prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — På grund avbidragsbestämmelsernas utformning har endast en programnivå angivits. Tillbidragsbeloppet skall läggas kostnaderna för administ- 1975:1 Bilaga 8 57 rationav bidragsgivningen, som avser framförliggande kalenderår och för år 1976beräknas till . hemställer slutligen att såsom är fallet för bl. a. anslaget Bidrag till byggande av kommunala vägar ochgator även bidragsdelen av förevarande anslag anvisas för framförliggandekalenderår och inte som f. n. för det löpande kalenderåret. För att /76 erhålla medel avsedda att användas krävs enengångs-uppräkning med 255 milj. kr. 2.6.Bidrag tdl byggande av kommunala vägar och gator Detta anslag är ett kalenderårsanslag ochavser framförliggande kalenderår. äskande avser således . Under anslagetredovisas bidragsgivningen till byggande av allmänna vägar och gator som är nödvändiga för denallmänna samfärdseln i kommuner som är väghållare samt till byggande avtunnelbanor. Målet för programmet är att medverka vid den utbyggnad avkommunernas trafikledssystem som erfordras för att tillgodose såväl deindividuella som kollektiva trafikbehoven. För fördelning av bidragen fastställervägverket en fördelningsplan , som förnyas . Gällandefördelningsplan avser femårsperioden 19731977. Från anslaget lämnas bidrag avkostnad för bidragsberättigade byggnadsföretag, dels till byggande av väg,dels till byggande av gata mot vilken enligt gällande stadsplan utfart ellerannan utgång från tomt eller annan fastighet inte får anordnas. Dessutom utgårbidrag till utförande av större s. k. konstarbete ellertrafikanordning som ingår i gata. Till annat bidragsberättigatgatubyggnadsarbete utgår bidrag . Bidrag av kostnaderna förtunnelbanors underbyggnad kan under vissa förutsättningar också utgå frånanslaget. Bidrag utgår i mån av tillgång på medel. Kommunema och () gjorde en behovsinventering avseende åren 19731985 ochframlade förslag till långtidsplan för åren 19731982. De av kommunerna och SLL redovisadebehoven och de därpå grundade långtidsplanema omfattar principiellt detrafikleder som ingår eller skall ingå i huvudtrafiksystem enligt generalplan,dispositionsplan eller trafikledsplan. Detta innebär att behovs- och långtidsplanerinnefattar fjärrleder, primärleder, viktigare sekundärleder samt tunnel- ochstadsbanor. I kommunernas och SLL:s behovsplaner haranmälts objekt motsvarande en sammanlagd byggnadsvolym av ca 9 600 milj. kr. i1973 års pris- och lönenivå. Vid den granskning av ingivna behovsplaner somgjorts inom har beloppet reducerats till 6 150 milj. kr. TJnderbörjan av upprättade ett preliminärt förslag till längtidsplan för åren 19731982. Denna plan lågtill grund för upprättandeav den numera fastställda fördelningsplanen för åren 1973 1977. Den preliminära långtidsplanen harsedermera reviderats och anpassats till den nya fördelningsplanen. På grund av statsmakternas uttaladeekonomiska restriktivitet har intagit en stram hållning då verketslångtidsplan för åren 19731982 upprättats. har utgått ifrån den förår 1973 fastställda medelstilldelningen på329,3 milj. kr. exkl. administrationskostnader och därefter en årliganslagsökning på t. o. m, . Ökning har gjorts i steg vart tredjeår, vilket bedömts lämpligt med hänsyn till den återkommandeomprövningen av fördelningsplanen. Mot bakgrund av lämnade direktiv förupprättande av fördelningsplan för åren 19731977 har även långtidsplanenupprättats i löpande priser. Den på dettasätt uppgjorda långtidsplanen ger en anslagsram för åren 19731982 påtotalt 3 904 milj. kr., vilket med den kommunala andelen motsvarar en byggnadsvolym på ca 4 150 milj. kr. Fördelningen avmedel framgår av följande sammanställning. de leder och huvud- Som framgår av sammanställningen beräknasca av ramen på 3 904 milj. kr. falla på förbifarts-, genomfarts- ochinfartsleder och på leder inom centrala stadsområden. av demedel som avsatts för storstadsområdena har fömtsätts gå till tunnelbanor iSlockholm och stadsbanor i . Av det