prop · FZ031 · 1975-12-31 00:00:00 — Överbefälhavaren konstateraratt försvarsmaktens markintressen inte har varit föremål för mer ingåenderedovisning annat än i sådana fall där försvarsintressen är eller bedöms kommai konflikt med andra intressen av rikskaraktär. I programmen redovisas endastförsvarels användning av mark, vatten och luft för fredsorganisa-flonens behov.ÖB menar alt granskningen av programmen har gett vid handen att många kommunerställer anspråk på försvarets mark. Samfldigt noteras att mark som används avförsvaret inte automatiskt utesluter vafle annan användning. ÖB konstaterar attlägflygningen har framstått som den försvarsaktivitet som medför störstpåverkan på omgivningen men betonar att denna aktivitet bör betraktas som enperiodisk störning som inte skall ses som ett hinder för bebyggelse m. m. 1975/76:1 200 och som är anpassbar såväl i rum som till tid. ÖB ochcivilförsvarsstyrelsen understryker vikten av samråd med försvarets regionalaoch lokala myndigheter i planeringsarbetet. 3.10.2 Förslag till utgångspunkter för planeringsarbetet Försvarets markbehov och omgivningskrav bör vägas in iplaneringen pä elt med andra samhällsintressen jämbördigt sätt. I mångakommunala program redovisas intressekonflikter mellan kommunernas anspråk ochförsvarsmaktens nuvarande markinnehav och bedömda framlida markbehov. I flerafall torde intressekonflikterna kunna lösas genom samråd mellan kommuner,länsstyrelser och berörda mUitära myndigheter. Detta kan bl. a. ske genom atlmöjligheterna alt samordna försvarels markanvändning med annan användning, t.ex. för rörligt friluftsliv, beaktas. I andra fall är intressekonflikterna mersvårbedömbara och torde kunna värderas först sedan utredningar ochförhandlingar har genomförts i sedvanlig ordning. Försvaretsplanering bedrivs i riksskala. Ställningstaganden till ett övningsområde i endel av landet kan få direkta effekter på moisvarande ställningstaganden i andradelar av landet. Vissa frågor som kan påverka markbehovet för det mUitäraförsvaret övervägs av försvarets fredsorganisationsutredning (FFU).Klarläggandel av dessa frågor kan, lillsamnians med de redovisningar avförsvarets och andra intressenters krav och önskemål som har kommit fram underprogramarbetet, komma att underlätta en mera samlad bedömning av försvarsmaktensmarkbehov. Pägrundval av förda överläggningar mellan chefen för flygvapnet ochlänsstyrelserna utarbetas centrala riktlinjer för lågflygningsverksamhet.I fortsättningen avses samråd mellan försvarsmakten och länsstyrelserna rörandestråk och områden för lägflygning återkomma . Länsstyrelserna bör infördessa samråd inhämta kommunernas synpunkter. 1975/76:1 201 Program för fullföljande av riktlinjer för den fysiskariksplaneringen i Genom beslut lade statsmakterna fasl vissa rikllinjerför den fysiska riksplaneringen (prop. 1972:111, CU 1972:35, rskr 1972: 348). Riktlinjemaskulle enligt beslut fullföljas i en fortsatt planering som iväsentliga delar avsägs bli utförd av kommunema. Genom besliit uppdrog Kungl. Maj:t åtlänsstyrelserna att, i enlighet med en inom civildepartementetupprättad PM, föra överläggningar med kommunerna om upprättande av program förde åtgärder som föranleds av den fysiska riksplaneringen. 1 nämnda PM angavsatt länsstyrelserna skulle ställa samman och redovisa kommunernas program,förslag till åtgärder från sida samt yttranden över resultatenav programarbetet lill Kungl. Samtliga 16 kommuner i har upprättatkommunala åtgärdsprogram. Programmen har antagits av kommunfullmäktige, i 1'alköpingskommun , i kommun , i Gullspångskommun , i kommun , i kommun den 26mars 1974, i Hjo kommun , i den 21 februarioch , i , i Marieslads kommunden , i kommun , i kommun den 25 mars1974, i kommun , i kommun den 25 februari1974, i , i kommun den 25 mars1974 och i . Länsstyrelseni har ställt samman och redovisat kommunernas program ochförslag lill åtgärder från sida samt i yttranden den 28 Juni1974 redovisat sina synpunkter med anledning av