prop · FZ03122 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är framför allt defackliga organisationerna som lämnat utförliga synpunkter på uppkommandepersonalfrågor i samband med ändring av företagsform. SF och FCTF finner detangeläget framhålla att utredningens uppfattning om personalkostnadernas rollsom avgörande faktor vid konkurrensjämförelser inle är riklig. Den avgörandefaktorn är i stället den grad av rationalitet och effektivitet som förelagethar. Organisationerna ansluter sig också till reservanternas uppfattning att enombildning av FFV lill aktiebolag skulle innebära ett underkännande av denstatliga löne- och personalpolitiken, då den besparingsvinst man i deltaavseende anser sig uppnå helt faUer inom den lägre avlönade personalensområde. Även TCO och SALF finner alt de gjorda personalkostnadsjämförelsernadelvis är missvisande. TCO påpekar att en övergång till bolagsform dock innebärförsämrade anställningsvUl-kor. TCO kan inte medverka till en sådan förändring.LO finner det oacceptabelt att söka lösa enstaka affärsverks konkurrensproblempå ett sådant sätt att det får till konsekvens en likriktning nedåt av anställningsvUlkoren. Bland de myndigheler somyttrat sig om personalfrågorna framhåller statskontoret atl det är svårl att påutredningens underlag bedöma personalkostnadernas inverkan på FFV:smöjligheter att uppnå tillfredsställande ekonomiskt resultat. FFV anser alldet finns en allvarlig risk för alt personalkoslnadsfrågan, som motiv ochproblem vid val av förelagsform, får alltför slor vikt i den framtidabehandlingen av . Personalkoslnadsfrågan måste därför värderasså, att den ej ensam får vara avgörande för valet av företagsform. RRV betonarall lönenivån endast är en av många faktorer som påverkar ett förelagskonkurrensförmåga. En viss skillnad i enbart lönenivå bör ej tillmätas någonavgörande betydelse vid val av företagsform. Ifråga om företagskonslruklion tillstyrker affärsverksdelegationen ochStatsföretag alt de föreslagna bolagen förs över till Statsföretag. FMV har denuppfattningen att det inte är ändamålsenligt alt underhållsbolaget inordnas ien verkstadssektor, men har i övrigt ingen erin- Prop.1975/76:122 31 ranmot en anknytning lill slalsföretaggmppen. FFV föreslår en mer sammanhållen företagskonslruklionän vad uiredningen antytt. FFV förordar därför alt tUlverkning och underhåll avförsvarsmateriel sammanhålls i elt bolag, direkl inordnat under Statsföretag.I likhet med utredningen anser FFV att Telub bör ingå som dotterbolag i den nyaFFV-koncernen. SALF anför liknande synpunkter. Telub ifrågasätter starktlämpligheten och möjligheten av att bilda en verkstadssektor på av utredningenföreslaget sätt. SF och FCTF, som vill bibehåUaaffärsverksformen, anser sig inte kunna lillslyrka den föreslagnauppsplittringen av FFV. Organisationerna delar helt reservanternas uppfattningalt valet av företagskonslruklion måste grundas på det starka allmännasamhälls- och försvarsintresset av atl ha en sammanhållen statlig verksamhetför produktion, underhåll och tjänster för försvarsändamål. En fortsall sektoriseringav verksamheten inom FFV bör ske. De båda organisationerna anser vidare attaffärsverksdelegationen bör reorganiseras så all den får reeUa möjligheter altaktivt samordna den statliga företagsamheten. Olika förelagsformer utgör därvidinle något hinder för en sådan förbättrad samordning. Även förordar ensammanhållen organisation, indelad i sektorer och med en långtgående delegeringav ansvar och befogenheter. 