prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — är positiva tillatt tillämpa begreppet miljögestaltning även vad avser arbetsm i Ijön . Iförslaget alt använda arbetsmiljöfonderna till miljögestaltning pä arbetsplatsernainstämmer , , . Konslnärscentrum och KRO. Landsiingsförbundeiinstämmer i förslag att bör utreda hurbildkonstnärerna skall engageras i miljögestalningen pä arbetsplatserna.Statens kulturråd anser sig däremot inte kunna åtaga sig något formelltutredningsuppdrag i denna fräga, men anmäler att rådet planerar att senareföreta en analys av frågorna om kulturen i arbetslivet. Statenskonstråd, som inrättades är 1937, har lill uppgifl alt genom fö r-V är v av konstnäriiga arbeten till statens byggnader verka för all konstnäriigavärden införiivas med samhällsmiljön. har konstrådet ocksäansvaret för inköp av konst till av staten hyrda lokaler. /76 4,5 milj. kr. Dessutom fär konstrådetbeställa konst för högst 2,3 milj. kr. för betalning under följande budgetär.Utöver sina uppgifter inom del statliga området skall ge rådoch anvisningar lill kommunala myndigheter i fräga om konst-förvärv tillkommunala byggnader och offentliga platser. Statenskonstråd är en statlig myndighet för vilken allmänna verkssladgan ärtillämplig. Enligl förordningen (1965:746) med instmktion för (ändrad senast 1975:1229) består rådet av ordförande, vice ordförande samt femandra ledamöter. Ordföranden, vice ordföranden och fyra av de andra ledamöternautses av regeringen. Dessa ledamöter utser sedan en sjunde ledamot. Av de femledamöter som jämte ordföranden utses av regeringen förordnas en efter förslagav samt fyra efter förslag av dels , dels KRO.De båda sistnämnda förslagen skall vardera uppta minst tvä målare och minst tväskulptörer. 1975/76:135 102 Förvarje ledamot som förordnas efter förslag av eller KRO finns enpersonlig suppleant som utses i samma ordning som ledamoten. Företrädare förnationalmuseet och fortifikationsförvaltningen fär närvara vid sammanträde medrådet. har en heltidsanställd sekreterare och ett biträde anställtpä halvtid. Förvaltningskostnaderna uppgår till . Nationalmuseethar till uppgifl att främja konsten, konstintresset och konstvetenskapen.Nationalmuseet köper konst för de egna avdelningarna, förvandringsutställningar och för d e p o s i t i o n e r. Ett stort antal föremålur museets samlingar är deponerade i statliga lokaler. till inköp av konst för deposition. Utövermedel för inköp lill depositioner disponerar /. för underhäll och ökande av samlingarna. Tillsynenöver det statliga konstinnehavet är fördelad pä flera organ. hartillsynsansvar för museets egna samlingar liksom för stålens övriga samlingarav konst om dessa inle slår under tillsyn av annan myndighet som hartillfredsställande sakkunskap i konstfrägor. Delta gäller endast lösakonstverk. Beträffande fast anbringad konst finns inga speciella föreskrifter.I kungörelsen (1920:744) med föreskrifter rörande det offentligabyggnadsväsendet (ändrad senast 1968:739) finns dock föreskrifterom byggnadersvärd, vilka även får anses innefatta fast anbringade konstverk. Ansvaret förvården åvilar den som förvallar sådan byggnad. Klararegler för värden av de lösa konstverk som förvaras i statens lokaler finnsinle. I första hand är även här föreskrifterna för del offentiigabyggnadsväsendet tillämpliga. har värdansvar för museets egnasamlingar i vilka även inräknas de deponerade konstverken. MUS65 föreslär att blir centralorgan för frågor som gällerutsmyckning av statliga byggnader och av staten förhyrda lokaler. Konstrådetbör fungera som ett planerande och styrande organ. Rådet bör delsfastställa ramar för hur de givna anslagen skall disponeras dels besluta iprincipieUa frågor i övrigt rörande förvärv. Den direkta befallningen medkonslinköpen, som f n. åvilar konstrådets ledamöter, föreslås bli ersatt avandra handläggningssätl. Personalen vid statliga myndigheter bör fä ell ökatinflytande över de inköp av konst till deras arbetslokaler, som sker genomkonstrådet. Härvid bör