prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Industriproduktionen, orderingången och lagerinvesteringamapekar samtUga på en fortsatt snabb uppgång av den ekonomiska aktiviteten,speciellt i de stora länderna. Lagerinvesteringarna tycksi flera länder ha ökat . Starkast har uppbyggnaden avlagren varit i . Lagerinvesteringarna kommer troligen att bäraupp stora delar av efter-frågetillväxten . Detta får i sin turbetydande spridningseffekter i form av ökad produktion, högre sysselsättningoch ökade inkomster för hushåll och företag. Den privata konsumtionentycks ha ökat något tidigare och kraftigare än vad som allmänt förväntades.Detta har tydligast kunnat avläsas på efterfrågan för varaktigakonsumtionsvaror. Den privata konsumtionen kommer sannolikt att fortsätta attvara hävdad främst mot bakgrund av uppdämda ersättningsbehov ochökade realinkomster. Den senaste statistikentyder på att näringslivets fasta investeringar skulle återhämta sig snabbare änvad som tidigare förutsatts. Behovet av nyinvesteringar kan trots det lågakapacitetsutnyttiandet vara relativt stort främst till följd av att dennuvarande produktionsapparaten till stora delar inte är anpassad til), de nyaenergipriserna. Industrins investeringar har dessutom utvecklats svagt underförsta delen av i flera av de större , vilket bl. a.ledde tiU en kännbar kapacitetsbrist 1973. Konjunkturuppgången bör därförutgöra ett starkt incitament i ett flertal länder tUl att utnyttia denförbättrade lönsamheten och den investeringsvänliga politiken 1976 till attutöka produktionskapaciteten. Bostadsbyggandet har dennagång inte spelat en lika framträdande roll som i tidigare konjunkturuppgångar.En återhämtning kunde dock noteras i vissa länder , bl. a. i Förentastaterna. kan en fortsatt uppgång väntas.Däremot torde de offentliga investeringarna stagnera till följd avregeringarnas strävan att minska budgetunderskotten. Finanspolitikeni de större kan f. n. karakteriseras som avvaktande medbegynnande inslag av åtstramning. På flera håU, främst i ,och i Frank- Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 11 rike,försöker man minska de nu mycket stora budgetunderskotten. Tanken är att deoffentliga utgifterna skall stramas åt i takt medåterhämtningen av efterfrågan i övrigt. Penningpolitiken har ännu inte bUvitspeciellt restriktiv. Företagens efterfrågan på krediter är emellertidfortfarande relativt låg. Produktionstillväxtenunder 1976 i OECD-området kan nu beräknas till . Man bör då ha i åtankeatt tillväxten sker från ett läge som utmärks av stor outnyttjad kapacitet. IFörenta statema (som svarar för av produktion) är en tillväxt påinemot sannolik. I och med att uppgången förefaller att ha accelererat iVästeuropa finns det risk för att konjunkturtopparnaäven kan komma att sammanfalla. Följden kan bli attstabiUserings-politiska problem av liknande slag som under 19721973 uppstår. I ledsuppgången av och därbruttonationalprodukten beräknas öka 1976. Även i Benelux-ländernaoch anses vändpunkten ha passerats. De mindre länderna har iallmänhet följt produktionsutvecklingen i de större länderna dock med en vissfördröjning. Produktionen i dessa länder kan därför väntas öka någotlångsammare än i de större länderna . Inflationstaktenfortsätter att sakta av . Den väntas emdlertid ligga kvar på igenomsnUt för . I flertalet länder kommer kostnadsutvecklingen attförbättras avsevärt till följd av en stigande produktivitet. En viktig faktorför kostnadsutvecklingen i vissa av de ledande länderna är de återhållsammalönekraven. De internationellaråvarupriserna kan väntas öka långsamt i takt med ökningen iindustriproduktionen. Några kraftiga prisrörelser förefaller inte sannolika medhänsyn främst till att kapacitetsreserverna lätt torde möta den stigandeefterfrågan. Världshandeln1976 kommer åter att växa minskning. En uppgång på tordevara möjlig. Konjunkturuppgången iOECD-området förutses leda tiU förändringar både i bytesbalanserna mellan deenskilda och mellan som grupp och andraländerområden. De mindre OECD-ländemas saldon torde i stort sett komma attligga kvar nivå. De större ländernas betydande överskott 1975 enkonsekvens bl. a. av den restriktiva ekonomiska politiken väntas bli förbytta1 mindre underskott 1976. samlade bytesbalansunderskott väntas1976 komma att öka med ca till i runt tal 17 miljarder. De icke-oljeproducerandeu-ländema beräknas reducera bytesbalansunderskottet från ca 1975 till 16 miljarder . Många tvingas därvid att skära nedsin import. OPEC-länder-nas överskott väntas ligga kvar på ca . 