totala beloppet faller påstorstockholmsområdet, inkl. SLL, på och på . Enligt direktiv för fördelningsplanen föråren 19731977 har denna upprättats från fömtsättningen av en nominelltoförändrad årlig bidragsnivå av 330 milj. kr. Detta har medfört att vägverketmåste av-sälta en viss del av det angivna årliga anslaget för att täckafortskri- Prop.1975:1 Bilaga 8 59 dande allmänna kostnadsökningar, vilket innebär en varjeår gradvis sjunkandebyggnadsvolym. har anvisats ca 340 milj. kr.i bidrag, vilket jämfört med året innaninnebär en ökning med 10 milj. kr. Ökningen medger en viss täckning av normalt förekommande merkostnader. Pågrund av de kostnadsökningar som orsakats av energikrisen kan det dockenligt under åren 1974 och 1975bedömas ske en volymminskning av byggandetsom motsvarar 35 milj. kr. Vid utebliven kompensation fördessa merkostnader måste denna byggnadsvolym flyttas framåt i tiden. Under hösten 1974har kommunerna genomfört en ny behovsinventering för perioden 19761990 och sammanställt långtidsplanför åren 19761985. Dessa uppgifter, sominte har kunnat presenteras i petita, skall ligga till grund förden nya fördelningsplanen avseende perioden 19761980 som vägverketskall fastställa . får då möjlighet att mer ingående analyseradet aktuella behovet och framföra detta till statsmakterna, I förevarande sammanhang begränsar sigdärför tiil att ange treprogramnivåer som endast delvis kompenserar de minskningar i byggandevolymen som uppkonuner åren 1974 och 1975till följd av energikrisen. Ingen av de tre nivåerna inrymmer de betydandeföljdinvesteringar i de lokala trafiksystemen som uppkommer genom stora industrisatsningarav typ 80 i . fömtsätter att exploateringslederliksom förblir en ren angelägenhet, men understryker viktenav att kostnaderna för vägutbyggnader observerasi samband med planeringen av olika regionalpolitiska satsningar. Programnivå A förår 1976, som utgör verkets alt. I och II, medför ett bidragsbelopp om 375 milj.kr, och innebär att fördelningsplanens byggnadsvolym för kanfullföljas. Härvid har endast beaktats de helt oförutsedda kostnadsstegringarna på gmnd av energikrisen somberäknas till ca 35 milj. kr. Nivå B, som utgör verkets alt. III,möjliggör en ökning av bidraget med 35 mUj.kr., vdket motsvarar halva den volymmiskning som beräknas ske i förhållandetill fördelningsplanen . Nivå C, som inteingår i något av verkets föreslagna verksamhetsalternativ, innebär en ytterligare ökningmed 40 milj. kr. Till de nämndabeloppen skall i samtliga fall läggas ca 4,7 milj. kr. för administrationav bidragsgivningen. Bidrag Vill drift av enskilda vägar m. m. Anslaget är ettkalenderårsanslag, där bidragsdelen avser det löpande kalenderåret. Vägverketsäskande avser således beträffande bidragsdelen och beträffande admmistrationsdelen . 1975:1 Bilaga 8 Kommnnikationsdepartementet 60 gårstatsbidrag till det enskilda vägnätets driftkostnader. Bidragen utbetalas iefterskott. Bidragsgivningen baserar sig på vartfemte år återkommande driftkostnadsberäkningar som utförs av vägförvaltningarna.Dessa beräkningar sker med utgångspunkt från av framräknade standardvärdenoch av väghållarna lämnade uppgifter. Den beräknade totala driftkostnadenomfattar såväl barmarksimderhåll som vinterväghållning och jämkas medhänsyn till förändringar i det allmänna kostnadsläget. Från anslaget utgår även bidrag tilliståndsättningsarbeten som anses nödvändiga från framkomlighets- ochtrafiksäkerhetssynpimkt. Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel inormalfallet och om synnerliga skäl föreligger av beräknadbidragsgmndande kostnad. Bidrag kan även utgå till anskaffning av redskap förvägunderhållet samt till kostnader för viss passbåtstrafik, m. m. Uppföljningen av att statsbidragsvägaraahålls i ett tillfredsställande skick sker genom årlig besiktning av vägarna. Isamband med denna besiktning förekommer även i stor omfattning konsultationer.Väghållarna önskar bl. a. råd och anvisningar i fråga om väghållningen. Dennarådgivning, som utgör en del av administrationen, har stor betydelse för ettrationellt vägunderhåll och bidrar till att underhållskostnaderna kan hållas påen rimlig nivå. Vid den behovs- och standardinventeringsom har genomförts har framkommit ett stort behov av iståndsättningsarbeten pådet bidragsberättigade vägnätet. Det totala behovet av medel föriståndsättningsbidrag uppgår enligt behovsinventeringen till ca 200 milj. kr.under tioårsperioden 1972 1981 eller ca 20 milj. kr. Årskostnaden omräknad till nu aktuell pris- och lönenivåmotsvarar 24 milj. kr. Enligt standardinventeringen uppgår den totalavåglängden av enskilda vägar vartill statsbidrag inte utgått men ansesböra medgivas . Detta motsvarar ett årligttillskott av väg. För iståndsättning av dessa tillkommande vägar erfordrasett bidrag på 3 milj. kr. och för underhåll ett årligt ökningsbelopp om1,5 milj. kr. Anslagen harmedgivit fömtom bidrag till redan intagna statsbidragsvägar att dentidigare år inneliggande balansen av bidragsansökningar kunnat avvecklas ochatt målsättningen om intagning av väg kunnat uppfyllas. Därutöverhar iståndsättningsbidrag utgått med sammanlagt ca 20 milj. kr. Programnivå A för uppgår till100,2 milj. kr. med följande fördelning. 1975:1 Bilaga 8 61 Bidrag till barmarks- och vinterväghällning Bidrag till särskilda kommunikationsändamål 1 000-tal kr. Av totalbeloppet utgör ca 10,8 milj. kr.pris- och löneomräkning. Oförändrat reellt anslag uppgår således till ca 93,8milj. Programnivå A ger möjlighet att bevilja bidrag till samtiigainneliggande och inkomna bidragsberättigade ansökningar motsvarandeen våglängd av . Bidrag till barmarks- och vinterväghållning kantotalt ges med 80 milj. kr. Iståndsättningsbidrag kan utgå med sammanlagt 11milj. kr., varav 8 milj. kr. till äldre bidragsvägar. Nivå B, som utgör verkets alt. I, innebären ökning utöver Nivå A med 5 milj. kr., vilken fördelas med 4,5 milj. kr. tilliståndsättning av äldre bidragsvägar och . Programnivå C 110,2 milj. kr. somingår i verksamhetsalternativ IIoch III innebär att bidragettill barmarks- och vinterväghållning kan höjas till 82,5 milj. kr. Detta gerutrymme för intagning av ytterligare ett antal vägar, som till sin funktion äratt hänföra till enskilda statsbidragsvägar. Slutligen kan bidraget tilliståndsättningsarbeten på äldre bidragsvägar ökas med ytterligare 2,5 milj. kr. I likhet med vad hemställt omunder anslaget Bidrag till drift av kommunala vägar och gator föreslås attbidragsdelen läggs om till att avse framförliggande kalenderår. 1976 kräver detta en engångsuppräkning med 124 milj. kr. enligtverkets högsta alternativ. 2.8.Bidrag till byggande av enskilda vägar Detta anslag är ett kalenderårsanslag ochavser framföriiggande kalenderår. äskande avser således . Under anslaget redovisas bidragsgivningentill byggande av enskilda vägar. Bidrag lämnas till byggande av enskild väg avväsentlig betydelse för en bygds befolkning. Fr. o. m. lämnas bidragäven tUl byggande av enskild väg som utgör tillfartsväg till naturområde förrekrea-\ tion och friluftsliv eller av annat skäl är av särskild betydelse förfritidsändamål. Bidrag utgår i mån av tillgång på medel i normalfallet av den beräknade bidragsgrundande kostnaden. Av den tidigare nämnda inventeringen, somutförts för perioden 19721981, framgår att av det totala enskildastatsbidragsvägnätet om sammanlagt är i behov av ombyggnad. Dettotala investeringsbehovet uppgår till ca 687 milj. kr. i fasta priser motsva- Prop.1975:1 Bilaga 8 62 randeett statsbidrag av ca 480 milj. kr. eller ca 48 milj. kr. Omräknattill nu aktuell pris- och lönenivå utgör medelsbehovet ca 60 milj. kr, . har ettanslag av 23 milj, kr,, exkl. administrationskostnader om 3,8 milj, kr,, anvisats. Anslagetberäknas fördelas med drygt 15 milj, kr, till fortsättnings- och slutbidrag förtidigare påbörjade byggnadsobjekt och med ca 8 milj, kr. till objekt som avsespåbörjas . begär enligtprogramnivå A, som utgör verkets alt, I och II, ettbidragsbelopp om 27,6 milj. kr. Nivån gmndar sig på