programarbetet. Tilllänsstyrelsens redovisning har fogats yttranden frånförsvarsområdesbefälhavaren i försvarsområde, ,landsantikvarien, lantbruksnämnden och samt skrivelserfrån domänverket. gemensamt med saml från näringslivskommittén i . Vidare harlänsstyrelsen bifogat en skrivelse 1975/76:1 202 av från till konimunslyrelserna i länels kommuner, en promemoria frånväxtbiolo-giska institutionen vid , en promemoria utarbetadav länsstyrelsernas planeringsavdelningar i och länbeträffande , Vallekommitléns förslag lill naturvårds-åtgärderi (1 972) saml Tivedskommilléns slutrapport (1 974). Länsstyrelsernas redovisningar av resultatet avprogramarbetet har remitterats till berörda myndigheter. Vidare harforskningsinstitutioner och organisationer beretts tillfälle alt inkomma medsynpunkter. Yttranden har inkommit från överbefälhavaren,, , statens vägverk, ,(), luftfartsverket,, universitetskanslersämbetet (UKÄ) med bifogat yttrandeav rektorsämbetet vid , lantbruksstyrelsen med bifogatyttrande av , , flskeristyrelsen medbifogade yttranden av fiskeriintendenterna och av , , överstyrelsen för ekonomiskt försvar,statens planverk, statens lantmäteriverk, statens industriverk, statensvattenfallsverk och centrala driflledningen (CDL), geologiskaundersökning (SGU), domänverket. Kommunerna har getts flilfälle att inkomma medkompletterande synpunkter föranledda av länsstyrelsernas och de centralamyndigheternas yttranden. Med anledning härav har i yttranden avgetlsav , ,-, , , och Skövdekommuner. Av de kommunala programmen framgår att kommunerna iSkaraborgs län i stort har godtagit utgångspunkterna för den fysiskariksplaneringen. Samtliga kommuner har påbörjat eller har för avsikt attpåbörja arbete med alt upprätta översiktliga planer för markanvändningen eller s.k. kommunöversikter i vilka anges riktlinjer för bebyggelseutvecklingen ochbehovet av fortsatt planläggning. Den fysiska riksplaneringens intentioneravses bli tillgodosedda inom ramen för denna planering. Kommunerna har iallmänhet som mål alt utrednings- och planeringsarbetet skall vara avslutatunder . framhåller atl alla kommuner har förklarat attde före avser utarbeta s. k. kommunöversikter. understryker att kommunöversikter i förstahand avser reglering av bebyggelse. Behovet av att reglera markanvändningenäven i andra avseenden kommer enligt styrelsen att klariäggas i samband medkommunernas fortsatta arbete med de i programmen angivna s. k.utredningsområdena. Detta arbete kommer enligl ibland att leda lillförslag om reglering enligt naturvårdslagen eller 86 § byggnadslagen.Länsstyrelsen uttalar all den i sådana fall är beredd att så långt möjligtbistå kommunerna i arbetet med att säkerställa de i den fysiska riksplaneringenbehandlade intressena. 1975/76:1 203 konslalerar att kommunerna i vissa fall har angettall det utredningsarbete som behöver genomföras bör utföras av landsantikvarien,lantbruksnämnden eller . Dessa myndigheler har enligllänsstyrelsen förklarat sitt intresse för atl medverka i del fortsatta planeringsarbetet.Styrelsen konstaterar också atl omfattande insatser kommer alt krävas frånlänsstyrelsens sida i form av samråd och samordning över kommungränser isamband med markanvändningsplanering och upprättande avkommunöversikter m. m. Särskilt bedömer all dess medverkan ärangelägen vid planeringen av södra . , Kållandsöområdet,Falbygden och Hökens-åsområdet samt området omkring sjön . framhåller all de områden där Jordbrukelsintressen kan komma i konflikt med andra riksintressen är begränsade. Däremot kanenligl nämnden konflikter förväntas mellan Jordbruk och tätortsexpansion samtmellan Jordbruk och nya vägsträckningar i flera kommuner, t. ex. i . ,och kommuner. uttalar att nämnden år beredd atli samarbete med berörda kommuner medverka till en noggrannare karlläggning avjordbrukels intressen i konfliktområden. anser atl del är tillfredsställandeatt de flesta kommuner i sina program tagit Uänsyn till skogsbrukets markbehov.Styrelsen betonar