1975/76:150 12 Den djupa internationellakonjunkturnedgången har icke kunnat undgå att sätta spår också i efterfråganpå svenska, ei/jorrprodukter. låg exportvolymen 67 %lägre än genom-' snittsnivå. sjönk denytterligare några procent. Förklaringen är naturligtvis till stor del attmarknaden i industriländerna försämrades. Den högre aktivitetsnivån i densvenska ekonomin i jämförelse med utlandet har dessutom medfört ett lägre tryckpå företagen att hålla sina positioner på exportmarknaderna. De utländskaföretagen ökade också sina ansträngningar att sälja på grund av den svagaefterfrågan de mötte på sina resp. hemmamarknader. Att det svenska relativaexportpriset steg kan också ha bidragit till denna utveckling. Konjunkturavmattningendrabbade i första hand råvarorna. började exempelvis utlandsförsäljningen av trävaror att för sämras och nedgången fortsatte och in på 1975. Även för andra råvaror, t. ex. massa, blev exportbortfallet drastiskt och första delen av 1975. Ätt exporfminskningen blev så kraftig för flera råvaror har att göra med att konsumtionsminsk ningarna förstärktes av stora utförsäljningar från lagren i importlän derna. . , Underandra började emellertid en förbättring märkas. Efterfrågan påexportvaror ökade igen och råvaruexporten steg med 7 å andra halvåret 1975.Huvudsakligen.beror det på att avvecklingen av råvarulagren i hadeupphört. medförde ökningen av den ekonomiska aktiviteten i Förentastaterna att konkurrenstrycket från nordamerikanska. producenter på denvästeuropeiska marknaden för vissa råvaror lättade i någon mån. Färdigvaruexportendrabbades senare av den internationella konjunkturförsvagningen än råvarorna.Mot slutet av 1974 blev dock effekterna fullt märkbara. Särskilt drastiskt blevfaUet i exportvolymen för papper och järn- och stålprodukter. Även förfärdigvarorna spelade de stora lagren hos avnämare på kontinenten en viktigroll för efterfrågeutvecklingen. Desvenska färdigvarorna tycks ha förlorat andelar av OECD-mark-naden under 1975.Däremot har statshanddsländerna och OPEC-länderna givit positiva tiUskott tillefterfrågan. Exporten på statshanddsländerna ökade i volym medanOPEC-exporten ökade . I båda fallen tycks den svenska exporten ha vunnitmarknadsandelar. De båda områdena svarar nu för av vår totalafärdigvaruexport. Totaltsett har därmed exporten av råvaror och färdigvaror minskat i volym1975. fri.ruppgången har varit . De största prisökningarna faUer påjärnmalm , massa och papper . 1 Revideradnationalbudget 1976 13 Detkan förefaUa märkUgt att flera varugrupper kan uppvisa så stora prisökningartrots den svaga konjunkturbilden. Till en del sammanhänger emellertid dessastora prisstegringar på råvaror med att det är fråga om en jämförelse mellangenomsnittsprisnivåerna 1974 och 1975. Priserna steg under loppet av hela 1974medan prisnivån successivt sta-bUiserats under loppet avl975 och.för vissaprodukter såsom trävaror har leveranspriserna t. o. m.. sjunkit. De senastemånaderna har å andra sidan vissa prisstegringar registrerats i deprismätningar som innehåller inslag av noteringspriser. Ävenför flera färdigvaror har en dämpning av exportpriserna skett . Förvissa varor såsom papper och järn och stål har det varit fråga omprissänkningar under loppet av året medan det mellan årsgenomsnitten varitfråga om prisökningar. Undantaget är verkstadsprodukterna där exportprisernafortsatte att stiga under loppet av hela 1975. Förbättringenav den internationella konjunkturen kommer att