prop · FZ03164 · 1975-12-31 00:00:00 — Mot bakgrundav det nu anförda saknas enligl min uppfattning anledning att hysa någrabetänkligheter mot att nuvarande regler om byggnadslov läggs lill grund förpåloljdslagen. Prop.1975/76:164 24 4.1.2,'\vgiftss>steniets utformning Atthuvudsyftet med att införa en avgiftspåföljd är att avhålla från olovligtbyggande medför enligt promemorian alt avgiften i det enskilda fallet måstekunna bestämmas på ett schablonmässigt sätt. Den skall således inte utgöranågol direkt taxering av överträdelsens samhällsskadliga verkningar. Ellavgiftsuttag på schablonmässiga grunder medför enligt promemorian vidare attdet skapas förutsättningar för ett system som är förhållandevis enkelt och lättall tillämpa, 1promemorian framhålls att det föreligger vissa problem att finna ett för allaformer av olovligt byggande lämpligt underiag för beräkning av avgiftens storlek.Efter en genomgång av bestämmelserna om fastighetstaxering konstateras ipromemorian att det inte är någon lämplig lösning att anknyta avgifterna tillfastighetstaxeringen och att det därmed också lorde vara uteslutet alt användavärdet av del olovligt byggda som underlag för avgiftsberäkningen. Om man skallha ett för alla typer av olovligt byggande gemensamt avgiftsunderlag tordeenligt promemorian den enda tänkbara utvägen vara att utgå ifrån den s, k,byggnadslovstaxan, beträffande vilken bestämmelser finns i 8 S BS. Enligl8 S första stycket BS får kommunen ta ut avgift av den som hos byggnadsnämndengör framställning, vilken föranleder upprättande av ny-byggnadskarla,ritningsgranskning, besiktning eller annan tids- eller kostnadskrävande åtgärdeller framställning av arkivbeständig handling. Avgift får tas ut med högst delbelopp som motsvarar kommunens genomsnittliga kostnad för åtgärden. Enligt8 >; andra stycket BS skall grunder för beräkning av dessa avgifter anges itaxa som beslutas av kommunfullmäktige. Detta innebär att av-giftslaxan kanvariera från kommun till kommun. En övre gräns för avgifterna finns dock såtill vida att dessa som jag nämnde inte får tas ut med högre belopp än sommotsvarar kommunens genomsnittliga kostnad för åtgärden i fråga. Avgiftsrättenfår således inte utövas i vinstsyfte. Detkan enligt promemorian visserligen anföras betänkligheter mot att som underlagför beräkning av avgifter för olovligt byggande använda en taxa som kan haolika utformning i olika kommuner. Det kan få till följd, anförs det, attavgiften för en viss typ av olovligt byggande inte blir densamma i allakommuner. I syfte att minska risken lor olikheter föreslås i promemorian attavgiften för olovligt byggande skall bestämmas med ulgångspunkl i taxansbeslämmelser för normalfallet och utan all hänsyn tas till sådana avgifterenligt taxan som kan ulgå för nybyggnadskana, utslakning och lägeskontroll avbyggnader samt för andra mätningstekniska åtgärder. Avgiften för olovligtbyggande kommer enligt promemorian därmed att bestämmas med utgångspunkt i denavgift enligt taxan som utgår för granskning av de handlingar som behövs förbyggnadslovsprövningen. Prop.1975/76:164 25 erforderligabesiktningar, resor inom kommunen samt meddelande av byggnadslov och bevis omslutbesiktning. 1 promemorian framhålls att del även med en sådan bestämning avberäkningsunderlaget finns risk för variationer kommunerna emellan men atterfarenheten talar för att variationerna inte blir stora på grund av attnormalförslag, som har upprättats centralt, har varil vägledande förtaxan i fiertalet kommuner. De olikheter i taxan som kan komma alt uppstå tordeenligt promemorian därför inte utgöra något hinder mot att taxan i angivenutsträckning läggs till grund för beräkning av avgiften för olovligt byggande.Som förut har angetts ges avgiften i promemorian benämningen byggnadsavgift, 1fråga om tilläggsavgiften är enligl promemorian den lämpligaste lösningen attavgiften utgår med visst belopp per kvadratmeter av den yta som den olovligaåtgärden kan beräknas ha omfattat. Fråganom avgiftssystemels