prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag lar lill en början upp del förslag som försvarels rationaliseringsinstitut harlagt fram angående ny organisation m. m. för fortifikations- och byggnadsförvaltningenpå regional och lokal nivå. I förslaget har även tagits upp vissa frågor beiräffande den centrala förvaltningsnivån. Förslagethar ingående redovisais i det föregående. Ralionaliseringsinstitutels förslag innebär påden centrala förvaltningsnivån ihuvudsak oförändrade uppgifter när del gäller anskaffning och vidmakthållandeav försvarsmaktens anläggningar. fackområde föreslås bli utökat med lokalvård förvilken ansvaret f n. åvilar . Den s. k.Stockholmssektionen vidfortifikalionsförvallningen somsvarar för förvallning m. m. av vissa fastigheter i Storslockholmsområdetföreslås avvecklas i samband med all förvallningen flyttar tillEskilstuna. När det gäller den högre regionala nivån föreslårrationaliseringsinstilulel endasi smärre organisationsförändringar.Byggnadskonloren föreslås i ökad omfattningombesörja anskaffning av underhållsarbeten. Byggnadskonloret på Golland föreslås bli avvecklat somsjälvständig myndighet och dess arbetsuppgifterfördelas på fortifikationsförvaltningen och chefen för militärkommando. Myndigheler på lägre regional och lokal nivå skallenligl förslagel förvalta disponeradebyggnadsbestånd, vilket innebär alt antalet faslighelsförvallande myndigheter blir i stort sett oförändrat. Personal för verkställande förvaltningsuppgifter samordnas ortsvis lill enav myndigheterna på platsen somtilldelas samtliga för orten nödvändiga resurser för faslighetsdrift, fastighetsvärdoch underhåll av anläggningar. Myndighet som inte skall organiseraverkställighetsresurser föreslås i allaavseenden fä understöd beträffande fastighetsförvaltning av myndighetmed sådana resurser. Köp av tjänster skall enligl instilulels förslagutnyttjas i ökad omfattning beträffande såväl underhåll som drift avfastighetsbeståndet. För all underlätta den interna styrningen ochresursfördelningen föreslår rationaliseringsinstitutet all särskildaverksamhetsprogram tas fram som ansluterlill verksamhetsområdetshuvuduppgifter. Vad gäller finansieringen av verksamheten föreslår institutet att verksamheten vidfortifikationsförvaltningen ochbyggnadskonloren uppdragsfinansieras och redovisas mot elt 1 000-kronorsanslag. Anskaffningsverksamhelenföreslås oförändrat finansieras medinvesterings- resp. iståndsättningsanslag. Kostnaderna för underhåll och driftm. m. av fastighetsbeståndet föreslås finansieras över staten för försvaretsfastighetsfond och ingå i den hyra som myndigheterna betalar. Delta innebär all i princip all annan verksamhetän anskaffning skall redovisas över fasiigheisfondens stat. Den föreslagna organisationsförändringen innebärenligt ralionaliserings-inslilulelsbedömning au antalet anställda inom verksamhelsområdel kan Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 222 minskasmed ca 570 personer. Ylterligare minskning av maskinpersonalen med 140 personer bedöms bli möjlig. Den nyaorganisationen föreslås bli genomförd med början . Remissinsianserna har allmänt ställtsig positiva till rationaliseringsinstitutets förslag. Den föreslagna organisationsförändringenanses skapa goda förutsättningar föratt driva en effektiv förvallning av försvarets anläggningsbestånd och ta till vara möjligheterna lill besparingar inom förvallningsområdet. När det gäller den centralaförvaltningsnivån har institutets förslag i huvudsak godtagils avremissinsianserna. Några remissinstanser framför dock kritik mol förslaget att flytla över ansvaret förlokalvård från försvaretsmalerielverk lillfortifikalionsförvallningen, vilket inte anses innebära några fördelar i förhållande tillnuvarande ordning. Institutets förslag omsmärre organisationsförändringar på högre regional nivå har inle föranlett några allvarligare erinringar från remissinsianserna som dock allmänthar ansett alt några ändringar iorganisationen på inle bör beslutas förrän i