prop · FY0314 · 1975-12-31 00:00:00 — föreslår atl som bidragsgrundande medlem ien skall räknas den, som är ansluten till enlokalavdelning, har stadgeenliga möjligheler alt påverka beslul rörandeorganisationens verksamhei och inriklning saml har eriagt avgifi tillorganisationen under närmasl föregående verksamhetsår. Det statliga stödet bör ulgå i form av dels etl grundbidragsom är lika stort för alla bidragsberättigade organisalioner, dels ett r ö r Ii g t bi drag som är baserat på anlalel bidragsberättigande medlemmar. föreslår alt elt grundbidrag på 125 000 kr.per år penningvärde utgår lill varje bidragsberälligadungdomsorganisation. Grundbidraget avses ulgå till kostnaden för den ceniralaadministrationen dvs. kostnader för kansli, personal, porto, telefon och vissaövriga kosinader. Del rörliga bidraget avses täcka del av övriga kostnadersåsom kostnader för ledarutbildning, information, internationell verksamhetoch övrig central verksamhei. Bidragel bör vara av sådan slorlek all del föruiomall täcka del av nämnda kosinader även ger organisationerna möjlighet alt t.ex. salsa på öppen verksamhet. Del rörliga bidragel bör ulgå med . per åroch ansluten medlem för del antal bidragsgrundande medlem- mar som översliger 3 000. Beräkningen av del rörligabidraget bör göras på medlemsantalet enligt närmasl föregående årsverksamhetsberättelse. Del statliga stödet bör maximeras så atl ingenorganisation erhåller högre bidrag än vad som molsvarar av förut nämnda koslnadsslag. Vid tillämpningen av bidragsreglerna bör gälla atl allaungdomsorganisationer som uppnår kvalifikationsgränserna skall vara berättigadetill statligt stöd tUl sin centrala verksamhet. Regeringen bör dock ävenfortsättningsvis avgöra när en organisation skall förklaras berättigad tillstatligt stöd. tröskelorganisationerna föreslås en intrapp-ningsperiod i det nyasystemet. Elt halvt grundbidrag bör ulgå försia årel, ett hell grundbidragandra året saml både grundbidrag och rörligt bidrag tredje året. På samma sättföreslås etl avlrappningssystem för de organisalioner som inte längre uppfyllerkvalifikationsgränserna för statligt bidrag. föresläs atlelt grundbidrag utgår, påföljande år elt halvt grundbidrag och det tredje årelföreslås alt bidragel hell upphör. De samarbetsorgan som ungdomsorganisationerna har bildalför att fullgöra vissa arbetsuppgifter av gemensam karaktär är av två lyper.Den ena omfattar en majoritet av de riksomfattande ungdomsorganisationerna.Här återfinns ungdomsorganisationers landsråd och ungdomsrepresentantskap.Till den andra gruppen är endast vissa kategorier av ungdomsorganisationeranslutna. Hit hör kristna ungdomsråd och . Bidragen till samarbetsorganen bör inle få påverkabidragen till ungdomsorganisalionerna. Enligl ungdomsrådels mening börsamarbetsorganens verksamhei fastställas och i huvudsak ekonomiskl stödjas avderas medlemsorganisationer. Staten bör dock under en övergångslid slödja vissaav samarbetsorganen i särskUd ordning för all undvika atl alltför sloraekonomiska förändringar inträffar. Enligl ungdomsrådet intar landsrådet ochFöreningen en särställning genom att de äröppna för medlemsskap för alla ungdomsorganisationer. föreslär därför att Sverigesungdomsorganisationers landsråd erhåller etl bidrag motsvarande tvä grundbidragoch all ungdomsrepresentantskap erhåller bidrag motsvarandeell grundbidrag. Belräffande krislna ungdomsråd och Svenska scoulunionenföreslår slatens ungdomsråd all dessa inle beviljas bidrag ur anslagel lillungdomsorganisationernas cenirala verksamhet. För krislna ungdomsrådsdel föreslås dock att rådel under en övergångstid skall erhållabidrag motsvarande ett grundbidrag. Ledamoten föreslår i reservation "attsamarbetsorgan, som uppvisar egen verksamhet, efter särskUd prövning av Kungl. Maj:l,beviljas slatligl stöd, lägst ett grundbidrag". beräknar medelsbehovel för /76för de 1 saml Nr 14 föreslagna bidragen till 24,9 milj. kr. och hemgårdar bör även ifortsättningen erhålla bidrag frän ett särskilt anslag. Bidraget bör räknas uppvarje år med ett procentuellt påslag motsvarande ökningen av bidragel till ungdomsorganisalionernascenirala verksamhei. Enligl församUngsstyrelselagen äUgger det varje församlingatt främja verksamhei bland ungdom. 