prop · FZ03121 · 1975-12-31 00:00:00 — Med hänsyn lill den framförhållning på normalt räknat från order till påbörjat byggande och leverans som karaktäriserarvarvsproduktion behövs följaktligen nya order . Från varvsindustrins sidahar förts fram krav på temporära statliga kreditgarantier för lagerproduktionav fartyg. En arbetsgmpp inom induslridepartemenlel har studerat föratsättningarnaoch formema för statligt stöd tiU sådan produktion. Resultatet av övervägandenahar redovisats i en särskild rapport. TUl följd av den rådandemarknadssituationen bedöms i rapporten utsikterna som små för alt varven skullekunna erhålla order i någon större omfattning . Jag ansluter mig liUden bedömningen. Övervägande marknadsmässiga skäl talar för alt order- 4 1975176.1 saml. 1975/76:121 50 ingångenunder det närmaste året inte kommer att medföra någon mera omfattandebeläggning vid varven. Det lorde i stället vara rea- -listiskl atl räkna med atlen faktisk beläggningssvaeka av betydande omfattning kommer all föreliggaunder i första hand med åtföljande nedgång i sysselsättningen redandessförinnan. Som har framhållits i utredningsrapporten kommer enligtvarvens nuvarande produktionsplaner en del av de anställda atl redan underår 1977 få sysselsättas i tillverkning av fartyg som saknar beställare. Jagvill i delta sammanhang i likhet med vad som görs i rapporten starktunderstryka alt bedömningama av sysselsättningsutvecklingen, framför allt underåren 1977 och 1978, har gmndats på förutsättningen att inga ytterligare avbeställningarsker. De redovisade bedömningarna bör således ses som en indikation påstorleksordningen av den framtida sysselsättningen, om varven dessförinnaninte tvingas atl genomföra några ytterligare omställningsåtgärder lill följdav t. ex. tillkommande avbeställningar. Ellsätt att motverka den förväntade beställningssvackän under i första hand år1976 är alt varven påbörjar produktion av fartyg i egen regi, dvs. ulan bestäUare.Härigenom kan åtminstone lUl en del överbryggas den sysselsättningsnedgång somannars skuUe uppkomma i takt med atl varven fullgör sina inneliggandebeställningar. Sådanlagerproduktion av fariyg ställer emellertid betydande krav på rörelsekapitalhos varven. Varven har små möjligheter all av egen kraft anskaffa dettarörelsekapital, bl. a. beroende på de aktueUa förhållandena påfartygsmarknaden. I anslutning lill varvskommissionens arbete har framkommitförslag om utvidgning av det existerande stat-, liga kreditgarantisystemet tillatl omfatta även garantier för lagerproduktion. Den inom industridepartementetutarbetade rapporten innehåller elt konkret förslag av denna innebörd. Syftetmed etl statligt finansiellt stöd för lagerproduktion bör vara atl skapa fömtsättningarför en mjukare genomförd produktionsminskning än vad som annars skulle varafallet. Mot bakgmnd av den förväntade marknadsutvecklingen är del samtidigtangeläget alt lagerslödel medverkar tUl alt åstadkomma denproduktionsminskning, som ter sig långsiktigt motiverat. Defyra slorvarven har redovisat sina möjligheter att reducera densamlade sysselsätlningsvolymen t. o. m. . Efteröverläggningar i varvsrådet har nämnda företag förklarat sig villiga attmedverka tUl en sådan successiv nedtrappning av produktionsvolymen. Nedtrappningenhar för storvarvens del fram t. o. m. beräknats tUl totaltca 5 700 egna anställda i den direkta varvsproduktionen. Härtill kommer ca 2200 s. k. entreprenadanställda. Prop.1975/76:121 51 Totaltskulle således antalet direkt sysselsatta vid dessa varvsföretag minska med 7900 personer. Större delen av dennanedgång i sysselsättningen avser kollektivanställda. Vid samtliga slorvarvräknar man dock f. n. med alt personalminskningen på kollektivsidan kommer altkunna bl. a. genom naturlig avgång och överflyttning av personal tiUannan verksamhet inom företagen i kombination med stor restriktivitet inyanställningarna. I syfte all underlätta omställningen kommer en omfattandeverksamhet med omskolning av den egna personalen atl påbörjas inom