prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Undantagsbestämmelsens formulering "omej särskUda omständigheter påkaUar annat" bör enligt dessaremissinstanser bytas ut mot "om ej synnerliga skäl påkallar annat".Bokföringsutredningen anger också som ett altemativ lydelsen "om ejsärskilda omständigheter medför hinder härför". 12.5Remissyttrandena över fondbörsutredningens och samarbetsutredningens förslag Utredningarnasförslag att de utvidgade koncernredovisningsbestämmelserna skall tillämpasendast på aktiemarknadsbolag kritiseras i några remissyttranden.Riksrevisionsverket, i samt iGöteborgs och län anser sålunda att samtliga aktiebolag som omfattas avde särskilda årsredovisningsbestämmelserna i förekommande fall också skall avgekoncernredovisning. Även ekonomiska föreningar med mer än 500 anställda börenligt LRF och publicera koncernredovisning. kanalternativt tänka sig att kravet på koncernredovisning begränsas tillkoncerner med sammanlagt minst 1 000 anslällda. LO har också stannat för attförorda detta krav, som föreslagits i reservation till samarbetsutredningensbetänkande. Enligt förslaget kanaktiemarknadsbolagen underlåta avge koncernresultaträkning när dotterbolagenär av underordnad betydelse. anserundantagsbestämmelsen för liberal och föreslår viss skärpning av densamma. TCOanser att begränsningen helt skall utgå. Näringslivets börskommittéoch finansanalytikers förening finner också att det i princip börkrävas att koncernredovisning skall avges, då koncernförhållande föreligger.Kommittén anser dock att möjlighet till undantag bör finnas i de fall dådotterbolag från kapital- och resultatsynpunkt är ur koncernens synvinkel avringa betydelse. Föreningen anser att bolag vars dotterbolag endast utgörs avvilande bolag, typ namnskyddsbolag, bör undantas från redovisningsskyldigheten.Föreningen pekar vidare på att det finns fall där enligt förslagetkoncemre-dovisning inte krävs men där koncernuppgifter är av betydelse för bedömningen.Ett typfall på detta är då moderbolag via dolterbolag skaU bygga upp enmarknadsföringsorganisation företrädesvis i utlandet. Betydande kostnader kandå döljas i dotterbolagen. Dessa kostnader måste emellertid ingåi resultatet för att koncemens ställning och resultat tillfredsställande skallkunna bedömas. Enligtlänsstyrelsen i synes de föreslagna reglerna inte täckain investmentbolag med tyngdpunkten i börsnoterade aktier men med dotterbolagsom förvaltar aktier eller fastigheter. Bestämmelsema måste, menarlänsstyrelsen, utformas så att dessa investmentbolag inte kan dölja ettbetydelsefullt aktieinnehav genom att redovisa det hos dotterbolag eller hosdotterdotterbolag. i länanser att en möjlighet till dispens från kravet på öppen koncernredovisning börfinnas. Även berör frågan om dispens. Med hänsyntill varierande lagstiftning i olika länder, olika räkenskapsår för olikadotterbolag och andra skiftande förhållanden förekommer det enligt kommittén,att från revisorernas sida medges att vissa utiändska dotterbolag när fullgodaskäl därtUl föreligger inle tas med i koncernredovisningen. Eftersom ett sådantförfaringssätt godtas enligt internationella regler och internationell praxis,förutsätter kommittén att det också är förenligt med god redovisningssed i denav fondbörsutredningen och aktiebolagsutredningen angivna meningen. Det tordeockså kunna förekomma fall där skyldighet enligt den föreslagna lagen altmedta visst eller vissa dotterbolag i koncernredovisningen kan föreligga, mendär detta av tekniska eller andra skäl inte bör avkrävas bolaget. För sådanafall bör, menar kommittén en möjlighet ges till dispens från lagens krav.Sådan dispens bör också då synneriiga skäl föreligger kunna medges rörandeskyldighet att över huvud upprätta koncernbalansräkning ochkoncemresultaträkning. Utöverkoncernresultaträkning och koncembalansräkning bör enligt också finansieringsanalys för koncemen publiceras.Som komplettering tUl koncernuppgiftema bör vidare enligt föreningenmotsvarande redovisningshandlingar för de