prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Utredningsförslagetinnebär att de nya reglerna om bolagsbildning och inbetalning av aktiekapitalinte skall tillämpas när bolagsbildningen har gått så långt att godkännande avstiftelsehandlingama enligt äldre lag sökts före nya lagens ikraftträdande ochsedan meddelats. EnUgt min mening är detta inte någon lämplig ordning. Det ärangeläget att de nya reglema med skärpta krav på alt aktiekapitalet är i sinhelhet inbetalat när bolaget registreras slår igenom även för dessa fall. Ensådan ordning kan inte heller anses obillig mot dem som påbörjat bolagsbildningföre ikraftträdandet. De nya reglerna om hur bolagsbildning skall gå till innefattarnämligen långtgående förenklingar i förhållande till gällande lag och det kaninte rimligtvis möta några svårigheter för en bolagsbildare att eflerförhandsgranskningen utnyttja de nya reglerna om simultanbildning och på delsättet få bolagsbildningen genomförd. Departementsförslaget innebär därför attde nya reglerna om bolagsbildning och inbetalning av aktiekapital blir tiUämpligaäven i sådana fall då bolagsbildningen inletts men inle hunnit slutföras genomregistrering före ikraftträdandet. Det betyder med andra ord att den som inlehinner genomföra en bolagsbildning enligt äldre lag före ikraftträdandet blirtvungen alt göra om förfarandet när den nya lagen trätt i kraft. Detsynes emellertid rimUgt att den som erhållit godkännande av stiftelsehandlingarvid sådan tidpunkt att registreringsansökan kan väntas bli ingiven efterikraftträdandet underrättas om de nya reglerna genom patentverket. Beslämmelserhärom kan utfärdas utan medverkan. Detnyss anförda har tagit sikte på det fallet att bolaget inte hunnit bli registreratföre nya lagens ikraftträdande. Övergångsproblem kan emellertid uppkomma ävenbeträffande bolag som blivit registrerade före ikraftträdandet. Vidregistrering skall enligt lag varainbetalat. Med återstående belopp kan emellertid anstå räknat frånkonstituerande stämma och först efter utgången av denna lid vet mandefinitivt hur många aktier som har betalats till fullo. Enligt nya lagenskall bolaget anmälas för registrering senast från stiflelseurkundensundertecknande och skall då vara inbetalat. Detär enligt min mening angeläget alt hela det belopp som skall betalas förtecknade aktier erläggs ulan alltför långt dröjsmål. Detla gäller även i frågaom bolag som registrerats före ikraftträdandet utan alt aktiekapitalet dåvarit till fullo inbetalat. För sådana bolag bör gälla att full betalning förtecknade aktier skall erläggas senast vid utgången av . Särskilda beslämmelserhärom har upptagils i förevarande paragraf. Ibolag som registrerats före skall, om det inte skett redan föreregistreringen, före utgången av det nominella beloppet jämteeventuell överkurs erläggas för aktie som tecknats i samband medbolagsbildningen. Inom en månad efler utgången av nämnda tid skall anmälan förregistrering ske av hur slor del av aktiekapitalet som blivit inbetalt. Medaktiekapitalet förslås här som annars det sammanlagda nominella beloppet avtecknade och tilldelade aktier efter avdrag som förklarats förverkade och ejövertagils av annan. Anmälningen skall bestyrkas av auktoriserad eller godkändrevisor, jfr 4 kap. 13 § i del remitterade förslaget lill ny aktiebolagslag. Harej inom föreskriven tid anmälts att full betalning erlagts för aktier med ettsammanlagt nominellt belopp som motsvarar det i bolagsordningen angivnaaktiekapitalet eller uppgår till minimikapitalet, skallregistreringsmyndigheten anmäla förhållandet till rätten som förordnar altbolaget skall träda i likvidation. Efter förebild av 13 kap. 4 § andra stycketi del remitterade förslaget till ny aktiebolagslag föreskrivs dock att tvångslikvidalionkan undgås, om bolaget under ärendets handläggning i tingsrätten styrker attaktiekapitalet eller minimikapitalet senare blivit inbetalat. Besämmelserna i13 kap. i del remitterade förslaget till ny aktiebolagslag om förfarandet hosrätten och genomförandet