prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Däremot måste en ändring av äldre författning ellerföreskrift göras i den form RF föreskriver. Enligl den ordning som gällde före nya RF kunde Kungl.Maj:t lämna över uppgiften alt förordna eller entlediga ledamot i beslutandeorgan vid statlig myndighet till arbetstagarorganisation. medverkankrävdes alltså inte. Försöksverksamheten med förvallningsdemokrati har somtidigare har anförts fått en betydande omfattning. En avsevärd del av dennaverksamhet bedrivs enligt regeringsmedgivanden som har lämnats efter 1974 årsutgång. Avgörande skäl talar enligt min mening för atl deanställdas ledamöter och ersättare i olika slag av beslutsorgan inomförsöksverksamheten på samma säll som tidigare skall kunna slufligt utses ochentledigas av de föreningar av anställda som har engagerat sig i denna. Deformella möjlighetema för detla bör nu skapas genom lagstiftning.Lagstiftningen bör omfatta även företagsnämnd så all - liksom hitfllls - deledamöter och ersättare som företräder de anställda kommer all utses av denpersonalorganisation som de tillhör. Enligt kungörelsen (1974:224) om personalförelrädare istatlig myndighels styrelse m. m. skall regeringen utse sädanpersonalföreträdare och i vissa fall ersättare för honom efter förslag från defackliga organisationerna. Detsamma gäller i fråga om entledigande av sådanföreträdare och ersättare. Det måste anses ha varit naturligt atl vidgenomförandet av den principiellt viktiga reformen om styreiserepresentationför de anstäUda i statliga myndigheler låta det ankomma på regeringen all utseoch entlediga personalförelrädama. Sedan systemet med styreiserepresentation nuvarit i lillämpning viss lid har en fasl rutin etablerats inom berördapersonalorganisationer för handläggningen av dessa ärenden. Organisaflonemahar uttryckt önskemål om att nu få överta uppgiften att slutligt utsepersonalföreträdarna. Det synes mot bakgmnd av vad jag nu har sagt finnasgmndad anledning atl överlämna till organisationerna all ha hand om uppgiftenatt slutligt utse - liksom att entlediga - personalförelrädare och ersättareför sådan. All göra del skulle innebära en förenkling av nuvarande handläggningsordningoch utgöra en markering av det reella ansvar och den betydelse personalorganisationemahar för reformens fortsatta genomförande. Den föreslagna förändringen tordeför övrigt vara i linje med Prop.1975/76:100 Bilaga 2 8 verkoch disciplinnämnd vid statlig myndighet med som regel minst 100 anställda.Personalföreträdare skulle utses av Kungl. Maj:t på förslag av arbetstagarorganisation.Riksdagen godtog denna del av propositionen (InU 1974:4. rskr 1974:95). Enliglinrikesutskoltet kunde det finnas anledning att, sedan systemet med styrelserepresentationför de anställda hade fungerat någon tid, utvärdera de föreslagna reglernavarvid behovet av förändringar fick övervägas. Sedan hade fattat sitt beslut utfärdades kungörelsen (1974: 224) ompersonalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. I anslutning härtillslöt samt , , akademikers centralorganisation och avtal ompersonalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. Avtalet anger bl. a.gmnderna för hur del bestäms vilken eller vilka personalorganisationer som idet särskilda fallet får föreslå personalföreträdare. Regeringen har efter förslag av berördapersonalorganisationer utsett personalförelrädare i ett sjuttiotal statligamyndigheter. Enligt kungörelsen (1968: 104) om företagsnämnder m. m.inom statsförvaltningen (jfr prop. 1968: 1 bU. 6, SU 1968:42, rskr 1968:115) består företagsnämnd av ledamöter som utses till lika antal av myndighetenoch berörda personalorganisationer. I samma ordning utses lika antal ersättare.Antalet ledamöter bestäms som regel genom överenskommelse mellan myndighetenoch personalorganisationema. är ett organ för samråd och informationmellan myndigheten och de anställda med uppgift att verka för bästa möjligaarbetsresultat och arbetstillfredsställelse. fär ta övermyndighetens rätt all besluta