prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition om energiliushållningen m. m.; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder som föredragandena har hemställt om. Ipropositionen läggs fram förslag om riktlinjer för energihushållningen. Ipropositionen framhålls att den energipolitiska planeringen måste förbättrasoch utvidgas till att i princip omfatta hela energiområdet. Energiplaneringen,som bör samordnas med annan samhällsplanering, måste ta sikte på att skapa enbred handlingsram inför framtida beslut. Den bör inriktas på olika tidsperspektiv.År 1985 har valts som riktpunkt för planeringen på medellång sikt. Ipropositionen uttalas att energipolitiken, liksom andra delar av politiken,även i fortsättningen måste medverka till välfärd och trygghet för människorna.Energipolitiken skall utformas så att den bäst medverkar till att uppnå desociala mål vi vill sätta upp för samhället. Den skall bidra till en högsysselsättning, fortsatt ekonomisk utveckling, social och ekonomisk utjämningunder ett ständigt hänsynstagande till natur och miljö. Den skall underlättasträvan att vidmakthålla vårt nationella oberoende. Den skall främja eninternationell rättvis fördelning av energiråvaror och internationelltplanmässig hushållning. Ifråga om energikonsumtionen framhålls att energipolitiken framför allt måsteinriktas på att hålla tillbaka förbrukningen. Vi bör allvarligt prövamöjligheterna att komma ned från de sista femton årens ökningstakt om ca 4,5 96per år till i genomsnitt 2 96 t. o. m. . Vi bör också allvarligtpröva möjligheten att hålla energikonsumtionen på enoförändrad nivå. Det framhålls emellertid att vi måste fullfölja 1 RikKdaiim /V7.5. energipolitikenpå ett sådant sätt att sysselsättningen och andra viktiga väl-färdsmål inteäventyras. Ipropositionen föreslås ett flertal såväl kortsiktigt som långsiktigt verkandeåtgärder för att begränsa energikonsumtionen. Enändring föreslås av 136 a § byggnadslagen så att även tillkomst och utbyggnadav industriell eller liknande verksamhet som är av väsentlig betydelse frånenergihushållningssynpunkt skall prövas av regeringen. Detföreslås att i byggnadsstadgan förs in en bestämmelse med innebörd att hänsynskall tas till behovet av energihushållning vid planläggning av bebyggelse.Vidare föreslås att i byggnadsstadgan tas in en bestämmelse om krav på godvärmehushållning vid utformning av byggnader och installationer i dessa. Förslagom en höjd energibeskattning aviseras. Flera olika utredningar förutskickas. Enöversyn av energibeskattningens utformning skall göras. Förslag tilllagstiftning om energiplanering förbereds. Industrins energianvändning och möjligheterna att ta tillvara spillvärme kommer att undersökas. Förslagläggs fram om fortsatt stöd för att stimulera till energibesparande åtgärder ibostäder och vissa andra byggnader. Stöd föreslås till viss prototyp-ochdemonstrationsverksamhet inom lokalområdet. Fortsatt stöd föreslås även tillenergibesparande åtgärder i näringslivets byggnader. Dessutom föreslås attstödmöjligheter införs för energibesparande åtgärder i anslutning tillindustriella processer samt för prototyper och demonstrationsanläggningar föreffektivare energianvändning inom näringslivet och i samband med vissenergiproduktion. Insatserför information, utbildning och rådgivning föreslås med syfte att främjasparsamhet i energianvändningen och underlätta introduktionen av energisnålteknik. Påproduktionssidan bör politiken inriktas på att skapa garantier för en säker ochtillräcklig energitillförsel till lägsta möjliga kostnad. Strävandenaatt hålla tillbaka vårt beroende av olja liksom strävandena att tryggaförsörjningen för det oljebehov som ändå kvarstår måste utgöra viktiga inslag ienergipolitiken. Mot bakgrund härav föreslås vissa åtgärder på oljeområdet. Somett komplement till de statliga insatserna för prospektering efter olja inomramen för och föreslås att en statliggaranti intill 2 000 milj. kr. Garantin skall användas för lån tillfinansiering av investeringar i utvinning m. m. av olja, naturgas och kol medsyfte främst att uppnå långsiktiga leveransavtal. Vidareföreslås medel till för projektering av ett raffinaderi vidBroljorden. I samband härmed anmäls även att f n. förberederbildandet av ett bolag med uppgift att driva handel med råolja ocholjeprodukter. Ipropositionen föreslås att nu pågående utbyggnad av beredskapslager avråolja och eldningsolja för främst fredskrisbehov senast utökasmed en lagring av råolja och oljeprodukter motsvarande 3 milj. m råolja. 