varven. På tjänstemannasidanär situationen annorlunda. Man räknar f. n. med att uppemot 600 tjänstemän vidde båda Göteborgsvarven kommer att behöva friställas successivt under denärmaste åren t. o. m. utgången av . Motden bakgrund som jag har angivit finner jag atl starka skäl talar för att garantisystemelbör utvidgas tiU alt omfatta även viss lagerproduklion. Utan elt sådant stödtvingas de fyra storvarven att friställa den heltövervägande delen av sina anställda, med alla de konsekvenser detta får försysselsättningen inte bara inom varvsindustrin utan också inom den övrigaverkstadsindustrin såväl små som stora företag. Den nedläggning av svenskvarvsindustri som i praktiken skulle bli följden anser jag inle vara industripolitisktoch sysselsättningsmässigt acceptabel. Enligtde av varven redovisade prognoserna skuUe en genomsnittlig nedskäming avsysselsättningen t. o. m. innebära ungefär följande inom de slörrevarvsregionerna. I berörs totalt ca 350 personer och i ca 4700 personer, av vilka ca 1 600 är s. k. entreprenadanställda. Motsvarandesiffror för och har uppgivils tiU resp. 1 800 och 350. I demest utsatta regionerna och bedöms del som möjligt alterbjuda flertalet av de berörda nytt arbete genom bl. a. överföring till annan produktioninom förelagen. Jag finner denna fördelning av sysselsättningsminskningen varai stora drag rimlig. Varven har vidare förklarat sig beredda alt genom en radolika omstäUningsåtgärder bidra till alt den övervägande delen av denna sysselsätlningsminskningkan utan direkta avskedanden. Vadsom har sagts undanskymmer emellertid inte atl de närmaste elt å två årenoundvikligen kommer all innebära en djupgående omställningsprocess för desvenska varven. Denna kommer atl innebära svåra problem för många av deanställda vid företagen inom vissa regioner. SärskUt tjänstemannasidan lordekomma atl drabbas. I sammanhanget kan nämnas att i Göieborgs kommunblockantalet anstäUda vid de båda varvsförtagen utgör av den totalaindustrisysselsättningen. Motsvarande andelar för och är resp.13 och . Prop.1975/76:121 52 Landskronakommun svarar Öresundsvarvel för av industrisysselsältningen. Det ärnödvändigt alt de anstäUda genom sina organisationer ges ett långtgåendeinflytande på utformningen och genomförandet av de anpassningsåtgärder sommåste vidtas. Vadgäller behandlingen av de särskilda arbelsmarknadsproblem som kan uppstå bör ennära samverkan eftersträvas meUan företagen, de anställdas fackligaorganisationer och berörda statliga och kommunala organ. En sådan samverkanbör kunna ordnas på samma sätt som har skett i liknande fall genom alten samrådsgrupp bUdas vid resp. företag. I en sådan grupp bör ingårepresentanter för de anställda, företaget, kommunen och arbetsmarknadsverket.I samrådsgmppen kan planer utarbetas för atl på ell för de anställda godtagbartsätt genomföra de nödvändiga förändringama. Arbetsmarknadsverkethar förklarat sig berett all ställa erforderlig personal till förfogande ochsätta in de arbelsmarknadspolitiska medel som kan visa sig vara nödvändiga. Vad gäUerlagerstödets omfattning anser jag alt en reduktion av sysselsältnuigen vidvarven i storleksordningen t. o. m. vara en rimlig avvägningmellan industripolitiska och sysselsättnings-politiska bedömningar. Medhänvisning tUl den rådande beläggningssilualionen instämmer jag i rapportensförslag atl de statliga garantierna ställs till svensk varvsindustrisförfogande fr. o. m. . Garantierna bör gälla tiU tidpunktenför färdigställandel och avse leveranser t. o. m. . Garantiemas löptidbör följdaktligen begränsas till all omfatta byggnadstiden. Efter särskildprövning av regeringen bör i enstaka fall garantier för produktion av fartygkunna utsträckas till atl avse leveranser . Sådan prövning kan bliaktuell för t. ex. fartyg med längre upparbetningstid än normall. lanspråktagandetav garantier bör få ske tidigast 12 månader före beräknad färdigställandetidpunkt.För fariyg med osedvanligt lång upparbetningstid bör lanspråktagandet få sketidigast 24 månader före