prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Till dennautveckling medverkade i främsta rummet den omfattande svenska upplåningutomlands, av såväl kort- som långfristig karaktär, som ägde mm 1975. Sålundaregistrerades exempelvis långfristig upplåning till ett belopp på ca 10,5miljarder kr. Såsom framgår av tablån nedan verkade i motsatt riktning i stortsett endast omslaget I posten "övriga kapitaltransaktioner". Dennastyrs i huvudsak av förändringar i varvens samt fartygs- ochflygplansimportörernas kreditförhållanden gentemot utiandet. Omslaget19741975 var främst betingad av nedgången i fartygs- och flygplansimporten. Beträffandekapitaltransaktionema 1975 kan vidare konstateras att den nettokapitalimportdessa ledde till väl täckte underskottet i bytesbalansen samt dessutom bidrogtill en förstärkning av valutareserven. Denna ökade 19741975 med 5 262 milj.kr. och uppgick vid utgången av 1975 tUl 13 585 milj. kr. Valutainflödetfortsatte även in på 1976 och vid utgången av februari hade valutareserven ökatmed ytterligare 554 milj. kr. och uppgick tUl 14 139 milj. kr. Följandetablå visar hur kapitaltransaktionerna med utiandet utföU och förddade sig19741975. Övriga privata långfristiga lån för finansiering av export och Tabell3:6 Bytes- och betalningsbalans 1973- kr., löpande priser Export av varor, fob' Import av varor, cif Handelsbalans Korrigering av handelsstatistiken Sjöfartsnetto ResevalutaÖvriga tiänster, netto Korrigeringspost Bytesbalans för varor och tiänster' riintor och utdelningar Bytesbalans för varor, tiänsteroch transfereringar' 53 153 70 514 72 227 82 030 46 336 72 758 74 000 78 275 6 817 -2 244 1773 3 755 -1 100 -2 805 -1748 -2613 -3 529 -4 750 5 312 -4164 -6 400 7 531 4131 5 262 -1 362 -66 ' Enligt handelsstatistiken. ' Nettot av äterutförsel och återinförsel, korrigering avSAS' flygplansimport, i utlandet direktlandad fisk, nettoimport avicke-monctärt guld samt rabatter och koncernbidrag i samband med oljeimport. ' Överensstämmer med saldot mellan irnport och export avvaror och tjänster i nationalräkenskapernas försörjningsbalans bortsett frånatt korrigeringsposten endast med halva beloppet ingår i försörjningsbalansen.Resterande hälften av korrigeringsposten räknas i nationalräkenskaperna tilltransfereringsnettot. < Överensstämmer med bytesbalansbegrepp. Källor: och . Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 7] 4.1Sammanfattning av produktionsutvecklingen inom industrin Densvenska industrins efterfrågdäge försvagades mycket snabbt under loppet av1975. I första hand präglades utvecklingen av exportorderingången. Dennabörjade sjunka under intryck av en nedgång i aktiviteteni världsekonomin. Den internationella nedgången accentuerades kraftigt underförsta delen av 1975 och den utlösande faktom utgjordes framför allt av ettdramatiskt omslag till minskning av lagerinvesteringarna. Fallet i efterfråganför de svenska exportindustriema med dess starka inslag av produkter av rå-och stapelvarukaraktär blev under dessa omständigheter betydande. Exportefterfråganföll ytterligare något . Orderingången frånhemmamarknaden började avta först och då i en klartsvagare takt än exportorderingången. Industrins orderstockar totalt sett synesha kulminerat /1975 och har sedan reducerats påtagligt underloppet av 1975. SärskUt starkt föll orderstockarna i basindustrierna. Förverkstadsindustrin kom kulmina-tionspunkten något senare och minskningendärefter blev mindre markerad. Produktioneninom industrin bromsades upp påtagligt mot slutet av 1974 för att falla inteobetydligt. En viss ytterligare tillbakagång skedde ochminskningen 1974 1975 kom att bli . Eftersom fallet i denslutiiga efterfrågan 19741975 blev avsevärt starkare resulterade dennaproduktionsutveckling i en mycket betydande lagerökning i industrin. (priser) vilket i volym ärmer än en fördubbling jämfört med . skedde en förskjutning avlageruppbyggnaden mot färdigvaror. Dessa svarade 1975 för mer än hälften avlagerinvesteringarna. De expansiva komponenternai