prop · FY0323 · 1975-12-31 00:00:00 — Besvär över beslut isådant ärende föreslås endast kunna föras när nämnden fattat ett annat beslutän de fackliga representanterna förordat. Jaghar förordat att besvärsrätt skall finnas i fråga omvuxenut-bildningsnärands beslut om studiestöd tUl vuxna. Sarama ordning börgälla beträffande studiemedelsnämnds beslut i motsvarande ärenden. I övrigttillstyrker jag förslagen. CSNhar 1 skrivelse angående omorganisation av CSN föreslagitatt ärenden rörande studiemedel för personer i gymnasial utbUdningsamt frågor om återkrav av studiemedel, som behandlats centralt hosCSN, skall behandlas av studiemedelsnämnderna. Jag bedömer det vara lämpligtatt studiemedelsnämnderna får överta ärendena om studiemedel för s. k. äldrestuderande och om återkrav av studiemedel. Jag beräknar kostnaden för dennaöver- 1975: 23 205 föringtill studiemedelsnämnderna till ca . CSN avlastas motsvarandearbetsuppgifter och kostnaderna för CSN bör räknas ned raed hänsjm härtUl. CSNhar i nyssnämnda skrivelse också föreslagit en förändrad organisation med en indelning i arbetsenheter, som avses bättre svara motnämndens nuvarande och framtida arbetsuppgifter. Statskontoret har raedverkatvid utforraningen av förslaget. Denföreslagna omorganisationen av finner jag i stort ändamålsenlig.Jag avser att föreslå regeringen att ge CSN i uppdrag att genomföra enomorganisation i huvudsak efter de föreslagna riktlinjerna. Enligt min meningbör omorganisationen genomföras som studiemedelsärendena för vuxnaoch återkravsärenden förs över tUl studiemedelsnämnderna, dvs, den 1 januari1976. Jag avser att föreslå regeringen att ge CSN i uppdrag att komma in medorganisatoriskt underlag för den föreslagna förändringen av CSN:s kansli.Sedan regeringen fastställt organisationen bör få i uppdragatt föra de förhandlingar om avtalsbara löne- och anställningsvillkor sombehövs. CSNbör kunna genomföra själva omorganisationen inom ramen för tillgängliga medelunder anslaget m. m. För nödvändigtförberedelsearbete bör CSN inför omorganisationen få disponera , /76, SVUXoch CSN har framhållit att förutom studiemedelsnämnderna även CSN koramer attfå vissa ytterligare arbetsuppgifter i samband med att vuxenstudiestödetinförs. Jag beräknar att de sammanlagda kostnaderna för CSN ochstudiemedelsnämnderna för / 76 ökar raed . Jagåterkommer i det följande till hur dessa kostnader skaU bestridas. Deförslag jag i det föregående förordat om uppsökande verksamhet påarbetsplatsema, om försök med uppsökande verksamhet i bostadsområden, ominförande av särskilt studiestöd för vuxna och timstudie-och dagstudiestöd börgenomföras . VuvenutbUdnings-nämnderna bör kunna inrättas den1 . För studerande i den försöksverksamhet med yrkestekniskhögskoleutbildning fr, o, m, , som jag förordat i prop. 1975:9, bör särskilt vuxenstudiestöd kunna utgå redan från den tidpunkt dåutbildningen inleds. De förslag som avser höjda bidrag till studiecirkelverksamhetenoch studieförbundens verksamhet, utbildning av studieorganisatörer, höjtfribelopp beträffande hänsynstagande tUl makes inkomst inom studiemedelssystemet,förändringar inora studiehjälpssystemets område samt administration avreformerna bör genomföras . Införgenomförandet av förändringar i studiestödet m.m. är det nödvändigt attinformation om reformernas innehåll riktas dels till dem som kommer att taaktiv del i själva genomförandet, dels tUl dem som 1975: 23 206 reformernaär