prop · FZ03160 · 1975-12-31 00:00:00 — Isamma riktning uttalar sig DAFA, som vidare anför alt ungefär motsvarandesituation råder när datorieverantören eller ett serviceföretag för att snabbarekunna åtgärda eventuella fel utlämnar dokumentation rörande maskin- ochprogramvara till myndighelen. Om myndigheten i dylika fall ej kan"erbjuda" garantier för att dokumentationen ej kan ullämnas kanbefaras alt dokumentationen behöver förvaras pä annat ställe med bl. a. föriängdareparationstider som följd. DAFAanser ocksä att en sekretesskydd behövs för dess egna ADB-program m. m. Enligt4 ij förordningen (1975:570) med instmktion för datamaskincentralen föradministrativ databehandling (DAFA) skall DAFA:s uppdragsverksamhet varaekonomiskt självbärande. I 3 ij 4 samma förordning anges vidare alt detåligger DAFA särskilt att "tillhandahälla generella ADB-program försädana ADB-tillämpningar, som ofta förekommer hos myndigheterna". Dessatvå stadganden sammantagna torde, enligt DAFA:s mening, väl motivera enmodifiering av eller ett tillägg lill 25 § LAH som gör det möjligt för DAFA,enligt samma principer som i OSK:s förslag, att vägra utlämnande av program ochdokumentation utan att dessa direkt angår uppdrag som utförs för enskildsräkning. Eller omvänt: ett dylikt tillägg till OSK:s förslag torde vara enförutsättning för att DAFA skall kunna uppfylla vad som, i myndighetensinstruktion, ålagts DAFA. Behovetav sekretessregler till skydd för växt- och djuriivel berörs i yttranden från regeringsrälien,, och riksmuseet.Natuivårdsverkel finner det motiverat att frägan om en ny sekrelessgrund -intresset alt skydda växt- och djuriivel - blir föremål för närmare utredning. Hushållningenmed och bevarandet av naturresurserna, vari faunan utgör en viktig del, är enhuvuduppgift för de naturvårdande myndigheterna. Av flera skäl har åtskilligadjurarter reducerats till sin numerär till den grad att deras existens i landetstår pä spel. Det är frän bl. a. ekologisk synpunkt eftersträvansvärt att störstamöjliga variation i artbeständen bibehålls. Den stegrande insikten om delta harmedfört att ökade samhälleliga resurser 1975/76:160. undersenare år ställts lill förfogande för eu bevarande av sådana arter för vilkautsikterna till fortsatt existens ler sig osäkra. Förmyndigheter som har att ta slällning lill frågor som berör olika typerav markutnyttjande är uppgifter om förekomsten av särskilt skyddsvärda objekten förutsättning för ett meningsfullt arbete. Sådana uppgifter inkommer oftapå direkl begäran av myndighelen, t.ex, då en organisation eller enskildperson erhållit uppdrag all utföra en naturinventering, 1 andra fall mottagermyndigheten motsvarande uppgifter utan au uppgiftslämnaren ombetts lämna desamma.Många av dessa uppgifter är av sådan art att de inte bör komma till obehörigaskännedom. Bakgrunden lill della är i korthet följande. Undersenare år har förekommit åtskilliga fall av äggplundring, tagande avrovfågelungar och illegal jakt vid vissa rovdjurs lyor. Vid den senastgenomförda aktionen mot äggplockare (1971) avslöjades t. ex, en omfattandeägginsamlings- och äggbytesverksamhet. Ägg av sällsynta fågelarter är specielltvärdefulla för samlare både inom och utom landet. Ungar av vissa rovllgelarterär särskill begärliga för utövare av den i flera länder bedrivna falkenerarsporten.Såväl ägg som ungar kan i vissa fall betinga per styck. Upplysningarom ovanliga djurs yngel- och häckningsplatser torde ha skaffats fränannat häll än naiurvårdsmyndigheierna. Avslöjandet av berörda förhållanden haremellertid aktualiserat risken för missbruk av de hos dessa myndigheter samladeuppgifterna på förevarande område. Naturvårdsmyndigheternaär beroende av den information som ideella organisationer, enskilda personer m. fl. En förutsättning för att upp gifter av här ifrågavarande slag skall kunna förväntas inkomma spontant till myndigheterna har dock visat sig vara att uppgiftslämnaren kan påyrka att de lämnade uppgifterna blir sekretessbelagda. Avdet sagda framgår att avsaknaden av sekretessbestämmelser kan medverka tillatt det allmännas verksamhet till skydd för djuriivel brister i effektivitet.