om ersättning och belöning i förslagsärenden ochom användningen av vissa medel för personalvårdande åtgärder. I myndighet där det inte finns företagsnämnd kan enliglkungörelsen berörda personalorganisationer utse högsl fyra förelagsombud. Arbetsledningeni myndigheten skall minst två gånger sammanträda med företagsombudenför samråd och information. Gällandelagstiftning på detta område Enligt lagen (1975:168) om rätt för sammanslutningar avstuderande eller anställda att utse ledamöter i styrelse eller annal organ utbUdning får studentkårer eller motsvarandesammanslutningar och sammanslutningar av anstäUda utse ledamot i styrelse ellerannat organ vid utbildning (prop. 1975:39, UbU 1975:8,rskr 1975:71). Lagen gäller dock inte vid läroanstalt inom försvarsmakten. Regeringeneller, efter regeringens bestämmande, förvaltningsmyndighet får undanta ocksåannan läroanstalt från lagens lillämpning. 1975/76:100 Bilaga2 7 sursmässigakonsekvensema av aklualiseringsarbetel samt av ett införande av system förautomatiserad malrikelföring och pensionsberäkning. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nu har anförl. 5 Rätt att utse vissa personalföreträdare Maj:ts bemyndigande den 19 september 1969flilkallade statsrådet delegationen (Fi 1970: 67) förförvallningsdemokrafl (DEFF) för all utreda frågor om försöksverksamhet medfördjupad företagsdemokrati inom statsförvaltningen. I direktiven för DEFF uttalas bl. a. alt de sakkunnigafömtsättningslöst bör ta upp överläggningar med lämpliga och intresserademyndigheter om vilka förändringar i rådande ansvars- och befogenhetsfördelningsom bör prövas. I försöksverksamheten bör prövas fömtsättningarna för och resultatenav viss omfördelning av beslutsbefogenheten från nuvarande organ och nivåertill andra organ eller nivåer inom myndigheten, där de anställdas erfarenheteroch synpunkler kan få göra sig gällande i högre grad än . DEFF skall ävenklariägga formerna för ett ökat personalinflytande. Försöksverksamheten, somutgör tjänstgöring för berörd myndighets personal, kan enligt direktivenbedrivas i myndighetens ordinarie arbetsformer eller i särskild arbetsgmpp,sammansatt av företrädare för verksledningen och övrig personal. I samarbete med DEFF har ett flertal myndigheterutvecklat försöksverksamhet med förvaltningsdemokrati inom myndigheten. 1 denmån dessa försök har innefattat medbestämmanderätt för de anställda och inteenbart rätt lill samråd, har särskilda beslutsorgan inrättats av Kungl. Försöken får bedrivas ulan hinder av de former förhandläggningen av ärenden som annars gäller enligt instmktion e. d. I sådanabeslutsorgan ingår som regel likamånga företrädare för verksledningen som för de anställda vid myndigheten (jfrprop. 1973: 177 s. 24). Den försöksverksamhet som sker i samarbete med DEFFomfattar f. n. elt tjugotal statliga myndigheter med sammanlagt omkring 160000anställda. Försök bedrivs i omkring 900 beslutsorgan med totalt drygt 6000 ledamöter,varav ungefär hälften företräder de anställda. Hämtöver finns ersättare förledamöterna. Personalföreträdarei statlig myndighets styrelse m.m. I propositionen 1974: 1 (bU. 7) drogs rikllinjerupp för representation för de anställda i statliga myndigheters högstabeslutande organ. Där föreslogs all, i den utsträckning Kungl. Maj:t bestämde,personalrepresenla-tion skuUe införas i lekmannastyrelse, ämbetsmannaslyrelse,enrådighetS- 1975/76:100 Bilaga 2 6 rolinskasjukhuset och statens vägverk, har utvecklat egna löneulräkningssystem. På regeringens uppdrag har statskontoret i samrådmed riksrevisionsverkel, och statenspersonalnämnd utarbetat förslag till elt generellt löneulräkningssystem förstatsförvaltningen samt ell syslem för aulomaflserad malrikelföring ochpensionsulräkning. Statskontorets förslag har remissbehandlats. Deflesta remissinstanserna har varit i princip posiflva lill förslagel. Jämfört med befintliga löneutbetalningssyslem harde av statskontoret föreslagna systemen för automatiserad löneuträkning ochmalrikelföring väsentliga fördelar.Således