avsedda för. Jag förordar därför att särskilda medel för informationtiUdelas CSN. Jag beräknar medelsbehovet tiU 1,2 mUj. kr, CSN bör vidutformningen av informationen samråda med SÖ och samarbeta med de berördafackliga organisationerna. Nämnden bör också kunna av dessa medel lämna bidragtill de fackliga organisationerna för framställning av informationsmaterialsora har samband med genomförandet av reformen. Jag vill slutligen framhåUa attdet är önskvärt att i informationsverksamheten också beakta förändringar avarbetsmarknadsutbildningen som kan komma att föranledas av riksdagensställningstagande till den proposition i dessa frågor som statsrådet denna dag kommer att anmäla, FÖVUXoch SVUX föreslår att det särskUda vuxenstudiestödet samt timstudie- ochdagstudiestödet skall finansieras genom en särskild arbetsgivaravgift.Kommittéernas övriga förslag föreslås bli finansierade över statsbudgeten. Deförslag jag i det föregående lagt fram med syfte att förbättra de vuxnasmöjligheter till vuxenutbUdning i skUda avseenden stöder och kompletterarvarandra. Ett viktigt syfte är att underlätta för vuxna med kort tidigareutbUdning att genom studieverksamhet främja sin egen utveckling och vidga sinakunskaper i skilda hänseenden, bl, a, för att aktivt kunna medverka ireformeringen av arbetslivet. Reformerna kommer också att i betydandeutsträckning omfatta anställda som har de fysiskt och psykiskt mestansträngande arbetena. Det är därför enligt min mening rimligt att inte enbartstudiestödet finansieras genom en särskild arbetsgivaravgift. Även denuppsökande verksamheten, som på arbetsplatserna kommer att åvila de fackligaorganisationerna, viss del av stödet till studiecirkelverksamhet ochstudieförbund och de administrativa kostnaderna för reformerna bör finansieraspå detta sätt. Den särskilda arbetsgivaravgiften bör kallasvuxenutbildningsavgift. Jaghar tidigare förordat att några av reformerna inom vuxenutbildningen börgenomföras och övriga . Jag beräknarkostnaderna för /76 tiU ca 112 mUj. VuxenutbUdningsavgiftenbör beräknas som en andel av den lönesumma som utbetalas av arbetsgivama. Denbör utgå på samma avgiftsunderlag sora används för beräkning avsjukförsäkringsavgiften. Den bör utgå från . Under år 1976bör avgiften utgöra av avgiftsunderlaget. Avgiften kan därvid för sammaår beräknas uppgå till ca 200 milj. kr. I samband raed de genora-fördareformerna inora socialförsäkringsorarådet vUka bl. a. innebär attsjukpenning, dagpenning vid arbetslöshet, förmåner vid arbetsmarknadsutbildningm. m. har gjorts till skattepliktig inkomst beslöts att 1975: 23 207 de ökade skatteintäkterna i sin helhet skalltillgodoräknas staten (prop. 1973:49, SkU 1973: 30, rskr 1973: 199). Jag anseratt detta bör vara fallet även vad gäller de beskattade vuxenstudieförmånerna,dvs. vuxenstudiebidrag, timstudiestöd och inkomstbidrag. Chefen förfinansdepartementet kommer senare att föreslå regeringen att återkomma tillriksdagen i denna fråga och med den sammanhängande beskattningsfrågor. Jag harnyss angett att refomerna under /76 beräknas kosta ca 112 mUj.kr. Detta belopp motsvarar intäkterna från densärskilda vuxenutbildningsavgiften och de influtna skattemedlen frän debeskattade vuxenstudiestöden. Intäkterna från avgiften bör tas upp påinkorastskattetitelns inkomstsida och de verksamheter de är avsedda förbekostas från inkorastskattetitelns utgiftsida via motsvarande anslag påutbildningshuvudtiteln. Dessa