Även om behovet av hemlighållande av växtplatser för sällsynta växtarter intehar aktualiserats i samma grad som varit fallet med faunistiska uppgifter,gäller vad ovan anförts också intresset av att skydda växtlivet. Svenskanalurskyddslöreningen konstaterar att OSK:s förslag inte innehäller någraöverväganden i detta viktiga ämne som hänskjutits till dess behandling, sedanregeringen till överiämnade en skrivelse frånföreningen lill regeringen med begäran om lagstiftning. Föreningen anseroundgängligt att naturvården som ett synneriigen viktigt allmänt intresse - ochdessulom mer långsiktigt än de flesta - Hr sin tillböriiga plats blandsekretessbestämmelserna. Föreningen hemställer enträget att effektiva lagreglertillskapas så att naturvården och del allmänna intresse som den representerarverkligen får del skydd som behövs. Föreningen anför i sin motivering liknandesynpunkter som framförts i yttrande och uppehåller sigdärjämte vid den verkan som ett beslut om fridlysning kan fä. Fridlysning av endjurart eller växtplats är, säger föreningen, i mänga fall utan nytta ochsnarare till skada, om den inle kompletteras med regler om att upplysningar omde platser där djurarten håller till eller växtlokalen är belägen inte lämnasut. 1975/76:160. enallmän oemotsäglig erfarenhet som ofta avhållit från fridlysningsåtgärder vilkaeljest varil synnerligen behövliga. behövs för skydd av känsliga arter ellernaturmiljöer en sådan skrivning av lagen, att myndighet kan garantera uppgiftslämnareatt uppgifter om sådana arter eller miljöer inte okritiskt utlämnas till varoch en som begär dem. Detta skydd får ej vara tidsbegränsat med utgångspunktfrån uppgiftsdalum, ulan skall gälla till dess skydd ej längre är påkallat avbiologiska skäl. Polisstyrelseni erinrar om att OK föreslog att handlingarna idisciplinärenden skulle följa samma regler som handlingar hörande tillförundersökning, Såviii polisstyrelsen kunnat finna har frågan ej berörts i detnu föreliggande betänkandet. Frågan börenligt polisstyrelsens meninguppmärksammas vid departementsgranskningen. Somredovisats under 8 § i föregående avsnitt (2.1) diskuterar socialstyrelsenfrågan om rättsläkares utlåtanden är offentliga eller hemliga enligt . menar att 8 ij omfattar bl, a, rättsläkares obduktionsprolokolloch obduktionsutlåtanden i samma utsträckning som . Socialstyrelsenfinner del emellertid angeläget att även intyg och utlåtanden till andra myndighelerän dem som omfattas av 8 § och till enskilda kan tillerkännas sekretesskydd.Vid rättsmedicinska undersökningar av enskilda lämnas ofta förtroligameddelanden av samma slag som vid sjukvård. Intyg eller utlåtande till enskildeller lill hithörande myndigheter rörande enskild, vilka innehäller sädanameddelanden synes böra åtnjuta sekretess i samma omfattning som tillkommerhandlingar enligt 40 § försia stycket i förslaget. Andra sädana intyg ochutlåtanden med uppgifter om någons personliga förhållanden, vilkas röjande kanvara menligt för honom eller någon honom närstående torde böra sekrelesskyddasenligt bestämmelser motsvarande dem i 40 § andra styckei. Särskild föreskrifthärom bör införas i LAH. Fasiigheisnämndeni kommun erinrar om att innebar au ell visst skydd kundetillförsäkras sökande hos den kommunala bostadsförmedlingen. Fastighetsnämndenförordade under remissbehandlingen av det förslaget fullt sekretesskydd i likheimed vad som gällde vid arbetsförmedling. vill allljämtunderstryka behovet av sekretessmöjlighet i fråga om bostadssökandenasenskilda förhållanden även 1975/76:160. utöversådant som framgår av läkarintyg. Många förtursfall avgörs på grundval avläkarintyg. Åtskilliga sådana fall grundas emellertid på annal malerial, däroffentlighet kan vara lika skadlig för den sökande. Dä hemlighållandet avläkarintyg innebär ett avsteg från kravei på full insyn i förmedlingarnasverksamhet, kan fastighetsnämnden