uppbyggnad las upp endast i ett mindre antalremissyttranden. Förslagel tillstyrks av JK, som anseratt man med hänsyn lillsyftet med avgifterna kan bortse från de mindre variationer i fråga ombyggnadsavgift som kan komma att uppstå kommunerna emellan. Även RÅ, ochLinköpings kommun är positivt inställda till förslaget. Övriga remissinstansersom yttrar sig i frågan anser det emellertid otillfredsställande attvariationer kan uppkomma. Föregen del ansluterjag mig i likhet med JK m, fi, lill förslaget i promemorian.Jag kan emellertid ha en viss förståelse för remLssinstansernas krilik motförslaget att ha byggnadslovstaxan som underlag för beräkning avbyggnadsavgiften. Enligt min mening har dessa instanser dock tillmätt riskenför variationer alltför stor betydelse. Som framhålls i promemorian visarerfarenheten att byggnadslovstaxorna i landets kommuner har varitrelativt likformiga beroende på att taxorna har utformats efter mönster avcentralt utarbetade normalförslag, 1 promemorian lämnas en redogörelse för ettnormalförslag till byggnadslovstaxa som har utarbetats av Svenskakommunförbundei och siaiens planverk. Avsikten med det nya förslaget uppgesvara att åstadkomma en bättre anpassning än tidigare till det aktuellakostnadsläget och alt ge möjlighet till en förenklad tillämpning. Taxan inormalförslaget kan sägas vara uppbyggd av två komponenter, ett grundbelopp ochen objeklfaktor. Grundbeloppet är avsett ati fastställas på grundval avlönelägel för berörd personal vid byggnadsnämnderna enligt kommunförbundetslönestatistik. Objeklfaklorn är ett utiryck för tidsåtgången för olikaärendelyper. Avgiften för en åtgärd bestäms på ,så sätt att grundbeloppetmultipliceras med den (or åtgärden angivna objektfaktorn. Det finns enligl minmening inte anledning anta annal än all byggnadslovstaxan i del hellövervägande antalet kommuner kommer alt överensstämma med taxan i normalförslagei.Jag anser också alt man kan ulgå ifrån att de variationer kommuner emellan somkan komma alt uppstå blir så små och så ovanliga alt de inle kan tillmätasnågon avgörande belydelse i delta sammanhang. 1975/76:164 26 Som jag har anfört föreslås i promemorian att det vidvarje form av olovligt byggande skall tas ut byggnadsavgift med belopp sommotsvarar fyra gånger den avgift som enligt kommunens byggnadslovstaxa skalllas ul, om byggnadslov lill den ifrågavarande åtgärden meddelas. Byggnadsavgiftskall enligl förslagel dock aldrig ulgå med lägre belopp än , 1promemorian framhålls all den byggande i vanlig ordning skall betala avgiftenligt byggnadslovslaxan, om han i efterhand söker byggnadslov lill åtgärden.Att han betalar byggnadsavgift befriar honom således inte härifrån. Förslagel i denna del har behandlals endasl av ell fåtalremissinstanser. En del av dessa anser att byggnadsavgiften bör höjas, om denskall få tillräcklig preventiv effekt. Med anledning av dessa synpunkter villjag lill en början framhålla all jag i del följande kommer alt biträdaförslaget i promemorian att tilläggsavgift skall ulgå i vissa fall men att jagsamtidigt kommeratt föreslå alt tillämpningsområdet för tilläggsavgiften skallutvidgas i förhållande lill förslagel i promemorian. Del medför givelvis i sinlur all den krets av åtgärder som kan omfattas endast av byggnadsavgift blir imoisvarande mån mindre. Jag vill vidare erinra om att de olika åtgärder somenligl förslagel kan följas enbart av byggnadsavgift kan vara av myckelvarierande karaktär och svårhetsgrad. Jag får här hänvisa till promemorian därdenna fråga har belysts. Om en höjning av byggnadsavgiften skall genomföras, måslehöjningen med hänsyn lill principerna för avgiftssystemet bli av generellnatur. Den kommer därför all träffa också åigärder som kan vara av mindreallvarlig art. Även om avgifterna skall bestämmas påett schablonmässigt sätt,måste nian se till att de kommer på en sådan nivå all de uppfällas som rimliga,Enligl min mening finns det risk att en höjning av byggnadsavgifien kan medföraau den i alllför många fall kommer på en oacceptabelt hög nivå. Jag är därförinte beredd au tillmötesgå remissinstansernas krav på höjningar. Attbyggnadsavgiften, som synes befara, skulle få en sämreavhållande effekt än dagens strafrsankiioner bedömer jag som uteslutet. Enliglmin mening är förslaget i promemorian väl avvägt, och jag ansluler mig därförlill della. 