belastas med de kostnader sora inte täcks avVuxenutbUdningsavgiften. Balansen mellan influtna medel och utgifterregistreras särskilt. Jagberäknar att av inkomsterna från den särskilda VuxenutbUdningsavgiften och deinflutna skattemedlen från de beskattade vuxenstudiestöden skall disponeras27,6 mUj. kr, för olika ändamål under anslaget Bidrag tillstudiecirkelverksamhet och 4,8 mUj. för olika ändaraål under anslagetBidrag till studieförbund. Kostnaderna för uppsökande verksarahet påarbetsplatser och utbUdning av studieorganisatörer, som jag beräknat tUl 5milj. kr., bör i sin helhet täckas av inkomster från VuxenutbUdningsavgiftenoch de influtna skattemedlen från de beskattade vuxenstudiestöden. Jagberäknar att från dessa inkomster skall utgå högst 61 milj. kr. för kostnaderför det särskUda vuxenstudiestödet. Därav beräknar jag att ca 46 milj, kr,avseende kostnader för vuxenstudiebidraget skall tillföras anslagetStudiebidrag m, m, och ca 15 mUj, kr. avseende kostnader föråterbetalningspliktiga studiemedel skall tillföras investeringsanslagetStudiemedelsfonden. Vidare beräknar jag att av dessa inkomster skall 9 milj.kr. för timstudie- och dagstudiestöd tillföras anslaget Studiebidrag m, m.Slutligen förordar jag att kostnaderna för administration, information m. m.för vuxenutbildningsreformcn, 4,8 milj, kr,, skall täckas av inkomster från densärskilda vuxenutbildningsavgiften och de influtna skattemedlen från debeskattade vuxenstudiestöden. Genom att vissa delar av reformen föreslås träda ikraftden uppstår kostnader . Jag förordaratt medel för dessa kostnader förskotteras från inkomstskattetiteln tUl berördaanslag och att dessa tillförs motsvarande medelfrån vuxenutbildningsavgiften. Jag koramer under an-slagsberälcningarna attredovisa dessa medel som särskilda inkomstposter. 1975: 23 208 1enlighet med det anförda har inom upprättats förslagtUl 1. lag om ändring istudicstödslagen (1973:349), 2. lag om vuxenutbildningsavgift, 3. lag om extra studiemedel förandra . Rörandede enskilda bestämmelserna i lagförslagen vill jag ytterligare anföra följande. 1975: 23 209 Deförslag som jag har lagt fram i det föregående föranleder ett stort antaländringar och tillägg i studiestödslagen (1973:349). Reglerna om timstudiestöd,dagstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd kräver sålunda tre nya kapitel ilagen. Dessa kapitel bör tas in i lägen efter nuvarande 4 kap. och bilda 57kap. Nuvarande 5 och 6 kap. betecknas i fortsättningen 8 och 9 kap. Vidareföranleder mina förslag ändringar i 1, 3 och 4 kap. samt i de till 8 och 9 kap.flyttade 5 och 6 kap. 1§ 11 § har de tre nya studiestödsformerna förts in. Påsamma sätt som enligt 2 och 3 §§ gäller för studiehjälp respektive studiemedelanges i två nya paragrafer, 4 och 5 §§, vad dagstudiestöd respektive särskUtvuxenstudiestöd består av. Den som uppbär särskilt vuxenstudiestöd skall, isamma utsträckning som gäUer för studie-raedelstagare, kunna fåresekostnadsersättiung för resor mellan hemorten och den ort där vederbörandestatliga skola för vuxna finns (jfr 7 kap. 16 §), Paragrafenmotsvarar nuvarande 1 kap. 4 §. Allmän försäkringskassa skaU fatta beslut ifråga om beräkning av timstudiestöd, dagstudiestöd och särskUtvuxenstudiestöd. skall även betala ut de belopp som utgår iform av sådana stöd. Vissa nya uppgifter åläggs således försäkringskassoma.Bestämmelser härom har tagits in i ett nytt sista stycke. Detnya