prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — förutses enligtkonjunkturinstitutets prognos en uppgång i produktionsvolymen med drygt 4 %.Den annorlunda bedömning som redovisats ovan rörande lager- och investeringsulvecklingen har bedömts höjatUlväxttakten lill 19741975. Centrala driftledningens beräkning avelkraftproduktionen angav en volymminsknmg på drygt 2,5 %.Vattenkraftproduktionen minskade , medan produktionen av värmekraftökade med 19731974. Volymminskningen i den totala elkraflproduktionenkan tUl stor del återföras på händelserna under oljekrisen. a. på gmnd avden sparkampanj som startades och de restriktionersom senare infördes uppnåddes betydande spareffekt.Med hänsyn tagen till att det milda vädret medförde en lägre förbrukjiingkan elsparandet under januarifebruari 1974 uppskattas till . Den totalaförbrukningen beräknas bli så gott som oförändrad jämförtmed 1973. Förbrukningen inom industrin och samfärdseln beräknas därvid ha ökatmed , medan övrig förbrukning minskade med . väntas den totalaelkraftproduktionen öka . Ökningen väntas framför aUt falla påvärmekraftproduktionen. Vid bedömningen av denna produktionsutveckling harfömtsätts att den pågående sparkampanjen kommer att få avsedd effekt. I kapitel 7beskrivs utvecklingen inom byggnads- och anläggningsverksamheten.Bruttoinvesteringarna i byggnader och anläggningar beräknas ha minskat med i volym19731974. väntas nedgången enligt stanna vid ca2,. Inkluderas reparationer ochunderhåll beräknas volymminskningen i byggnadsverksamheten ha varit 3 %19731974 och uppgå till 19741975. Medhänsyn tUl den i sammanfattningen antagna något snabbare ökningen inäringslivets investeringar torde minskningen i byggnadssektorns produktionfrån 1974 till 1975 bli obetydlig. Med ovan redovisadeförändringstal kan ökningen i varu- och kraftproduktionen uppskattas tiU 19731974 och 2,5 %1974 1975. Den offentliga tjänsteproduktionenberäknas ha ökat med 19731974. Det är framför allt en ökning i denkommunala verksamheten som bidragit tUluppgången. Den kommunala tjänsteproduktionen ökade med inemot mot entUlväxt på för den statliga. tUl 1975 väntas tjänsteproduktionenhos både stat och kommun öka med . tUl ökade förädlingsvärdeti den privata tjänstesektorn med knappt2,. produklionsindex-beräkningar tyder påatt produktionen mellan de tre första kvartalen 1973 och motsvarande period1974 ökade betydligt snabbare. En mycket stark ökning i produktionen harredovisats inom varuhandeln, och även inom samfärdseln noterades en högreproduktionstillväxt än för sektorn som helhet. Mellan helåren 1973 och 1974 harhär räknats med att ökningen uppgår till i den privata tjänstesektornsproduktion. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 102 har produktionstillväxten i denprivata tjänstesektorn antagits bli lägre än 1974. Antagandet baseras bl. a.på den prognos för den privata konsumtionensom redovisas i kapitel 6. TUlväxten i den privata tjänsteproduktionenväntas tUl 1975 bli . Den totala tjänsteproduktionenökade erUigt ovanstående beräkningar medca 19731974 och väntas öka med 19741975. Bruttonationalproduktens volymtUlväxt,mätt från produklionssidan, skulle sålunda med ovan angivna antaganden uppgåtill 1973 1974. indikerar beräkningarna frånproduklionssidan en tillväxt på . Därvid bidrar framför alltindustriproduktionen och den privata tjänsteproduktionen till tUlväxten. Av kapitel 1 framgår att ökningen avbruttonationalprodukten mätt från användningssidan kan uppskattas till drygt 31/19731974 och 19741975. Detta skulle innebära attbruttonationalproduktens tillväxttakt från produktionssidan 1975 inte i sammautsträckning som överstiger ökningstakten så som den framgår avkalkylerna från användningssidan. 