1 några remissyttranden påpekas all byggnadsavgiften i dendel som är anknuten lill byggnadslovstaxan kommer au höjas i takt med förändringarnai kostnadsläget men au någon motsvarande justering inte kommer all ske i frågaom minimiavgiften om . Det föreslås därför au denna skall varaindexreglerad. Jag är inte beredd alt ansluta mig till detta. Del förslag lillpåföljdssystem .som nu läggs fram innehåller många nyheter. Om systemetgenomförs, bör del därför ses över sedan tillräckliga erfarenheter har vunnitsav dess tillämpning i praktiken. Som jag nu ser det kan det vara liimpligl meden sådan översyn i samband med alt del planerade förslagel lill nybyggnadslagstiftning behandlas. Därvid kan det bli aktuellt Prop.1975/76:164 27 attöverväga bl, a. frågan om avgiftens storlek. remissinstanser finner benämningen byggnadsavgift mindre lyckad, eftersomden för tanken til) avgifter för någol som i sig är lillålel. Deändringsförslag som läggs fram anserjag emellertid knappast ulgöra någonförbättring, 1 likhet med harjag ingen erinranmol alt lermen byggnadsavgift används, Delär enligl promemorian inte troligt all byggnadsavgiftens avhållande effektkommer all vara tillräcklig i fråga om alla former av olovligt byggande. Somexempel på fall där byggnadsavgiften kan antas bli otillräcklig anförs ipromemorian bl. a. nybyggnad av bostadshus. Till stöd för della antagandeframhålls all byggnadsavgiften i många av dessa fall kommer all utgöra endasten liten del av den totala kostnaden för åtgärden och därför troligen inleuppfattas som särskill betungande. Om avgiftssystemet skall få den åsyftadeeffekten, talar enligt promemorian starka skäl för att byggnadsavgiften måslekompletteras med en tilläggsavgift för sådana former av olovligt byggande somdet är särskilt angelägel all motverka. Efteren genomgång av fall där det kan vara befogat att föreskriva till-läggsavgiftutmynnar övervägandena i promemorian i det förslagel att lill-läggsavgift skallulgå när det olovliga byggandet innebär all hell ny byggnad uppförs, förut befintlig byggnad lill- eller påbyggs, byggnad hell eller delvis inreds till väsentligenannal ändamål än del vartill byggnaden förut varit använd eller omdet utrymme som omfattas av åtgärden är avsett för bostadsändamål eller förverksamhel i vilken arbetstagare skall ulföra arbete för arbeisgivares räkning. Flertaletav de remissinsianser som yttrat sig i deiina fråga föreslår autillämpningsområdet för avgiften utvidgas. Vad först gäller kravei att detolovligt byggda skall vara avsett för bostadsändamål eller för verksamhet ivilken arbetstagare utför arbeie för arbetsgivares räkning, anser JK att deltakrav bör las bort. Som skäl för sin siåndpunki anför JK bl, a. all det oftastfinns lika stor anledning au ingripa mot byggnad som inte avser bostadsändamål,all begreppet arbetstagare är så vagt och omivistal all del inle bör förekommai en lagslift ning av här avsett slag och all det inle sy nes finnas någonanledning att göra skillnad på fall där utrymmet är avsett för verksamhel sombedrivs utan anställda arbetstagare och fall där sådana finns. a, Tyresökommun anser att även sådana byggnader som garage och ekonomibyggnader börkunna belastas med tilläggsavgift. Dessa byggnader utgör enligl kommunen eustort problem, främst genom att de avsevärt 1975/76:164 28 försvararenframtida ändamålsenlig planläggning. Kammarrätten i m, fi. föreslåratt tilläggsavgift för rivning av byggnad inom område där rivningsförbudgäller enligl 35 a S BL skall ulgå även om byggnaden inte är avsedd förbostadsändamål eller innehåller arbetslokal. Deskäl som anförs till stöd för au avgiftspliklen inle skall göras