prop · FZ03211 · 1975-12-31 00:00:00 — LOmenar att en ärlig översyn av länsplaneringen innebär att en stor del av denkritik som förts fram mot denna planering beaktas. Detta gäller bl.a. bristandeaktualitet och alllför stor stelhet. Man tror även att den årliga översynenskall möjliggöra en ökad betoning av problem och åtgärder. TCO understrykersärskilt behovet av ett aktuellare planeringsunderlag. Länsplaneringssyslemelbör också göras mer beslutsinriklat och syfta till att ge underiag för konkretaförslag till åtgärder på del regionala och lokala planet. SvenskakommttnJÖrbundet konstaterar att det är angeläget alt finna former förplaneringen som möjliggör en bätlre aktualitet och smidigare anpassning lillden faktiska situationen i länen. En sädan anpassning skulle troligen blimöjlig om vissa delar av planeringsunderiaget ses över åriigen. Man betonaremellertid att länsplaneringen i första hand måste vara en långsiktigplanering. RR V instämmer i rapportens förslag alt länsplaneringen fortlöpandeföljs upp och utvärderas. Man konstaterar i detta sammanhang all om enuppföljning inte sker lorde dock små möjligheter finnas all bedriva fortsattplanering med någon högre grad av realism. Nanir\'årdsverket anför allmiljöfrågorna bör granskas vid den åriiga översynen, FCO-distrikteti framhäller länsplaneringens stora värde som programför det regionala och kommunala samhällsarbetet för Prop.1975/76:211 189 attöka välfärden för medborgarna. Den är en decentraliserad och demokratisktförankrad investerings- och programplanering. Därför, menar man, är detönskvärt att vidareutveckla denna planeringsform och man finner det poslivt attden fortsättningsvis sker . Det övervägande antalet kommuner somkommenterat förslaget om en årlig översyn är positiva. Närdet gäller förslaget i betänkandet om en årlig rapport, som tillställskommuner, landsting och fackliga organisationer för kännedom har majoriteten avlänsstyrelserna erinringar alt göra. Ett flertal länsstyrelser betonar starktnödvändigheten av att den åriiga rapporten skall lämnas till regeringen förutvärdering. Sådana påpekanden lämnas av bl. a. länsstyrelserna i ,, , , och . Sammauppfattning förs fram av LO som betonar att en äriig rullande länsplanering ärangelägen men att den för att bli meningsfull mäste följs upp åriigen påcentral nivå dvs. av regering och riksdag. Man menar att utan en centralutvärdering kommer det att vara svårt att få till stånd det engagemang frånberörda parter som är nödvändigt för att länsplaneringen skall kunna fungerasom en väsentlig del i sysselsättningspolitiken. Man föreslår därför att deäriiga länsrapporterna utvärderas pä central nivå och regering och riksdagdärvid lar slällning till dessa som ett led i en utbyggdsysselsättningsplanering. Fleraremissinsianser betonar vikten av att de åriiga rapporterna inte baratillställs kommuner och landsting för kännedom utan att dessa, lillsammans medfackliga organisationer, även skall ha möjligheter att påverka utformningen avrapporterna inom ramen för ett formellt remissförfarande. Sådanapåpekanden görs av länsstyrelserna i . Alvsborgs och Västmanlandslän vidare av landstingen i och län saml ett anlalkommuner. anför t. ex. att om kommunerna varie år enbart förkännedom erhåller resultatet av översyn av länsplaneringenskapas inga garantier för en kontinuerlig medverkan i detregionalpolitiska planeringsarbetet. Enligt kommunens mening är en sädanmedverkan myckel angelägen. Kommunerna måste beredas tillfälle att yttra siginnan utarbetar sin slutliga rapport. päpekaratt den hittillsvarande ordningen där kommuner och fackliga organisationerbereds tillfälle att inkomma med synpunkler och yttra sig över förslag harfungerat bra och bör bibehållas även vid en ärlig översyn. Ettantal remissinstanser kommenterar den ökade ADB-användning som omnämns irapporten. i anför att en årlig länsplaneringvisseriigen kommer att innebära en jämnare arbetsbelastning men enökad total arbetsinsats. Mot denna bakgrund framstår en ökad ADB-användning