prop · FY0319 · 1975-12-31 00:00:00 — Beslämmelserna om hemfridsbrotl och om olaga intrång avser alt ge den enskilde skydd all få vistas ostörd i sin bostad och på sin arbetsplats. Beslämmelserna innebär också elt vissl skydd mol integriletskränkningar med hjälp av teknisk apparatur, eftersom elt sådant förfarande ibland förutsätter alt gärningsmannen måste bereda sig tillträde lill bostaden eller arbetsplatsen för alt anbringa apparaturen. Enligt 7 § inträder straff för ofredande för den somhandgripligen antastar eller medelst skottlossning, stenkastning, oljud ellerannal hänsynslöst beleende eljesl ofredar annan. Beslämmelsen torde knappastkunna lillämpas på fall av olovlig avlyssning även om den är ell uttryck föratl individen tillerkänns etl vidsträckt skydd mot atl bli störd av andramänniskor. Bestämmelsen är lillämplig oavsett var den angripne befinner sig. I 8 § föreskrivs straff för den som olovligen bereder sig tillgänglill meddelande, vilket såsom poslförsändelse eller såsom telefonsamtal,telegram eller annat telemeddelande är under befordran genom allmänbefordringsanstalt. Gärningen benämns brytande av post- eUer telehemlighet ochstraffet är böter eller fängelse i högst . I fråga om de muntligameddelanden som omfattas av lagrummet beslår den straffbelagda gärningen i altutan lov av någon av de samtalande lyssna till meddelandet eller spela in detpå band eller på annat sätt registrera det. Däremoi krävs del inte attgärningsmannen lar del av det inspelade eller registrerade. Bestämmelsen lordeinte omfaita förfaranden som innebär att man via det vanliga telefonnätetlyssnar lill andra samtal än telefonsamtal. Samtal som förs över snabbtelefoneroch andra privata ledningar skyddas inte. Inte heller skyddas telefonsamtal,telegram eller andra lelemeddelanden som sänds via radio, eftersomradiomeddelanden får avlyssnas av vem som helst. I 10 § kungörelsen (1967:447)om mollagare för radiosändning eller Irådsändning föreskrivs emellertid att den som i sådan mollagare har avlyssnat här avseddameddelanden inle får obehörigen föra dem vidare. Beslämmelserna i 4 kap. 9 § BrB om intrång i förvarstadgar straff för den som, utan atl fall är för handen som avses medbestämmelsen om brytande av posthemlighet, olovligen bryter brev eller telegrameller eljesl bereder sig tiUgång till någol som förvaras förseglat eUer underlås eller eljesl tillslutet. Enligt 11 § får hemfridsbrotl eller olaga intrång som ejär grovt, ofredande som inte har förövats på allmän plals eller intrång iförvar åtalas endast om målsäganden anger brottet lill ålal eller om åtalfinnes påkallat från allmän synpunkl. Grova faU av hemfridsbrotl och olagaintrång, ofredande på allmän plats saml brytande av post- eUer telehemlighetUgger under allmänt åtal utan begränsning. 3.2 Inskränkningar i rätten att använda teknisk apparatur Gällande rält innehåller endast i mycket begränsadomfattning bestämmelser som inskränker rätten atl använda teknisk apparatur föravlyssning. 2 § 3 mom. telefonreglementet (1963:18) innehåller förbudmol all apparat eller ledning av vad slag del vara må, som inle liUhörteleverket, ulan verkels medgivande anbringas på eller anslules tillteleverkets apparater eller ledningar. Beslämmelsen innebär, att användande avtelefonadaplrar och andra metoder för telefonavlyssning med lekniska hjälpmedeleller för utnyttjande av telefonnätet som strömkälla eUer till avlyssning avandra samtal än telefonsamtal är förbjudna, om de inle företas med televerketsmedgivande. Syftet är emellertid endast att skydda egendom motåverkan. Överträder abonnenten förbudet kan det leda till avstängning avtelefonen. Om åtgärderna vidtas av utomstående, kan beslämmelsen om brytande avtelehemlighet bli tillämpliii. Enlig' '; § andra stycket lelefonreglementet fårteleverket inte i annal fall än näi det med slöd av lag har förordnats omavlyssning vidta eller tillåta sådana anordningar belräffande telefonnätet, somär avsedda atl bereda person ulom möjlighet alt avlyssna samtal påtelefonnätet