1 Preliminär nationalbudget 103 5.1 Läget på arbetsmarknaden Arbetsmarknadsläget utmärktesav ett i förhållande till 1973 kraftigtökat arbetskraftsutbud och en klart stegrad arbetskraftsefterfrågan.Sysselsättningen kom därigenom att ligga på en påtagligt högre nivåän . Den kraftigt ökade sysselsättningen ledde tUl en klart lägre arbetslöshetsnivå. Dennaallmänna karakteristik gäller jämförelsen mellan genomsnittslägena 1973och 1974. Utvecklingen under loppet av debåda åren uppvisar ett något armat mönster. Sålunda prägladesförändringarna under loppet av 1973 och första delen av 1974 av successiva förbättringar av arbetsmarknadsläget vilka dock undersenare delen av 1974 planade ut till ett tUl synes slabUt läge. Arbetskraftsefterfrågan mätt som detsäsongrensade antalet nyanmälda lediga platser, genomgick en aUt långsanunareökning 1974, varefter en relativt kraftigminskning skedde. Kring denna lägre nivå varierade därefter antalet nyanmäldaplatser fram t. o. m. . I serien över den icke tiUgodo-sedda arbetskraftseflerfrågan, dvs. antaletobesatta platser, synes ovan beskrivna utveckling av totalaarbetskraftseflerfrågan omkring ha reflekterats genom enviss nivåsänkning. Tolkningen av denna förändring försvåras dock av enomläggning i denna serie just . Den bild avkonjunklurutveckhngen som förmedlas genom arbetsmarknadsstatistiken är intehelt entydig. De tendenser till dämpning av arbetskraftseflerfrågan som framgår ur serierna övernyanmälda och obesatta platser kan sålunda svårligen avläsas ursysselsättningsslatisti-ken. Möjligen kan siffrorna för perioden juninovember1974 anses peka i riktning mot enstabilisering av sysselsättningen på hög nivå. visade dockde säsongrensade siffrorna över antalet arbetslösa enligtarbetskraftsundersökningarna en viss fortsalt nedgång. Arbetskraftsefterfrågansynes således, trots en viss dämpning omkring , fortfarandeha varit så kraftig att neltotUlskotlet lill arbetskraftsutbudet kunnatsugas upp innan något utslag i form av ökad arbetslöshet hunnit ske. Utvecklingen avarbetskraflsutbudet beror förutom av inhemska befolkningsförändringar även av nettomigrationen ochförändringar av 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 104 förvärvsfrekvensen.Förvärvsfrekvensen uttrycks i relativa arbetskraftstal, som anger hur storandel av befolkningen i en viss åldersgrupp som står till arbetsmarknadensförfogande. Befolkningsutvecklingen i under1972 och 1973 präglades av ett mindre födelseöverskott än under flertalet årunder efterkrigstiden och av en relativt betydande nettoutvandring. Folkmängdenkom därigenom att öka förhållandevislångsamt; ökningstalen var i själva verket bland de minstasom noterats . Ökningen av medelfolkmängdenfrån tiU 1972 och tUl uppgick till 24 000 eller resp.14 000 eller . För den s. k. aktiva befolkningen, varmed här avsesåldersgruppen , noterades ökningslal som var lägre änför totalbefolkningen såväl 19711972 som 19721973. Befolkningsökningen förefallerha blivit något kraftigare än . Under de första trekvartalen ökade sålunda befolkningen betydligt kraftigare än under . Till denna kraftigare ökning bidrog en klar dämpning avutvandringen i kombination med en viss ökning av invandringen. Under de förstatre kvartalen 1974 noterades sålunda en netloinvandring på ungefär 1 300 motett utvandringsöverskott 1973 på 10 700. Med beaktande avden nettoinvandring som skedde under denhittUls stalistikbelysta delen av fjärde kvartalet 1974 nämligen månadernaoktober och november har för nettoinvandringen antagits uppgåtill omkring 9 000. noterades en nettoulvandringfrån på 11 900, varför omslaget i nettot av migrationsströmmarnablev ca 21 000 . Med ovan redovisade antagande omnettoinvandringen till skulle medelfolkmängden ha ökal med omkring 24000 eller . a. förutsällningen attåldersstrukturen bland in- och utvandrare följer tidigare mönster väntasökningen av antalet personer i åldern ha uppgått tUl omkring 10 000eller mellan 0,1 och 0,2 9c. Denna beräkning av den s.k. aktiva befolkningensutveckling ligger till grund för de kalkyler över arbetskraftsutbudels utvecklingsom redovisas i det följande. För dessa kalkyler, som i övrigt baseras påresultat av arbetskraftsundersökningarna, har vidare antagits attförändringarna 1974 jämfört med samma period1973 är