prop · FY036 · 1975-12-31 00:00:00 — 201§ Om det, sedan konkursbeslut meddelats, finnes föreligga synnerliga skäl attkonkursen handlägges på annan ort, kan konkursdomaren efter samråd medkonkursdomaren på den andra orten bestämma att konkursen skall handläggas avdenne. ' Senaste lydelse 1973: 1132. Konkursdomarenäge, ändå att han är jävig, meddelade beslut eller vidtaga de åtgärder, som omförmälasi /OM, 17 och 19 §§, 20 § första stycket samt 21 §, så ock utfärda sådankallelse, som i 201 § sägs; finner konkursdomaren, då konkurs uppstått,anledning till antagande, att gäldenärens bo icke förslår tilt bestridande avkonkurskostnaderna, äge han ock, utan hinder av jäv, vidtaga de åtgärder, somför sådant fatt föreskrivas i 185 § under 1) och 2). Är konkursdomaren av jävhindrad att utse konkursförvaltare enligt 43 §, skatt han uppdraga åt lämpligpefcon att taga vård om boet intill dess förvaltare varder av ojävig domareutsedd. Det åligger konkursdomaren, där hovrättens förordnande för särskilddomare erfordras, att utan dröjsmål anmäla jävet i hovrätten. Konkursdomarenäge, ändå att han är jävig, meddela de beslut eller vidtaga de åtgärder, som omförmälasi 6 § tredje stycket, 7 och 10 §§, 12 § andra stycket samt 13, 15, 19 och 201 SS;finner konkursdomaren, då konkurs uppstått, anledning till antagande, att gäldenärensbo icke förslår till bestridande av konkurskostnaderna, äge han ock, utanhinder av jäv, vidtaga de åtgärder, som för sådant fall föreskrivas i 185 §under 1) och 2). Är konkursdomaren av jäv hindrad att utse konkursförvaltareenligt 43 §, skall han uppdraga åt lämplig person att taga vård om boet intilldess förvaltare varder av ojävig domare utsedd. 216 I"' Varderkonkursansökning, som gjorts av borgenär, ej bifallen och befinnes borgenärenhava, då han ingav ansökningen, saknat skälig anledning till antagande, att gäldenärenvar på obestånd etter i fall, varom i 3 § stadgas, att omständighet, som därsägs, förelåg, vare borgenären pliktig att, om gäldenären det yrkar, ersättaden skada, som skäligen må anses hava tillskyndats gäldenären genom ansökningenoch dess handläggning. 216 § Varderkonkursansökning, som gjorts av borgenär, ej bifallen och befinnes borgenärenhava, då han ingav ansökningen, saknat skälig anledning til antagande, att gäldenärenvar på obestånd, vare borgenären pliktig att, om gäldenären det yrkar, ersättaden skada, som skäligen må anses hava tillskyndats gäldenären genomansökningen och dess handläggning. Dennalag träder i kraft . Har ansökan om gäldenärs försättande i konkursgjorts före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser. De nyabestämmelserna i 21, 22, 2740 d, 97, 100, 100 a, 121121b och 133136 § §skall dock tillämpas, om konkursbeslutet meddelats efter ikraftträdandet. I fråga om rättshandling eller åtgärd som ägt rumföre lagens "Senaste lydelse 1971:498. ikraftträdande får 2838 § § i sin äldre lydelse åberopas,om det medför frihet från återvinning. I fråga om fordran på lön eller arvode som avser tidenföre lagens ikraftträdande får 100 a § i sin äldre lydelse åberopas, om detmedför att fordringen kan göras gällande i konkursen. I fråga om rätt till kvittning under konkurs får 121 § isin äldre lydelse åberopas, om borgenären ägt kvitta enligt den bestämmelsenoch fordringarna stod mot varandra vid lagens ikraftträdande. Har fordran, för vilken flera är solidarisktbetalningsansvariga, helt eller delvis betalts före ikraftträdandet, skall ifråga om verkan av betalningen äldre bestämmelser gälla i stället för de nyareglerna i 133,134 b och 135 § §. Bestämmelserna i 134 a § skall ej tillämpas, om säkerhetställts före ikraftträdandet eller fordringarna stod mot varandra vidikraftträdandet. Förekommer i lag eller annan författning hänvisningtill föreskrift som ersatts genom bestämmelse i denna lag, tillämpas i ställetden nya bestämmelsen. Härigenomförordnas att i skall införas två nya paragrafer, 7 kap. 7 § och 14kap. 6 §, av nedan angivna lydelse. 7§ Bröstarvinges rätt enligt detta kapitel att påkalla jämkning avtestamente eller gåva övergår ej till hans borgenärer. 