efterfrågeutvecklingen förutses bli exporten och den privatakonsumtionen. Lageruppbyggnaden beräknas fortsätta men bara . Lagerutvecklingen förutses sålunda, trots att lagerstödet utövaren viss effekt i motsatt riktning, komma att utgöra en starkt kontraktivfaktor för produktionen 1976. Mot denna bakgrund beräknas industriproduktionenförbli svag medan en viss tUlväxt fömtses ske andrahalvåret då takten i lageranpassningen avtar. Produktionsökningar19751976 förutses främst inom delar av skogsindustrierna samtkonsumtionsvambranscherna. Produktionen inom verkstadsindustrin, järn- ochstålverken och gmvindustrin beräknas falla mellan helåren 1975 och 1976. För detvå sistnämnda branscherna väntas dock en uppgång under loppet av 1976. 1975/76:150 72 4.2 Gruvor och mineralbrott samt tillverkningsindustri Malmutvinningen i de svenska järnmalmsgruvorna minskade 19741975 tiU följd av kraftigt försämrade avsättningsmöjligheter påexportmarknaderna. De internationeUa stålkonjunkturerna började försvagas motslutet av 1974 och nedgången under loppet av 1975 kom att bli mycket brant.Stålproduktionen i skars sålunda ned kraftigt 19741975 ochstålproducenternas malmlager byggdes upp. Därmed kom malmköparna iallt större utsträckning att uppskjuta hemtagningen av inbokademalmkvantiteter. Detta innebar en kraftig nedskärning av de svenskaexportskeppningarna under de tre första kvartalen 1975 och exportvolymenminskade 19741975. De inhemska malmleveranserna steg 19741975 genom enökning av tackjärnsproduktionen. Trots neddragen malmproduktion skedde enmycket kraftig uppbyggnad av gmvornas malmlager 19741975. Försäljningsprisernahöjdes utomordentligt kraftigt leveranskontrakt och exportprisernaökade 19741975. Avsättningsläget för järnmalm kommer sannolikt attförbättras avsevärt . Lagersituationen inom den västeuropeiskastålindustrin, både vad beträffar järnmalm och stål, torde dock vara sådan atteffekterna av den förväntat expansiva stålefterfrågan fördröjs något förmalmskeppningarnas del. Marknadsanddama för svensk järnmalm un- Tabell 4:1 Industriproduktionens utveckling 1976 Procentuell volymförändring från föregående år -11,6 -2,6 -11,7 -2,0 -5,9 -5,5 210,220,290 Övriga gruvor och mineralbrott -24,2 -0,9 -1,5 -3,4 -24,7 -11,8 Pappers- och pappindustri m. -20,7 -4,4 Järn- och stålverk' -10,4 -4,0 -0,2 -8,9 38 ./. -2,0 -4,7 -1,8 ' Inkl. hyvlerier och träimpregneringsverk. ' Inkl. träfiberplattindustri. ' Inkl. smörjmedels-, asfalt- och kolproduktindustri. * Inkl. ferrolegeringsverk. ' Inkl. båtbyggerier. dryckesvaru- och tobaksindustri. Källor: 1973 1975 ochkonjunkturinstitutet . 1 Revideradnationalbudget 1976 73 der1976 är starkt beroende av utfallet av prisförhandlingarna på deninternationella malmmarknaden. Efterfrågeutvecklingen beräknas vid någorlunda oförändrade prisrelationer mellan svensk och utländsk järnmalm ge utrymme för en exportvolymökning på 19751976. Priserna på desvenska exportleveranserna beräknas falla 19751976. Hemmaleveransernaförutses minska 19751976. Brytningstakten torde inte ändras nämnvärt 19751976och en ytterligare påfyllnad av malmproducenternas lager är därför sannolik. Exportorderingångentill sågverken som fallit kraftigt i nära vände till en uppgångunder . Orderingången har därefter fortsatt att stiga liksom ocksåpriserna. Därmed har bottenpunkten i den djupaste efterfrågesvacka som drabbatsågverken passerats. Fallet i efterfrågan i slutet av1973 orsakades primärt av ett drastiskt omslag till en minskning av byggandet iVästeuropa där huvuddelen av de svenska trävarorna avsätts. Byggandet upphördeemellertid att falla i några länder somminskningen begränsades eUer upphörde i andra. upphörde också dentidigare mycket starka lageravvecklingen i importör-och förbrukarleden ochinköpen drogs upp i paritet med förbrukningen. Trots uppgången mot slutet av1975 sjönk exporten i förhållande till 1974 eller med inemot hälften iförhållande till 1973. Deninhemska efterfrågeutvecklingen har utgjort en stabiliserandefaktor i sågverkens efterfrågeutveckling. En