olika former för medinflytande prövas. En metod är attreferensgmpper med företrädare för skilda grupper bland de anställda utses atttill konstrådet lämna synpunkter och förslag. MUS 65 anser all den rådgivandefunktion som konstrådet har gentemot kommunala myndigheter är viktig. För attdenna verksamhet skall kunna 1975/76:135 103 utvecklasbör del informationscentmm för offentlig konst som byggts upp inomRiksutställningar föras över till . rådgivningsverksamhetbör även omfatta den länemöjlighet för finansiering av konst i bostadsområden,som tillkom . MUS65 föreslår vidare alt slatens konstråd ges ett övergripande ansvar förverksamheten med deposition av konst. Konstrådels uppgift bör vara att bedömabehovet av och förutsättningarna för depositioner från statliga konst- ochkulturhistoriska museer. Det direkta ansvaret för depositionerna bör vila på vederbörandemuseum. F. n. är det bara som bedriver någon mer omfattandedeposilionsverksamhet. MUS 65 anser del väsentligt att även övriga statligamuseer i ökad utsträckning gör sitt material tillgängligt för allmänhetengenom depositioner i statliga lokaler. MUS 65 föreslår att nationalmuseetsmedel till inköp av konst för deposition skall försvinna. Tillsynen över den konstsom tillhör staten föreslås även utövas av . Museetstillsynsansvar bör vidgas till att även omfatta sådan fast konstnäriigutsmyckning, för vars värd de byggnads-förvaltande myndigheterna svarar.Nationalmuseet föresläs fä huvudansvaret för registreringen av de statligakonstverken. Registrering av de nya konstverk, som konstrådet inköper, bör dockhandhas av konstrådet. Huvudansvaretför värden av statlig konsl föresläs också i fortsättningen vila pånationalmuseet. och fortifikationsförvaltningen och övrigafastighetsförvaltande organ bör dock svara för värden av den fastautsmyckningen i de byggnader dessa myndigheter förvaltar. För att denförvaltande myndigheten skall kunna ställa medel till förfogande för värden avfast anbringad utsmyckning föreslår MUS 65 all utsmyckningen lillsammans medsjälva byggnaden invärderas på fastighetsfond. haralltsedan sin tillkomst varil en statlig myndighet. MUS 65 föreslåringen ändring på denna punkt. Däremot föresläs vissa förändringar av rådetsarbetsformer. Rådets ledamöter bör svara för ärenden av större betydelse, säsomfrågor angående verksamhetens utveckling och policy. Rådels nuvarande direktauppgifter i samband med förvärv av konst föreslär MUS 65 skall flyttas över päkansliet och tillfälligt engagerade konsulter/konstnärer. Antalet konslnärsledamölerbör till följd av detta minskas. MUS 65 föreslär allslatens konstråd skall bestå av ordförande och åtta övriga ledamöter jämtesuppleanter. Ordföranden bör utses av regeringen och de övriga ledamöterna avstatens kulturråd. Tvä av ledamöterna jämte suppleanter bör utses efter hörandeav och fortifikations-förvaltningen. Tvä ledamöter och tvåsuppleanter föresläs utses efler förslag av KRO. En ledamot och suppleant börutses efler förslag av . föreslås utseytteriigare tre ledamöter jämte suppleanter. Äv dessa ledamöter bör en haallsidig erfarenhet av de statliga museernas verksamhet. Mandattiden förledamöter och ordförande bör vara tre är med 1975/76:135 104 möjlighettill förlängning en gäng. Den tidigare bestämmelsen alt konstnärsrepresentanternaäger bestämma i frågor om bedömning av konst i det fall de är eniga bör enligtutredningen upphävas. Personalenföreslås öka till sex heltidsanställda tjänstemän. Rådets sekreterare bör planeraoch leda arbetet. En intendent txjr föreslå informationscentrum för offentligkonsl. Intendenten bör ocksä ansvara för registreringen av rådets förvärv. Vidinformationscentrum bör också finnas en assistent, som skall kompletteraarkivets material. Sekreteraren bör i sina administrativa uppgifter biträdas aven kanslist. Härutöver bör vid konstrådet finnas tvä biträden. MUS65 beräknar kostnaderna för rådels administration lill . i 1973 årslöneläge, vilket motsvarar ca . i 1976 ärs löner. Dessutom föreslärMUS 65 att anslaget