6§ Arvinges rätt att väcka talan om av testamente övergår ej tilthans borgenärer. Dennalag träder i kraft . Denya bestämmelserna skall ej tillämpas, när arvinge försatts i konkurs genombeslut som meddelats före lagens ikraftträdande. Lagom ändring i lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar Härigenomförordnas att 23 § lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar påförmögenhetsrättens område skall ha nedan angiven lydelse. 23§ Varder fullmaktsgivarens egen- Varder fullmaktsgivarens egen- dom avträdd till konkurs, äge dom avträdd till konkurs, har tredje man icke å rättshandling, som rättshandling, som fullmäktigen fö- fullmäktigen företager, grunda nå- retager, icke större verkan mot kon- gon rätt av beskaffenhet att kunna kursboet än den skulle haft, om full göras gällande i konkursen. maktsgivaren själv företagit den. fullmaktensådan som avses i 18 §, kan rättshandlingen ej göras gällande mot boet, omfullmäktigen ägde eller bort äga kännedom om konkursen när han företog rättshandlingen. Denna lag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1914:45) om kommission, handelsagentur och Härigenom förordnasatt 47 och 55 §§ lagen (1914:45) om kommission, handelsagentur ochhandelsresande skall ha nedan angivna lydelse. I händelse av kommittentenseller kommissionärens konkurs skall kommissionärens uppdrag anses förfallet dendag offentlig stämning å borgenärerna utfärdades. 1 händelse av kommittentenseller kommissionärens konkurs skall kommissionärens uppdrag anses förfallet.Utan hinder av kommittentens konkurs får dock kommissionären göra uppdragetgällande för tiden intill utgången av dagen efter den då kungörelse om konkursbeslutetvar införd i Post- och , om han ej tidigare ägde eller bortäga kännedom om konkursen. Utan hinder däravatt kommissionärens uppdrag återkallats eller av annan anledning upphört ochatt han förty icke är berättigad att förfoga över gods, som av honom innehavesför kommittentens räkning, skall, där han ändock säljer eller annoriedesförfogar över sådant gods, förfogandet gälla till förmån för tredje man, somvid sitt förvärv varken ägde eller bort äga kännedom om att uppdraget upphörtoch att i följd därav förfogandet var oberättigat. Skedde förfogandet efterdet kommissionärens uppdrag förfallit i följd av hans eller kommittentenskonkurs, må tredje man ej åberopa, att han saknade kännedom om konkursen. Utan hinder därav att kommissionärensuppdrag återkallats eller av annan anledning upphört och att han förty icke ärberättigad att förfoga över gods, som av honom innehaves för kommittentens räkning,skall, där han ändock säljer eller annoriedes förfogar över sådant gods,förfogandet gälla till förmån för tredje man, som vid sitt förvärv varken ägdeeller bort äga kännedom om att uppdraget upphört och att i följd däravförfogandet var oberättigat. Om kommissionärensuppdrag förfallit till följd av kommittentens konkurs, skall dock rättshandlingsom kommissionären företager icke på grund av bestämmelsen i första stycket hastörre verkan mot konkursboet än den skulle haft, om kommittenten självföretagit den. Har uppdraget förfallit därför att kommissionären försatts ikonkurs, äger tredje man ej åberopa bristande kännedomom konkursen i vidare mån än han kunnat göra, om godset tillhört kommissionären. Dennatag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal Härigenom förordnasatt 117 § lagen (1927:77) om försäkringsavtal skall ha nedan angiven lydelse. Försättes försäkringstagaren i konkurs efter ansökan, som gjorts förflutit från försäkringsavtalets ingående, och har han under de tresenaste åren före konkursansökningen eller senare till betalning av premieför försäkring, som enligt 116 § ej kan göras till föremål för utmätning,använt belopp, som vid den tid, då betalningen skedde, ej stod i skäligt förhållandetilt hans villkor, äge konkursboet hos försäkringsgivaren utkräva vad sålundaför mycket er-lagts, i den mån tillgodohavandet hos denne därtill förslår. Harej försäkringstagaren lämnat konkursboet samtycke till beloppets utkrävande,åligger det konkursboet att för prövning av dess rätt frånförsta borgenärssammanträdet instämma försäkringstagaren. Har konkurs föregåtts av förordnande av god man enligt ackordslagen(1970:847)) och har konkursansökningen