prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Studiesocialaändamål omfattar det statliga studiestödet tiU samtiiga kategorier avstuderande. Avtabell 5 framgår att utgifterna beräknasöka något snabbare än . Utgiftsutvecklingenför del styrs i betydande utsträckning avbefolkningsutvecklingen. Elevantalet i gmndskolan beräknas /77uppgå tUl ca 1 028 000 och /81 uppgå till ca 1 035 000. Underperioden kommer utgiftsutvecklingen att påverkas av förslagen i en särskildproposition (prop. 1975/76: 39) till om skolans inre arbete (). Desammanlagda årliga kostnaderna för denna reform stiger och kanför /81 beräknas till ca 200 milj. kr. Anslagsutvecklingenpåverkas även av klasstorlekarna. På låg- och högstadierna liggerklasstorlekarna väl i nivå med de beräkningar som Tabell 5 Utbildning och forskning kr., fasta priser) j 979/80 1970/71 - + 2,5. -13,2 1975/76:150 14 lågtUl grund grundskolebeslut, medan de på mellanstadiet fortfarandeligger under denna nivå. Läsåret1976/77 beräknas antalet intagningsplatser i den direkt gmnd-skolcanknutnadelen av gymnasieskolan motsvara av årskullen 16-åringar. Andelenelever som efter fortsätter till gymnasieskolan är docklägre. Antalet sökande till de mer utpräglat yrkesinriktade linjerna bar ökat.Däremot har intresset för de tvååriga sociala och tekniska linjerna minskat. Ilångtidsbudgeten har bl. a. mot bakgmnd av det stigande antalet 16-åringar beräknats en fortsatt ökning av antalet intagningsplatser i gymnasieskolan. Densnabba utbyggnaden av skolväsendet ledde tUl en betydandeutbyggnad av lärarutbildningen. Den tidigare bristen på lärare är dock numeratill största delen hävd och antalet intagningsplatser för bl. a. klasslärareoch ämneslärare har dragits ned under flera budgetår. Regeringen har motbakgmnd av detta i en särskild proposition (prop. 1975/76: 89) föreslagit attklasslärarutbildningen och ämneslärarutbildningen på vissa orter avvecklas föratt utbildningsorganisationen skall bli mer ändamålsenlig. föreslåsatt utbUdningen av förskollärare och fritidspedagoger utökas väsentligt ochförläggs till bl. a. de orter där annan lärarntbUdning avvecklas. Inomvuxenutbildningen har en kraftig utbyggnad skett av såväl utbildningen istudieförbundens regi som de kommunala skoloma för vuxna. Fr. o. m. 1976 utgårett särskilt vuxenstudiestöd för längre studier samt timstudiestöd ochdagstudiestöd för kortare kurser. Det särskilda vuxenstudiestödet anslutertill stödet för arbetsmarknadsutbildning men består till skillnad från dettatill en del av återbetalningspliktiga medel. I samband med de nya stödformernaför vuxenstudier har införts ett statligt stöd för studierekryterande uppgifterbl. a. uppsökande verksamhet på arbetsplatser. De direkta kostnaderna föruppsökande verksamhet och för det särskUda vuxenstudiestödet finansierasemellertid med arbetsgivaravgifter och belastar inte hithörande anslag.Statens kostnader för vuxenutbildningen exkl. studiestöd beräknas /77 tiU över 950 milj. kr. För långtidsbudgetperioden fömtses enfortsatt kraftig ökning av antalet studiecirklar. Även efterfrågan på kommunalvuxenutbUdnmg beräknas öka något . I tabeU 5 har utgifterna förvuxenutbUdnmgen fördelats efter skolform och ingår i de där redovisadeändamålsgrupperna. Riksdagenfattade beslut med anledning av regeringens proposition omreformering av högskoleutbildningen. Besluten itmebär i huvudsak följande. Alleftergymnasial utbildning högskoleutbildning sammanförs i en nyhögskoleorganisation. Reglema för behörighet och urval förändras så attrekryteringen kan breddas tiU andra studerandegrupper än de traditionella.