större dotterbolagen tas in iårsredovisningen. TCO anser att i koncernredovisningen bör anges resultatenför de större dotterbolagen, varvid förslagsvis kan gälla en gräns på 200anställda eller en årlig omsättning på 20 milj. kr. i Skaraborgslän uppsläUer ytterligare ett par krav på koncernredovisningens innehåll:upplysning bör lämnas dels om vilka investeringsplaner ett förelag har i olikaländer, dels om i vilken uisträckning vinst i utiändska dotterbolag kanöverföras till . LO,som föratsätter alt relevant koncerninformation redovisas i både moder- ochdotterbolagens årsredovisningar, yrkar i fråga om de uppgifter som bör ingå ien koncernredovisning, att koncemens bruttoomsättningssumma, lotalvinst,totala lönesumma och sysselsättning anges ävensom andelen interna leveranser,både i form av inköp och försäljning mellan ett koncembolag och den övriga koncemen,samt att de koncernföretag som arbetar internationellt skall ange koncemenssysselsättning och totala lönesumma i resp. utlandet. Dendominerande associationsformen inom svensk industri och annan näringsverksamhetär aktiebolaget. Det fanns drygt 133 000 aktiebolag.Flertalet av dessa, uppskattningsvis , utgör enmans- ellerfåmansbolag. Ett mycket stort antal aktiebolag har bildats . Är1960 fanns det endast omkring 44 000 aktiebolag. Efter genomförandet förra åretav höjningen av minimibeloppet för aktiekapitalet från . till 50 000kr. har dock takten i bolagsbUdningen minskat avsevärt. Under januarijuni1973 bildades omkring 7 600 bolag medan 1974 bildadescirka 1 730 bolag. Iaktiebolag sysselsattes drygt 1,6 milj. arbetstagarevilket motsvarade av samtliga förvärvsarbetande i landet. Vårnuvarande lagstiftning om aktiebolag är utomordcntiigt utförlig och detaljerad.De väsentligaste dragen i lagen (1944: 705) om aktiebolag är följande. Aktiebolagbildas av tre stiftare. Vid bolagsbildningen skall vissa handlingar upprättas.Till dem hör stiflelseurkunden och förslag till bolagsordning. Istiflelseurkunden regleras främst frågor rörande själva bolagsbildningen och iförslaget till bolagsordning regleras hur bolaget skall verka och fungera iframtiden. Vid bolagsbildningen skall också bestämmas hur stort aktiekapitalbolaget skall ha. Aktiekapitalet måste uppgå tUl minst 50 000 kr.Aktiekapitalet skall vara fördelat på aktier som skall lyda på visst nominelltbelopp, i princip lägst . Summan av aktiernas nominella belopp är lika medaktiekapitalet. Det finns inte något hinder för att alla aktier ägs av enperson. Vid olika stadier i bolagsbUdningen skall registrering ske hospatentverket. Det är f. ö. ett grundläggande drag i vår lagstiftning attåtskilligt rörande aktiebolag registreras i etl offentligt register som försav patentverket. Tanken bakom detla registreringssystem har varit alt säkraoffentlighet och insyn i aktiebolagen. Aktieägarnasvarar inte personligen för bolagets åtaganden och förpliktelser. Borgenärerfår hålla sig till bolagets tillgångar. I syfte att säkra borgenäremas rättinnehåller aktiebolagslagen elt flertal regler om inbetalning av aktiekapitaloch om skydd för aktiekapitalet. Aktiekapitalet fungerar med andra ord som enslags garanti för borgenärsintressena. Lagen innebär i delta hänseende bl. a.att aktiekapitalet i princip inte får delas ut till aktieägarna. När viss delav aktiekapitalet gått förlorat blir bolaget skyldigt att träda i likvidation. Aktiekapitaletkan höjas eller sänkas. Höjning av aktiekapitalet sker genomnyemission eller fondemission. Nyemission innebär att aktieägare får göraytterligare inbetalningar till bolaget mot utfående av nya aktier. Också andraän aktieägare kan ges rätt att delta i en nyemission. Vid fondemission skerinte någon inbetalning till bolaget, utan nya aktier emitteras efler det attfonderad vinst har överförts till aktiekapitalet eller bokföringsvärdet påbolagets anläggningstillgångar har skrivits upp och uppskrivningsbeloppet lagtstill aktiekapitalet. Inbetalning av aktiekapital sker oftast medelst pengar.Det kan emellertid också ske genom