prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Maj:ts bemyndigande den 28december 1972 för atl utreda kvinnornas situation inom den statligtlönereglerade offentiiga förvaltningen (se Post- och Inrikes tidn. den 7 mars1973): Utredningsman: , S. , kansliråd Experter: , Hans, departementssekreterare(fr.o.m. ) E., postkassör , . L.,ombudsman , , avdelningschef , . L.,direktörsassislenl Major, , socionom (fr.o.m. ) Ulfhielm,. V., sekreterare Sekreterare: , Bo A., förste byriisekreterare(t.o.m. ) sekreterare: , UUa A., utbildningssekreterare(t.o.m. ) Löfblom, ., assistent (t.o.m. den 14 maj1975) Direktiven för utredningen, se riksdagsberättelseFi 39. Utredningen har - maj 1975hållit elva sammanträden. Utredningen har avgelt betänkandet (SOU1975:43) Kvinnor i statlig tjänst. Uppdraget är därmed slutfört. Utredningen (Fi 1973:01) om säkerhetsåtgärder m. m. iskatteprocessen Tillkallade enligl Kungl. Maj:ls bemyndigande den 16februari 1973 för att utreda frågan om regler om kvarstad, skingringsförbud m.m. i skaiteprocessen (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande: , , länsåklagare Sakkunniga: , , länsråd , S. . 231 Kommittéer: Fi:27 , H-O. (), svarvare, led. Experter: , , bitr. skattedirektör(fr.o.m. ) Bjernsiad, S. L. , kronofogde Björnesjö, SvenG., laxeringsrevisor , J. ., direktör , P. ,kammarrättsråd (t.o.m. ) Sekreterare: , E. ., hovrättsfiskal (fr.o.m.den 22 april 1974) sekreterare: , ., hovrättsfiskal(t.o.m. ) Lokal: Departementens utredningsavdelning, Citadellsvägen17, 211 20 , tel. växel 040/749 50 (sekreteraren) Direktiven för uiredningen, se riksdagsberätlelseFi 40. Utredningen har - oktober 1975hållit 34 sammanträden samt haft överläggningar med olika myndigheter,organisationer och andra som berörs av utredningens arbete. Utredningen avser atl avge etl andradelbetänkande. Utredningens arbete beräknas pågå . Sakkunnig (Fi 1973:02) med uppdrag att utreda fråganom förvaltningen av Tillkallad enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 11 maj1973 för att utreda frågan om förvaltningen av (sePost- och Inrikes tidn. Utredningsman: , N. , expeditionschef (fr.o.m.den 20 september 1974) Sekreterare: , L. , departementssekreterare Lokal: , Kanslihusannexel,7-9, Fack, 103 10 , tel. växel 763 10 00(sekreteraren) Direktiven för den sakkunnige, se 1974 årsriksdagsberätlelse Fi 41. Den sakkunnige har under liden - oktober1975 tagit del av ekonomiska förhållanden och på platsen besettägorna. Vidare har den sakkunnige hafl överläggningar med företrädare fördomänverket, och ståthållarämbetet på Drottningholmsslott. Den sakkunnige beräknas slutföra sill arbete under år1976. Fi:28 Skr 1975/76:103 232 Varusmugglingsutredniugen (Fi 1973:04) Tillkallad enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 12oktober 1973 för all företa en översyn av lagen om straff för varusmuggling ochdärmed sammanhängande frågor (se Post- och Inrikes tidn. Utredningsman: , O. , f.d. regeringsråd Experter: , Ä. , avdelningsdirektör ,. H., hovrättsassessor Rundlöf, G. ., t.f. byråchef , P.Sverker V., kammarrättsråd (t.o.m. ) Sekreterare: , N. E. , avdelningsdirektör(fr.o.m. ) Lokal: , Kanslihusannexel,7-9, Fack, 103 10 , te), växel 763 10 00(utredningsmannen och sekreteraren) Direktiven för utredningen, se riksdagsberätlelseFi 43. Uiredningen har - oktober 1975hållit 20 sammanträden samt haft överläggningar med de centralatullmyndigheterna i , och angåendevarusmugglingslagstiftningen i dessa länder. Utredningen beräknas slutföra sill arbete . (Fi 1974:01) Tillkallade enligl Kungl. Maj:ts bemyndigande den 8 mars1974 för alt utreda vissa frågor rörande upphandling till fasl pris ulanindexreglering (se Post- och Inrikes tidn. den 16 rnars 1974): Ordförande: , C. , generaldirektör Sakkunniga: Faslbom, E. , planeringschefGustafsson, Äke G., avdelningschef , K. , ekonomidirektör , J.Olle, ekonomidirektör Expert: Arlhursson, ., byrådirektör (fr.o.m. den 1juni 1974) Sekreterare: , , avdelningsdirektör (fr.o.m.den 1 juni 1974) 233 Kommittéer: Fi:31 