till förvärv av konsl för statens byggnader m. m. ökas till8 milj. kr. Kuliurrådetdelar den syn pä fördelningen av de statliga k o n s t i n -köpen som MUS 65givit uttryck för, vilket innebär att förvärvar konst förstatliga byggnader medan köper konst för de egna avdelningarna,för depositioner och för vandringsutställningar. Den statiigt inköpta konstenbör enligt i så stor utsträckning som möjligt cirkulera inom ellermellan olika myndigheter. Köp och beställningar av konst bör främst komma densvenska konstnärskåren till godo. framhåller ocksä att delokalhällande organisationerna bör fä statliga medel för inköp av ikonst.Möjligheterna att inrätta ett särskilt anslag för delta ändamål bör övervägas. Kulturrådetföreslår ett program i fem punkter för ökade slalliga insatser genomkonstinköp. Programmet lar upp inköp till nya och befintliga statliga byggnaderliksom till samlingar och vandringsutställningar. Vidarebehandlas deposition hos statliga, regionala och lokala myndigheter samt iregionala och lokala museer. Närdel gäller statliga nybyggnader kan ett enprocentsmål tjäna som en förstariktpunkt för det konstnäriiga inslagets andel. Det krävs emellertid storainsatser även för befintliga lokaler. En uppdelning av förvärvsanslagel pä tväposter, en för befintliga byggnader och en för nybyggnader, bör övervägas. Kulturrådetinstämmer i MUS 65:s förslag att en vidgad deposilionsverksamhet från statligamuseer utöver är viktig. bör ha ansvaret för dennaverksamhet i nära samarbete med berörda museer och mottagare.Depositionsverksamheten bör inte begränsas lill statliga myndigheter, utan ävenregionala och lokala myndigheter bör fä tillgäng lill konstföremålen.Nationalmuseets ansvarsområde bör vidgas till alt även omfatta inköp av konstför deposition i regionala och lokala 1975/76:135 105 museer.I syfte att åstadkomma ett ytterligare decentraliserat infiytande överkonstförvärven bör möjligheten att kanalisera anslagen direkt till de regionalamuseerna övervägas. Kulturrådetlägger fram ett förslag till kostnadsökningar för statliga konstinköpfördelade på tre är med utgångspunkt frän /75. För statlignybyggnation föresläs en ökning med 2,4 milj. kr. och för befintliga statligalokaler en ökning med 1,8 milj. kr. samlingar ochvandringsutställningar föresläs ökade med . För deposition hosmyndigheter föreslås en ökning med , och för deposition hos regionalaoch lokala museer föreslås anslaget uppgå lill 2,5 milj. kr. 5.2,3Remissyttranden MUS 65:s förslag Ettflertal remissinstanser biträder de sakkunnigas principiella syn pä de statligakonstförvärven. och statskonioret framhåller all det är svårtall ta ställning till relationerna mellan och konstrådet innanorganisationskommitténs för och vissa museer förslag omomorganisation av föreligger. framhållerdessutom alt ett omorganiserat konstråd skulle kunna bli ett insimment för allutveckla och sprida ett nytt synsätt pä konstens roll i samhällsmiljön. Rådetvill starkare än vad MUS 65 gjort betona statens ansvar som föregångare i frägaom att ge konsten en central plats i den offentliga miljön och i arbetsmiljön.Rådet anser del angeläget att undersöka om inte arbetsmiljöfonderna skullekunna utnyttjas för konstnäriiga och miljögeslaltande insatser påarbetsplatserna. Även Konstfrämjandet och Folkparkernas cenlralorganlsaiionframhåller arbetsm i Ijöfrägornas betydelse. KRO.Klys samt länsstyrelserna i och instämmer i desakkunnigas förslag all skall ha ett övergripande ansvar för konsl förvärven. menar,alt konstrådet bör vara ett rådgivande och me-delsfördelande organ förkonstnäriiga insatser. Rådets uppgifter bör inte begränsas till inköp av konstulan bör avse miljögestaltande insatser i stort. Del bör ocksä ingå ikonstrådets uppgifter att överväga var ansvaret för den nödvändiga tillsynen avden konst som finns inom en myndighet lämpligen bör läggas. , Klys, tekniska högskolan I ochlänsstyrelsen i tillstyrker att får ettövergripande ansvar för deposilionsverksamhelen. Ellväsentligt ökat antal depositioner