prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — För RS/ORG-ulredningenbehövs sålunda , för RS/, förRS-projekladminislration . och för förstärkningar avinlenden-tursektionen och driftlekniska avdelningen . Sammanlagt begärs under anslagsposlen Lönekostnader etlbelopp av . för tillfällig personal m. m. inom RS-projeklet. Tillreseersättningar och expenser beräknas för RS-projeklels del 1 013 000 kr.resp. för seminarie- ochkonferensverksamhet i samband med del fortsalla utvecklingsarbetet samt förviss utbildning av projektpersonalen, m. m. 30.Medelsbehovel i övrigt under anslagel ökar med ca . kommer riksskatteverketsverksamhet att lill slor del präglas av de omfattande förberedelserna förgenomförandet fr. o. m. av en ny skatteadministration och taxering iförsia instans samt ell nytt syslem för automatisk databehandling inom folkbokförings-och beskallningsområdel (prop. 1975: 87, SkU 1975: 31, rskr 229 resp. prop.1975: 57, SkU 1975: 32, rskr 1975: 230). Förbere-delsarbelet åvilarriksskatteverket och stalskontoret och bedrivs inom ramen för det s. k.RS-projektel med personal från dessa myndigheler och från länsstyrelse ochlokala skattemyndigheter. RS-projeklet omfattar två utredningar, nämligen enför den organisatoriska ulformningen (RS/ORG) och en för uppbyggnad av det nyaADB-systemel och administrativa rutiner i övrigl (RS/AFB). De ulredningskoslnader som faller på riksskatteverketkan lill vissa delar bestridas med verkets ordinarie resurser. Stora delar avarbetet måsle dock utföras med anlitande av tillfälligt anställd personal. Fördetta ändamål beräknar jag . för näsla budgeiår och för anlitandeav externa konsulter inom RS-projeklet bör beräknas . (29). Jag haräven vid min beräkning av anslagsbehovet lill reseersättningar och expenser förverkets behov tagit hänsyn till utredningarnas medelsbehov under näslabudgeiår. Riksskatteverketföreslår till näsla budgeiår en krafiig ökning av ul- Prop.1975/76:100 Bilaga 9 100 bildningsresurserna,ökningen är till övervägande del hänförlig till RS-projeklet och tillutbildningen av den nytillkommande personalen på länsstyrelser och lokalaskattemyndigheter vid den successiva uppbyggnaden av skatteadministrationen iförsia instans. För dessa ändamål beräknar jag en anslagsökning med 9 565 000kr. För övriga ulbUd-ningsändamål beräknar jag . Jag har därvid inle beräknat medel för den föreslagnabroschyren om beskattning av ideella föreningar. Sammanlagt förordar jag alltsåen ökning av anslagsposten UtbUdning och information med . (28).Mot bakgrund av denna kraftiga satsning på utbildning av personalen inomskatteadministrationen förordar jag att verkets utbUdnings- ochinformationssektion förstärks med en handläggarijänst och en biträdestjänst(4). Jag beräknar medel härför. Jag anser det värdefullt atl kan utökasin anvisnings-och uppföljningsverksamhet avseende såväl den direkta som denindirekta beskattningen. Jag beräknar därför medel enligt verkets förslag tillförstärkningar inom laxeringssektionen (9), uppbördssektionen (10) ochmervärdeskallesektionen (12). Jag förordar vidare att två handläggarljänstertillkommer för arbetet med väglrafikbeskatlningen (13) och en biträdesljänstför arbetet inom sjömansskatlekontorel (11). Jag beräknar medel för dessaändamål. Jag delar uppfattning att det ärangeläget atl verkels cenlrala revisionsverksamhet kan bedrivas i minsl sammaomfattning som även om antalet revisionsobjekt växer och svårighetsgradenökar. Jag beräknar därför medel för förstärkning av revisions-sektionen ienlighel med verkels förslag (16). Jag biträder även förslagen om ökaderesurser för ADB-revision och för arbetet med landsomfattande kontrollaklioner(14, 15). Det är vidare mot bakgrund av angelägenheten av att stävjaskallefusk motiverat all resurserna för den revisionsverksamhet avseende denindirekta beskattning som bedrivs av verkets dislriktskontor förstärks. Ävenhär biträder jag vad har föreslagit (17). För alt öka möjligheterna till egen initialivverksamhethos allmänna