prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till det för år 1975fastställda bosladsbygg-nadsprogrammet bedöms efterfrågan påfastighetsbildningsåtgärder, nödvändiga för de egentliga tätorternasutveckling, komma att öka något. Faslighelsbildningsfrågor i samband med fritidsbebyggelsens utveckling har storomfatining. En viss avmattning i efterfrågan på fritidsfastigheter har dockunder senare lid kunnat iakttas. föreliggande planer pekar på all ca 12 000fasligheter kommer atl bildas för della ändamål under innevarande budgetår. Under en följd av år har av lantmäterietskapacilet sysselsatts inom jord- och skogsbrukssektorn. Omfattningen avlantmäteriets insatser inom jordbrukssektorn är beroende på takten istrukturrationaliseringarna. Inom skogsbrukssektornär behovet av arron-deringsförbällring påtagligt i vissa delar av landet. Detkan i dessa områden vänlas öka genom den starka mekanisering av skogsbruketsom pågår. Behovel av fastighelsbildningsinsatser påverkas emellertid också avdriftssamverkan mellan skogsägarna. Sådan samverkan kan eliminera -en stor delav nackdelarna med en splittrad ägoslruklur. Det har dock visat sig altstrukturproblemen bara delvis kan lösas med driftssamverkan. Därför börävenledes ske ålgärder som förbättrar faslighetsstrukturen, främslstorleksrationalisering och bildande av gemensamhelsskog. Verksamheien för atl tillrättalägga oklarheter rörandefastighetsbeståndet inom jord- och skogsbruksseklorn genom att avgöra frågorom fastighetsindelningens beskaffenhet har varit tämligenkonstant. Verksamheien med äganderättsutredningarär särskilt betydelsefull för alt skapa redigare fastighetsförhållanden främsti . Utredningarna är synnerligen angelägna inte enbart förjord- och skogsbrukels rationaUsering utan i minst lika hög grad för utvecklingenfrån bebyggelsesynpunkt. En arbetsgrupp tillsattes 1974 med uppgift alt närmareuireda omfattningen av den återstående ägande-rättsulredningsverksamheten iKopparbergs län. Uiredningen, som är en fortsättning på den under budgelåret1972/73 bedrivna utredningen angående lagaskiftesverksamheten, avslutade sittarbete . Utredningen har föreslagit vissa åtgärder för attunderlätta lösandet av bl. a. de sysselsättningsproblem som.kan komma atluppstå i samband med 1975/76:100 Bilaga 14 60 det successiva slutförandet avlaga skiftes- och äganderättsutrednings-verksamheten. På grundval avutredningsförslaget har LMV beslutat att fr. o. m. dra in trespecialenheter som handlagt laga skiften och äganderättsutredningar. Lagen omäganderättsutredning och legalisering (ÄULL) inrymmer även ett s. k. legaliseringsinslitul, som gör det möjligt att undervissa förutsättningar ge privat jorddelning fastighelsindelningsrättsliginne- -börd. Tillämpningen av ifrågavarande lagstiftning är en i hu-vudsakrättslig procedur som åvilar lantmäteriet. Den nya jordabalken, som trädde i kraft med den nyafastighetsbildningslagen, innehåller förbud mot inteckning i andel ifaslighet. Det är därför inte möjligt att utnyttja sämjelott av faslighet somkredilobjekt. Detta får i många fall tillföljd att krav reses på snabba insalser från faslighetsbildningsmyn-digheternassida. Legaliseringsverksamhetenhar nått en förhållandevis slor omfattning inom lantmäteriet. Sedan den 1januari 1974 har sakersättningsdebite-ring införts för vissalegaliseringsåtgärder. Särskildaskiftesverksamhelen i (delprogram2b) Som riktlinje förverksamheten inom delprogram 2 b gäller alt möjligt slutföra de påstatsverkets bekostnad bedrivna laga skiftena i . Verksamheten är helt anslagsfinansierad genom medelfrån bidragsanslaget. Skiflesverksamheten håller successivt på att slutföras.Enligt föreliggande planer skall verksamheten vara avslutad . Underbudgelårel 1976/77 beräknas två skifteslag atl avslutas. Uppdragsverksamhet (delprogram 2 c) Delprogrammetomfatiar den via uppdragstaxan finansierade uppdragsverksamhet som bedrivs inom LMV och till sin slörre del vid de regionalaoch lokala organen. Uppdragsverksamheten bedrivs