av likvidationen bUr tUlämpliga på likvidation enligtförevarande paragraf. Enligt9 § 1 mom. tredje stycket andra punkten aktiebolagslag skall, omaktierna inle medför lika rätt till andel i bolagels tillgångar och vinst, i bolagsordningensärskilt anges den rätt till teckning eller erhållande av nya aktier som vidaktiekapitalets ökning skall tillkomma varje slag av aktier, under fömtsättningalt aktiekapitalet skall kunna utanändring av bolagsordningen bestämmas till lägre eller högre belopp. Molsvarandebeslämmelse har upplagils i 3 kap. 1 § andra stycket 3 nya aktiebolagslagen.Den nya lagen innehåller emellertid inte någon begränsning till ökning intill maximikapital.Om ett bolag därför i sin bolagsordning har beslämmelse som endast avser ökningintill maximikapitalet, synes lämpligast alt den där angivna företrädesrättenskall gälla även vid ökning utöver maximikapitalet. Bestämmelse härom har, ienlighet med vad aktiebolagsutredningen förordat, upptagits i förevarandeparagraf. I3 kap. 1 § tredje stycket nya lagen föreskrivs all ingen aktie får ha ettröstvärde som överstiger tio gånger röstvärdet för annan aktie. Emellertidfinns sedan gammalt bolag som har aktier vilkas röstvärde överstiger tiogånger röstvärdet för aktier av annat slag. För att inte förhållandet mellande olika aktieslagen vid exempelvis fondemission skall rubbas föreskrivs ienlighet med aktiebolagsutredningens förslag i denna paragraf att i sådanl fallbolaget får ge ut aktier med de röstvärden som tillkommer redan utgivna aktier. Alt akliebrevenligt nya lagen inte får ställas till innehavaren bör, somaktiebolagsutredningen föreslagil, inte beröra tidigare utgivna inneha-varaktiebrev.Om sådant brev lagligen utgivits enligt äldre räll, gäller enligt dennaparagraf äldre lags bestämmelser såväl i fråga om legitimation gentemot bolagetsom i fråga om godtrosförvärv. Om ell sådant aktiebrev ersätts med elt annat,såsom då det blivit skadat och därför utbytts mot nytt, eller efter dödning,får även det nya aktiebrevel ställas till innehavaren. I övrigt får emellertidinle aktiebrev till innehavaren ges ut. Av3 kap. 6 § första stycket andra punkten nya aktiebolagslagen följer, att densom innehar aktiebrev och enligl bolagets påskrift därå är införd somaktieägare i aktieboken har samma legitimation i förhållande lill senare förvärvaresom om aktiebrevel vore försett med en sammanhängande till honom fortlöpandeföljd av .överlåtelser. Den utvidgning av skyddet för godtroende förvärvare somdetta innebär inträder när införing och därpå följande godtrosförvärvsker efter lagens ikraftträdande. För att så snabbt som möjligt skapa önskvärdsäkerhet för godtroende förvärvare synes även en tidigare införing kunna tillerkännaslegilimalionsverkan enligt nya lagen, om förvärv i god tro sker efler dennasikraftträdande. En särskild beslämmelse därom har i överensslämmelse medaktiebolagsutredningens förslag intagits i andra stycket. Aktiebolagsutredningenmenar att det är rimligt att den som enligt äldre lag "skall kunna görabättre rätt lill aktien gällande mot sådan för- värvareeller senare innehavare av aktien kan bevara denna rätt genom alt väcka talanmot innehavaren eller göra ansökan om aktiebrevets dödande somutredningen föreslår lUl efler lagens ikraftträdande. Jag delar intedenna uppfattning. Den avvägning i omsättningens intresse till förmån för godtroendeförvärvare som lagförslaget innebär bör slå igenom så snart som möjUgt.Departementsförslaget innehåller därför inte några regler om rält att väckatalan efler lagens ikraftträdande. Harbolagsstämma fattat beslut före nya lagens ikraftträdande bör, såsom aktiebolagsutredningenförordat, beslutet verkställas och registreras enligt äldre lag. Detsamma börgälla i fråga om talan mot sådant stämmobeslut. Från nu angivna regler gällervissa undantag enligt 6 och 23 §§. Paragrafenfår betydelse bl. a. i fråga om beslut om nyemission eller beslut omnedsättning av aktiekapitalet. Har stämman fattat beslul om nyemission föreikraftträdandet, skall