är denmöjlighet som orgunisalionslös-ningen ger tor en nära samverkan mellan PA-funklionenoch verkels administrativa rationaliserings- och organisutionsulvecklingsurbele.Jag flnner sålunda avgörande skäl tala för alt biträda utredningens förslag omen huvudenhet med samlut ansvar för angivna frågor. Utredningensförslag till arbetsfördelning niellun huvudenheterna anser jag väl ägnut attligga till grund för den närmure utformningen UV organisulionen. I urbetelhärmed, vilkel del ankommer på luftfurtsverkei sjulvl alt ulföra, bör dockpraktiskt motiverade mindre avvikelser från förslaget kunna medges. Detankommer på luftfartsverket att - i förekommande fall efler sumråd med chefenför flygvapnel - ulformu deialjorg anis a tionen. Härvidlag synes utredningensforslag i stort utgöra en god grund. Luftfartsverksulredningenhur efterslrävul orgunisulionslösningur som medger en så långtgående delegeringuv beslulsfuttundet som möjligt. Jug unser utt förslugel - bl. a. genom den orgunisutoriskuindelningen i verk-sumhelsgrenur - skupur sådunu möjligheler och vill betonuungelägenheten UV att verket i sitt fortsatta orgunisutionsarbele med kruft inriktarsitt urbete på ull förverkliga inientionernu bakom förslugel. Luftfurtsverkeihur också i sill remissytlrunde förklurut att förslagel och inientionernuöverensstämmer med den grundsyn som verket dokumenterat i en internpromemoria avseende verkets orgunisutionspolicy. Förslugelull för flygplatsljänsten slopu nuvarunde region ulu mellunnivå - flygplutsförvultningurnu- och i stället låtu de lokala flygplatserna vara direki underslälldu chefenför huvudenheten hur i princip godtugiis uv flertulel remissinstunser.Emellertid unses i all-niunhel utt de resursmässigu konsekvenserna av förslagetmåsle beuklus. u. hur stulskonloret nienul ull vid omorgunisutioneningående studier måste ägnus dessa. Det är också närmusl den osäkru resursuspektensom har förunlett luftfurtsverkei ull föreslå vissa komplellerunde utredningarinnan beslul fattus. anser verkel det möjligl ull byggu vidure påen delegering från den regionala nivån till den lokala. Jagvill för egen del frumhållu utt förslugel totalt setl inle flr ledu lill ökulresursbehov. Jug unser emellertid ull den angivna principen om de lokala flygplutsernusslällning bäst svurur mol den grundläggande syn på delegering uv unsvur ochbefogenheter i organisulionen, vurpå del fö- Delbör enligt min mening finnas möjlighet att med bibehållande av fördelarna idagens organisalion såvitt gäller gemensamt resursutnyiijunde uppnå deneftersträvade förstärkningen av de lokulu flygplutsernus ställning vad uvseransvar och befogenheter. Dessa möjligheler måste emellertid närmare klargörus,vilket bör ankomma på luftfartsverket i del fortsatta arbetet. Försl därefterkan den regionala organisationen slutligt avvecklas. Under förutsättning allriksdagen inle har något ull erinra häremot bör det fä un-konimu på regeringenall - efter fortsall ulredningsarbele inom luftfarlsverkel - ta slutligställning lill härmed sammanhängande frågor. anfört om flygtrufikljänstens lokulu organisalion och luftfarisinspeklionensregionala besiklningsorganisation- och som remissinstanserna i allmänhet inlehaft någoi all erinra mot - ansluter jag mig till. Jag övergår så till attbehandla de frågor som ulredningen aktualiserat med unledning av den föreståendeintegrationen av de civila och mililära flygtrafikledningsorganisa-tionerna.Jag får därvid erinra om atl frågan om riktlinjerna för samverkan ochansvarsfördelning mellan dels lufifartsverkei och chefen för flygvapnel, delsluftfartsverket och ingående be-hundlades i prop.1973:27. 