1samband härmed anmäls att säirskilda sakkunniga avses skola tillkallas för attstudera fördelningen på olika produktslag för den ökade oljelagringen. Föratt behovet av elektrisk energi fram skall kunna tillgodosesbehöver kraftproduktionssystemet kompletteras med nya anläggningar. För attundvika långsiktiga bindningar föreslås att elenergibehovet skall tillgodosesgenom en kombination av vattenkraft, oljebaserad mottryckskraft och kärnkraft. Beträffandevattenkraft föreslås en utbyggnad i redan påverkade älvar samt i några smärrevattendrag. Detblir även nödvändigt att bygga ut oljebaserade produktionsanläggningar. Dessautbyggnader bör i första hand avses. k. mottrycksanläggningar för kombineradel- och värmeproduktion. Kärnkraftprogrammetföreslås t. o. m. bli begränsat till befintliga kärnkraftlägen.Sammanlagt bör tretton aggregat, dvs. ytterligare två aggregat utöver de elvasom redan har beslutats, byggas. Beträffandekärnkraftens säkerhetsfrågor lämnas i propositionen en redovisning av deutredningar och rapporter som behandlar olika aspekter av frågan. Det föreslåsatt med början skall övertaprogramansvaret för forskning och utveckling på kärnsäkerhetsområdet. Påkärnbränsleförsörjningens område föreslås medel till Loussavaara-Kirunavaara ABför projektering av ett uranverk i . Ipropositionen anförs att en bred satsning på forskning och utveckling inomenergiområdet är en nödvändig del av en energipolitik som syftar till att påsikt förändra det nuvarande energiförsörjningssystemet i riktning motåterhållen energikonsumtion och mot en tryggare energiförsörjning. Forskningoch utveckling har betydelse även på kortare sikt som ett medel att ökaenergianvändningens och energiproduktionens effektivitet. Mot denna bakgrundföreslås i propositionen att ett energiforskningsprogram genomförs under entreårsperiod inom en total ram av 360 milj. kr. Denfortsatta energipolitiska planeringen förutsätts bli inriktad så att förslagtill huvuddragen i energihushållningen kanframläggas . Härvid kan beaktas uppnådda resultat av bl. a.besparingsåtgärder och FoU-insatser. Vidare kommer ytterligare beslutunderlagbeträffande vattenkraft och kärnkraft, bl. a. kärnkraftens säkerhetsfrågor,att föreligga. l' 1)75. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , Föredragande: statsministern, statsråden , , FeldtProposition om energiliushållningen m. m. Energifrågornahar tilldragit sig större intresse än kanske någon annansamhällsfråga. Debatten i massmedia, organisationer och folkrörelser har varitintensiv. Tiotusentals människor har visat en enastående vilja att sätta sigin i energiproblemen. Detta intresse och engagemang är lika glädjande somvälmotiverat. Iett globalt perspektiv är energiförsörjningen en väsentlig del av problem somytterst rör mänsklighetens framtid. De handlar om hushållningen med jordenstillgångar och om möjligheterna att styra den tekniska utvecklingen för attskapa en tryggare och rättvisare värld. Iett nationellt perspektiv är energipolitiken av utomordentlig betydelse förvårt oberoende, för det fortsatta välfärdsarbetet, den sociala utjämningen isamhället och för bevarandet av en god livsmiljö. Men kraven på internationellsolidaritet måste finna uttryck också i den energipolitik vi för i vårt egetland. Helaefterkrigstiden har i flertalet industriländer varit en period av oavbrutenproduktionsstegring och välståndsökning. Den rikliga tillgången på billigenergi - främst olja - har varit en av