inte inse att andra handlingar av likaömtåligt slag måste vara offentliga. ÖB,värnpliktsverket, Centraloiganisailönen SACOISR och Värnpliktiga arbetsgruppenanser att nuvarande regler om försvarets personalvård bör kompletteras medsekretessbestämmelser. Allmänt konstateras att varken nu gällande regler eller synes ge annat än marginellt skydd för handlingar inom försvaretspersonalvård, ÖBfinner del synnerligen angeläget all handlingar, upprättade inom försvarelspersonalvård och gällande kuraiiva ärenden blir sekretessbelagda i enutsträckning som motsvarar vad som gäller i civil social verksamhet avmotsvarande natur. ÖB noterar att det gamla önskemålet om sekretess inomskolans elevvård uppfyllts i lagförslaget (44 §)och föreslär en liknandeskrivning för försvarets personalvård. ÖB hänvisar beträffande den närmaremotiveringen till en promemoria upprättad vid . Avpromemorian framgår bl. a. följande. Försvaretspersonalvård har kommit att handlägga alltmer kvalificerade sociala problem.Efter alt från börian ha haft en inriktning på värnpliktigas problem haranställdas (befäl och civilanställdas problem) kommit att beaktas i högre grad.Ofta är dessa problem (arbetsvårdsfrågor, nykterhetsvårdsfrågor) av långvarigoch besväriig art och fordrar samarbete med arbetsledare, läkare, företrädareför personalorganisationer och civila myndigheter. Rehabiliterings-och tjänslbarhetsulredningar utgör underiag för de beslut om åtgärder(omskolning, arbetsprövning, omplacering etc.) som fattas av vederbörande chefUpprättandet av nämnda utredningar (expertuppgifien) åligger myndighetenskonsulent (923:730272 p. Ettökat behov av socialmedicinska åtgärder har framkommit försåväl anställda som värnpliktiga. Detta har medfört att konsulenterna ålagtskvalificerade utredningsuppgifter som kräver omfattande samverkan med andraexperter (läkare, psykologer, yrkesvägledare elc.) arbetsledare, fackligaförtroendemän saml ett fiertal myndigheter (SPN, , kommunala nämnder etc). Ensärskild gren av är . I ettförmedlingsärende uppkommer ofta "förtursfrågor" där känsliga socialaoch medicinska bedömningar skall göras. blir verksamheten av rent ku-rativnatur, såsom när ett önskat bostadsbyte beror av skilsmässa, alkoholmissbruk e.d. Angåendebehovet av sekretess anförs vidare i promemorian. Heltuppenbart är att för den enskilde rådsökandes skydd till sin personligaintegritet personalvårdens handlingar i kuraiiva ärenden bör vara 1975/76:160. hemliga.Något offentlighetsintresse all la hänsyn till i sädana frågor kan knappastföreligga. Indirekthar emellertid ett sekretesskydd även betydelse för den personalvårdandeverksamheten vilket ytterst blir av belydelse för den enskilde. Detförekommer alt konsulenter nekas uppgifter ur handlingar från civilamyndigheter (t. ex. nykterhetsnämnd, försäkringskassa) med motivering attkonsulenter saknar tystnadsplikt och att hans handlingar är offentliga. Äveninom förbandet förekommersamma svårigheter i samarbetet med förbandsläkaren.Genom att konsulenten pä detta sätl undanhålls information kan han ibland ejfullt ut hjälpa den rådsökande. Särskilt olyckligt är del hinder i samarbetetsom uppkommer med förbandsläkaren mol den bakgrunden alt allt fier ärenden ärav"socialmedicinsk natur". Vidhandläggning av socialmedicinska ärenden krävs en nära samverkan mellan bl. a. läkareochkonsulent. En förutsättning föratt den rådsökande skall känna förtroende förkonsulenten är att denne vid fullgörandet av sina åliggan-den(upprättande av rehabiliterings-ochtjänstbarhetsutredningarsamtsocialmedicinska utredningar i övrigt) finner stöd i de bestämmelser somgäller för sekretesskydd och tystnadsplikt. Denenskilde rädsökanden, som oftast ej skiljer mellan handlingssekretess ochtystnadsplikt, är ibland ovillig att lämna de upplysningar och handlingar somkonsulenten behöver för att kunna vidta adekvata åtgärder. Värnplikiigaarbeisgruppen yrkar att handlingar inom försvarets personalvårdsekretessbeläggs i samma omfattning som föreslagits av för sociala