representativa för förändringarna meUan helåren. Med en sådanförutsättning skuUe antalet personer i arbetskraften ha ökat med omkring 55000 eUer mellan 1,3 och mellan dessa år. Denna ökning förklaras nästanhell av en uppgång i kvin- 1 Värdena har korrigerats för att jämförbarhetmed värden skall uppnås. Korrigeringen, som avser antalet personeri arbetskraften och antalet sysselsatta, är föranledd av olikheter mellan åreni fräga om mätperiodens placering vid juniundersökningen. Mätperioden föll sålunda envecka senarei än , vUket medförde alt avsevärt fler ungdomar :,;.j 105 nornas relativa arbetskraftstal. Detta talbedöms ha stigit lill vilket är denkraftigaste uppgång som någonsin noterats i serien avarbetskraftsundersökningar . Ökningen av förvärvsfrekvensen varsärskUt kraftig bland kvinnor med minderåriga barn. För denna grupp uppskattasökningen av det relativa arbetskraftstalet till drygt 3 procentenheter.Utvecklingen av männens relativa arbetskraftstal beräknas ha lett till eltvisst bidrag tUl den totala ökningen av arbetskraften 19731974. Detta innebären omsvängning i förhållande till den utveckling som noterats i delta avseendealltsedan 1963. För beräkningar avarbetskraftsutbudet uttryckt i timmar kan man användaarbetskraftsundersökningarnas uppgifter om olika gruppers faktiska och/ellerönskade veckoarbetstid. Detta material visar förutom antalet faktiskt utfördaarbetstimmar även det antal timmar som de arbetslösa önskat arbeta samtskillnaden mellan de undersysselsattasi önskade och faktiska arbetstid. Om defrånvarande fömtsätts ha önskat arbeta lika många timmar/vecka som personernai arbete kan genom en summering av aUa de här uppräknade posterna enuppskattning av de samlade arbetskraftsresurserna erhållas. En sådan beräkningbaserad på material 1973 och 1974 visar en ökningav arbetskraftsulbudet mätt i timmar på . Den procentuella ökningen avarbetskraftsutbudet mätt i timmar skulle således ha varit något mindre än dettautbud mätt i personer. Detta sammanhänger med den ökade andelen kvinnor iarbetskraften med en genomsnittlig kortare medelarbelslid än männen. Denbetydande ökningen av arbetskraftsutbudet 19731974 mätt såväl i personer somtimmar torde tUl en del ha initierats av den kraftiga efterfrågeökningen mellandessa år. För att belysautvecklingen av arbetskraftseflerfrågan kan serien över antalet vidarbetsförmedlingarna nyanmälda lediga platser användas. Denna serie visarflödet av nyanmälda platser under loppet av . tiU 1973 skeddeen ökning av antalet nyanmälda platser på . Hela denna ökning inträffadeunder . Säsongrensade dala visar att en stegvisförstärkning av arbetskraftseflerfrågan skedde från andra tUl fjärde kvartalet1973. hunnit ta eller börja söka feriearbete vidundersökningstillfället än vid det . Den nedjustering av1974 års junisiffror, som därför blivit nödvändig, reducerar genomsnittsvärdenaför med 9 000 vad gäller antalet personer i arbetskraften och 8000 vad gäller antalet sysselsatta. Beträffande beräkningen av dessakorrigeringsposter se Statistiska tabeller (SCB) nr 1974: 41 sid. 79. 1 Med undersysselsatta förstås personer somarbetat färre timmar än de kunnat och velat. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 106 tillverkningsindustrin och byggnadsverksamhetenuppvisade ett likartat mönsteroch ökningen från andra till fjärde kvartalet var ungefär lika kraftig i dessa sektorer, som isamtliga näringsgrenar tillsammantagna. Totala antalet nyanmälda ledigaplatser fortsatte att öka i snabb takt från fjärde kvartalet 1973 till förstakvartalet men stagnerade därefter på relativt hög nivå under periodenaprilmaj . inträffade en relativt kraftig nedgång och de nyanmäldaplatserna låg kvar på en lägre nivå fram t. o. m. (den senaste månaden för vUkenstatistik föreligger). Det säsongrensade antalet nyanmälda ledigaplatser var sålunda under sommaren och hösteni genomsnitt lägre än . Förtillverkningsindustrin noterades mellan dessa perioder en minskning avungefär samma styrka som för totala