1 mänga fall svarar för detta arbete med stöd från den enskilda församhngen. Detta ger organisaiionenen särställning jämfört med andra ungdomsorganisationer vilket bör beakias vidden statliga bidragsgivningen. Kyrkans barn- och ungdomsverksamhet har såledesgenom sin speciella slällning fler och bättre möjligheler lill ekonomiskl slödfrän samhällel än exempelvis fria kyrkosamfund. bedriver ett värdefullt ochomfattande ungdomsarbete som bör ges statligt slöd. anser emellertidmed hänvisning till angivna skäl att del inte bör ges samma generellautformning som för övriga ungdomsorganisationer. föreslår att förbundelerhåller ell statsbidrag, som molsvarar organisationens nuvarande bidraguppräknat med etl procentuellt påslag per är motsvarande den ökning som sker avbidraget tUl ungdomsorganisationernas centrala verksamhei. och hemgårdar samt uppgå till sammanlagl 1,4 milj. kr. Mol förslagel rörande har ledamölernaHörngren, och reserverat sig. Reservanterna anför attfrågan om utformningen av bidragen till ungdomsorganisationernas verksamhei påolika nivåer kan förväntas bli prövad av den ulredning som harbegärt. I avvaktan på resultatet av denna utredning bör förbundet, i fråga ombidrag till den centrala verksamhelen, liksom nu behandlas på samma sätt somövriga ungdomsorganisationer. 3.3.4 Rapportering och redovisning Enligt ungdomsrådets uppfattning måste all samhällelig bidragsgivningtUl folkrörelser och andra ideella organisationer baseras på elt ömsesidigtförtroende mellan bidragsgivare och bidragsmottagare. De uppgifter som ungdomsorganisalionernaskall redovisa till tillsynsmyndigheten bör begränsas tUl de som statsbidragetgrundar sig på. De inlämnade uppgifternas riktighet skall verifieras avorganisationens revisorer. En av dessa bör helst vara auktoriserad. föreslår all organisationerna lilltillsynsmyndigheten skall inkomma med verksamhetsberättelse innehållandeekonomisk berättelse och revisionsberättelse. Av den ekonomiska berättelsenskall framgå vilka intäkter och kostnader som organisationen har haft för sin adminislralionoch verksamhei bland barn och ungdom. bör få i uppdrag all i samråd med ungdomsorganisalionerna utarbeta etl syslem för enhetlig verksamhelsredovisning innehållande uppgifter om organisalionernas medlemstal, geografiska spridning och ekonomi. 3.3.5 Särskilda överväganden och bidrag Problem kan komma alt uppstå för organisationer i vilkamedlems-skåpet är förenat med etl bindande värderingsslyrt löfte när den nyadefinitionen på bidragsgrundande medlem införs. Detla gäller i första hand nykterhetsorganisalionerna.För att kompensera ungdomsverksamhel vid ett eventuelltbortfall av medlemmar bör anslaget Bidrag tiU nykterhelsorganisationer m. m.under åttonde huvudtiteln räknas upp. Handikapporganisationerna befinner sig i en speciell situation.För vissa är minimikravet 3 000 medlemmar för högt med lanke pårekryteringsunderlaget. För andra är de föreslagna åldersgränserna inteanpassade till medlemmarnas och verksamhetens fakliska förutsättningar.Ungdomsrådet föreslår atl tillsynsmyndigheten fär i uppdrag alt i samråd medberörda handikapporganisationer pröva särskilda stödformer. En annan kaiegori organisationer som kan fordrasärbehandling är invandrarorganisationer med barn- och ungdomsverksamhel.Dessa kan ha svårigheter att nå den föreslagna minimispridningen eftersominvandrargrupperna är koncentrerade lill vissa regioner i landel. Även är en minoriletsorganisalion som är begränsad till den delav landet där folkgruppen är koncentrerad. bör göra en total bedömning av dessaproblem och i samråd med berörda organisationer framlägga förslag tillregeringen om lämpliga åtgärder. Bidragsgivningen lill organiserat ungdomsarbete börbaseras på regler som är utformade så att de inte