att annan egendom överlämnas, s. k. apport.Apport förekommer både vid bolagsbildning och vid nyemission. Som exempel påapportegendom kan nämnas rörelser, vammärke, patent, varulager, fastigheter ochaktier i andra bolag. Iaktiebolag skall finnas tre bolagsorgan: bolagsstämma, styrelse och revisorer.Har bolaget ett aktiekapital , skall det dessutom finnas enverkställande direktör. Bolagsstämman är det överordnade i sista handbeslutande organet. Alla aktieägare har i princip rätt atl delta ibolagsstämman. Stämman tillsätter styrelseledamöter och revisorer. Den skallvidare fastställa årsredovisning och besluta om fondering och vinstutdelningsamt om ansvarsfrihet för styrelse och verkställande direktör. Styrelsenbestår av en eller flera ledamöter. Skall aktiekapitalet eller maximikapitaletöverstiga , måste styrelsen bestå av minsl tre ledamöter. Styrelsenförvaltar bolagels angelägenheter. Har verkställande direktör utsetts, skallden löpande förvaltningen handhas av honom och ledningen och förvaltningen iövrigt tUlkomma styrelsen. Styrelsen har tillsammans med verkställandedirektören ansvaret för bolagets årsredovisning. Styrelsen måsle rätta sigefter de särskilda föreskrifter som kan ha meddelats i bolagsordningen ellerbeslutats av bolagsstämman. Verkställande direktören utses av styrelsen. Hankan själv vara styrelseledamot, dock inte ordförande. Verkställande direktörenär i första hand ansvarig för driften av bolagets rörelse, medelsförvall-ningenoch bokföringen. Verkställande direktören är underordnad styrelsen och ärskyldig alt följa styrelsens direktiv. Förgranskning av styrelsens och verkställande direktörens förvaltning samtbolagets räkenskaper skall det finnas en eller flera revisorer. Dessa väljs avbolagsstämman. Det finns bestämmelser om proportionellt revisorsval som innebäratt en minoritetsgrapp vars röstetal utgör mer än en tredjedel av röstetaletför de företrädda aktierna får utse den ene av två ordinarie revisorer. Vidaregäller att s. k. minoritetsrevisor skall förordnas av , om detyrkas på stämman av aktieägare som representerar minst en tiondel avaktiekapitalet. Revisorns kontrollfunktion avser i första hand bolagelsårsredovisning men omfattar i princip också fortlöpande granskning och tillsynöver företagsledningens förvaltning. Denna tillsyn utövas inte bara iaktieägarnas intresse. Revisorerna ska'l också övervaka att sådana regleriakttas som avser att skyddaandra intressen t. ex. minoritetsaktieägare, fordringsägare, aktieköpare ochdet allmänna. Revisionsarbetet utmynnar i en revisionsberättelse. a. innehålla uttalanden om det finns anledning till anmärkning motstyrelsen och verkställande direktören eller beträffande de överlämnaderedovisningshandlingarna. Bolagets räkenskapsårskall, om bolagsordningen inte föreskriver annat, vara kalenderår. Dåräkenskapsåret utgått, skall styrelsen och verkställande direktör avgeredovisning för detsamma, s. k. årsredovisnmg. Denna skall omfattabalansräkning, vinst- och förlusträkning samt förvaltningsberättelse.Balansräkningen anger bolagels ställning på räkenskapsårets sista dag,balansdagen. Av vinst- och förlusträkningen skall framgå hur vinsten ellerförlusten uppkommit. I förvaltningsberättelsen lämnas vissaupplysningar till komplettering av den siffermässiga redovisningen i de andrahandlingarna. Sedan revisorerna granskat handlingarna, läggs handlingama frampå bolagsstämma för fastställelse. Såväl redovisningshandlingarna somrevisionsberättelsen skall göras offentligt tUlgängliga genom att sändas lillpatentverket. I lagen finns utförliga bestämmelser om värdering av bolagetstillgångar och om innehållet i redovisningshandlingarna. Reglerna syftar delstill att förebygga att bolaget redovisar en ställning som är bättre än denverkliga och dels till att tvinga fram en klar och upplysande redogörelse förbolagets ställning och rörelseresultat. Principeni aktiebolagslagen är att de som har majoriteten av rösträtten också bestämmeri bolaget. Lagen innehåller emellertid också ett antal