prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Däremot torde särskilt insättningarna till arbetsnuljö- resp.de särskilda investeringskontona i rUcsbanken komma att påverkabankernas likviditetssituation i negativriktning, vilket kan föra med sig vissa besvär för bankerna alt uppfyllalikviditetskvotskraven. Utifrån inkomst- och utgiftsprognosernaför de olika sektorerna, som presenteras i de övriga kapitlen, har i dettakapitel vissa skattningar för dessa sektorers finansiella variabler gjorts för1975. Enligt de beräkningar, som presenteras i kapitel 8, kommer statensanspråk på kreditmarknaden att uppgå till 11,8 mUjarder kr. De bedömningar somgjorts av den kommunala inkomst- och utgiftsutvecklingen indUcerar enytterligare försämring av sektoms finansiellasparande detta år med ca 600 milj. kr. Kommunemas iikvidi-tetsläge torde dock, mot bakgrund av den kraftigalikviditetsuppbyggnaden och 1973 och trots den mindre gynnsammautvecklingen , vara tänaligen god vid ingången av 1975. Detta tordeinnebära att kommunerna har en potentiell möjlighet att själva finansiera enökad del av sitt växande utgiftsöverskott med egna likvida medel. uppskattasbostadsinvesteringama minska i volym,vUket motsvarar en värdemässig ökning på ca 680 milj. kr. De statliga bostadslånen förefaller öka högstobetydUgt 1975. Detta skidle innebära,att bostadssektorns upplåningsbehov på kreditmarknaden kan tänkas öka1975. Näringslivets fasta investeringaruppskattas öka med endast ett par tiondelsprocent 1975 i volym, vilket värdemässigt motsvarar ca 3 mUjarder kr.Utvecklingen förefaller emellertid bli ojämn mellan de olika näringsgrenarna.Sålunda beräknas industrins investeringar i byggnader och anläggningar öka medca i volym, medan handelns troligen komraer att sjunka något. Samtidigttorde näringslivets lagerinvesteringar öka med . Hurfinansieringsuppgiften komraer alt fördelas mellan de olikafinansieringskällorna är på nuvarande stadium svårbedömbart. De kalkyler, somidag kan göras, tyder på en fortsatt försämring av näringslivets finansiellasparande 1975 ehuru i väsentligt lägre taktän 1974. Näringslivets likviditet torde dock ännu vid ingången av året varagod. torde med nuvarande kreditpolitik en viss begränsning iupplåningsmöjligheterna inomlands både på och utanför kreditmarknaden föreligga1975. Den fortsatta restriktiviteten får ses mot bakgrunden av behovet attåstadkomma en viss kapitalinströmning frånutiandet. Visserligen hejdades valutautströmningen under senare delenav 1974, men bytesbalansens stora underskottunder 1975 gör en omfattande upplåning i utiandet nödvändig detta år. För attlåntagare inora den privata sektorn skall raed-verka tUl en sådan upplåning raåste tillgången tUl krediter i Sverigevara begränsad. Detta nödvändiggör bibehållandet av en viss grad avstrara-het på kreditmarknaden i . Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 188 Delprognoser och arbetsfördelning rörande preliminärnationalbudget 1975 Av inledningen framgår vUka kapitel ochavsnitt sora sammanställts inom ekonomiska avdelning (EA)resp. (Kl). Nedan redovisas detta i tablåform. Hämtöverframgår EA:s och KI:s bedömningar av utvecklingen inom olika delsektorer. Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster Produktion inom gruvor, mine- kr., 1968 ärs priser. 