Direktiven för kommittén, se kommittéberättelseFi 38. Kommittén har - oktober 1975hållit fem sammanträden. Kommittén har avgelt promemorian (DsFi 1975:14) Uppdraget är därmed slutfört. Sakkunniga (Fi 1974:02) med uppdrag att utredafrågan om gränsdragningen mellan förvaltningsrevision och rationaliseringsverksamhet inom statsförvaltningen m. m. Tillkallade enligl Kungl. Maj:ls bemyndigande den 28 juni1974 för att utreda frågan om gränsdragningen mellan förvaltningsrevision ochralionaliseringsverksamhel inom statsförvaltningen m. m. (se Post- och Inrikestidn. Ordförande: , J. ., statssekreterare Sakkunniga: , G. , generaldirektör ,, generaldirektör , . R., överdirektör Sekreterare: , S. , byråchef (fr.o.m. den Ijuli 1974) Lokal: Överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Box 12258,102 26 , tel. växel 13 17 20 (sekreteraren) Direktiven för de sakkunniga, se 1975 . De sakkunniga har under liden november 1974 - oktober 1975hållit sju sammanträden. De sakkunnigas arbete beräknas pågå . (Fi 1974:03) för bedömning av förslag tillny prägel på rikets mynt m. m. Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 30augusii 1974 för bedömning av förslag lill ny prägel på rikels mynt m. m. (sePost- och Inrikes tidn. Medlemmar: , , grafiker , , f.d.professor , . M., avdelningsdirektör , , f.d.professor , C. ., f.d. stalsheraldiker Fi:31 Skr 1975/76:103 234 Sekreterare: , ., departementssekreterare Särskilda direktiv har ej meddelats. Juryn har under tiden november 1974-maj 1975 hållit niosammanträden. Juryn har avgelt promemoria (Ds Fi 1975:4)angående bedömning av förslag till ny prägel på rikets mynt. Uppdraget ärdärmed slutfört. (Fi 1974:04) Tillkallad enligl Kungl. Maj:is bemyndigande den 27september 1974 för atl utreda vissa frågor rörande samordning m. m. inom dencivila övervakningen tiU sjöss (se Post- och Inrikes tidn. den 7 december1974): Utredningsman: , ., landshövding Experter: , ., ombudsman , K.Harald V., kusltullmästare , , byråchef , C. ,avdelningsdirektör Sekreterare: , BoS., hovrättsassessor Lokal: , tel. växel 14 10 00(sekreteraren). Postadress: , Fack, 103 lOStockholm Direktiven för den sakkunnige, se 1975 . Uiredningen har under liden håUilsju sammanträden. Utredningens arbete beräknas pågå . Utredning (Fi 1974:05) angående den statliga personalutbildningens fortsatta inriktning och organisation Tillkallad enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 13september 1974för alt utreda frågan om den statliga personalutbildningensfortsalla inriktning och organisation (se Post- och Inrikes tidn. den 5november 1974): Utredningsman: , Bo N. O., generaldirektör Experter: , L. , ombudsman , C.Christer, ombudsman 235 Kommittéer: Fi:34 Änders, hovrättsfiskal (fr.o.m. den 9 juni1975) , Per L., ombudsman Sekreterare: , ., byrådirektör sekreterare: , Bo, assistent (fr.o.m. den 22september 1975) Lokal: , Kanslihusannexet,7-9, Fack, 103 10 , tel. växel 763 10 00(sekreteraren) Direktiven för den sakkunnige, se 1975 . Uiredningen har under liden december 1974 - oktober 1975hållit elva sammanträden. Uiredningen beräknas slutföra sill arbete under år1976. (Fi 1974:06) (USU) TUlkallad enligl Kungl. Maj:ls bemyndigande den 30 oktober1974 för alt företa en översyn av utrikeshandelsstatistiken och därmedsammanhängande frågor (se Post- och Inrikes tidn. Utredningsman: , ., avdelningsdirektör Experter: Bejbom, Hans O., avdelningsdirektör (fr.o.m. den15 ) Casselmark, , avdelningsdirektör (fr.o.m. den 15januari 1975) , B. E. , avdelningsdirektör (fr.o.m. den 15 januari1975) Leuf, , kansliråd (fr.o.m. ) Ljungwall, N.E. , avdelningsdirektör (fr.o.m. ) Tislad, EskUG. D.,tulldirektör (fr.o.m. ) Sekreterare: , Hans I., byrådirektör Lokal: , Kanslihusannexet,7-9, Fack, 103 10 , tel. växel 763 10 (X) (utredningsmannen och sekreteraren) Direktiven för utredningen, se kommittéberättelseFi 43. Uiredningen har hållitåtta sammanträden saml hafl överläggningar med olika myndigheler,organisationer och andra som berörs av utredningens arbete. Utredningen