somnödvändig. Personella resurser bör i största möjliga utsträckning användas ilänsplaneringens programskede. Liknande synpunkter förs fram av ett antal andralänsstyrelser. menar att rapporten sannolikt överbetonardatateknikens rationaliserande Prop.1975/76:211 190 All dataproduktion måsle trots allt i planeringssammanhangsammanställas, analyseras och sammanfattas. Svenska kommunförbundetunderstryker viklen av all arbelel i länsplaneringen förenklas. En avbristerna med den hittillsvarande planeringen har varil alt underiagsmaterialethar varit för omfattande och svårtillgängligt. Förenklingar i handläggningengenom exempelvis en ökad ADB-användning är därför angelägna konstaterar man.SCB konstaterar att en äriig länsplanering innebär ökade ambitioner iplaneringen. Materialen är omfattande, svåröverskådliga ochsvårhanteriiga. Det krävs, menar man, förenklingar i arbetet med materialenbl. a. med hjälp av ADB. 1 detta sammanhang ser man det naturiigt att utnyttjaden regionalstatistiska databasen (). Förslageni belänkandet om de centrala ämbetsverkens roll i länsplaneringen har fått ettpositivt mottagande av de remissinstanser som kommenterat denna fråga. Endastett fätal remissinstanser har på ett mer direkt säll kommenterat delta förslag.Postverket menar att det med hänsyn till det egna verkets mäl ocharbetsuppgifter är betydelsefullt att verkei på ett tidigt stadium beredsmöjlighel della i planeringsarbetet. SJ säger sig inte ha något all erinra molde önskemål om samordning och dennas syften som rapporten synes ge uttryck ät.Liiftfartsverket anser att luftfartsfrågor i länsplaneringen bäst bevakas genomden naturiiga samordning som erhålls med riks- och trafikplaneringsarbetetinom länsstyrelserna. Man menar dock att det borde ha klarlagts hur dennasamordning skall ske, RRV pekar pä att uppfyllandet av regionalpolitiska mål -som utgör delmål förändra mersektorinriktade myndigheter-skulle kunna underiättasgenom att man i konkreta och situationsanpassade anvisningar i särskildabudgetdirektiv starkare markerar de regionalpolitiska mäl som fastställs avstatsmakterna, Statskonioret konstaterar att en metod för att förbättra samordningenmellan länsorgan och sektororgan är att öka preciseringen i de regionala målen.En sädan precisering kunde vara alt ange de regionala planeringsnivåerna isysselsältningstermer. Någraremissinsianser kommenterar frägan om information till allmänheten i anslulninglill den framlida länsplaneringen. i menar attdet är väsentligt att informaiion lill allmänheten lämnas på ett fullgottsätt. Denna informaiion kan ske direkt i form av utställningar m. m, men bör, ienlighet med rapportens förslag, framför allt ske via folkrörelser av skildaslag. i län ser likaledes en fortsatt verksamhet medinformation lill olika medborgargrupper i form av utställningar ochlättillgängliga publikationer som ett viktigt led i den fortsatta planeringen.Svenska kommunjörbundei konstaterar alt informationen rör frägor med en sådansvårighetsgrad att en väl tilltagen tid för planering och bearbeining avmaterialet är nödvändig. Del har visat sig all resultatet blivit bäst därorganisationer haft möjlighel all tränga in i materialet. En fortsatt,välplanerad och genomarbetad information är därför väsentlig enligtkommunförbundei. Nämnden Jör samhällsinformation påpe- Prop.1975/76:211 191 karatt informationsfrågorna bör beaklas ytteriigare vid utformningen av denframtida länsplaneringen, anser att ansvarel förinformationen i högre grad bör läggas pä politiska partier, fackliga organisationersaml att mer omfattande information huvudsakligen bör ske i samband medfullständiga länsplaneringsomgångar. kommun anför att det redan p.g. a. brisiande resurser är uppenbart att den breda informationen lillallmänheten inte kan ske vid den äriiga översynen. Man påpekar dock att del kaninträffa omständigheter som tvingar fram en mer allmän information om denregionala planeringen även utom ramen för fullständiga länsplaneringsomgångar 7.4Statistik