1 Preliminär nationalbudget lg9 1 Sammanfattande översikt 2 1.1 Den ekonomiskautvecklingen 2 1.2 Utvecklingeninom olika områden 7 2 Det internationella läget 22 3.3 Bytes-och betalningsbalansen 77 4.1 Sammanfattningav industriproduktionens utveckling 82 4.2 Gmvoroch mineralbrott samt tUlverkningsindustri 82 4.4 Övriga näringsgrenaroch den totala produktionen 99 5.1 Läget påarbetsmarknaden 103 6 De enskilda konsumenternas ekonomi 117 6.1 De disponiblainkomsterna 118 6.3 Den privatakonsumtionen 125 7.1 Sammanfattningav investeringsprognosen tor 1975 130 7.2 Investeringsutvecklingeninom olika områden 135 8 Den offentliga verksamheten 150 8.5 Denkonsoliderade offentiiga sektorn 164 8.6 Beräkningav finanspolitiska effekter 168 9.3 Den sektorvisaupplåningen 181 9.4 Utblickmot 1975 185 Delprognoser och arbetsfördelning 188 Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 190 1:1 Försörjningsbalans 19721974 3 2:1 Bmitonationalproduktens utvecklingi olika länder och länder- områden 19731975 22 2 Konsumentpriser19621974 24 3:1 Marknadstillväxten för färdigvaror (exkl. fartyg) i OECD- området19711975 59 2 Sverigesexport av färdigvaror (exkl. fartyg) tiil OECD-området 3 Sverigesexport av färdigvaror (exkl. fartyg) 19681975 62 4 Prisutvecklingenför färdigvaror 19601975 64 5 Exportutvecklingenför olika vamgrupper 19731975 66 6 Importutvecklingenför olika varugmpper 19731975 72 7 Bytes-och betalningsbalans 19711975 78 4:1 Industriproduktionens utveckling 19721975 83 2 Försörjningsbalans för sågade och hyvlade trävaror 19731975 85 3 Försörjningsbalansför jäm och stål 19731975 90 4 Försörjningsbalansför verkstadsprodukter, exkl. fartyg 1973 5 Försörjningsbalansför övrig industrisektor 19731975 97 6 Försörjningsbalansför rundvivke 19731975 99 5:1 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 19721974 110 2 Arbetslösheten enligt arbetskraftsundersökningarna 1973och 1974 113 6:1 De enskilda konsuraenlemas inkoraster och utgifter19731975 119 2 InkorastöverföringartUl hushåll 19731975 121 3 Hushållensdirekta skatter och avgifter 19711975 122 4 Hushållens nettobehåUningav de inkorastöverföringar sora re- 5 Konsuraentprisindexdeceraber 1973oktober 1974 123 6 Konsuraentprisförändringen 19731975 uppdelad på kompo- 7 Hushållens konsurationsutveckling 19631974 126 7:1 Brutloinvesteringafnas utveckling 19701974 särat prognos för 2 Bruttoinvesteringarnasutveckling 19701974 samt prognos för 1975för privat, statlig och sektor 132 3 Lägenheteri påbörjade och inflyttningsfärdiga bostadsbyggen 4 Preliminärtverkställda investeringar 1974 resp. planerade inves- teringar 1975 enligt investeringsenkät 139 5 Planeradeoch faktiska förändringar av den egentliga industrins 6 Planeradeoch faktiska förändringar av de borgerliga priraär- koraraunemas och landstingens investeringar 19671975 145 7 Lagervolyraförändringartotalt och efter näringsgrenar 1971 1 Preliminär nationalbudget 191 8:1 Statens inkoraster och utgifter 19731975 153 2 Koramuneraasiidcorasler och utgifter 19731975 157 3 Socialförsäkringssektomsinkomster och utgifter 19731975 162 4 Denoffentiiga sektorns konsumtion och investeringar 19731975 165 5 Den konsolideradeoffentliga sektorns inkoraster och utgifter 6 Finanspolitiska effekter 1974 och 1975 170 9:1 Penningraängden hos allmänheten under de tre första kvartalen 1973 och 1974 176 2 Bankernaslikvida tillgångar under de tre första kvartalen 1973 3 Affärsbankernaslikviditetskvoter 19711974 178 4 Kreditmarknadenunder de tre första kvartalen 1973 och 1974 179 5 Affärsbankernasutestående krediter till vissa sektorer av närings- 6 Statensbudgetutfall samt upplåningsformer under de