prop · FZ03209 · 1975-12-31 00:00:00 — Det kan inte vara denrätta tidpunkten nu att i grundlagen slå fast något på detta rättsområde innande rättsliga positionerna stabiliserats. Det kan erinras om att ännu ej ibrottsbalkens 4 kap, om broll mol frihet och frid finns någon bestämmelse tillskydd för privatlivsfriden. Sedan en sådan tillskapats, vilkel anservara av behovei påkallat, kan ställning tas lill om och i vad mån också engrundlagsbestämmelse i ämnet kan utformas. , juridiska fakulteten vid Uppsalaunlversitei (majoriteten). och Medborgairänsrörelsen föreslkr alt en rättsligt verkande regellill skydd för Prop.1975/76:209 270 enskildsprivatliv eller enskilds personliga integritet förs in i RF. påpekar att flera av rikets grannländerhar stadgat om den personliga integriteten i sina grundlagar. harundertecknat internationella konventioner som också erkänner den personligaintegriteten. finner därför naturiigt att införa ett stadganderörande personlig integritet i regeringsformen, förslagsvis i fri- ochrättighetskatalogen i 2 kap. 2 S. vid universUet(majoriteten) anser att uppräkningen av fri- och rältigheter i den föreslagna2 kap. 2 tj på grundval av såväl rikets internationella åtaganden som gällanderätt kan och bör kompletteras vad gäller, bl.a,, den personliga integritetenoch privatlivet. Utan en skyddad privatsfär lorde den enskildes möjlighet allfritt och aktivt deltaga i de demokratiska beslutsprocesserna vara heltillusorisk, och en regel om skydd för personlig integritet och privatlivelshelgd bör därför enligt fakultetens mening figurera först i katalogen. Deföljdproblem som detta tillägg ger anledning till i 2 kap. 12 och 13 tjtj kanfakulteten på grund av den korta tid som står till förfogande ej närmareberöra. Det kan enligt Internationella Jurisikommissionenssvenska avdelning vara svårt alt i lagtext klart avgränsa den sfär kring denenskildes person som icke skall kunna kränkas. Regler om dataskydd bör grundlagsstifias,Integriietsskyddet är i på det hela taget svagt utvecklat.Det är därför viktigt att, när det nu blir fråga om grundlagsstiftning, dettaskydd vinner tillbörligt beaktande. Det bör t, ex, icke vara möjligt attgrundlöst tillägga personer uttalanden, som de ej gjort, 1 detta sammanhang kan vidare hänvisas till attnågra remissorgan har föreslagit att skydd för personlig integritet förs in iprogramstadgandet Gfr 14, 1 kap, 2 tj), Utredningens ställningstagande såvitt gällernärings- och yrkesfriheten har godtagits eller lämnats utan erinran av samtligaremissinstanser utom Medborgarrätisrörelsen. som anser att förslaget på dennapunkt behöver fyllas ut och kompletteras. Medborgarrätisrörelsen menar det varaviktigt att varje medborgare tillförsäkras räll all - förutsatt att hanbesitter de erforderiiga kvalifikationerna - få ägna sig ål det yrke han lärtoch önskar utöva och att driva den sysselsättning han vill, allt förutsatt attdel icke är fråga om verksamhel som bedöms vara skadlig för samhället.Beträffande vissa kvalificerade yrken förekommer regleringar,som går ut på att yrkesutbildade skall hindras utöva siit yrke till allmäntgagn så, som de själva önskar. I stället har i dessa fall yrkesutövningenkringsnärjts med detaljregleringar, vars främsta syfte synes vara icke attfrämja största möjliga tillgång på de Gänster yrkesgrupperna i frågatillhandahåller ulan att få reglera Prop.1975/76:209 271 Resultatet blir ett förminskat utbud av behövligaGänster på ifrågavarande områden. Regleringar av denna typ kan endast tolererasundantagsvis om syftet är att åstadkomma en jämnare tillgång på Gänsterna förbefolkningen i gemen. I rättighetskatalogen bör införas regler som förhindrarskadliga regleringar av yrkesfriheten. - Liknande föreskrifter erfordrasenligt Medborgarrätisrörelsen för näringsfriheten. Här kan vidare nämnas att några remissinstanser harfört fram krav att närings- och yrkesfrihet skall tas upp i programstadgandetGfr 14, 1 kap, 2tj), 10.6Övriga föreslagna fri- och rättigheter Här redovisas