och prognoser för arbetsmarknaden - nuvarande informationskälla (SOU1975:90, kap. 3) Informationenom arbetsmarknaden består av information från enskilda medborgare, bl. a. folk-och bostadsräkningar och arbetskraftsundersökningar () och information frånföretag och myndigheter. En planering som syftar till arbete ät alla kräverenligl utredningen en samordning och komplettering av informationen. Sysselsätiningsplaneringenkan inte grundas endast pä folkräkningsmaterialet. För att sätta in åtgärdervid rätt lidpunkt krävs nämligen att statistiken kommer oftare än vart femte årFör alt t. ex. följa konjunkturförioppen ärdel ofta nödvändigt att fåinformation varie manad. Det kan också behövas mer fördjupad information omolika grupper av arbetstagare än vad folkräkningarna kan ge. Delär ur flera synpunkler naturiigt all använda som underiag för sysselsätiningsplaneringen.De visar hur sysselsättningen är och hur den förändras. Med deras hjälp kan medjämna mellanrum nytillkommande grupper på arbetsmarknaden studeras närmare, AKUkan t, ex. kompletteras med frågor om orsakema till att de intervjuade slåruianför arbetskraften. är det uppenbart att inle kan vara annatän en del av sysselsällningsplaneringens underiag. Den kompletterar folk- ochbostadsräkningar, industristalislik m. m. Flera invändningar kan riklas motall basera planeringen hell på , Frånoch med har arbetsförmedlingarnas arbetslöshelsräkningar lagts om.Den nya arbelssökandestalistiken ger information om strömmen av arbetssökande.Den tillgodoser därför behovei av planerings- och drifts-statistik bättre än delidigare miiimånadsräkningarna. Bl, a. erhålls sådan informaiion somarbetsförmedlingen behöver för alt kunna fördela resurserna så alt störstamöjliga effekt erhålls. Prop.1975/76:211 192 Drygttrettiotalet remissinsianser behandlar stalistikunderiaget för sysselsättningsplaneringen.Samtliga framhåller behovet av en förbättrad tillgäng till lokal och regionalstatistik. Länsstyrelseni och m.fl. släller krav på en åriigsysselsättningsstatistik som är anpassad till sysselsättnings-planeringen.Norrtälje kommun anser att akluell sysselsättningsstatistik skall producerasned till kommundelsnivå. och kommuner framhåller behovei avändringar av planeringsrutinerna sä alt undertaget blir relevant med hänsyntill de beslut som fattas inom privat och offentlig verksamhet. Länsslyrelsen iKronobergs län framhåller med skärpa behovet av en äriigsysselsättningsslatislik pä regional nivå samt därvid en redovisning av hel-och deltidssysselsatta. Karlstadsoch kommuner önskar en utbyggnad av arbetskraftsundersökningarna sä attde blir användbara på lokal nivå. Svenska kommunjörbundei önskar en utvärderingav möjligheterna till lokala arbetskrafts undersök ni ngar Länsslyrelsen iVärmtands län framhålleratt om-prioritering bör göras så att tillföriiiligaAKU-värden kan fås pä länsnivå. kommun anser å andra sidan attstickprovsundersökningarna är mindre tillförlitliga och förordar attsjälvdeklarationerna anpassas för statistikproduktion. SCB omtalar att planerföreligger att genomföra s. k. longitudinella studier som avser att belysaflödena in i och ut ur arbetskraften. Vidare påpekas att alltid medgettanalyser av flöden pä arbetsmarknaden men att tillgängliga medel täckttillfälliga analyser. Flertalet remissinstanserdiskuterar i förhållande lill de sysselsättningsuppgifter som kan erhållasav de s. k, administrativa registren. Länsstyrelserna i ,. , samt Svenska kommunförbundei anser att deadministrativa registren bör utnyttjas och kräver ett fortsattutvecklingsarbete. i eflertyserjämförelse av kostnadema för en utbyggd i förhällande tillstatistikproduktion grundad på administrativa register. anseräven all del malerial som finns på försäkringskassorna bör utvärderas, Jönköpingskommun och länsstyrelserna i , Hatlands och Skara-boigs län anser atten utbyggnad av för att passa sysselsättningsplaneringens behov inte kangöras med rimliga insatser. i understrykersärskill all man i arbetet med del nya systemet