ombudet för direkt skatt beräknar jag medel för enhandläggarijänst och en övrig tjänst enligl verkels förslag (2). Med hänsyntill del ökande antalet besvärsmål till mellankommunala skatterätten ochmålens större svårighetsgrad är jag också beredd alt tillstyrka alt ytterligareen handläggarijänst lillförs rätlens kansli inom rällsavdelningen (8). Jagberäknar medel för detla ändamål. Jag anser att en förstärkning av systemdriftsektioneninom den drift-tekniska avdelningen bör ske för systemunderhåU ochvidareutveckling av vissa i bruk varande ADB-syslem på skatte- ochfolkbokföringsområdet (22). För detla ändamål beräknar jag medel för femhandläggarljänster. Vidare beräknar jag medel för tre biträdestjänster påfolkbok- 1975/76:100 Bilaga 9 loi föringssektionen (29) och enhandläggarijänst på alkoholbyrån (24). verksamhetsområde och verketspersonal har ökat krafligt som verket har funnits. Jaganser därför att en viss förstärkning av personalsektionen är motiverad ochberäknar medel för två handläggarljänster (3). Likaså bör verkelsserviceresurser ökas med en expeditionsvaktstjänst och två telefonisltjänsler. I övrigt är jag inleberedd alt förorda förslag till nya tjänster. Pris- ochlöneomräkning beräknar jag tUl . För tillfällig arbetskraftberäknar jag 1 milj. kr. under nästa budgetår. För utredningsprojekt m. m.beräknar jag hämtöver . (26) och för ersättning för konsultuppdrag535 . (27). För nolariemerilering inom beräknar jagmedel enligt verkets förslag (25). Med hänvisning tillvad jag har anfört och till sammanställningen beräknar jag anslaget till . för nästa budgeiår. Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen atl tillRiksskatteverket för budgelårel 1976/77 anvisa elt förslagsanslag av . Det nya ADB-systemet för folkbokföring och beskattning, m. m. har beslutat (prop. 1975: 57, SkU 1975:32, rskr 1975: 230) om inriktning av det fortsatta utvecklingsarbetetmed elt ADB-system för folkbokföring och för beskattning. Den syslemslmklur somdärvid beslutades innebär en blandadregional och central regislerföring. I det fortsatta utredningsarbetetskulle särskilt belysas möjligheterna alt variera de regionala anläggningarnaskapacilet och anlal. Riksskatteverketoch stalskonloret har gemensamt utrett frågan om antalet och placeringen av de regionala ADB-anläggningama. Utredningsarbetethar redovisats i rapporten på länsstyrelserna förfolkbokföring och beskattning m. m. och statskontoret har vidöverlämnandet av den gemensamma utredningsrapporten till regeringen iskilda skrivelser redovisal olika förslag tillställningstagande. Efter remiss har yttranden avgetls av datainspektionen,försvarets ralionaliseringsinstiiul, , statenstraflksäkerhetsverk, , riksrevisionsverkel, länsstyrelsernai samtiiga län efter hörande av vissa lokala skattemyndigheter ,länsstyrelsernas organisationsnämnd, datasamordningskommittén, beredningsgruppen för ADB-frågor inom länsstyrelsema m. (ADB-beredningsgruppen), , , Föreningen ,Föreningen och . 1975/76:100 Bilaga 9 io2 F. n. är 14regionala anläggningar i drift på länsstyrelserna. De län som förfogar över dator benämns dalorlän, medanövriga län benämns salellillän. Iutredningsrapporten konstateras att det nuvarande systemet där mindre län fåttrepliera på större läns ADB-anläggningar i stort synes fungera relativt bra. där varje länsstyrelse har en egen dator är dock från funktionell synpunkt överlägsen en organisalionmed satellitiän. I rapportenredovisas ett stort anlal nackdelar ur funktionell synpunkt med systemet med satellitlän.Dessa nackdelar bedöms snarare bli slörreän mindre i ell nytt ADB-syslem med hänsyn till den kraftigt ökade satsningenpå användande av ADB i skatteadministrationen. Länen utgörolika stora produktionsenheter. Därför måste den tekniska utrustningenkapacitetsmässigt graderas. Alternativet att använda skilda datatekniskalösningar beroende på länens slorlek skulle medföra betydande svårigheter attstyra verksamheien och slor risk för all säkerheten äventyras. Förutsättningamaatl