5 Förslag till ny organisation m. m. FFVhar i skrivelse tagit upp vissa frågor rörandeverksamhetsinriktning, organisation, ekonomiska befogenheter och kapitalbehovför FFV:s framtida verksamhet. FFV anför i huvudsak följande. Fråganom FFV:s framtida verksamhetsinriktning, organisation och befogenheter harvarit föremål för ingående utredningar inom FFV alltsedan FFV-utredningenavlämnade sitt belänkande. FFV anser att dessverksamhet huvudsakligen bör vara inriktad på tillverkning och underhåll avförsvarsmateriel för såväl det svenska försvaret som för export. Verksamhetenbör vidare omfatta utveckling, produktion och försäljning av civila produkteroch tjänster. Målet för denna verksamhet är i försia hand alt utnyttja denöverkapacitet som finns och som beräknas öka inom försvarsmaterielområdet. FFVbedömer att verkets tillverkningsresurser och den såväl breda som djupa tekniskakompetensen tillsammans med personalens yrkeskunnande utgör en betydande tUlgångsom är granden för en utveckling av FFV. Verksamheien vid FFV börorganiseras i sektorer med resultatansvar. Varje sektor bör ha elt internstyre,i vilket bl. a. bör ingå representanter för personalen. De ökandeföretagsekonomiska kraven på FFV:s verksamhet medför behov av alt såvällönsamhet som kapitalbildning Prop.1975/76:122 32 bättrekan följas inom de olika verksamhetsgrenarna. Det är därför naturligt att FFVnu genomför en fullständig sektorisering av hela verksamheten. Verksamhetenbör i första hand omfatta de nuvarande verksamhels-grenarna för tillverkningoch underhåll av försvarsmateriel samt försäljning av överskottsmateriel.Därutöver bör finnas kompletterande verksamhet med civil inriktning som i försiahand tar tUlvara överkapaciteten i den försvarsmaterielinriktade verksamheien.FFV anser att överskottsförsäljningen bör bibehållas som en sektor inom FFVhuvudsakligen av del skälet all lämpligare alternativplacering inle föreliggerf. FFVbör även fortsättningsvis förvalta statens aktier och andelar iIndustriaktiebolaget , AB Avimal, , , United ()AB, Projection och . Tvättverksamhelenbör skUjas från FFV för alt drivas i' annan form i huvudsak med anknytning tilllandstingen. Konfektionsverksamheten bör avskiljas från FFV i samband med atlden nya organisationen träder i kraft. FFV framhåller vidare alt för Åkerskrutbruk är en fortsatt lönsam drift möjlig till omkring . Därefier börkrutbraket nedläggas och annan verksamhet etableras. som FFV föreslår för verket bör beslå av en koncernledning och t.v. fyra sektorer. Koncernledningenbör indelas i sex staber och en grupp för konsult-och servicetjänster. Koncernstabernakommer endast alt ha hand om koncernövergripande frågor. Följandekoncernstaber föreslås ingå i koncemledningen: administration med uppgifterinom budgetering, redovisning, finansiering och organisation; juridik;personal med uppgifier rörande personalpolitik, förhandlingar saml formerna församverkan och medinflytande; information med uppgifl alt handha såväl denexterna som interna informationen; revision; koncernplanering med uppgift altutarbeta riktlinjer och hålla samman sektorernas långsikliga planering främsti investeringsfrågor. För att erhålla en bättre planering och kontroll övergemensamma serviceorgan grupperas denna typ av tjänster, t. ex. databehandlingi en gemensam enhet betecknad konsult- och servicetjänster. 