lor folkbokföring ochbeskattning bör åstadkomma en sådan uppläggning av de regionala administrativaregistren alt de kan utnyttjas för statistikändamål på länsnivån. Vidare börlänsstyrelserna förses med lämplig teknisk utmstning för att kunna göra uttagoch bearbetningar av statistik dels för länsorganens egna behov, dels somservice till kommunema. Prop.1975/75:211 193 skulleinnebära ett samordnat utnyttjande av lekniska och administrativa resurservilket pä sikt troligen ocksä skulle medföra avsevärda ekonomiska vinster församhället. Tyngdpunkten i den föreslagna sysselsätiningsplaneringen ligger pälänsnivån och i kommunerna. Del är därför ytterst väsentligt med enändamålsenlig statistikförsörining för dessa avnämare. (CFR) framhålls som allernaliv statistikkälla av Norrköpingskommun medan anser att del s. k. DIS-systemet börpermanentas och utvidgas. i län understryker behovei avförbättrad arbetslöshetsstatistik samt alt underlaget förbällras för bl, a,avvägning mellan arbetsmarknadspolitiska och andra ekonomiskt-politiskaåtgärder, 7"C0 betonar vikten av en mer socialt inriklad statistik. 8.1Orter i regional samverkan (SOU 1974:1) ERUlämnar i rapporten (SOU 1974:1) Orter i regional samverkan med bilagor enredogörelse för aktuell regionalpolitisk forskning. Forskningsresultatenligger till grund för en analys av den regionala utvecklingen. Betänkandetremissbehandlades parallellt med att arbetet med länsplanering 1974 pågick ikommuner och länsstyrelser. ERUsverksamhet bygger pä samarbete med och mellan forskare vid olika universitet.Detta har fördjupats och breddats under den nu avslutade etappen. Nya formerför samarbetel mellan forskare och planerare har också utvecklats. 1utarbetandet av underiag för betänkandet deltog tre slörre arbetsgrupper medledamöter frän universitet, länsstyrelser statliga verk, kommuner ochdepartement, Gmppen behandlade följande problemområden, a. Hushållenslevnadsvillkor i olika ortsiyper b. Produktionskostnaderi olika regioner c Prognos- och planeringsmetoder Produkiionskosinadsstudiernahar genomförts på uppdrag av Kungl. Maj:l efter beslul av (BaU1969:30, rskr 1969:309). 8.1.2 Hiishållenslevnadsvillkor i olika ortsiyper Destudier av hushållens levnadsvillkor som bedrivs inom ERUs ram gäller främstsådana tillgångar som är knutna lill boendeorten med omnejd. Flera skäl talarför att de ortsbundna lillgängarna, främsl arbeie och service, skall tillmätasstor belydelse vid bedömningar av olika befolkningsgruppers välfärdssiluation.ERU betonar att alll fler av hushållens göromål förutsätter Prop.1975/76:211 194 attorterna är rikligt utrustade med arbetsplatser, skolor, vägar, kollektiv trafikm, m. Den förändrade arbetsfördelningen i hushållen och i samhället ställerocksä större krav på orternas tillgångar Förändringen medför bl. a, störreanspråk på förvärvsarbete i bostadsorten för kvinnor. Studiernaav hushällens levnadsvillkor kompletterar bl. a. läginkomstut-redningensundersökningar som främst gällde individemas egna tillgångar. Undersökningar avförhållanden inom enskilda hushåll och grupper av hus-häll ger tillsammans medstudier av de ortsbundna levnadsvillkoren en bred bild av välfärdsförhällandenai samhället. Ett krav pä underlagsdata är därvid att de skall ta hänsyn tillskillnader i arbetsfördelningen mellan invånare i olika ortstyper i Sverige.Inkomstförhällanden kan därmed inte ensamma återspegla siandardförhållanden.ERU fäster stor vikt vid möjligheterna alt utnyttja tidsmått för beskrivningoch planering. Med inom forskningen utvecklade tidsstudier visas hur olikabefolkningsgrupper kan utnyttja de ortsbundna utbuden av arbete och service, ERUvisar på ell noggrant sätt att arbetsmarknads- och serviceförhållanden i olikadelar av landel kan anges, Arbeismarknadsstudierna gäller bl. Del framhålls att bilisterna inom sammatidsram ofta har mer än dubbelt sä många arbetsplatser att välja mellan som desom ej disponerar bil. Kartläggningarna av serviceförhållandena sammanfattas ivad som benämns