drivkrafterna i den utvecklingen. Mensamtidigt som välståndet ökat i industriländerna har klyftan mellan rika ochfattiga länder vidgats. har inte i rimlig utsträckning fltt del avde tekniska och ekonomiska framstegen. Ingenstans speglas den ojämna fördelningenmellan länderna tydligare än i statistiken över energiförbrukningen. , med6 96 av jordens befolkning, svarar ensamt för 1/3 av förbrukningen medan ettstort antal länder, med tillsammans 70 96 av jordens befolkning, står för bara15 96 av den totala energiförbrukningen. Sverigetillhör de länder i världen, som har den högsta industriella produktionen ochden högsta energikonsumtionen per invånare. Fråganom en rättvis global fördelning måste alltid ha en central plats, närenergiproblemen diskuteras. Men det är inte så att det bara är de fattigaländerna som förlorar om utvecklingen dr fortsätta i samma riktning och i sammatakt som . eller senare måste en ohämmad ökning avenergiförbrukningen slå tillbaka på oss alla. Tillgångarna på energi är inteobegränsade. Användningen i allt större omfattning av bränslen av olika slagmedför dessutom påtagliga risker för människor och miljö. Detär inte möjligt att göra några säkra uppskattningar av hur länge de energitillgångarsom kan utnyttjas med känd teknik kommer att räcka. För vissa slag avbränslen kan det vara en fråga om decennier. För andra är det fråga ombetydligt . Men ett faktum är att konsumtionen till heltövervägande del tillgodoses ur jordens lagrade reserver av olja, kol, naturgasoch uran, dvs. inte förnyelsebara råvaror. Endast några fl procent av dentotala förbrukningen hämtas från vattenkraft och andra energikällor somförnyas. Allproduktion av energi är förenad med miljöproblem. Utnyttjandet av vattenkraftinnebär ofrånkomligen ingrepp i naturen. Kärnkraften har särskildasäkerhetsproblem som hör ihop med den joniserande strålningen. Användningen avfossila bränslen innebär risker för både människors hälsa och naturmiljön. Detgäller i första hand svaveldioxid, som släpps ut vid förbränningen av kol ocholja. Den sprider sig över stora områden och kan försura mark och vatten.Utsläppen av koldioxid i luften innebär på kanske ännu störrerisker. Ökade mängder koldioxid i luftlagren kan enligt vissa forskare geklimatförändringar, som med tiden skulle kunna få katastrofala konsekvenser förvåra levnadsbetingelser. 1framtiden kommer många av de begränsnings- och riskproblem som hör ihop med denya energikällorna att lösas. Men att utveckla ny teknik kräver storaforskningsinsatser. Det tar också innan ny energiteknik kan ra en merapåtaglig roll för energiförsörjningen. Det tog för kärnkraften att nåfram till ett kommersiellt genombrott. Varken vätekraft, sol-och vindenergieller geotermisk energi kommer att kunna bidra till energiförsörjningen inämnvärd utsträckning under de närmaste decennierna. Debattenom energifrågorna har i stor utsträckning kommit att handla om avigsidorna meden okontrollerad energiförbrukning och riskerna med olika energikällor. Denkritik av utvecklingen som har kommit fram har varit både nyttig och nödvändig.Den har riktat uppmärksamheten på olika riskmoment och understrukitnödvändigheten av att spara energi. Den har bekräftat behovet av att planeraoch vidta åtgärder för att styra utvecklingen, både ifråga om produktion ochkonsumtion av energi. Såväl ekonomisk utveckling som välfärd äventyras, om intesamhället tar ett större ansvar för den framtida energiförsörjningen. Mensamtidigt är en tryggad tillgång på energi en avgörande förutsättning för attvi skall kunna förverkliga våra önskemålom arbete, välfärd och social utjämning. Jagvill nu presentera huvuddragen i denna övergripande energiplanering och ettantal samordnade åtgärder för att få ett bättre grepp om energiförsörjningen.De förslag som förordas innebär en inledning till planmässig hushållning påenergiområdet. Dettasker efter ett ovanligt grundligt förberedelsearbete. Förslagen baseras intebara på ett gediget och omfattande utredningsmaterial. Förberedelsearbetet