differentiera kapaciteten mellan de olika länens framlida anläggningar påelt sådant sätt att det sänker koslnaderna för utrustningen, har f. n. visatsig vara ganska begränsade för den typ och storlek av databehandling det här ärfråga om. I huvudsak har endast datorer med två olika kapacitetsnivåer varittillgängliga. Den ena motsvarar kapacitetsmässigt dagens länsanläggningar, denandra har dubbelt så hög kapacilet. Såvälminidatorer som små generella datorer kan ifrågakomma. Minidatorerna ärbetydligt billigare än de generella datorerna. De båda typerna ärfunktionellt inle helt jämförbara. a. är programvarorna mera utvecklade påde generella datorerna. Vidare är dessadatorer mera utbyggbara. Det kan dock bedömas, med nu kända utbyggnadskrav,att båda datortyperna uppfyller de ställda kraven. Viss oklarhet råder vadgäller minidatorerna eftersom del rör sig om relativt nya och ännuförhållandevis oprövade produkter. Statskontoret avser alt om möjligt genomteslkörningar pröva minidatorernas användbarhet . Utredningen harstuderat altemativ med 14, 18, 21 och 24 datorregioner. I alternativet med 14datorregioner får dels en datormed dubbla kapaciteten hos dagens länsanläggningar, dels en med nuvarandekapacitet. och får anläggningar med enkapacitet som är dubbelt så stor som den nuvarande. Övriga elva län får en dator med samma kapacitet som på befintliga länsanläggningar.I alternativet med 18 regioner får dessulom , ,och anläggningar moisvarande dagens länsdatorer. Vid21 regioner placeras datorer av 1975/76:100 Bilaga 9 103 denna slorlek även i ,och län. Om samtliga 24 län får egen anläggning får härutöverBlekinge, och en dator moisvarande dagenslänsanläggningar. Investeringskostnadoch total driftkostnad inkl. avskrivningar, vid olika antal regioner ocholika typ av datorutrustning framgår av följande sammanställning, uttrycki imilj. 14 18 21 24 20,7 25,5 28,8 32,4 33,8 41,8 47,5 53,5 12,5 13,9 15,0 15,9 14,7 16,7 18,1 19,4 Utredningenkonstaterar alt såväl tillämpningsvisa skäl som behovet av enhetligaarbetsrutiner i samtiiga län talar för alt alla län i princip bör förses meddatorer. De tre minsta länen avviker dock storleksmässigt så mycket frånhuvuddelen av länen alt deras behov av datorkapacitet bör kunna lillgodoses påangränsande anläggningar. Koslnaderna vägda mot kraven på smidighet ochsäkerhet visar att dessa krav i de minsta länen bör slå tillbaka för de ökadekoslnaderna. Elt alternativ med 21 dalorlänfår anses väl lillgodose informationssystemets krav på säkerhet och smidighet.Med f. n. kända kapacitetsbehov och aniagna prestanda hos minidatorerföreslås anskaffning av sådan utrustning. medför för del största länet endubblering av utrustningen. Förutsällningarna för att anskaffa minidatorer äralt programvaran till upp-handlingslidpunklen förbällras i sådan utsträckningalt de väsentliga kraven som har ställts på programvaran kan uppfyllas. I denmån förutsättningarna vidupphandlingstidpunkten vad avser tUlämpningsmässiga och funktionellakrav har ändrats eller prestandafunktionsprov inte ger tillfredsslällanderesultat måste generella datorer komma i fråga. I ett sådanl fall ökar årskostnaderna i exempelvis alternativen 18 och 21 datorlänmed eller med 2,8 resp. 3,1 milj. kr. Riksskatteverketframhåller att trots den kraftigt utökade användningen av ADB inomskatteadministrationen utgör kostnaderna för ADB-driflen en mycket liten del avde totala kostnaderna för skatteadministrationen. ADB-driftens anordnande hartrots della myckel slor inverkan på skatteadministrationens sätt alt fungera. Iskattesystemet arbetar man under tryck av elt stort anlal falalietider varsiakttagande är av stor betydelse både för den enskilde och för det processuellasystemet. I jämförelse med deskadeverkningar som kan uppslå vid en underskattning av svårigheter ochkapacitetsbehov på ADB-sidan är 1975/76:100 Bilaga 9 104 därförkoslnaderna för en måttlig överdimensionering av den regionala datorkapaciteteni del närmaste försumbar. tidplan krävs ett beslut om