stimulera densvenska exporten. Bedömningen av den intemationella utvecklingen är nu meraoptiinistisk än i den preliminära nationalbudgeten. kännetecknades av exportökningar för flera råvaror. Ikonjunkturbarometern för registrerades ökade orderingångar för fleravarugrupper. I första hand stimuleras efterfrågan av att avvecklingen avlagren upphör. kommer efterfrågan för konsumtions- ochinvesteringsändamål att växa. MeUan årsgenomsnitten 1975 och 1976 bedömsvolymökningarna i exporten bli avsevärda. Tillväxttal på förutses förexempelvis järnmalm, trävaror och massa. Genomatt priserna på åtskilliga varor hållits uppe också under den internationeUalågkonjunkturen blir exportprisstegringen 1976 inte så stark. Den har beräknatstiU för råvarorna. Isamband med att kapacitetsutnyttjandet inom OECD-området stiger väntas dessaländers import av färdigvaror öka snabbare än produktionen där. Marknaden förfärdigvaror kan beräknas expandera med i volym. Densvenska färdigvaruexporten tUl kommer emellertid sannolikt inte att växalika fort som marknaden. Den svenska exporten innehåUer relativt sett mer avinvesteringsvaror vars uppsving kommer senare i konjunkturuppgången. Vidareligger vårt relativa exportpris fortfarande högt. Å andra sidan stiger nuefterfrågetrycket i utlandet i jämförelse med det svenska vilket skapar engynnsammare situation för de svenska exportföretagen än den som gäUt under1975. Exportvolymtillväxten pä kan uppskattas till 3,54 %.Statshandels-ländernas marknader ger sannoUkt inte utrymme för någon tillväxt1976 medan avsättningen på OPEC är hög trots att ökningstaktentroligen halveras jämfört med . Den ökning av hela färdigvaruexporten omca som förutses har en profU som innebär en 1975/76:150 14 måttligtillväxt medan den skjuter fart under andra halvåret.Återhämtningen blir sannolikt snabbast för papper där vändningen inträffaderedan i slutet av 1975. Även för järn- och stålprodukterna kan man anta att ettuppsving blir fullt märkbart mot . Efter den kraftigavolymnedgången väntas en snabb återgång; volymutvecklingen kan komma attbeskriva en V-formad kurva. Gruppen övriga industriprodukter, dvs. kemiskaprodukter, textil och konfektion, snickerier m. m., uppvisade en avsevärdnedgång . Eftersom varugruppen har ett starkt inslag av insatsvarorblir återhämtningen relativt snabb . Verkstadsprodukterna däremot kommersannolikt att stagnera ännu . Någon klar vändpunkt har inte kunnatkonstateras än och för förutses exportnivån bli oförändrad.Under andra halvåret kan man dock vänta en viss tillväxt. Den totala exporten skuUemed dessa antaganden öka med inte i volym 1976 och detgenomsnittliga exportpriset väntas öka med ca 3 a . Denmåttliga tillväxten i samhällsekonomin 1975 bidrog till att importvolymenminskade. Ytterligare en orsak var att den tillväxt som förekom främsthärstammade från områden med ett relativt lågt marginellt importinnehåll. Somexempel kan nämnas att den offentliga konsumtionen ökade snabbt medaninvesteringarna minskade med . De senare utgörs traditionellt avUnportvaror i rätt stor utsträckning. Minskningen av industriproduktionen hardessutom lett till ett lägre behov av importerade insatsvaror. De ökningar som förekommitfaller på råolja, jordbruksprodukter och verkstadsvaror. Råoljeimportens ökningpå i volym förklaras av att den svenska raffinaderikapaeitetenbyggts ut. Spegelbilden är därför en minskning på i volym för defärdiga petroleumprodukterna. Anledningen tUl attimporten av jordbruksprodukter ökat är att ökningen av den privatakonsumtionen fortsatt. Konsumtionen är också den främsta bidragande orsakentill att import av verkstadsvaror ökade. Det var nämligen främstkonsumtionsvaror som kom in i landet. Därutöver gäller att importen avinvesteringsvaror ökade trots sjunkande maskininvesteringar. blir det sannoUktfråga om en viss ökning av importvolymen även om den blir mycket blygsam.Anledningen är bl. a. att ett negativt lageromslag förutses. Eftersomimportinnehållet normalt är stort i lagerinvesteringarna