affärsmässigt och i enkonkurrenssituation. Den tekniskauppdragsverksamheten inom delprogrammet består främst i mälningsteknisk service, flygfotografering ochkartläggningsservice innefattande bl. a. laboratorieverksamhet,orloprojeklion, rilma-skinarbeten m. m. Målet förverksamheien är alt med beaktande av kravet på full kostnadsläckningtillgodose uppdragsgivarnas krav på kvalitet och snabbhet i handläggningen. Kommunerna ärden störste avnämaren av de regionala och lokala lantmäteriorganens tjänsterinom uppdragsverksamheten. Samarbetet med kommunema har därför ofta getts fastaformer genom speciella service- och samarbetsävtal med utgångspunkt istandardiserade normal- 1975/76:100 Bilaga 14 61 Avialsnormerna har tagitsfram gemensamt av lantmäteriet och . Underplaneringsperioden fram t. o. m. /81 planeras en ökning avuppdragsverksamheten. Under nästkommande budgetår beräknas ca 33 000 uppdragatt slutföras vid de regionala och lokala organen. Härav är ca 30 000 s. k.småuppdrag. Verksamheten beräknas komma att omsluta drygt 40 milj. kr., varavca 27 milj. kr. från verksamhet vidsistnämnda myndigheter. (Härvid har inte tagits hänsyn till taxehöjningenhösien 1975.) Grunderna förtaxésältningen i lantmäteriverksamheten fastställdes genom beslut av (prop. 1971: 170, CU 1971: 32, rskr 1971: 322). Beslutet innebär attförrättnings- och uppdragsverksamheten i sin helhet skall täckas av avgifteroch att avgifterna för förrättningar skall anpassas till den nytta varjeförrättning medför för fastigheten. Samtidigtskall undvikas kostnadsöverföring mellan olika sektorer. I sammanhanget uttaladesvidare alt statlig subventionering genom nedsättning av avgift kan varamotiverad i fall där det finns ett starkt allmänt intresse av alt förrättningkommer till slånd och att frågan härom bör prövas i samband med den årligabudgetbehandlingen. Anpassningen till deangivna principerna skall enligt riksdagsbeslutet av prakiiska skäl ske etappvis och genom övergång från tidersättningar (timersättningefler tidsåtgång) till sakersällningar (enhetliga ersättningar). Övergångentill den senare formen för ersättning bedömdes minska behovel avsärskilda subventioner. Sakersätiningsdebilering infördes för vissa typerav förrättningar (av-styckningar och klyvningar) i lantmäteritaxan(1971: 1101) och vidgades till att omfatta ytterligareförrältningstyper, bl. a. fastighetsregleringaroch vissa fastighetsbestämningar, fr. o. m. . gällandebestämmelser i lantmäteritaxan om nedsättning innebär all nedsättning kanmedges 1. om ersättningen står i missförhållande till den nytta som förrättningen medför för fastigheten och förrättningenär av betydelse från allmän synpunkt, 2. om förrättningen har inställtseller faslighelsbildningsmyndighetens beslut har undanröjts eller 3. omandra särskilda skäl för nedsättning föreligger. Nedsättning får ske med belopp som är skäligt med hänsyn särskilt till den nytta som förrättningenmedför för fastigheten. Nedsättning enligl 1 får inle ske i fråga omsakersättning. Nedsättning får inte heller ske med större del aversättningsbeloppet än . Prop.1975/76:100 Bilaga 14 62 1974års utredning angående översyn av lantmäteritaxan En särskilt tillkallad sakkunnig (B 1974: 03) har haftuppdrag att göra en översyn av lantmäteritaxan och därvid dels undersöka i vadmån del finns möjligheter att i än större utsträckning gå över lill sakersättning,dels se över laxans subvenlioneringsregler. I den mån skäl för en fortsattsubventionering anses föreligga, bör enligt direktiven riktlinjerna för ensådan subventionering anges. Den sakkunnige har redovisat sitt uppdrag i betänkandet(Ds B 1975: 2) ulredning angående översyn av lantmäteritaxan. Betänkandetinnehåller förslag om utvidgning av sakersätlningen i sådan omfattning all, närverkan av vissa övergångsbestämmelser upphört, av allaförrällningsålgärder beräknas komma att sakersätt-ningsdebileras. I frågan omsubventionering hävdas all de nuvarande reglerna i lantmäteritaxan omnedsättning av ersättningsbelopp ger