färdigslällandelidpunkten. lanspråktagandet bör vidareske i fyramånadersinlervaller. Övervägande,främst marknadsmässiga, skäl talar för alt det statliga garantiåtagandet iprincip begränsas i liden lill atl avse leveranser t. o. m. år 1978.Garantierna bör kopplas lill en sysselsättningsreduktion av den storlek jagnyss har angivit. Del ankommer på regeringen all inom den av riksdagenfastställda totala garantiramen avgöra i vilken takt garantiema skall beviljasmed hänsyn till planerad sysselsättning vid enskUda varv. Osäkerheten ommarknadsutvecklingen är stor, varför bl. a. varvensmöjligheter alt erhålla fartygsbeslällningar avseende leveranser f. n. inlekan bedömas med någon rimlig grad av säkerhet. Idagsläget lyder myckel på alt kan bli besvärligt. Prop.1975/76:121 53 därförplaneringen vara inriktad på atl ytterligare sysselsältningsminsk-ningar tordebli nödvändiga . TUl frågan om eventuella ytterligare statligagarantier för lagerproduklion under delta år får ställning tas . Med utgångspunkt i dennämnda sysselsättningsnivån för har varven redovisat omfattningen avden planerade lagerproduktionen av fartyg 1. o. m. för vUka statligakreditgarantier erfordras. I rapporten har föreslagils alt garantierna skallavse byggnadstiden och omfatta av självkoslnaden för resp. fartygsprojekl.Övrig finansiering får varven anskaffa själva. Jag anser detla vara en rimlig avvägning.Med ledning härav och varvens nämnda redovisning beräknar jag be-hövhgt garanlibdopptill totalt ca 3 600 milj. kr. Övervägande delen av detla belopp faUer på Göleborgsvarven.Jag vill erinra om alt elt infriande av garantierna inte blir akluelll annalän om varvet visar sig sakna förmåga alt fullgöra sina förpliktelser. Föratl förmå varven lill försäljningsanslrängningar har i utredningsrapportenföreslagils atl garantier för lagerproduktionen avgiftsbeläggs. Enliglutredningsgruppens mening bör sådan avgifl översliga den avgifl som införs förnormala garantier och sällas till räknat på uteståendegarantibelopp. Jag finner det skäligt att en särskild avgift för dessagarantier tas ul. Jag finner förslagel om avgiftens storlek väl avvägt ochförordar sålunda alt en fasl avgift på räknat på utestående garanlibdoppinförs. Som jag förat har nämnthar regeringen enligl det nuvarande systemet bestämt garanlilUldelningenför varje enskilt varv. I avvaktan på ställningslagande till varvskreditutredningensförslag har emellertid garanlililldelningen för begränsats lill altavse . Genom beslut hemställde regeringensålunda lill riksgäldsfuUmäktige atl, inom gällande femårsram för åren19761980, ikläda staten garantier för ett beloppmotsvarande högsl 2 300 milj. kr. Den gällande garantiramen för åren 1976 1980avser som har nämnts etl belopp om 4 500 mUj. Jaghar tidigare framhållit alt situationen på de intemationella kredit-marknadernaär sådan, alt den för varvens refinansiering av lämnade fartygskrediternödvändiga långfristiga upplåningen f. n. inle kan genomföras i erforderligutsträckning utan kompletterande statliga kreditgarantier. Regeringen hartemporärt medgett att sådan kompletterande garanti får ställas. Jaghar tidigare också framhåUit alt jag anser det nödvändigt alt varven ävenfortsättningsvis ges statliga garantier för all kunna genomföra den framtidaupplåningen. Med hänsyn härtUl och i enlighet med de ändrade tUldelningsprincipersom jag har berört beräknar jag varvens behov av ytterligarekreditgarantier för fullföljande av inneliggande orderslockar t. o. m. år 1978till 9 300 mUj. 1975/76:121 54 lagerproduktionenunder samma lid hai- jag beräknat 3 600 milj. kr. Jag förordar sålunda attregeringen föreslår all för fartygskredilgarantier lill svensk varvsmdustriunder tiden den 1 juli 1976den fastställa en ram av 12 900milj. Med hänsyn tiU redan beviljade garantier kan det utestående statliga garantiålagandelvid utgången av grovl uppskattas till ca 17 500 milj. kr. Denna omfatlandeupplåning för refinansieringsändamål kan liksom i huvudsak endastgenomföras på de internationella