prop · FZ03118 · 1975-12-31 00:00:00 — hävdar att de från jämlikhetsprincipenhärrörande kraven inle kan anses vara tUlfredsställda med mindre än attinvandrarbarns modersmål behandlas som likställt med svenska barns modersmål.Riksförbundet anser atl det finns ämnen på schemat av mindre betydelse förbarnets utveckling än modersmålet. Det föreslagna antalet veckotimmar för siudiehandledningpå invandrarelevs modersmål anser riksförbundet också vara otillräckligt ochföreslår upp till fyra veckolimmars studiehandledning på modersmålet utöver tvåveckotimmars undervisning i modersmålet. kultur- ochinformationscentrum anser det positivt att införa fler undervisningstimmar ochalt införa modersmålet i förskolor och . Man tror likväl inte attdenna extra undervisning är likvärdig med den undervisning som ges i andra invandrarländer.Dessutom sägs inte något om att undervisningen förbereder eleverna för altåtervända tiU sitt hemland. 1975/76:118 41 pedagogiskaoch uppfostrande inflytandet från hemlandet helt försummats. anser att undervisningen i måste utökas ytterligare.För undervisning i hemspråket och studiehandledning föreslås en maximaltilldelning av per grupp och för stödundervisning ocksåmaximalt per grupp. anser att den föreslagnaresurstilldelningen för modersmålet utgör en väsentlig förbättring på låg- ochmellanstadiet och att förslaget bör förverkligas åtminstone för de storainvandrargruppernas del enligt den modell som ger den enskUde eleven delstörsta antalet undervisningstimmar i modersmålet. Däremot anser föreningen enväsentlig förstärkning av möjligheterna lill undervisning i modersmålet på gmndskolanshögstadium och i gymnasieskolan vara ofrånkomlig. Stockholmsskoldirektion, skolstyrelserna i och ifrågasätter likaledesden föreslagna resurstiUdelningen. Stockholmsskoldirektion konstaterar att gmppens förslag inte innebär någonresursförstärkning för gmndskolan för en kommun som redan tidigare anordnat invandramndervisningmed utnyttjande av maximalt tillgängliga resurser. Skoldireklionen föreslår enmaximal resurstilldelning lill gmndskolan för undervisning i hemspråket ochstudiehandledning på hemspråket per grupp samt för stödundervisningi svenska likaledes per gmpp. Skolstyrelsen i anseralt den föreslagna resursen för ger ett sämre utfall än dennuvarande resurstilldelningen, om inle förskolan byggs ut så att behovet avhemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråket minskar samt encentralisering av undervisningen i hemspråket till viss skola eller vissaskolor genomförs. Då den första förutsättningen inte föreligger , kaneffekten av förskolans hemspråksträning bara uppnås successivt. Därför måsteresursen för förstärkas under en övergångstid med ca 2025 %jämfört med den föreslagna för att en oförändrad standard skall kunna bibehållas.Skolstyrelsen i hyser farhågor för att i en kommun, i vilken mångaspråkgrupper finns representerade, resursen blir otillräcklig för udda eleveroch språkgrupper. Länsstyrelseni Slockholms län anser att det bör undersökas om inte bland de ämnen i gmndskolanoch gymnasieskolan som kan bytas ut mot hemspråket bör finnas också något annatämne än språk. Det är av stor betydelse för den framtida tUlgången påtvåspråkiga lärare i dessa ämnen att invandrarspråk läses på gymnasiestadiet,och att eleven inte väljer de "stora" språken framför sitt hemspråk. Invandrargruppensförslag öm språkstödjande ålgärder för invandrarbarn i förskolan, dvs. idaghem, familjedaghem samt i deltidsgmpper, Prop.1975/76:118 42 om organisation och arbetssätt lämnas utan erinran ellertillstyrks av så gott som alla remissinstanser, bl. a. av , ,länsstyrelserna i , , och och Stockholmslän, familjestödsutredningen. , , , , . , och i länpåpekar att invandrarbarn som vistas i daghem och familjedaghem har stortbehov av insatser redan från myckel låg ålder, då invandrarbam som vistas heladagen i en helt svenskspråkig miljö mycket snabbt förlorar sitt eget hemspråk, vUketkan medföra svåra störningar i deras