alltså bestämmelserna i 4862 §§ aktiebolagslagtUlämpas. Bådeenligt äldre lag och enligt den nya lagen kan styrelsen besluta om nyemissionantingen med stöd av fullmakt från stämman eller under förutsättning avstämmans godkännande. Har styrelsen fattat ett sådant beslut föreikraftträdandet, bör enligt min mening emissionen genomföras enligt äldre lagsbestämmelser. Paragrafen innehåller beslämmelser härom. Någonmotsvarande övergångsregel beträffande beslut om emission enligt 5 kap. synesinte erforderlig, eftersom reglerna i delta kapitel nära ansluter tUlbestämmelserna i lagen om konvertibla skuldebrev m. m. (LKS). Underförarbetena till LFA diskuterades om en preskriptionsregel motsvarande den i 4kap. 17 § nya aktiebolagslagen upptagna borde bli tillämplig även i fråga om fondakliersom tillkommit vid en före regelns ikraftträdande företagen fondemission.Eftersom detta skulle innebära, att aktieägare kan fråntas en redan existeranderäll, förklarade departementschefen sig inte beredd att ulan närmare utredningav konsekvenserna ta StäUning till frågan (prop. 1970: 99 s. 137). finner jag det önskvärt att den nya preskriptionsregelnblir tillämplig även på äldre fondaktier. Av rättssäkerhetsskäl bör man dock,såsom utredningen förordat, ha regler om en karenstid, som innebär att anmaningenligt den nya preskriptionsregeln inte i något fall får göras tidigare än tvåår efler nya lagens ikraftträdande. I denna paragraf, som överensstämmer medaktiebolagsutredningens förslag, föreskrivs att om åtgärd för verkställighet avnedsättning av aktiekapitalet enligt förbehåll i bolagsordningen vidtagits föreutgången av , nedsättningen får verkställas och registreras enligt1944 års lag. Paragrafen motsvarar 4 § 6 mom. andra stycket första punkten 1944års promulgationslag. I nämnda lagrum föreskrivs dessutom atl aktieägare, somenligt äldre förbehåll äger rätt att påfordra inlösen av aktie efter bestämdagrunder, njuter denna rätt lill godo. Dessa senare bestämmelser avsåg attbevara den rält som aktieägare enligt äldre förbehåll kan ha att påfordra inlösenav aktie utan iakttagande av sådana gränser med hänsyn lUl bolagets slällningsom anges i 65 § lag och som har motsvarighet i 6 kap. 8 § nya lagen.Även äldre sådana förbehåll brukar dock ange liknande gränser, ofta bestämda såatt inlösen endast kan ske med anlitande av vinstmedel, och förbehållen brukarinte ge rätt åt aktieägaren ulan endasl ål bolaget att påkalla inlösen. Medhänsyn härlUl synes det ytterst osannolikt att något äldre förbehåll skulle geaktieägaren rält att begära inlösen ulan begränsningar av liknande slag som nuupptagits i 6 kap. 8 § andra stycket nya lagen. Och även om något sådantförbehåll skulle finnas, bör aktieägarens rätt begränsas med hänsyn till bolagetssoliditet. Bestämmelsema har därför inte tagUs upp i deparlementsförslaget. Den i 8 kap. 5 § nya aktiebolagslagen angivna skyldighetenför styrelseledamöter och verkställande direktör att anmäla aktieinnehavgäller alla köp och försäljningar av aktier efter nya lagens ikraftträdande.För atl uppgifterna skall bli meningsfulla krävs att registrering sker av vederbörandesaktieinnehav vid lagens ikraftträdande. Bestämmelse härom har tagits in i dennaparagraf som nära ansluter lill aktiebolagsutredningens förslag. Enligl 8 kap. 1 § nya lagen skall minst enstyrelsesuppleant finnas, om styrelsen består av en eller två ledamöter. Dennanya regel bör, som aktiebolagsutredningen förordat, träda i tUlämpning närordinarie bolagsstämma hålls första gången efter ikraftträdandet. I 10 kap. 4 § nya lagen finns regler om revisorsjäv, sompå ett par punkter innebär skärpningar i förhållande till gällande lag. Detgäller frågan om tjänsteman i moderbolag kan vara revisor i dotterbolag samt regelnom alt revisors medhjälpare inte får biträda vid bolagets bokföring. förordat bör dessa nya bestämmelser tillämpas fr. o. m. den första ordinarie stämman efter ikraftträdandet. Intilldess bör motsvarande äldre regler gäUa. I10 kap. 3 § första-fjärde