styr organisalionernas verksamhei.Det kan emellertid i vissa givna situationer finnas anledning för samhället atlfördela specialdestinerade bidrag. Samhället kan härigenom genomungdomsorganisationerna stimulera opinionsbildningen i en viss fråga ellermedverka till attitydförändringar pä vissa angelägna områden. En viktig del av ungdomsorganisalionernas arbeie är utveck-I ings- och försöksverksamhet i syfteall utveckla arbetsformer och nya meioder. Del finns anledning alt även ifortsättningen avsätta speciella medel för dessa ändamål. Medlen bör stå tilltillsynsmyndighetens förfogande. föreslår att 1 milj. kr. avsättslill utvecklingsarbete, försöksverksamhet och kvalificerad ledarutbildning. Arbetsgruppen inom ungdomsrådet har berört del idéförankradeungdomsarbetets speciella problem och föreslagil att möjlighelerna all ge elt specielltstöd lill de poliliska ungdomsförbundens informationsarbete prövas.Ungdomsrådet föreslår alt ell speciellt bidrag inrältas för fördelning lill depoUliska ungdomsförbundens informationsverksamhet. Stödet bör utgå till depolitiska ungdomsför- bund vilkas moderparti erhåller statligt partistöd. Stödetbör ulgå med ett sammanlagt belopp om 2 milj. kr. fr. o. m. budgelårel1975/76. 3.3.6 Samsyn på ungdomsområdet Kommersialiseringen av frilids- och kulturlivet harinneburit en allvarUg konkurrens till den verksamhet som folkrörelsernabedriver. Även kommunernas ungdoms- och friiidsverksamhei har i vissa fallkonkurrerat med ungdomsorganisalionernas. EnUgl ungdomsrådels mening är deluppenbart atl folkrörelserna måste få väsentligt ökade möjligheter atl skapanya kontaktvägar och arbelsformer. är nödvändigl om de skall kunnabehålla sin roll som opinionskanaler samt kultur- och kontaktskapare. Del är därförangelägel att folkrörelsernas förändrade situation och samhällets slöd lilldessa blir föremål för en samlad översyn. framhåller all en likartad syn pä denverksamhet och del stöd, som går lill ungdomsorganisalionerna resp. idrottsrörelsenär synnerligen eftersträvansvärd. säll kan vara alt sammanföra anslagsgivningenlUI idrottsrörelsen och lill övriga ungdomsorganisationer lill elt departement. 4Utbildning av ungdoms- och fritidsledare Den yrkesinriktade ulbUdningen av ungdoms- och frilidsledarehar växt fram för atl lillgodose behoven inom ungdoms- och idrotlsorganisalionernaoch kommunerna. Den första utbildningen av della slag startades då KFUM:ssekrelerarinstitul inrättades. Först under 1950-och 1960-talen tog dockutvecklingen fart på allvar. Då tillkom ledarutbildningslinjer vid elt antalfolkhögskolor. Utbildningens längd varierade mellan etl och . Vidaretillkom centrala yrkeskurser för ulbildning av ungdoms- och frilidsledare vidStockholms stads ungdomsledarinstilul, Östersund-Frösö ungdomsledarinstitutsamt kommunala yrkesskola. Flera utredningar har behandlat frägan om den yrkesinriktadeungdomsledarutbildningen. 1953 ärs ulredning angående slöd ätnykterhets-organisationer och ungdomsvårdande sammanslutningar berörde frägan isilt betänkande (1953, stencil). för de storaårskullarna lade också fram ell belänkande, Ungdomsledarulbildning. 1962 ärs ungdomsulredning ägnade slor uppmärksamhet ål ledarut-bUdningen.1 delbelänkandet (SOU 1966:66) Ungdomsledare redovisades en sociologisk studieav ungdomsledarnas bakgrund, föreningsengagemang och UtbUdning. I slulbeiänkandel(SOU 1967:19) Statens slöd till, ungdomsverksamhet, behandlades det statligastödet lill ungdomsledarutbildning, kvalificerad ungdomsledarutbildning ochforskning. Här rekommenderas bl. a. en målmedveten samverkan påledarutbildningens område mellan ungdomsorganisalionerna och folkhögskolorna.Utredningen tillrådde återhållsamhet med att inrätta ungdomsledarlinjer vidyrkesskolor och föreslog atl en ledarutbildning på postgymnasial nivå skulleinrättas vid i . Detta förslag kom emellertid inte attförverkligas. slatsverksproposition (prop. lOs.109) aviserade dåvarande departementschefen en forlsalt ulredning rörandeutbildningen av ungdoms- och