viss minskning av leveransernaskedde dock 19741975. Förbrukningen inom byggnadsverksamheten samt inom deträkonsumerande delarna av industrin sjönk som lagren drogs ned intebara i förbrukarledet utan också i handeln. Produktioneninom sågverken skars ned väsentligt först varförträvarulagren vid sågverken steg markant . Trots mycket betydandeinskränkningar fortsatte lageruppbyggnaden om än iväsentiigt lägre takt fram då en viss avtappning kunde ske.Produktionen kom därmed att bli lägre än 1974. Attproduktionsbegränsningarna inte blev än mer omfattande torde till en del kunnatillskrivas det statiiga stödet för lagerproduktion. Till skillnad från övrigadelar av industrin fick sågverken möjlighet att kunna utnyttja lagerstödetredan från ingången av 1975. Byggandeti torde i flertalet länder stiga under loppet av 1976 men tUl följdav det kraftiga fallet torde ökningen meUanårsgenomsnitten 1975 och 1976 bli måttiig. Om sålunda förbrukningstillväxtenberäknas bli begränsad kommer ändå importbehovet att öka kraftigt. Detta tillföljd av det tidigare nämnda betydande omslaget i lagercykeln i förbrukar- ochimportörleden. Mot denna bakgmnd beräknas den svenska trävamexporten kunna ökaca 19751976. Prognosen baseras på ett antagande om en viss ök- Tabell4:2 Försörjningsbalans för sågade och hyvlade trävaror 19741976 (barr-och lövträ) 1 000 m' 1974 Förändring frän föregående år, % resp. 1 000 m' -24,7 -29,9 4,6 -9,1 -24,7 7 410 6 590 4 330 2 260 1400 -1 650 -28,4 -2,8 -3,7 -1,1 -0,6 -2,3 -890 0 -24,7 ningav de svenska marknadsandelarna. a. då de kanadensiska skeppningamatill begränsas av den emotsedda starka ökningen av bostadsbyggandeti och . Leveranspriserna torde stiga tämUgen kraftigt underloppet av 1976 men till följd av det snabba fallet beräknas ökningenmellan årsgenomsnitten 1975 och 1976 stanna vid . Hemmamarknadsleveranserna1976 förutses bli i stort sett oförändrade jämfört med . Förbrukningenberäknas visserligen minska något men också här torde man kunna räkna med ettlageromslag i handeln och förbrukarledet. Demycket stora producentlagren sjönk ytterligare något under första kvartalet1976. som helhet förutses lagerminskningen komma att bli betydandedels på grund av likviditetsskäl, dels på gmnd av att lagerstödet upphör . Här har kalkylerats med en lagerminskning av omkring 1/2miljon m. En sådan lagerminskning i förening med den ovan antagnaleveransutvecklingen beräknas komma att medföra en endast obetydlig höjning avproduktionen 19751976. En fömtsättning för att produktionen över huvud tagetskall kunna vidmakthållas och kanske ökas är emellertid att de svårigheter medtUlför-seln av sågtimmer som gjorde sig gällande redan mot slutet av 1975upphör . Orderingångentill massaindustrin sjönk kraftigt . Främstexportleveranserna föll hastigt och de fortsatte att falla in mot senare delenav 1975. Att så skedde berodde främst på att papperskonsumtionen och sedermerapappersproduktionen i hade sjunkit. Dessutom sjönk de svenskamarknadsandelarna. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 75 amerikanskmassa tiU var stort, då betydande mängder inte kunde avsättas på deiiUiemska marknadema. De nordamerikanska massasäljarna fick dessutom fördelari konkurrensen på grund av valutakursutvecklingen. Den svenska massan förförsäljning 1975 hade åsatts ett pris i kronor jämbördigt med priset i dollarpå nordamerikansk massa. Prisomräkningen skedde efter den doUarkurs som gälldehösten 1974. Dollarn sjönk senare i värde i förhåUande till kronan. Det blev dåfördelaktigare för pappersproducentema i att köpa nordamerikanskmassa i stället för svensk. Framemothösten 1975 hade läget i det närmaste normaliserats. Detta påverkade positivtde svenska marknadsandelarna. At samma håll verkade strejker inom de kanadensiskaskogsindustrierna. Undersenhösten 1975 kunde en viss återhämtning av massaefterfrågan iakttas.Slutresultatet blev dock en stor nedgång i exportvolymen jämfört med1974. Priserna för massaleveranser tiU exportmarknaderna var i stort settoförändrade . Även