Återkommande utbUdnmg främjas. Nytillkommande utbUdning förläggs i första handtUl vissa orterutanför nuvarande universitetsorter. Ett ökat lokalt och regionalt ansvar förhögskolan liksom nya former för samspel mellan högskolan och samhället i övrigtskall ge grunden för en fortlöpande förnyelse av högskoleutbildningen.Högskolereformen kommer i sina huvuddelar att träda i kraft /78. Uppskattningenav anslagsutvecklingen inom högre utbildning bygger i vad avser universitetenoch högskolorna i huvudsak på den beräknade närvaron. Medelsbehovet för de nuspärrade utbildningarna har beräknats med utgångspunkt i de beslutadeförändringarna i intagningskapaciteten. För övriga utbildningar har t. v.förutsatts att närvaron i stort sett kommer att ligga kvar på den nivå somprognostiserats för /77. Sammantaget innebär detta att kostnadernaför den högre utbildningen stiger obetydligt . Det statliga stödet tillforskning och utveckling utgår dels genom de statiiga forskningsråden,styrelsen för teknisk utveckling m. fl., dels genom universiteten ochhögskolorna. Ökningen av anslagen till direkta forsknings- ochutvecklingsändamål har varit betydande och förfemårsperioden fömtses en fortsatt ökning. TUl gruppen forskning ochutveckling har förts utgiftema för det program för ökad satsning på energiforskningsom beslutade . Programmet omfattar olikaforskningsåtgärder med syfte att minska energikonsumtionen ochomvandlingsförlusterna i energiproduktionen samt forskning kring alternativaenergikällor. beräknas satsningen rymmas inom en totalutgiftsram av ca 365 mUj. Ett fortsatt deltagande i det europeiskaforskningssamarbetet, bl. a. inom europeiska rymdforskningsorganisationen(ESRO) och europeiska kärnforskningsorganisationen (), har förutsatts vidanslagsberäkningarna. Utgifternaför studiesociala ändamål omfattar såväl bidrag som återbeialningspliktigastudiemedel till studerande. Fr. o. m. /74 har alla elever över20 år i gymnasieskolan, den kommunala och statliga vuxenutbUdningen samtfolkhögskolan överförts tUl studiemedelssystemet. Studiekredit tUl eleverunder i dessa skolformer utgår fr. o. m. samma budgetår i form avåterbetalningspliktiga studiemedel. Antaletstudiemedelstagare har bedömts förbli i stort sett oförändrat. väntasåterbetalningarna av studiemedel och studielån stiga successivt under de tresista åren i perioden. Hänsyn har därvid tagits till de nya reglema föråterbetalning av studiemedel. Detta påverkar återbetalningarnas storlek fr. o.m. Förändringssiffran tUl /78 för studiesocialaändamål i tabell 5 återspeglar ingen reell förändring i omfattningen av destudiemedel som verkligen utbetalas utan beror huvudsakligen avanslagstekniska förhållanden. Utgiftema inom ändamålsgruppen totalförsvar avser tillhelt övervägande del det militära försvaret. Därutöver ingår civUförsvaret,det ekonomiska försvaret samt övriga delar av totalförsvaret. Utgifterna förtotalförsvarsändamål uppgår /77 till av de beräknadetotala statsutgifterna. Deras andel av de sammarUagda statliga konsumtions- ochinvesteringsutgifterna är däremot avsevärt högre och uppgår tUl . Genom försvarsbeslut har statsmakterna motbakgrund av en säkerhetspolitisk bedömning tagit ställning tUl inriktningen avdet militära försvaret, civilförsvaret, det ekonomiska