välfärdslandskap. De visar hur stora reseuppoffringar somkrävs för att individer i olika ortstyper skall nä utbud av sädan service somsjukhus, tandläkare, skolor och bibliotek. Destudier av individernas inställning till serviceförhållanden på lokal nivä somutförts inom ERUs ram visar att kraven pä service är större i stora orter än ismå. En förklaring kan här vara alt kommunernas ekonomiska läge är meraöverblickbart för de enskilda hushällen i smä kommuner som anspråkeninte är sä stora. Kartläggningar av tillgängen till service visar närmast attkommuner med stort befolkningsunderlag har högre värden. De s. k.välfärdslandskapen ger ocksä underlag för en sädan bedömning. Ävenom tillgången till kvalificerad service ökat kvarstårbetydande skillnader mellan olika delar av landet. Norriands inland uppvisaralltjämt laga värden då tillgängen pä läkare, tandläkare, viss skolutbildningoch bibliotek jämförs med befolkningsunderiaget. Päsamma sätt som del är viktigt alt översätta de nationella mälen lill mäl fördel nationella ortssyslemels utformning är det viktigt, enligt ERU, alt på denlokala nivån följa upp vilka konsekvenser olika mäl får för bebyggelsensutformning. För att belysa målkonflikter som dä uppstår diskuteras som etttankeexperiment hur olika mäl för utbyggnaden av ett lokalt tälortssystem släri konflikt med varandra. För att renodla målkonflikterna och för att visa hurbebyggelsestrukturen skulle se ut om något mål prioriteras framför andra visashur nägra altemativa lokala tätortssystem kan se ut. De olika tätortssystem sombehandlas är det naturnära alternativet, ser- Prop.1975/76:211 195 Det är uppenbart att det i den regionala planeringenknappast kan bli aktuellt att utifrån dessa alternativ prioritera ett visstmål. Analysen genomfördes emellertid för alt ange konsekvenserna av vissahandlingsprogram. Den genomförs också för alt visa hur nuvarande lokala tätortssystemskulle kunna klassificeras med avseende på levnadsvillkor Beskrivningsteknikenvisar likheter med den som är vanlig inom framtidsstudier. 8.1.3Produktionskostnader I olika regioner Viduppläggningen av ERUs produktionskostnadsstudier haren utgångspunkt varit attlevnadsstandardens ulveckling i olika regioner måste sältas i relation till detotala resursinsatserna i samhället. Kostnadskalkylerna har gällt såvälhushållens som företagens och den offentliga sektorns resursuppoffringar. ERUbetonar emellertid att det inle finns någon skarp gräns mellan de olikasektorernas kostnads- och inläktsposler. Mol denna bakgmnd har det bedömts somnaturligt alt ge de samhällsekonomiska kalkylema en central roll. Under senareår har sådana kalkyler tilldragit sig allt större uppmärksamhet isamhällsplaneringen. Någon definitiv allmänt omfattad form för kalkylerna haremellertid ännu inte vuxit fram. 1direktiven till ERUs produktionskostnadsstudier ställs frågan om produktionskostnadernaär högre eller lägre i storstäderna än i andra delar av landet. Resultaten avproduktionskostnadsstudierna visaratt nägot entydigt svar inte kan ges. Deenskilda orternas kapacitetsförhällanden har stor betydelse förkostnadssituationen pä kort och medellång sikt. Mycket sammanhänger också medföretagens möjligheter att anpassa sig till de förhållanden som råder pälokaliseringsorten. För enskilda kostnadsposter föreligger emellertid storaskillnader Avresultaten frän de samhällsekonomiska kalkylerna kan nämnas att kostnadema fören expansion i olika ortstyper skiljer sig kraftigt. Vid undersökningstillfälletbefann sig och sålunda i ell utvecklingsskede som karaktäriserasav en viss överkapacitet. En viss sysselsätt-njngsökning ryms sälunda inomtillgänglig kapacitet. Andra orter läg närmare ett balansläge. Blandde enskilda kostnadsposter som oftast brukar uppmärksammas i anslutning tillredovisningar av näringslivets produktionskostnader kan främsl lönerna nämnas.Av studierna framgär att lönenivån är högre i storstadsregionerna än i övrigadelar av landel. Förelagen har emellertid möjlighel alt beakta detta genom