regler som syftar tillalt skydda minoriteten mot maktmissbruk. har nämnts minoritetens rättatt utse s. k. grupprevisor eller minoriletsrevisor. Andra viktiga hithörandebestämmelser utgörs av sådana som uppställer krav på kvalificerad majoritet vidvissa beslut om ändring i bolagsordningen. Också beslut om nedsättning avaktiekapitalet, om likvidation och om fusion med annat aktiebolag kräver ivissa fall kvalificerad majoritet. Varje aktieägare har vidare rält att ställafrågor på bolagsstämman om bolagets angelägenheter. Styrelsen måste besvaradessa frågor såvida inte ett svar skulle skada bolaget. Slutligen kan nämnasatt minoritet har viss rätt att fordra vinstutdelning och att aktieägare haren principiell företrädesrätt att teckna aktier när beslut fattats omnyemission utan apport. Ettaktiebolag kan upplösas genom likvidation, konkurs eller fusion. Iprincip har varje aktieägare rätt att fritt överlåta sina aktier till annan.Bolagsordningen kan emellertid innehålla beslämmelser om lösningsrätt förövriga aktieägare. I många aktiebolag begränsas dessutom principen om aktiesfria överlåtbarhet genom att bolagsordningen innehåller s. k.utiänningsklausul. Sådana utiänningsklausuler går vanligen ut på att utländskarättssubjekt bara får inneha en mindre del av aktierna i bolaget, nämligen upptill av rösträtten och av aktiekapita- let.Aktier för vilka sådan klausul inte gäller brakar betecknas fria aktier ochövriga aktier kallas bundna aktier. Förvärv av bunden aktie i strid motutlänningsklausul är ogUtigt. Systemet med bundna och fria aktier skall ses motbakgrund av lagen (1916: 156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärvafast egendom m. m. (lag). Enligt den lagen får nämligen i principbolag som saknar utlänningsklausul inte förvärva fast egendom i utantiUstånd. lag är nu föremål för översyn av utredningen (Ju 1973; 17)angående utländska överlaganden av svenska förelag. Aktiebolagsutredningensförslag bygger på samma grundlinjer som gällande lag. I anslutning till sinadirektiv har utredningen strävat efter att få fram förslag till en såvittmöjligt enhetlig nordisk aktiebolagslagstiftning. Resultatet av det nordiskasamarbete som bedrivits mellan utredningen och motsvarande utredningar iDanmark, och har blivit ett förslag som till mycket stora delarär lika både tUl innehåll och till form. TUl och med kapitel- ochparagrafindelningen i utredningarnas lagförslag är praktiskt tagetöverensstämmande ända fram till bestämmelserna om förfarandet vid likvidation.I har genomförts lagstiftning på grandval av det danskabetänkandet. Utredningennämner också det arbete som inom EG bedrivs på att harmoniseraaktiebolagsrätten inom EG-staterna. Utredningen har hållit sig informerad omdetta arbete men har ansett sig kunna begränsa sig härtill. Utredningenframhåller att man i inte ringa utsträckning kan vänta attharmoniseringsarbetet inom EG leder till regler som liknar dem som de nordiskaförslagen innehåller. Utredningenberör också frågan om det allmännas och de anställdas rätt lill information ochinflytande i företagen. Utredningen påpekar att dessa spörsmål har tilldragitsig allt större uppmärksamhet . Frågan om en utvidgning genomlagstiftning av det allmännas och anställdas insyn och inflytande i företagenfaller emellertid enligt utredningen utanför dess uppdrag. Utredningen hardärför inte ansett sig böra ta upp dessa frågor. Utredningsförslagethar i huvudsak fått ett gott mottagande under remissbehandlingen. Den viktigafrågan om de anställdas möjlighet till insyn och inflytande tas emellertid uppav LO och TCO. Båda dessa organisationer beklagar att ett förslag tillrevision av aktiebolagslagstiftningen har lagts fram vilket väsentiigen saknarbestämmelser som tillgodoser de utbredda kraven på att företagen skall vara såorganiserade att de anställda tUlförsäkras insyn och medinflytande i dem.Organisationerna motsätter sig emellertid inte att förslaget nu läggs tillgrund för en lagstiftning. Båda organisationerna efterlyser dock en nyutredning om