upphandling försl i början av år1978. Detla innebär enligt verkel inte att beslut i fråga om hur många län somskall förses med egen dator bör anstå. Enligt tidplanen som syflar till eltsuccessivt genomförande fr. o. m. skall installation av de regionaladatorerna ske i två omgångar med leverans av första omgången i början av år1979. Detta innebär alt avtal med datorleverantör måste träffas senast 1978, vilket i sin tur innebär alt offertunderlag till olikadatorleverantörer måsle sändas ul . Frågan omkapaciletskraven på den aktuella dalabehandlingsulmstningen måste vara besvaradnär arbetet med utformandet av offertunderlaget påbörjas efler . anser alt varje län i principbör förses med egen datorutrustning men stannar för alt förorda alt allalän utom de tre minsta bör förses med egenanläggning. Verket hemstäUer därför alt antalet regionala anläggningar bestämstill 21 med placering hos nuvarande datorlän saml ,, , , , och län.Datorbearbetningarna för bör ulföras i , för iVäxjö och för i . Om en länsstyrelse skall tillföras endatoranläggning krävs enligt tid för planering. Detgäller här bl. a. lokalfrågor och frågan om dataenhetemas uppbyggnad och inordnandei skatteavdelningarna. finner det därför angeläget attstatsmakterna tar ställning till frågan om det anlal län som skallvara försedda med egen datoranläggning. Statskontoretbiträder i huvudsak de redovisningar och de bedömningar som görs iutredningsrapporten. Statskontoret anser dock att utredningen avseende antaletlänsdatorer bör drivas vidare för alt via tester erhålla säkrare underlag förkapaciletsberäkningarna. Dessulom bör en klarare bedömning avsamhällsplaneringens behov av regionala datorbearbetningar kunna erhållas.Stalskontoret föreslår därför i försia hand alt ett slutligt slällningslagandeom antalet länsdatorer får anslå till dess säkrare bedömningsunderlag kanföreligga. Enligt gällande tidplaner skall de regionala datorerna tas i driftunder perioden 19791980. Ställning i frågan om anlalet datorer måste lassenast vid vårriksdagen 1978. För att underlätta bl. a. inslal-lationsplaneringoch upphandling är det en fördel om frågan avgörs . Om frågan omantalet länsdatorer måsle avgöras på basis av nu föreliggande material anserstatskontoret atl en utökning från nuvarande Prop.1975/76:100 Bilaga 9 105 14lill 21 datorlän skulle leda tUl elt så stort kapacitetstiUskott all en mycketlåg beläggning skulle bli följden på inle mindre än sju länsanläggningar.Därför förordar statskontoret en försiktigare ulbyggnad. Statskontoret anseratt en rimligare avvägning pekar på alt anlalet datorlän bör utökasfrån nuvarande 14 till 18. Utöver nuvarande dalorlän bör enligt statskontoretsståndpunkt tUlkomma , , och län.Den datortyp som på basis av nu kända förhållanden bör komma i fråga är vad somi utredningsrapporten benämns minidator. När det gäller lidpunktenför atl fatta beslut om antaletregionala datorer anser flertalet av de länsstyrelser som behandlar frågan atlelt beslut bör fallas omgående. Sålunda anför i län altelt snabbt avgörande av datorfrågan är angeläget för del fortsattautvecklingsarbetet och för planering av framtida rutiner. En fortsatt utredningresulterar inle endasi i direkta ulredningskoslnader ulan även indirektakostnader föranledda av bl. a. länsstyrelsernas osäkerhet i lokalfrågan ochofrånkomlig tidspress vid upphandlingen. Liknande synpunkler anförs avlänsslyrelserna i , , , ,, , , , och länsamt Föreningen . i villför sin del endast framhålla, att en låsning vid vissa tidsplaner inle fårmedföra, alt länsstyrelserna inte får ell modernt datorsystem med direktminnesutrustningoch lerminalanslutning. anser alt del ärbefogat alt avvakta med beslut om antalet regionala datorer lUl i slutet av år1976. ADB-beredningsgruppen anser det vara av slor vikt alt man avvaktar med beslutom anlal datorer och teknisk utmstning tills det är klarlagt vad denpotentiellt största sekundära användaren (samhällsplaneringen) kan komma altställa för krav på systemet. anserlikaledes att ett beslut