utan att minst en av de samtalande vet om det. Bestämmelsenhindrar inle från all tillhandahålla abonnent exlra hörtelefoner,talregislreringsapparaler och andra sådana anordningar, som gör all andrapersoner än de samtalande kan la del av telefonsamtalet. I några faU gäller all ingripande mol bruk av tekniskapparatur kan ske därför all begagnandet av apparaturen är störande. Somexempel kan anföras domstols offentliga förhandlingar. Enligt 5 kap. 9 §rättegångsbalken (RB) ankommer det på rättens ordförande att upprällhållaordning vid rättens sammanträden och att meddela därför nödiga föreskrifier.Skulle ordföranden exempelvis finna alt en privat bandupptagning är störandekan han förbjuda den. Den som inte efterkommer en sådan föreskrift kan dömas lill böter (9 kap. 5 § RB). I 2 § radiolagen föreskrivs att radiosändare inte fåranvändas ulan tillstånd av . Inskränkningar i rälten att begagna teknisk apparatur föravlyssning eller inspelning kan också följa av andra regler. Den som inte harrätt atl delta i eller lyssna tiU en viss förhandling, exempelvis domstolsöverläggning till dom, lorde inle heller ha rätt alt bereda sig tillgång tillvad som där förekommer med hjälp av avlyssnings- eUer inspelningsappa-ralur.Någon annan sanktionsmöjlighet än rätt all avlägsna apparaturen torde vanligeninte föreligga. 3.3 Telefonavlyssning i brottmål m. m. Om någon kan skäligen misslänkas för brolt, för vUkel inteär stadgat lindrigare straff än fängelse kan rälien enligt 27 kap. 16§ RB på yrkande av undersökningsledaren eller åklagaren ge tillstånd lilltelefonavlyssning. En vidare förutsättning är i sådant fall all del finnesvara av synnerlig vikt för ulredningen all undersökningsledaren eUer åklagarenfår del av samtal lill och från telefonapparat som innehas av den misstänkteeller eljest kan anlas komma alt begagnas av honom. Tillstånd tilltelefonavlyssning skall begränsas atl gäUa viss lid, högst från dendag då tillståndet delges telefonanslaltens föreståndare. Uppteckning avavlyssnat telefonsamtal får granskas endasi av rälien, undersökningsledareneller åklagaren. I den mån uppteckningen innehåUer någol som saknar betydelseför ulredningen, skall uppteckningen efter granskningen förstöras. Beträffandevissa slags brott finns särskUda beslämmelser om telefonavlyssning. Enligllagen (1952:98) med särskilda beslämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål kantelefonavlyssning få äga rum även vid brott för vUka lägre straff än fängelse iminsl_lvå år ingår i straffskalan. De brott som då avses är sabotage, vissahögmålsbrott samt spioneri och vissa andra brott mot rikets säkerhet. TUlståndlill telefonavlyssning kan gälla i högst en månad från den dag, då tillståndetdelgavs telefonanslaltens föreståndare. I brådskande fall kan åklagaren ellerundersöknings-ledaren förordna om telefonavlyssning. Sådani förordnande skaUofördröjligen anmälas för rätten. Lagen har senast förlängts all gälla tillutgången av (prop. 1974:53, JuU 17, rskr 202). Enligl lagen (1969:36) om telefonavlyssning vidförundersökning angående grovt narkotikabrott m. m. får förordnande omtelefonavlyssning vidare meddelas enligt 27 kap. 16 § RB vid förundersökningangående grovt narkotikabrott eller grov varusmuggling av narkotika.Giltighetstiden för tillståndet får bestämmas lill högst en månad. Lagen harföriängts att gälla till ulgången av (prop. 1974:52, JuU 16, rskr201). Liknande beslämmelser finns i lagen (1973:162) om särskilda ålgärder lillförebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Även denna lag ärtidsbegränsad och har förlängts till ulgången av (prop. 1974:55, JuU12, rskr 150). 