styckena nya lagen upptas bestämmelser om attkvalificerad revisor skall finnas i vissa bolag. I det följande redovisasnärmare utredningens förslag till övergångsregler i det hänseendet samtremissyttrandena och mitt eget ställningstagande i frågan. Aktiebolagsutredningen.Utredningen föreslår alt om ett bolag inte enligt lag är skyldigt attha auktoriserad revisor, den nya lagens beslämmelser om sådan skyldighet pågrund av balansomslutningens storlek inle tillämpas förrän vid ordinariebolagsstämma som hålls sedan två hela räkenskapsår förflutit under den nyalagens giltighetstid. Remissyttrandena.Stockholms handelskammare påpekar alt den föreslagna övergångsbestämmelseninnebär att om en godkänd granskningsman vid lagens ikraftträdande haft handom revisionen i ett bolag som enligt förslaget skall ha auktoriserad revisor såkan han efter den tvååriga frislens utgång inle fortsätta alt vara revisorutan att auktoriserad revisor anlitas samlidigl. Om i bolag av denstorleksordning varom det är fråga nu anlitas godkänd granskningsman, tordedenne dock vara väl kvalificerad för uppdraget. Handelskammaren föreslår därföratt övergångsbestämmelsen kompletteras på sådant sätt att om i bolag av härifrågavarande slag revisionen handhas av godkänd granskningsman, kravet påanlitande äv auktoriserad revisor suspenderas så länge granskningsmannen ifråga är revisor i bolaget. Föreningen auktoriserade revisorer har en liknandeuppfattning. Svenska revisorsamfundet menar att det inte kan komma i fråga alten av bolagsstämma vald revisor skall behöva utbytas på grund av den nya lagen.Så länge stämman anser den tidigare revisorn vara det för bolaget mest lämpadevalet, bör det enligl samfundet stå stämman fritt att omvälja honom eller annanrevisor av samma kategori. Föredraganden.Utgångspunkten bör enligt min mening vara den att de nya reglerna omkvalificerad revisor skall träda i tillämpning möjligt. Dispensregeln i10 kap. 3 § tredje stycket nya lagen ger rimliga garantier för alt godkändrevisor skall om det kan anses lämpligt kunna fortsätta sin verksamhet iett visst bolag även om bolaget är så stort att auktoriserad revisor egentligenskulle ulses. Jag vill därför inte ansluta mig lill utredningens förslag i dethänseendet. Däremot bör enligt min mening i lagtexten särskilt anges attdispens får meddelas före ikraftträdandet . Paragrafen haravfattats i enlighet härmed. Denya redovisningsreglerna bör i princip liilämpas vid årsredovisning somupprättas efter lagens ikraftträdande. En viss respit är emellertid rimlig.Den har i förevarande paragraf i huvudsak efter mönster avaktiebolagsutredningens förslag utformats så att bolagen har valrätt mellanden nya och den gamla lagens regler när del gäller räkenskapsår som börjatlöpa före ikraftträdandet. NaturUgtvis får bolaget inte kombinera gamla och nyalagens regler på det sättet att ur vardera lagen väljs ut vissa regler. Förslagettill ny aktiebolagslag innehåller den nyheten att koncernredovisning skallavges av moderbolaget. Föregående års koncernresultaträkning ochkoncernbalansräkning skall tas in i koncernredovisningen. framhållit kan det emellertid vara svårt för moderbolagetatt erhålla uppgifler om koncernen i efterhand. Därför föreskrivs i andrastycket att i koncernredovisning behöver inte tas med koncemresultaträkning ochkoncernbalansräkning för räkenskapsår som påbörjats före utgången av . Bestämmelseni 11 kap. 8 § första stycket 6 nya aktiebolagslagen alt anskaffningsvärdet förvissa anläggningstillgångar skall specificeras kan vara svår alt iaktta försådana bolag som tidigare inle ens iniernt haft en redovisning avanskaffningsvärden. Det kan t. ex. gälla anläggningstillgångar som äranskaffade för mycket länge sedan. För sådana fall ges i förevarande paragraf beslämmelserför att underlätta övergången. Aktiebolagsutredningenföreslår att anskaffningsvärdet i första hand skall utrönas med hjälp avbevarade räkenskaper. Om anskaffningsvärdet inte kan utrönas på så sätt,föreslår utredningen att en viss schabloni-sering