upphov lill en osäker och ojämn praxis ochall de därför bör tas bort. I stället föreslås en generell beslämmelse omfördelning av kostnaderna mellan staten och sakägarna för vissa förrättningar.Sålunda bör i fråga om äganderättsutredningar varom förordnande meddelas avlänsstyrelse enligl lagen om äganderättsutredning och legalisering statenbidraga med hälften av kostnadema för förrättningen. Delta anses rimligt medhänsyn lill bakgrunden lill lagstiftningen och tillkomsten av förrättningarnaoch överenssiämmer för övrigl med den praxis som har utbildats inom nuvaranderegelsystem. Beiräffande förrättningar i övrigl bör enligt förslaget siatensinsatser begränsas till sådana fall av fastighetsregleringar ellersammanläggningar där sakägarens nytta av förrättningen uppenbarligen inlesvarar mol koslnaderna och där statsverkets besparing inom andra områden blirpåtaglig om förrättningen kommer till stånd. Besparingen begränsas härvid lillden vinst statsverket beräknas göra från registrerings-, inskrivnings- ochfastighetstaxeringssynpunkt av all fastighet, skifte, servilut ellersamfällighet av mindre omfatining eller betydelse kan avföras ur befintligaregister. Förslaget innebär atl staten skall bidra med ett belopp av 300 kr.för varje sådan avförning i de fall avgifien för förrättningen slår i uppenbartmissförhållande till den nytta som förrättningen medför för sakägare. Bidragetfår dock inte uppgå till av den sammanlagda avgiften påförrättningen. Eftersom det föreslagna fördelningssystemet väntas föramed sig förrättningar som inte kommit lill stånd med nuvarande regler harutredningen ansett sig inle kunna göra några beräkningar av hur slort anslagsom behövs för statens insatser. I avvaktan på viss erfarenhet bör man enligtutredningen räkna med samma belopp som utgår lill nedsältningar enligt nugällande regler. Remissinsianserna har, bortsett 1975/76:100 Bilaga14 63 frånKommunförbundet som förordat en mer genomgripande översyn, överlag tillstyrktutökad sakersätiningsdebilering i enlighel med förslagel och har även ställtsig positiva till det föreslagna systemet för fördelning av koslnaderna ivissa fall mellan samhället och sakägarna. Några myndigheter däriblandriksskatteverket, och i viss mån statskontoret förordar en merlångtgående subventionering. Siatens lantmäteriverk (LMV) har i viktiga avseendenställt sig bakom ulredningens förslag men redovisar i vissa avseenden merlångtgående förslag och anmäler på några punkter avvikande uppfattning i förhällandetill utredningen. LMV menar att man uppnår en rimlig fördelning av kostnadernaför fastighelsbildningsväsendet om man lägger kostnadsansvaret förförrättningarna hell på sakägarna som kollektiv. Fördelningen av koslnadernainom kollektivet bör göras med en vidgad tilllämpning av nyttoprincipen ochinnebär bl. a. att viss del av kostnaderna inom åtgärdstypernafaslighelsbeslämning och fastighetsreglering förs över till ålgärdslypernaavslyckning och klyvning. LMV anser vidare all syftet att stimulera vissaförrättningar av allmänt intresse, s. k. städ-ningsförrätlningar, vilka f. n.kan antas inte komma till stånd på grund av för höga taxeavgifler, inte börfrämjas på det sätt utredningen föreslagil genom alt staten bidrar lillkostnaderna utan genom nedsättning av laxeavgiflérna i enskilda fall ienlighel med av LMV utfärdade anvisningar och med ianspråklagande av intäkterfrån förrättningar avseende avstyckningar och klyvningar. Förslaget innebärall behovet av särskilt statsanslag för subventioner bortfaller. LMV föreslårslutligen i motsats till utredningen att fakturering avsakersätlningsför-rätiningar sker enUgt den taxa som gäller då förrättningenavslutas. Även denna del i förslagel motiveras av en vidgning avnyttoprincipen. Verksamheterna inom delprogrammen 2 a och 2 cfinansieras till helt övervägande del genom atl avgifter tas ut av sakägareresp. Den särskilda skiftesverksamhelen inom delprogram 2 bbekostas däremot hell av statsmedel. Under /75 har uppstått elt underskott