vikten av atl tillräcklig hänsyn tas till skogsbrukels krav ocUförutsättningar i områden där flera intressen konkurrerar om markutnylljandet.Allt för stränga restriktioner mot skogsbruket kan enligt styrelsen lokalt ledalill virkesbrist med produktionsbegränsningar och minskad sysselsättning somföljd inom såväl skogsbruket som industrin. uttalar dockförståelse för all det inom vissa begränsade områden, speciellt i anslutning lilltätorterna, kan vara nödvändigt att införa restriktioner mot skogsbruket enligtt.ex. 19 § naturvårdslagen. Skogsvårdsslyrelsen framhåller att styrelsen kanmedverka i det konkreta planläggningsarbetet inom områden där restriktioner molskogsbruket införs. anser alt det inom länet flnns områden avintresse för rörligt friluftsliv för vilka onödigt restriktiva åtgärdergentemot skogsbruket föreslagits. Exempel på sådana områden är enligl verketHunneberg och där de föreslagna åtgärderna skulle skapa en konfliktsom enligl verkels uppfattning inte behöver komma till stånd vid mindrerestriktiva åtgärder. i påpekar all det flnnsområden i länet där näringslivets intressen kolliderar med andra intressen. Detär enligt kommittén av stor vikt all Jord- och skogsbrukets möjligheter altbedrivas rationellt bibehålls. understryker de areellanäringarnas betydelse för kulturlandskapets utseende. Frågor rörande fiskets intressen har endast behandlats iett par kommuners program. Fiskeriintendenten i övre södra distriktet påpekaratt fisket är av intresse i många områden som behandlas i den fysiska 1975/76:1 204 riksplaneringen och nämner som exempel förutom ochVättern bl. a. Östen- och Valleområdet, Hornborgaområdet, Ymsenområdet samtStråken- och Hökensåsområdena. Naturvårdsverketkonstaterar att för tre flärdedelar av länets yta finns en naturinvenlering somär baserad på fältiakttagelser. Verket anger att 6 av 43 angivna områden avriksintresse för naturvård helt eller till större delen är säkerställda genomnaturvårdsförordnanden. För 18 områden saknas skydd. Verket konstaterar vidareatt kommunerna föreslår 13 nya objekt av intresse för den vetenskapliganaturvården och 3 för friluftslivet. Verket tillstyrker med några få undantagde förslag som kommunerna fört fram. Länsstyrelsenbedömer att stora krav kommer att ställas på styrelsen under planeringsskedet.En viss omprioritering av arbetsuppgifterna kan enligt styrelsen bli nödvändigav resursskäl. Ett fortsatt utredningsarbete är enligt mestangeläget för , Hunneberg, och . I fråga omgenomförandet av förordnanden enligt naturvårdslagen bedömer detsom angeläget att åtgärder vidtas för och delar avTiveden. uttalar att styrelsen är beredd alt meddelaytterligare interimistiska naturvårdsförordnanden om behov därav skulleuppkomma under planeringsskedet. Länsstyrelsenframhåller att den tillsammans med i och isamarbete med berörda kommuner och markägare påböflat en utredning beträffandeHunneberg. påpekar alt en konfliktsituation kan uppkomma mellanbevarandeintresset och läkt av diabas pä nordöstra delen av berget. pekar särskilt på Tivedenområdet som sedanår 1969 varit föremål för en särskild utredning i samverkan mellan de femberörda kommunerna och berörda länsstyrelser (). Länsstyrelsenframhåller att området i betänkandet (SOU 1973:52) Turism och rekreation iSverige föreslagits som primärt rekreationsområde. Tivedskommillénsslutrapport förväntas enligt ge ell gott underlag för kommunernasfortsatta planeringsarbete. Planverketnoterar att del i vissa län råder enighet mellan kommuner och länsstyrelse omatt en översiktlig planering bör utföras även för vissa mindre sjöoniråden.Verket fäster särskilt avseende vid vissa av dessa planeringsförslag. 