försvaret samt totalförsvareti övrigt. /77 utgör det sista budgetåret som omfattas av 1972års försvarsbeslut. Den nu gällande planeringsramen för det militära försvaretoch för civUförsvaret för perioden fr. o. m. /78 t. o. /82 utgår, bortsett från vissa skyddsrumskostnader, horisontelltfrån de ramar som fastställdes försvarsbeslut. Långtidsbudgetensberäkningar utgår från denna förutsättning. Totalförsvarets fortsattautveckling övervägs av försvarsutredning. På grundval av utrednmgensöverväganden avser statsmakterna komma att fatta beslut omtotalförsvarets fortsatta inriktning. Härutöver har beslutat om ett nyttsystem för planering och finansiering av skyddsrumsbyggandet. a. att staten kommer att svara för kostnaderna för skyddsrum i bostadsfastigheterfr. o. m. /80. Regeringen har i budgetpropositionen 1976emellertid föreslagit att staten redan nu tar över skyddsrumskostnaderna förflerfamiljshus i sådana fall där byggnadsprojektet erhåller preliminärt beslutom bostadslån efter . De härav föranledda utgifterna harbeaktats. kr., fasta priser) 1977/78 1978/79 1970/71 - 1976/77-1980/81 + 15 + 9 Beträffande det militära försvaret har i 1972 årsförsvarsbeslut fastslagits att resurserna skaU användas på sådant sätt att enframtida styr-ketUlväxt underlättas även om detia medför en lägre operativstyrka än vad som annars vore möjligt. Försvaret skallbygga på den allmänna värnpliktens grund. Om valet står mellan olikavapensy.stem skall hellre anskaffas ett större antal tekniskt mindre kvalificeradevapensystem än ett fåtal kvalificerade. Fjärrstridsförbanden, vilka bl. a.innehåUer atiackflyg och ubåtar, ges en lägre prioritet än andrasystem. I syfte att inom den givna ramen skapa så stort utrymmesom möjligt för sådan materielanskaffning och utbildning, som ger direkteffekt i krigsorganisationen, har överbefälhavaren fått i uppdrag att minskaantalet anställda inom försvaret med 3 900 september1972september 1979. För /73 bestämdes genom försvarsbeslutet år1972 en utgiftsram grundad på ett s. k. basbelopp om 6 470 milj. kr. För /77 har i budgetpropositionenföreslagits militära försvarsutgifter om 10 372,7 mUj. Härav utgörs 1 380milj. av priskompensation enligt nettoprisindex, räknat från prislägetfebruari 1975. Basbeloppet är, bortsett från tekniska justeringar, oförändrati förhållande till försvarsbeslutet. Utgiftsförändringarna underlångtidsbudgetperioden beror i allt väsentiigt på investeringsutgifter utanförutgiftsramen tUl följd av omlokalisering av mUUär verksamhet. För att belysa utvecklingen av de militära försvarsutgifternaäven i löpande priser har beräkningar gjorts på grundval av de prisantagandensom tUlämpas vid beräkningar i långtidsbudgeten i övrigt (tabell 7). Tabell 7 Utveckling av de militära försvarsutgifterna1976/77-1978/79 kr., löpande priser) 1976/77 1977/78 1978/79 Militära försvarsutgifter 10 373 10 982 11422 varav priskompensation (1380) (1 930) (2 370) Förändring från föregående Planeringsramen medger att betydande belopp kananvändas för forskning och materielanskaffning. TUl de större anskaffningsprogrammenhör artilleri, terrängbilar och luftvärnsrobotar för armén, ubåtar,patrullbåtar och kustartilleribatterier för marinen samt anskaffning avattack- och jaktversionen av flygplanet för flygvapnet. Beträffande civilförsvaret innebär försvarsbeslutatt planeringen bl. a. skaU utgå från att befolkningen kan komma att berörasav 1975/76:150 18 