1.Försvarsmateridsektorn med seklorledning och fyra resultatenheter benämndagrovkaliber, finkaliber, torpeder samt t. v. Åkers kratbrak. 2.Underhållssektorn med seklorledning och sex resultatenheter benämnda flygplan,elektronik, motor, liUverkning, basmaleriel samt materiellaboratorium. 3.Sektor för civila produkter. Sektor för överskottsmateriel. FFV framhåller atldet för de angivna sektorerna finns planer utarbetade som belyser resp. sektorsmål, policy, organisation och förväntade lönsamhetsutveckling. Prop.1975/76:122 33 FFVframhåller atl verket har gjort en kapitalbehovsprognos och ell finansieringsförslagför verksamheten /77 till 1980/ 81. Dessa uppgifter är endel av den femårsplan FFV utarbetat för den aktuella perioden. Planeringsmalerialetbygger på ingående studier av inneliggande orderslockar och prognoser övermarknadsförutsättningarna för perioden. Vidare har tillverkningskostnader ochmarginaler för nuvarande och kommande produktsortiment noggrant analyserats. FFVframhåller atl de i planen upptagna investeringarna är nödvändiga för att säkerstäUaFFV:s konkurrensförmåga. Somfömtsättningar för beräkningarna har gällt att de har ulförts i detpenningvärde som gällt samt att tvätt- och kon-fektionssektoremahar undantagits. Underskott och eventuella avvecklings- och eller omstmklureringskostnaderför dessa sektorer är därför inte tagna med i beräkningarna. Investeringamaunder perioden har med dessa förutsällningar beräknats till 420 milj. kr.Investeringarna fördelar sig på sektorer enligt följande: (milj.kr.) 420Investeringarna har fördelats på kategorier enligt följande: (milj.kr.) Kapacitelsbevarandeinvesteringar 135 Kapacitetshöjande investeringar 80 Nyaprodukter (försvarsmateriel och FFV:sackumulerade kapitalbehov med hänsynslagande lUl självfinansiering ochinleverans av ränta på statskapitalet uppgår för perioden till 357 milj. kr.Efter avdrag av beräknade likvida medel vid planeringsperiodens ingång, ca 100mUj. kr., återstår etl nettokapitalbehov på 257 milj. kr. FFVpåpekar alt med hänsyn tUl den osäkerhet som är förknippad med denna lyp avberäkningar har en reserv på 30 milj. kr. inkalkyle-rals för den senare delenav femårsperioden. FFV påpekar vidare att beräkningarna förutsätter attavskrivningsmedel fr. o. m. /77 behålles i FFV:s rörelse och fåranvändas för investeringar. Dessutom har förutsatts att de rörelsemedel som f. n.ianspråktages av FFV:s tvätlseklor är disponibla för FFV:s övriga verksamhet. 3 1975/76.1 saml. Prop.1975/76:122 34 FFVföreslår alt kapitalbehovet täcks enligt följande: (milj.kr.) Investeringsanslag1976/77 enligt av FFV Utökningav rörlig kredit hos riksgäldskonloret från 170 milj. kr. till 225 milj. kr. FFVanser att verket alltmer fåtl karaktären av en industrikoncern, som inomflertalet områden arbetar i en allt hårdare konkurrenssituation och medförelagsekonomiska avkastningskrav. Delta innebär alt FFV i avseende påekonomiska befogenheter, finansiering och redovisningsprinciper måsle erhållaen högre grad av självständighet och jämställas med övrig konkurrerandeindustri. Verketföreslår därför att verksamheien bör bedrivas inom övergripande finansierings-och andra ramar. Del skall ankomma på FFV alt upprätta en rullande femårsplan somårligen skall fastställas av regeringen. Verket bör befrias från skyldighetenatt avge förslag till drift-stat. FFV anser sig böra erhållaföljande ekonomiska befogenheter, nämligen atl 1. göra för verksamhetenerforderliga