beroende avändamålet med den olovliga åtgärden är enligl min mening övertygande. Jagföreslårdärföratt den begränsningav tillämpningsområdet förtilläggsavgiften somligger i anknytningen lill visst ändamål skall las bort. En följd härav bliratt tillämpningen av bestämmelserna blir avsevärt enklare. Som JK påpekar kanemellertid en sådan ändring i vissa fall leda till resultat som uppfattas somstötande, JK föreslåratl det försådana fall öppnas möjlighet lillnedsältningavel-lerbefrielse från avgift. De fall därotilirredsställanderesultat möjligen kan uppkomma torde enligl min bedömning nästan uleslulandekomma alt avse rivning av byggnad. Kravet på byggnadslov är här begränsat lillfall då rivningen sker inom område med stadsplan ellerområde där förbud motnybyggnad gäller enligt 35 S BL, dvs. område beträffande vilkel beslut har fattatseller fråga väcktsomantagandeellerändringavsladsplan, Detav mig framlagdaförslaget medföratl i principalla fall av rivning inom sådanaområden kommerattomfattas av tilläggsavgift, I enstaka situationer kan omständigheterna tänkasvara sådana all det skulle vara olämpligt alt ta ut tilläggsavgift, t. ex. omrivningen avser ell mindre skjul ulan något egentligt värde. 1 dessa fall börförutsätt ning finnas all nedsätta ellerefterge tilläggsavgiften. Jagåterkommerlill denna fråga i det följande, Enliglförslagel skall tilläggsavgift utgå bl. a. om den olovligt ullörda åtgärdeninnebär att byggnad helt eller delvis har Inretts till väsentligen annaländamål än det vartill byggnaden förut varit använd. Som motiv förlill-läggsavgift i dessa fall anförs i promemorian all man därmed får möjlighetankomma lill rätta med bl, a, des, k, smygkontoriseringarna, och kommun bör tilläggsavgift inte ulgå i dessa fall. Föreningen , och däremot anser alt till-läggsavgift bör ulgåäven för ianspråktagande av byggnad eller del därav för väsentligen annatändamål än del, vartill byggnaden förut varit använd ellersom finns angivei pågodkänd ritning. Vill man komma lill rätta med smygkoniorisering, måsle manenligt dessa instanser ta ut tilläggsavgift också vid sådani ianspråktagande.eftersom det är vanligt all bosladsliigenheier tas i anspråk för kontor ulanall några inredningsålgärder vidtas. Jag ansluter mig till denna uppfattningoch föreslår all tillämpningsområdet för tilläggsavgiften utvidgas i enlighelmed remissinstansernas förslag. Del bör framhållas all sådani ianspråkiagandesom nu avses enligl 54 ;: I mom. BS kräver byggnadslov. Enliglförslagel skall tilläggsavgift beslämmas på grundval av den lä-genhelsyta somåtgärden kan beräknas ha omfailal. Bl, a, i länframhåller att begreppel väningsyla brukar användas i Prop.1975/76:164 29 byggnadslovstaxor.Med hänsyn härtill och lill alt beräkning efter våningsyia synes enklareföreslår att tilläggsavgiften beräknas på grundval avvåningsytan. Jag anseratt förslag innebären förenkling ochansluler mig därförlill delta. Vad som skall förslås med våningsyta kommerattutvecklas närmare i specialmoliveringen, Länsslyrelseni är tveksam lill förslaget all tilläggsavgift inte skallutgå vid åtgärder, som omfattar utrymme som är mindre än 3 m samt att motsvarandeminskning skall göras i fråga om den yta som skall ligga till grund förberäkning av tilläggsavgift. finner detta onödigt komplicerat ochanser att i stället bör få befogenhet att ge dispens iuppenbara bagatellfall, trots att eftergift enligt förslaget skall prövas avlänsstyrelsen. Genomundantaget för åigärder som omfattar utrymme mindre än 3 m avförs fråntilläggsavgift smärreålgärder där det inte är befogat eller lämpligt alt haannan påföljd än byggnadsavgift. Förslaget om minskning med 3 mavden yta somskall läggas till grund för beräkning av tilläggsavgift.syftariill alt motverkaalltför stor skillnad i sammanlagd avgift i gränsfallen. Föregen del finner jagden i promemorian valda lösningen vara alt föredra framför förslag.Jag ansluter mig därför i denna del till förslaget! Enligtförslaget skall tilläggsavgiften vid rivning grundas