personlighelsut-veckling. Socialstyrelsenullalar att i daghem bör i första hand eftersträvas tvåspråkig personal och iandra hand ambulerande hemspråkslärare som ofla och kanumgås med bamet. SÖ anser att invandrarbams vistelse i dellidsgmpp måste individanpassasoch ej enbart åldersanpassas, t. ex. . i betonar att förslaget om atlinvandrarbarn bör erbjudas vislelse i deltidsgrupp fömtsätteren väl utbyggd bamomsorg i kommunema. Invandrarbarnen bör i största möjUga uisträckningerbjudas hemspråkslräning i särskilda språkförskolor eller förskolegrupper. Omantalet barn inte medger särskild gmpp, bör barnen beredas hemspråksträningenskilt. i framhåller att de senasteforskningsrönen och praktiska erfarenheterna av träning i hemspråket i enspråkigagrupper har visat att kamratkonflikter härigenom minskar och inlärningen avsvenska underlättas. Riskerna för isolering minskar med tiden, eftersominvandrarbarnen i den enspråkiga gruppen uppnår större känslomässig trygghet.Där ett större antal invandrarbarn kan hjälpa och stödja varandra börfarhågorna för isolering ej överdrivas men noga uppmärksammas. Lokal bedömningblir avgörande. i anser attinvandrargruppens förslag för de barn som från tidig ålder placeras i daghem ärnågot oklart. Ambulerande hemspråkslärare för språklräning synes gå dåligt ihopmed arbetssättet i förskolan, där de minsta barnen bör ha kontakt med några fåpersoner. Vidare påpekar länsslyrelsen att invandrarfamiljer i många fall anUtaren yngre eller äldre släkting som barnvakt. Barn i sådana familjer torde ocksåbehöva det föreslagna stöd och den stimulans som en hemspråkslärare kan ge. Länsstyrelseni tar upp problemen för de invandrarbam som vistas i enbartsvenskspråkiga daghem, där bamet kan bli nästan helt svenskspråkigt och kommaatt sakna ett gemensamt språk med föräldrama. anser att särskildaåtgärder måste sällas in för atl undvika sådana situationer. Längredaghemsresor för bamet än eljest bör t. ex. tillfäUigtvis kunna godtas för altfå tillgång lill hemspråksträning. 1975/76:118 43 enspråkigaförskolor ligga i linje med den allmänna målsättningen, men påpekar alt så gottsom alla barn också lorde ha svenskspråkiga kontakter och att åtminstone någonsvenskträning torde vara lämplig även i förskolan. FamUjestödsutredningenpåpekar att frågan om vid vilken ålder hemspråkslräning i förskolan börpåbörjas inte närmare berörts i betänkan-del. Invandrarbarn tillhör de barn somkan vara i behov av särskilt slöd, vUkel gör det sannolikt att antalet invandrarbamunder som får heldagsomsorg kommer alt öka. Utredningen betonar detangelägna i att ge dessa barn möjlighet till hemspråksträning redan . Utredningen framhåller att segregation mellan barn från olika språkgrupperinle får skapas i förskolan eller i bostadsområdet genom att barn från sammaspråkområde samlas under hemspråkslräningen. Vidare påtalas atl frågan om hursvenskundervisningen i förskolan skall samordnas inle har behandlats. Dennafråga har stor betydelse för hur barnomsorgsverksamhelen för invandrarbamenskall organiseras. anser att förslaget om hellidsförskola för invandrarbarn sombehöver heldagsomsorg och om deltidsförskola redan förövriga invandrarbam bör få gäUa som en allmän målsättning, i all synnerhet sombetydande svårigheter kommer att föreligga i många kommuner att ordna en bamomsorgenligt invandrargruppens intentioner. Likaså lorde praktiska svårigheter mötaatt ge invandrarbam i deltidsförskola hemspråksträning också ferietid. Kommunförbundetutgår från att kommuner som anordnar sådan ferieverksamhet skall ha möjlighetalt använda del statiiga resurstillskottet för att finansiera även dennaverksamhet. LObetonar att vid planering av hemspråksträning för förskolebarn också börbeaktas att vissa kommuner valt alt lösa bamomsorgen genom familjedaghem. TCOföreslår en skärpning av förskolelagen så att det blir en rättighet för barnmed särskilda behov lill vUka invandrarbarnen räknas att erhålla plats iförskola senast . TCO anser det vara ett värdefullt förslagalt, med hänsyn