antalet nyanmälda platser, medan inom byggnadsverksamheten nedgången var procentuelltsett mer än dubbelt så kraftig som inom samtliga näringsgrenar tUl-sammantagna. Vid arbetsförmedlingarna registrerasförutom antalet nyanmälda platser ävenantalet obesatta platser. Medan serien över antaletnyanmälda platser kan antas spegla utvecklingen av totala arbetskraftsefterfrågan,visar serien över antalet obesatta platser snarare förändringar i den icketillgodosedda efterfrågan på arbetskraft. Serien över antalet obesatta platseravsåg tidigare läget vid mitten av men visar fr. o. ra. juli 1974förhållandet vid månadsskiftena. På grund av denna omläggning i statistikenblir jämförelser bakåt tills vidare tämligen osäkra. Även de säsongrensade talför , som redovisas i det följande i texten och i diagram 5:1, måste omges med vissa reservationer.Medan beräkningarna av säsongkorrige-ringsfaktorerna för perioden framt. o. m. har baserats på en historisk serie över det faktisktuppmätta antalet obesatta platser , har motsvarande beräkningar förperioden fr. o. m. byggts på teoretiska värden. Dessa värden harframräknats ur ovannämnda historiska serie. För varje månadsskifte underperioden 1973 har ett teoretiskt värde beräknats som genomsnittet av resultatenfrån de på ömse sidor tiggande miltmånadsräkningarna. Antalet obesatta platser har från juli1973 varit större än antalet under motsvarande månad ett årtidigare. Det genomsnittiiga antalet obesatta platser var sålunda i genomsnitt större än . Förperioden julinovember 1974 noterades igenomsnitt högre tal än 1973. I diagram 5: 1 redovisas för någranäringsgrenar säsongrensade kurvor över antalet obesatta platser fr. o. m.januari 1970 t. o. m. . På gmnd av ovanbeskrivna omläggning av statistiken kan någon sammanhängande serie inteerhållas för Diagram 5:1 Antal obesatta platser 1970nov./dec. 1970 71 72 73 74 1970 71 72 73 74 hela den här aktuella perioden. Materialet torde dockraedge vissa jämförelser även mellan månader före och efterstatistikomläggningen vid halvårsskiftet1974. Som framgår av diagram 5:1 ökade detsäsongrensade antalet obesatta platser relativt kraftigt under loppet avförsta . Uppgången frånjanuari till uppgick tUl . Ökningen var, piocentueUt sett,väsenlUgt kraftigare inom privata tjänster och tUlverk-ningsindustri äninom byggnadsindustri och gruppen offentlig förvaltning och andra tjänster.Inom de två förstnämnda näringarna uppgick ' Varuhandel, samfärdsel, post och telekommunikationer,bank- och försäkringsverksamhetsamt hotell- och restaurangrörelse. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 108 ökningenav de obesatta platserna tUl tiU 77 resp. , medanuppgången inom de två sistnämnda stannade vid 36 resp. 20 9o. Ökningen av antalet obesatta platser inom byggnadsverksamheten underförsta kontrasterar mot den relativt kraftiganedgången i antalet nyanmälda platser inom denna näringsgren. Som utvecklas vidare i det följande synes dennaolikartade utveckling sammanhänga med den förhållandevis kraftiga avgången urbyggnads-arbetarkåren, vilket kan ha medfört svårigheter alt besättavissa lediga platser. Som diagram 5: 1 visar stagneradeökningen av det loiala antalet obesattaplatser , varefter en viss nedgång synesha skett från andra till tredje kvartalet 1974. Denna tendens till vändning kominom gruppen offentlig förvaltning och andra tjänster till uttryck redan underandra kvartalet 1974. Även inom vissa industribranscher kom ettsådant omslag tUl synes . a.trävaruindustrin noterades sålunda en klar minskning under loppet av andrakvartalet 1974. Beträffande utvecklingen av antalet obesatta platser underperioden mellan månadsskiftena juli/augustioch november/december synes inom flertalet näringsgrenar enstabilisering ha skett på något lägre nivå än vid slutet av första halvåret1974. Utvecklingen av den icke tillgodoseddaarbetskraftseflerfrågan framgår även av kvartalsvisabarometerundersökningar för industri och byggnadsverksamheten. Enligt dessaundersökningar rådde brist