vuxenstudiebidraget skaU fördelas mellan studiemedelsnämnderna i vad avserstudier på högskolenivå (7 kap. 13 § första stycket). Rätt att söka bidrag hosviss nämnd skall tUlkomma den som avser att studera vid högskola som tillhörnämndens verksamhetsområde (7 kap. 13 § andra stycket). Eftersom studiemedelsnämndsåledes måste anges i 7 kap. bör uppräkningen av myndigheter i 1 kap. 6 §första stycket kompletteras. Ispecialmotiveringen tUl 7 kap. 6 § återkommer jag raed vissa synpunkter påhandläggningen av ärenden om särskilt vuxenstudiestöd. 14 1975.1 saml. Paragrafenmotsvarar nuvarande 1 kap. 5 §. I denna paragraf definieras f.n. bl.a.begreppet termin. Därmed avses, anges det, första eller andra hälften av ettkalenderår. Inom utbUdningsväsendet avses normalt med termin intekalenderhalvår utan den tid av varje kalenderhalvår som vederbörande utbUdningpågår. Att ett särskUt termins-begrepp förekommer i studiestödslagen har ionödan medfört missförstånd. Ordet kalenderhalvår förs därför nu genomgåendein i studiestödslagen i stället för begreppet termin. Detta medför ändringar iett stort antal paragrafer. Av1 kap. 5 § i dess nuvarande lydelse följer att regeringen kan förordna atttermin inte skall raotsvara kalenderhalvår (jfr 4 kap. 2 § studiestödskungörelsen).Bestämmelser med bl.a. motsvarande innehåll föreslås nu i 3 kap. 5 §, 4 kap. 10§ och 7 kap. 5 § jämfört med 4 kap. 10 § studiestödslagen. Somanförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 7.6.5) ändras reglerna omstudiehjälp i några avseenden. Dels höjs inackorderingstillägget, dels införsviss rätt tiU fria hemresor. Dessa förslag föranleder ändringar i 3 kap. 7 §. Iövrigt sker i 3 kap. de formeUa ändringar som behövs på grund av införande avkalenderhalvår i stället för begreppet termin (5, 1315 och 17 §§). I denna delfår hänvisas till specialmotiveringen tUl 1 kap. 7 §. I 3 kap. 5 § görs även enannan formell ändring. Tredje stycket i denna paragraf bör nämligen för attundvika tvekan om dess innebörd ha samma lydelse som motsvarande stycke i 4kap. Fråganom fria hemresor för inackorderade elever har behandlats i den allmännamotiveringen (avsnitt 7.6,5). Utöver vad där anförts bör följande tilläggas. Omstudietiden endast omfattar en kortare kurs är behovet av fria hemresormindre. För att rätt till sådana resor skall föreligga bör därför krävas attutbildningen pågår minst . Denna tid bör, såsom CSN också föreslagit,sättas . Kontant ersättning i stället för frikort bör kunnautgå om allmänna kommunikationsmedel saknas på viss del eller helafärdsträckan mellan hemorten och inackorderingsorten. Sådan färdsträcka böruppgå till . Kontant ersättning bör utgå med visstschablonbelopp per kilometer för vilken allmänt färdmedel saknas. Dettaschablonbelopp får bestämmas av CSN. Den ersättningsberättigade bör på sätt CSNnärmare bestämmer ange att han företagit resan. Han bör också, i denomfattning som CSN finner att det behövs, ange med vilket färdmedel och tUlvUka kostnader resan företagits. Som jag har angett skall 1975: 23 211 emellertidinte de verkliga kostnaderna ersättas utan ersättning alltid utgå med visstschablonbelopp. Underden tid försöksverksamheten pågår bör regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, CSN, kunna besluta om de ändringar i rätten tiU fria hemresorsom kan visa sig befogade. I4 kap. har, utöver vissa ändringar som jag i det följande återkommer till,skett den ändringen att