tre första kvartalen 1973 och 1974 181 7 Bostadssektornsupplåning på kreditmarknaden under de tre första kvartalen 1973 och 1974 182 8 Näringslivetsupplåning på kreditraarknaden under de tre första kvartalen 1973 och 1974 184 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 192 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling iolika länder och länder- 2 Råvaruprisernas utveckling 19721974 25 3:1 Marknadstillväxtoch marknadsandelar för färdigvaru export tiU OECD-området 19621975 61 2 Exportutvecklingen, totalt och för vissa varugrupper 19681975 68 5:1 Antal obesatta platser 1970nov./dec.1974 107 6:1 Hushållens disponibla inkomster ochkonsumtionsutgifter 2 Privat konsumtion fördelad på varugrupper.Hushållssparande. 7:1 Byggnads- ochmaskininvesteringar, totalt och uppdelat på sek torer 19661975 134 2 Andel outhyrda lägenheter 3 månader efter färdigställandet 3 Medianbyggnadstid förpåbörjade lägenheter 4 Investeringari bostäder och inom egentlig industri 19681975 137 5 Investeringarinora egentlig industri, totalt och uppdelat på 6 Totala industrins lagervolyraförändringar 1963l:a halvåret 9:1 Affärsbankernas utestående krediter tillövriga ändamål exkl. 2 guld och valutor,vaiutabankernas tidsposition samt 3 Industrinslikviditetsutveckling 19691974 175 4 Penningmängdenhos allmänheten 19681974 176 5 Vinstutvecklingeninom industrin 19571974 183 Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Enligt den förriksrevisionsverket gällande instruktionen åligger det ämbetsverket alt tiU Kungl.Maj:t avlämna en beräkning av statsverketsinkoraster för nästkomraande budgetår, avsedd som underlag förinkomstberäkningen i statsverkspropositionen. 1 1975.1 saml. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 2 Innan riksrevisionsverketnu framlägger förslag till beräkning av statens inkomster för budgetåret1975/76 vill ämbetsverket inledningsvis lämna en sammanfattning avtotalbudgetens utfall för de sistförflutna budgetåren. Tofalbudgelens utfall budgetåren 1969/701973/74 I tabellen nedanpresenteras inkomster och utgifter på totalbudgeten . Bådeinkomster och utgifter visar en fortgående uppgång. Skattereformen 1970, som frärast innebar höjd mervärdeskatt ochsänkt direkt skatt för fysiska personer från , påverkarinkomststrukturen 1970/71 och 1971/72. sänktes åter dendirekta skatten för fysiska personer. Sänkningen finansierades raed attallraänna arbetsgivaravgiften höjdes från till den 1 januari 1973.Löntagarnas folkpensionsavgifter slopades 1974 och ersattes med ensocialförsäkringsavgift till folkpensioneringen som debiteras arbetsgivaren.Avgiften redovisas på titeln skatt på inkomst och förmögenhet ra. ra.Mervärdeskattens tillväxt 1973/74 dämpades av den tillfäUiga sänkningen avraervärdeskatten 1974. En närmare redogörelse för utvecklingen av statsverketsinkomster och utgifter läranas i publikation "Statensfinanser 1974". Totalbudgctens utfallbudgetåren /701973/74. 1969/70 1970/71 1971/72 1972/73 1973/74 Inkomster Driftbudgeten: Skatt på inkomst och förmö- genhetm.m....................... 17048 18441 19772 18266 20957 Övrig skatt på inkomst,för mögenhet och rörelse 623 629 748 787 843 Allmän arbetsgivaravgift.... 698 1202 1944 3 086 4555 Mervärdeskatt.................... 6 741 9 088 11626 13096 13 930 Tullar och acciser i övrigt.. 7 414 7 823 8 387 8 679 9 381 Uppbörd istatens verksam het och diverse inkomster 1 546 1 534 1 794 2 Statens affärsverksfonder .. 525 573 680 814 950 övriga kapitalfonder............ 