på hemmamarknadensjönk behovet av massa och leveranserna minskade betydUgt. Produktionen sänktesmen var ändå betydligt större än vad som motsvarade leveransbehovet. Följdenblev att producentlagren av avsalumassa byggdes upp i mycket stor omfattning. beräknasexportmöjligheterna för massa fortsätta att förbättras. Pappersproduktionen iVästeuropa förefaller nu ha börjat röra sig upp mot en mer normal nivå.Produktionsuppgången är betydligt mer markerad i . Därmedskulle det möjliga utbudet av massa från komma att reduceras då nustörre kvantiteter behövs för att tillfredsställa det ökande inheniska behovet. Föratt undvika ett upprepande av besvärligheterna har de svenskamassasäljarna övergått till att bestämma priset på papperscellulosa i dollar.Leveranspriserna för massa till exportmarknaderna väntas bli oförändrade19751976, räknat mellan helårsgenomsnitten. Enkraftig volymtillväxt av massaexporten förefaller vara trolig att vänta19751976. Leveranserna av massa till hemmamarknaden väntas stiga. Produktionenförutses bli i stort sett av samma storlek som 1975. Detta innebär att lagrenav färdiga varor hos producenterna till en början byggs upp . Den uppgångenförmodas tas tillbaka . Förpappersindustrin var efterfrågdäget bekymmersamt under större delen av 1975.Redan innan utgången av 1974 hade ordertillström-ningen i synnerhet frånexportmarknaderna minskat kraftigt. Pappersförbrukningen hade sjurlkit iVästeuropa tiU följd av det svaga konjunkturläget. Stora lager av papper hadedessförinnan byggts upp av förbrukare och meUanhänder. Då pappersbehovetminskade hämtades en stor andel av det papper som förbmkades från lager.Förbmkamas behov att bestäUa papper, sjönk därmed mer än vad som i och för sig 1975/76:150 76 motiveradesav nedgången i papperskonsumtionen. Detta drabbade den svenska pappersmdustrinhårt. Motslutet av 1975 visade pappersefterfrågan tecken på att ha vänt uppåt igen.Uppgången understöddes sannoUkt av att papperslagren i då rimligenbör ha kommit ner till en låg nivå. Därmed kunde inte det ökade pappersbehovettUlgodoses med ytterUgare lagerneddragningar. Nedgången i den svenska pappersexportenblev ändå högst avsevärd 19741975. LeveransernatiU hemmamarknaden sjönk även de . Produktionen av papper sänktesbetydUgt. Produktionen var trots detta större än de sammantagna leveranserna.Detta medförde att papperslagren hos tillverkarna ökade under året.Exportpriserna för papper steg fortfarande samtsjönk därefter men förhållandevis måttligt.Genomsnittspriserna 1975 blev därigenom betydligt högre än genomsnittspriserna1974. Denuppgång i pappersefterfrågan som började väntas bliförstärkt under loppet av 1976. Uppgången väntas följa av den uppåtriktadeutveckling av den ekonomiska situationen i som förutses. I ett skededå bl. a. industriproduktionen stiger, ökar efterfrågan påförpackningsmaterial. Som nämnts torde papperslagren i vara så småatt de inte bör verka återhållande på efterfrågan. Förmodligenbegränsas också det nordamerikanska utbudet av papper till . Enökande andel av det papper som produceras i väntas åtgå till atttäcka det växande inhemska behovet. Därmed förutses konkurrensen på denvästeuropeiska pappersmarknaden minska. Den svenska pappersexporten beräknasföljaktligen få utrymme att öka högst väsentiigt 19751976. Ökningen inledsemellertid från en låg nivå och exportvolymen väntas därmed inte nå upp tiU1973 års nivå. Exportpriserna förutses i det närmaste ligga stilla underförsta . väntas de därefter öka något.Räknat mellan årsgenomsrutten och 1976 blir uppgången mycket liten. Hemmamarknadsleveransernaväntas även de öka . Då fallet 1975 inte var så kraftigt ijämförelse med exportieveranserna antas nu inte heller uppgången bli likauttalad som för exportleveransernas del. Produktionen väntas stiga 1976. TUlen början beräknas detta innebära att lagren hos producenterna fylls på. Dennalageruppbyggnad förutses dock avvecklas igen . Vidutgången av 1976 väntas lagren vara av något mindre omfattning än de var vidutgången av 1975. Produktioneninom