kan fördelar uppnås genom samordning av de olika systemen samlökad säkerhet i såväl löne- som pensionsberäkningar. Vidare kommer tillstånd en ökad enhetlighet avseende handläggningen av dessa frågor inom statsförvaltningen, möjlighet attregistrera korttidsanställda samtmöjlighet att ge de anställda en utförlig månatlig specifikation överlöneutbelalningama. Regeringen har fattatprincipbeslut om genomförande av den generella löneulräkningsmtinen förmyndigheler som inte tillhörförsvarsdepartementets verksamhetsområde och med undantag för affärsverken. Statskontoret skall t. v. svara för etlsuccessivt införande av löneulräk-ningssystemet.En utgångspunkt vid planeringen skall vara att det generellalöneuträkningssystemet skall vara infört för enheterna inom den nya högskoleorganisationenden . För myndigheler inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde avser regeringenatt senare, efler förslag från statskontoret i samråd med försvarets rationaliseringsinsfltut, försvarelscivilförvaltning och statens personalnämnd,fatta beslut om hur dessa myndigheters behov av löneulräkningssystem skalltillgodoses. Driften av det generella löneuträkningssystemet skall handhas avdatamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) utom vad avser dels enhetema inom den nya högskoleorganisationen,dels de myndigheter som f. n. är anslutna till de centraliseradelöneutbetalningssystemen hos försvarets civilförvaltning. För dessa myndigheter avser regeringen all senare, påförslag av statskontoret efter samråd med statens personalnämnd, försvarelscivilförvaltning och , besluta om hurlöneutbelalningama skall ske. Regeringen har vidare i beslut den 27 november1975 uppdragit åt statskontoret alli samråd med och statens personalnämnd t. v. bedriva fortsalt utvecklingsarbetemed syslem för automatiseradmalrikelföring och pensionsulräkning. Utvecklingsarbetet skall bedrivas med hänsyn till arbetet med aktualiseringav de statsanställdas m. fl. tjänslemalriklar.Statskontoret skall därvid i samråd med ochstatens personalnämnd utreda de organisatoriska och re- 1975/76:100 Bilaga 2 5 3 Reglering av vissa arvoden Utgående arvoden till ledamöter i styrelser, nämnder och kommissioner samt andra statliga uppdragstagare har i allmänhetvarit oförändrade sedan den Ijanuari 1972. På grund av de senasie årens löneutveckling lorde liden nu vara mogen för en uppjustering av arvodena. Delankommer på regeringen attgenomföra en sådan reglering. Inom pågår f. n. enöversyn av dessa arvoden. På gmnd av det stora antalet arvoden som berörs av översynen och önskvärdheten av atli samband med översynen försökasystematisera de sinsemellan olikartade gmnder efter vilka arvodena f n. äravvägda har det inte varit möjligt alt ännu få fram preciserade förslag. I defall myndighelemas anslagsframställningar innehållit yrkanden om uppräkning avarvoden lill uppdragstagare har dessa inte behandlats i samband medbudgetarbetet. Beräkningen av anslagen under resp.huvudtitlar har därför skett med ulgångspunkt i oförändrade arvodesbelopp. Omarvodena vid översynen anses böra höjas kan detla därför medföramerbelastning av vissa anslag. Några av statstjänstemannens huvudorganisationerhar anmäll synpunkter påarvodessätlningen. Statstjänstemannalagen omfattar endast arbetstagare ochinle uppdragstagare. Ledamöter av styrelser, nämnder och kommissionerär i denna sin egenskap i regel inteall betrakta som arbetstagare utan som uppdragstagare. Arvodena lillinnehavare av sådana uppdrag blir därförinte föremål för förhandlingar. TillfäUe kommer dock atl beredas organisationerna atl vid överläggningarmed företrädare för löne- och personalenhelerframföra sina synpunkler. Den arvodesjuslering som översynen kan komma atlresultera i bör ske fr. o. m. . Jag hemstäUer att regeringen bereder riksdagenlillfäUe alt ta del av vad jag nu har anfört. 