yttranden angående fri- ochrättigheter som av remissinstanserna har föreslagits bli införda i RF och sominte har redovisats i det föregående i anslulning till opinionsfriheterna (5),de "kroppsliga" friheterna (6) etc. vid Lunds universitetborde det fastslås i grundlag, att åsiktsneutralitet skall iakttas i denoffentliga undervisningen, och att åsiktsdiskriminering inle får förekomma vidfördelningen av statligt stöd lill forskningen. I betänkandet läggs enligtfakulteten med rätta slor vikt vid de grundläggande fri- och rättigheter, somär av betydelse för den fria åsiktsbildningen. Man saknar emellertid iförslaget bestämmelser som avser att garantera den fria åsiktsbildningen inomde delar av kulturiivet, som underslödjes av del allmänna. Särskilt besvärandeär denna brist, enligt fakulteten, när del gäller undervisning och forskning. Åsiktsfriheten bör enligt Medborgarrättsrörelsenförstärkas lill att gälla även rätt att ekonomiskt och på andra sätt stödja denmeningsriktning man önskar. Juridiskafakulteten vid och Svenska samernas rikstörbund aktualiserarbehovet av särskilda regler i grundlag till skydd för s a m e r n a srättigheter. De föreslagna bestämmelserna om minoritetsskydd (1kap. 2 tj 3 st, och 2 kap, 17 tj) är enligt juridiska Jäkulleten vid Lundsuniversitet uppenbarl otillräckliga för att säkra samernas rätt lill demarkområden som de av ålder har nyttjat, 1 artikel 1:2 av 1966 årsFN-konvention om medborgerliga och politiska rättigheter stadgas, att alla folkmå för sina egna syften fritt förfoga över sina naturrikedomar ochnaturtillgångar, och att ett folk i intet fall skall kunna berövas sina egnautkomstmöjligheter. Även om del möjligen kan diskuteras, om en etnisk minoritetinom en stal är ett "folk" i konventionens mening, ger stadgandetdock utiryck för en grundläggande värdering som bör respekteras av enrättsstat. Det är tydligt att samernas rätt till sina markområden måstegrundlagsgaranteras. om inte denna etniska grupp skall föriora underlaget försin existens genom att även i fortsätlningen Prop.1975/76:209 272 bitför bit trängas undan från dessa områden. Utformningen av en sådangrundlagsgaranti börenligt fakultetens mening snarasl bli föremål för särskildutredning. erinrar om attriksförbundet genom resolution D beslutad av samernas XXXI 1975 till utredningen har framfört förslag tillförfattningstext att inarbetas i RF av följande lydelse: "Den som tillhören ursprunglig etnisk minoritet har rätt att i gemenskap med andra medlemmar isin grupp ha sin egen näring, sitt eget kulturiiv och samfundsliv, och användasitt eget språk i förbindelse med myndigheter." - Riksförbundetkonstaterar att det positiva minoritelsskyddet som föreslås infön, i regeringsformeni huvudsak sammanfaller med vad samernas landsmöte uttalat utom vad gällerskyddet för samerna som urbefolkning och skyddet av samernas näring. Somframgår av sameutredningens slutbetänkande intar samerna en klar särställningbland landets minoriteter i sin egenskap av ursprunglig befolkning. Enavgörande förutsättning, enligt sameutredningen, för strävandena att bevaraden samiska kulturen är att ett rimligt antal samer kan få sinutkomst inom det geografiska bosättningsområde som av ålder varit samernas ochi den egna näringen. Detta fiir samefolket starka och oupplösliga förhållandelbosättningsområde - näring - kultur har genom sameutredningens betänkandevunnit allmänt accepterande Gfr SOU 1975:99 s, 237 fO- - FN:s underkommissionförde mänskliga rättigheterna har arbetat med frågorom skydd av minoriteter ochhar avgivit rapporter om minoritetsskydd i allmänhet och särskilda rapporter omskydd för infödda befolkningsgrupper. ger därrned inföddabefolkningsgrupper en särställning bland minoriteter eller icke-dominantagrupper. Genom bildandet av för urbefolkningar (ofIndigenous Peoples) i , har samernatillsammans med urbefolkningsgrupper i , , och NyaZeeland understrukit sin ställning som urbefolkning. förurbefolkningar vädjar i resolutioner till regeringar