iverksamheten. Detla har enligt LMV sin gmnd i bl. a. ökade lönekostnader lillföljd av löneavtal. En betydande del av underskottet beräknas emellertidinle ha något samband med verksamheien som sådan utan antas vara en följd avofullkomligheter i nuvarande system för inläklsredo-visning. Kostnaderna för verksamheien bör, bortsett från detsärskilda driftbidraget över bidragsanslaget, i princip kunna täckas helt medavgifter från sakägare och uppdragsgivare. Jag är därför inte beredd atl förordaalt någon del av det redovisade underskottet läcks med anslagsmedel. I likhetmed LMV finner jag det motiverat att verket närmare 1975/76:100 Bilaga 14 64 utreder frågan om lämpligaförändringar i nuvarande system för intäktsredovisning och den därmedsammanhängande förlagsvärderingen. hargenom beslut fastställt grunder för taxesättningen ilantmäteriverksamheten (prop. 1971: 170, CU 1971: 32, rskr 1971: 322). Beslutetinnebär att förrättnings- och uppdragsverksamheten i sin helhet skall täckas avavgifter och att avgifterna för förrättningar skall anpassas till den nyttavarje förrättning medför för fastigheten. Samtidigtskall undvikas kostnadsöverföring mellan olika sektorer. I sam-i-nanhangetuttalades vidare att statlig subventionering genom nedsättning av avgifl kanvara motiverad i fall där det finns ett starkt allmänt intresse av allförrättning kommer till stånd och att frågan härom bör prövas i samband med denårliga budgetbehandlingen. Anpassningen till deangivna principerna skall enligt riksdagsbeslutet av prakiiska skäl skeetappvis och genom övergång från tidersättningar (timersättning eflertidsåtgång) till sakersättningar (enhediga ersättningar). Övergången till densenare formen för ersättning bedömdes minska behovel av särskildasubventioner. Sakersätiningsdebileringinfördes för vissa typer av förrättningar i lantmäteritaxan(1971: 1101) och har vidgats till aft omfattaytterligare förrältningstyper fr. o. m. . En särskilttillkallad sakkunnig (B 1974: 03) har haft uppdrag alt göra en översyn avlantmäteritaxan och därvid dels undersöka i vad mån det finns möjligheter all iän slörre utsträckning gå över till sakersättning, dels se över laxans subvenlioneringsregler. I den mån skäl för enfortsatt subventionering anses föreligga, bör enligt direktiven riktlinjernaför en sådan subventionering anges. Den sakkunnige harredovisat sitt uppdrag i promemorian (Ds B 1975: 2) utredning angåendeöversyn av lantmäteritaxan. Promemorianinnehåller förslag om utvidgning av sakersättningen i sådan omfatiningall, när verkan av vissa övergångsbestämmelser upphört, av allaförrättningsåtgärder beräknas komma att sakersätt-ningsdebiteras. I frågan omsubventionering föreslås att de nuvarande reglerna i lantmäteritaxan omnedsättning, vilka givit upphov till en osäker och ojämn praxis, ersätls av generellabestämmelser om fördelning av kostnaderna mellan staten och sakägarna förvissa förrättningar av intresse för det allmänna. Utredningens förslagöverensstämmer väl med de av riksdagenbeslutade grunderna för taxésältningen i lantmäteriverksamheten och harfått ett positivt mottagande av det övervägande antalet remissinstanser.Ärendet bereds f. n. inom och jag räknar med alt inom dennärmaste tiden kunna föreslå regeringen ändringar i lantmäteritaxan sominnebär en ytterligare anpassning till gällande grunder. För budgelåret1976/77 räknar jag med ett medelsbehov av 7 milj. kr. för statens kostnader förbidrag till vissa förrä.ttningar, inkl. kostnadema 1975/76:100 Bilaga14 förden särskilda skiflesverksamheten. Av beloppet avses . förstatsbidrag enligt kungörelsen (1971: 1105) om statsbidrag till kostnader förfastighetsbildningsförrättningar m. m. och . för bidrag till vissavägförrättningar ,m. m. genom länsstyrelsernas försorg. Hemställan angåendeanslag för angivna ändamål görs i det följande under anslaget D 5.Lantmäteriet: Bidrag till förrättnings- oeh uppdragsverksamhet. Förevarandeanslag bör tas upp endast med elt formellt belopp. Jag hemställer atl regeringenföreslår