investeringar inom etablerade områden, 2. förvärva och försälja faslegendom lill ett värde av högst 1 milj. kr. om syftet med förvärvet slår iöverensstämmelse med verkets uppgifter, 3. lämna koncernbidrag och låntill dotterbolag, 4. teckna borgen lUl dotterbolag inlUl20 milj. 5. placera likviditetsöverskoll påräntebärande bankkonto, 6. teckna sådana försäkringar somär lämpliga eller nödvändiga föi FFV:s verksamhet, 7. lämna lån lUl anställda förbostadsanskaffning. Vidareföreslår FFV atl regeringen i varje särskilt fall skall kunna medge verket alt 1. förvärva och försälja fastegendom till värde överstigande 1 milj. kr. om syftet slår i överensstämmelsemed verkets uppgifter, 2. etablera nyaverksamhetsområden, 3. för statens räkning bildaaktiebolag för särskilt ändamål eller förvärva aktier i redan befintliga bolagsamt försälja aktier, som förvallas av verket. FFVhar successivt anpassat såväl värderings- som redovisningsprin- Prop.1975/76:122 35 ciperi stort tUl vad som kan sägas vara praxis inom svensk industri. gällanderegler för FFV ger inte tillräckligt preciserade anvisningar i t. ex.värderingsfrågor. Del är därför angeläget atl mera definitiva regler skapas ochatt anpassning sker till vad som gäller industrieU verksamhet bedriven iaktiebolagsform. FFV föreslår därför alt aktiebolagslagens regler beiräffandevärdering av samtliga lillgångar och skulder skall vara normgivande men medmöjligheter att lillämpa kommunalskaltelagens nedskrivnings- ochavskrivningsregler. Inompersonalområdel har FFV rätt alt inrätta extra ordinarie tjänster t. o. m.lönegrad F 18 och extra tjänster t. o. m. lönegrad . FFV har rält alltillsätta tjänster i lönegrader under lönegrad F 23/24. FFV har liksom de flestaandra företag ekonomiska ramar i form av 1. ex. budget och långlidsplaner förde olika delarna av verksamheten. Delta gäller även inom personalområdel, därpersonalbudgets faststäUs en gång . Det åvUar resp. ansvarig chef atlinom budgetens ram anstäUa och omplacera personal. De nämnda begränsningarna irätlen alt inrätta och lUlsätta tjänster anser verket vara ett stort hinder idet praktiska arbetet. FFVanser starka skäl föreligga all ge verket större befogenheter inompersonalområdet. Dessa bör innebära, atl FFV får inrätta tjänster t. o. m.högst lönegrad F 27 och tillsälta dessa utan kungörelseförfarande. FFVhar i likhet med andra verk ingen beslutanderätt i fråga omkontraktsanställning. Proceduren med föredragning inför kontrakts-delegationenoch beslut av regeringen är enligt verkets uppfattning tungrodd och tidsödandeoch kan som yttersta konsekvens innebära, alt personer som FFV vill knyta lillsig, föredrar all välja andra arbetsgivare, då besked inte kan gestillräckligt snabbt. Detta begränsar väsentiigt FFV:s möjligheter alt kunnakonkurrera med andra svenska industriförelag om kvalificerad personal. Befogenheternaför FFV bör därför utökas lill rält för verket att teckna kontrakt. Ikonsekvens med det sagda, bör FFV få rätt all själva föra de förhandlingar somföranleds av och som ryms inom ovan föreslagna ramar. /vid FFV har i skrivelse anfört liknandesynpunkter. 6 Anslagsframställning för /77. FFVredovisar i sin anslagsframställning för /77 det ekonomiskaresultatet av verksamheten enligt följande (milj.kr. Prop.1975/76:122 36 Resultat efter extraordinära intäkter och kostnader men före boksluts- -14,4 -9,2 -0,8 -0,8 -15,1 Rörelseresultatetefler avskrivningar blev för /75 en förbättring gentemotföregående budgetår med ca 20 milj. kr. Nettoresultatet motsvarar enförräntning av statskapitalet på , vUket överensstämmer med den förifrågavarande budgetår gällande normalräntan för lån från statensutlåningsfonder. 