i länder medurbefolkningar att erkänna urbefolkningarnas ekonomiska, kulturella, socialaoch politiska rält och fastslår urbefolkningarnas rätt till land ochnaturrikedomar, - flnner med hänvisning till det anförda att detföreslagna skyddet skall kompletteras med ett skydd för samerna somurbefolkning och ett skydd för samernas näring innefattande markrätten ienlighet med det av samernas landsmöte framförda förslaget. Enligt Medborgarräitsrörelsen bör rälten lillfolkomröstning skrivas in i RF, Medborgarnas förnämsta politiska rättighet ärrösträtten, som regleras på annan plats i RF, Medborgarrätisrörelsen menar, altdenna rättighet bör utbyggas med en rättighet för envar att vid folkomröstningfå uttala sin vilja i olika samhällsangelägenheter. En utredning bör snarasltillsättas om hur denna rättighet skall byggas in i RF, Del var enligt Medborgarrätisrörelsenen allvariig försvagning av medborgarinflytandet då folk-omröslningsinstitutetborttogs i och med RF, Prop.1975/76:209 273 11 Grundlagsskydd för utlänningars fri- och rättigheter Utredningens förslag till grundlagsskydd förutlänningars fri- och rättigheter lämnas utan invändningar av flertaletremissinsianser. Förslaget har föranlett närmare kommentarer endast från ettfätal remissorgan, Hovränen för konstaterarattlagförslagel i 2 kap, 21 tj räknar upp de fri- och rättigheter som utlänningåtnjuter i lika mån som svenska medborgare. Detta lorde enligt hovrätten haskett för att ytterligare markera den osedvanligt slarka ställning som vårgrundlag här ger ål ullänningar. Det kan emellertid ifrågasättas om inte dettaskulle framgå med samma styrka genom enbari en förklaring att utlänning ärlikställd med svensk medborgare i fråga om fri- och rättigheter; dock altbegränsningar i enlighet med vad som föreslagits (andra stycket 1-8) skallkunna göras beträffande denna likställighet, - Hovrätten vill påpeka att någonbelysning inle getts åt frågorna om möjlighelerna all vid krig och krigsfarainternera medborgare av viss nationalitet. Hovrätten förutsätteratt det ocksåför utlänning gällande diskrimineringsförbudel (första stycket 7) här ejmedför hinder, Slatens invandrarverk uppehåller sig utförligt vidfrågan om utlänningars, framför allt invandrares, fri- och rättighetsskydd.Enligt verket bör utlänningars skydd i RF så långt möjligt tillgodoses genomen regel som likställer ullänningar med svenska medborgare. De särskildainskränkningar i principen om likställdhet som i vissa fall måste göras böranges direkt och i detalj i RF, Utredningens majoritet har inte övervägtbehovet av ändringar i gällande lagsliftning utan utgått från nuvarandeförhållanden. Grundlagsskyddet bör emellertid utformas utifrån en bedömning avvilka fri- och rättigheter som bör tillförsäkras den enskilde. Ärlagstiftningen otillfredsställande är del denna som bör ändras och integrundlagen som skall anpassas till hiltillsvarande förhållanden, - Behovet avett sådani tillvägagångssätt är särskilt stort vad gäller invandrarna ochövriga utlänningar. Under särskilt det senasle årtiondet har samhällets syn påutlänningarnas och i synnerhet invandrarnas ställning och rättigheterförskjutits i riktning mot alt jämställa dem med svenska medborgare.Statsmakterna har uppställt jämlikhet mellan svenskar och invandrare som ett avmålen för invandrar-och minorilelspolitiken. Reformer i denna riktning harfortlöpande genomförts. Av särskill intresse är del fattade beslulelom rösträtt och valbarhet för invandrare. Den lagsliftning somreglerar utlänningarnas rättsliga ställning i vårt land är emellertid avmyckel varierande ålder och delvis tillkommen under intryck av en nu föråldradsamhällssyn som inle tillförsäkrade utlänningar t, ex, politiska rättigheter.