frilidsledare. tillsatte SÖ en arbelsgruppmed uppgiften all utreda frågan om ulbildning av ungdomsledare. Arbetsgruppenlog namnet ungdomsledarutredning (SULU). I anslulning till sitt arbeie bedrev SULUförsöksverksamhet med ettårig utbildning vid elva folkhögskolor och treyrkesskolor. SULU framlade är 1971 sitt belänkande, SÖ:s ungdomsledarutredning1971. Bland de ställningstaganden av mera övergripande karaktärsom SULU redovisade finns del anledning all nämna följande. Arbetsgruppen lanserade begreppet fritidsledare eftersomden ansåg del mindre lämpligt alt dra en bestämd gräns mellan ledare för barn-och ungdomsverksamhel och ledare för övrig fritidsverksamhet. Arbetsgruppens förslag om ulbildningens lokaliseringinnebar all man sökte utnyttja den fond av erfarenhet som samlats vid defolkhögskolor och yrkesskolor/gymnasieskolor, som - i en del fall under längtid ägnat sig ål ledarutbildning. SULU påtalade all den yrkesinriktade frilidsledarulbildningenvid 1970-lalels ingång kännetecknades av brist på enhetlighet. För avnämarna -kommuner, organisationer och andra arbetsgivare - medförde detta svårigheteratt värdera och jämföra olika utbildningsvägar. Även för de studerande innebarrådande förhållanden svårigheier. Därför förordade SULU en i huvudsak enhetliggrundutbildning och rekommenderade gemensamma läroplaner vilka skulle tjäna somriktmärken för denna. Frågan om förverkligandet av SULU sköts emellertid påframtiden som framgår av föredragandens uttalanden i 1972 och statsverkspro-positioner(prop. 10 s. 441 och prop. 10 s. 485). I 1973 ärs slatsverkspropositionhänvisades tUl all frägan skulle behandlas av den tillkalladefolkhögskoleutredningen som enligt sina direktiv har alt pröva del förslag omsärskilda insalser för ungdomsledarutbildning som SÖ fört fram i anslagsframslällningför /74. En av följderna härav är all frilidsledarulbildningeninom gymnasieskolan förblivit ettårig. Folkhögskolorna sökte dock atl, inomramen för de möjligheler folkhögskolesladgan ger, anpassa utbildningen lill ochi huvudsak förverkliga SULU:s förslag om en tvåårig ulbildning. Vid i startades enspeciell utbildning för folkhögskollärare. Vid intagningen lill denna skalläven prakliska meriter t. ex. arbeie inom folkrörelse beaktas. I metodikulbildningenskall etl av de ursprungligen fem huvudområdena gälla ledarutbildning förfolkrörelser, folkbildningsarbete och ungdomsverksamhet. Parallelll med utvecklingen i fråga om ungdomsledarulbildningenvid folkhögskolan, växte kombinationsulbildningen av fritidsledare vid gymnasieskoloroch universitet fram. Den är tvåårig och består av gymnasiestudier saml 20-poängskurseri sociologi och pedagogik. Ursprungligen lanserades denna som en utbildning av"idrotts- och fritidskonsulenler". De första kurserna förlades tillLund och Öslersund och påbörjades hösllerminen 1971. begärde UKÄ hos Kungl. Maj:t alt få ulvidga kombinationsulbildningenlill ytterligare fyra orter. Delta beviljades dock ej, men efter förnyadframställning frän UKÄ medgav Kungl. Maj:l alt kombina-lionsutbildning avfritidsledare är 1973 skulle få inrällas även i och . Frilidsledarulbildningen var fördelad pä treskolformer. Vid 26 folkhögskolor bedrivs inom folkhögskolesladgans ramen tvåårig fritidsledarutbildning. Folkhögskolorna är Bosön, , , ,Göieborg, Hagaberg, , , , , , ,, , , Lillsved, LjungskUe, Malmfälten, , ,, Slensund, Tollare, VaUa, Vårdinge () ochVärnamo, vartUI kommer del lill knutna Svenska missionsförbundets ledarinsli- Därtill kommer all nägra folkhögskolor har två eller treterminers yrkesinriktad ledarutbildning. Vid åtskUliga andra folkhögskolor förekommerspecialisering på ledarfrågor för dem, som vUl förbereda sig för en ledarinsatspå fritiden eller senare ämnar söka sig lUl yrkesinriktad ledarulbUdning. Ifolkhögskolornas tvååriga frilidsledarutbildning deltar ca 560 elever. Vid tre gymnasieskolor(i Slockholm, och Öslersund) bedrivs en ettårig utbildning avungdoms- och idrottsledare som specialkurs. Elevantalet uppgår till ca 