på den rivna byggnadenstaxeringsvärde. Några remissinstanser, däribland slatens lantmäteriverk, påpekaralt tilläggsavgiften här kan få en mycket begränsad preventiv effekt, eftersomdet taxerade byggnadsvärdet ibland kan vara mycket lågt när det gäller hus somägaren är benägen att riva. Bl.a. kan enligl verket s. k. K-märkta hus varalågl taxerade. Verket ifrågasätter om man inte i stället bör överväga altanknyta tilläggsavgiften till storieken av den nybyggnadsrätt som föreligger påplatsen enligt gällande plan. i föreslårati avgiften anknyts lill del markvärde som frigörs genom rivningen. Påde skäl lantmäteriverket anför anser även jag alt ett annal avgifts-underiag ändet taxerade byggnadsvärdet bör övervägas i rivningsfallen. Att somlantmäteriverket föreslår anknyta avgiften lill nybyggnadsrätten enligt gällandeplan är mindre lämpligt, eftersom det inte alltid med säkerhet finns någonplan. Krav på byggnadslov för rivning gäller inte bara inom område medstadsplan utan ocksä inom område där förbud mol nybyggnad enligl 35 ii BLgäller i avvaktan på planläggning. Jag anser inte heller att länsstyrelsensförslag är lämpligi. eftersom del taxerade markvärdet kan avse även annan markän sådan som kan anses ha hört lill den rivna byggnaden. Jag föreslår i ställetatt tilläggsavgiften beräknas på grundval av den rivna byggnadens våningsyta.Därmed erhåller man enhetliga regler i della avseende för alla fall därtilläggsavgift skall utgå. Några svårigheter att erhålla uppgift beträffandeden våningsyia som den rivna byggnaden har innehållit bör inte föreligga. Ifierialei fall torde uppgift härom finnas i handlingarbeiräffande byggnaden. Skulle så inte vara fallel torde nödvändiga uppgifterkunna inhämias ur faslighetslängden. Prop.1975/76:164 30 Erinringarmot tilläggsavgiftens storlek och effekter anförs i endasl ett fåtal remissvar.I dessa framhålls i huvudsak all beslämmelserna är alllför stränga och att dekan leda till stötande eller orimliga resultat. fastighetsägareförbundanför som exempel att tilläggsavgiften enligl förslagel blir lika slor för delfallel alt en bostadslägenhet pä exempelvis 100 m' ändras till konior - varvidde faktiska ändringarna kan vara relativt obetydliga - som all ellenfamiljshus av samma storiek uppförs. anser förbundet inte vara en rimligavvägning. Föregen del vill jag erinra om all tilläggsavgiften är avsedd för sådana former avolovligt byggande som del är särskill angeläget att motverka. De åigärder somenligl mitt förslag skall följas av tilläggsavgift är i huvudsak av den artenatt de kan hindra eller försvåra planering på lång sikt för ändamålsenliganvändning av mark och befintlig bebyggelse. Det rör sig här således omallvariiga överträdelser. Jag har förut nämnt alt samhällets möjligheter att påell planmässigt sätt styra bebyggelsen har blivit förstärkta. Somockså framhålls i promemorian kan det inte accepteras all de planeringslnsalsersom samhället gör med stöd bl. a, av dessa reformer motverkas genom allbyggande sker ulan den prövning som är förutsatt i BL och BS, Det är mol denbakgrunden nödvändigl att ha starkt avhållande sanktioner för åtgärder av denlyp som föreslås omfattade av bestämmelserna om tilläggsavgift. Enligt minuppfallning ulgör den i promemorian föreslagna tilläggsavgiften - ,/m' - enlämplig avvägning i delta avseende. Jag ansluler mig därför lill förslagel idenna del. Med anledning av vad fastighetsägareförbundet anför vill jag - iöverensstämmelse med vad som sägs i promemorian - framhålla all avgifterna inteär avsedda att utgöra någon taxering av de enskilda överträdelsernassamhällsskadliga verkningar. Den jämförelse förbundet gör mellantilläggsavgiften vid kontorisering och vid uppförande av ett småhus bör därförinte tillmätas någon avgörande betydelse i detta sammanhang. Etttiotal remissinsianser ifrågasätter om tilläggsavgiften med tanke påförändringarna i penningvärdet bör anges i ett fast belopp. På de skäl som jagnyss anförde med anledning av moisvarande synpunkler