petroleumraffinaderier m. m., som föll tUlbaka under loppet av 1974,fortsatte att minska i snabb takt även . Från förstatill skedde emeUertid en mycket kraftigproduktionsuppdragning och produktionen ökade med ett par procent meUan 1974och 1975. Denna utveckling var en 1 Reviderad nationalbudget 1976 77 följd av att betydande kapacitetstillskott togs i brukunder sensommaren 1975. Tillförseln tUl den svenska marknaden av raffineradeprodukter minskade emellertid 1975 jämfört med . De inhemska leveransernakom därmed att uppvisa den lägsta nivån sedan ingången av . Den svagainhemska efterfrågan 1975 var till mycket stor del en följd av att denkonjunkturbetingade efterfrågenedgången hårt kom att drabba den oljebaseradekraftproduktionen eftersom man fick stora tillskott avkärnkraftskapacitet. Även industrins förbrukning av eldningsoljor minskadeytterligare meUan 1974 och 1975. Hushållens förbmkning av bensin och tunnaeldningsoljor ökade däremot års låga nivå. Vad gäller tunnaeldningsoljor var nivån 1975 emellertid fortfarande lägre än 1973. Även synes en relativt svagförbrukningsutveckling av raffinerade produkter vara att vänta. Främst utgördetta ett resultat av att den oljebaserade kraftproduktionen väntas fortsättaatt avta. Industrins förbrukning av eldningsoljor förutses däremot komma attöka något . Beträffande förbrukningen av tunna eldningsoljoroch bensin väntas denna uppvisa en fortsatt uppgång om än i något lägre taktän året innan. De kapacitetstillskott som togs i bruk fårbetydande effekter även på produktionsutvecklingen 19751976. Produktionsuppgångenför branschen som helhet har beräknats uppgå till 19751976. Som enföljd härav har importen av petroleumprodukter beräknats minska med ca 12 %19751976. Efterfrågdäget för järn- och stålverken försämradeskraftigt . Orderstockarna reducerades då mycketsnabbt. Mellan halvåren 1975 skedde en viss förstärkning av efterfrågan huvudsakligensom en följd av ökade exportorder. Orderstockama fortsatte dock att minska undersenare delen av året även om takten reducerades påtagligt. Produktionen inom stålverken, som började dras ned undersenare delen av 1974, minskade i mycket snabb takt under loppet av 1975.Produktionsminskningen 19741975 uppgick tUl . Leveranserna föllemellertid påtagligt snabbare än produktionen och färdigvarulagren ökade ibetydande utsträckning. Till exportmarknaderna reducerades leveranserna med ca 1/5mdlan 1974 och 1975. Det mycket kraftiga fallet i exporten har sin förklaring iden extremt svaga internationella efterfrågan på stålprodukter under 1975.Stålförbrukningen, som var vikande , försvagades ytterligareunder 1975 som den låga aktivitetsnivån hos stålkonsumenternaföranledde dessa att reducera sina lager. Prisutvecklingen för exporteradeprodukter kan med hänsyn till det mycket svaga avsättningsläget uppfattas sompåfallande positiv. Ännu steg leveransprisema. Undersenare delen av året föll 1975/76:150 78 em.dlertidpriserna i viss utsträckning varför prisökningen 19741975 stannade vid 18 %.Exporten minskade kraftigt framför allt tiU och råvamländernamedan tillbakagången på den västeuropeiska marknaden och påstatshanddsländerna ej blev fullt lika kraftig. Även leveranserna tiUhemmamarknaden kom att uppvisa en betydande tillbakagång under 1975.Produktionen inom de stålkonsumeran-de branscherna verkstadsindustrin ochvarven ökade visserligen 1975 menstållagren hos förbrukare och mellanhänder drogs ned kraftigt. Den svaga stålefterfrågan från hemmamarknaden drabbade .också im porten som minskade med lueilan 1974 och 1975. Bottenpunkteni konjunktursvackan för stålverken torde nu ha passerats. Enligtkonjunkturbarometern fortsatte orderingången att öka under första kvartalet1976. Förstärkningen i efterfrågan visade sig mot slutet av fjolåret och kundehuvudsakligen härledas från exportmarknaderna. Enligt den av statistiskacentralbyrån insamlade exportenkäten för järn och stål räknar företagen med envärdemässig ökning av exporten 19751976 på , innefattande en relativtkraftig