1Skaraborgs lån gäller detta .sjön . Landsantikvarienframhåller att kommunerna i stort sett har vksat positivt intresse för de avriksantikvarieämbetet i underlagsmaterialet för den fysiska riksplaneringenföreslagna objekten och områdena av intresse för kulturminnesvården.Landsantikvarien har under programskedet korrigerat och ibland utökat i underiagsmaterialetangivna objekl och områden. Flera kommuner uppger enligt landsantikvarien attdet finns behov av inventeringar för att närmare klargöra kulturminnesvårdensintressen i länet. har enligt antikvarien endast Hjo kommun avsatt 1975/76:1 205 medel för sädana inventeringar. För alt säkerställakulturminnesvårdens intressen föreslår kommunerna riktlinjer i kommunöversikt,tillämpning av 86 § byggnadslagen och förordnanden enligt naturvårdslagen. Karisborgsoch kommuner anger enligt antikvarien inte hur man har tänkt sig atlsäkerställa riksobjeklen. konstaterar att det finns en fornminnesinventeringför hela länet. Kommuntäckande byggnadsinventeringar saknas däremot enliglämbetet. konstaterar vidare att samtliga i underiagsmaterialetredovisade objekt och områden har behandlats i kommunernas program. Kommunernahar föreslagit att ett relativt stort antal ytterligare områden anges vara avriksintresse för kulturminnesvården. konstaterar attkommunerna har föreslagit flera olika typer av åtgärder för att säkerställakulturminnesvårdens intressen, t. ex. förordnanden enligt byggnadslagen ochnaturvårdslagen, riktlinjer i kommunöversikt och fortsatta utredningar. Säkerställandefrågornabör enligt ämbetet studeras närmare under planeringsskedet. Ämbetet anser att kulturminnesvårdens intressen i områdensom berörs av de geografiska riktlinjerna särskilt bör beaktas. Det är därförenligt ämbetet angeläget att behovet av utredningar och inventeringar för attprecisera kulturminnesvårdens intressen inom dessa områden uppmärksammas underplaneringsskedet samt att avgränsningar av särskilda planeringsområden och valav planeringsform sker så att kulturminnes-vårdsinlressena tillgodoses. påpekar att i underlagsmaterialethar angetts vara av riksintresse för rörligt friluftsliv såväl i somi . 1 har kanalen dessutom av riksantikvarieämbetetbedömts vara av riksintresse för kulturminnesvården. Detta bör enligtlänsstyrelsen gälla även i . Styrelsen framhåller att landsantikvarienstarkt har understrukit detta i sitt yttrande över programarbetet. Karlsborgsoch kommuner har enligt i sina program ansett attGöta kanal är av riksintresse för kulturminnesvården och kommun harföreslagit att landsantikvarien utreder frågan. Riksantikvarieämbetettillstyrker atl och de kulturhistoriskt intressanta miljöerna ianslutning till kanalen anges vara av riksintresse i avvaktan på en närmareutvärdering av kanalomrädet. framhåller beträffande att syftet meddet samarbete mellan länsstyrelserna i de tre Väneriänen som pågår i den s. k. Vänerutredningenär att studera Vänerkusternas kapacitet för näringslivsutvecklingen medsärskild hänsyn till naturvård och rekreationsintressen. Utredningens arbetebör enligt kunna ha stort intresse för den fortsatta fysiskariksplaneringen. understryker i sitt program att det ärviktigt att fortsatta utredningar och planering för kommer till ståndgenom centrala och regionala insatser så att hänsyn kan tas tUl bl. 15 1975/76 1 saml. 1975/76:1 206 andra väsentliga samhällsintressen. Kommunen uttryckerförhoppning om att bl. a. den s. k. Vänervaltenkommillén som arbetar på uppdragav snart kommer alt redovisa värdefulla arbetsresultat vadavser vattnets framtida kvalitet. anser beträffande kommuns programatt utöver även norra delen av och Fågelö bör betecknassom riksinlressenta för det rörliga friluftslivet. Kommunen anför i yttrande att den beslutatavstyrka förslag om utökning av området av riksintresse för friluftslivetmed norra delen av och Fågelö. anger att industriområde vidVänern i är av stort intresse för näringslivet. Området harav Kemikontoret angetts som elt länkbart område för ett nytt ferrolegeringsverk.Petroinduslriutredningen har enligt diskuterat området föreventuell raffinaderilokalisering och CDL har nämnt området som möjligt förlokalisering av ett kärnkraftverk. Lokalisering flll området av ett skogskombinathar enligt också diskuterats. bedömer att dessalokaliseringar ligger