2 1975 1 saml Nr 19 I delta sammanhang kan nämnas atl Kungl. Maj:l nyligentillsall en ulredning (Ju 1974:08) med uppgift atl göra en översyn av de olikaregler som finns om telefonavlyssning. I direktiven tiU denna utredninganförs bl. a. all en viktig uppgift för de sakkunniga blir all undersöka om delär möjUgl alt ytterligare stärka rätlssäkerhelsgaranliema vid telefonavlyssning. För personal gäller enligt 3 §telefonreglementet att uppgift om telefonsamtals innehåll eller om namn på depersoner eller nummer på de telefonapparater, mellan vilka samtal harutväxlats, inle får delges andra än de samtalande eller abonnenterna på de vidsamtalet använda telefonapparaterna eller någon som är befullmäkligat ombud fören av dessa personer. Undanlag från dessa bestämmelser föreskrivs bl. a. för defall i vUka annorlunda har stadgals i lag. Liknande bestämmelser gällerbelräffande telegram och telex enUgt telegrafreglementei (1959:582). Televerkels personal undertecknar en särskildlystnadsförbindelse i överensstämmelse med återgivna bestämmelser. Brottmot tyslnads-plUcten kan medföra ansvar enligl 20 kap. 3 § BrB. Uppsåtligtelefonavlyssning som görs av personal kan ibland vara lovlig, näravlyssningen ingår som ell led i personalens tjänsteåligganden. Kontrollörer,reparatörer och telefonister måste sålunda kunna lyssna till samtal för allförvissa sig om all ledningarna fungerar som de skall. Om en ansläUdöverskrider den rätt att lyssna som lillkommer honom, kan ansvar för tiänslefelenUgl 20 kap. 4 § BrB även komma i fråga. Näringsrällsliga bestämmelser finns endasi beträffanderadiosändare. Bortsett härifrån får akustisk apparatur fritt tillverkas,importeras, exporteras, försäljas och innehas. Enligt 2 § radiolagen får radiosändare här i riket eUer påsvenskt fartyg eller luftfartyg ulom rikel innehas eller användas endasi av densom har tillstånd därtUl. Tillstånd meddelas för viss lid och kan förknippasmed vUlkor. Tillståndsmyndighel är , när fråga är om annan än statligmyndighet. Den som innehar eller använder radiosändare ulan liUstånd eller inleiakttar viUkor som har meddelats i samband med tillstånd kan enligt 9 §radiolagen dömas till böler eller fängelse i högst . Dessulom kansändaren förklaras förverkad. 3.5 Utnyttjande av information om annan I avsnitt 3.3 har redogjorts för den lyslnadsplikt somåligger anställda vid . För andra tjänstemän i offenilig tjänst finnsbestämmelser om lyslnadsplikt i oUka specialförfatlningar och i 20 kap. 3 §BrB. Även för andra än offentUgt anställda finns regler om tystnadsplikt iskilda författningar. Som exempel på personer som sålunda är underkastade vissa inskränkningar på delta område kan nämnas advokatersaml bank-och sjukvårdspersonal. Ämbetsansvarskommitténföreslår i sill slutbetänkande (SOU 1972:1) Ämbetsansvaret II en ny ansvarsregel i BrB, enligtvUken straffansvar skall inträda endast vid biytande av sådan tystnadsplikt somfinns reglerad i lag eller annan författning. Ansvarsregeln avses ersätla såvälnuvarande 20 kap. 3 § BrB som siörre delen av de skiftande straffbestämmelsersom åierfinns i de författningar vari själva tystnadsplikten upptagils. Medundanlag av vissa särfall föreslår kommittén också, att dessastraffbestämmelser upphävs. Den nya regeln blir alllså normalt lillämplig påenvar som är underkastad förfallningsgrundad lyslnadsplikt vare sig han äroffentlig funktionär eller ej. Förtal i BrB:s mening föreligger, när någon utpekas sombrottslig eUer klandervärd i silt levnadssätt eller när om honom lämnas uppgiftsom är ägnad att utsätta honom för andras missaktning. Förtal bestraffas enligt5 kap. 1 och 2 §§ BrB. Straff för förtal kan inträda, även om den nedsättandeuppgiften är sann. Endast om den som lämnar uppgiften var skyldig all uttalasig, t. ex. i samband med vittnesmål, eUer om det med hänsyn tillomständigheterna var försvarligt all lämna uppgiften kan han undgå straff. Kommitténför lagstiftningen om yttrande- och tryckfrihet har 1972 framlagdabetänkande (SOU 1972:88) Ärekränkning föreslagit vissa ändringar i de nuvarandelagbestämmelserna om straff för förtal. Förslaget innebär sammanfattningsvis,atl lill 5 kap. 1 § BrB fogas ell nytt stycke, enligl vilket straffrihet företl uttalande, som i och för sig skulle uigöra förtal, skall inträda även isådani faU då det, med hänsyn till det sätt på vilket uppgiften framfördes samtövriga omständigheter, kan anses påkallat från allmän synpunkt all uppgiftenlämnades. häremot svarande sladgande föreslås i tryckfrihetsförordningen(TF). Kommittén föreslår även vissa ändringar i BrB och TF beträffandestraffbarheten för förtal av avliden. Förslagel innebär, såvitt gällerslraffbarhelen vid förtal av avliden, inte någon egentlig ändring av vad som nugäller. Däremot kommer de efterievandes rätt lill skadestånd enligl 5 kap. 1 §skadeståndslagen (1972:207) att försvinna. 