har detta omslag enavgörande betydelse. De totala maskininvesteringarna kommer troligen attminska något 1976. Detta bidrar till att minska importen förutom attimportandelen går tillbaka års höga nivå. Vad gäller utvecklingen för olika varugrupperkan konstateras att omläggningen från import av färdiga petroleumproduktertill råolja fort- 1 Reviderad nationalbudget 1976 15 Verkstadsimporten minskar 1976 i volym. Det ärinvesterings- och insatsvaror som orsakar detta medan importen avverkstadsvaror avsedda för konsumtion ökar. Inom den s. k. övriggruppen kanväntas en viss ökning beroende på konsumtionsökning och efterfrågan på insatsvaror.Totalt beräknas importvolymen stiga , vilket är en något större ökning änenligt bedömning. Detta är en konsekvens av att deföreslagna stimulansåtgärderna beräknas leda till en kraftigare ökning av deninhemska efterfrågan. Prisutvecklingen på importvaror präglades av istort sett fallande råvarupriser och dämpad ökningstakt för färdigvarorna.Totalt beräknas prisuppgången till . Den försiktiga utvecklingen på prissidanantas fortsätta även . Det gäller både för råvaror och färdigvaror. Därmedskulle importprisökningen även 1976 uppgå till . Om detta realiserasförsämras relationen mellan export- och importpris, terms-of-trade, med ungefär1,efter en förbättring 1975 på . försämring motsvarar i mnttal . Den utveckling som har beskrivits här innebär att nettotmellan export- och importvärdena, handelsbalansens saldo, skulle stanna på ettöverskott om . , vUket är en förbättring på närmare 5miljarder kr. gentemot fjolårets underskott om nära nog . (setabell 1: 3). har räknat med ett överskott i handelsbalansenpå . Underskottet i det externa utbytet i fråga omtjänster var mer än . större än 1974. En bidragandeorsak var de låga nettointäkterna inom sjöfarten. De väntas inte förbättras iår och tillsammans med övriga försämringar på tjänsteposterna blir det enförsämring av tjänstebalansen på ca 700 milj. kr. Transfereringarna uppvisade ett underskott på 3,5miljarder kr. Större delen utgjordes av u-landsbistånd och resten i stortsett räntebetalningar på den utiändska upplåningen. 1976 ökar u-landsbiståndetmed över 500 milj. kr. och räntebetalningarna med ca 800 luilj. Underskotteti transfereringsbalansen beräknas uppgå till . Bytesbalansunderskottet kan som följd av ovan beskrivnautveckling uppskattas till . Förbättringen på ca 3miljarder kr. gentemot 1975 är i sin helhet hänförlig till handelsbalansen. I det tidigare avsnittet om exporten redovisades hur denintemationella lågkonjunkturen inverkat på den svenska exporten. Påverkan varkraftigast på råvarorna där orderingång och leveranser tycks ha minskatsuccessivt redan under loppet av 1974. För färdigvarornas del, och särskiltverkstadsprodukterna, har effektema blivit ordentligt kännbara först under1975. Diagram 1:2 Industriproduktionen, totalt och inom massa-och verkstadsindustrierna 19701975 Index: 1968 100 Eftersom exporten svarar för avindustriproduktionen har exportens utveckling satt sina tydliga spår iproduktionen. Enligt de beräkningar som föreligger skulleindustriproduktionen ha minskat med ett par procent . Dennaminskning är emeUertid blygsam vid en internationell jämförelse. Det beror påatt den inhemska efterfrågan har fortsatt att öka i betydande omfattning ochkompenserat för nedgången i den externa efterfrågan. Den privata konsumtionenhar fortsatt att öka kraftigt. Exempelvis har inköpen av nya bilar stigitbrant, men även annan vamkonsumtion har varit av avsevärd omfattning. Därutöverhar en omfattande produktion för lager ägt mm. Man kan uppskatta bidragetdärifrån tUl 3 å , räknat på industriproduktionen. Det statliga lagerstödethar möjliggjort en stor lagerproduktion. I mnt tal 1/3 av lageruppbyggnaden harskett med statligt lagerstöd. Av tabell 1: 4 framgår att det för vissa råvambranschervarit fråga om en betydande nedpressning av produktionsvolymen under 1975.Däremot har verkstadsindustrin kunnat hålla produktionen igång i