har avgeltdelbetänkandel (Ds Fi 1975:11) Tidslokaliseringen i ulrikeshandelsstalistiken. Utredningen beräknas slutföra sill arbete . Fi:35 Skr 1975/76:103 236 (Fi 1975:01) Tillkallade enligt regeringens bemyndigande den 3 januari1975 för att utreda möjligheterna alt göra besparingar inom statsverksamheten(se Posl-och Inrikes tidn. Ordförande: , Per A., landshövding Sakkunniga: , ., ombudsman, led. avriksdagen Burenslam , H. M. , professor, led. av riksdagenEliasson, E. , kanslichef , . L., departementsråd ,F. , redaktör, led. av , N. Axel, lantbrukare, led.av , , fru, led. av , S.Arne, sekreterare, led. Sekreterare: , ., revisionsdirektör(fr.o.m. ) sekreterare: , ., byrådirektör(fr.o.m. ) Lokal: , Kanslihusannexel,7-9, Fack, 103 10 , tel. växel 763 10 00(sekreteraren) Direktiv (anförande av statsrådet till protokollvid regeringssammaniräde den 3 jainuari 1975): Frågan om statsutgifternas utveckling och dessasfördelning på olika ändamål är av naturliga skäl en central fråga för denpolitiska debatten och för de politiska besluten. En slor del av arbetet iregeringens kansli ägnas åt atl förbereda del budgetförslag som varje årföreläggs . Ett huvudsyfte med detta arbete är att, genom att vägraolika utgiftskrav mol varandra, söka inrikta resurserna så att.de ger största möjliga välfärd förmedborgarna till den lägsta möjliga kostnaden. Detla innebär också ett krav påhög effektivitet vid resursernas användning. På samma sätt ägnas riksdagsarbeleti hög grad åt att pröva dels regeringens budgetförslag, dels de motioner medkrav på ökade statsutgifter som regelmässigt framläggs. har begärt hos regeringen att enparlamentarisk besparingsulredning skall tillsättas (FiU 1974:25, rksr1974:279). Beiräffande inriktningen av utredningens arbete uttalarfinansutskottets majoritet i sitt av godkända betänkande följande: "Arbetet bör omfatta en karlläggning av möjligheternatill omedelbara besparingar, en analys av resursansvändningen på längre siktsamt åtgärder för atl få till slånd en snabbare rationalisering och enförbättrad planering i den offentliga verksamheien. Ett viktigt led i arbetetbör också vara att försöka skapa effektivare instrument för statsmakternasplanering och styrning av den offentliga verksamheten och för att mätaeffektiviteten inom den offentliga sektorn. En självklar utgångspunkt förutrednings- 237 Kommittéer: Fi:35 arbetet måste vara, att den uppnådda välfärdsnivånbibehålls och att de förslag som arbetet mynnar ut i höjervälfärdsnivån. Arbetet bör omfatta hela det statliga utgiftsområdet och utgåfrån en helhetssyn på de offentliga utgifterna. Sådana samhällsekonomisktangelägna frågor bör prövas, som innebär väsentliga kostnadsbesparingar förkommuner, företag eller enskilda utan att det leder till utgiftsökningar förstaten. Även transfereringarna och bidragsgivningen till enskilda,sammanslutningar och företag bör granskas från motsvarande synpunkter.Omprioriteringar som höjer välfärdsnivån bör eftersträvas genom att utredningenundersöker om vissa förmåner kan bytas mot andra av större värde fördenenskilde." önskemål om tillsättande av en parlamentariskbesparingsutredning bör nu tillgodoses. Innan jag går in på frågan om vilkauppgifter denna utredning enligt min mening bör ha vill jag erinra omerfarenheterna av tidigare liknande utredningar. Senaste gången vi hade en utredning med uppdrag attallmänt undersöka förutsättningarna för besparingar inom statsverksamheten vari slutet av 1950-taIet. Utredningen besparingsutredning avlämnadesitt betänkande (SOU 1959:28) . Den konstaterade att utgiftsutvecklingenpå den statliga budgeten i myckel hög grad betingades av utvecklingen av någrafå, stora utgiftsposter. Om några nämnvärda resultat i besparingssträvandenaskulle kunna uppnås måste i första hand dessa poster angripas. De förslag idessa hänseenden som utredningen kunde enas om innebar reduceringar beträffandedriftbidraget till , skatteersättningen till kommunerna samtbostadspolitiken, vilka tillsammans vid fulll genomslag skulle ge en besparingav