uppgång . Framför allt räknar företagen meden kraftig uppgång i exporten tUl men även utvecklingen av stålexportentill råvamländerna väntas bli relativt snabb. Däremot räknar man med en svagaretillväxt i exportleveranserna till den västeuropeiska marknaden. Som en följdav en förväntad uppgång i den faktiska stålförbrukningen samtidigtsom lageruttömningen hos förbrukare torde ha upphört omkring årsskiftet1975/1976 beräknas exporten av jäm och stål komma att öka påtagligt underloppet av Uppgången mellan helåren 1975 och 1976 torde dock komma att stanna vid ett par procent, vUket är en något långsammare ökning än vad enkäten tyder på. Leverans priserna beräknas falla tillbaka något ytterligare en bit in på 1976 för att därefter vända uppåt under loppet av året. Den genomsnitUiga pris nivån berälvnas sålunda ligga ett par procent lägre än . Leveransutvecklingentill hemmamarknaden torde utvecklas relativt svagt även 1976. Främst förutsesdetta som en följd av en produktionsminskning inom verkstadsindustrin, menäven en stagnerande produktion inom varven och en försvagning inombyggnadsverksamheten bidrar härtill. Efter den mycket kraftiga lageruttömningenav järn och stål inom handeln förutses dessa lager komma att byggasupp i viss utsträckning . Det ät främst detta lageromslag som väntasmedföra en importökning med ett par procent meUan 1975 och 1976. Enligtden senaste konjunkturbarometern upphörde produktionen att faUa under förstakvartalet och räknar företagen medproduktionsökningar. Här har räknats med att produktionen dras upp successivtunder . 1 Revideradnationalbudget 1976 79 tillväxtenväntas dock ej bli. snabbare än att produktionsnivån för fömtsesligga lägre än . Ovan relaterade efterfråge- ochproduktionsutveckling innefattar en fortsatt lageruppbyggnad iproducentledet om än av mindre omfattning än 1975. Huvuddelenav ickejärnmetallverkens produktion går i form av insatsvaruleveranser till deninhemska industrin, men omkring 1/3 av produktionsresultatet finner avsättningi utlandet. stagnerade den inhemska industrins förbrukning avickejärnmetaller. Vikande internationell efterfrågan medförde en kraftigminskning av exportvolymen 19741975 och ett kraftigt prisfall påexportprodukterna noterades. TUl följd av den svaga inhemska efterfråganminskade även importvolymen 19741975. Produktionen kom att dras ned avsevärtmen lagren av ickejärnmetaller byggdes ändå upp kraftigt. Varkenhernmamarknadsefterfrågan eller exportefterfrågan väntas förbättras förrän motslutet av 1976. Volymminskningar förutses för såväl exporten som importen19751976 och prisutvecklingen förutses bli förhåUandevis lugn. Produktionentorde inte komma att öka nämnvärt. Lägetför den svenska verkstadsindustrin e.xkl. Dendjupa och långvariga konjunktursvackan inom i kombination medosedvanligt starka prishöjningar på svenska verkstadsprodukter ledde tillsjunkande verkstadsexport 1975. Fjärde kvartalet 1975 låg exportleveranserna under toppnivån från tredje kvartalet 1974. Totalt för hela 1975 sjönkexportvolymen med . Den starkaste nedgången inträffade på ,medan exporten till tog upp sig . 1974 utgjordeefterfrågan från länderna utanför en stödjande faktor. Exporten till steg för andra året i följd mycket starkt. Även till ökade exportleveranserna kraftigt. Export priserna steg mellan årsgenomsnitten 1974 och 1975. Pris uppgången var starkast . Efterfråganfrån hemmamarknaden hävdade sig bättre än den utländska efterfrågan. Framförallt berodde detta på den starka efterfrågan för privat konsumtion isynnerhet då personbilar och offentiig konsumtion. Maskininvesteringarna vari det närmaste lika höga Däremot sjönk förbrukningen av verkstadsprodukter som insatsvaror inom såväl industrin som byggnadsverksamheten. mamarknadsefterfrågan kom att i ökad utsträckning rikta sig mot utiandet och importen av verkstadsprodukter ökade 19741975. Uppgången var helt hänförlig till konsumtionsvaror och Tabell 4:3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter(exkl. fartyg) 1974 1976 gående år, milj. kr.