3.5.3 Skydd för yrkeshemUgheter m. m. Visst skydd för näringsidkares yrkeshemligheter harskapats genom lagen (1931:152) med vissa bestämmelser om Ulojal konkurrens. I 3§ första styckel i denna lag föreskrivs sålunda all i näringsverksamhetanställd person, som under tid då tiänsteavtalel gäUer, i avsikt att bereda sigeller annan fördel eller alt göra skada, obehörigen använder sig av eller ypparfabrikationssält, anordning, affärsförhållande eller annat som han har fått kännedom om och som han vet ulgören arbetsgivarens yrkeshemlighet, straffas med böler eUer fängelse i högst etlår. Skyldighet atl ersätla skada föreligger också. EnUgl 5 § straffas undervissa förutsättningar även den som i avsikt att bereda sig eller annan fördeleller atl göra skada obehörigen använder sig av yrkeshemlighet som han har fålldel av genom meddelande från en anställd som anges i 3 §. Bestämmelserna lar sikle på all bestraffa vissa former avlojalitets-brott. På vad sätl den anställde har fått kännedom om yrkeshemlighetenär Ukgilligl. Det kan ha skett exempelvis med hjälp av teknisk apparatur.Utredningen om illojal konkurrens har i betänkandet (SOU 1966:71) OtiUbörUgkonkurrens föreslagil en uividgning av skyddet för yrkeshemUgheter. Främstskall delta ske genom atl straff skall kunna ådömas var och en som påotillbörligt sätt bereder sig tillgång till företagshemUghel. EnUgl elluttalande i belänkandel skall den som olovligen utforskar företagshemUghel medteknikens hjälp i regel anses ha berett sig tillgång lill hemUgheten påolillbörUgl säll. Under remissbehandlingen har förslagel inle mött någonerinran. Betänkandet har i denna del ännu ej lett lill lagsliftning. Vissa bestämmelser lill skydd för enskilds personligaförhållanden eller för affärs- och yrkeshemligheter finns även i t. ex.dalalagen (1973:289) och inkassolagen (1974:182). Enligl 13 § dalalagen fårregisteransvarig eller annan som lagit befattning med personregister ejobehörigen yppa vad han lill följd därav fåll veta om enskilds personligaförhållanden. Av 11 § inkassolagen följer atl den som är eUer har varit verksami inkassoverksamhet för vilken krävs tillstånd enligl denna lag ej obehörigenfår yppa vad han lill följd därav fått veta om enskilds personliga förhållandeneller om yrkes- eller affärshemlighet. Båda dessa beslämmelser ärstraffsanklionerade. Huvudbestämmelserna om skydd för den personligaintegriteten finns i 263 och 264 a~264 d §§ slraffeloven. I 263 § 1. och 2.stadgas förbud alt ulan tillstånd dels bryla eller undandra någon ett brev,telegram eller annal slutet meddelande eller uppteckning eller alt göra sigbekant med innehållel, dels all skaffa sig tiUgång lill annan personsförvaringsut-rymmen. I samma paragrafs 3. stadgas straff för den som utan lovmed hjälp av en apparat i hemlighet avlyssnar eller lar upp uttalanden som görsi enrum, under telefonsamtal eller annat samtal mellan andra eller vidförhandlingar på slutet möte, som gärningsmannen inte själv deltar i ellervartill han skaffat sig tiUträde ulan tillstånd. Hemfriden skyddas genombeslämmelse i 264 §. Den brottsUga handlingen beskrivs som inträngande i annanshus eller på annal ställe som inte är fritt tillgängligt eller underlåtenhet att avlägsna sig från annans områdenär han blir tillsagd att göra detta. Vidare föreskrivs i 264 a § straff förden som utan tillstånd fotograferar eller med hjälp av kikare eller annanapparat iakttar personer, vUka inte befinner sig på plals som är fritttillgänglig. 