1247 1 864 2 023 2 435 2 827 Säger för driftbudgeten 38 887 44378 50 303 52 647 59 133 Övrig finansiering ............. 1516 1259 1527 1867 2 356 Summa inkomster 40 404 45 637 51830 54 513 61489 Driftbudgeten (exklavskriv ningsanslag) .................... 37 487 41 240 47992 53 475 62 746 Tnvesteringsanslag ............ 6 559 7 413 7 578 7719 8 182 ökning av rörliga krediter.. 175 384 73 - 476 47 Summa utgifter 44221 48 269 55 497 60 718 70 881 Totalbudgctsaido -3 817 -2 632 -3667 -6 205 -9 393 Bilaga 2 inkomstberäkning 3 Utfallet av totalbudgeten för budgetåret1973/74 i förhållande tiU i riksstat och tiUäggsstat upptagna belopp fraragårav sararaanslällningen på s. 45. Tolalbudgeten visar elt underskott av 9 393milj. Utgifterna uppgår tUl 70 881railj. och inkorasterna till 61 489 railj. Inkomsterna består avdriftbudgetens inkomster, 59 133 mUj. kr., och övrig finansiering, 2 356 mUj. i förra av dels avskrivningar ochövriga kapitalmedel inom fonderna och dels övrig kapitalåterbetalning. På utgiftssidan upptas aUa utgiflsanslagför de olika huvudtitlarna (departementsområdena) oberoende av om derepresenterar utgifter för driftbudgeteneller investeringar. Riksgäldsfondens underskott redovisas härvid som ensärskUd huvudtitel. Utgifterna på driftbudgetens anslag för avskrivning av nyakapitalinvesteringar och oreglerade kapitalmedelsförluster upptas inte påtotalbudgeten, eftersom dessa anslag endast representerar en överföring avutgifter raellan driftbudgeten och kapitalbudgeten och sålunda ej påverkartolalbudgetens omslutning. På utgiftssidan anges vidare denmedelsförbrukning, som beräknats i övrigt,nämligen i förekommande fall i form av minskade anslagsbehållningar och ökaddisposition av rörliga krediter. Utgifterna på reservationsanslag ochinvesteringsanslag ingår i redovisade belopp. För-ändrmgama ianslagsbehåUningama kan därför inte hämtöver upptas som en särskild post iredovisningen. Inom parentes anges emellertid det belopp som svarar mot den iriksstaten beräknade förändringen av anslagsbehåUningama. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Totalbudgeten'1973/74Milj. Skatter, avgifter, m.m. Skatt på inkomst och förmögenhet m. m. övrigaskatter på ink., form. och rörelse AutomobUskattemedel: Vägtrafikskatt Allmänarbetsgivaravgift Tullar och acciser: Skatt på malt- och läskedrycker Särskild skatt på motorbränslen övriga tullar och acciserUppbörd i statens verksamhet Diverse inkomster: Inkomster av statenskapitalfonder Statens affärsverksfonder: övriga affärsverkRiksbanksfonden Statens allmänna fastighetsfond Försvarets fastighetsfondStatens utlåningsfonder: övriga utlåningsfonderFonden för låneunderstöd Fonden för statens aktier Fonden för beredskapslagringStatens pensionsfonder Diverse kapitalfonder komst (-I-) C. Kapitalbudgetens inkomster Avskrivningsmedel och övriga kapital medel inom fonderna: övriga kapitalfonder övrig kapitalåterbetalning Merutgift (+) A. Utgiftsanslag: I. Kungl. hov- och slottsstatema II. CivUdepartemsntet Xni.Industridepartementet XTV. Oförutsedda utgifter XV. och dessverk m. m. XVI.Riksgäldsfonden Summa 70 521 70 928 +407 B. övrig medels förbrukning: Minskning av ansIagsbehåUningar 800 (-904) -800 krediter 150 - 47 -197 Summa 950 - 47 -997 Totalbudgetens utgifter 71471 70 881 -590 Driftbudgetens inkomster /75 I närslutna bUaga Bhar intagit en av ämbetsverket raed ledning av från vederbörandemyndigheter infordrade uppgifter upprättadsammanställning