Även för nyare lagstiftning kan gälla alt utlänningarnas fri- och rättigheterinle tillräckligt beaktats, - Utredningen har föreslagit att grundlagsskyddetför ullänningar samlas i en särskild paragraf 1 denna hänvisas för vage fri-och rättighet till motsvarande bestämmelse för svenska medborgare lidigare isamma kapitel. Detta måste läsas i ett sammanhang. För vissa av de fri- ochrät- Prop.1975/76:209 274 lighetersom svenska medborgare åtnjuter saknar ullänningar grundlagsskydd, bordeklart ha angetts för att ge en mer rättvisande bild. En dylik förklaring skullekunna inrymmas i en enda mening och därigenom inte onödigtvis tynga RF: -Enligl verket bör utlänningars skydd i RF så långl möjligt tillgodoses genomlikställdhet med svenska medborgare. Särskilda inskränkningar måsievisseriigen göras i vissa fall. Dessa inskränkningar bör emellertid angesdirekt och i konkret detalj i RF medan likställdhet i övrigt garanleras, - 1första hand bör eftersträvas att ge likställdhet åt alla utlänningar i landel.För några fri- och rättigheter kan della visa sig omöjligt, I dessa fall börövervägas att likställa endast invandrarna medan övriga utlänningar färettsvagare grundlagsskydd. Strävandena att jämställa utlänningar med svenskamedborgare gäller främst invandrarna, - 1 svensk lagstiftning skiljs f n,endast mellan två huvudkategorier: svenska medborgare och utlänningar. Skallett särskilt grundlagsskydd ges åt de invandrare som ej är svenska medborgaremåste termen rättsligt preciseras. Även om den huvudsakliga innebörden avtermen inte synes behöva vålla svårigheieratt bestämma krävs en noggrannreglering med lanke på vissa gränsfall. Verket är emellertid inte berett altnu framlägga ett detaljerat förslag. För utomnordiska medborgare och statslösamåste emellertid anknytas till uppehållstillståndet. För nordiska medborgare,som ej behöver uppehållstillstånd, kan i stället kyrkobokföringen tas somutgångspunkt, - Utredningens förslag innebär ett bristfälligt grundlagsskyddför utlänningars fri-och rättigheter. Vid sidan härav måste ytteriigare enomständighet av betydelse nämnas. Det gäller den psykologiska effekten. Detmåste för många av de berörda kunna te sig anmärkningsvärt, alt svenskarnasfri- och rättigheter skyddas på flera olika sätt medan de själva åtnjuterdessa rättigheter endast om annat inle bestämls i lag, 1 vissa fall saknas hellgrundlagsskydd för fri- och rättigheter som över huvud inte kan inskränkas försvenska medborgare, - Det är otill fredsställande alt någol grundlagsskydd motåsiktsregistrering inte föreslås. Kollektiv utvisning av utlämningar börförbjudas, Ullänningar bör i vart fall tillförsäkras ett grundlagsskydd förrörelsefrihet och rält att lämna landel som överensstämmer med vad som stadgasdärom i fjärde tilläggsprotokoll (artikel 2) och iFN-konventionen (ariikel 12), Beträffande skyddet för de positivaopinionsfriheterna bör likställdhet med klart angivna undantag stadgas. Påsamma sätt bör likställdhet kunna stadgas vad gäller skyddel mot tvång att getill känna sin åskådning. Uttryckligt undantag kan här göras för ärenden därpolitiska skäl åberopas som grund för att få stanna i landel. Även vad angårrälten till domstolsprövning av frihetsberövande bör utlänningar ges fullständiglikställdhet med svenskar. Utredningens molivering.till skyddet för upphovsrättenger vid handen att hinder i nuvarande lagstiftning inte föreligger mot alt gealla invandrare likställdhet. Vad beträffar de sociala rättigheterna börövervägas om inle diskriminering av invandrarna på vissa områden skulle kunnaförbjudas genom ett stadgande i RF som i viss ulsträckning Prop.1975/76:209 275 likställdeinvandrare med svenska medborgare, - påpekar slutligen attarbetskraftsavialei mellan och om överförandeav italiensk arbetskraft till synes strida mot den föreslagnabestämmelsen om skydd för den negativa föreningsfriheten. Enligt ariikel 2 iavtalet förband sig de italienska arbetarna före avresan från att vidankomsten till ansluta sig till den fackliga organisationen inom sittyrke samt att vidmakthålla detta medlemskap de vistades iSverige, Avtalet gäller fortfarande. Hur många som berörs är osäkert, LandsilngslÖrbundet flnner att den särreglering,som i denna del gäller registrering på grund av polilisk åskådning, bör