biverkningarvid anfall mot militära mål i samband med en invasion eller vid markstridvarvid i första hand konventionella stridsmedel används. Liksom i fråga om detmilitära försvaret bör dvilförsvarsåtgär-derna ges långsiktig inriktning. Vissabegränsningar i den operativa styrkan kan godtas under de närmaste åren.Exempel härpå är att manskapsutbildningen något begränsas. Civilförsvaretsutbildnings- och övningssystem förändras f. n. En ny organisation skol- och förrådsanläggningar träder i kraft medbörjan . /73 bestämdes genom försvarsbeslutet en utgiftsram gmndadpå ett s. k. basbelopp om 118 milj. kr., uttryckt i prisläget febmari 1971. Ibudgetpropositionen har för / 77 föreslagits utgifter förcivilförsvaret om 194,1 milj. kr. Härav utgörs 25,6 mUj. avpriskompensation enligt nettoprisindex, räknat från prisläget febmari 1975.Basbeloppet är, bortsett från tekniska justeringar, oförändrat i förhållandetill försvarsbeslutet. Planeringen bör enligtbudgetpropositionen 1976 utgå horisontellt från det nämnda basbeloppet. HärtUlkommer kompensation för prisstegringar enligt nettoprisindex.Utgiftsförändringarna beror på den ändrade finansieringsformen förskyddsrumsbyggande. Detekonomiska försvaret omfattar beredskapsåtgärder inom bl. a.industriproduktionen, livsmedelsförsörjningen, energiförsörjningen ochkommunikationerna. Föratt skydda samhället mot skadeverkningar som beror på avbrott i oljetillförselnsker en betydande beredskapslagring hos säljare och storförbrukare avoljeprodukter. Investeringskostnaderna för denna beredskapslagring avoljeprodukter enligt beslutat program för perioden 19701976 beräknas i 1969års priser tiU 760 milj. kr., varav staten bidrar med ca 80 milj. kr. ochåterstoden täcks genom prissättningen på oljeprodukter. Regeringen harföreslagit att oljelagringspro-grammet förlängs . För attbegränsa sårbarhet bl. a. vid s. k. fredskriser pågår härutöver en betydandestatlig beredskapslagring av råolja. Utgifterna härför kommer att tillövervägande del faUa på budgetåren 1977/78 och 1978/79. Vidare är ettlagringsprogram för eldningsolja under genomförande. F. n. pågår utbyggnad avsju lagringsanläggningar för eldningsolja. har dessutom beslutat attpågående utbyggnad av den statliga beredskapslagringen för främstfredskrisbehov skaU ytterligare utökas med en lagring av råoljaoch oljeprodukter motsvarande 3 milj. m råolja i den mån detta är praktisktmöjligt och ekonomiskt rimligt. /771979/80 har vidare medelberäknats för en beslutad utökad statlig lagring av gasol och flygdrivmedeltill en kostnad av ca 70 milj. kr. Regeringen har föreslagit uppbyggnadav beredskapslagring för främst fredskrisbehov av petrokemiska insatsvarorunder perioden /771980/81. Kostnadenhärför beräknas tiU ca 480 milj. kr. inkl. kostnader för lagringsutrymmen. Kostnadernaför lagring, främst avsedd för fredskriser, av råolja, petrokemiska insatsvarorsamt eldningsolja finansieras av en särskild beredskapsavgift föroljeprodukter. Intäkterna från beredskapsavgiften tillförs en fond iriksgäldskontoret oljdagringsfonden. Från oljelag-ringsfonden bestridskostnaderna för nämnda program efter regeringens beslut. Föratt en tillfredsställande beredskap beträffande försörjningen medbeklädnadsvaror skall kunna upprätthållas beviljas ränte- och amorte-ringsfriaavskrivningslån till investeringar inom teko-, sko- och garveri-industrierna.För detta ändamål har beslutats en investeringsram av 160 