tagen till geografiska avstånd, bam från samma språkgruppsammanförs i daghem eller deltidsgrupp, då barnen garanteras språkliga kamratkonlaklerinom institutionen, förutsatt sammanhållningen inte drivs så långt attinvandrarbarnen isoleras från sina svensktalande kamrater. Organisationen är tveksamtill atl barn som vistas i familjedaghem också skall delta i deltidsförskola,då alltför många miljöbyten kan hämma barnets utveckling. Huvudregeln måstevara att aUa invandrarbam skall ha rätt lill plats i förskola . kan undantagsvis accepteras en placering ifamiljedaghem tUlhörande den egna språkgmppen alternativt att flera bam frånsamma språkgmpp placeras i samma hem. TCO delar uppfattningen att enspråkiga gmpperledda av tvåspråkig personal ur språkutvecklingssynpunkt synes vara det bästa altemativet. Prop.1975/76:118 44 , och Riksförbundet finskaföreningar i anser att förskolan skall kunna tillhandahålla tvåspråkigpersonal i såväl heltids- som deltidsförskola. Ambulerande hemspråkslärareanses av och iSverige som en nödlösning . anser alt undervisningen i förskolan bör ske helt på modersmåleti enspråkiga gmpper och börja i fyraårsåldem. iSverige anser likaledes att enspråkiga hemspråksgmpper, ledda av en lärare somenbart talar barnens eget språk, är att rekommendera. RIB anser att hemspråkslräningeni förskolan om möjligt i första hand bör bedrivas i enspråkiga grupper, i andrahand bör ambulerande hemspråkslärare användas, vUka bör besöka förskolanregelbundet och kunna nås av förskolepersonalen även på andra tider. Etltiotal remissinstanser kommenterar förslaget för beräkiung av gmppstorlek somunderlag för det statliga resurstillskottet eller timtalets fördelning underveckan. RIB,sociala centralnämnden i och allmänna skolstyrelse,och sociala centralnämnden i är kritiska motinvandrargruppens förslag till gruppstorlek om sex barn per grupp förhemspråksträning. i uttalar att sexbarn endast kan ses som en riktlinje. och socialacentralnämnden i SundsvaU hävdar båda att gruppstorleken i förskolan skallvara densamma som i och gymnasieskolan, dvs. fyra per grupp. Bådaremissinstanserna uttalar liksom RIB betänkligheter mot att transporterasmåbarn långa vägar till förskolan. Länsstyrelseni och kommun anser det vara en stor brist i invandrargmppensförslag om språkträning i deltidsförskolan att invandrarbarn med högst sexveckotimmars resurs bara får kontakt med hemspråksläraren . Samtligaremissinstanser tillstyrker eUer lämnar utan erinran invandrargruppens förslagoch överväganden om samverkan mellan förskola och gmndskola och om alt fasta mtinerbör tillskapas för en sådan samverkan. adoptionsfrågor påtalar att problem medåldersbestämning av utländska adoptivbarn inle uppmärksammals i samband medskolstarten, ej heller alt dessa barn befinner sig på mycket olikautvecklingsnivå i förhållande till sin kronologiska ålder till följd av fysiskaoch psykiska faktorer i sin tidigare miljö. Nämnden förordar en mer flexibelinställning till tidpunkten för skolstarten och en slörre faktisk integreringmellan förskola-skola utifrån det enskUda barnets situation och bästa. Svenskakommunförbiindet anser det värdefiUlt att invandrargmppen aktualiserat samverkansfrågomamen ifrågasätter 1975/76:118 45 omdessa skall lösas isolerat för invandrarbarnen. Skolstyrelsen i Jönköpinganser att invandrarbarnens stadieövergång bör behandlas som naturliga bitar ide rutiner som utarbetas för de svenska barnen. Invandrargmppens förslagom en omfördelad statlig resurs som innebär fyra veckotimmars hemspråksträningoch en gruppstorlek omfattande genomsnittligt fyra elever, om en renodlad,oförändrad resurs för stödundervisning i svenska, om encentralisering av undervisningen så långt lämpligt är med hänsyn tUl den enskUdeelevens behov och fömtsättningar, om att dellagande i stödundervisning isvenska och i studiehandledning på hemspråket är obligatoriskt för eleven,medan deltagande i hemspråksträning är frivUligt, lämnas utan erinran eUertillstyrks av de flesta