harockså kunnat dra fördel av en sällsynt omfattande studieverksamhet ochopinionsbildning i partier, organisationer och folkrörelser. Energifrågornafår inte bli en angelägenhet bara för tekniker och experter. Energifrågornaberör varje medborgare, hans eller hennes möjligheter att förverkliga sinaönskningar om framtiden. Det är en styrka för vår demokrati att människorna iså stor utsträckning som har skett har gett besked om att de vill vara medoch påverka utvecklingen på energiområdet. Studieförbundenscirkelverksamhet om energipolitiken är kanske det viktigaste nya inslaget. 10000-tals människor har samlats för att sätta sig in i energifrågorna.Förväntningarna på studiecirkelverksamheten har vida överträffats, såväl närdet gäller antalet deltagare som när det gäller engagemanget och bredden i desynpunkter som har förts fram. ,som inrättades , bör också nämnas i detta sammanhang.Energirådet har för regeringen varit ett viktigt kontaktorgan medorganisationer och folkrörelser. Rådet har bl. a. arrangerat fyra offentligautfrågningar kring några av de mest omdebatterade energifrågorna. Resultatetav dessa olika aktiviteter har blivit att stora grupper nu är betydligt bättreinsatta än i en rad svåra frågor med anknytning tillenergipolitiken. Det är ingen tvekan om att detta har inneburit en stimulansför fackmän och experter inom området, liksom för de politiker som har attytterst ta ansvar för besluten. En kunnig och uppmärksam opinion innebär enstyrka för demokratin. Vårtlands nuvarande starka beroende av import för att klara energiförsörjningen ären relativt modern företeelse. var tidigare helt självförsörjande. Medindustrialiseringen började en import av energiråvaror attväxa fram. Behovet av stenkol inledde vårt utlandsberoende. På mindre än etthalvsekel växte importen till en tredjedel av den totala energikonsumtionen.Samtidigt pågick en omfattande utbyggnad av vattenkraften. Trots den efterdåvarande mått snabba vattenkraftutbyggnaden fortsatte kol- och koksimportenatt stiga. medförde ett nära nog totalt stopp i bränsleimporten.Hårda restriktioner i energianvändningen, en övergång till vedbränsle och enforcerad vattenkraftutbyggnad genomfördes för att klara energiförsörjningen. slog oljan igenom som dominerande energikälla. Från en mycket obetydligvolym steg den till 40 96 av hela energiförbrukningen i början av 1950-talelför att ligga strax över 70 96. Oljan kommer - direkteller indirekt - till helt dominerande del från områden i Mellersta Östern.Endast en massiv utbyggnad av vattenkraft kunde i någon mån begränsaoljeberoendet. började en fredlig användning av kärnenergi attuppfattas som en ny möjlighet att minska på vårt oljeberoende. Ar1951 och 1955 tillkallades de första av de offenliga energiutredningar som harangett förutsättningarna för dagens energipolitiska debatt. Förslag från 1951års bränsleutredning och atomenergiutredning blev grundmaterial förde energipolitiska övervägandena . a. att bränsleimporten från handels- och säkerhetspolitiskasynpunkter hotade att växa oss över huvudet. Båda utredningarna föreslog bl.a. att kärnreaktorer snabbt skulle utvecklas för direkt värmealstring. Pålängre sikt skulle elproduktion från kärnkraftreaktorer ytterligare sänkaimportberoendet. Ettgenomgående drag i utvecklingen av energiförbrukningen sedan mitten av1950-talet har varit att ökningstakten ständigt visat sig bli högre än vadprognoserna förutsett. I genomsnitt har energiförbrukningen ökat med mellan 4och 5 96 . Förbrukningen har passerat (miljarderkilowattimmar). Energikonsumtionen har mer än trefaldigats . Energiförbrukningensfördelning mellan olika samhällssektorer har varit relativt stabil . Inom industrin används drygt 40 96 av energin, inom samfärdselnknappt 20 96 samt för lokaluppvärmning och övrig förbrukning ca 40 96. Förbrukningenav elektrisk energi har ökat ännu snabbare än den totala energiförbrukningen ilandet. ökade elkonsumtionen med 7 å 8 96 . I absolutatal förbrukades totalt . Mer än hälften av förbrukningen avelektrisk kraft sker inom industrin. Hushåll, handel m. m. svarar för drygt 4096 och återstoden ca 3 96 går till järnvägar, tunnelbanor m. m. inomsamfärdselsektorn. Isamhällsdebatten påtalas ofta de negativa konsekvenserna av energianvändningen.Naturligtvis har det förekommit slöseri med denna, relativt sett, billigatillgång. Men för den skull kan vi inte bortse från att tillgången på energitill relativt låga priser varit en av flera viktiga faktorer bakom den väldigaförändring som det svenska samhället har genomgått. Jagskall med några exempel belysa detta. steg detsamlade värdet av industriproduktionen 2,8 gånger räknat i fast penningvärde.Samtidigt minskade totala antalet arbetstimmar med ungefär 17 96. Värdet avlandets totala industriproduktion har ökat kraftigt som insatserna avmänsklig arbetskraft har minskat och energiinsatsen per producerad enhet(specifika energiförbrukningen) har kunnat sänkas. 1 ' KiksJagfii l'J75. Sedan1950 har i runda tal byggts två miljoner nya lägenheter med att gamlarivits eller moderniserats. Också inom samfärdseln har stora förändringar ägtrum. ökade godstransporterna till 44. Personbilarnas antal ökade under nämnda period från enkvarts miljon till 2,3 miljoner. Jämsidesmed en stegrad materiell standard har utrymme skapats för tjänster och serviceinom den offentliga sektorn. Där har antaletarbetstillfällen fördubblats och uppgår nu i runda tal till 900 000. Avökningen faller den helt dominerande delen på undervisning samt sjuk-, hälso-och socialvård. Ävenom det inte finns något fixerat samband mellan ökad ekonomisk tillväxt ochenergiförbrukning så är det otvetydigt att den ökade energianvändningen haftstor betydelse för de positiva förändringar i samhället som jag här antytt.Samtidigt har miljövårdsarbetet successivt intensifierats för att bl. a.motverka de negativa effekterna av en ökad energiförbrukning. Detstår nu klart att energin måste användas med återhållsamhet. Den tid är förbidå ökad tillgång på energi kunde betraktas som en självklarhet. Men jag troratt de omprövningar som måste göras inte behöver medföra övervägandenegativa konsekvenser. Energipolitiken måste, liksom alla andradelaravpolitiken,även i fortsättningen medverka till välfärd och trygghet förmänniskorna. Energipolitiken skall utformas så att den bäst medverkar till attuppnå de sociala mål vi vill sätta upp för samhället. Den skall bidra till högsysselsättning, fortsatt ekonomisk utveckling samt social och ekonomiskutjämning under ett ständigt hänsynstagande till natur och miljö. Den skallunderlätta strävan att vidmakthålla värt nationella oberoende. Den skall främjaen internationellt rättvis fördelning av energiråvaror och en internationelltplanmässig hushållning. Entryggad sysselsättning kräver en jämn och god tillförsel av energi. Åtgärdersom syftar till att dämpa energiförbrukningen eller till omläggning från enenergikälla till en annan får inte ske i sådan takt och omfattning att detmedför sysselsättningssvårigheter, betalningsbalansproblem eller hindrarfortsatt ekonomisk utveckling och social utjämning. Det gäller såväl beslut omolika restriktioner som direkt ekonomiska styråtgärder, där sociala ochfördelningspolitiska hänsyn påkallar varsamhet. Planeringär i och för sig inte någon nyhet på energiområdet. De långa utbyggnadstidernaför kraftstationer och distributionsanläggningar har nödvändiggjorten långsiktig planering inom elsektorn. står vi inför uppgiften att utvidgaplaneringen till att i princip gälla alla energiformer, produktion ochtillförsel av energi samt energikonsumtionens nivå och inriktning. Planeringenmåste samordnas med annan samhällsplanering, framför allt med den långsiktigaplaneringen för sysselsättning och industriell utveckling.Där finns också samband med regionalpolitiken och hushållningen med mark ochvatten. Planeringenmåste arbeta med olika tidsperspektiv. De problem som möter under de allranärmaste åren måste lösas. Det gäller bl. a. beredskapen