milj. kr. F.n. pågår försök med att samordna långsiktsplaneringen inom det ekonomiskaförsvaret med planeringen inom totalförsvarets övriga grenar. I anvisningarför försök med programplanering har ekonomiska ramar angivits av regeringen förplaneringen av åtgärder som finansieras av anslag över statsbudgeten.Beräkningarna i långtidsbudgeten ansluter till dessa ramar. En kraftig ökningav de kostnader för ekonomiskt försvar som finansieras från oljdagringsfondenkan förväntas . En sammanställning av totala statUgakostnader för långtidsbudgetperioden fördelade på finansieringsform ges itabdl 8. Tabell8 Uppskattade statliga utgifter inom det ekonomiska försvaret (Milj. kr., fastapriser) Övrigttotalförsvar omfattar åtgärder inom en rad skUda funktioner. Aktiviteterna inomhälso- och sjukvården, polisverksamheten och det psykologiska försvaretförutsätts i långtidsbudgeten fortlöpa på i huvudsak oförändrad nivå. Verksamheteninom övrigt totalförsvar bygger i krig och krigssituationer i stor utsträckningpå den bas som det fredstida samhället utgör. Behovet av beredskapsåtgärderblir därför beroende av samhällets utveckling i övrigt. Dennaändamålsgrupp omfattar huvudsakligen utgifterna för vägväsendet, kommunikationsverken dvs. postverket, , statens järnvägar,luftfartsverket och vissa investeringsutgifter för Radiosamt vattenfallsverket. Itabell 9 anges den anslagsutveckling söm förutses för perioden fram t. o. m.1980/81. Dessa anslagsbelopp avser att jämte tidigare behållningar täcka denförutsedda medelsförbrukningen och därutöver såvitt avser bl. a. deaffärsdrivande verken ge en marginal om för att möjliggöra ökadeinvesteringar om det skulle påkallas av konjunkturmässiga eller andra skäl. Vidbedömningen av den framtida utvecklmgen har hänsyn i första hand tagits tUl denväntade efterfrågeutvecklingen. Som nämnts i avsnitt 1.2 föreligger vissasvårigheter att avgöra vilken investeringsutveckling som krävs för att anpassaproduktionen till efterfrågan. För att få en praktiskt användbarberäkningsmetod har investeringarna, efter reduktion med väntadproduktivitetsstegring, förändrats i takt med den beräknade efterfrågeökningen.Vidare har vissa beslutade program och engångsprojekt beaktats. Inomvägväsendet beräknas trafikvolymen öka i långsammare takt än vad som varitfaUet . Det även vid en oförändrad nivå av vägbyggnadsanslagenstigande vägkapitalet kräver emeUertid en viss uppräkning av driftanslagen föratt det ökade underhåUsbehovet skall kunna tillgodoses. Televerketsinvesteringar omfattar dels telenätet, dels rundradioanläggningar fördistribution av radio- och TV-programmen. Medelsförbrukningen för dessaändamål beräknas uppgå tUl 875 milj. kr. under /77, varav 50milj. Investeringarna i telenätet har bedömtsmot bakgrund av den väntade teletrafikutvecklingen. Medelsförbrukningenför statens järnvägars investeringar beräknas uppgå till 555 milj. kr. Tabell9 Kommunikationer och energiförsörjning (Milj.kr., fasta priser) -0,3 m. m. -3,1 förde följande budgetåren räknats upp med hänsyn till den förväntade trafik- ochproduktivitetsutveckUngen. Utvecklingenav luftfartsverkets investeringar domineras av ett fåtal stora projekt vilkaavslutas . Medel har beräknats för färdigställandeav flygplats. Övriga investeringsbehov har bedömts motbakgrund av den förväntade trafikutvecklingen. Medelsbehovetför postverkets investeringar har beräknats med utgångspunkt i att den totalapostvolymen kommer att