ca 300 milj. kr. Härtill kom besparingsförslag om tillsammans 30 milj. kr.,vilka hänförde sig till diverse mindre utgiftsposter under olika huvudtitlar.Sålunda föreslogs att bidragsgivningen lill anskaffning av inventarier förallmänna samlingslokaler skulle upphöra, att räntan på statliga bosättningslånoch studielån skulle höjas, alt lantbruksatlachéorganisalionen skullebegränsas, att stödet till den varmblodiga hästaveln skulle minskas, attanslaget för bidrag till byggande av fiskehamnar skulle dras ned etc. De förslag som besparingsutredning kunde enas omvar alltså begränsade och innebar till betydande del endasi en övervältring avkostnader från staten till andra subjekt. De kunde bl. a. därför genomförasendast i begränsad utsträckning (prop. 1 s. 13). Från riksdagenssida har inte heller de nämnda besparingsförslagen aktualiserats med yrkande påderas genomförande. betänkande talas om behovet av åtgärder för att få till stånden snabbare rationalisering i den offentliga verksamheten. Önskemålet om enkontinuerligt ökad effektivitet i statsverksamheten är oomslrilt. Elt uttryckhärför är de ämbetsverk med uppgifter på detta område som inrättats, nämligenriksrevisionsverket, statskontoret och . Detvå förstnämnda har fått sina uppgifter preciserade och har omorganiseratsunder 1960-taIet. De har också fåll ökade resurser. Riksrevisionsverketshuvuduppgift är bl. a. att genom förvaltningsrevision kontinuerligt följaarbetet i den statliga förvallningen och i statsunderstödd verksamhet i syfteatl tillse att denna fungerar rationellt och effektivt. Verket skall härvidföreslå och stimulera lill åtgärder för att öka effektiviteten. Statskontoretoch arbetar i sin tur med konkretarationali-seringsprojekl, ofta efter uppslag som kommil fram genomförvaltningsrevisionen. Med hänsyn till det arbete som fortlöpande bedrivs Fi:35 Skr 1975/76:103 238 av de nu berörda ämbetsverken bör det inte ankomma på nuifrågavarande utredning att behandla frågor om statsförvaltningensorganisation, uppgifier och funktionssätt. Jag vill i sammanhanget erinra omatt jag tillkallat sakkunniga för att se över vissa frågor omgränsdragningen mellan ämbetsverken på revisions- och rationaliseringsområdet. Det bör inte heller ankomma på utredningen att behandlafrägor som rör metoder för planering och styrning av den statliga verksamheten.Detta område har utförligt behandlats av budgetulredningen, varsbetänkande (SOU 1973:43-46) remissbehandlats och f. n. är under beredning. års besparingsutredning konstaterade enligtmin mening med rätta att nämnvärda resultat av besparingssträvanden kunde nåsendast om de stora ugiftsposterna i budgeten angreps. Utredningens huvuduppgiftmåste därför bli atl pröva om några statliga verksamheter kan läggas ned ellerkraftigt reduceras saml om några statliga transfereringsutgifter kan upphöraeller betydligt minskas. Prövningen måsle naturligtvis ske med beaktande av detansvar staten har som arbetsgivare för de statsanställda. Med utgångspunkt ifrån vad tidigare besparingsutredningkonstaterade, nänligen atl någon påtaglig besparing endast är möjlig om destora utgiftsposterna angrips, vill jag som en illustration av problemelskaraktär redovisa följande fakta. Innevarande års budget för budgetåret1974/75 slutar på en utgiftssumma av 81 600 milj. kr. De stora utgifternafördelar sig sålunda: Folkpensioner och övriga sociala försäkringar 15900 milj.kr. Utbildning och forskning 11 700 Kommunikationer och energiförsörjning 7 000 Stöd lill barnfamiljer 5 200 Arbetsmarknads-och lokaliseringspolitik 4 700 Skattebidragtill kommunerna 4 000 Hälso-, sjuk- och socialvård 3 300 Stöd till näringslivet 3 200 Rätts- och polisväsende 3 200 Dessa 14 poster representerar således av budgetenstotala utgifter. De kvarvarande fördelas på ell mycket stort antalanvändningsområden, bl. a. statliga förvaltningskostnader, kulturstöd,jordbrukels rationalisering, beredskapslagring, anslag till idrott,ungdomsverksamhet, alkoholistvård, pressslöd m. m. Jag är medveten om det grannlaga i uppgiften attåstadkomma besparingar på dessa områden som ur och allmänhetenssynpunkl i allmänhet betraktas som i stort behov av ytterligare utbyggnad ochförstärkning. En betydande del av statsutgifterna består numera avinkomstöverföringar av olika slag till de enskilda medborgarna och kommunerna.Utredningen har dock atl undantagslöst pröva hela utgiftssidan utan någraspeciella områdesbegränsningar. Det är endast genom en sådan radikal omprövningav fattade beslut som verkligt betydande begränsningar i staibudgetens utgiflerkan åstadkommas. 