samband med all slutlig ställning tas lill hur mobiliserings- och förvaltningsansvaretpå skall fördelas. Institutets förslag om samordning av deverkställande resurserna för såväl maskintjänsten som fastighetsförvaltningeni övrigt biträds av de flesta remissinsianserna. ochbyggnadsstyrelsen anser dock all det är mera rationellt med en regional ledning avverkställighetsuppgifterna och förordar därför en samordning av de fysiska resurserna för verkställande åtgärder under byggnadskoniorens ledning. De flestaremissinstanserna framför kritik mot institutetsprincipiella uttalande om behovet av att köpa tjänster i slörre ulslräckningän vad som är fallet. Det ifrågasätts bl. a. om ökal köp av tjänster blir fördelaktigare från teknisk och ekonomisk synpunkl. Förslagel all ta fram särskilda verksamhetsprogramgodtas i huvudsak. Institutetsförslag om all uppdragsfinansiera verksamheten vid fortifikationsförvaliningen och byggnadskonloren avvisas helt. De flesta remissinstanserna biträder institutels förslag beiräffandefinansieringsformer i övrigt för verksamhetsområdet. Överbefälhavaren ochförsvarsgrenscheferna anser sig dock inle kunna tillstyrka all huvuddelen av kostnaderna för fastighetsdriftenskall finansieras över staten för försvarets faslighetsfond. Ralionaliseringsinstilulels förslag beträffandepersonaldimensionering i den nyaorganisationen ulsälls för åtskillig kritik av remissinsianserna som an.ser atl bedömningen av möjligheterna till personalminskning är alltför optimistisk. I likhet med flertalet remissinstanser anser jagatl rationaliseringsinstitutetsförslag lill ny organisation m. m. avfortifikations- och byggnadsförvaltningeni regional och lokal instans i stort sett kan godtas. Vissa modifieringar är dock nödvändiga, vilket jagåterkommer lill i det följande. Jag lar emellertid lill en början upp de frågor beiräffandefortifikations-förvaltningensorganisation som återstår sedan den av beslutade omorganisationenav ämbetsverket. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 223 Vad angår driftenhetens organisatoriska ställninginom verket anser jag i likhet med rationaliseringsinstitutet atl det f n. intefinns anledning att ändra beslulel omalt enheten l. v. skall ingå i den nybildade drift- och fackenheten. Driftenheten bör ges lid atlutveckla former för sill arbete. Faslighelsdriftenseffektivisering är och blir iframtiden mycket betydelsefull ochjag avser därför att föreslå regeringen alt fortifikationsförvaliningen får i uppdrag att redovisadels erfarenheterna av-driftenhetensverksamhet i den nuvarande organisationen, dels de åtgärder som bör vidtas föratt utveckla ämbetsverkels roll som ansvarigt för en rationell fastighetsdrift. Först sedan en sådan redovisninghar skett bör frågan om driftenhetensställning och eventuellt ökade resurser för enheten slutligt prövas. Jag biträder rationaliseringsinstilulets förslagalt den s. k. Stockholmssektionen vid fortifikalionsförvallningen avvecklas i sambandmed att ämbetsverket flyttar lill . Denna enhet sköter f n. denverkställande förvaltningen vid vissa skolor och centrala verk, vid den regionala tyg-förvaltningens anläggningar i Slockholmsområdei och vid sådana byggnadersom direkl förvallas avfortifikalionsförvallningen. När del gäller frågan om vem som skall överta dessa uppgifter måste delbeaktas, au byggnadsstyrelsenförvallar ett likartat fastighetsbestånd för civila myndigheler i centrala delar. Jag avser att i annalsammanhang föreslå regeringen attuppdra ål fortifikalionsförvaltningen att i samråd med lämnaförslag om den framlida förvaltningen av ifrågavarande fastigheter inomförsvaret. Jag biträder förslagel attfortifikalionsförvallningen skall ha hela ansvaret för fastighetsvården.Däremot kan jag inte biträda att fackansvarei för lokalvård skall föras över lill fortifikalions-och byggnadsförvaliningens verksamhetsområde och ingå i fastighetsvärden.Ansvaret för lokalvård bör i vart fall t. v. behållas av försvaretsmaterielverk. Beiräffande den regionala och