1 förstnämnda hänseende framhöll jag, alt ett säkerställande avchefens för flygvapnel inflytande borde kunna ske genom representation iluftfartsverkets styrelse och genom fasta regler- i grunden bestämda avregeringen - för samarbetet niellun luftfarlsverkel och flygvapnet. En viktigförutsättning var härvid, atl flygtrafiktjänsten på ceniral nivå handhas av ensärskild huvudenhet, skild från verkets marktjänst frågor. Av väsentUgbetydelse ansåg jag också vara atl del på ledande och handläggande nivåer idenna huvudenhet finns personal med fackkunskap om flygvapnets speciellaförhållanden. När frågor rörande flygtrafiktjänsten behandlas pådirektionsnivå borde också sådan fackkunskap flnnas företrädd. 1 övrigt borde flygoperalivpersonal ur försvarsmakten kunna avdelas för tjänstgöring vid verkel. Ansvaretför flygtraflkljänslen förutsutte jug böra överföras till försvarsmakten vidallmän mobilisering eller annan tidpunkt som anges av regeringen. Utredningenhar såvitt gäller samverkan mellan luftfartsverket och chefen för flygvapnel påövergripande och ceniral nivå helt byggt sina förslag på de riktlinjer, vilka jaghär refererat och vilka hur anslutit sig till. Förutom vad som följerav nämnda ställningstagande har ulredningen också föreslagit ålgärder för altsäkra utt chefen för flygvapnel bibehåller den fackompeiens i flyglrafikledningsfrågorsom behövs på ceniral nivå. Utredningens förslag lill organisation av flygtrafikledningstjänslenhar i denna del godtagits uv överbefälhavaren, som dock inte velat tu ställningi fråga om dimensioneringen av den personal som förutsatts avdelad förtjänstgöring vid luftfartsverket eller i flygstaben. Ävenjag ansluter mig till utredningens förslag i denna del. Jag anser också ull deförslag lill disponering av mililär personal och flygtrufikled-ningskonipetenl personuli luftfurtsverkei resp. flygstaben i princip är väl avvägda. Givetvis skall enomprövning kunna ske i ljuset av vunna erfarenheter av sumverkun. Vud gäller den lokala verksamheisnivånhur ulredningen funnil uti flygtrufikledningstjunstens starka integration medbl. a. den militära fiygtjänsien gör del nödvändigt all en sammanhållandeledning av flygförbandens verksarnhel iryggas och all förbandsorganisationenutformas så utt den skupur enkla och snabba ordervägur. Ulredningen anser all kruvenkun tillgodoses genom ull luftfurtsverkets irufikledningspersonal ställs lill förbundschefensförfogande utt ingå i förbundets organisalion. Härvid förutsätts ATS-organet iydudirekt under förbundschefen. Förbandschefen sorterar i sin tur direkt underluftfartsverkels centralu orgunisulion på mol-svarunde säll som gäller för chefför flyglrufikledningsorgan vid civil anläggning. Utredningen konstaterar ullförslaget inle innebären så långtgående integration som prop. 1973:27 ger förulsällningurför och all det därför får ses som ett första steg mot en totalt summunhällenorganisation för flyg-trufiktjänslen. En översyn av förslaget i dennu del bör enliglulredningen görus med syfte atl klarlägga möjligheternaull uppnå en för flygtrufiktjänsten i dess helhet enhetlig organisation. Förslugelhar i princip godtagits av remissinstanserna, som emellertid har olikauppfattningar om dels ATS-organels slällning i förbandsorgani-sutionen, delsden föreslagna översynens syfte. Överbefälhavaren och försvarets rutionaliseringsinstiluianser att ATS-organet bör sortera under fiyg-chefen på förbundet. Överbefulhuvurenanser för sin del dessutom att översynen bör ske med beaktunde