ligga på i stort sett oförändrad nivå under perioden.Hänsyn har tagits tUl vissa större pågående byggnadsprojekt, bl. a.postgirohuset i , och en ny postterminal i . Ifråga om sjöfarten förutses en fortsattrationalisering av lots- och fyrväsendet. har tvåstatsisbrytare av större och maskinstarkare typ varit i operativ verksamhet. Imeddsförbrukningen har beaktats att ytterligare en isbrytare av samma typlevereras . En utgångspunkt förlångtidsbudgetens beräkningar avseende energiförsörjning har varit denföresats som ställts upp i prop. 1975: 30 om energihushållning. Denna föresatsinnebär en i genomsnitt tvåprocentig årlig tillväxt av energikonsumtionen förperioden fram . I detta syfte föreslås i fråga omenergikonsumtionen insatser för att spara energi i bostäder och inomnäringslivet. På produktionssidan redovisas åtgärder för att förstärkaelkraftproduktionssystemet. Till detta kommer åtgärder för att trygga vårtillgång tUl olja. Utgifterna för de ökade insatserna redovisas inom deändamålsgmpper som svarar mot åtgärderna. Under ändamålsgruppen kommunikationeroch energiförsörjning har sålunda medel beräknats enbart för utbyggnad avproduktions- och distributionsanläggningar för elkraft. Iavsnittet bostäder har bidragen till förbättrad energihushållning inombostadssektorn beaktats. Utgiftskonsekvensernaav stödprogranunet för förbättrad energihushållning inom industrin tas upp iavsnitt 3.12. Dennaändamålsgrupp omfattar statens utgifter för olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder såsom arbetsförmedling, sysselsättningsskapande åtgärder,arbetsmarknadsutbildning, kontant stöd vid arbetslöshet och arbetarskydd. Sedan1960-talets början har utgifterna för arbetsmarknads- och regionalpolitikenökat mycket kraftigt. har utgiftema i fastapriser inom denna ändamålsgmpp stigit med i genomsnitt . De snabbtökande anslagen är ett uttryck för en 3 1975176.1 saml. höjningav ambitionsnivån, bl. a. i form av ökade insatser i anslutning tillnäringslivets strukturomvandling. Det kan i sammanhanget nämnas attarbetsmarknadsverket tillförts ca 1 300 nya tjänster. Arbetsmarknadspolitikentorde även i första hand komma att inriktas på åtgärder som syftartUl att hjälpa de grupper som har särskilda problem att få eller behålla ettarbete. För att uppfylla målet om en jämnare fördelning avsyssdsättnirigsmöjligheterna mellan olika regioner krävs även fortsättningsvisinsatser såväl i fråga om åtgärder som syftar till ökad yrkesmässig ochgeografisk rörlighet som i fråga om regionalpolitiskt stöd i de delar av landetsom har svårt att uppnå en tillfredsställande sysselsättningsnivå. För att ökaeffektiviteten hos arbetsförmedlingarna har stora bdopp satsats på ADB undersenare år. Under nästa budgetår kommer av de lediga platserna att presenterasi platslistor som framställts med hjälp av ADB. Arbetet med rationalisering medhjälp av ADB kommer att fortsätta. Attde totala utgifterna för ändamålsgruppen beräknas minska under budgetåren1977/78 och 1978/79 beror på att statsbidragen för lagerstöd successivt kommeratt upphöra. Långtidsbedömningarna inkluderar inte kostnader för eventuellasärskUda insatser i stabiliseringspoli-tiskt syfte. Riksdagenhar beslutat om nya riktlinjer för arbetsmarknadsutbUd-iiingen. Det innebär bl.a. att utbildningsbidragen höjdes väsentiigt från . per dag för elever . Reformen finansieras via ensärskUd arbetsgivaravgift. Statens bidrag förs tiUsammans