bör anstå. Denna uppfattning stöds även av lokalaskattemyndigheten i och i . lorde stora delar av den aktuella omorganisationen ochutformningen av nya och och maskinella rutiner vara oberoende avantalet datorinnehavare. Verket anser därför att del borde vara möjligl all istor utsträckning bedriva utvecklingsarbetet vidare de avstatskontoret föreslagna kompletleringama genomförs. Beiräffande typenav dator bedömer flertalet remissinstanserfrågan om val mellan s, k. minidatorer och s. k. små generella datorer somförhållandevis ointressant, bl. a. till följd av kontinuerligt förbättradeprestanda hos minidatorer. 1975/76:100 Bilaga9 106 säkerhetsverkanser dock alt de datorer som placeras på länsslyrelserna bör vara smågenerella datorer. En bred majoritet av remissinstanserna anser alllänsanläggningarna redan från början böra vara ulruslade med skivminnen med s.k. direklminnesleknik. motiv för detla som återfinns i många remissvar ärsamhällsplaneringens krav på atl få påverka ulruslningsvalel för del nyaADB-systemet för folkbokföring och beskattning. Ett annal motiv till kravet pådireklminnesleknik är all möjligheter till all modernisera folkbokföringen ochfaslighelsredovisningen bör ulnylljas. Det nämnda kravet på direklminnesleknikanförs av samtliga länsstyrelser, län.ssty-relsernas organisationsnämnd,Föreningen , lokala skattemyndigheterna i ,och saml . Datainspektionen ochstatistiska centralbyrån ställer sig dock tveksamma till attsamhällsplaneringens krav skall vara dimensionerande för länsanläggningarna. När det gäOer anlaletregionala datorer tillstyrker majoriteten av remissinstansernariksskatteverkets principiella uppfattning atl varje län bör förses med egendalaanläggning. Många remissinstanser delar även uppfattningall beläggningen på de tre minsta länen blir för liten om alla län förses medegen anläggning. Länsstyrelserna i , och län samt Föreningen har anfört atl de delar desynpunkter som framförs i en lill remissvaren bilagd promemoria, vilken harutarbetats av en för dessa länsstyrelser gemensam arbetsgrupp. I promemoriananförs all uiredningen övertygande har visat att mycket höga krav på smidighetoch säkerhet måsle ställas på elt ADB-system inom folkbokföring ochbeskattning. Mot denna bakgrund framstår det enligt promemorian som en klarbrist i utredningsrapporten att någon närmare analys inte lämnas överkonsekvenserna för de tre minsta länen av alt kraven på säkerhet får slåtillbaka för kostnadsaspekterna. Koslnaderna som uppslår om även de tre minstalänen förses med datot er påverkar enligt promemorian i ringa gradskatteadministrationens totalkostnader. Med hänsyn till den kända ochförväntade prisutvecklingen på datorer kan antas att kostnadsskillnadernamellan utredningens alternativ vid upphandlingstillfället kommer alt vara ännuinindre än som redovisas i utredningsrapporten. I promemorian anförs vidare attfarhågorna för atl en inle acceptabel överkapacitet skulle skapas om samlligalän förses med datorer sannolikt är överdrivna. Den snabba tekniskautvecklingen på minidatorområdel medför att möjlighetema säkerligen är bätlreän uiredningen förulsälter lill anpassning av den maskinella utrustningen lillde skUda kapaciletskraven vid upp-handlingslillfället. Arbetsgruppen bedömeratt kraven på säkerhet och smidighet väger tyngre än de merkostnader som kanuppslå genom all samlliga län förses med datorer. Även länsstyrelserna iUppsala, Kro- Prop.1975/76:100 Bilaga 9 ]07 nobergs,, , , , , , ,, , , och samtlokala skattemyndigheterna i och ansluter sig tilluppfattningen alt samlliga län bör förses med egna datorer. Datainspektionen anser att skillnaden fråninlegritetssynpunkl mellan alternativen 21 eller 24 länsdataanläggningar ärbetydelselös, men med hänsyn till att den minsta naturliga och lämpligaavgränsningen av personregister för folkbokföring och beskattning är varje länsbefolkning förordar inspektionen att så många länsstyrelser som möjligtutrustas med datorer. Även länsstyrelserna i och samtlänsstyrelsernas