4 Generelltlöneuträkningssystem för statsförvaltningen samt system för automatiseradmatrikelföring och pensionsuträkning Inom statsförvaltningen är f.n. 13 olika ADB-baserade löneuträkningssystemi drift. Den övervägande delen av de civUastatsmyndigheterna (exkl. affärsverken) nlitar försvaretscivilförvaltning (FCF), universitets datacentral (UDÄC) ellerpostverket för ADB-baserad löneuträkning. Till dessa syslem är anslutna ca140000 anställda hos civila myndigheter, ca 45000anstäUda inom försvaret och ca 56000 anstäUda inom postverket. Deaffärsdrivande verken har i allmänhet egna ADB-baserade löneulräkningssystem. Även några myndigheler inom den civila statsförvaltningen, såsom ka- 1975/76:100 Bilaga 2 4 2 Lönegradsplaceringen för vissatjänster m. m. I allmänna ijänsleförleckningsavtalet (ATF) den24 har () samt Centralorganisationen /SR, () och TCOs statstjänstemannasektion(TCO-S) kommit överens om placering i lönegrad resp. lönelariffklassoch avlöningsförstärkning för tjänst.Enligl avtalet skall - liksom enligl tidigare avtal - en gång ske en översyn av anställningsvillkorenför tjänstemän vid varje myndighet. Vid denna översyn får anställningsvillkorenför tjänsterna ändras bi. a. om vissa i avtalet preciserade villkor äruppfyllda. Ändring av anställningsvillkoren för tjänst under avtalsperiodenfår i övrigt ske vid bl. a. störreorganisationsförändring. När ny myndighet inrättas och vid slörreorganisationsförändring eller årlig översyn skall personalorganisationernaberedas flilfälle till förhandling om anställningsvillkoren. I andra fall prövasfrågan om anställningsvillkoren för nyinrättad tjänst av arbetsgivaren. kan dock allfld påkallaförhandling i dessa fall. Sådan förhandlingförs mellan arbetsgivaren och berörd huvudorganisation, om inte parternakommer överens om annat. Förhandlingarna förs under fredsplikt. Enligt särskilda föreskrifter som SAV har meddelat utövas arbetsgivarens befogenhet i fråga om placering ilönegrad resp. lönetariffklass ochavlöningsförstärkning i stor utsträckning av den myndighet som får inrätta tjänsten. Begär personalorganisationförhandling med anledning avmyndighetens beslut, besiämmer SAV i varje särskilt fall om förhandlingfår föras av annan myndighet än SAV. Enligt tjänsteförteckningsavlalet den 12 juni1975 för undervisningsområdet (TFU)och tjänsteförteckningsavlalet för kyrkliga tjänster (TFK) gäller i huvudsak motsvarande reglernär ny tjänst skall inrättas. Årligöversyn sker dock inle inom TFU-områdel . 1 tjänsteförteckningsavlalet den 10 oktober 1975för vissa stafliga läkare m. (TFL) har partema kommit överens om atl. om tjänst nyinrältas eller direkt berörs av ändrad förvaltningsorganisation,förhandling skall tas upp omanställningsvillkoren för tjänsten på parts begäran. Sådan förhandling försunder fredsplikl. Lönegradsplaceringen av de tjänster somregeringen begär riksdelens bemyndigande all inrätta har skett enligt de reglersom gäller enligt avtalen. Även närdel gäUer tjänster som kan inrättas ulan medverkan, men for vUka regeringen beräknar medel underde olUca huvudflllama haranslagsberäkningen skett med utgångspunkt i lönegradsplacering enligt gällanderegler. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle atl ta del av jag nu har anfört. 1975/76:100 Bilaga 2 3 Vad gällerpensionerna har egenpensionens normalbelopp höjts eller, om det efter höjningen understeg , höjts medytterligare . i den mån det sammanlagda beloppet därigenom inteuppgått till . Är egenpensionenavkortad beräknas sistnämnda höjning med utgångspunkt i belopp som minskals i motsvarande mån. Vidare har pensionerna värdesäkrats genom att normalbeloppet ändrasi samma grad som basbeloppet enligl lagen om allmän försäkring. Förhandlingarenligt 1975-76 skall föras under fredsplikt. Enligt avtalet mellan SAV ochSveriges läkarförbund omanställningsvillkor 1975-1976 för vissa stafliga läkare m. fl. höjs lönerna påsamma sätt som sker för landstingsanställda läkare. I fråga om läkare innebär uppgörelsen i princip samma lönenivå somför andra offentliganställda läkare. lönedelegation har på vägnargodkänt de överenskomna lönehöjningarna enligt 1975-76 och avtaletden om anställningsvillkor1975-1976 för