lokalaorganisationen är jag ense med rationaliseringsinslilulelom all del med hänsyn lillkostnadsutvecklingen för drifl ochunderhåll av fastighetsbeståndet är nödvändigt att vidta åtgärder för alt försöka hålla koslnaderna nere. Särskilt när del gällerunderhålls-verksamheten synes delvara angelägel all få fram bättre metoder för budgetering, styrning ochuppföljning. Tekniska rationaliseringsåtgärder bör eftersträvas i .syfte all minska koslnaderna förbränsle m. m. Enligl min meninglorde dock den största rationaliseringseffekten vinnas genom all samordnaresurserna för fastighetsförvaltningen. Det förslag som raiiona-liseringsinsiiiutei har lagl fram innebär en sådansamordning inom den militäraförvaltningsorganisationen genom att antalet myndigheler med egna resurser för verkställande förvallning avseväribegränsas. I likhet med institutetanser jag att den rationaliseringseffekt som erhålls inom försvaret genom en sådan koncentration av resurserna i ökadgrad kan uppnås genom etl Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 224 gemensamtresursutnyttjande för hela den statliga sektorn på vissa orter. Statliga myndigheter på en ort eller på närbelägnaorter bör kunna samordna sina resurserför drift och underhåll a v fastighetsbeståndet oberoende av om de tillhör denmilitära eller den civila sektorn. Enligt vad jag harerfaril hareusamarbete inletts mellanfortifikationsförvaltningen och i syfte att samordna verksamheien inom vissa regioner. måste del vara ett mål atl åstadkomma en sådan samordning av resurserna förfastighetsförvaltning som ger rationaliseringseffekter för hela den statligasektorn. Elt genomförande av det förslag som föreligger innebärenligt minmening atl goda förutsättningarskapas för en framtida samordning med den civilafastighetsförvaltningen. När det gäller köp av tjänster anser jag i likhetmed m. fl. remissinstanser atl det är vanskligt atlgöra en entydig bedömning av vad .som ärekonomiskt fördelaktigast, all utnyttja egen personal eller att köpatjänster. Frågan om i vilken utsträckning konsulter skall anlitas bör enligt min mening bedömas med utgångspunkt i vilkaresurser som finns på orten samt medhänsyn lill uppkommande variationer i verksamheten och personaluppsättningen. Jag delarrationaliseringsinstitutets uppfallningatt som generell regel för förvaltningsområdet bör gälla all del inte skallfinnas anställd mer personal än som kan ges arbetsuppgifter inom sitt fackområde året runt. Jag förutsätter aUfortifikationsförvaltningen fortlöpande studerar frågan om lönsamheten i atlköpa tjänster från utomstående ochatl vunna erfarenheter får ligga till grund för bedömningen av i vilken omfattningtjänster skall köpas på regional och lokal nivå. Jag ansluter mig till rationaliseringsinstilulets bedömning av vilka faktorer sommåste beaktas vid ulformningen av fortifikations- och byggnadsförvaltningens organisation. Jag bedömer altinstitutet på ett tillfredsställande sätt har beaktat dessa faktorer i sitt förslag. Jag kan inte bitriida rationaliseringsinstilulets förslag atl ändra finansieringsformen för fortifikationsförvaltningens ochbyggnadskoniorens verksamhet. I likhet med fortifikalionsförvallningen ochriksrevisionsverkel anser jag attden föreslagna uppdragsfinansieringen över ell 1 000-kronorsanslag inte har några fördelar i förhållande lill nuvarande ordning. Vad angår finansieringen av verksamheien i övrigträknar jag med atl anskaffningsverksamhelenoförändrat skall finansieras med investeringsanslag och särskildaisiåndsäliningsmedel. Koslnaderna för fasiighelsbesiåndels underhåll och drift m. m. bör somrationaliseringsinstitutet har föreslagit i princip redovisas över staten förförsvarets faslighetsfond och ingå i den hyra som myndigheterna betalar. Denna hyra skall sålundautöver avskrivningar och räntor samtunderhåll m. m. även täcka koslnaderna för niaskinpersonal, bränsle, el, vatten, avlopp m. m. Imyndigheternas budget för verksamhetsområdet kommer härigenom belopp att lasupp för hyra som