aktiebolagens ställning och behovet av förändringar avmaktstrukturen i bolagen. På grundval av en sådan utredning skuUe man enligt LOoch TCO kunna genomföra den nödvändiga genomgripandeomläggningen till ett system för ekonomisk och industriell demokrati iaktiebolagen. Aktiebolagslagenoch närbesläktad associationsrättslig lagstiftning utgår från föreställningenom ägarna som de i företagen beslutande. Aktiebolagslagen kan sägas i förstahand reglera ägarnas inbördes mellanhavanden. Utredningsförslaget bygger pådenna intressentsyn och förbigår med tystnad det allmännas och de anställdasintressen i bolagen. Det är ingen tvekan om att förslaget därför liksomgällande lag gör elt verklighetsfrämmande och föråldrat intryck. Därmed äremellertid inte sagt att man, i avbidan på den mer genomgripande översyn avlagstiftningen som måste komma, bör avstå från att genomföra de tekniska ochpraktiska förändringar i gällande regler som utredningsförslaget innefattar.Vad som kan te sig oegentligt är att ge ändringarna formen av en helt nyaktiebolagslag. Utvecklingenmot en företagsdemokrati som innebär att de anställda garanteras insyn ochinflytande på företagens verksamhet på olika nivåer har emellertid hittillsskett utanför aktiebolagslagens ram. Olika vägar kan beträdas för att nå framtill en från demokratisk synpunkt acceptabel avvägning mellan olika intressensinflytande i företagen. Företagens struktur kan ändras så att löntagarna fårdirekt inflytande på besluten, t. ex. genom representation i bolagsorganen. Enannan väg är att ändra våra regler och traditioner på förhandlings- och avtalsområdetså att även frågor om t. ex. företagens organisalion blir behandlade vidförhandlingar. En tredje väg mot ökad demokrati i arbetslivet är attlöntagarna kollektivt skaffar sig ägarintressen i företagen. Vissspeciallagstiftning har genomförts i syfte att bereda lönlagama representationi bolagsorganen. Genom lagen (1972: 829) om styrelserepresentation för deanställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar har arbetstagarrepresentationinförts i styrelserna för aktiebolag och ekonomiska föreningar med minst 100anställda. I sådana företag har de anslällda rätt att utse tvåslyrelserepresentanter jämte suppleanter. Motsvarande gäller i affärsbanker,sparbanker, centralkassor för jordbrukskredit och försäkringsbolag med minst50 anställda enligt lagen (1973: 1093) om slyrelserepresentalion för deanställda i bankinstitut och försäkringsaktiebolag. angivna lagar gäller tUlutgången av . Chefen för indusiridepartementet har i mars 1974uppdragit åt statens industriverk atl utvärdera försöksverksamheten medstyrelse-representation för de anställda. Ulredningen skall enligt direktivenleda fram till förslag till åtgärder beträffande de anställdas styrelserepresentationefter utgången av . I syfte att förbättra informationen lill de anställda omdet egna företaget föreslås i promemorian (Ds I 1973: 6) försöksverksamhet i vissa företag en tidsbegränsad lag enligt vilken regeringenfår förordna att de anställda vid företag, där företagsnämnd in- rätlats, skall ha rätt enligt lagen att genomarbetstagarkonsult inhämta upplysningar och få biiräde i övrigt i ekonomiskafrågor inom nämndens verksamhetsområde. Sådant förordnande föreslås få gällasamtidigt högst 200 företag. Promemorieförslagets vidare behandling är beroendeav resultatet av vissa förhandlingar mellan arbetsmarknadsparternasorganisationer som ännu pågår. Förslaget om arbetstagarkonsulter bygger på alt det finnsen företagsnämnd vid företagel. har i förslaget i viss månkaraktären av ett bolagsorgan vid sidan av bolagsstämma, styrelse,verkställande direktör och revisorer. En sådan institutionalisering avförelagsnämnden har redan tidigare skett i viss utsträckning lagstiftningsvägen.Förelagsnämnden har sålunda av statsmakterna förutsatts aktivt medverka i denförsöksverksamhet med informationsutbyte mellan förelag och samhälle sombedrivs enligt lagen (1972; 826) om uppgifts-skyldighet i vissaplaneringsfrågor. Och