1 264 b § föreskrivs tystnadsplikt för personer i offentlig tiänströrande vad de erfar om andra människors till privatlivet hörande hemligheter.Enligt 264 c § kan straffbestämmelserna i 263, 264, 264 a och 264 b §§ bUtillämpliga även på den som ulan att ha medverkat till gärningen skaffar sigeller ulan tillstånd utnyttjar upplysningar som har framkommit vid brottet.Enligt 264 d § straffas den som utan tillstånd vidarebefordrar meddelandeneller bilder rörande annan persons privala förhållanden eller i övrigt bilderav vederbörande under omständigheter som uppenbarligen kan krävas undandragnaoffentligheten. Bestämmelsen är också lillämplig på meddelanden eller bilderrörande en avliden person. Någol krav på slraffbarhel som grund för gottgörelse föricke-ekonomisk skada uppställs inte. Handling, som inle omfattas av någonstraffbestämmelse men ändå kan karakteriseras som en rällsstridig frids-ellerärekränkning, medför rält till ersällning för icke-ekonomisk skada om denföretagits uppsåtligt eller av oaktsamhet. Beslämmelser om telefonavlyssning som medel atl utredabrott finns i processlagsliflningen. Innehav av radiosändare kräver tillståndav myndighet. Enligl 24 kap. 1 § strafflagen straffas den förhemfridsbrott som ulan laga skäl och mol annans vilja tränger in i hanshemvist, antingen rum, hus, gård eller fartyg, eller underlåter atl påtillsägelse avlägsna sig därifrån eller utan skälig anledning smyger sig in diteller gömmer sig undan. Del är enligl 38 kap. 8 § strafflagen vidare straffbartatt skaffa sig vetskap om innehållet i telefonsamtal eller telegram, somförmedlas av lelefoninrättning eller telegrafverket. I samma lagrum föreskrivsockså straff för brott mol brevhemligheten. Tjänsteman vid allmänna och enskUda lelefoninrällningarkan straffas om han olovligen yppar vad han får kännedom om i tjänsten och somskall hällas hemligt. Genom en lagändring, som trädde i kraft den 1 sepiember1972, kompletterades strafflagens stadganden om fridsbrolt. Enligt 24 kap. 3 b§ strafflagen kan den, som olovligen med teknisk apparat avlyssnar eller upptarvad som sker inom områdei för annans hemvist, dömas för olovlig avlyssning,medan den, som olovligen med leknisk apparat iakttar eller avbildar person, sombetinner sig på enskild plals, kan dömas för olovlig observation. Straffet är ivardera fallel böter eller fängelse högst elt år. Även förberedelse lillolovlig avlyssning eller observation har kriminaliserats. Straffet är i dessafaU böter eller fängelse . I § 390 i strafflagen finns beslämmelser om ansvar för densom offentligen lämnar uppgifter om annans personliga eller husliga förhållanden.§ 390 a behandlar s. k. fredskränkningar. Paragrafen riktar sig mer allmänt motden som genom hänsynslöst beleende kränker annans fred. Båda dessa beslämmelserförutsätter för sin tillämpning all den kränkte uppfattar fredskränkningen. Enligt den i strafflagen införda § 145 a straffasden som med hjälp av hemlig avlyssningsapparal avlyssnar eller med hjälp avljudband eller annan leknisk anordning hemligen registrerar telefonsamtal,annat samtal mellan andra eUer förhandlingar på slutet möte som han inte självdeltar i. Registrering av förhandUngar på slutet möte kan dessutom straffas omgärningsmannen har berett sig lillträde till mötet under falsk uppgift ellergenom all smyga sig in. Straff föreskrivs också för själva anbringandet avavlyssningsapparal, ljudband eller annan teknisk anordning i syfte alt företaolaglig avlyssning eller registrering. I 1 § lelegraflagen föreskrivs atl ingen utan tUlstånd fåräga eller besitta, anlägga eller driva stationer, apparater eUer andraanordningar, bl. a. antenner, för sändning eller mottagning av meddelanden,ljus, bild, tecken eller Uknande på radioeleklrisk väg. Är 1969 antogs etlförslag om att regeringen skuUe få rätt att ge föreskrifter om atttillverkning, import, försäljning eller annan överlåtelse, uthyrning ellerutlåning av anordningar som avses i 1 § lelegraflagen eller delar av eller liUbehörtill sådana apparater skall vara underkastad liUslåndslvång. Tillstånd skallkunna förbindas med vUlkor. 