remissinstanserna. Denföreslagna genomsnittiiga gruppstorleken som beräkningsgrund för det slalligaresurstillskottet underkänns av , Riksförbundetfinska föreningar i , skoldirektion, , skolstyrelserna i , och . hävdar att gruppstorleken fyra är en försämring jämförtmed nulägets tre lUl fem. i hävdar atten sådan fördelningsprincip kommer all inverka menligt på omhändertagandet avde små gmppema. skoldirektion belyser de svårigheter kommunen haratt uppnå elt medelvärde av fyra elever per grupp. Den frivUligahemspråksundervisningen /75 hade ett medelvärde av 3,5 elever pergrupp. I studie-handledning på hemspråket har gmppstorleken understigit treelever per grupp, vilket har kompenserats av större undervisningsgrupper i stödundervisningi svenska. allmänna skolstyrelse ser ogärna att bestämmelser omstödundervisning, hemspråkslräning och studiehandledning på hemspråket låsermedeltalet per grupp till minst fyra. Det skulle bli en klar försämring och gåut över de mindre språkgruppernas elever, dvs. över dem som behöver det mesta slödetoch den största tryggheten. Medeltalet per grupp föreslås bli två elever, delsför stödundervisning i svenska och engelska, dels för siudiehandledning på modersmålet.Skolstyrelsen i framhåller att förslaget innebär alt kommuner medmindre frekventa språk missgynnas och är i behov av högre statsbidrag än detföreslagna. Skolstyrelsen i framhåller att del är tveksamt hursituationen blir i de mindre och lågfrekventa kommunema. Det bör därför finnasmöjligheter för kommunema att vid behov erhålla en statlig resurs för utbildningsinsatseräven för enstaka invandrarelever utan någon form av spärtar. Adoptivbarn avskilda nationaliteter, som oftast är helt ensamma i sin språkgrupp i sin skolahar också rätt atl erhålla en fullgod språklig träning. Skolstyrelsen i Täbyuttalar att fyra till sex elever per grupp sannolikt är möjligl i slora kommunermed mycket hög procent invandrare. Skolstyrelsen anser att in- 1975/76:118 46 vandrarbarnen inte kan beredas undervisning i hemspråk isamma utsträckning som , i varje fall inte utan betydande kommunalakostnader och olägenheter för invandrarbamen. Den genomsnittliga gruppstorlekeni förskolan föreslås vara fem bam samt i gmndskolan och gymnasieskolan treelever. Följande remissinstanser framför vissa kritiska synpunklerpå den föreslagna centraliseringen av hemspråksundervisningen: länsskolnämndernai , , , och , iBlekinge län, skoldirektion samt skolstyrelserna i ,, , , och . Länsskolnämndeni understryker att en kommun myckel noga måste kartlägga för-och nackdelar för eleverna vid en centralisering av undervisningen. Länsskolnämndeni konstaterar alt frågan om ambulerande lärare ellercentralisering får bedömas från fall till fall, i Örebrounderstryker atl frågan om centralisering måsle avvägas med hänsyn tillelevernas behov och olika lokala förutsättningar. i Älvsborgslän finner det vara mindre tUlrådligt att skapa klasser med stort inslag avinvandrarbarn, även om detta medför organisatoriska fördelar, och framhåller deuppenbara riskerna för segregation. och iBlekinge län samt skolstyrelsen i är starkt kritiska mot encentralisering. De uttalar att en centralisering skulle utgöra ett markantavsteg från principen att integrera och skapa förståelse mellan barn frånolika minoritetsgrupper och svenskar i organisationen av skolarbetet ochavstyrker därför bestämt. Skolstyrelserna i och betonaralt centraliseringen kan få betydande ekonomiska konsekvenser för skolskjulsorganisationenoch att statliga insalser här kan bli nödvändiga. Skolstyrelsen i Gislavedanser alt invandrareleverna bör gå kvar i sin skola, medan lärama bör resamellan olika skolor. Invandrarelever bör inte placeras i speciella klasser ulanspridas, så alt koncentration av invandrare undviks. Skolstyrelsen i framhållervikten av en bostads- och kamratanknuten skolplacering. Skolstyrelsen i Kirunaanser att en centralisering av invandramndervisningen inom kommunen bör undvikasgenom att reglerna om t. ex. gmppstorlek utformas, så att