skulle enligt slatens konstråd kräva ensamordning med planeringen av den konstnäriiga miljögestaltningen. Dennasamordning bör dock kunna åstadkommas utan att konstrådet ges Prop.1975/76:135 106 ettövergripande ansvar för depo:sitionsverksamhelen. Att lägga ett övergripandeansvar för depositionsverksamheten pä konstrådet står enligl ä:/? (?.s mening i konflikt med de målsom konstrådet bör uppfylla, nämligen arbete ät konstnärerna, konstnärligutveckling och förnyelse. ForiifikationstÖrvallningen,armémuseel. , statenskonstråd, , och tillstyrker förslagetom ökad depositionsverksamhet från övriga statliga museer utövernationalmuseet. Slatenskonstråd finner det också naturligt att jämsides med mera långvarigadepositioner bedriva en verksamhet som har karaktär av tillfälligautställningar eller vandringsutställningar. Etnografiskamuseei och ställer sig inte avvisande till allkonstverk ur samlingarna lånas ut, men ljus- och klimatförhållandena pä deplatser där föremålen placeras måste vara sädana att verken inte lar skada.Riksantikvarieämbetet och stålens historiska museum anför att historiskamuseets och samlingar knappast torde medge den ökadedeposilionsverksamhet som de sakkunniga förordar. LOoch Folkparkernas centralorganisation framhåller alt depositioner inte baraskall erbjudas statens egna lokaler utan även t. ex. föreningslokaler av olikaslag. KROframhåller att deposition av museisamlingar är all betrakta som en artoteksverksamhet,jämförbar med biblioteksverksamhet. Detta nyttjande skall enligl KRO:s meningersättas pä samma vis som gäller för biblioteksutläningen. MUS65 föreslär vidare all ges i uppgift all ytteriigare pröva ochutveckla olika former för att öka de anställdas tillfälle till inflytande överanskaffningen och urvalet av konstnäriiga objekt för de statliga lokalerna.Denna uppfattning delas bl. a. av , kammarkollegiet och någralänsstyrelser. Slatenskuhurråd anser att ansvaret för statliga konstförvärv och andramiljögestaltande insatser bör decentraliseras om möjligt i ännu högre grad änvad MUS 65 föreslär. Arbetsgrupper bör bildas bestående av arkitekter,konstnärer och företrädare för den personal som skall använda byggnaden.Konstrådets prövning bör framför allt avse medelsramen. anservidare att det behövs lällillgänglig information om den konsl som finns ilokalerna. bör utarbeta handledningar i hur man bör hanterakonslförvärven pä en arbetsplats. Även RR V framhåller behovet av informationtill de anställda för att öka konstintresset och förståelsen för de. Statenskonstråd ser som en huvuduppgift alt utveckla verksamheten mot ökad informationoch förbättrade möjligheter för mottagarna all aktivt medverka i planerings-och genomförandeprocessen. finner förslaget att överiämnabeslutsfunktionerna beträffande förvärv av lösa konstverk till den mottagandemyndigheten intressant och uttalar sig för en försöksverksamhet. 1975/76:135 107 Statensarbeismiljöiiämnd framhåller att utsmyckningen är en fräga som väl ryms inomföretagsnämndens arbetsområde. KROhävdar att frägan om ökat inflytande för de anställda är otillräckligtpenetrerad. KRO delar emellertid uppfattningen alt mottagarnas möjligheter attvara med i beslutsprocessen bör utvecklas. Statenskulturråd, och tillstyrker förslaget all konstnärer såsomkonsulter bör engageras för olika projekt. En mer omfattande konsultverksamhetär en förutsättning för en mer decentraliserad handläggning. 1princip anser KRO förslaget om att myndigheter skall få disponera medel för allsjälva göra inköp av konstverk positivt. KRO anser emellertid inte allkonlrädets medel bör få användas för konstförvärv utan altkonstnärsrepresentanler knyts direkt lill arbetet. EnligtRRV.s uppfattning finns ett behov av klarare regler för denna typ av inköp. Enlämplig ordning vore att myndigheterna får använda egna medel för enklarekonstnäriig utsmyckning medan konstrådet bör biträda som rådgivande organ vidmera omfattande anskaffningar. anser all folkrörelser bör få disponera medel frånkonstrådets anslag för inköp av