täcker koslnadernaför fastighetsförvaltningen. Jag villunderstryka det angelägna Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 225 iatt hyressältningssyslemet tillämpas på ell sådant sätt att koslnadsmed-veiandet hos lokalnyltjarna stimuleras. Utöverhyran tas i förbandens budget endastupp poster för täckning av koslnaderna för alt förbereda anskaffning avbefästningar i krig och för smärre ändrings- och kompletieringsarbelen. Somhuvudprincip för förvaltningsområdet kommer alltså all gälla all all annan verksamhet än anskaffning skall redovisasöver fasiigheisfondens stat. Jag biträder rationaliseringsinstitutetsuppfattning atl gällande ansvars-och uppgiftsfördelning mellan regionala och lokalaförvaltningsmyndigheter inle börändras utöver alt riiililärbefalhavarna bör befrias från sill fasiig-hetsförvaliningsansvar.Fastigheter som förvaltas av militärbefälhavarna bör enligt institutets förslag fördelas på deförsvarsområdesbefälhavare inom vilkasområden fastigheterna är belägna. När det gäller organisationen på Golland erinrar jag om beslut (prop.1974:135, FöU 1974:34, rskr1974:392) med godkännande av föreslagna förändringar av fredsorganisalionen.Med anledning av detla beslut har regeringen uppdragit ål överbefälhavaren atl lämna förslag lill detaljorganisation för de myndigheter som berörs av omorganisalionen. Sådanl förslaghar ännu inie redovisais. Förändringar i organisationen för fortifikations- ochbyggnadsförvallningen bör ansluta lillövriga förändringar i fredsorganisationen. Jag är därför inte nu beredd alt la ställning lill föreslagen organisation på . 1 princip börfortifikations- och byggnadsförvaltningen organiseras på samma sätt som gäller för landet i övrigt men med hänsynstagandelill de speciella förhållandensom råder på . Jag ansluter mig till rationaliseringsinstitutets förslag beiräffandesamordning av verkställighetsresurserna inom förvaltningsområdet. Förslagetinnebär all de för en orl nödvändiga verkställighelsresurserna såväl inom maskinljänsten som för övrig verkställandeförvallning garnisonsvis sarn-ordnas lill en myndighet. Delta medför att antaletklassificerade maskin-anläggningar minskar till ungefår hälften och all ett betydande antal rnyn-digheler intelängre kommer all ha egna verkställighetsresurser vare sig för maskintjänst eller för övrig verkställande förvallning.Huvudprincipen är att en myndighetpå varje garnison, i regel försvarsområdesregemente, sektorflottilj ellerkustartilleriförsvar, tilldelas samtliga verkställighetsresurser för garnisonen i form av personal, maskineroch annan utrustning. Om del bedöms rationellt kan verksamheien samordnas inomett slörre geografiskt område ängarnisonsort. De myndigheler som inle får egna verkställighetsresurser blir för drift- och underhållsåtgärder hänvisade lill den myndighetsom har dessa resurser. Jag bedömer att ett genomförande av delta förslag lill organisatorisk samordning avmyndighetsansvar och verkställanderesurser för fastighetsförvaltning kommer att medföra en effek- 15 1975/76. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 226 tivi.seringav verksamheten och skapa möjligheter all minska personalen. En samordning garnisonsvis ökar vidareförutsättningarna för den fortsatta samordningen med den civila delen av denstatliga sektorn som jag finner angelägen. Den av rationaliseringsinslilulel föreslagna indelningenav arbetsuppgifterna inom förvallningsområdet i stabsuppgifter ochverkställande förvallning kan jagendasi delvis biträda. Jag anser sålunda i likhet med överbefälhavaren ochförsvarsgrenscheferna att en särskild stabsenhet bör finnas endast vid myndigheter med omfattande fortifikalorisk verksamhet i krig och fred. Verksamhetens omfauning och den övrigauppbyggnaden av myndighetensorganisation bör alltså varastyrande. När del gäller flygflottiljerna anser jag i likhet med överbefälhavaren och försvarsgrenscheférna alldel försl bör prövas all inordnafastighetsenhelen i inlendenlsenhelen innan beslut fattas om alt anpassa flottiljernas