de ger möjlighet lUl flexibUitet,och genom alt lokala förhållanden får väga tungt vid beslul omresursanvändningen. skoldirektion anser att en centraliserkig börske försl på mellan- och högstadiet. Tanken alt invandrarbarnen utgör enkulturell tUlgång för skolan försvinner, om man utvecklar koncentrationen förlångt. Pedagogiska och organisatoriska fördelar kan klart uppnås, men det måslevara den enskilde elevens bästa som står i centmm. TCO betonar att en cen-IraUseringav invandrarelevemas undervisning måste ske med beaktande av elevens behov ocheffekten av resursutnyttjandet. Avvägningen mellan olika faktorer bör ankommapå kommunen. Prop.1975/76:118 47 av elevens behov, föräldramas synpunkler och övrigaförhållanden bör ligga lill grund för beslulel. TCO anser likväl att centraltutfärdade riktlinjer bör meddelas. Följanderemissinstanser ansluter sig inte till invandrargruppens förslag om atthemspråksundervisningen alltjämt bör vara friviUig för invandrarelev: ,, . Tvåspråkiga lärare i , ochskolstyrelsen i . De hävdar samtliga att deltagande ihemspråkundervisning bör vara obligatoriskt. De fyra förstnämnda anser att vissdispensmöjlighet bör finnas. TCO anser alt en ändring bör ske så althemspråket får samma ställning som övriga obligatoriska ämnen. Endasl omsärskilda skäl föreligger bör obligatoriet upphävas efter framslällan fråninvandrarbarnens föräldrar. anser atl förslaget omfrivillighet att delta i hemspråksundervisningen har lika litet med demokratieller jämlikhet att göra som ett motsvarande förslag för svenska barn skulleha. i påpekar att om man accepterar eltobligatorium för kommunema att anordna hemspråksundervisning, det lägsta anlalelever, som utlöser delta åliggande för kommunerna måsle fixeras. Länsstyrelseni släller sig tveksam lill etl obligatorium för eleverna attdelta i stödundervisning i svenska och studiehandledning på hemspråket ochförordar samma frivUlighet som gäller för hemspråksundervisningen. De flesla remissinsianserna lämnar ulan erinran ellertillstyrker invandrargruppens förslag att koncentrera en relativt stor del avhemspråksundervisningen lill lågstadiet samt de nio modellförslag för hur elevemakan gmpperas i låg- och mellanstadiet, som bygger på centraliseringsprincipenoch på att svensklärare och hemspråkslärare arbetar parallellt eller somkompanjonlärare, saml att engelska förutsätts införas i årskurs 3 i . Bland dem som lillstyrker generellt är ,, , , skolstyrelserna i , , och . anser att svårigheter kan finnas attsammanföra elever i de skisserade gmpperna i invandrarglesa kommuner.Möjligheter till elt ökal statsbidrag bör finnas så alt även enstakainvandrarbarn får samma rättigheter och. tillfäUe till hemspråksträning.Socialstyrelsen framhåller alt om de invandrarbarn som har en annan tro befriasfrån lektionerna i religionsundervisning, ställs veckotimmar till dispositionför den stödundervisning och hemspråksundervisning som de har etl stort behovav. SÖ anser alt modellförslagen kan vara utgångspunkter för det lokalautvecklingsarbetet och att de bör prövas. Även anordningar som t. ex.förberedelseklasser för invandrarbarn kan. När undervisningen för invandrarbamplaneras och genomförs måsle tillgången pä Prop.1975/76:118 48 BRA understryker alt skoldaghem och andra inslilulioner sombedriver skolundervisning bör få samma möjligheler alt undervisa sinainvandrarelever i hemspråk samt ge stödundervisning i svenska och siudiehandledningsom skolan i övrigt. I de fall dessa institutioner inle står under kommunalthuvudmannaskap bör samarbete upprättas med kommunen. anseratt kommunerna genom de skisserade modellerna har möjlighet alt avskaffa förbe-möjlighet till läsinlärning på hemspråket. Invandrargruppens förslag kommer atlgagna också de svenska barnen, då undervisnngen kan be-redelseklasserna, vUkavarit en "nödlösning" för att ge lågstadiebamen drivas i mindregrupper. Kommunen betonar att förslaget innebär en väsentlig omändring avrektorsområdens planering och organisation. Dubbla lokaler och