vissa statliga läkare m.fl. saml de ändrade gmndema för beräkningav pensionsbeloppen. Regeringen har godkäntALS 1975-76 och avtalet om ansläUningsvUlkor 1975-1976 för vissa statliga läkare m. fl. saml beslutat omändringar av utgående pensioner. Till gmnd för beräkningen av anslagsmedlen tillavlöningar och till pensioner under nästa budgetår har lagts de löne- ochpensionsbelopp som gäller fr. o. m. . Vid har beslut fatlats om enhöjning den avsocialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen från till , av socialförsäkringsavgiften flll folkpensioneringen från 4,lill 6,(prop. 1975:92, SfU 1975: 17, rskr1975: 127) och av arbetarskyddsavgiften från 0,1 %liU 0,(prop. 1975:66, SoU 1975: 16, rskr 1975: 191). Vidarehar beslutats om införande av nya arbetsgivaravgifter förall helt eller delvis finansieravissa reformer. Dessa avgifter utgår för delpensionsförsäkringen med0,(prop. 1975:97, SfU 1975:15, rskr 1975:222), för arbetsmarknadsutbildningen (prop. 1975:45, InU 1975: 14, rskr 1975: 178) samt förvuxenutbildningen med 0,(prop. 1975:23,UbU 1975:16, rskr 1975: 177). Vidare innebär lagen (1973:477) om procentsatsenför uttag av avgift flll försäkringen för tilläggspension att denna procentsatsstiger från lill för år1976. Dessa höjningar bör påverka del lönekoslnadspålägg, som enliglkungörelsen (1969:54) om beräkning och redovisning av lönekoslnadspåläggberäknas på statens löner m. m. På gmnd härav har anslagsberäkningen för nästabudgetår både vid redovisningen av myndighelemas yrkanden och i regeringensförslag lill gjorts med utgångspunkt i att lönekostnadspälägget höjsfrån tUl . Jag hemställer att regeringen bereder riksdagenflilfälle all ta del av vad jag nu har anfört. Prop.1975/76:100 Bilaga 2 2 pensionsrältsom faller utanför SA V:s förhandlingsområde regleras genom direkt lillämpningav SPR med anslutande föreskrifter. För vissa statligt anställda läkare har förmånernabestämts genom avtal mellan SAV och . Den samordning sombehövs mellan stat och kommun i läkarförhandlingarna sker genom statens ochkommunernas samarbetsnämnd i lönefrågor. F. n. tillämpas för denna personal delönevillkor som sammanfattats i avtal om allmännabestämmelser för vissa statliga läkare m. fl. (ABL). Avtalet gäller för tidenden 31 december 1976. I avtalet den 14juni 1974 om löner 1974 förstatstjänstemän m.fl. (1974) intogs en bestämmelse omförtjänstutvecklingsgaranli för . Överenskommelse om fördelningen avgaranliutrymmel för förljänstul-veckling träffades den 12 februari 1975.Utrymmet bestämdes lill av löner. Slutligt avtal i anledning avdenna överenskommelse träffades i 1975-76. 1975-76 innebär atl lönenivån beräknas öka medföljande procentsatser för olika åtgärder under de båda avtalsåren, nämligenför och för . Totalt beräknas lönekostnaderna för de båda åren ökamed sammanlagt , däri inräknat höjd arbetsgivaravgift och tidigareavtalad arbetstidsförkortning för vissa gmpper med oregelbunden arbetstid. Lönoch andra förmåner som ulgår enligt ortsgrupp 4 skall fr. o. m.denna dag utgå enligl den nivå som gäller för den tidigare ortsgruppen 5. Inkomstgaranli vid omplacering har tillförsäkrats sådantjänsteman som på gmnd av organisatoriska åtgärder omplacerats till lägretjänst genom atl han under vissa fömtsättningar får behåUa sin tidigare lön. I 18§ 1975-76 har tagits in följande texl omlöneutvecklingen för de statsanställda inom avtalsperioden. Om löneutvecklingen för statsanställdaskulle komma att avvika från löneutvecklingen på arbetsmarknaden i dess helhetsådan denna kan av parterna i detla avtal bedömas bli genom åretsavtalsuppgörelser och kända förhållanden i övrigt, skall parterna upplaförhandlingar humvida detta bör föranleda ändring av vad som enligt detlaavtal skall gälla i fråga om löner för . Om parlema finner att löner skall ändrasenligt första stycket skall detta ske genom ändringar av löneplansbeloppen.Därvid skall hälften av utrymmet användas för enhetliga procentuella ändringaroch andra hälften för enhetliga kronlalsändringar. Om löneutvecklingen