kapitalmarknaderna. Bedömningen av delstatliga finansiella stödet för lagerproduktion kommer i hög grad den tidigareföreslagna nämnden alt svara för. Det blir nämnden som i det enskilda faUel fårbedöma de ekonomiska förutsättningarna för atl bevilja garantier förlagerproduktion. Nämnden har även atl tillse all garantigivningen förlagerproduktionen anpassas lUl motsvarande förutsättningar vad gällersysselsättningsutvecklingen. Jag avser att föreslå atl nämnden skall anmäla tiUregeringen när fortsatt ga-rantigivning till etl varv inom givna ramar innebärför staten oacceptabla risker på grund av bristande egna ekonomiska resurserhos varvsförelaget. Detta bör ske så tidigt som möjligl för alt beredaregeringen största möjliga rådram. Nämnden bör äga rätt all införskaffa alla deuppgifier som behövs för ändamålsenlig hantering av lagerslödel och för enallsidig bedömning av de risker som är förenade med detta. Underhösten 1975 har överläggningar förts mellan varvskommissionen och AB Gölaverkensägare, , om i vilken utsträckning kan bidra till enlösning av krisen vid . Som ett resultat av dessa överläggningarträffades , med förbehåll för regeringens godkännande, eltramavtal mellan staten och Saléninvest angående sambående mellan ochGötaverken. reglerar de väsenthga viUkoren för samgåendet. Behövligakompletterande avtal har, likaledes med förbehåll för regeringens godkännande,träffals . Innanjag redogör för innehållet i ramavtalet vill jag i korthet kommenteraEriksbergs aktuella läge och utsikter. Ikommissionsrapporten , som i sin helhet bilades prop. 1975:110, presenterades bedömningar av resultat-och likviditelsutvecklingunder . En aktuell uppföljning ger vid handen att dessabedömningar alltjämt är giltiga i sina huvuddrag. Förår 1974 beräknades förlusten preliminärt lill 150 milj. kr. I det slutligabokslutet fastställdes med beaktande av vissa framtida förluster på pågåendefartygsbyggen förlusten till 222 milj. kr. Uirymme härför skapades genom delkoncernbidrag på 225 milj. kr. Prop.1975/76:121 55 Härigenom kunde egna kapitalinkl. obeskattade reserver sammanlagt på ca 330 milj. kr. bibehållas heltintakt bokslut. Desamlade förlusterna uppskattades i kommissionsrapportenlill 400450 mUj. kr., häri inräknade bl. a. samtliga latenta valutaförlustersom inle hade resultatförts bokslut. Som angavs i prop 1975: 110beaktades i detta bokslut inte heller utfallet av de tvistiga engagemangen medbl. a. Lisnavevarvet i . Uppgörelse har sedermera nåtts med detlavarv, vilken medförde en merkostnad för del på ca 90 milj. kr.Eriksberg har vidare måst göra en extra förlustavskrivning på ca 44 milj. kr.för ett fariyg, som har färdigställts men för vilket beställaren saknarbetalningsförmåga. Ä andra sidan har, som tidigare nämnts, en slörre del avförlusterna på den produktion, som var påbörjad men inte färdigstäUd per den 31december 1974, beaktats bokslut. Den bokföringsmässigaförlusten för reduceras därför i motsvarande utsträckning. a. kursutvecklingen för dollar verkat tUl förmån för . Förlusternaför kan nu uppskattas lill ca 420 milj. kr. Totalt för åren 1975 och1976 kan förlusterna f. n. uppskattas lUl 435455 milj. kr., dvs. i stort settoförändrat jämfört med kommissionens bedömning . Vadgäller resultatutvecklingen är osäkerheten alltjämt storberoende dels på rådande marknadssituation, dels på kostnadseffekter av detkommande samgåendet med . , som är del som heltläcks av inneliggande orderstock, beräknas förlusten uppgå lill 200 milj. kr.Sammanfattningsvis kan sålunda förlustema för åren 19751977 uppskattas lUlnärmare 650 milj. kr. Några prognoser kan integöras beroende bl. a. på del föreslagna samgåendet med och osäkerhetenrörande ej kontrakterad produktion. Ramavtaletmellan staten och om samgående mellan träffats med utgångspunkt från bl. cUtden svenska varvsindustrins produktion måste reduceras relativt kraftigt underde närmaste åren som den del av en intemationell produktionsminskning, o. m. upprätthållandet av denna reducerade varvsproduktion lorde