23,6 milj. kr. av netloöver-skottet har disponerats förtäckning av kvarstående förlust. Till statsverket harinlevererats dels det överskjutande överskottet av . och dels 22,1milj. Kapitalbehållningen i fabriksverkens fonduppgick tUl 348,6 mUj. Dentotala faktureringen vid FFV uppgick under /75 till 809 milj.kr. vilket innebär en ökning med 74,9 milj. kr. i förhållande lill föregåendeår. Av faktureringen hänförde sig 252,9 mUj. till försvarsmaterielseklom,308,1 mUj. till underhållssektorn, 161,1 milj. kr. till tvättseklorn, 57,5milj. till överskollsförsäljningen och 29,9 milj. kr. Faktureringsvärdet av material och tjänster till försvaret, exkl. Ivälleriverksamhetenoch överskoltsförsälj-ningens verksamhet, uppgick under /75 lill446,3 mUj. Faktureringen på exportmarknader uppgick till 116,3 milj. kr.,varav 2,2 milj. kr. för civila produkter. Den totalaorderingången för FFV uppgick under / 75 lill 913 milj. kr.,vilket innebär en ökning med 71,7 milj. kr. i förhållande tUl föregående år.Beställningarna från det svenska försvaret, exkl. tvätt, minskade härvid med30,9 mUj. till 487,3 milj. kr. som exportbestäUningarna ökademed 75,8 milj. kr. till 163,3 milj. kr. Beställningarna av civila produkterökade med 6,8 milj. kr. tUl 51,9 milj. kr. Vid utgången av /75uppgick orderstocken vid försvarsmaterielseklom lill ca 690 mUj. och vid underhållssek-tomtUl ca 290 mUj. Vidingången av /75 var den ingående behållningen av anslagsmedel lUlinvesteringar 21,8 milj. kr. Investeringsanslagel för samma budgetår uppgick tUl14,9 milj. kr. Den faktiska medelsförbmk-ningen uppgick tUl 28,9 mUj. kr.,varför den utgående behåUningen vid slutet av nämnda budgetår uppgick tUl 7,8 mUj.kr. Prop.1975/76:122 37 /76 har investeringsramen fastställts till 49,4 milj. kr. Deloutnyttjade beloppet på anslaget uppgick som nämnts vid utgången av budgetåret1974/75 till 7,8 milj. kr., varav 1,5 milj. kr. reserverats förrationalisering av tvättransporter. Eftersom anslaget för /76utgör 47,6 milj. kr., varav 15,4 milj. kr. på tilläggsbudget, står tillsammans55,4 milj. kr. till förfogande under innevarande budgetår. FFV räknar med atlinvesteringsramen liksom de medel som reserverats för rationalisering av Ivättransporlerkommer att utnyttjas helt. En behållning av 4,5 milj. kr. (55,450,9) kanalltså förutses vid budgetårets utgång . FFVframhåller i sin anslagsframsläUning för /77 alt verksamhetenunder /75 har kännetecknats dels av en ökad orderingång förfrämst försvarsmateriel vilket medfört ökade krav på FFV:s produktionsresurserdels atl det fortfarande ställs stora krav på underhållsverksamheten. För dessasektorer räknar FFV med en fortsatt god orderingång även under resten av1970-talet. För vissa enheter föreligger dock behov av kompletterande civilaprodukter för att erhålla ett bättre kapacitetsutnyttjande. Investeringarnaunder /75 har inom FFV i stor omfattning varit knutna lillersättningar, rationaliseringar och miljöförbättringar. Större kapacitetsförändradeInvesteringar har hållits tillbaka inom ammunitions- och mekaniska verkstäder iavvaktan på principbeslut om FFV:s framtida inriktning. För /77räknar FFV med alt behöva medel för investeringar tUl etl belopp av 90,4 milj.kr. Iföljande sammanställning lämnas uppgifter om faktisk och beräknad meddsanvändningbudgetåren 1974/751976/77 (i 1 OOO-tal kr). Faktisk 1974,/75 Tillverkade enheter Underhällsverkstäder Tvätterier Överskottsförsäljning Reinvesteringar i utrustn. 