90elever. På fyra orter (, , och ) finnsen tvåårig kombinalionsulbildning av frilidsledare. Antalel elever är 30 perårskurs på vardera orten. Graden av integration mellan gymnasiestudier och högreutbildning liksom anpassningen av den högre utbildningen till de blivandefritidsledarnas framlida yrkesverksamhel skiftar mellan de olika kursorterna. Folkhögskoleutredningenhar inle kunnai göra någon fullständig karlläggning av sysselsättningslägetför de elever som genomgått en tvåårig frilidsledarutbildning. Uppgifier från lioskolor ger vid handen att av de elever som slutade sin ulbildning år 1973har fått anställningar inom fritidssektorn. Dessa anställningar har kommit liU slåndinom huvudsakligen följande områden: ungdoms- och folkrörelser (), kommunalfritidsverksamhet () och vårdinstitutioner (). Ulredningen konstaierar att någon samlad och allmäntaccepterad beskrivning av målen för fritidsverksamheten inte finns.Fritidsverksamheten har ibland setts som ett medel all skydda människor från inflylandesom är skadligl både ur individens och samhällets synpunkt. Den har ocksäbetraktats som en möjlighet att ge människorna tillfälle alt utveckla sinaförutsättningar, inlressen och anlag. Utredningen anser att fritidsledarna måste kunna göra enkonstruktiv, ideologisk insals och inle bara en terapeutisk. Delta förutsätterall de blivande fritidsledarna under ulbildningens gång genom en fortlöpandediskussion utvecklar medvetenhet om fritidsverksamhetens mål och sin egenuppgift i den. En centraluppgift i utbildningen måste vara atl stimulera eleverna lill atl utveckla enpersonligt tillägnad åskådning, som bygger pä vårt samhälles grundläggandevärderingar om människovärde, demokrati och tolerans. Orientering och debatt ikulturella, samhälleliga och livsåskåd-ningsmässiga frågor framstår därför somvikliga inslag i utbildningen. Utbildningen bör vara problemcentrerad dvs. inriktad pä deförhållanden som fritidsledaren möler i sin yrkesverksamhet. Hos lärare ochelever finns en fond av erfarenheter som bör utnyttjas. Det är också värdefullt om eleverna, vid sidan av en obligalorisk yrkespraktik somingår i utbildningen, kan göra insalser i elevkårsarbetet, i fritidsverksamhetinom skolsamhället och i de organisalioner de liUhör. En problemcentreradundervisning är svår att genomföra om fasta gränser upprätthålls mellan olikaämnen. Den kräver en högre grad av samverkan mellan olika ämnen än vad som ärvanligt inom ungdomsskolan. sådani arbetssätt kan enligl utredningen utansvårigheter lillämpas inom folkhögskolan. Lärarna bör ha egen erfarenhet av arbete inomfritidssektorn. bör skolorna beakta vid nyanställningar så atl fritidsledarlinjernalillförs lärare med erfarenhet från fritidssektorn. Det är också önskvärt attlärare själva deltar som ledare i friiidsverksamhei för alt därigenomvidmakthålla sin kännedom om olika problem inom fritidssektorn. Undervisningens kontakt med verkligheten behöver ständigtökas. Delta kan ske genom atl personer utanför skolan engageras som limlärare,t. ex. yrkesverksamma frilidsledare samt förtroendevalda i folkrörelser ochkommuner. 4.2.2 Intagningen av elever Den som antas till frilidsledarutbildning bör ha egenerfarenhet av ledaruppgifter inom fritidssektorn. Därför bör elt av behörighetskravenvara atl sökanden har väl vitsordad erfarenhet av sådani arbete, vunnenantingen genom minst sex månaders heltidsarbete (motsvarande) eller genom insatser som ledare eller förtroendevald i fritidsverksamhet. De krav på genomgången tvåårig gymnasieskola eller tvåårigfolkhögskoleutbildning som uppställs av skolorna för tillträde till ulbUdningenbedöms som lämplig grund för frilidsledarulbildningen. Men del är ocksåväsentligt att personer, som på annat sätt än genom formella studier skaffatsig erforderliga kunskaper, kan anlas. Vidare bör även personer fyllda äroch med fem ärs arbelslivserfarenhel vara behöriga för denna sludieväg. Varesig teoretiska studier eller arbetslivserfarenhet bör emellertid kunna gedispens från kravet