begreppet termin utgått och ersatts av kalenderhalvår.Skälet härtill har redovisats i specialmotiveringen till 1 kap. 7 §. Deparagrafer som berörs endast av denna ändring är 11, 16, 23, 2830, 33, 42 och43 §§. I vissa av dessa paragrafer har dessutom gjorts vissa andra formellaändringar. Bestämmelsernai nuvarande 3 § har utan ändring förts till 4 §. Inya 3 § har i stället tagits in bestämmelser om vad som skall gälla, om särskUtvuxenstudiestöd enligt 7 kap. beviljats. Huvudregeln, som följer av 3 § förstastycket, innebär att studiemedel inte får bevUjas för tid för vilken särskiltvuxenstudiestöd redan har beviljats. Den studerande som ansöker om särskiltvuxenstudiestöd anses sålunda ha valt denna stödform framför studiemedel. Debåda studiestödsformema avses för studier vid samma läroanstalter ochutbUdningsUnjer. Omden studerande redan beviljats studiemedel för tid för vilken han sedan ocksåbevUjats särskilt vuxenstudiestöd, får han inte uppbära studiemedlen för dennatid. Har han redan uppburit dessa studiemedel, skall dessa studiemedel avräknasmot det särskilda vuxenstudiestödet. Bestämmelser om hur denna avräkning skallske finns i 7 kap. 20 §. Detankommer på CSN att på lämpligt sätt informera de studerande om de angivnareglerna. Dessa regler föratsätter att beslut om särskUt vuxenstudiestöd intefattas förrän den beslutande myndigheten undersökt om sökanden tidigarebeviljats studiemedel för den avsedda studietiden. Skulle så vara fallet ochkomraer ansökan ora vuxenstudiestöd att bifallas kan det vara lärapligt attsnarast underrätta den studerande om att hans ansökan kommer att bifallas.Detta för att even tuellt undvika avräkning enligt 7 kap, 20 §. Hur manlämpligen bör förfara i praktiken får det emellertid ankomma på CSN att pröva. Medstöd av 4 kap. 22 § studiestödslagen har Kungl. Maj:t i 4 kap. 13 §studiestödskungörelsen (1973: 418) föreskrivit att studiemedel ej får utgå tUlden som erhåller utbildningsbidrag. En uttrycklig föreskrift härom har nuförts in i den nya 4 kap. 3 § studiestödslagen. I vissa fall kan behov avundantag t, ex. för handikappade aktualiseras. Det bör ankomma på regeringenatt meddela-föreskrifter om sådana undantag. Prop.1975: 23 212 Bestämmelsemai nuvarande 4 § har förts till 5 §. Inya 4 § har nuvarande 3 § tagits in utan några ändringar. F.n,gäller i vissa avseenden skilda regler för rätt till studiemedel för olikastuderande. Som framgår av den aUmänna motiveringen (avsnitt 7.6.4) skall sammaregler i fortsättningen gälla för alla studiemedelsta-gare såvitt avser den tidunder vUken studiemedel kan utgå för heltids-och deltidsstuderande. Behövligabestäraraelser härom har förts tUl 5 § samt till ett nytt tredje stycke i 10§. På grand härav kan nuvarande 5 §, Uksom 12 och 26 §§, utgå. Enligt den praxis som CSNtillämpar kan deltidsstuderande i vuxenutbildning f.n. fååterbetalningspliktiga studiemedel med en tredjedel resp. två tredjedelar avvad som utgår i återbetalningspliktiga studiemedel till heltidsstuderande.Förutsättningarna härför är att den studerande bedriver studier på vad somantas vara en tredjedels resp. två tredjedels tid. Mina förslag innebär attstudiemedel utgår för heltids- eller minst halvtidsstudier. Den som ifortsättningen vUl bedriva studier kan således inte fåstudiemedel. Den som kunnat få återbetalningspliktiga studiemedel förstudier på två tredjedelstid får enligt bl. 13 § studiemedel med hälften avdet belopp som utgår