239 Konunittéer: Fi:36 Jag vill ylterligare peka på ett område, där det börfinnas förutsättningar för att på ett konstruktivt sätt angripa frågan ombesparingar inom statsverksamheten. Det gäller det statiiga utredningsväsendet.Många av dessa utredningar har tillsatts på beställning av . Enbartunder vårsessionen beslutade ett 50-tal beställningaravseende frågor som skulle bli föremål för offentlig utredning eller översyn iannan ordning. Kostnaderna för kommittéväsendet har ökat starkt underefterkrigstiden. En begränsning av det statliga kommittéväsendet bör kunna geväsentliga såväl direkta som indirekta besparingseffekter på statsutgifterna.Uiredningen bör undersöka möjligheterna att begränsa utredningsexpansionen. Uiredningen har under liden hållit tre sammanträden. Utredningens arbete beräknas pågåunder . Betalningsbalansdelegationen (Fi 1975:02) Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 30oktober 1974 för samordning av betalningsbalansslatisliken (se Post- ochInrikes tidn. Ordförande: , , planeringschef Ledamöter: ., bankokommissarie ,. G., avdelningschef för ledamot: , I. , byrådirektör (för ) (t.o.m.den 18 juni 1975) Esaieson, . A., statistikchef (för Lönnqvist) ,., byrådirektör (för ) (fr.o.m. ) Wahlsledt, BengtL., departementssekreterare (för ) Sekreterare: , Hans O., förste byråsekreterare(fr.o.m. ) Lokal: Riksbank, , Box 2119, 10313 , tel. växel 22 82 00 (sekreteraren) Direktiv (PM upprättad inomfinansdepartementet): har mol bakgrund avöverväganden om principiellt möjliga alternativ för den framtida svenskabetalnings-balansslalisliken och de krav som kan ställas på denna gjort engenomgång av hela betalningsbalansen post för post. På grundval härav redovisaruiredningen en rad förslag till förbättringar av den nuvarande statistiken,vilka i vissa fall numera genomförts. Uiredningen diskuterar vidare analys ochprognosarbetet på betalningsbalansområdet saml frågor rörande statistikenspresentation och publicering. I anslutning härtill behandlas även vissaorganisatoriska konsekvenser av förslagen. Fi:36 Skr 1975/76:103 240 Utredningen erinrar inledningsvis om den definition avbegreppet betalningsbalans som tillämpas av ()och och utveckling (). Enligt dennaär betalningsbalansen elt konlosyslem som avser alt systematiskt registreradels flöden av reala resurser mellan etl lands inhemska ekonomi och resten avvärlden, dels förändringar i landels utländska fordringar och skulder, delstransfereringar som lämnats lill eller erhållits från resten av världen ulannågon motprestation. Uiredningen anser atl man kan betrakta det av IMF och OECDtillämpade definitionssysiemel som en restriktion vid uppbyggandet av densvenska betalningsbalansen. En principfråga som utredningen tar upp lill diskussiongäller gränsdragningen mellan å ena sidan de transaktioner som skall anses geupphov till under- eller överskoll i betalningsbalansen och å andra sidan detransaktioner som finansierar detla. Härvid aktualiseras olika balansbegrepp,främst bytesbalans, grundbalans ("basic balance") saml delbalansbegrepp som definieras av valutareservens förändring. I , liksomför övrigt i flertalet andra industriländer, har huvudvikten sedan gammalllagts vid bylesbalansbegreppel. har dock redovisatvissa beräkningar avseende grundbalansen. En annan övergripande fråga avser valet mellan brutto- ochnettoredovisning av de olika transaktionerna i betalningsbalansen. Utredningenanser alt brultosiffror bör redovisas på alla punkter där dessa