oförändrad Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 17 Tabell1: 4 Industriproduktionens utveckling 1976 Procentuellvolymförändring från föregående år -1,8 -11,6 -2,5 -3,4 -24,7 -11,8 -20,7 -4,4 -10,4 omfattningända fram till senare delen av fjolåret. För den branschen blev försämringen iorderläget fullt märkbar först under loppet av 1975 och då främst påexportmarknaderna. Närdet gäller utvecklingen kommer vändningen till det' bättre först påråvamsidan. I exportavsnittet har vi redovisat att en uppgång har börjatmärkas för en del skogsprodukter. De utiändska förbrukarna har reduceratsina lager så kraftigt att efterfrågeökningen därifrån kan bU relativtbetydande. Även från hemmamarknaden väntas en ökad efterfrågan.Produktionsökiungen blir därför ganska snabb. Efterfråganpå järn- och stålprodukter försämrades kraftigt /1975.Efterfrågdäget förvärrades av att förbmkarnas lager var stora. Detta medfördeatt stålföretagen var tvungna att dra ner produktionen med 1975. Denförbättring av stålkonjunkturen som börjar synas härstammar till stor ddfrån utlandsmarknadema. De stimulansåtgärder som aviseras i den nu framlagda,reviderade finansplanen får sin största effekt på maskininvesteringama ochdärmed pro-duktionsmässigt på verkstadsindustrin. Det ger i sin tur effekt påefterfrågan på järn- och stålvaror. Hemmamarknaden fömtses dock inte bli likaexpansiv som exportmarknaden. Sammantaget kommer dock produktionen inom järn-och stålverken att öka successivt . Genom att nedgången var såkraftig under särskilt senare delen av 1975 blir det dock en minskning mellanårsgenomsnitten 1975 och 1976.. Somtidigare nämnts har verkstadsindustrin först på ett sent stadium berörts avkonjunkturförsämringen. Även uppgången kommer sannolikt senare i tiden bl. a.beroende på att investeringsverksamheten inom OECD-området fortfarande kommeratt ligga på en relativt låg nivå under större delen av 1976. Utande nu aktuella stimulansåtgärderna hade maskininvesteringarna troligen mmskatmed 3 å 1976. kan man räkna med en mera blygsam nedgång varför denneddragande effekten på produktionen inom verkstadsindustrin reduceras.Lagerinvesteringarna har varit om- Prop.1975/76:150 Ig a. som en följd av lagerstödet fortsätieruppbyggnaden av färdigvarulager . För branschen somhelhet blir det en viss produktionsökning under loppet av året även omgenomsnUtet kommer att ligga något . k. övrigsektorn, dvs. kemisk industri, textU och konfektion m. m., ökar sinproduktion 2 å främst som en följd av konsumtionsutvecklingen. Varvenfortsätter att arbeta av den stock av order man har inneliggande. Därmed kanman hålla produktionen på samma nivå som . Denhär diskuterade utvecklingen skulle innebära en produktionstillväxt för helaindustrin på 1976. Det är mera än enligtkonjunkturinstkutet, vilket sammanhänger med de nya stimulansåtgärder somföreslagits i den reviderade finansplanen. Enannan näringsgren som också påverkas kraftigt av stimulansåtgärder ärbyggnadssektorn. Utan de tidigare stimulanserna hade byggandet totalt settminskat. kan det ligga kvar på en ungefär oförändrad nivå 1976, se tabell 1:5. För båda åren verkarbostadsbyggandet kraftigt dämpande. Produktionsökningeni energisektorn kan antas bli kraftig , . Ökningen faller främst påkärnkraftverken. För den övriga varuproduktionen gäller attjordbruksproduktionen har antagits öka i volym 1976. Animalieproduktionenväntas öka något. För vegetabiliema har en normalskörd antagits. Skogsbruketsproduktion fortsätter att minska även . Minskningen berodde på attefterfrågan från skogsindustrin var så svag. förbättras efterfrågan menskogsbrukets lager är fortfarande stora och fungerar som en buffert innanproduktionen kan komma igång. Inomtjänstesektorerna var ökningen för de privata tjänster- Tabell1: 5 Produktionen inom olika näringsgrenar 1975 1976 Procentuellvolyntförändring från föregående år El-, gas-, värme- och vattenverk -10,5 -9,5 -2 9,5 -1,5 Summa varu- och kraftproduktion Privata tjänster Offentliga