konstverk. Fortifikationsföivallnlngen,Nordiska museei, Klys, och Stiftelsen m.fl. ställer sig positiva till MUS 65:s förslag om tillsynen över denslalliga konsten. Beträffandetillsynen över fast konst framhåller riksaniikvarieämbeiet och statenshistoriska museum samt alt MUS 65:s förslag kan ge upphov tillkompetenskonflikter pä grund av ämbetets uppgifter som kulturhistorisktillsynsmyndighet för statens byggnader med deras fasta inredning. Enligtstatens konstråds uppfattning talar starka skäl för all konstrådet åläggstillsynen över den fasta utsmyckning som det har förvärvat. Riksanilk-varieämbeietoch slatens historiska museum anser all konstrådet vid överiämnandet av fastutsmyckning bör utfärda erforderiiga anvisningar för utsmyckningens vård ochdärefter även ha tillsyn över att anvisningarna följs. Enligtbyggnadsstyrelsens mening bör tillsynsansvaret läggas pä den förvaltandemyndigheten. Länsstyrelsernai och anser det myckel värdefullt om den lokalaexpertis som finns vid läns- och kommunmuseer får medverka vid tillsyn och värdav myndighets egna eller hos myndighet deponerade konstverk. Vadbeträffar värden av lös konsl anser att nationalmuseetsförvaltningsuppgifter inte skall utsträckas till de lösa konstverk somkonstrådet förvärvar, Åvenföriifikationsföivallningen, armémuseel och KROställer sig tveksamma till detta förslag. Länsstyrelseni framhåller att del borde vara möjligt all i ökad omfattninganförtro vården av lösa konstverk till lokal sakkunskap. Prop.1975/76:135 108 Beträffandevärden av fast konst delar siatskontoret, fortiji-kationsförvaltnlngen,armémuseel. , , KRO och Klys de sakkunnigasuppfattning att fastighetsförvaltande myndighet bör ha huvudansvaret för vårdenav den fasta utsmyckningen i de byggnader och lokaler som dessa myndigheterförvaltar. Statenskuhurråd anser sig i nuvarande läge inte kunna la ställning till den föreslagnaarbetsfördelningen mellan konstrådet och . Denna fråga börbelysas av organisationskommittén för och vissa museer. Nationalmuseetanser all som en särskild enhel skall inordnas i den centralakonstmuseiorganisalionen. Härvid bör hela lillsyns-och värdansvaret anförtrosdenna enhet. Om slatens konstråd skulle förbli självständigt bör såväl förvärvsom tillsyns- och värdansvar för av konstrådet inköpta fasta och lösa konstverkåvila konstrådet. Förall den förvallande myndigheten skall kunna ställa medel lill förfogande förvården av fast anbringad utsmyckning, föreslår MUS 65 att utsmyckningentillsammans med själva byggnaden invärderas på fastighets-fond.Byggnadsstyrelsen har ingen erinran mot förslaget, Slatens konstråd har iprincip ingenting emot förslaget men menar att andra alternativ kan övervägas. RRVavstyrker förslaget med hänsyn till att en sådan förändring inte är förenligmed nuvarande budgelprinciper. Bl.a. Nordiska museei, UKA, Stiftelsen och Klys tillstyrkerförslaget att fär huvudansvaret för registrering av statligakonstinnehav. däremot ifrågasätter om det är nödvändigt attinom ett centralt organ förteckna samtliga konstverk som finns inom landetsstatliga organ. KROställer sig tveksam lill förslaget. bör alltjämt svara förregistrering och dokumentering av de lösa konstverk som ej avkonslve-tenskapliga skäl övertagits av . Byggnadsstyrelsenframhåller att de konstnärliga verken bör vara förtecknade i ell av denförvaltande myndigheten i samråd med konstrådet upprättat inventarium, somskall innehålla uppgifl om tillkomstår, konstnär, material och eventuellautförda arbeten pä konstverket. Statenskonstråd, , bostadssiyrelsen. KRO ochUppsala kommun tillstyrker all slatens konstråd ges resurser för all mer aktivtfungera som rådgivande organ gentemot kommunala myndigheter. Fleraremissinstanser instämmer i MUS 65:s förslag att Riksutställningars informationscentrumför offentlig konst överförs till konstrådet, däribland statens kuhurråd.Nordiska museet, , bostadssiyrelsen, statskonioret. Svenskakonimunförbiindei och Konstfrämjandet. framhåller attdet krävs bättre upplysning till kornmunerna om