över det beräknade utfallet av driftbudgetens inkomstsidaför innevarande budgetår. Enligt denna beräkning skulle de på driftbudgetenuppförda inkorasttitlarna kunna väntas lämna en inkomst av 70 670 mUj. moti riksstaten beräknat 69 896 mUj. Inkomsterna på titeln skatt på inkomstoch förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m.m. beräknas nu understiga deti riksstaten upptagna beloppet med 600 milj. kr. Bland övriga inkomsttitiar räknasmed högre inkomster än i riksstaten förvägtrafikskatt med 55 mUj. kr., allmänarbetsgivaravgift med 180 mUj. kr., tuUmedel med 95 milj. kr., raervärdeskatt med 670 milj. kr., tobaksskatt med143 mUj. och för spritskatt med 95 milj. kr. Högre inkomster än iriksstaten räknas även bl. a. för med 16 railj. och för statensjärnvägar 35 mUj. Lägre inkomster än iriksstaten räknas för bl. a. bensin- och bräimoljeskatt med 19 milj. kr.och malt- och läskedrycksskatt med 50 milj. kr. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 6 Utvecklingenav skatteunderlaget verksamhetsåren 19681973 Av väsentlig betydelse för bedömande avden framtida utvecklingen av statens inkomster är att analysera förändringarnaav fysiska och juridiska personers inkomster. Riksrevisionsverkel läranarfördenskull här först en återblick på utvecklingen av dessa inkomster, sådanade kommer tiU uttryck i taxeringsstatistiken. Utvecklingen av detvid taxeringen till statlig inkomstskatt uppnådda taxeringsresultatet redovisasi tabellen på s. 89. Av tabeUen framgår inkomsterav olika förvärvskällor jämte utnyttjade avdrag vid de senaste sextaxeringarna. Nämnda tabell visar att den sammanräknadenettoinkomsten för fysiska personer m.fl. tUl största delen, , består avinkomst av tjänst eller tillfällig förvärvsverksamhet. Därnäst i betydelsekomraer inkomst av rörelse med och inkorast av kapital raed . Inkorast av ijänst har ökat kraftigtunder den i tabellen redovisade sexårsperioden. Betydande avtalsmässigalönelyftningar i förening med löneglidning och ökat antal arbetstiraraar harmedfört en kraftig stegring av lönesumraan . För inkomst avtjänst redovisas en genomsnittiiginkomstökning på raellan 1968 och 1973. Vid jämförelse mellan årenmåste observeras att fr. o. m. taxering tUl statlig inkomstskatt endast ingår personer, för vUka statligttaxerad inkomst överstiger ortsavdraget eller fr. o. m. Vid jämförelse mellan 1967 och 1968 års taxeringar skall därförinkorast av tjänst vid taxering uppjusteras med ca 1 000 milj. kr. Viden uppjustering av inkomst av tjänst enligt taxering med detta belopperhålls en ökning av års taxering. Inkomståren 1969 och 1970blev ökningstakten 8,9 resp. . ökade inkomst avtjänst raed . Det bör dock observeras attdeklarationspliklgränsen saratidigt höjts från . säratatt folkpensionäreraas koraraunala bostadstUlägg ärdeklarationsplikliga, vilket kan antas ha reducerat inkomst av tjänst 1971 medmellan en halv och en procent. Fr. o. m. taxering hardeklarationsplikten reducerats ytterligare. Pensionärer som har enbartfolkpension (inkl. pensionstUlskott) och små sidoinkomster behöver inte längredeklarera. Sidoinkomstema får uppgå till högst . för ensamstående och . Eftersom dessa pensionärer tidigare generellt bevUjatsextra avdrag motsvarande extra inkomsterna var deras beskattningsbara inkomst lika med noll både . Dentotala statiiga eUer kommunala skatten har således inte påverkats avförskjutningen i deklarationsplikten. Ser man däremot på inkomst av tjänst ökat raed . Inkluderas