en i stort sett oförändradbyggnadsvolym. De starkt ökade kostnaderna för vägbyggandet har medfört attplanerad byggnadsvolym inte synes kunna hållas. Fömtomtäckning av pris- och löneomräkningen medger nivån en återhämtning med ca 1,5milj, kr, av det tidigare minskade vägbyggandet. Fortsättnings- och slutbidragkan därvid utgå med ca 15 milj, kr, och bidrag till nystarter med ca 12,5 milj,kr. Programnivå B, som är lika medverksamhetsalternativ III, innebär en ökning av bidragsdelen med 3 milj. kr. Programnivå C 33,6 milj. kr. ingårinte i något av verkets tre verksamhetsalternativ. Administrationskostnadernatas i samtliga alternativ upp med 4,6 milj, kr. Av ökningen om ,avser . förstärkning, av planerings- ochrådgivningsfunktion beträffande den enskilda väghållningen. Totalt uppgår kostnaden för denna utökadeverksamhet till . och har fördelats lika mellan drift- ochbyggandeanslagen. Detta anslag är fr. o. m. budgetåret1974/75 ett kalenderårsanslag och avser framförliggande kalenderår. Vägverketsäskande avser således . Programmet för anslaget, som förinnevarande budgetår uppgår till 16,8 milj. kr,, varav 5,6 milj, kr, för på grund av ändradanslagsperiod, inrymmer tjänster till utomstående och vissa kostnader isamband med beredskapsarbeten. Den förstnämnda posten avser den taxe-och avgiftsbelagda verksamheten, huvudsakligen byggande och drift påentreprenad av vägar åt kommuner och enskilda väghållare. Den principiella målsättningen förvägverkets taxe- och avgiftssättning är full kostnadstäckning. Härmed avsestäckning av såväl bokförings- somkalkylmässiga kostnader. Verksamheten beräknas av under perioden19751980 vara självbärande med en omslutning av ca 60 milj. kr. Posten beredskapsarbeten avser interna planering för Prop.1975:1 Bilaga 8 63 AMS'räkning. Mot bakgrund av verkets målsättning och med hänsyn till omfattningen av egna resurser samt eftersamråd med AMS planerar enårlig omslutning av beredskapsarbeten i egen regi motsvarande en ersättning från AMS med ca 200 milj. kr.för perioden 1980, Härtill kommer särredovisade administrationskostnaderför den interna planeringen om 12,6 milj, kr, som inte ersättsav AMS. begär vägverketsistnämnda belopp för verksamheten. Remissyttrande över , sjöfartsverketsoch affärsverkens an slagsframställningar har, i likhet medi sina yttranden över tidigare års anslagsframställningar, framhållitbetydelsen av att planeringen inom resp. verk fortlöpande bedrivs på sådantsätt att investeringarna snabbt kan anpassas efter konjunktur- ocharbetsmarknadsläge. Det är angeläget attdet inom verken finns en snabbt aktualiserbar projektreserv. I sitt yttrandeunderstryker AMS vidare att en tidig kännedom om arbetskraftsåtgången förvarje investeringsobjekt är en förutsättningför en effektiv sysselsättningsplanering. I övrigt har anslagsframställningarnainte föranlett några erinringar från AMS' sida. 1972: 1 (bil. 8) framladesförslag tUl allmänna riktlinjer för denfortsatta vägplaneringen i landet. Enligt förslaget som enhälligt godtogs av skulle bl. a. den avvägverket vid planeringen tillämpade kalkylmodellen ses över. Ettutvecklingsarbete skulle sålunda bedrivas för att få fram underlag somgör det möjligt att bättre än bestämma den vikt, som rimligen bör gesvissa av de i kalkylmodellen ingåendekomponenterna, som trafikanternas tidskostnad, trafik-olyckskostnadenoch kalkylräntan. I sammanhanget underströk jag emellertidockså angelägenheten av att utvecklingsarbetet vidgades. Den angivnakalkylmodellen är sålunda i första hand etthjälpmedel för att bestämma de trafikekonomiska vinsterna dvs.besparingen som vägtrafikantema gör vid viss inriktning av väginvesteringarna.Det föreligger härvidlag som jag betonade ett behov av att man i detfortsatta mera långsiktiga utvecklingsarbetet eftersträvar att väga in olikasamhällsekonomiska effekter, vilka inte ryms mom den nuvarande modellen.Behovet härav ökar med de vidgade regional- och näringspolitiska aspekter, som läggspå samhällets investeringar i olika