ges ennärmare preciserad uiformning, bl, a, med hänsyn lill att rösträtt förinvandrare beslutals av mot bakgrund av förslag i prop,1975/76:23, 12 Överlåtelse av inskränkningshefogenhet tillinternationellt organ Ulredningens förslag såviii gäller förbud mot altöverlåta befogenhet att inskränka fri- och rättigheter till internationelltorgan har genomgående godtagits. Endast en ledamot I länsslyrelsen iNorrbottens län har förklarat att han i detta hänseende ansluler sig till denmening som ledamoten har framfört i en reservation (s, 255) tillutredningsförslaget, 13 Skyddetför fri- och rättigheterna vid krig och krigsfara etc. Utredningens förslag all samma begränsningsramarskall gälla vid krig, krigsfara och andra liknande situationer som i n'".ala tider lämnas i regel utan erinran av remissinstanserna, hovräti och JO är dock skeptiskamot möjligheterna att fullt ut upprätthålla samma skydd för fri- ochrättigheterna i krislägen Gfr 3.1) som i normala tider. JK konstaterar attutredningen vid utformningen av sina förslag har utgått från den enskildemedborgarens skyddsbehov i ett läge då vårt land befinner sig i en inre elleryttre kris med starka påfrestningar på samhället. Det vore givetvissynneriigen lyckligt om fri- och rättighetsreglerna lika effektivt kunderespekteras i sådana situationer. Emellertid kan i t.ex, ett särskill utsattutrikespolitiskt läge bindande sådana regler hindra samhällets handlingsfrihetpå ett så ödesdigert sätl alt de helt enkelt inte kan iakttagas. särskilt betonar värdet av att de rättsligt bindandegrundlagsreglerna fullt ut blir gällande även, och framförallt,! oroslider,måste därför en ej obelydl ig skepsis inställa sig beträffande den praktiskamöjligheten och lämpligheten härav. Det kan slarkt ifrågasättas om intemöjlighet bör beredas att åtminstone i särskill extrema situationer vidtagainskränkningar i fri- och rättigheterna utöver vad som Prop.1975/76:209 276 ärtillåtet under normala förhållanden, - Här kan också hänvisas till JK:sultalande om åsiktsregistrering vid krig eller krigsfara (5,7), hovrän anför att del givetvis är i och för sigriktigt som uiredningen framhåller (s, 25 och 181) att grundlagsskyddet harsitt främsta värde i krisartade lägen. Likafullt kan man enligt hovrätten frågasig om utredningen betraktat dessa frågor med tillräcklig realism och fantasi.Problemen konkretiseras enkelt om man tänker på möjlighelen att vårt landblivit indraget i eller för övrigt redan på de akutakrislägen som inträdde under kriget. Man kan fråga sig omstatsmakterna skulle ha ansett välbetänkt att genom bindande grundlagsreglervara förhindrade alt t, ex, registrera nazister eller begränsa friheterna förnazistiska sammanslutningar. Man kan lätt föreställa sig alt sådanagrundlagsregler ändå skulle kringgås genom åigärder av skenbart generellkaraktär eller i annat föregivet syfte, något som skulle vara lill skada förfri- och rätlighetssystemel som sådant. Hovrätten framställer inga förslag idessa avseenden men vill peka på vikten av noggranna överväganden. De fri- och rättigheter som utredningen villgrundlagfästa skall, noterar JO . gälla inle bara under normalaförhållanden ulan också för den händelse den demokraliska samhällsordningenskulle bli hotad av antidemokratiska rörelser inom landel samt avkrigsfara då landel kanske utsätts förtryck utifrån. Utredningen framhålleratlgrundlagsskyddet för fri- och rättigheter har sin största betydelse just undersådana tider. Häri kan man enligt förvisso instämma i princip. Å andrasidan kan man fråga sig om utredningens resonemang är helt realistiskt. Om delskulle gå så illa att den demokratiska samhällsordningen omstörtas eller landetockuperas av främmande makt, kan man inte räkna med alt de medborgerliga fri-och rättigheterna kommer alt respekteras. Men fråga är om inte en lagligregering borde ha en möjlighet all i ett akut faroläge åtminstone i vissulsträckning inskränka vissa fri- och rättigheter för alt förebygga all enylleriighelsgrupp får