ärendenoch för skolans elevvård. Försvarets olika personalvärdande instanser har enviktig funktion att fylla genom att hjälpa och stödja inkallade värnpliktiga, enliglarbetsgruppen. För att få till slånd ett förtroendefullt samarbete mellan denvärnpliktige och personalvärdskonsulenten är det nödvändigt dels att dehandlingar som upprättas eller inhämtas i ärendet är hemliga, dels attkonsulenten har lystnadsplikt. Värnpliktsverketanför alt personalvärdshandlingar inom verket finns bl. a. för att utgöra utredningsunderiagi ärenden angående anstånd med tiänst-göring och ändrad uitagning/iillhörighet.Beslul i dessa ärenden har ofta en väsentlig betydelse för den värnpliktige.Besluten bör alltså vara så väl underbyggda som möjligt, vilkel i sin lurfordrar ati utredningsmaterialet är uttömmande. Del är också fråga om etträttvisekrav där värnpliktig inte skall behöva avhålla sig från att lämna erforderiigaupplysningar om sin personliga situation av oro för att dessa blir tillgängligaför envar, hävdar värnpliktsverket. Enligtstatens lanimäieriverk bör handling som berör enskilds personliga förhållandeni ärende hos personalkonsulent hemlighällas om t. ex. "ett utlämnande kanantagas leda lill skada eller förklenande för den berörde eller honomnärstående person". Definitionen "ärende hos personalkonsulent"blir, säger verket, klargörande för vilken typ av ärenden som kan ifrågakomma.Skaderekvisitet tillkommer som skydd mot missbruk av sekretess- 1975/76:160. reglerna.Visserligen kommer en dubbeltäckning att uppstå genom alt fiera andraparagrafer- kan bli tillämpliga. Verket förutsätter därvid all begrepp som"arbetsvärd", "yrkesvägledning" i 45 ij eller "statlig. , , , omplacering på grund av omorganisation eller omlokalisering avverksamheten. , , ." i 46 i; eller "familjerådgivning" i 48 tj ifortsätlningen också avses täcka ärenden som handläggs av personalkonsulentvid egen myndighei. Men sådan dubbeltäckning finns redan nu med i lagförslaget,Sakligl torde del väl förhålla sig så au många personalkonsulenlärenden sominte kan intolkas i någon av de nu föreslagna paragraferna rör förhållanden somär minsl lika ömtåliga som de i 43 ij avsedda uppgifterna om sjukperiods längd.Del är enligl lanlmäleriverkeis uppfallning mycket angeläget såväl fördenanställde personligen som för myndighelens verksamhet att personalkonsulent gesbästa möjliga förulsättningar till ett förtroendefullt samarbete med personalen.Härför fordras sekretesskydd och lystnadsplikt. Verket vill i sammanhangetpeka på den utvidgning av sekretesskyddet som föreslås i 44 tj beiräffandeundervisningsväsendet. Kriminalvårdssiyrelsenoch JO diskuterar sekretesskyddet för personundersökningen i brottmål, vilkennumera upprättas inom skyddskonsuleni-organisationen och expedieras frånskyddskonsulenten till vederbörande domstol. Såvitt JO kunnat finna fallersådan handling inte under någon av de föreslagna sekretessreglerna. Enligt JO:smening bör personundersökningen dock naluriigen åtnjuta sekretess och dettatillgodoses genom lagstiftningen. Kriminalvårdssiyrelsenerinrar om att de exemplar av personundersökningen som finns kvar hosskyddskonsulenten där blir allmän handling när domstolens exemplar expedierats.Domstolen kan sekretessbelägga handlingar i avvaktan på huvudförhandling inomslängda dörrar enligl 36 § SekrL och 53 § LAH, men del ges ej någon sådanmöjlighet för skyddskonsulenten. Avsevärd lid kan komma att förflyta innanhuvudförhandling hålls. Det är styrelsens uppfattning, att personundersökningeni LAH borde jämställas med annal socialt utredningsmaterial, vilket ju hos denmyndighet som upprättat handlingen behåller sin i LAH givna karaktär av hemlighandling till dess domstolen tar slällning i frågan. Del kan i detta sammanhangnämnas att styrelsen planerar ett centralt personundersökningsregisier. Mäloch ärenden enligt 21 kap, Socialulredningenpåpekar att handlingar i mäl och ärenden enligl 21 kap, ejomfattas av sekretesskyddet i 14 ij SekrL, Detta medför att länsrätt, om