att till Lantmäteriet: Förrättnings- ochuppdragsverksamhet för /77 anvisa ett förslagsanslag av 1 000kr. 1974/75Utgift 1975/76 Anslag 1976/77 Förslag 139538 306 37 750 000 43 641 000 1 Härav utgör . medel från sjundehuvudtitelns anslag Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. Under anslaget redovisas kostnader för programmetMätning och kartläggning. Programmetär indelat i fyra delprogram: 3 bKartläggning i skalor större än 1 : 25 000 3c Kartläggning i skalorna 1 : 25 0001 :100 000 3d Karlläggning i skalor mindre än 1 : 100 000 Programmet omfattar mätning och kanläggning av grundläggandenatur, främst framslällning av de allmänna kartorna. Verksamheten omspännerhela karlläggningsproceduren, dvs. geodetiska, fotogramme-triska ochkartografiska arbeten fram till reproducerbara iryckoriginal. I verksamheieningår vidare flygfotografering och bildframstälhiing för den allmännakartläggningens behov samt geodetiska riksnälsarbeten och geodetiska projekt,delvis internationella sådana. 1974/75 Utfall 1975/76 Anvisat Kostnader Avgår intäkter under anslaget 39 538 306 39 538 306 39 350 000 1600 000 49 791 000 1600 000 45 241 000 1 600 000 5 1975/76.1 saml. 1975/76:100 Bilaga 14 66 Mätning ochkarlläggning är en av lantmäteriets huvuduppgifter. Lantmäteriet har, när detgäller den geodetiska mätningen, alt som en myndighetsuppgift samordnamätningarna och tillse att de görs pä ett rationellt sätt. Det sker genom attlantmäteriet upprättar de landsomfattande geodetiska näten och handhar vissautvecklings- och tillsynsfunktioner vilkaregleras bl. a. i mätningskungörelsen (1974: 339). Sålunda åligger detLMV bl. a. att följa och delta i utvecklingen av metoder oeh instrument inomdel mätningstekniska området, att för mätningsarbeten för olika ändamål läggafast noggrannhetsnormer som svarar motaktuellt behov men också möjliggör långsiktig användning av mätningsresultalenför ändamål som normalt kan förutses inom ifrågavarande typ av mälningsområde,alt söka trygga den framtida användningen av utförda arbeten samt alt främjaen systematisk uppbyggnad och samordning av mätningsverksamheten inom landet. De landsomfattandegeodetiska näten som består av rikstriangule-ring, riksawägning och riketstyngdkraflsnät är nödvändiga såväl för nämnda samordning avmätningsverksamheten som för den landsomfattande gmndläggande kartläggningenav landet. Näten har dessutom betydelse som bidrag till det internationellasamarbetet inom geo-desin. Lantmäterietsbefattning med den geodetiska mätningen bör ske med målsättningen att desamlade mätningstekniska insatserna inom landet görs med sådana metoder ochsådan noggrannhet samt på ett så samordnat sätt att rationaliseringsvinster sålångt möjligt uppnås och så att också i övrigt verksamheten och kostnaderna fördenna blir väl a-wägda i förhållande till föreliggande behov. De geodetiska nätenger en gles stomme över hela landet, som för att kunna användas för bl. a. kartläggningsbehovmåste förtätas med detaljinnehåll. Förtätningen kan ske direkt med mätningarpå marken eller med fotogrammetriska metoder, dvs. mätning i bilder i allmänhetfotograferade från flygplan. Den förnyade rikstrianguleringen genomförs f. n.i enlighet med statsmakternas beslut . En belydandeökning av den kommunala mälningsaktiviteten har medfört elt starkt behov attutvidga det nuvarande området. De resurser som erhållits genom rationaliseringav mättekniken har visat sig ge utrymme för alt åstadkomma de nödvändigasteförtätningarna av nätet. Slort intressefinns för riksavvägningen och tyngdkraflsmätningen. I det internationellaarbetet ulförs satellitobservationer som skall ge underlag för bättresamordning av de olika ländernas och världsdelarnas geodetiska nät. 1975/76:100 Bilaga 14 67 Som grund för de fotogrammetriska arbetena ulförsflygfotografering. En systematisk fotografering utförs av hela landetenligt en omdrevs-plan, som tillförlantmäteriets bildarkiv aktuella bilder tillräckliga för kartläggning iskalor 1 : 5 000 och mindre. För