hänseenden. Vinsterna kan i ett sådant perspektivinte enbart bestämmas med hänsyn till trafikanterna utan bör även härledas ur bebyggelse- ochnäringslivsutvecklingen. Föratt i enlighet med statsmakternas ställningstaganden dra upp de 1975:1 Bilaga 8 64 närmare,mera konkreta riktiinjeraa för det ifrågavarande utrednings-ochutvecklingsarbetet har jag efter Kungl. Maj:ts bemyndigande tillsatt ensärskild kommitté, kommittén (K 1972: 04) för den långsiktiga vägplaneringen(KLV). KLV beräknjis redovisa sina ställningstaganden . För den framtida väghållningen är ocksåtrafikpoUtiska utredningens (K 1972: 07) arbete av stor betydelse. Som jagamnälde i föregående års statsverksproposition har utredningen under år 1974getts tilläggsdirektiv att fullfölja det utvecklingsarbete om vägtrafikenskostnadsansvar som skett inom ramen för vägkostnadsutredningen ochsom resulterat bl. a. i betänkandet (SOU 1973: 32) Vägtrafiken kostnader ochavgifter. Resultatet av arbetet inom vägkostnadsutredningen vilken var enexpertutredning fullföljs därmed inom en parlamentariskt sammansattutredning. Innan jag går över till att behandlaanslagsfrågoma vill jag redovisa rapporten av () och verksamhet beträffande beredskapsarbeten på vägar (StencilK 1974: 4), avgiven av en arbetsgmpp inom KLV. Beredskapsarbeten på statliga vägarutförs dels i , dels i AMS regi. Med de medel som AMS ställer tillvägverkets förfogande svarar för genomförandet av huvuddelen avberedskapsarbetena på vägar. AMS svarar emellertid för genomförandet av vissaberedskapsarbeten, t. ex. de arbeten som är avsedda för s. k, special-anvisadarbetskraft, dvs. personer som omfattas av alkoholistvård samt kriminal-,ungdoms- och mentalvård. Även för de vägar som utförs i AMS regi svararvägverket för projektering samt för marklösenfrågor. Principen att normalt skallutföra beredskapsarbetena har arbetsgruppen funnit vara riktig. hargenom sin ordinarie vägbyggnadsvolym möjlighet att tillfälligt öka sinomsättning med beredskapsarbeten utan att exempelvis den fast anställdapersonalstyrkan för arbetsledning i motsvarande mån behöver ökas. Arbeten medspe-cialanvisad arbetskraft bör dock enligt gruppens uppfattning även fortsättningsvisdrivas i AMS regi. Den kurativa verksamheten är omfattande och av storbetydelse vid dessa arbetsplatser. AMS är med en fast anställdarbetsledajrkader som har särskild utbildning för de speciella uppgifter ensådan arbetsplats har jämfört med vanliga vägar-betsplatser särskilt lämpadatt svara för genomförandet av dessa, inte direkt konjunkturberoende arbeten. Arbetsgmppen föreslår att även devägarbeten som är ett komplement till en arbetsplats som drivs i AMS regi, därdet bedrivs omfattande kommunala eller andra arbeten vatten- ochavloppsanläggningar, husbyggen osv. bör kunna drivas i AMS regi om så ärlämpligt, såvida inte vägarbetena har så stor volym att särskild arbetsledningsgruppför dessa arbeten behövs. 1975:1 Bilaga 8 65 Arbetsgruppens rapport har varit föremålför remissbehandling. Yttranden haravgetts av AMS, , riksrevisionsverkét och statskontoret.Samtiiga remissinstanser tillstyrker arbetsgruppens förslag. För egen del kan jag instämma i deslutsatser som arbetsgmppen kommit fram till och som remissinslansema biträder.Allmänt bör beredskapsarbeten i första hand utföras i resp. huvudmans regi.Det innebär avseende beredskapsarbeten på statiiga vägar ett utförande i vägverketsregi. Undantag bör därvid göras bl. a. för vägarbeten avsedda förspecialanvisad arbetskraft. Jag utgår från att, som varitfallet, och i fortsättningen i samförstånd kommer överens omregiformen för beredskapsarbetena på vägar. 