måleteller ärendel avgörs eller avslulas utan förhandling, ej har möjlighet attvägra att lämna ul handlingar till den som begär att fl se dem. Hålls däremotförhandling har länsrätten enligt 16 § förvaltnings- 1975/76:160. processlagenmöjlighet att förordna om handläggning inom slängda dörrar och därefter sekretessbeläggahandlingarna med stöd av 36 ij andra styckei SekrL, Denna skillnad i fråga ommöjlighet till sekretesskydd beroende på om förhandling hålls eller ej kan inleanses lillfredsslällande, finner socialutredningen. Med hänsyn härtill och medtanke på alt handlingarna i de mål och ärenden, varom här är fråga,regelmässigt innehåller uppgifter, som hör lill privatlivels helgd, föreslårsocialutredningen alt en beslämmelse om sekretesskydd för dem intages i LAH, LandsarkivetI erinrar om att handlingar rörande utredningar eller undersökningarsom riksarkiv eller landsarkiv utför för enskild uppdragsgivares räkning enligl4 tj 5 CSK må "icke utan dennes samtycke lill annan utlämnas förriin tioär förflutit från handlingens datum med mindre trygghet kan anses vara förhanden, att utlämnandet ej kommer all lända uppdragsgivaren lill skada".Dylika utredningar synes ej kunna sekretessbeläggas enligt OSK:s förslag lill LAH,Då utredningar av sädan art kan innehålla uppgifter ur sekretesskyddal materialbör de emellertid kunna undandragas offentligheten till skydd för personliga inlressen.En särskild föreskrift härom bör, enligt landsarkivet, intagas i LAH, Privatbrevm, m, 1ärenden om avstående av arvsfondens rätt till arv enligt 5 § arvsfondslagenåberopas, påpekar kammarkollegiet, ofta brev, dagböcker och liknande handlingarför att styrka att sökanden stått arvlåtaren nära eller att denne uttalat sigtill förmån för sökanden. Del förekommer även alt dylika handlingar åberopasför alt styrka börd och därmed arvsberättigal släktskap. Dessa handlingar kaninnehålla uppgifter av strängt personligt slag, Enligl konventionangående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna(artikel 8) har envar rätt till skydd för sitt pri vat-och familjeliv, sitt hemoch sin korrespondens, skydd påkallar en föreskrift i LAH och kollegietföreslår därför att det efter 50 ij LAH införs en paragraf av följandeinnehåll: "1 ärende åberopade brev, dagböcker, manuskript ochminnesanteckningar skall hållas hemliga i vad de angår enskilds personligaförhållanden, om utlämnande otillböriigt blottställer enskild person ellereljest är menligt för honom," Enligl en reseivation till kammarkollegietsyttrande bör frågan om sekretesskydd för privatbrev m, m. inle lösas enbart medsyftning på sådana handlingar som innehafts av person som inte efterlämnarannan arvinge än allmänna arvsfonden. 1975/76:160. Polisstyrelseni polisdistrikt tar upp frägan om tystnadsplikt för präst resp.sekretesskydd för vissa handlingar hos präst. Polisstyrelsen noterar att OSKförbigår frågan. Det kan, fortsätter polisstyrelsen, måhända förefallaotidsenligt att i LAH uppta sekretessbestämmelser rörande"själavärden" lill ersättning för nuvarande bestämmelser i 13 § SekrL,Ett vissl aktuellt fall har dock visat att ett klariäggande i ämnet vorebefogat åtminstone när det gäller den s. k. bikthemligheten. I 36 kap. 5 tjfemte stycket synes man åsyfta enbart 7 kap. 2 tj kyrkolagen,men från prästeriigt häll synes ha hävdats att även 7 kap. 3 ij skulle kunnagrunda tystnadsplikt för präst, vilken sälunda i strid med 23 kap. 6 ijbrottsbalken skulle kunna vägra avslöja t. ex. innehållet i brev frånbrottsling eller brottslingens namn. Prop.1975/76:160. Bilaga2 UU prop. Offentlighets-och sekretesslagstiftningskommitténs förslag till lag om allmännahandlingar m. fl. förfauningar ................ ...... 1 Förslaglill lag om allmänna handlingar m. fl. Förslagtill lag om allmänna handlingar................ I Förslagtill lag om ändring i ....... 14 Förslagtill lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) 16 Förslag tillförordning med tillämpningsförteckning till 21 § lagen omallmänna handlingar................................... 