in-formalionscenlrums funktionoch syften. Prop.1975/76:135 109 Klysoch KRO föreslår att informationscentrums bildarkiv överförs tillKonstnärscentrum. Statenskonstråd, , Konstfrämjandei, KRO och kommun tillstyrkerförslaget att konstrådets rådgivningsverksamhet även bör omfatta denlänemöjlighet för finansiering av konst i bostadsområden, som tillkom . ,, I län, Konstfrämjandei, Folkparkernasceniralorganisalion och Folkets hiisförenlngarnas riksorganisation m. fl.tillstyrker alt konstrådet behäller sin självständiga organisation. Statenskonstråd bör enligt åsikt bli en självständig enhet inom dencentrala konstmuseiorganisalionen. EnligtRRV:s uppfattning skulle kansliresurser och mu-seitekniskaexpertis med fördel kunna utnyttjas för verksamheten. Delta behöver inte ledatill någon ändring i konstrådets ställning som självständigt beslutande organ. Siatskontoretavstår - med hänsyn lill del arbete som utförs av organisationskommittén förriksantikvarieämbetet och vissa museer - från att la ställning lill förslagenavseende ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan och statenskonstråd samt konstrådets organisation, verksamhetsformer och finansiering. EnliglSlatens kulturråd är det ell oeftergivligt krav, alt konstrådet som beslutandeorgan - inom eller utom slatens konstsamlingar - förblir fristående iförhållande lill museerna. Fleraremissinstanser är kritiska till MUS 65:s förslag om ett färre antal konstnäreri konstrådets styrelse, bl. a. , slatens konstråd, Klys ochKRO. EnligtKonstfrämjandet får nyttjarna alltför svag representation i styrelsen. De anställdabör representeras genom företrädare för sina fackliga organisationer.Folkparkernas centralorganisation efteriyser representation frän avnämarnautanför den statliga sektorn. Statenskulturråd delar de sakkunnigas uppfattning att konstrådels kansliresurser ärotillräckliga. Slatens konstråd ansluter sig till MUS 65:s förslag tillutökning av kansliet men föreslår dessutom att del för arbete med kvalificeradinformation inrättas en halvtidstjänst. Fleraremissinstanser diskuterar den s. k. enprocentsregeln dvs, att medlen förkonstnäriig utsmyckning i princip bör motsvara av byggnadskoslnadema. RRI-'framhåller att behovet av konstnärlig utsmyckning för enskilda byggnaderinte bör bedömas utifrån tumregler som enprocentsregeln. RRV, slatens kuhurråd samt länsstyrelserna i och Norrboitens länanser det angeläget att medel för konstnäriig utsmyckning kan disponeras ocksåför befintliga lokaler. Statenskulturråd anser att den offentliga diskussionen om de statliga konst- Prop.1975/76:135 110 förvärveni alltför stor utsträckning kommit all koncentreras till enprocentsregeln. Delbör dock eftersträvas att nä detta mål som en förstariktpunkt fördel konstnäriiga inslaget i det samlade offentliga byggandet, Sammaåsikt har Konstfrämjandet. KRO understryker att enprocentsregeln måste ansesange en miniminivå för de statliga konslinköpen, Förslagetom ett fempunktsprogram för statliga konstförvärv stöds av statens kuhurråd.Konstfrämjandet och KRO. Konslfrämjandel betonar i anslutning till sintillstyrkan vikten av att allmänheten genom offentliga samlingar kan fä enuppfattning om bildkonsten i vär egen lid. Kulturrådetsförslag att konsten bör cirkulera mellan olika mottagningsenheter stöds avstatens kuhurråd och . 1förslaget att ett särskilt anslag lill lokalhållande organisationerskonstinköp bör övervägas instämmer stålens konstråd. KRO och Konstfrämjandei. Statens kuhurrådframhåller att rådet avser alt ta upp denna fråga i sitt kommandeutredningsarbete rörande stödet till de lokalhällande organisationerna. 1kulturrådets åsikt att stora insatser måste göras för all tillgodose de äldrelokalernas konstbehov instämmer och Konstnäiscentrum. Ävenstatens kulturråd betonar vikten av att de äldre lokalerna fär sill behov avkonst tillgodosett och föreslår att fär i uppdrag dels attinventera behovet av konst i dessa lokaler, dels att ge ut en handbok i hur manbör hantera konstföiivärven pä en arbetsplats.