medarbetsgivaravgifterna till en särskUd arbetsmarknadsutbildningsfond.Utbetalningarna från denna fond redovisas inte på budgetens utgiftssida. Desysselsättningsskapande åtgärderna i form av beredskapsarbeten har beräknats fåen i huvudsak oförändrad omfattning jämfört med vad som motsvarar de medel somtagits upp för /77. Tabell10 Arbetsmarknad och regionalpolitik (Milj.kr., fasta priser) 1977/78 1978/79 -69 -42 -45 -71 -0,9 -1,7 Utbetalningarför siöd till lageruppbyggnad kommer att utgå så sent som /78.Det sammanlagda statsbidraget beräknas f. n. uppgå till ca . förtreårsperioden /761977/78. Genom möjligheten att få förskott kommer del av utbetalningarna att belasta /76. Iarbetsmarknadspolitiken ingår vidare strävanden att med hjälp avanpassningsgrupperna bereda arbete på den reguljära arbetsmarknaden förpersoner med nedsatt arbetsförmåga. Medel har beräknats för en fortsattutbyggnad i första hand av den halvskyddade men också av den skyddadesysselsättningen. I fråga om regionalutveckUng har 1975/beslutat att utöka ramen förregionalpolitiskt stöd med 1 500 milj. kr. tiU 4 000 milj. kr. under detfemårsprogram som upphör /78. 1 långtidsbudgeten harverksamheten antagits ligga kvar på oförändrad nivå även de efterföljandebudgetåren. Iändamålsgruppen ingår även kostnader för arbetarskydd. /72har arbetarskyddsstyrdsen och yrkesinspektionen erhållit närmare 400 nyatjänster, varav 80 för /77. En stor del av de ökade resursemasyftar till att intensifiera insatserna mot de kemiska hälsoriskerna.Resurserna skall också användas för det omfattande arbetet med nya tillämpningsföreskrifteroch andra anvisningar inför den nya lagstiftningen om arbetsmUjön. Medelberäknas för en fortsatt anpassning av organisationen till utvecklingen påområdet. Utgiftemaunder denna ändamålsgrupp avser till stor del inkomstöverföringar tillhushållen i form av allmänna barnbidrag, föräldrapenning och bostadsbidrag förbarnfamiljer. Den kraftigast växande delen av ändamålsgruppen utgörs dock avstatsbidrag till kommunernas barnomsorg. Vidare ingår statens utgifter förbidragsförskott (utgifter för underhållsbidrag vilka förskotteras till barn iavvaktan på att ersättning kan tas ut av den underhållsskyldige) och den delav statens bidrag till social hemhjälp som avser hjälp till barnfamiljer. Utgiftsutvecklingenför barnbidragen bestäms av bidragsnivån och befolkningsutvecklingen. Enligtriksdagens beslut höjdes barnbidragsbeloppet fr. o. m. från1 500 till . per barn och år. Bidragen utgår till omkring 1 miljonbarnfamiljer med ca 1,8 miljoner barn. Antalet barn i bidragsberättigad ålderberäknas sjunka något under senare delen av perioden. Den nyaföräldraförsäkringen inom sjukförsäkringen trädde i kraft den 1 januari 1974.Ersättningstiden vid bams födelse förlängdes från sex . Föräldrapenning, som är ATP-grundande, utgår med en garantinivå på25 kr. Tabell 11 Stöd till barnfamiljer kr., fasta priser) 1977/78 1978/79 m. m. + 126 . . + 15 harsjukpenning över garantinivån utgår föräldrapenningen med samma bdopp somsjukpenningen, dvs. Föräldrapenningen utgår till den avföräldrarna modern eller fadern som stannar hemma och vårdar barnet. Tillföljd av beslut i enlighet med regeringens prop. 1975/76: 133kommer föräldraförsäkringen att byggas ut fr. o. m. den 1 januari 1977.Utbyggnaden innefattar bl. a. en utökning av ersättningstiden vid vård av sjuktbarn och familj tiU 12, för resp.en-, två-och flerbarnsfamiljer.