längre resväg fömtsätts,vUket kan innebära icke önskvärda sociala effekter. Det Ugger stort ansvar påskolledning, föräldrar, lärare och elever att förhindra att elewårdsproblemenhärigenom ökar. Skolstyrelsen i kan redovisa goda erfarenheter frånförsök med tvåspråkig undervisning på lågstadiet. I årskurs 1 i en skolaanvänds med framgång i stort sett samma timplan som invandrargruppen redovisari sin utredning. Skolstyrelsen i framhåller atl de föreslagnamodellerna för årskurs 1 har den fördelen alt eleverna får gå i svensk klassmen ändå får den viktigaste undervisningen på sitt modersmål. Eleverna kan istort sett bilda sammanhållna klasser genom hela . Skolstyrelsenpåpekar alt gmndmodellen är lokalkrävande. Ett klassrum/klinikrum krävs förvarje invandrargrupp i de svenska klasserna. Skolstyrelsen i finner limplansmodellernarealistiska och alt de bör ge invandrarelevertia tiUräcklig träning i bådehemspråk och svenska. Elever som gått från årskurs 1 i delta system kansannolikt följa undervisningen på svenska, när de kommer till högstadiet.Skolstyrelsen i anser att förslagen ligger i linje med SIÄ:s förslag omresursanvändning. skoldirektion påpekar att förskjutningar inombefolkningsgrupperna pågår hela liden. Det är därför svårt att planera denföreslagna centraliserade typ av klasser som invandrargruppen skisserar, omman vUl vidmakthåUa en stabUitet i undervisningen. Endast med storuppmärksamhet driven försöksverksamhet med tvåspråkiga klasser torde geunderlag för slutgiltig bedömning av ulredningens modeller. Länsstyrelseni , , , finska delegationen, och Skola, Esternasrepresentation i , , , allmänna skolstyrelse och skolstyrelsen i uttalarsig för speciella invandrarklasser, s. k. förberedelseklasser eller enspråkigaklasser. Den sistnämnda betonar dock vikten av att aktivt verka för en relativtsnabb inskolning av invandrareleverna i vanUga klasser, medan Göteborgsallmänna skolsty- Prop.1975/76:118 49 relse uttalar att skolförvaltningen avser att fortsättamed försöken med förberedelseklasser och att de har. När invandrareleverna i en årskurs i ett rektorsområde överstiger och har flera hemspråk, är invandrargruppens modeller ej möjliga atttillämpa. och i ochskolstyrelsen i samt och kommuner är kritiskamot enspråkiga invandrarklasser, förberedelseklasser. De tre förstnämnda anseratt försiktighet bör iakttas med ytterligare åtgärder all inrätta förberedelseklasser,eftersom någon utvärdering inte har skell. En hemspråkslräning i enspråksklasserunder måste följas upp av särskilda klasser i ochgymnasieskolan med undervisning på olika hemspråk. Vidare torde undervisning isin helhet på hemspråket enligt av invandrargmppen skisserad modell medorienteringsämnen och matematik leda till att olika former av jämkad studiegångmåste tUlgripas på högstadiet eller, som konsekvens av tidigare åtgärder, attsärskilda klasser måste bildas med respektive hemspråk. i , i Stockholmslän, TCO, i , , allmänna skolstyrelse. kommun ochskolstyrelsen i ifrågasätter alt engelska som främmande språk införsredan i årskurs 3 för invandrarelever. i länställer frågan om inte invandrargruppens redovisning av tvåspråkighetens dUemmaför de yngsta eleverna innebär att positionen för ämnet engelska pågrundskolans lägre stadier bör omprövas och engelskan flyttas tUlbaka tUlårskurs 5. TCO uttalar att möjligheler bör finnas till en tillrättalagdstudiegång för de invandrarelever, för vilka införandet av engelska i årskurs3 komplicerar den allmänna språkutvecklingen eller över huvud taget verkarnegativt på möjlighelerna att följa andra viktiga delar av undervisningen. TCObetonar att ett uppskjutande av engelskan t. ex. till årskurs 7 inte får ledatill atl möjligheten till fortsatta studier i gymnasieskolan eller därefierförsvåras. De hinder som kan finnas inom utbildningsväsendet på dennapunkt bör avlägsnas för invandrareleverna. iSverige anser att man bör få pröva olika senarelagda tidpunkter förengelskundervisningen. föreslår alt engelskainförs först i årskurs 4.