i lagen (1974: 325) om avsättning till arbetsmiljöfondhar arbelslagarrepresentanterna i skyddskommittén eller företagsnämnden fåttett avgörande inflytande på hur de fonderade medlen skall användas. Jag har tidigare antytt att om annat inte följer av avtaleller författning, förelagaren beslämmer ensidigt över verksamheten iföretaget. har emellertid lagstiftaren ingripit på en radtraditionella avtalsområden där arbetstagarna haft svårt att hävda sig och begränsatförelagarens allenarådande. Det har framför allt gällt områden som berörarbetstagarna nära och , t. ex. anställningstryggheten (lagen 1974; 12om anställningsskydd och lagen 1974: 13 om vissa anställningsfrämjandeåtgärder), arbetsmiljön (SFS 1973: 834840) och de fackliga förtroendemännensslällning (SFS 1974: 358). I sammanhanget kan också nämnas promemorian (Ds A1974: 2) Förslag till lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning. Alt löntagarorganisationerna inom vissa områden har svårtatt nå resultat förhandlingsvägen har föranlett att sakkunniga tillkallats föratt se över arbelsfredslagsliftningen i dess helhel. De sakkunniga som antagitnamnet (In 1971: 03) skall enligt direktiven bl. a. utredahur statsmakterna genom lagstiftningsåtgärder skall ge löntagarorganisationernadet slöd som behövs för en ytterligare demokratisering av arbetslivet.Utredningen skall emellertid inte överväga reformer beträffande annanlagstiftning än den arbelsrätlsliga. Förslag från utredningen beräknasföreligga vid utgången av . Den utgör ett exempel på den tredjemöjliga vägen mol ökad företagsdemokrati, nämligen att lönlagarna kollektivtskaffar sig ägarintressen i förelagen. I anslutning till fondens inrättandegenomfördes också vissa ändringar i aktiebolagslagsliftningen som gör detmöjligt för fondstyrelsen alt delegera rösträtt för sina aktier i etl förelagtill löntagarrepresentanterna i företaget. försemellertid framför allt om särskilda löntagarfonder med den dubbla uppgiftenatt erbjuda en lösning på problemet med s. k. övervinster i vissa företag ochbranscher och alt ge löntagaren ökat inflytande i företagen. Jagräknar med att direktiv för en utredning som täcker detta ämnesområde skallkunna tillsättas före utgången av detta år. Redan denna kortfattadeskildring av pågående och planerad ulrednings- och försöksverksamhet visar atttiden ännu inte är inne för att företa den mer genomgripande översyn avaktiebolagslagen och annan associationsrältslig lagstiftning som, enligt vadjag redan nu antytt, måsle till. Det föreliggande utredningsförslaget ger inteheller något som helst underlag för en sådan översyn. är det tydligtatt det finns behov av många ändringar i vår nuvarandeaktiebolagslagstiftning som inte har samband med frågan om vidgadföretagsdemokrati. Lagen är mycket utförlig och detaljerad och bygger på ettformalistiskt synsätt. Det har ofla omvittnats alt denna uppläggning avlagstiftningen leder till stora svårigheter i den praktiska hanteringen bådeför företagen och för myndigheterna främst då palentverket. Viktigare är dockatt tillämpningen av gällande aktiebolagslag klart gett vid handen etl behov avändringar i åtskilliga andra sakligt betydelsefulla hänseenden. De mestangelägna reformerna, bl. a. vissa av de föreslagna nya finansieringsformema,har visserligen redan föranlett lagstiftning (SFS 1973: 302). Hämtöver krävsemellertid nya bestämmelser t. ex. om vidgad redovisningsskyldighet, om enskärpt kontroll av inbetalningar av aktiekapitalet, om utvidgning av den kretsbolag som åläggs att anlita auktoriserad eller godkänd revisor och omavskaffande av reglerna om obligatorisk avsättning till skuldregleringsfond.Att utredningsförslaget i dessa delar är ägnat att läggas till grund förlagstiftning har allmänt vitsordats under remissbehandlingen. Det är teknisktknappast möjligt att arbeta in utredningens förslag i sak i den nu gällandeaktiebolagslagen. Skall utredningsförslaget genomföras bör det sålunda ske isamband med något som formellt framträder som en helt ny aktiebolagslag.