för statsanställda skuUekomma all undersliga löneutvecklingen på arbetsmarknaden i dess helhet, sådandenna kan bedömas bli genom avtalsuppgörelser och kända förhåUandeni övrigt, skall lönema höjas fr.o.m. 1977-01-01. Förhandlingar enligt dennabeslämmelse inleds . Om skuUe inträffa väsenfligarubbningar i samhällsekonomin eller eljest de fömtsättningar på vilka dennauppgörelse bygger skulle väsentligt ändras skall förhandlingar upptas om lönemaskall ändras. Bilaga 2 tillbudgetpropositionen 1976 1975/76:100 Bilaga 2 Föredragande: statsrådet såvitt avserfrågor under punktema 1 -6; statsrådet såvitt avser punkt 7. Anmälan till statsbudgeten /77 såvitt avser för flera huvudtitlar gemensamma frågor 1 Den allmänna lönenivån förstatsanställda m. m. Lönema för flertalet statstjänstemän och vissaandra tjänstemän i offentlig verksamhet bestäms genom förhandlingarmellan statens avtals-verk (SAV) och deslalsansläUdas huvudorganisationer. träffade SAV samlCentralorganisationen /SR, () och TCOs slatstjänslemannasekflon (TCO-S) avtal om löner1975-1976 för statstjänstemän m.fl. (1975-76). I 1975-76 ingår bl. a. allmänt avlöningsavtal för statliga och vissaandra tjänstemän (AST), allmänttjänsteförleckningsavlal (ATF), Ijänsleför-leckningsavlal förundervisningsområdet (TFU), Ijänsleförleckningsavtal för kyrkliga tjänster (TFK) och allmäntpensionsavtal för statliga och vissa andratjänstemän. F. n. tillämpas de lönevUlkor som framgår av AST samt senare träffade ändringsavtal.Enligl del allmänna pensionsavtalet gäUer statens allmänna tjänslepensionsreglemenle(1959:287) - SPR - med anslutande föreskrifter i väsentliga delar somkollekflvavlal i den omfattning de avserberörda tjänstemän. Avtalen gäller för tiden den I januari 1975-den 31december 1976. Pensionsförmånema för de icke-slafligaansläUningslagare med statlig I 1975/76. Nr KK). Den internationella utvecklingen ] Konjunktur och ekonomisk politik1975 6 Den ekonomiska politiken 1976 13 3.1 Förutsättningar och mål för denekonomiska politiken 13 3.6 Försörjningsbalans och bytesbalansför 1976 29 Budgetförslaget 1976/77 32 4.1 Inkomster, utgifter och budgetsaldo1974/751976/77 32 Utnyttjande av finansfullmakten, m.m. 48 Allmänna pensionsfondens fjärdefondstyrelse 50 Konsolideringsfond för postverketm. Totalbudgetenbudgetåren 1975/76 och 1976177 56 Totalbudgetens utgiftsanslag budgetåren 1975/76 och 1976/7756 Totalbudgetens inkomster budgetåren 1975/76 och 1976/77 samtinvesteringsplan för /77 57 Beräkningav anslagsbehållningamas utveckling 63 Beräkningav dispositionen av rörliga krediter 64 Beräkning av totalbudgeten för budgetåren1975/76 och 1976/77 65 Tabeilförteckning 69 Bilaga 1: Preliminär nationalbudgetför Bilaga 2: inkomstberäkning Bilaga 3: Specifikation av inkomsterna på driftbudgetenför /77 Bilaga 4: Preliminärt förslag till investeringsplan ochinvesteringsstater för /77 Bilaga 5: Vissa tabeller rörande den statsfinansiellautvecklingen m. m. Tab.1 Totalbudgetens utveckling 19671681976/77 Tab.2 Statsbudgetens realekonomiska utveckling /711976/77 Tab.3 Statsskulden under budgetåren 1964/651974/75 Bilaga 6: Allmänna Pensionsfonden,fjärde fondstyrelsen: Redovisning för perioden den 1 januariden 1 1975/76. Bilaga 6 tiil budgetpropositionen1976 Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Till försvarsdepartementet hör det militäraförsvaret, civilförsvaret och detpsykologiska försvaret. Departementet svarar dessutom för samordningsfrågorsom rör totalförsvaret. Planerad utveckling underperioden /77-1980/81 Planeringen grundas på de principer och deninriktning som angavs i 1972 årsförsvarsbeslut. Detta omfattade perioden /73-1976/77. En parlamentarisk utredning har tillkallatsför atl överväga och lämna förslag om totalförsvaretsfortsatta utveckling m. m. Utredningens överväganden avses ligga tillgrund för förslag till . Försvarsmaktensnuvarande resurser efler mobilisering framgår av följandesammanställning. Ca 50 självständiga infanteri-, pansar-, artilleri- och luftvärns( robot )-bataljoner