kartläggningsuppgifter i större skalor utförsspeciella fotograferingar, planerade för varje uppgift. Fotografering enligtomdrevsplanen ulgör grund för framställningen avde allmänna kartorna, dvs. den grundläggande kartläggning som f. n. sker iskala 1: 10 000 och mindre skalor och som direkt ingår i lantmäterietsmyndighetsuppgifter och bekostas över statsbudgeten. En mängd faktorerpåverkar utformningen av de allmänna kartorna. Eflersom grundtyperna avkostnadsskäl måste begränsas i antal har olika behov fåll tillgodoses ihuvudsak inom ramen för två stora kartserier, den ekonomiska kartan och dentopografiska kartan. Därjämte utges översiktskartor i skalor 1 : 250 0001 : 2000 000. Det ligger elt stort värde i långsiktig planering och kontinuitet inomframställningen av de allmänna kartorna. Det åligger emellertid lantmäterietalt kontinuerligt följa karlanvändarnas behov. Detla kan i stor utsträckningtillgodoses genom flexibilitet i fråga omskala, bladindelning och versioner inom ramen för kartornas grundtyp.Lantmäteriet har vidare som mål alt ständigt aktualisera den samladeinformationen genom ajourhållning av kartorna och utgivning av revideradekartor. Ambitionsnivån i fråga om flexibilitet och aktualitet styrs avförhållandet mellan samhällsnyttan av insatserna oeh kostnaderna för dessa. Mångsidigheten i karlbehoven och svårigheten attentydigt hänföra elt vissl karlbehov till en viss avnämare har gjort attde allmänna kartorna i allt väsentligtbekostas över statsbudgeten. Möjlighelen att optimera produktion ochanvändning av kartor över huvud taget skulle främjas om utbudet av allmännakartor kunde bättre anpassas till aktuella behov. Detta skulle underlättas omkoslnaderna för den allmänna kartläggningen i högre grad än f. n. belastadekartanvändarna. Lantmäteriet bör arbeta med en optimal behovsanpassning sommålsättning, vilket bör ske bl. a. genomalt åsladkomma en sådan, åtminstone t. v., försiktig förskjutning avkostnadsansvaret. Kartläggning i störreskalor är en angelägenhet. Den sker emellertid i stor utsträckninginom lantmäteriets organisation som be-ställningsuppdrag. Genom att spridainformalion och kunskap om användandet av kartor och andra informationsbärarevill LMV uppnå en ökad användning av sådana hjälpmedel och därigenom skapaförutsättning för kostnadsbesparingar oeh bätlre resultat i de sammanhang därde kommer till användning. Den allmännakartläggningsverksamhelen kommer attförändras i flera avseenden. 1975/76:100 Bilaga 14 68 der denna periodförstagångsframställningen av såväl den ekonomiska som den topografiska kartanalt avslutas och ersättas med framställning av reviderade kartor, dels måsteanpassning ske till ett ökat behov, framför allt på grund av den intensifieradeplaneringsverksamheten. LMV har i kontaktmed kartrådet studerat ifrågavarande problem för att kunna föreslå riktUnjerför en anpassad kartpolitik. Det har ännu inte varit möjUgt att utarbeta endetaljerad kartplan bl. a. därför att den är beroende av pågående utredning omgränsdragning mellan de uppgifter med avseende på de allmänna kartorna somskall ankomma på LMV och . Under det att redovisningen avresursbehov över hela den redovisade femårsperioden delvis är preliminärmotsvarar äskandet /77 en insats som bör genomföras oberoende av detaljernai det fortsatta planeringsarbetet. Det förutsättsatt i fortsättningen ett något ökat bidrag tiU kostnaderna för den allmännakartläggningen tas ut av nyttjama av kartmaterialet genom prissättningen påtryckta kartor och andra produkter samt genom böjda avgifter för följdproduktframställning.Dessa bidrag bör i motsats till tidigare tillämpning i sin helhet kunnadisponeras av LMV utöver tilldelade anslag. En aktiveradmarknadsföring bör tillsammans med en på detta sätt justerad prispolitikmedföra en merinkomst för LMV. Storleken härav kan dock för dagen inte beräknasnärmare. Pris- ochlöneomräknmg har beräknats till , varav . O-alternalivetinnebär att den planerade utgivningen av kartblad m. m. måste minskas.