av bl. a.förändringar inom försvarsmaktens freds- och krigsorgunisution. Jagunser utt ulredningen på etl klurgörunde sätt påvisat de speciella förutsättningarsom gäller för verksumhelen på förbundsnivån och som motiverar Ullflygtrafiktjänstens orgunisutionsfrågu därvid hunterus på etl något unnorlundusätt un vud som för de nuvurande civilu organen. Det är självfullelungeläget ull inte såduna organisuloriska åtgärder vidtas som negativt påverkurflygvupneis möjligheter utt fullgöra sina arbetsuppgifter. bör detemellertid också erinras om utt en totalt setl effektiv flygtrufikljänsi är en förulsäliningför såväl den mililäru som den civilu luftfurtens möjligheter atl i det geniensumnialuftruniniet operera på önskvärt sätt. Enighet hur rått om utt integrationenav de nuvarande civila och niilituru irufikledningsorganisutionernu skupur sådunuförulsällningur. Därmed följer också all den för den integrerade flygtrufiktjänstenunsvuriga myndigheten - luftfartsverket - måste ges befogenhet ochkontaktmöjligheter i överensstunimelse med deltu unsvur. Med hänsyn härtillfinner jag vugunde skäl talu för att flygtruflkledningsljänslen på lokal nivåorganiseras enligl utredningens förslag. Denna lösning bör även gällalärarpersonalen vidden förberedande flygtrufikledarulbildningen vid i [F51 Jag förulsälter atl tillfredsställande former kan skapus för all trygganödvändig sumordning med bl. a. flygtjänsten irols alt ATS-organet sålundakommer alt sortera direki under förbandschefen. Detär angelägel all erfarenheterna av föreslagen organisationslösning följs upp påsätt ulredningen har förordal. I enlighet härmed föreslår jag att en översyngenom luftfurtsverkets och chefens för flygvupnet gemensummu försorg komnier lillstånd från det att den nya orgunisutionen hur trätt i kruft. Utredningenhur unseti, utt den föreslagnu organisationen skull gällu sumt-liga kontrollorganvid mililäru enheter utom Östgöta lerminalkonlroll, ÖKC, och - - Luleålerminalkonlroll. De mililäru konlrollorgun som f. n. flnns vid Arlundu flygpluts(kontroll) och vid F 5 (kontroll) förutsätts upphöra som särskilda orgunisutoriskuenheter och inordnas i den nuvarande civila organisulionen på resp. Slurupsflygplulser. Överbefälhavuren hur - med vissa preciseringar i fråga om tjänstensorgunisulion och mililäru myndigheters direktiv- och anvisningsrätt - godtagit förslagelvad avser kontrollorganen vid och flygplatser. Till samma kulegoriräknur överbefulhuvuren också Götu kontroll vid den nya flygplulsen iLandvetter. Däremot huröverbefälhuvuren motsult sig förslaget såvitt avser ÖKC. Jagansluter mig till förslaget utt de mililäru lerminalkonlrollorgunen vid ,Slurups och flygplulser inordnas i alla avseenden direki iluftfartsverkets orgunisalion. 1 fråga om ÖKC, som lill skillnad från här nämndakontrollorgan är förlagd till mililär flygplats och vars verksamhet f n.domineras uv den rent mililäru flygverksamheten i området, unser jag sanimalösning bör väljus som för övrigu ATS-orgun förlugdu lill militära enheter.Frågan om ÖKC slällning får ånyo prövas i samband med den översyn avorganisationslösningen vid mililära enheter som jug i del föregående hurnämnt. Vadbeträffar utredningens förslag i fråga om de vid militära enheter tjänstgörandeflyglr a fikled urnas reserv anställning hur försvurets rationuliseringsinstitulifrågusalt om delta kan tillgodose den militära organisationens behov av flygtrufikledure.Institutet unvisuren unnun väg enligt vilken personalen bör kunna åläggastjänstgöring i militärt förband enligl lugen om skyldighel