attvälja en produktionsteknik som kräver relalivi låg insals av arbetskraft.Uppgifter om hur stor andel av produktionens saluvärde som gär ål lilllönekostnader ger en antydan om hur förelagen ulnytriar dennasubstitutionsmöjlighet. Trots all lönenivån i Göteborgs- och Malmöregionernaär bland de högsla i landet sä är den andel av produktionsvärdet som går tilllöner i stort setl lika slor som i andra delar av landet. Prop.1975/76:211 196 Enstudie av transportkostnaderna visar att dessa kostnader i genomsnitt ulgördrygt av försäljningsvärdet för företagen i och Västerbottenslän. För exempelvis Smålandslänen är motsvarande tal, för jämförbara företag,. Transportkostnadernas relativa betydelse varierar emellertid medhänsyn till företagens branschtillhörighet. ERUsundersökningar av leveransförhållanden i några regioner ger information omförekomsten och utformningen av regionala produktionssys-lem. De mindre ochmedelstora företagen och deras leveranser visar pä lokalt och regionaltavgränsade underleveranlörssyslem. De stora företagens leveranser ingår i ettnationellt leveranssystem. Leveranserav varor inom och mellan regionerna och sektorerna svarar mot ett utbyte avpersonkontakter. Av uppgifterna framgår att kontaktmöjligheterna mellanregionerna har slarkl förbättrats . är det dockväsentligt dyrare för ett företag i en Norrlandsregion att uppehålla ettgenerellt personkontaktnät än det är för ett Stockholmsföretag. ERUframhålleratt den fortsatta forsknings- och utredningsverksamheten bör inriktaspä en fortsatt och fördjupad kartläggning av företagssektorns regionala produktionssystem.Därvid ärdel särskilt väsentligt med ytteriigare förbättrade kunskaper omsammansättningen av de regionala produktionssystemen. Ökad information omvilka företag och branscher som ingår i produktionsblocken i olika regioner ärdärför motiverade. Möjligheten att planera för och stimulera uppkomsten av nyablock bör beaktas. ERUsstudier av regionala prognoser för ett medellångt tidsperspektiv syftar tillatt vidareutveckla instrumenten för samordning av olika prognoser. När detgäller samordningen av nationella och regionala prognoser krävs enligt ERU attutvecklingen för både sysselsättning och produktion beaktas. Den snabbt ökandeinsatsen av maskiner och andra realkapitalföremäl inom de varuproducerande sektorernamedför minskat arbetskraftsbehov. Härigenom skapas utrymme försysselsättningsökning inom de tjänsteproducerande sektorerna. För att beräknade regionala konsekvenserna av sek-lorsföränd ringa rna är det enligt ERUsbedömning lämpligt alt ett regio-nalräkenskapssystem byggs upp. Utbyggnadenunder senare av den regionala statistikproduktionen har givit en grund för ettregionalt räkenskapssystem. Vissa kompletteringar är dock nödvändiga. Hit kanräknas de tidigare omnämnda kartläggningarna av det enskilda näringslivets ochden offentliga sektorns köp och försäljningar av varor och ijänsler i olikaregioner. Bostadsbyggandets omfattning i värdetermer och hushållenskonsumtionsutgifter i olika regioner. Prognoserbaserade på räkenskapsdala återspeglar det ömsesidiga beroendet mellan olikasektorer De kalkyler som redovisas för vissa försökslän 1975/76:211 197 angerpå ett detaljerat sätt hur sysselsättningen i hela länet påverkas av enskildaindustrisektorers utveckling. 8.1.5 ERUsbedömningar och slutsatser Genom1972 års regionalpolitiska handlingsprogram övergår regionalpolitiken alltmerlill alt bli vad ERU betecknar en ortssystempoliiik. Det primära mälet i ensädan politik bör enligt ERUs bedömning vara att förbättra de enskilda individernaslevnadsvillkor i skilda delar av landet. Sävälstatliga som kommunala åtgärder kan komma ifråga för att förbättra hushållenslevnadsvillkor. Det första steget i en planering av ortssystemet kan bestå avatt kartlägga och fastställa systemets minsta enhet - hushällens lokalaaktionsfäll. Det andra stegel är att se hur hushållens, företagens och denoffentliga sektorns lokala och regionala omland ser ut. Här kommer analyser avbl.