krävasärskilda statliga stödåtgärder i vad avser fartyg för leverans under åren 1978och 1979, atteventuella statliga stödåtgärder inte kommer atl innehålla något direktsubventionsmoment och atten samordning av varvsproduktionen i är önskvärd. Jagansluter mig lUlden uppfattning som sålunda har kommil lill uttryck och vill iövrigt anföra följande. Detföreslagna samgåendet ger möjligheter lill en betydande samord- 1975/76:121 56 ningav svensk varvsindustri och skapar förutsättningar för en tryggaresysselsättning vid de båda Göleborgsvarven vid den ofrånkomligaproduktionsminskningen inom svensk varvsindustri. Mol bakgrund av rådandemarknadsförhållanden är del omöjligt all , med något slörre mått av exakthet,ange vilken sysselsältningsvolym som kan upp-rätlhåUas i det integrerade varvsförelagel.På är samgåendet en industripoliliskl starkt motiverad åtgärd, sombidrar till alt stärka konkurrenskraften hos varvsindustrin i . På kortsikt innebär samgåendet påfrestningar för främst Ijänslemannakalegorierna. Somjag har anfört i samband med förslag om andra statliga stödinsatser inomvarvsindustrin kommer vissa friställningar atl bli oundvikliga. har uppställts vissa rikllinjer lUl ledning för verksamheten eftersamgåendet mellan . I sina huvuddrag innebär dessa bl.a. följande. Enenda produktionsmässig enhet med en enhetlig ledning skapas för nybyggnad av fariygi Göieborg. Detla sker successivt i den takt som bestäms av företagsekonomiskaöverväganden av styrelsen och den verkställande ledningen i eftersamråd med de ansläUdas fackliga organisationer. Inneliggande order avverkas istort sett som planerat vid resp. varvsanläggning. En fullständig produktionsmässigintegration kan därför ske först fr. o. m. . Planeringen förintegrationen påbörjas dock . I avtalet påpekas att del är angelägetall nuvarande anläggningstillgångar utnyttjas så långl delta ärföretagsekonomiskt rimligt. På bör eftersträvas allnybyggnadsverksamheten i i huvudsak samlas på eller i anslutning tilldet nuvarande Arendalsområdet. Öresundsvarvels verksamhet skall i princip inlepåverkas av samgåendet i Göieborg. Verksamheien i den nya koncernen skalldrivas efter normala företagsekonomiska principer. En nära samverkan medfackföreningarna skall ske. Jagfinner de uppställda riktlinjerna rikliga och vill för egen del särskiltframhålla vikten av att de anställda ges möjlighet alt aktivt dellaga iplaneringen av integrationen vid Göteborgsvarven. De närmaste två å tre årenkommer med nödvändighet atl för såväl Göteborgsvarven som övriga svenska varvinnebära en djupgående omstäUningsprocess. Denna kommer oundvikligen attmedföra problem för de anställda. Särskilt tjänstemännen vid Göteborgsvarventorde komma att drabbas. Motdenna bakgmnd är del angelägel all de anstäUda genom sina organisationer ges etlinflytande över ulformningen och genomförandel av de anpassningsålgärder sommåste vidtas. Del får ankomma på den nya företagsledningen atl tillsammans medde fackliga organisationema se tUl atl sammansmältningsprocessen sker smidigtoch under former som garanterar jämnställdhet mellan de anställda vidGötaverken och . De nödvändiga nedtrappningsålgärderna bör sålundagenomföras under beaktande av kraven på en rättvis personalpolitik för samt- Prop.1975/76:121 57 ligaanstäUda inom den nya koncernen. Detta kräver de fackliga organisationernaspositiva medverkan. Samgåendetmellan och innebär alt upphör som självständigtvarv. Del är dock som sägs i avtalet angeläget med hänsyn till en smidigsamordning alt nuvarande arbetsplats utnyttjas så långl delta ärekonomiskt rimligt. I detta sammanhang villjag erinra om att regeringen har verkat för en ökad samordning inomvarvsindustrin som syftar till alt stärka den internationellakonkurrenskraften. Samordningssträvandena har kommil till uttryck bl. a. i det konsortialavlalsom under industridepartementets medverkan slöts mellan de fyra slorvarven.Del nu aktuella samgåendet mellan bör medföra ökademöjligheter samverkan inom hela varvsindustrin. Härvid vill jag