1500 9 500 1 500 1000 15 400 14 700 10 100 28 000 90 400 15,4 milj. kr. anvisade pä tilläggbudget I. Avde föreslagna investeringarna utgör 6,6 milj. kr. Dessaframgår av följande sammanställning. 4 1975/76. Marketenteri (MZ) ämnesgjuteri (MÅ) ledning (CVA) 1 Den tidigare beslutade ombyggnaden har kompletterats meden nybyggnad. Redovisning av dessa objekt har lämnats i föregående årsbudgetproposition (prop. 15 sid. 179). Förnya investeringar har FFV beräknat 54,8 milj. kr. Kontor (MZ) Godsterminal (MZ) Sammansättningsbyggnad(MÅ) Kompletteringav störtningsanläggning (MÅ) Förråd (MÄ) Teknikbyggnad (CVA) Teknikbyggnad (CVM) Byggnad för elektronikavd. Verkstad för telekomponenter (CVA) Byggnad för vakttjänst ochhälsovård (CVA) Pjäshylsutrustning (MZ) Kapacitetshöjandemaskininvesteringar (MZ) Kompletterande utrustning (GF och CTV) Utrustning för kallsprutsmide (MV) I fråga om nyinvesteringarna anför FFV i huvudsakföljande. Zakrisdalsverken har starkt behov av nya lokaler ochskyddsrum (1). Godshanteringen vid Zakrisdalsverken bör koncentreras frånnuvarande 14 förråd lill en godsterminal med lager (2). Nytt uirymme för vakt, ny telefonväxel och molionsutrymmeför personalen behövs vid Zakrisdalsverken (3). Med hänsyn till behövlig ökning av sammansättningskapacilelför ammunhion fordras ny byggnad för delta ändamål (4). Störlning (förstöring) av ammunition ökar i omfattning ochanläggningen behöver bl. a. av säkerhetsskäl förnyas (5). Rationalisering av förrådshanleringen kräver nya förråd(6). Kontorslokalerna för den tekniska konsultverksamheten vid CVA Prop.1975/76:122 39 ochCVM behöver ersättas, så nuvarande miljömässigt icke godtagbara provisorier kanelimineras (7, 8). Eleklronikavdelningenvid CVA sysselsätter 320 personer av vUka 190 personer arbetar i en mer än 30år gammal hangarbyggnad vilken är mycket hårt nedsliten och brandfarlig (9). Telekomponentverksladenbör koncentreras till en byggnad för all medge rationell produktion (10). Nuvarandelokaler för vakt och läkarmottagning är hårt nedsliten och behöver fömyas (11). Enbetydande ökning av tvätlgods medför elt behov av utbyggnad avsorteringsanläggningen för smutsgods (12). Ny utmstningför tillverkning av pjäshylsor, för att ersätta en föråldrad och myckel underhållskrävandemaskinpark (13). Föratt kunna öka resurserna i fråga om tillverkning av grovkalibrig ammunitionbehövs utrustning vid Zakrisdalsverken (14). Föratt komplettera nuvarande maskinutrustning vid GF och CTV för bl. a.tillverkning av civila produkter krävs ytterligare maskiner (15). Resursernaför kallsprutsmide behöver ökas på grund av ökad efterfrågan (16). Förreinvesteringar i maskiner och utrustningar begärs 28 mUj. /77 räknar FFV med en medelsförbmkning av 90,4 milj. kr. Sedan delta belopp ökats för konjunkturreserv ochdärefter avdrag gjorts med 4,5 milj. kr. motsvarande den vid budgetåretsingång beräknade behållningen saml reservering gjorts med . förprojektering av Ivätleri i uppgår anslagsbehovet för budgetåret1975/76 till 95,5 milj. kr. Detta innebär en ökning av anslaget med 47,9 milj.kr. jämfört med innevarande budgetår. 