för heltidsstudier. I8 § föreskrivs att studiemedel för studier vid universitet, högskolor ochliknande utbUdningsUnjer inte får utgå för mer än sammanlagt 16 terminer, dvs,. Med tid för vUken studiemedel utgått bör jämställas tid för vilkensärskUt vuxenstudiestöd utgår. Härfår hänvisas till den allmänna motiveringen (avsnitt 7.6.4). allmänna motiveringen (avsnitt 7.6.4) har jag förordat, att 15 dagarsheltidsstudier eller 30 dagars deltidsstudier skaU vara den kortaste tid förvilken studiemedel skall kunna utgå. Det förutsattes därvid att nämndatidsperioder är sammanhängande. Så får anses vara fallet om studierna pågårunder minst . För den sora bedriver studier underlängre samraanhängande tid under ett kalenderhalvår ges studiemedel endast förhela sammanhängande tidsperioder om 15 resp. . För överskjutande dagarutgår alltså inte några studiemedel. Bestämmelser av denna innebörd har tagitsin 1 tredje stycket. Som jag har anfört i den allmänna motiveringen bör 1975: 23 213 detdock vara möjligt att vid beräkning av studiemedel för ett kalenderhalvårtillgodoräkna den studerande överskottsdagar från ett annat kalenderhalvår. Detnya tredje stycket motsvaras f. n. av föreskrifter i 13 § tredje stycket. Denuvarande reglema innebär att man utgår från ett niomånaders läsår och minskareller ökar detta med hela perioder ora F.n. får sålunda den somhar ett läsår och samma studiemedelsbeloppsom den som har ett läsår och . I fortsättningen krävs iprincip ett läsår för att studiemedel skall utgå.Emellertid kan CSN efter regeringens bemyndigande och med stöd av bestämmelsernai fjärde stycket, liksom f. n., bestämma hur många dagar ett läsår vidberäkning av studiemedel skall anses omfatta. Härigenom kan en störreenhetlighet vid beviljande av studiemedel vinnas och därmed också en vissadministrativ förenkling. Det skall tUläggas att Kungl. Maj:t meddelat vissabestämmelser av detta slag (jfr 4 kap. 3 och 4 §§ studiestödskungörelsen). Jagavser f. n, inte att föreslå någon ändring därav. Bestämmelsernai fjärde stycket ger regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, CSN,rätt att besluta att kanderhalvår vid beräkning av studiemedel skall ansesomfatta också av föregående eUer följande kalenderhalvår.Motsvarande gäller f.n. med stöd av 1 kap. 5 §. Sådant beslut krävs i de faU dåvederbörande hösttermin omfattar även av följande kalenderhalvår.Så är fallet t.ex. vid de tekniska fakulteterna. Liksom f.n. skall vid behovsprövninginkomsten under själva kalenderhalvåret beaktas och inte inkomsten även underdet antal dagar som t.ex, höstterminen vid teknisk fakultet omfattar av nästakalenderhalvår (jfr 4 kap. 2 § sista stycket studiestödskungörelsen). Bestämmelsernai nuvarande 1224 §§ kan förenklas avsevärt genom övergången till tidsperioderom 15 resp. som grand för rätten till studiemedel. Paragraferna 12,15, 18 och 20 kan sålunda utgå. Vidare kan bestämmelserna i 13 och 24 §§ förkortas. Bestämmelsernai paragrafen utgår f.n. från det antal procent av basbeloppet som denstuderande erhåller som studerar imder ett helt niomånaders läsår. anges istället det antal procent av basbeloppet med vUka studiemedel utgår förtidsperioder ora 15 resp. . Iparagrafen ges regler om barntillägg. Här, Uksom i 13 §, har re- 1975: 23 214 gelnom en 15 dagars- resp. en 30 dagarsperiod som grund för beräkning avbamtillägg ersatt nuvarande regler. Rätten tUl bamtUlägg kommer att gällasådan period