förcivilförvarspliktiguull tjänstgöra vid krigsmakten. Jag finner alt denna frägu måste ytleriigureövervägas innan slutlig ställning kan lus. Närdel gäller de frågor som summunhänger med f I y g 1 ru f i k I ed-ningsljänslenvid beredskaps- och krigstillstånd vill jag inledningsvis ta upp vadöverbefälhavaren framfört i sitt yttrande. Överbefälhavaren frumhåller sålunduuti den operutivu verksamheten i krig och vid beredskap i fred är en uv de fuktorersom måste beaktas vid över-vägunden rörande flygtrafikljänsiens fredsorgunisalion.Jug delur dennu upp- fattningoch unseratt den operativa ledningen av beredskap och förberedelser föruppgifter i krig som ulövus uv mililära operutivu chefer måsle säkerslällus genoiTibestämmelser i berörda myndigheters instruktioner. Vud sedungäller frågun om överförunde uv flyglrafikledningsljänslen lill försvarsmakten vidberedskups- och krigstillstånd hur utredningen hänvisut till del utredningsurbeiesom bedrivits inom flygslaben i ärendel, om vilket luftfurlsverksulredningen blivilinformerud. Försvurets rulionuliseringsin-stiiut konsluterar i sill yttrande atlkruven på en snubb och smidig övergång lill krigsorganisation kun tillgodoses iden uv luftfartsverksulredningen föreslagnu orgunisaiionslösningen. Eftersamråd med chefen för försvarsdepurienientei unser jug mig kunnu konsluieru,ull krigsorgunisulionens behov uv flygtrafikledning i huvudsuk kun tillgodosesmed den föreslagnu orgunisutionen. Den närmare utformningen UV bestämnielsernuför överförunde uv flygiraflkledningstjunsten lill försvursmuklen vidberedskaps- och krigstillstånd får del unkommu på över-befäfhuvaren - efter sumrådmed luftfurtsverkei - ull ulformu. Med unledninguv vud överbefälhavaren har frumhållit om omfult-ningen uv den flygirafikledningspersonalsom skull över fö rus lill luflfurlsverkei unser jag, alt även innehuvurnu uvde trafikledarassistenttjänster som i vissa fall- kan ha inrättats som ersättningför nuvurunde värnpliktigu iruflkledarbilräden bör förus över. 1 enlighet medutredningens förslug bör även flyglrafikledningspersonalen vid /Scaniusflygplats i förus över till luftfartsverket. Somfrumgår uv vud jug lidigure hur unförl har ulredningen föreslagit, utt despeciella frågor som sammanhänger med flygvapnets inflytande i luftfurtsverketsnyu orgunisulion suml med formerna för fortsall sumverkun i den integrerade flyglrafiktjänsten,skall regleras i en särskild överenskommelse mellun luftfurtsverkei och chefenför flygvupnet. Med tills vidare undantag för frågun om iruflkledningspersonalenseventuellu unstullning i flygvupneis j-eserv unser jag ull utredningens förslaghärvidlug kun ulgöru grund för överläggningar om en sådun överenskommelse. Jug uvserutt föreslå regeringen utt ge i uppdrag åt de båda myndigheternu ull i sumråd uiurbeiaförslag till en överenskommelse, som sedun skall underställas regeringen förgodkännande. 1 överenskom melsen bör även behandlus med den in-tegrerude iruflkledningstjänstensummunhängande kostnudsfördelningsfrå-gor. Luftfurlsverksulredningenhur behundlut vissu frågor uvseende urbetsfördelningen mellan försvurels mulerielverkoch luft fu r t s v e r k e t i frågu om den teletekniska tjänsten. 1 denna frågadrogs de grundläggunde riktlinjerna upp redan i prop. Sålunda uttaladesatt till luftfartsverket skulle förus den tekniska tjänsl hos försvurels mulerielverksom gäller pluncring, projektering, unskuffning och ledning av unliiggningsverksuniheienför sådunu uniuggningur ,som i fredslid ingår i det integrerude flygtrufikledningssysieiiieioch som inle är specifiku för mi-