även de ovannämndapensionärernas inkomster skulle inkomst av tjänst ha varit ca Bilaga 2 inkomstberäkning 7 1 200 milj. kr. eller högre 1972 enligt enuppskattning av . ökade inkomst avtjänst raed . Inkomst av jordbruksfastighet haruppvisat måttliga förändringar 196S1972. ökadeinkomsterna med 11,. Det kan påpekas attantalet inkomsttagare raed inkomst av jordbruksfastighet utvisat enfortgående minskning. Inkomst av kapital visar storaprocentuella förändringar under åren 1969,1970 och 1973. redovisas ökningar raed 23,9, 19,5 resp.8,2. Inkomstökningarna torde främst ha orsakats av höjda ränte-inkoraster. Verksarahetsåren 1971 och 1972 sjönkdäremot inkomst av kapital till följd av den successivt sänktaräntenivån. Avdragen för underskott i förvärvskällahar visat en fortgående ökning under hela den i tabellen redovisade perioden.Uppbromsningen av ökningstakten torde väsentiigen vara atttillskriva inverkan av den sänkta räntenivån . De allmänna avdragen utgjordes fram t. o.m. 1970 tUl större delen av kommunalutskylder. Därnäst i betydelse koraraerförsäkringsavdrag av olika slag och de yrkesarbetande kvinnornasförvärvsavdrag. Som framgår av tabellen har det sararaanlagda beloppet avallraänna avdrag m. m. för fysiska personerökat oavbrutet 19681973 frånsett då kora-munalskalteavdraget slopades1971. Vad angåraktiebolagens inkomster, läranar tabellen på s. 89 vissa upplysningar. Av denna framgår bl. a. attinkorast av rörelse ra. m. naturligt nog är den helt dorainerandeinkoraslkällan. TabeUen visar också, att, till följd av under vissa år ganskabetydande förändringar i de avdragsgilla koraraunalskatlemas belopp,utvecklingen av nettoinkomst och taxeradinkorast icke är helt paraUell. Det kan i detta sararaanhang påpekas, attbolagen i betydande utsträckning utnyttjat möjligheterna att göra avdragsgilla avsättningar tiU investeringsfonder förkonjunkturuljäraning. Vid 1972, 1973och taxering fanns dessutora möjligheten att utnyttja ettextra avdrag för investeringar. Av tabellen fraragår att vid 1974 årstaxering visade bolagens sara-lade taxerade inkorast en ökning raed 12,9 %.Under närraast föregående taxeringsårredovisades en ökning raed . 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen ooi/i m O 1*p- e --"t"- cC + 4-4- +++ ++ + + + + VD r, *-* ,_( + + + I + + + +++ +I+ ++ ++I+ O Ovo Ov_ "I «n'oo"o" t-" o" k Os- f ÖO rl O M- r-'"ov"o'v£roö' Osas v (S CM 11 " 0 VO fn 00 vo fvW 00 m v2_o_ oo_ ©"i-Tvo" f-f + + + + Tf ro Ov ro . in Tf o ro Tt T-, ro m ro .1 Ov f.. Ov"ro Tf oo in Tf CS Ov OJ Ov -< v "O 00 00 vo f* + + I + I + + + VDOt-- Hinvo -Hfn fn''*'m* rfoC -i' vo''«" m 00 - Ov Ov t- Ocio 00 rn w m M_ t- <-l * o rnoo" oo"oe * oT + +++ ++ ++++ \o_Tr VD oTvo"-" ov 04 .vo" "O oo fn t-- -""o* m OI Tt- 00 m o n n m vo vo fl ' o» OI oTooov" 00 "O r- « vo 1 Ov_VO_ m Ov vo .» W-l Tt - 1-C OI 00 t~._ o f.. OI re Ov"vO ov_ t-" Tf OI fS CS I + I + I +1 c--">o".-rov" i-T ©"-.T n" + I + I + I + + ofr-T oo" o T}- vo + I ++ + ++ + + t-- ov" ©"r-" r ro o"oo irTro" oo" oo vo ro CS o c -H TT Ov oo rs Ov ri vo o- Ov ( ro oo oo o vo >n Tf ri vo""ro"-»J t ro oo ro CS -"O 00 ro c»J Ov oo_ ro in -"ro oT 60!C!i ta < c/5 ro vo o ~ éo Oi O w-i ~ vo vt t~ O) uo OI V) 1/ o 00 o VI oo CN * oioo ro'oT 00 fi .S .2? .2 o o a -.o 'S. r-iri om r~ vo 00 r-" lo" oT T cT Tf Tj" ooVO O- Ov m Tt m 00 m M 01 ro wm CO Ov oir- -< in Tf «n t v© OJ "K vo"oro-" i-T vovo vo Ov ov o t- ro 00 TT Ov in .