inför avbrott ioljeförsörjningen eller andra plötsliga förändringar. Jag vill erinra om destörningar som blev följden av Suezkrisen och störningarna ioljetillförseln . Men planeringen skall också beakta kommandegenerationers möjligheter att forma sitt samhälle liksom faktorer som kan habetydelse för klimatet och miljön på mycket lång sikt. Planeringenmåste arbeta med en rad osäkerhetsfaktorer. Vår kunskap och våra möjligheteratt bedöma utvecklingen av världens oljeförsörjning är begränsade. Priset påråolja, leveransavbrott och störningar är svåra att förutse. Kärnkraftensmöjligheter som energikälla, dess driftsegenskaper och säkerhets- ochavfallsproblem är andra osäkerhetsmoment. Tekniska och ekonomiskaförutsättningar för alternativa energikällor som solenergi, vindenergi ochgeotermisk energi är mycket ovissa. Densvenska energiplaneringen måste utgå från att vårt lands ekonomi är en del aven internationell hushållning. Utanför våra gränser förekommer på många hållutomordentligt stora välståndsklyftor med direkt svält och nöd för storabefolkningsgrupper som följd. För att råda bot på detta ställs krav på en nyekonomisk världsordning och bl. a. en annan fördelning av råvarutillgångarna.Kampen om råvarorna innebär risker för djupgående konfiikter mellan nationeroch mellan ekonomiska intressen. Det innebär ett hot mot fred och säkerhet. Vårtland skall bidra till att skapa en rättvisare fördelning av de globalatillgångarna och till skyddet av de grundläggande livsbetingelserna i vårvärld. Internationella hänsyn måste därför spela in när vi planerar vår förbrukningsnivåoch energiproduktionens fördelning på energikällor. Engiven utgångspunkt för den svenska energiplaneringen måste vara attsamhällsbyggandet inte flr avstanna. Välfärden måste utvidgas till eftersattagrupper. Fler och fier människor - inte minst kvinnorna - kräverförvärvsarbete. Mycket återstår också när det gäller att skaffa rymliga ochmoderna bostäder åt alla. beräknas enligt statistiskacentralbyrån befolkningen öka med 250 000 människor. Miljön på arbetsplatsernaär fortfarande på många håll otillfredsställande. En förbättring av arbetsmiljöoch yttre miljö kräver ivesteringar som i sin tur förutsätter en fortsattutveckling av industriproduktionen. Alladessa förbättringar kräver energi om än i varierande grad. Vi får därför räknamed att förbrukningen fortsätter att öka ännu . Det betyder inteatt den måste öka allt framgent. En grundläggande fråga i planeringen är attklargöra vilka samband som finns på mellan energiförbrukning ochsamhällsutveckling. Därmed förbättras underlaget för att göra den rättaavvägningen mellan önskemålen att spara energi och kraven på att fortsättautbyggnaden av välfärden. framtidsstudieroch försöksverksamhet som söker förena samhällsforskning och social forskningmed ekonomiskt och tekniskt utvecklingsarbete är i detta sammanhang av värde. Planeringenmåste vidare inriktas på att skapa en bred handlingsram inför framtida beslut.Våra föreställningar om samhällets utseende kring början av nästa sekel, t. ex.produktionens volym och inriktning, utformningen av vårt boende, människorslevnadsmönster, är i långa stycken oklara. För att inte framtida generationerskall bli ett energisystems lingar måste dagens energiplanering inriktas på attbevara ett stort mått av handlingsfrihet. Häri ligger emellertid ett dilemma.Det är inte möjligt att bevara en mer eller mindre fullständig handlingsfrihetinför framtida beslut. Det skulle göra oss oförmögna att gripa oss an med denäraliggande problem som med nödvändighet måste bemästras. Handlingsfrihetskulle bli liktydigt med handlingsförlamning. Vi tvingas därför fatta beslutsom i någon utsträckning binder oss för framtiden. Men de skall samtidigtutformas så att vägarna hålls öppna för en valfrihet även vid kommande beslut. Endämpad ökningstakt i konsumtionen ökar valfriheten. På tillförselsidan kan iviss utsträckning utbyggnadsbeslulen anpassas så att hårda långsiktigabindningar undviks.