särskiltpeka på motorproduktionen. Jag finner det otUlfredsställande att samarbetet pådetla område inle har nått längre trots de påvisbara ekonomiska fördelarna avett sådant samarbete. Samgåendetmellan och avses ske på följande sätt. Statenöverlåter senast den 1 juh 1976 lill AB samtliga aktier i för . Statensräntefria lån lUl AB Gölaverken på f. n. omvandlas senast den 1juli 1976 lill aktier lill en kurs innebärande atl aktiekapitalökas från 174 milj. kr. till 200 milj. kr. Denärmare vUlkoren för aktieöverlåtelsen och omvandlingen av lånet lUl aktier harreglerats i elt särskilt avtal mellan staten och AB . Statenförvärvar från för 136 milj. kr. så mångaaktier i alt statens andel, inräknat Statsföretag AB:s nuvarandeinnehav om och de tillkommande aktierna enligt vad har sagts, uppgårtiU . Denärmare vUlkoren för aktieöverlåtelsen har reglerats i ett särskUt avtal mellanstaten och . Saléninvesthar i ramavtalet åtagit sig alt placera fartygsbeslällningarvid till elt fast pris om 136 milj. kr. Detnärmare förhåUandet mellan staten. Statsföretag och Saléninvest som aktieägarei har reglerats i ett konsortialavlal, som gäller . Beslut ivissa väsentliga frågor, som anges i avtalet, förutsätter enighet mellanparterna. Vid oenighet skall staten efter anfordran av Saléninvest inlösa Saléninvestsaktier. I övrigt skall den verkställande ledningen för det nya företaget drivaoch fatta beslut på sedvanligt sätt enligt normala affärsmässiga principer. Jagfinner villkoren för de transaktioner jag nu nämnl acceptabla sedda mol bakgmndav de industri- och sysselsättningsmässiga bedömningar, som det är rimligt atlgöra. Dessa bedömningar har sådan tyngd Prop.1975/76:121 58 att traditionella företagsekonomiska bedömningar har lettsig mindre meningsfulla vid de förhandlingar, som ledde fram tillsamarbetsavtalet. Statens räntefria lån utgör en del av den insats statengjorde i samband med rekonstruktionen av i samarbete medSaléns. Omvandlingen av vad som återstår av delta lån, 45 milj. kr., tiU aktiekapitalstärker ställning i det svåra marknadsläge som råder. Denköpeskilling om 136 milj. kr., som föreslås för statens förvärv av aktieposteni motsvarar beloppsmässigt del koncernbidrag som Saléninvestlämnade till för atl täcka tidigare uppkomna förluster iGötaverken. Sammantagna innebär de båda transaktionerna i huvudsak atl SaléninvestAB:s finansieUa engagemang i Gölaverken återförs lill lägel i samband medGötaverkens rekonstruktion . Saléninvests åtagande att placera fartygsbeslällningarvid har två positiva effekter. Dels kommer köpeskillingen svenskvarvsindustri direkt tillgodo, dels underlättas en smidig nedtrappning av varvsproduklionenvid . Som har framgått skall staten enligt ramavtalet överlåtasamtliga aktier i lill Gölaverken. I anslutning härtill åtar sigstaten att nollställa resultatmässigt sett. Avtalet innebär på dennapunkt atl staten i elt första steg läcker förlusen för , vilkenpreliminärt uppskattats till 450 milj. kr., genom ett kontant aklieägartillskötttill . I etl andra steg skall staten läcka mötsvarandeförluster saml de med driften av under tidenframliU den slutliga sammanläggningen förenade merkostnaderna. skall precisera dessa i ett fast belopp senast den 31december 1976. Partema har senare överenskommit att sådan precisering kan skeäven . Kan enighet om statens bidrag enligt vad sålunda harsagts inte träffas,' skall staten läcka de på fallande förlusterna t.o. De frågor som har samband med förlusltäckningen harnärmare reglerats i det nämnda avtalet mellan staten och . Förlustenför har i avtalet preliminärt faslställts tiU 420 milj. kr. I samband med rekonstruktionen av under våren1975 kunde konstaleras att ett fullföljande av inneliggande order och övrigaåtaganden skulle medföra betydande förluster. skulle emelr lertid enhuvuddel av sysselsättningen kunna garanteras . Dettavar huvudmotivet bakom statsmakternas beslut om statens övertagandeav . Genom det ägaransvar som staten har iklätt sig,har staten att svara för ekonomiska åtaganden.