7 Föredraganden 7.1 Inledning Förenadefabriksverken (FFV) inrättades genom slatsmaktemas beslut (prop. 1943:180, SäU 1943:2, rskr 1943:319) såsom etl statligt affärsverk med namnetförsvarels fabriksverk. Verket överfördes frånförsvarsdepartementet till induslridepartemenlel. Verkets namn ändrades isamband därmed till förenade fabriksverken. TillFFV fördes från början vissa statliga fabriker för tillverkning och underhållav försvarsmateriel. Dessa fabriker hade tidigare sorterat direkt under deolika försvarsgrensförvaltningarna. Till FFV fördes också tvätterier och beklädnadsverksläderinom försvaret. började FFV med försäljning av överskottsmateriel frånfrämst försvaret. Genom beslut av 1963 och riksdagar (prop. 1963: 114,SU 1963:-135, 1975/76:122 40 rskr1963:319 resp. prop. 1968:109, SU 1968:124, rskr 1968:282) fördes de centrala flygverkslädernai , och över tiU FFV. Verksamhetenhar dels genom expansion inom de urspmngliga verksamhetsområdena och delsgenom tUlkomsten av nya verksamhetsområden expanderat starkt. FFV sysselsatteunder /75 ca 8 000 personer och hade en omsättning på 809milj. Exklusive tvätteriverksamheten uppgick antalet anställda till ca 5700 personer och omsättningen till 648 milj. kr. Större delen av verksamheienvid FFV avser att tillgodose behov hos del svenska försvaret genom produktionav försvarsmateriel och tjänster. /75 uppgick den samladefaktureringen gentemot det svenska försvaret lUl ca 450 milj. kr. Dettamotsvarade av verkets omsättning, exklusive tvätteriverksamheten. SärskUdasakkunniga tillkallades för att utreda den framlidaverksamhetsinriktningen m. m. för FFV. Uppdraget omfattade frågor om såvälproduktion och produkter som organisation och företagsform för FFV. Desakkunniga, som antog benämningen FFV-utredning, avlämnade i juni1974 sitt belänkande (SOU 1974: 38) FFV Förenade fabriksverken. FFVbedriver dels utveckling, liUverkning, försäljning och underhåll avförsvarsmateriel, dels utveckling, liUverkning och försäljning av civila verksladsprodukteroch dels tvätlerirörelse. Därutöver bedriver FFV även försäljning av övertaligoch kasserad materiel m. m. (överskottsmateriel) för statens och andrasräkning. För FFV gäller i princip alt verksamheten i sin helhet skall lämna ettöverskott som täcker statens ränteutgifter för de i verkels anläggningar m. m.investerade medlen. F. n. gäller alt hela det uppkomna överskottet skallinlevereras till staten. FFV-utredningenframhåller alt FFV:s utveckling har inneburit alt verksamheten har kommil allfå en i allt väsentiigt förelagsekonomisk inriktning. Utredningen finner altdenna utveckling är naturlig och anser atl verksamheten bör drivas enligtvedertagna företagsekonomiska principer. Jag delar utredningens uppfattning pådenna punkt. Encentral uppgift för FFV är atl bidra till atl läcka den svenska försvarsseklomsbehov av försvarsmateriel och underhåU. I likhet med anser jagalt andra krav inte bör ställas på FFV än på övriga företag inom den svenska försvarsmaterielindustrini fråga om bl. a. krigsproduktionsåtaganden och vidmakthållande av viss produktionskapacitet. FFV-utredningenkonstaterar att ålägganden och åtaganden av regio- 1975/76:122 41 nalpolitiskart för FFV har varit få och inte av större omfattning än vad som gäller förandra statliga förelag. Utredningen anser det väsentligt atl någon ändring avdetta förhållande inte sker. Jag anser alt FFV, liksom övrig statlig ellerstatsägd verksamhet, bör kunna medverka i de regionalpolitiska insatsema.