på väl vitsordad erfarenhet av arbeie inom fritidssektorn.I övrigt bör de regler gälla som folkhögskolan tiUämpar i fråga om intagningoch meritvärdering. Som underlag för uiredningens förslag till regler förintagning ligger en undersökning bland de folkhögskolor som bedriver tvåårigyrkesutbildning av frilidsledare. Undersökningen har visal att utbildningen iprincip är postgymnasial och all de regler som föreslås av ulredningen ihuvudsak redan tillämpas av berörda skolor. Utredningen föreslår att folkhögskolan skall få möjlighetall bedriva en tvåårig yrkesutbUdning av frilidsledare. Även om enyrkesinriktad ulbildning kräver ell något siörre mätt av styrning än vad somär vanligt inom folkhögskolan bör inte kurserna bindas i alltför detaljeradeläroplaner. För atl uppnå en eftersträvad samordning av utbildningenmellan olika skolor bör studieplaner utarbetas av SÖ. Dessa kan användas somriktmärken för utbildningen. SÖ bör vidare anordna konferenser för bl.a. lärare och elever inom frilidsledarulbildningen. Vid dessa kan både mål- ochmetodfrågor i utbildningen behandlas. inriktningen av utbildningen vid den enskUda skolan blirberoende av skolans allmänna situalion saml samspelet mellan skolans huvudman,de ansvariga lärarnas intresseinriktning och elevernas önskemål. Utbildningen bör bestå av dels etl för alla skolor gemensamlinnehåll som tillgodoser behovet av grundläggande ulbildning för olika delar avfritidssektorn, dels en profilutbildning som har sin utgångspunkt ihuvudmannens ideologi, skolans lokalisering, elevernas önskemål, arbetsmarknadensbehov eller andra belydelsefulla faktorer. Fördelningen av utbildningstidenmellan gemensamt innehåll och profilutbildning bör avgöras i samverkan mellanskolorna, berörda organisalioner och lillsyns-. Dessa parter börockså avgöra hur framtida studieplaner för utbildningen skall uiformas. För alluppnå den åsyftade problem-centrerade utbildningen är del vikligt all elevernabereds möjligheter atl på olika säll medverka i planeringen av undervisningen. Fritidsledarsko-lornabör allteftersom fritidssektorn växer söka anknytning tUl nya verksamhetsområden.Del bör vara möjligl all anpassa utbildningen till flera organisationers behov,däribland studieförbundens. 4.2.4 Yrkespraktik och praktikhandledning I den nu vid folkhögskolorna förekommandefritidsledarutbildningen ingår yrkespraktiken som en viktig del i utbildningen.Yrkespraktiken är indelad i dels en s. k. kontinuerlig praktik under ett visst antal veckor, dels en sammanhängandepraktik om sammanlagt fördelad mellan de båda läsåren. Såväl skolansom eleverna är engagerade i rekryteringen av lämpliga praktikplalser ochhandledare. Strävan är all ge eleverna så slor bredd som möjligl i sin praktik. Den sammanhängande prakliken är ofta förlagd lill platser ulanförskolorten. kräver speciella åtgärder. Vissa skolor brukar anordnasärskilda kontaklkonferenser med handledarna. Andra kan av ekonomiska skälinte genomföra konferenser ulan använder skriftlig informaiion. Flera skolorhar ultalal önskemål om resurser för en målinriktad handledarulbildning. Vissaskolor ersätter sina handledare under den sammanhängande praklikperioden. Deltasker vanligen genom atl handledaren anställs som limlärare under ett begränsatanlal limmar. Lärare från skolorna besöker praktikplalserna under såvälden kontinuerliga som den sammanhängande praktiken. Kostnaderna för lärarnas rese-och traktamentskostnader bestrider skolorna med egna medel. Lärarnas rält altfå lillgodoräkna sig undervisningstimmar för praktikbesöken varierar mellan skolorna.Även för eleverna kan yrkespraktiken innebära extra kosinader 1. ex. i de fall som de tvingas lill dubbel Ulredningen betonar vikten av yrkespraktiken. Denna måsteäven fortsättningsvis ges en central plals i utbildningen efiersom den är bådeen direkl yrkesförberedelse och en förutsättning för den problemcentreradeundervisningen. Utredningen lägger fram en rad förslag för atl underlätta förskolorna alt ha en bra praklikverksamhet.