organisation till övriga förband. Jag har inte något au erinra molrationaliseringsinstilulets förslag au den nuvarande organisationen med eu byggnadskontor i varje militärområde skall behållas. I enlighet med vad jag har anförltidigare beiräffande organisationenpå är jag dock inle beredd att nu la ställning lill frågan ombyggnadskonloret vid Gollands miliiärkommando skall finnas kvar. Såvittman f n. kan bedöma torde det kunna utgå ur organisationen. T. v. bör det dockbehållas oförändrat. Jag kan i huvudsak ansluta mig till deprinciper rationaliseringsinstitutet harangett för personaldimensionering inom verksamhetsområdet. Frågan om hur myckel personal som skall finnas anställdär beroende av i vilken ulslräckningköp av tjänster beräknas ske. Även om antalet köpta tjänster inle skulle komma atl öka i nämnvärd utsträckningi förhållande till nuläget räknar jag med att de föreslagnaorganisationsändringarna kommeratt medföraen betydande minskning av den fasl anställda personalen inom verksamhetsområdet. Jag förutsätter att dennapersonalminskning kommer lill stånd främst genom naturiig avgång. Den personalsom inte kan placeras i den nyaorganisationen bör under en avvecklingslid beredas meningsfyllda arbetsuppgifter. beräkningar rörandelönsamheten av de föreslagnaorganisationsförändringarna grundar sig på antaganden om osäkra faktorer. De måste därför som instilutet självtframhåller tolkas med försiktighet.Jag räknar dock med alt omorganisalionen skall göra verksamheien mer effektivoch medföra väsentliga besparingar. De föreslagna organisatoriska förändringarna vidmyndigheterna bör i stort sett kunnagenomföras den . Jagförutsätter alt förändringarna genomförs i nära samarbete med berördapersonalorganisationer. bör få i uppdrag atl eflersamråd med överbefälhavaren. Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 227 försvarsgrencheferna,försvarels rationaliseringsinstitut och - i fråga om maskinpersonalfrågor - statens maskinpersonalnämndkomma in med förslag till delaljorganisation.Det ankommer på regeringen att ta ställning till detta förslag och lill personalbehov förden nya organisationen. Beiräffande inriktningen avfortifikationsförvaltningens verksamhet kan jag i huvudsak godta vad fortifikationsförvaliningen har anfört iprogramplanen. Min beräkning av medelsbehovet förfortifikalionsförvallningens verksamhetframgår av sammanställningen över kostnader och medelsbehov. Jag hemställer att regeringenföreslår atl 1. godkänna de av mig förordade riktlinjerna för organisation m. m. av fortifikations- och byggnadsförvaltningenpå regional och lokal nivå, 2. till Fortifikalionsförvaltningenför /77 anvisa ett förslagsanslag av . är centralförvaltningsmyndighet för materielförvaltningeninom försvarsmakten utom i fråga om sjukvårdsmateriel och fortifikalorisk materiel. svararvidare för anskaffning av vissa förnödenhetertill myndigheter utanförförsvarsmakten. leds av en styrelse. Chef förverket är en generaldirektör. Verksamhetenär organiserad på en enhet för central planering och fem huvudavdelningar, nämligen huvudavdelningarna förarmémateriel, marin-materiel ochflygmateriel, huvudavdelningen i samt huvudavdelningen föradminislration. Verksamheten under delprogrammet budgeteras på eltprimäruppdrag inom delproduktionsområdel Allmän ledning och förbandsverksamhet. Verksamhetenflnansieras från förslagsanslaget . 1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 228 Programplan för perioden /77-1980/81 Beiräffande utvecklingen av delprogrammet anförförsvareis malerielverk bl. a. följande. Genom försvarsbeslut har riktlinjerutstakats för försvarets utformning /73-1976/77.Materielverket har granskat de programplanersom med utgångspunkt i försvarsbeslutet har upprättats för perioden /77-1980/81 avseendehuvudproduklionsområdena Materielanskaffningoch Forskning och utveckling inom huvudprogrammen Arméförband, Marinförbandoch Flygvapenförband saml delprogrammet för vissa staber m. m. Verket har därvid funnit attdet bestånd av