möjlighet att - med eller utan hjälp utifrån -gripamakten och omstörta samhällsordningen. vill erinra om all ariikel 15 iden europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna ochde grundläggande friheterna medger stat att under krig eller i annat allmäntnödläge, som hotar nationens existens, vidlaga åtgärder som innebär avvikelsefrån dess skyldigheter enligt konventionen i den utsträckning somoundgängligen erfordras med hänsyn lill situationens krav. villifrågasätta om inie en motsvarande undantagsregel - gärna närmare preciserad -vore på sin plats i den svenska grundlagen. Om intet undantag medges, kan manmåhända befara att statsmakterna i ett beträngl läge tvingas lagstifta i stridmot grundlagen. Konsekvenserna av en sådan lagsliftning kan bli bådesvåröverskådliga och bekymmersamma, dels för att den just på grund avgrundlagsslridigheien kan komma att sakna stöd hos infiytelserika delar av denallmänna opinionen och dels för att man kan komma all försätta domstolarna - omman inför den föreslagna lagprövningsrätlen - i situationer som de inte kanbemästra. Prop.1975/76:209 277 14 Uttalanden hänförliga till de särskilda paragraferna i förslaget 1 kap. Statsskickets grunder Av de principer som enligtbestämmelsen bör iakttas bör enligt hovrätten för skyldighetenatt följa "demokratins idéer" eller demokratiska principer skjutas iförgrunden. Övriga grundsatser, som skall vara rättesnöre, fär väl närmasl sessom en specifikation av vikliga demokratiska principer, Specificeringen ibestämmelsens första mening ("alla människors värdighet, , , ochkulturella välfärd ,, ,") synes kunna göras mera koncentrerad. Enuppräkning bör exempelvis kunna slå fast skyldigheterna till omsorg om allasfrihet och värdighet, lika värde och Jämlikhet saml välfärd och trygghet.Därmed skulle specificeringen i andra stycket av viktiga element i välfärdensannolikt kunna utgå. Det är vanskligt att åsladkomma en läckande uppräkning avvälfärdens byggstenar. En ständig utbyggnad försiggår här i ett moderntvälfärdssamhälle. Element som hälso- och sjukvård, godtagbar yttre miljö, ettgott och allsidigt kullurulbud, möjligheler lill meningsfull frittd ochålskilliga andra inslag uppfängas exempelvis inte särskill klart av denuppräkning som utredningen föreslagit. Också inslag, som ägnats särskilduppmärksamhet i reservationer och särskilda yttranden, skulle - om uppräkningengöres i slörre termer - kunna anses innefattade i målsättningssträvandena.Hovrätten avser här bl, a, inslag som enskildas integritet, valfrihet ochfrihet i familje- och för-äldrasammanhang. Delegationen jör jämställdhet mellan män ochkvinnor-anser all skrivningen om män och kvinnor i programsladgandet börformuleras tydligare än vad som är fallet i ulredningens förslag, Bäsl ochenklast kan enligt delegationens mening Jämställdhet mellan könen föras in somett grundläggande mål för del allmännas sirävan i andra slycket, - Denskrivning som föreslagils i paragrafens försia siycke bör enligt delegalionenulgå, alternativt uttryckas klarare. Det heter att den offentliga makten börutövas så all män och kvinnor åtnjuter lika rättigheter, ,, Antingen har mänoch kvinnor i en viss situation inte lika rättigheter och makten kan dåknappast utövas som om de hade det. Eller också har könen lika rättigheter ochdå förefaller det omrimligt all den offeniliga maklen utövas annat än ienlighet med delta. föreslår all den föreslagna 2 ijomformuleras så, att del allmänna åläggs verka för lika rättigheter mellan mänoch kvinnor. anser del värdefullt all det igrundlagen skrivs in alt den offentliga makten bör utövas bl, a, så att"envars , , , kulturella välfärd främjas". Därigenom knyier man anlill deklaration om de mänskliga rältigheterna i vilken(art, 27,1) det talas om att "har räll all fritt laga del isamhällets kulturella liv och att njuta av konsten". Genom ändringenskapas i författningen en grundval för kulturpolitiska insatser. Förutomhovrätten för finner , och Landstings- Prop.1975/76:209 278