tjänster Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 19 na1975 trots att den privata konsumtionen ökade . Detta har att göra medutvecklingen inom partihandeln och samfärdselsektorn. är det rimligtatt räkna med en ökning på . Den offentligatjänsteproduktionen expanderade kraftigt , . Främst förklaras detta avsysselsättningstillväxten inom kommuner och landsting. Även blirökningen kraftig eller . Det kan vara befogat att erinra omtjänstesektorernas betydelse för tillväxten i samhället. De svarar för överhälften av den reala produktionen. Innevarande år kommer de med all sannolikhetatt bidra med 3/4 av den totala tillväxten. ökade den totala produktionsvolymen, BNP mätt från produktionssidan, medendast . kan man påräkna en tUlväxt om . Sysselsättningen ökade med100 000 personer meUan helåren 1974 och 1975. I likhet med tidigare mönsterföll ökningen praktiskt taget helt på kvinnorna. Sysselsättningsexpansionen1975 var i huvudsak koncentrerad till ett par näringsgrenar. Kommuner ochlandsting ökade sysselsättningen med ungefär 55 000 personer. Inom varuhandelnökade också sysselsättningen kraftigt, speciellt gällde detta antalddtidssys-sdsatta. Även inom industrin ökade antalet sysselsatta. Arbetslösheten låg underhela 1975 på en mycket låg nivå. I genomsnitt var 67 000 personer arbetslösa.Det motsvarar av arbetskraften. i ett internationellt perspektivfinner man att av var det endast som uppvisade en Uka lågarbetslöshet. Ett flertal faktorer förklarar derma utveckling. Den privata ochoffentliga konsumtionen ökade förhållandevis kraftigt. Även industrins investeringarhölls uppe trots den dåliga exportkonjunkturen. Successivt vidtogsett flertal åtgärder för att industrin skulle kunna hålla kvar arbetskraften iväntan på konjunkturuppgången. Bidrag infördes för såväl lagerproduktion somför utbildningsverksamhet inom företagen. Medd från investeringsfonder ocharbetsmiljöfonder fick utnyttjas i full utsträckning och kom att beröra ettstort antal projekt. Trots den låga arbetslösheten har ungdomarna haft vissasvårigheter att få arbete. I genomsnitt var 26 000 ungdomar ()arbetslösa , vUket i och för sig är lägre än sedan1970. intensifierades åtgärderna mot ungdomsarbetslösheten.Ett stort antal praktikplatser för ungdomar inrättades vid olika verk ochmyndigheter. Anslagen till kommunala beredskapsarbeten höjdes kraftigt. Dessaåtgärder fick också önskad effekt. Antalet ungdomar sysselsatta i praktik- ochberedskapsarbeten steg snabbt . Diagram1: 3 Arbetslöshet och lediga platser 19701976 Källor:Arbetsmarknadsstyrelsen, och . Efterfråganpå arbetskraft mattades av successivt under loppet av 1975. Under de förstamånaderna av 1976 kan emellertid en viss uppgång skönjas. I diagram 1: 3illustreras utvecklingen av antalet arbetslösa och de lediga platserna sedan1970. Utvecklingen inom olika branscher var dock delvis olika. Nedgången iantalet lediga platser var mest markerad inom industrin medan efterfrågan påarbetskraft inom tjänstesektorerna höll sig relativt väl uppe. Trots nedgångenav lediga platser inom industrin har många förelag rapporterat om svårigheteratt få tag i yrkesutbildad arbetskraft. Bedömningenav arbetsmarknadsläget bygger på en prognos över utbudet avarbetskraft och en efterfrågeprognos härledd från de näringsgrensvisa kalkylemaöver produktionsutvecklingen. Ökningenav antalet personer i arbetskraften väntas bli klart lägre än 1975. Mätt mellangenomsnittslägena fömtses en ökning på 20 00030 000personer. a. reformema inom högskole-och vuxenutbildningen och påpensionsområdet fömtses få en neddragande effekt på utbudet de närmaste åren.Utbudet, räknat i timmar, väntas som en följd av den ökande andelen kvinnor iarbetskraften samt vissa smärre arbetstidsförkortningar m. m. bli ungefäroförändrat jämfört med . Prognosernaöver efterfrågan på arbetskraften byggs upp utifrån beräkningarna överproduktion och produktivitet. Speciellt den sistnämnda faktorn ärsvårprognostiserad på grund av att tidigare utvecklingsmöns- 1 Reviderad nationalbudget 1976 21