-H vo Ov vo OI »»1 00 « ve « m t-* cd X) w 60 'Se'»' MCO S" cd Tf Ov Tf Tf o."vo"oo'- . * Tf roro rl .-H.-, V-» 00 vo VOrriVO (H IS"oo"ro'ov" 00 U-IO -T 2 .C.... .60 U oS c ;o cd « o OV_ irt 00*vo" cs" fj ö E 2| cda S t/l< CS ro r~. v-, ... -N + 71,3 + 13,2 + 29,1 + 8,9 + 18,2 -15,2 + 11.5 -23,8 - 3,3 io"ov" ro_©_00 cs_ cn" co" io ©" CS ro oo"o"ov"vo" o Tf ro « OI + 1 1 + + vo lO vo*©" ro Tf Ov_©_vo_ f\ 1 1 ++ + Ov Tf 0*(S" ©_ «_ "O. oo_ ro" vo" ©" Tf" ro ro vo « ov CS cn >noo_ " t-, lo""-.H*ro rt" ro O- ro J» OJroOTf O -» ov*oo" .Miovocs co.-t "O. ve ocToTvo"-I/T "o"©" cT ve" COCSOIOO» mrt m t~ CSCS in lo v-< CC5 rn fn oo vo * (N r-m r» foC*T oöt Qc oocT vor-cC + + + +++ ++ + + + + (X) CO VD Ov ve -H vo 0~ Ov f» t-"r-" oT Tf" o" +++ +I+ ++ ++I+ O q. o_ o" ro" rT Ov t~-_r-i »Tf"vO .-4.00..00. f-. Tf vo" ro" o" lo in" t o lo CS 1+1 +I + ++ I++ + -ON os 1I r- H lO -" 1 CS OV »-I o o vo rt + + + + CS t- t-_ TflO* ov-" ,0- cs"oo" CS_Ov.Tt t oCt-Tf" oo" + !++++ ++ + + + + vo"--" »o r-. rt( <*" CO o- r- < cscs r-_ 00.. Ov. oo"ro"ro' vo ro . 00 ov Ov*_" io*cs" CS00VO_ ~"<7v'cn" O VO CJV OJ O- ro r~"©" vo Tf Tf O- ve, 1/5" oo_t~ oo lo" oo 00 oCro* ov m c»% o-, cs.oo.ro. o CS oo io*cs*vo"ov" .»' cs* CS Tt lo Ov CS m rt 00 1 00 00 oo CO 0-"cjV o" Tf*" Tf" t-Tf ro oo in »H r 00 vo r FN 01 0\ lo CS rt 't.in.r-,oe. oo"m oCve"" T»" 5© oo rt t- Tf r loFN lo ln CS oo CN ve r»> CS c3\ CS r~rt ve 00 0OTf_CS_ »/ »o" ro* .-h" vo" CSTf ro vo vo ovvo r > ro Tf oo ov Tf oo rtI CS VO rt 00 CS c»> r- Ov 0C).0O CS ve o. Ov o"o OO oTo fn" »o © oo FN ov CN 00 CN vo m Ov m rtrt o o CN r» _~ -.-; E w M « e r" _ fli " r o o a ;o cd t j< .2, Cd bl J<: 60'.cdrt cd > c S .O .o cn aS'-2E - S S-2 ed w ed .SP ,rt. ."3 .c O) we c 2 J Jd fc _. rt -.Sd S-- Cd E-a ö K C " D, w :o -Vi TO rt 11 M o S o :0 : .> vj ... - £ =cd u. "-J-! fl 60 !J rt ~'q ! :0 H rt . rt 2!e ? "o c _ irtIQ i_i « E> " £? - « S B rt 43 C3 >s 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 10 Riksrevisionsverketutför åriigen en urvalsundersökning avseende fysiska personerssjälvdeklarationer i syfte att skapa säkrare underiag för en prognosering av statens inkomster av skattpå inkomst och förmögenhet särat socialförsäkringsavgifter ra. Undersökningarna används även för att beräkna effekterna avändringar i skattesystemet. Materialet omfattar ca 20 000 personer av deca 5,5 miljoner inkomsttagare somavlämnat allmän självdeklaration vid taxering. Urvalet är etts. k. stratifierat urval där stratifieringen gjorts efter variabeln "tillstatlig skatt på beskattningsbar inkorast". För var och en av de utvalda personemafinns fyra slags uppgifter, näraligen överförda, excerperade, genererade ochprognoserade uppgifter. Överförda uppgifter koraraer från statistiskacentralbyråns taxeringsband. Dessa uppgifter förekomraer i den officiellataxeringsstatistiken. Excerperade uppgifter är kompletterande uppgifter somriks-revisionsverket via de lokala skattemyndigheterna insamlar från de utvaldapersonernas deklarationer. På basis av överförda och excerperade uppgifter ärdet möjligt att beräkna genererade uppgifter. Dessa omfattar slutligt påfördaskatter och avgifter. Prognoserade uppgifter, slutligen, erhålls genom att överförda och excerperade uppgifterfraraskrivs erforderligt antal år. Framskrivningen sker som regel genomprocentuella påslag på föregående års värden. I tabellen på s. 11 har sammanställtsresultaten av undersökning gällande . I tabellenanges först estimatför de olika variablerna inklusive noll-taxerade, dvs.