ganska långt fram i liden. Mer aktuell är enligllänsstyrelsen frågan om lokalisering av en träterminal till området.Länsstyrelsen påpekar att del föreligger akuta problem att Uantera storamängder schaktmassor i området. framhåller beträffandeframtida sträckning av förbi att en relativt bredterrängkorridor bör reserveras vid planeringen av industriområde.Förvaltningen anser att reservatet bör säkerställas genom fastställdgeneralplan. påpekar att Forshemsområdet vid i Götenekommun har utpekats som ett huvudalternativ för eventuell lokalisering av eltkärnkraftverk lill . Kommunen har i sitt program reserverat området fördetta ändamål men framhåller i yttrande all kommunen inte ärberedd all stödja tanken på etl kärnkraftverk vid och anser alt dennafråga skall avskrivas. Fiskeriintendenten i övre södra distriktet framhåller alllokalisering av miUöstörande industri till leder till direkt konfliktmed flske-intressel. Kommuner som gränsar lill måste enligl fiskeriintendentenbeakta de konfliktrisker för fisket som föreligger i strandområdena med bl. a.jordbruk, friluftsliv, fritidsbebyggelse och täktverksamhet. påpekar alt raffinaderilokalisering till detdiskuterade Väner-läget ger en belastning av luftrecipienten som slår i direktkonflikt med bl. a. fritidsintressen. anser atl vad som sägs i riktlinjerna för denfysiska riksplaneringen om att en översiktlig planering bör ske för störreinsjöar bör gälla för . anser all kommunerna i länhar beaktat dessa riktlinjer. Verket framhåller allmänt beträffandebehandlingen av industrifrågorna i programmen att det är angeläget att dekommunala planeringsålgärderna inriktas på all i samråd med länsstyrel- Prop.1975/76:1 207 sen och berörda centrala organ närmare klargöra förutsättningarnaför lokalisering av miljöstörande industri. 1 många fall torde del enligtverket tills vidare vara tillfyllest att formulera riktlinjer i kommunöversiktsom innebär att nuvarande markanvändning bibehålls och att förändringar som kanförsvära en industrietablering undviks. Verket anser att omfattningen avsärskilda planeringsåtgärder för miljöstörande industri i inlandet börbestämmas med beaktande av att statsmakterna inte har tagit ställning tilllämpliga lägen i inlandet för denna typ av industri. anför vidareatt det finns ett stort behov av en hamn- och fariedsplan för hela landet, därbl. a. förhållandena i och Vänerområdel uppmärksammas. framhåller att och Hjo kommuner isina program har ulliyckt farhågor för fiskets fortbestånd i med hänsyntill den militära skjutverksamheten. och framhåller att hänsyn bör tas till yrkesfisket i detfortsatta planeringsarbetet. Förbunden anför att den föreslagna utvidgningen avskjutfältet Hammarnäset i utgör ett nytt hot motyrkesfisket. Försvaret bör enligt förbunden kunna bedriva skjutövningar påandra platser, där skador och olägenheter blir mindre. Förbunden hänvisar tillatt försvarets fiskeskyddsutredning (SOU 1963:31) förutsatte att riskområdenaför skjutningar i inte skulle ökas. Förbunden föreslår att lekgrundetHojen restaureras och att övriga fiskelekplatser blir helt fria från militärverksamhet samt att skjutning med spränggranater och bomber över Vätternförbjuds. Vidare föreslår förbunden att Sidön och dess vattenområde vid Kräkhelt friläggs från övningar och att de sedan någon tid pågående undervattensspräng-ningarnautanför Hammarnäset stoppas. Fiskeriintendenten i nedre södra distriktetpåpekar att fisket i inte närmare har behandlats av och Hjokommuner. anser att frågorna om skjutverksamheten vidVättern särskilt bör utredas och alt de olika samhällsintressena för bevarande,näringsliv och försvar bör vägas mot varandra. Länsstyrelserna pekar vidare på Karisborgskommuns uttalande angående den kritiska bullergränsen för störningar från flygfloltiUeni . uttalar att den delar kommunens uppfattning om atten samlad utredning om bullerstörningar från såväl flygets som arménsskjutningar bör komma til! stånd, varvid även riskområdenas avgränsning medhänsyn