på byggnadsavgiftensminimibelopp ärjag f. n. inle beredd alt föreslå någon indexreglering ellerannan form av auiomaiiski verkande justering av tilläggsavgiften. Befrielsefrån aygijisskyldigliet i vissa faU Byggnadsavgiftskall enligl promemorieförsläget inle ulgä, om rättelse i del utförda företas innan fråga ompåföljd för åtgärden tas upp till prövning eller åtgärden avser rivning av byggnad och rivningen ärnödvändig för att förebygga eller begränsa omfallande skada på annan egendomeller rivningen avser byggnad som till väsentlig del har skadats genomeldsvåda eller annan liknande händelse. Prop.1975/76:164 31 Omden byggande t, ex. efter tillsägelse river del olovligt utförda innan fråganom påföljd tas upp lill prövning skall byggnadsavgifl således inte Ulgå. Medanledning av förslagel i denna del erinrar länsslyrelsen i omall många skärgårdskommuner har svåra problem med olovlig uppställning avhusvagnar inom fritidstomler och i de för del rörliga friluftslivet attraktivalägena. Eftersom sådana vagnar och monteringsfärdiga mindre hus normalt kanutan större kostnad fiyttas till annan plats, kan den föreslagnaundantagsbestämmelsen enligt inbjuda till en form av chanslagninginom sådana områden. föreslår därför att byggnadsavgift alltidskall utgå vid olovlig byggnadsverksamhet med undantag av de fall av rivningsom jag nämnde. Även några andra remissinstanser anför samma ellerliknande synpunkler. Förslageti promemorian kan i den nu avsedda delen synas innebära en i förhållande tiHgällande beslämmelser generösare inställning lill den som bygger utan lov,efiersom I", n, är i princip oförhindrad att direkt efterupptäckten av det olovligt utförda anmäla detta till åtal. Nämnden ansesemellertid ha en viss diskretionär prövningsrätt I detta avseende, en rält somenligt en del remissinstanser har utnytljals i alltför stor utsträckning. Någonmotsvarande prövningsrätt finns inle enligl det förslag som jag nu lägger fram.Enligl detia är , om Inga undantagsregler ges, skyldig attalltid besluta om byggnadsavgift när olovligt byggande har ägt rum. Mot denbakgrunden anser jag del vara rimligt att den som vidtar rättelse innanbyggnadsnämnden tar upp frågan om påföljd inte skall behöva betalabyggnadsavgift. Även om del som anför kan finnas risk förchanstagning, bedömer jag inle den risken som särskill stor. I längden måsledel bli svårt för ägaren av husvagnen att bevaka att nämnden inte tar upppåföljdsfrågan. Jag biträder således promemorieförsläget i denna del. Jaganser också att avgiftsskyldighet inte bör föreligga i de fall av rivning somföreslås i promemorian. Enligl min mening bör emellertid frihet från avgifidessutom inträda, när rivning företas med stöd av beslämmelse i lag eller annanförfattning. Jag ålerkommer li|! denna fråga i specialmotiveringen. Vadjag nu har föreslagit innebär bl, a, all byggnadsavgift skall ulgå t. ex, omdel olovligt byggda efler framställning från blir undanröjtgenom handräckning, ifrågasätter om detta är rimligt och gördärvid en jämförelse med förslaget i promemorian att tilläggsavgift int§ skallutgå i dessa fall. Jag vill erinra om att det enligl gällande bestämmelserinle föreligger någol hinder mot att utdöma straff, om handräckning lillrättelse i del utförda meddelas. Att tilläggsavgift inie skall ytgå när detolovligt byggda skall undanröjas är motiverat av särskilda skäl, tjll vilka jagstrax återkommer. När det gäller byggnadsavgift finns det där-gmgl enligl minuppfattning inie anledning alt låta avgiften bortfalla i dessa situationer. Somframhålls i promemorian får byggnadsavgiften till en del ses som enkompensation för de åtgärder samhället måste vidta för att få det olovligtbyggda undanröjt. Prop.1975/76:164 32 1 frågaom tilläggsavgift innebär förslagel i promemorian all avgift inle skall ulgå,om rättelse i del utförda företas innan frågan omtilläggsavgift har avgjorts genom beslul som vunnit laga kraft, handräckning meddelas till rättelse i det utförda, föreläggande om rättelse utfärdas eller