på yrkesarbetare i avindustriföretagen. Detta innebar en stabUisering av brisltalen på ungefärsamraa nivå sora efter en stegvis uppgång alltifrånundersökningstillfället . Beträffande bristen på andra arbetareän yrkesarbetare noterades klara ökningar . Vidmättidpunkten i septeraber 1974 uppgav sålunda av industriföretagen bristpå andra arbetare än yrkesarbetare raot . De tecken på dämpning avarbetskraftseflerfrågan inom trävaruindustrin,som den kan avläsas ur diagram 5: 1, bekräftas av konjunktur-barometerdata.Andelen företag inom trävamindustrin framför allt inom sågverksbranschen som rapporterade brist på yrkesarbetare och andra arbetare än yrkesarbetaresjönk sålunda påtagligt resp. mars1974 tUl . Denna dämpning av arbetskraftsefterfråganhänger samman med den avsevärt försvagade orderingången inom denna sektor underloppet av de första tre kvartalen 1974. Beträffande arbetskraftseflerfrågan inombyggnads- och anläggningsverksamhetenskedde en ökning av bristen på vissa kategorier av arbetskraft under1974. som uppgav brist på träarbetare uppgicktUl , vilket var det högsta tal som noterats för denna kategori sedan juni1970. Dessa bristtal liksom den positiva 1 Preliminär nationalbudget 109 utvecklingen av det säsongrensade antalet obesattaplatser inora byggnadssektorn torde tiU en delförklaras av det minskade antalet byggnadsarbetare. Totala antalet medlemmar ibyggnadsarbetarnas erkändaarbetslöshetskassa sjönk nämligen med närmare 28 000 eller frånbörjan av 1970 till . Brislen på Iräarbetare torde också ha ettsamband med den ändrade sammansättningen i bostadsbyggandet. Det ökadesmåhusbyggandet och den ökade reparationsverksamheten torde ha inneburit attefterfrågan på byggnadsarbetare förändratsbetydligt lUl sin struktur. Såsom framgått av det föregående lågarbetskraftseflerfrågan på en betydligt högre nivå än under 1973.Som ett resultat av denna eflerfrågeökningskedde också en påtaglig uppgång i sysselsättningen, .-antalet sysselsattapersoner var sålunda i genomsnitt 73 000' eller 1,9 9i högre januarinovember 1974 än under motsvarandeperiod 1973. Uppgången var därmed av ungefär samma storlek sora sysselsättningsökningen . I likhet raedutvecklingen 19691970 föll orakring 4/5 av ökningen på kvinnorna. Vidbåda tillfällena hänförde sig sysselsättningsökningen bland kvinnorna frärasttill den kommunala sektorn. Sålunda förklarades denna ökning från perioden januarinovember 1973 till samraaperiod 1974 enligt arbetskraftsundersökningarna tUl 2/3 av en ökadsysselsättning inora kommunerna. Medan ökningen avtotala antalet sysselsatta personer således uppgick till i genomsnitt raellan de förstaelva månaderna 1973 och samma period 1974visar beräkningar baserade på arbetskraftsundersökningarna en ökning av antalet utförda arbetstimmar på1,. Dessa värden bygger helt påarbetskraftsundersökningarnas uppgifter om bl. a. semesterfrånvaro,sjukfrånvaro och s. k. övrig frånvaro. Enligt dessa uppgifter skulle dengenomsnittliga andelen frånvarande för semester ha sjunkit något medan summan av övriga typer av frånvaro skulleha stigit med i genomsnitt från perioden januarinovember 1973 till samma period 1974.Skillnaden i den uppmätta andelen frånvarande för semester torde emellertidi huvudsak bero på vissa olikheter i frågan om inätperiodernas förläggningunder resp. . Då detknappast finns stöd för något antagande ora avgörande förändringar avseraesterfrånvaron (varken ökningar eller minskningar) har här förutsatts altdenna typ av frånvaro förblivit oförändrad mellan de båda perioderna 1973 och1974. Om man vidare antar att övriga typer av frånvaro blivit korrektuppskattad i arbetskraftsun- 1 Korrigering enligt fotnot 1 sid. 104. 