till yrkesfiske och friluftsliv bör beaktas. anser att kommunerna kring stränderbör redovisa sina ställningstaganden på ett sätt som ger en översiktlig bild avavsedd markanvändning för hela Vätternområdet. anser attplaneringen för bl. a. de större insjöarna, t. ex. och , bör prioriteras.Riksantikvarieämbetet framhåller att det kring de större insjöarna finnsbetydande kulturhistoriska lämningar från olika tider eftersom det här är frågaom gammal kulturbygd. Behovet av utredningar och inventeringar som klariäggerde kulturhistoriska intressena är enligl 1975/76:1 208 ämbetet mycket stort för dessa områden. pekar särskilt på problem i södra ,där enligt de mest påtagliga intressekonflikterna i länet föreligger.Bevarandeintressen i området i form av områden av riksintresse för naturvård, röriigtfriluftsliv och kulturminnesvård ställs enligl mot starkanäringslivsintressen som AB Atomenergis intresse av uranbrylning i alunskifferlagrel(Ranstadsverken) och den kalkbrytning som Euroc önskar påböfla i Rådene.Länsstyrelsen påpekar också all en ansökan om täkttillstånd för diabasbrytninginom området har behandlats av . Styrelsen framhållervidare att det på finns intresse av att eventuellt anlägga ett pumpkraflverksom skulle utnyttja Ranstadsverkens gruvgångar som vattenreservoar. Störredelen av området har enligt av de militära myndigheterna angettssom huvudalternativ för ett större skjutfält. Området berörs också av ett vägreservatför en ny nord-sydlig motorväg. anser att dess medverkan är nödvändig iplaneringsarbetet för södra . Arbetet bör enligt vägförvaltningenresultera i en fastställd generalplan för området. Försvarsområdesbefälhavareni försvarsområde framhåller att planerna på en utvidgning av skjutfälletpå södra kommer att utredas ytterligare. Försvarsområdesbefälhavarenanser atl goda förutsättningar flnns för att undanröja de farhågor förkonflikter och störningar som bl. a. kommit till uttryck i berörda kommunersprogram. i framhåller att det ärväsentligt att samråd äger rum även med näringslivet i planeringsarbetet försödra . De berörda kommunerna i området, , ochSkara kommuner, framhåller i sina program att behovet är stort av omfattandeutredningar beträffande södra under medverkan av samtliga berördaparter. framhåller i sitt yttrande alt ell interkommunaltplaneringssamarbete har påböflats. Detta arbete leds av en kommunalledningsgrupp bestående av ansvariga kommunalpolitiker. Till sitt förfogandehar denna ledningsgrupp en arbetsgrupp bestående av chefstjänstemän från deberörda kommunerna. avser att samordna de regionala statligaorganens medverkan i arbetet och har i detta syfte bildat en särskildprojektgrupp med representanter för berörda regionala statliga organ. geologiska undersökning (SGU) anser att brytningav uranskiffer och kalksten vid södra i och för sig inte behövermedföra sådana effekter, att områdets allmänna karaktär ändras utanför dagbrotts-och industriområdena och dessas närmaste omgivningar. SGU anser inte att detfinns anledning att betrakta den södra som förstörd ombrytningen kommer till stånd eller att enbart med denna motivering accepteraatt andra omfattande företag med utbredda skadeeffekter, t. ex. skjutfält ochpumpkraftverk, kommer lill stånd. delar län.sstyrelsens uppfattning attsödra är det område inom länet där de mest påtagligaintressekonflikterna finns. Verket föreslår att den av industridepartementet tillsattautredningen rörande den långsiktiga hushållningen med mineralresurserna ges iuppdrag att belysa avvägningen mellan de olika intressena i området. konstaterar att frågor om potentiella malm- ochmineraltillgångar bara i några få fall har behandlats i programarbetet. Verketanser att ett problem som är särskilt uttalat på är konflikternamellan kalkbrytning och bl, a. naturvårdsintressen. Frågan om fortsatt kalkbrytningbör enligt verket utredas. Verket anser att utbyggnad av cementindustri börprövas enligt 136 a § byggnadslagen, varvid aktuella täktom-råden börredovisas.