är avanalytiskt intresse. Etl centralt avsnitt i utredningens betänkande behandlarfrågan om alternativa system för betalningsbalansslatisliken. Uiredningenkonstaterar där atl statistiska data över utlandstransaktionerna kan fångas påolika säll och avse olika aspekter på transaktionerna. En viktig skiljelinjegår därvid mellan dala som återspeglar preslalionsströmmarna och data somåterspeglar betalningsströmmarna. Oavsett var informationen fångas kan datainsamlingenvidare ske på olika säll: antingen i form av individuell registrering av varjetransaktion respektive betalning eller i form av samlingsrapporter för aUatransaktioner och betalningar av visst slag . Renodladesyslem kan därvid främst bygga på antingen den administrativa,valutakonlrollerande proceduren, på bankrapporleringeller på direktrapporleringfrån allmänheten. De flesta länder, däribland , tillämpar dock blandadesystem, där statistiken bygger på etl antal olika typer av källmaterial. Mol denangivna allmänna bakgrunden diskuterar uiredningen utförligt frågan om vilketsystem som bör väljas för den framtida svenska betalningsbalansslatisliken.Valet slår enligl uiredningen meUan det nuvarande blandade systemet och eltfrislående enhetligt syslem, enbart uppbyggt för betalningsbalansslalistiskaändamål. Utredningen redovisar fördelar och nackdelar med dessa syslem ochstannar för all förorda all del blandade systemet bibehålls ochvidareutvecklas. Som motiv åberopas bl. a. all ell sådant system erbjuder storamöjligheter all frän område till område välja den lyp av databärare och detsyslem för dalainsamling som bäst passar för de informationsbehov som skalltillgodoses. Det ger sålunda också goda möjligheter atl registrera de realaresursslrömmar eller transaktioner, som betalningsbalansen enligl IMF:srekommendationer skall mäta. Del blir även lättare alt foga in statistiken idel totala ekonomiskt-statistiska systemet, vilket skapar goda förulsällningarför analyser och tolkningar. Mol bakgrund av sina allmänna överväganden gör uiredningenen genomgång av belalningsbalansstatistiken post för post och framlägger 241 Kommittéer: Fi:36 förslag lill förbättringar som berör praktiskt taget allaposter. Vissa av dessa förslag genomfördes redan under utredningsarbetets gång.Andra anses av uiredningen kunna förverkligas utan dröjsmål. En Iredje kategoriavser utvecklingsarbete och reformer som kan genomföras först på . Utredningenunderstryker behovet av all betalningsbalansslatisliken och analyserna däravpresenteras på elt snabbi och instruktivt sätt. Statistiken bör även görasoffentligt tillgänglig så snabbt som möjligl. Uiredningen föreslår bl. a. atlde preliminära kvarialsvisa betalningsbalanser som sammanställs inom riksbankenbör offentliggöras löpande. Detta föreslås ske i en kvartalspublikalion ivilken även skulle redovisas en kommentar lill och analys avbelalningsbalansutvecklingen. Uiredningen anger i anslutning härtill vissasynpunkter på den tabellmässiga presentationen av statistiken, varvid särskiltunderstrykes viklen av alt transaktions-strömmarna så långl som möjliglredovisas brutto. Avslutningsvisbehandlar uiredningen frågan om värdet slutiiga ansvaret för betalningsbalansslatislikensaml för presentationen och analysen härav skall ligga. Uiredningen erinrar omatl statisliska centralbyrån enligl sin instruktion är centralförvaltningsmyndighet för den statliga statistikproduktionen. Redan nu liggerockså ansvaret för och bearbetningen av en stor del av det statistiskagrundmaterialet hos centralbyrån. Uiredningen anser all centralbyrån bör ha ettövergripande ansvar för den statistiska metodik som skall tillämpas vidinsamlingen och bearbetningen av hela primärmaterialet till betalningsbalansen.Uiredningen anser vidare all en chefstjänsteman inom centralbyrån bör få iuppdrag att där verka som samordnare för belalningsbalansstatistiken. Denfortlöpande analysen av belalningsbalansutvecklingen bör däremot enligt uiredningenankomma på . Utredningen förordar atl en särskild analysgrupp skapasinom .