krigs- och fredsmaleriel som verket skall anskaffa ochhålla vid makt inte har förändrats nämnvärt.Inte heller genomgår huvudproduklionsområdet Ledning och förbandsverksamhetinom de nyssnämnda huvudprogrammenoch delprogrammet några större förändringar.Materielverkets arbetsuppgifter är alltså i stort sett oförändrade underden kommande femårsperioden. konstaterar mot denna bakgrund atlöverbefälhavarens direktiv i fråga om verkels anslagsram innebär allresurserna inte kommer att vara avstämdamol uppgifterna. En anpassning tillden angivna ramen kommer att medföraatt försvarels resurser inte utnyttjas på bästa sätt. Genom noggrann prioritering och genomöverplanering har verket i någon månsökt lindra följderna härav. Trots detta kommer allvariiga konsekvenser alt uppstå för fackverksamheten men även i frågaom materielanskaffning ochmaterielunderhåll. En anpassning lillden anslagsram som överbefälhavarenhar angett innebär för materielverket etl hån pressat ekonomiskt läge som medför alt verket utöver tidigare angivenminskning av antalet anställda fortlöpande måsle minska personalenkraftigt. Försvarels materielverk har produktionsansvar förmaterielanskaffning och förforskning och utveckling. Verket har vidare fackansvar för materielunderhåll, förrådsverksamhet, verksiadsdriftoch förplägnad. Delar av verket skall omlokaliseras lill Karistad och . blir härvid värdmyndighel i ämbeisbyggnaden i . Mot bakgrund av dessa anvarsförhållanden ochregeringens riktlinjer har försvarelsmalerielverk följande grundsyn på inriktningen och utvecklingen avdelprogrammet. Materielanskaffning samt forskning och utvecklingomfattar ett stort antal produkter från allmänna förbrukningsvaror lill unika, tekniskt högt utvecklade maierielsyslem. Detta ger verksamheien enspännvidd över flertalet teknikområden.Verksamheten innebär framför allt altfölja upp den militärlekniskautvecklingen och alt utarbeta tekniskt underlag av sådan beskaffenhet att del kan läggas lill grund för alt beställa utveckling ochtillverkning vid industrin. Iverksamheten ingår dessutom atl specificera materiel saml Prop.1975/76:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 229 allgranska och ta ställning tillofferter från tillfrågade industriföretag. Härutöver ingår det som ell viktigt inslag atl ta fram idéer till tekniska lösningar att användas iperspektiv- och systemplanearbelet. Inom ramen för programansvarel skall huvudmåletvara atl avpassa och disponeraresurserna så att de samlade koslnaderna för försvarets materiel blir så låga som möjligt under materielens livslängd(totaloplimeringsprin-cipen). Den viktigaste resursen är därvidpersonalen. En grundläggande förutsättning för alllotaloptimeringsprincipen skall kunnatillämpas är att rimliga relationer råder mellan materielverkets uppgifteroch de tilldelade resurserna för alt lösa dessa. Med hänsyn till all funktionerna uppföljning av teknisk utveckling, anskaffning och materielunderhåll har centralbetydelse för atl försvaret skall kunnaförses med erforderlig materiel måsle kompetensen säkerställas främst inom dessa funktioner. Anpassningen avresurserna för anskaffning ochmaterielunderhåll skall därvid ske med utgångspunkt i den produk-lionsomfaltning och -inriktning .som blir enföljd av anvisningar från försvarsgrenscheferna. Verkels resurser skall i första hand koncentrerastill funktionerna anskaffning,uppföljning av den tekniska utvecklingen och understöd av verksamhet utom , särskiltdelfunktionen materielunderhåll. Därutöverskall avsättas de minsta resurser som behövs för atl ge godtagbar service ochlämna ell godtagbart planeringsunderiag för funktionerna försvaretsmaterielverks drift och utveckling saml allmän ledning och planering. Denna prioritering har bedömtsnödvändig trots de nackdelar delmedför för effekiivitelen på regional och lokal nivå och för verkets övrigaexterna och interna verksamhet. De uppgifier som materielverket har underprogramplaneperioden måsle i huvudsaklösas med den personal som är anställd.