under vilken den studerande har haft vårdnaden om barnet ellervarit underhåUsskyldig. I1620 §§ återfinns reglema för behovsprövning mot inkomst och förmögenhet.Liksom bestämmelserna i 13 och 14 §§ utgår de nya reglerna i 16, 17 och 19 §§från tidsperioder om 15 resp. . Som angetts i den aUmänna motiveringen(avsnitt 7.6.4) har de belopp höjts vartUI makes inkomst får uppgå utan attreduktion skall ske. Några andra ändringar i sak har inte skett (jfr prop. 1973:63 s. 67-9), Som jag har anfört i specialmotiveringen tiU 1224 §§ utgårnuvarande 18 och 20 §§. Timstudiestöd,inkomstbidrag och vuxenstudiebidrag skaU vara skattepliktiga inkomster. Sådanastödformer kan visserligen inte utgå som studiemedel eiUigt 4 kap.utgår. Det kan dock inte uteslutas att en studerande för en del avkalenderhalvåret får timstudiestöd, inkomstbidrag och vuxenstudiebidrag samtför en annan del av samma kalenderhalvår studiemedel. I sådana fall skaU debelopp som utgått i timstudiestöd, inkomstbidrag och vuxenstudiebidrag räknassom inkomst, när frågan om studiemedlen prövas. Detta föranleder en ändringav 21 §. Iandra stycket har i förtydligande syfte förts in en bestämmelse motsvarande vadsom redan gäller för studiehjälp (jfr 3 kap. 29 § andra stycket jämfört medförsta stycket). I detta saramanhang får jag också hänvisa till vad jag anförti specialmotiveringen tUl 4 kap. 3 § studiestödslagen. Förtydlighetens skull har i 25 § angetts att extra studiemedel utgår 1 form avåterbetalningspliktiga studiemedel. Kapitietinnehåller bestäraraelserna ora tirastudiestöd, Somangetts i den allmänna motiveringen (avsnUt 7.6,3) kan timstudiestöd endastutgå till deltagare i vissa slag av studiecirklar. TUl deltagare i kommunalvuxenutbUdning kan timstudiestöd endast utgå om Prop.1975: 23 215 motsvarandestudiecirkel inom det fria och frivilliga folkbUdningsarbetet inte anordnas påorten. Avgörande för rätt till timstudiestöd för studier i kommunalvuxenutbUdning är förhållandena på den ort där den studerande önskar bedrivastudierna. Normalt kan det antas att studielokalen är belägen näraarbetsplatsen. Fall kan emellertid tänkas då den studerande vUl förläggastudiema till annan ort t. ex. sin bostadsort och att detta kräver att han tarledigt från sitt arbete. I sådant fall är förhållandena på bostadsortenavgörande för frågan om den studerande kan få timstudiestöd för studier vidkommunal vuxenutbildning. Detbör ankoraraa på regeringen att ge de närraare föreskrifter som kan behövas. Timstudiestödkan endast utgå tUl arbetstagare. För rätt tUl studiemedel och särskiltvuxenstudiestöd krävs, om den studerande inte är svensk medborgare, att han harbosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att här vinna utbildning (4kap. 3 § och 7 kap. 2 §). Något sådant krav gäller inte för rätt tUl tim- ochdagstudiestöd. Föratt timstudiestöd skaU utgå krävs att den studerande förlorar arbetsinkomstgenom att han deltar i studiecirkeln eller den kommunala vuxenutbUdningen.Frågan huruvida sådan förlust föreligger får bedömas särskUt för varjestudietimme. Om exerapelvis någon är närvarande vid två studietimmaromedelbart efter varandra men endast den ena ligger på arbetstid kan timstudiestödinte utgå för den andra. Förlustav arbetsinkomst kan i vissa fall uppkomraa även för studietimme som ligger påden studerandes fritid. Den studerande kan nämligen ha varit tvungen att taledigt från arbetet för att resa tUl ufbUdningslokalen.