4.2 Vissa andra europeiska länder 4.2.1 I gällande belgisk räll finns straffbestämmelser lillskydd för posthemligheten och till skydd för bostaden. Radioanläggningar fårinstalleras och användas endast med stöd av särskild licens, varvid tillika harföreskrivits alt sådan licens inle utan särskilt tillstånd berättigar liUsändning av privatsamtal. Är 1969 väcktes i senaten ett förslag till lag om skyddmol vissl bruk av leknisk apparatur för avlyssning m. m. Elt mera omfattanderegeringsförslag har därefter utarbetats och överlämnals till senaten 1974. Förslaget innehåller bl. a. bestämmelser om straff för den som utanlov av de samtalande avlyssnar eller registrerar privatsamtal med tekniskthjälpmedel. Motsvarande gäller i vissa fall även den som iakttager ellerfotograferar någon på privat område. Vidare innehåller förslaget regler omstraff för den som anbringar leknisk apparatur i avsikt att bryla molbeslämmelserna och avslöjar vad som har erfarits på förbjudet sätt. Regeringenföreslås få rätt alt meddela beslämmelser om lillverkning, försäljning,överiålelse, imporl, export, transport m. m. av apparater med vars hjälp beskrivna gärningar kan begås. Förslagelhar ännu inle lell till lagstiftning. I fransk rättspraxis har efter hand utvecklats en särskildpersonlighets-rätt. Grundvalen för domstolarnas avgöranden i dessa fall har ifrämsta rummet varit den myckel vidsträckta, allmänna skadeståndsregeln i art.1382 Code civil. Kränkningen av den s. k. personlighetsrällen sanktionerassålunda huvudsakUgen genom skadeståndsregler. De gämingar som domstolarna harinskridil mot har bestått i offentliggörande eUer annat användande av uppgifierom enskildas privata förhållanden. Även telefonavlyssning har medförlskadeslåndsskyldighet. Bevisning som har åtkommils genom telefonavlyssning harinle godtagils i brottmål. Radiosändare får användas endast efter särskUt tillstånd. Hemfriden åtnjuter etl omfattande straffrällsligt skydd.Del område inom vilket skyddet gäller lolkas vidsträckt av domstolarna. Genom lagsliftning har skyddet för privatlivetylterligare förstärkts. 1 Code civil har införts en ny bestämmelse omskadestånd för intrång i privatlivet. Flera nya beslämmelser har samtidigtinförts i strafflagen. Dessa avser bl. a. avlyssning, inspelning ochfotograferande av personer på enskilt område. Tillstånd fordras för tillverkning, import och försäljningav teknisk utrustning som är ägnad att inkräkta på privatUvel. och posthemlighet skyddas genom vissa beslämmelseri den holländska författningen. antog de holländska generalslaternas andrakammare en lag om avlyssning, inspelning och fotografering, vilken grundar sigpä tre skilda lagförslag, som har lagts fram . Lageninnehåller beslämmelser om skydd för telefonsamtal. Vidare regleras avlyssningoch inspelning av andra samtal med lekniska hjälpmedel. Del är enligl lagenförbjudet all avlyssna ell samtal med sådana hjälpmedel utan medgivande avsamtliga deltagare i samtalet. Inspelning av samtal är förbjudet utom då denutförs av eller på uppmaning av någon av de samtalande. Lagen gör skillnadmellan samtal som äger rum i bostad, slutet utrymme eller fastighel och samtalsom äger rum annorstädes. I det förra fallel är avlyssningen eller inspelningenolaglig även om den sker öppet, i del senare fallel krävs för slraffbarhel altgärningen sker i hemlighet. Andra handlingar som är straffbara enligt lagen äranbringande av teknisk utrustning för olaglig avlyssning eller inspelning samlvidarebefordran av upplysningar som någon har skaffai sig genom olagligavlyssning eller inspelning. Från förbudet mol avlyssning och inspelning gör lagenundanlag för det fall atl ansvarig minister har gett order om ålgärder i syfteall skydda Från del straffbara områdei undantasvidare avlyssning och inspelning av samtal i bostad, sluiei utrymme ellerfastighet, om innehavaren själv har ordnat med inslaUalionen av apparaturen ochinstallationen inle har skett på ell hemligt sätt. Vanliga internakommunikations- och lelefonanläggningar omfattas alltså inle av lagen.