2 Dock efter korrigering av antalet sysselsattapersoner i enlighet med fotnot 1 sid. 104. Prop.1975:1 Bilagal Finansplanen 110 dersökningarnaskulle en kalkyl över totala antalet utförda arbetstimmar visa på en ökning från periodenjanuarinovember till . Skillnaden i utvecklingstaktmellan antal personer i arbete, , och antal utförda arbetstimmar,1,, förklaras huvudsakligen av en ökad sjukfrånvaro. Nationalräkenskapernas beräkningar avsysselsättningsutvecklingen inom olika näringsgrenar bygger delvis påarbetskraftsundersökningarna, delvis på annat material. Även omnationalräkenskapemas resultat på totalnivå avstäms motarbetskraftsundersökningarnas uppgifter brukar ändå vissa olikheter kvarståraellan de båda serierna. Dessa olikheter beror på skillnader mellan seriernai fråga om bl. a. åldersavgräns-ningen.Dessutom tas i nationalräkenskaperna, men ej i arbetskraftsundersökningarna,hänsyn tUl variationer mellan åren . a. dessafaktorer förklarar skillnaden mellan arbetskraftsundersökningarna ochnationalräkenskaperna vad gäller förändringstakten från de första tre kvartalen1973 till . Av tabell 5: 1 framgår utvecklingen avantalet sysselsatta personer och antalet utförda arbetstimmar enligtnationalräkenskaperna. Tabellen \isar attsysselsättningen i flertalet näringsgrenar utvecklades klart gynnsammare frånde första tre kvartalen 1973 till än från 1972 till 1973.Beträffande antalet sysselsatta personer noterades sålunda för de flestanäringsgrenarna antingen tilltagande ökningstakt eller avtagande minskningstaktmellan ovan nämnda perioder. Inom två näringsgrenar, skogsbruket och privatatjänster, skedde ett omslag från minskningstaltUl ökningstal. I motsats tUl utvecklingen inom övriga näringsgrenaruppvisade byggnadsverksamheten en snabbare minskning och den statliga sektornen långsammare ökning av antalet sysselsatta Tabell 5:1 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar19721974 1972- 1-3 kv. 1973 1-3 kv. -3,7 -2,4 -3,1 -1,9 -3,9 -4,1 1,8 -0,5 2,6 El-, gas- och vattenverk -1,3 -2,3 -3,3 -3.1 -1,1 -1,1 0,2 2,6 -0,4 -0,7 1,0 -0,2 0,2 -0,1 -0,5 0,9 1 Preliminär nationalbudget 111 frånperioden januariseptember 1973 till jämfört med förändringen19721973. Inom näringslivet, här definierat somtotala ekonomin exkl. den offentliga sektorn, ökade antalet sysselsatta med1,och antalet utförda arbetstiraraar från de tre första kvartalen1973 till . Inomoffentiiga sektorn (statliga och kommunala myndigheter exkl.affärsverken) anges i nationalräkenskaperna antalet sysselsatta ha ökat med5,och antalet utförda arbetstimmar mellan ovannämnda perioder. Genom denna snabbare sysselsättningsökninginom offentliga sektorn (inkl. värnpliktiga) än inom näringslivet komoffentliga sektorns andel av totala sysselsättningen alt stiga med ungefär 0,7procentenheter till i genomsnitt under de första tre kvartalen 1974. Somjämförelse kan näranas att raotsvarande andel uppgicktiU 12,8 resp. . Arbetslöshet m. rn. I samband raed konjunkturuppgången under1973 noterades en stegvis ökning avsysselsättningen och en nedgång i arbetslösheten. Antalet arbetslösasjönk sålunda enligt arbetskraftsundersökningarna från i genomsnitt 107 0001972 tUl 98 000 1973. Arbetskraftseflerfrågan fortsatte att öka kraftigt underförsta men synes därefter ha dämpats något. Antalet obesattaplatser låg dock fram t. o. ra. november 1974pä en klart högre nivå än 1973. Arbetslösheten komdärigenom att sjunka betydligt mellan dessa perioder från i genomsnitt 99 000perioden januarinovember 1973 tUl 82 000 . Uttryckt irelativa arbetslöshetstal, dvs. andelen arbetslösa av totala ar betskraften,innebar delta en nedgång från 2,5 till . Kvartalsvisajämförelser av säsongrensade värden över antalet arbets lösa enligt arbetskraftsundersökningarnavisar en kontinuerlig minskning alltsedan tredje kvartalet 1972. Densäsongrensade arbetslösheten uppgick till ochunder månaderna oktober och november 1974till i genomsnitt av arbetskraften och nådde därmed sin lägsta nivå sedanfjärde kvartalet 1970. Utvecklingen av det säsongrensade antaletarbetslösa kassamedlem mar överensstämmerrelativt väl med ovan beskrivna utveckling av arbetslösheten enligt arbetskraftsundersökningarna särskilt vad gäller periodenfram . Minskningen av antalet arbetslösa från tredjekvartalet 1972 till uppgick sålunda enligt båda seriernatill .