1974:1 beräknades väganslagentill sammanlagt ca 2 763 milj. kr. för /75. Det innebar enmedelsanvisning som med drygt 400 milj. kr. översteg anslagen istatsverkspropositionen för /74. För detta budgetår tillfördessedermera vägväsendet ytterligare 200 milj. kr. efter beslut av medanledning av Kungl. Maj:ts proposition(1973: 165) med förslag tdl vissa ekonomiskpolitiska åtgärder (FiU1973: 40, rskr 1973: 344). Genom den ökade satsningen påväganslagen, vilken kommit såväl byggnads- som driftsanslagen till godo, harman kunnat tillgodose väsentliga trafikbehov. Inte minst anser jag detvärdefullt att en betydande del av anslagsökningen använts för vägförbättringaroch broförstärkningar m. m. på från regionalpolitisk synpunkt viktigalänsvägar. Jag vill i detta sammanhang peka på att det s. k. timga vägnätethar kunnat utvecklas på ett väsentligt sätt. På av det allmänna vägnätethar tillåtits ett axeltryck av och ett boggitryck av 16ton. Är 1973 tilläts motsvarande axel- och boggitryck på av vägnätet.Den påtagliga standardförbättring, som den ökade tillåtna belastningen är ettuttryck för, avser så gott som helt länsvägar och innebär tillsammans med deytterligare förstärkningsarbeten som kan genomföras imder ettbetydelsefullt stöd åt de regional- och näringspolitiska strävandena. Isammanhanget kan nämnas att genom en ändring i vägtrafikkungörelsen kommer fr.o. m. på allmän väg i normalfallet att tillåtas 10 tonsaxeltryck och 16 tons boggitryck. Undantag härifrån får meddelas genom lokalatrafikföreskrifter. Beslutade undantag kommer att anges genom skyltning längsberörda vägar, vilket får anses utgöra en väsentlig förbättring när det gälleratt informera trafikanterna om den för vägen aktuella bärigheten. Vidaretillämpas från ingången av ändrade regler för beräkning av högstatillåma bruttovikt vid färd på 10/16 tonsvägnäteL De nya bestämmelsema vilkamöjliggjorts genom dels de nämnda vägförbätt-ringarna och broförstärkningarna,dels den förbättrade efterlevnad av belastningsföreskrifterna som följt avsystemet med överlastavgift 5 1975.1 saml. Prop.1975:1 Bilaga 8 66 medgerett effektivare utnyttjande av den tunga fordonsparken och leder till en fråntrafiksäkerhetssynpunkt värdefull förkortning av fordonstågen. Innevarande budgetår har tillskapats ettnytt anslag, benämnt Särskilda byggnads-och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar. Som motiv härför anförde jagi föregående års statsverksproposition att vägbyggnadsverksamhet och även vissa slag av åtgärder som hänför sig tilldriftsidan, i första hand förstärknings- och andra förbättringsarbeten, vällämpar sig för insatser i sysselsättningsfrämjande syfte. Utan att ändra på detförhållandet att vägarbeten även i fortsättningen kunde antas komma att utgöraen betydelsefull del av beredskapsarbetena skulle ett särskiltkonjunkturpolitiskt betingat anslag medverka till att ytterligare höja handlingsberedskapen och säkerställa enså ändamålsenlig användning som möjligt av från sysselsättningssynpunktnödvändiga insatser. Detta anslag skulle för del fyllaungefär samma uppgift som de för olikaanslag på kapitalbudgeten beräknade konjunktur-marginalerna. En lämpligordning ansågs vara att anslaget ställdes till Kungl. Maj:ts förfogande och attplaneringen av ifrågakommande åtgärder skulle ankomma på i samrådmed arbetsmarknadsverket. Anslaget fördes upp med 200 milj. kr. Sedan statensvägverk inkorrunit med ett i samråd med upprättat förslag tillfördelning av ifrågavarande anslag, har Kungl. Maj:t beslutat om anslagetsfördelning mellan byggande och drift av statliga vägar samt, vad gällerbyggande av statliga vägar, om rambelopp för länen. Av de 200 milj. kr. somanslaget omfattar kommer ca 70 milj. kr. att användas till att förbättra detstatliga vägnätet i skogslänen. Utöver särskilt angivna projekt har länenvidare anvisats medel att användas efter egen prioritering. Jag förordar en fortsatt kraftig satsningpå väganslagen även för nästa budgetår ochtillstyrker en höjning av drift- och byggandeanslagen med totalt nära 260 milj.kr. i förhållande till anslagen innevarande budgetår. Om man bortserfrån det nyssnämnda, konjunkturpolitiskt betingade anslaget, innebär detta enstörre höjning av väganslagen än vad som föreslogs i föregående årsstatsverksproposition. Inom ramen för de resurser som sålundaförordas bör även i fortsättningen eningående angelägenhetsbedömning ske.