medges. I fråga om byggnadskall sålunda som anskaffningsvärde redovisas det vid allmännafastighetstaxering åsatta taxeringsvärdet (byggnadsvärdet), ökat medeventuella förbättringskostnader nedlagda efter den 31 december 1964.Beträffande annan tillgång får upptas det belopp som anskaffningsvärdet skäligenkan uppskattas till. Skåneshandelskammare framhåller att av praktiska skäl torde de föreslagna schablonreglemafå tUlgripas i åtskUliga bolag och beträffande tillgångar av betydande värdenmed lång återstående livstid. Härigenom kommer huvudregeln att redan frånbörjan urholkas . En uppskattning av anskaffningsvärdetför äldre tillgångar kan enligt handelskammaren vidare lätt leda till för högavärden. Dessutom torde det för många bolag vara omöjUgt att rekapitulera allade försäljningar och ulrangeringar som skett. De upplysningar som lämnas kandärför enligt handelskammaren bli direkt missvisande. Revisorsamfundet anförliknande synpunkter. Handelskammarenförordar att såvitt avser tillgångar anskaffade före den nya lagensikraftträdande upplysningsskyldigheten inskränks lill att gälla anskaffningWärdenoch företagna avskrivningar som närmast föregår lagensikraftträdande. utredningensförslag bör kompletteras med en bestämmelse om att det redovisadeanskaffningsvärdet skall delas upp på del som fastställts med schablonmetodoch. på övrig del. är sådan uppdelning nödvändig om man föräldre bolag över huvud taget skall finna användning för uppgiften omanskaffningsvärden. Självfalletkan den av utredningen föreslagna schablonmetoden i vissa fall leda till mindrerättvisande resultal. Det är emellertid svårt att finna någon bättre metod.Enligt min mening är utredningens förslag godtagbart och jag ansluter migdärför lill det. Genombestämmelsen alt anskaffningsvärdet i första hand skall utrönas med hjälp avbevarade räkenskaper täcks på grund av arkive-ringsregeln i 13 §bokföringslagen (1929: 117) tUlgångar vars anskaffande inte Ugger mera tUlbaka i liden. Det är emellertid inte ovanligt atl räkenskaper frånlängre lid tillbaka finns bevarade och då fömtsätts uppgifterna i dessa ävenbli utnyttjade. För tillgångar anskaffade före den tid, för vilken bevaraderäkenskaper finns, måste uppenbarligen en viss schablonisering medges, ochdetta gäller även de befintliga tillgångar som inte kan identifieras medsärskilda bokförda anskaffningar. Det är naturUgtvis önskvärt att de värdensom härigenom kommer att sättas in som anskaffrungsvärden inte för mycketavviker från de faktiska, eftersom detta skulle minska värdet av den upplysningsom lämnas. Närdet gäller byggnader innebär paragrafen atl man i schablonfallet anknyter tillden metod som för motsvarande fall, dvs. när anskaffningsvärde intekan tillförlitiigen utredas, antagits i samband med införandet av nyabestämmelser i kommunalskattelagen (1928: 270) om planenlig avskrivning avbyggnad på fastighet. Tillämpad på övergången till redovisning enligl 11 kap. 8§ första stycket 6 nya aktiebolagslagen innebär metoden att såsom byggnadsanskaffningsvärde skall användas det vid allmänna fastighetstaxering åsattataxeringsvärdet (byggnadsvärdet med avdrag för särskilt maskinvärde), ökat medförbättringskostnader (kostnader för om- och tillbyggnader) som nedlagts efterår 1964. Anknytningen till kommunalskattelagens metod kan för många bolagmedföra praktiska fördelar. För en del mycket gamla byggnader leder schablonregelnsäkerligen till, såsom handelskammare påpekat, att anskaffningsvärdet blu:för högt skattat. Med hänsyn tUl regelns syfte anser jag dock inte detta varaalltför betänkligt. För övriga fall däremot synes regeln inle behöva resulterai värden som ligger orealistiskt långt från de faktiska anskaffningsvärdena.De ifrågavarande byggnaderna har visserligen anskaffats vid en lägre prisnivåän men det bör å andra sidan kunna antas att de vid allmännafastighetstaxering åsatta taxeringsvärdena för dessa byggnader ligger betydUgtunder nuanskaffningsvärdena för . För övrigt torde schablonregeln merasällan behöva