17 Förslagtill förordning angående utlämnande i vissa fall av sta tistiska uppgifter............................................ 21 Förslagtill förordning rörande prövning av utlämnande av hand lingar som är av synneriig vikt för rikets säkerhet. Förslagtill lag om upphävande av 35 § lagen (1934:437) för Förslagtill förordning om upphävande av vissa kungörelser om sekretess..................................................... 21 Bilaga3 UU prop. Remissammanställning,avseende offentlighets- och sekretesslag stiftningskommitténs förslag till lag om allmänna handlingar (LAH) 23 1 Remissinstanser............................................. ..... 23 2 Remissyttrandena.......................................... ..... 25 2.1 Remissyttrandena över LAH...................... ..... 26 Lagensrubrik m.m..................................... ..... 26 1 § ......................................................... ..... 36 2 § Diarieföring och registrering.................... ..... 36 3 §.......................................................... ..... 44 Rubrikentill 4 och 5 §§............................... 44 4 § Utrikessekretessen................................ 44 5 § Försvarssekretessen.............................. 47 6 § Rikets centrala finans- ochräntepolitik...... 50 7 § Inspektion, kontroll ochannan tillsyn ... 51 Rubrikentill 8-10 §§................................... 55 8 § Polismyndigheters m. fl.myndigheters verksamhet... 55 9 § Säkerhets- och bevakningsälgärderm. 10.......................................................... §Verkställighet av påföljd 61 1975/76:160. 11 § Rätlstvister........................................ 61 12 § Kollektivavtal m, m............................... ... 62 13 § Vissa av sjölagen regleradeförhållanden.. ... 65 14 § Upplåning........................................... ... 65 15 § Det allmännasaffärsverksamhet............. 67 16 § Skeppsbyggnadsavtal........................... 73 17 § Medling i arbetstvister.......................... 74 18 § Patent och mönslerskydd...................... 74 19 § Arbetsförmedling m. m.......................... 76 20 § Pris- och konkurrensfrågor..................... 79 21 § Myndighels utredning,kontroll eller stödverksamhet med avseende på näringslivet 80 22 § Uppgiftsskyldighet i vissaplaneringsfrågor 85 23 § Tullsekretessen................................... 86 24 § Postgirot............................................ 86 25 § Myndighets uppdrag förenskilds räkning... 87 26 § Giftinformationscentralen m. m............... 92 27 § Vissa uppdrag hosutrikesdepartementet m.m 92 28 § och ..................... 92 29 § Taxering m.m...................................... 92 30 § Bankinspektionen ochförsäkringsinspektionen 93 31 § Överförmyndare................................... ... 95 32 § och allmänadvokatbyrå m.m.... 95 33 § ; revisorer................. ... 96 34 § Myndighets utlåning av medel m,m......... ... 96 35 § Statistik............................................. ... 98 36 § Kriminalregister m, m............................. 107 37 § Handlingar som rörutlänningar................ 109 38 § Förundersökning m. m........................... 113 39 § Verkställighet av påföljd........................ 115 40§Sjukvård och socialvård m.m.................. 116 41 § När får en anmälare varaanonym?.......... 42 § När fär en sjukvärdsjournalundanhållas patienten? . 43 § Allmän försäkring; studiestöd................. 137 44 § Psykologiska undersökningar;skolväsendet 142 45 § Arbetsförmedling m. m.......................... 143 46 § Personalpensionering ochomplacering...... . 143 47 § Folkbokföringen................................... . 144 48 § Familjerådgivning och medling................. . 145 49 § Vissa handlingar av dialektologiskteller etnologiskt innehåU 145 50 § Dalalagen ochdatainspektionen.............. 145 51 § Tidsgränser......................................... 146 52 § Verkan av samtycke............................. 147 1975/76:160.