organisationsnämnd anser att så många län som möjligt börförses med datorer. anför atl uppfattningen alt deregionala datorerna i huvudsak bör vara avsedda och dimensionerade för dalabehandlingeninom folkbokföringen och beskattningen leder till slutsatsen all anlaletdatorer liksom typen av datorer bör väljas med hänsyn lill vad som är mestlämpligt och som är ekonomiskt godtagbart för arbetsuppgifterna inomdessa verksamheter. Eftersom merkostnaden för alternativet med 21 regionalaanläggningar i förhållande till alternativen med 18 resp. 14 regionalaanläggningar i det här sammanhanget enligt kommittén måste betraktas somrelativt måltiig även i det mest ogynnsamma fallet, anser kommittén alt man börvälja alternativet med 21 anläggningar. Allernalivel med 21 anläggningar fårstöd även av länsstyrelserna i , , ochVästernorrlands län, lokala skattemyndigheterna i , ,, , , , och , Föreningen saml . i anser alt starka skältalar för all Samlliga 24 län utrustas med minidatorer. Länsstyrelsenfömtsätter atl föreslagna minidatorer har större kapacilet och flexibilitet vidupphand-lingstillfället än vad förhållandet är i dagslägel. Skulle så inle varafallet förordar alternativet med generella datorer. Denkostnads-Ökning om 3,5 milj. kr. som därmed skulle uppstå motiverar enligllänsstyrelsens uppfattning en reducering av antalet länsanläggningar till 18. ADB-beredningsgruppen menar att om avgörandet avantalet regionala datorer måsle träffas under hösien 1975 och om valet stårmellan etl slörre antal datorer eller elt mindre antal bättre utrustadedatorer, är del senare allernalivel alt föredra. anser allkraven på smidighet och säkerhet alltför mycket har grundals på erfarenhelerav nuvarande datorsystem med dess i många avseenden föråldrade teknik. Kravenär dessulom enligt verket inte tillräckligt specificerade, 1975/76:100 Bilaga9 108 varförde inte kan läggas till grund för en bestämning av antalet datorer. Dessa skälgör att verket i rådande läge inle finner det motiverat atl frångå detnuvarande anlalet datorlän. Även som anseratl elt beslut bör anslå förordar alt enbart nuvarande 14 datorlän förses medny utmstning om beslut måsle fallas innan ytterligare underlag föreligger. har års riksmöle beslutat ominriktning av det fortsalla utvecklingsarbetet med etl ADB-syslem förfolkbokföring och beskattning (prop. 1975: 57, SkU 1975: 32, rskr 1975: 230).Beslutet innebär en blandad regional och cenlral regislerföring. I det fortsallautredningsarbetet skulle möjligheterna att variera de regionala anläggningarnaskapacilet och antal särskilt belysas. och statskontoret hargemensamt utrett frågan om antalet regionala ADB-anläggningar och placeringenav dessa anläggningar. finner det ulifrånskatteadministrationens krav angelägel alt statsmakterna möjligt larställning till frågan om det antal län som skall förses med egendatoranläggning. Verket föreslår all aUa län utom de tre minsta förses med egenanläggning och hemställer därför alt antalet regionala anläggningar besiämstill 21. Stalskonloret föreslår i första hand att elt slutligtställningstagande till anlalet länsdatorer får anslå lill dess atl säkrarebedömningsunderlag föreligger. Om frågan om antalet länsdatorer måsle avgörasnu anser statskontoret att en utökning från nuvarande 14 lill 21 län skulleleda lill ell så stort kapacitetstiUskott alt en mycket låg beläggning skullebli följden på sju län. Statskontoret förordar därför en försiktigare ulbyggnadoch anser att en utökning från nuvarande 14 lill 18 län är en rimligaredimensionering. Bland remissinsianserna anser flertalet av delänsstyrelser som behandlar frågan alt ett beslut bör fallas omgående. Därvidframhålls alt ett snabbt avgörande av dalorfrågan är angeläget för denfortsatta planeringen av framtida anläggningar och rutiner. Vissa remissinstanser,bl. a. länsstyrelsernas organisalionsnämnd, försvarels rationaliseringsinstitutoch , anser däremot i likhet med statskontoret att del ärbefogat alt avvakta med beslutet om antalet regionala datorer.