tillämpas för byggnader. Förfartyg samt för maskiner, inventarier o. d. får de icke fastställbaraanskaffningsvärdena uppskattas efter skälig metod. För större objekt finns ofta i vart fall i större bolag bevarade anteckningar om investeringsbeslut, t.ex. i styrelseprotokoll. I vad mån protokolle-rade belopp står för faktiskinvesteringsutgift eller är anslagsbelopp, som kan ha under- elleröverskridits, bör naturligen beaktas. I övrigt kan kännedomen om nuanskaffningsvärdeoch prisutvecklingen (bl. a. ma-skinprisindex) ge vägledning. Detbör framhållas, alt liksom de faktiska anskaffningsvärdena även de enligt härangivna schablonregler uppskattade värdena bör noteras särskilt för varjebyggnad och åtminstone varje större maskin och motsvarande. Annars försvårasredovisningen , eftersom vid tUlgångens avyttring eller utrangeringanskaffningsvärdet skall kunna avföras enligt vad som angivils i motiven till11 kap. 8 § första stycket 6 nya lagen. Imotsats till ulredningen finner jag det lämpligt att bolag, som använtschablonreglerna i övergångsbestämmelsen uppger detta i sin årsredovisning.Detta bör ske i not till balansräkningen. Kraveti 11 kap. 8 § första stycket 6 nya lagen på uppgift om kvarstående oavskriveluppskrivningsbelopp anser jag, i likhet med utredning-' en, inle behöva medföranågon övergångsbestämmelse. Uppskrivning kunde normalt inle ske föreikraftträdandet av aktiebolagslag och vad som ålerslår oavskrivet på därefiergjorda uppskrivningar torde i allmänhet kunna fastställas ulan störresvårighet. Inya lagen har inte upptagits gällande lags bestämmelser om skyldighet att göraavsättning till skuldregleringsfond i vissa fall. Emellertid är det, somaktiebolagsutredningen framhållit, inte lämpUgt att vid den nya lagensikraftträdande bestående skuldregleringsfonder utan vidare frigörs och därmedkan utdelas. I vissa bolag kan nämligen skuldregleringsfonden vara av sådanstorlek att den spelat en roll för den bedömning av bolagels ställning somgjorts av kreditgivare och andra. Enligt denna paragraf skall därför enbestående skuldregleringsfond antingen överföras till reservfonden eller sättasned. Nedsättning får ske med högst en femtedel av det belopp varmedsumman av aktiekapitalet, reservfonden och skuldregleringsfonden överstigerskulderna enligt balansräkningen (jfr 72 § 1 mom. tredje stycket 1944 årslag). Då det är önskvärt att de nuvarande skuldregleringsfonderna inte finnskvar alltför länge, skaU enligt paragrafen en sådan fond dock helt överförastill reservfonden senast när fem räkenskapsår förflutit från . Paragrafenöverensstänuner i sak med aktiebolagsutredningens förslag. Alt likvidationskall ske enligt den lag som gäller när likvidatorema utses föreskrivs iparagrafens första stycke. Bestämmelsen i 13 kap. 13 § tredje stycket nya lagenenligt vilken aktieägarens rätt till vad han erhåUit vid skifte preskriberasefter blir enligt andra stycket tillämplig beträffande äldrelikvidation. Skälet därtill är att man bör få till stånd preskription i frågaom skifteslotter som tillkommit enligt aktiebolagslag eller ännu äldrelag. Någon preskriptionsregel fanns nämligen inle års lag. Försådana fall bör dock den i 13 kap. 13 § tredje stycket nya lagen angivna tidsfristenpå räknas från . Enligt lag har aktieägare i vissa fall rätt attfå aktiema inlösta vid ändring av bolagsordningen och vid fusion. Den nyalagen innehåller inte några sådana regler. Däremot upptar förslaget, liksom1944 års lag, bestämmelser om att minoritetsaktieägare har rätt att få aktiernainlösta av majoritetsaktieägare som innehar av aktiema(representerande av röstetalet i bolaget). Förfarandet vid sådaninlösen är dock i nya lagen annorlunda utformat än lag. Har inlösen påkallats före ikraftträdandet, bör enligt minmening äldre lag tUlämpas både i frågan om rätt till inlösen föreligger ochbeträffande själva förfarandet. Sålunda bör exempelvis talan kunna föras vidallmän domslol mol skiljedom enligt bestämmelserna därom lag.Paragrafen har utformats i enlighet härmed.