gjorts från det attverkan av godmansförordnandet förföll eller, när förhandling om offentligtackord Försättesförsäkringstagaren i konkurs efter ansökan, som gjorts innan förflutitfrån försäkringsavtalets ingående, och har han före konkursansökningeneller senare till betalning av premie för försäkring, som enligt 116 § ej kangöras till föremål för utmätning, använt belopp, som vid den tid, då betalningenskedde, ej stod i skäligt förhållande till hans villkor, äge konkursboet hosförsäkringsgivaren utkräva vad sålunda för mycket eriagts, i den måntillgodohavandet hos denne därtill förslår. Har ej försäkringstagaren lämnatkonkursboet samtycke till beloppets utkrävande, åligger det konkursboet att förprövning av dess rätt väcka talan mot försäkringstagaren. Beträffande sådantalan äga bestämmelserna i 40 b § konkurslagen (1921:225) motsvarandetillämpning. Har konkursföregåtts av förordnande av god man enligt ackordslagen (1970:847) ellerförordnande av boutredningsman, skall vad som enligt första stycket gäller omtiden för konkursansökningen avse den i 29 § konkurslagen förså- följt,ackordsfrågan avgjordes, skall dant fall angivna fristdagen, vad som i första stycket sägs om konkursansökningen i stället gälla ansökningen omförordnande av god man. Bestämmelsernai första och andra styckena om konkurs äga motsvarande tillämpning om istället offentligt ackord fastställts. I fråga om talan med anledning avackordsförhandling äga 17 och 18 §§ ackordslagen (1970:847) motsvarandetillämpning. Ejmå krav, varom nu är sagt, göras gällande till förfång för förmånstaga-re varsinsättande jämlikt 102 § ej må återkallas. Dennalag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller fortfarande om konkurs beslutats eller offentligt ackordfastställts före lagens ikraftträdande. I fråga om premiebetalning som ägt rumföre denna tidpunkt får äldre bestämmelser åberopas om det medför attbetalningen ej får utkrävas. Lagom ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev Härigenomförordnas att 14 och 19 §§ lagen (1936:81) om skuldebrev skall ha nedan angivnalydelse. 14 § Har skuldebrev som är ställt till Har skuldebrev som är ställt till innehavarenblivit av någon som innehavaren blivit av någon som hadedet i händer överlåtet och hade det i händer överlåtet och kommiti förvärvarens besittning; kommit i förvärvarens besittning; finnessedan att överlåtaren ej var finnes sedan att överlåtarcn var i rätteborgenären eller behörig att å konkurs eller att han ej var rätte dennesvägnar förfoga över skul- borgenären eller behörig att å den- debrevet,vare nye innehavaren än- nes vägnar förfoga över skuldebre- dockansedd för rätt borgenär, utan vet, vare nye innehavaren ändock såär att han visste att den andre ej ansedd för rätt borgenär, utan så är ägdeöverlåta handlingen, eller han att han visste att den andre ej ägde åsidosattden aktsamhet som, efter överlåta handlingen, eller han omständigheterna, skäligen bort åsidosatt den aktsamhet som, efter omständigheterna, skäligen bort Ifråga om skuldebrev till viss man eller order vare lag samma, där överlåtelsenvar verkställd av den som enligt 13 § skulle förmodas äga rätt att görafordringen gällande, eller av någon som skäligen kunde hållas för denne ellerantagas vara berättigad att handla å hans vägnar. Huruvida tidigare överlåtelseär äkta och i övrigt giltig, vare förvärvaren ej pliktig att pröva, med mindresärskild anledning därtill föreligger. Harskuldebrev som är ställt tilt innehavaren infriats hos den som hade det ibesittning, och visar sig sedan att han icke var rätte borgenären ellerbehörig att å dennes vägnar uppbära beloppet, vare betalningen ändock gill,utan så är att gäldenären visste att beloppet kom i orätta händer elleråsidosatt den aktsamhet som, efter omständigheterna, skäligen bort iakttagas. Harskuldebrev som är stäUt till innehavaren infriats hos den som hade det ibesittning, och visar sig sedan att han var i konkurs eller att han icke varrätte borgenären eller behörig att å dennes vägnar uppbära beloppet, varebetalningen ändock gill, utan så är att gäldenären visste att beloppet kom iorätta händer eller åsidosatt den aktsamhet som, efter omständigheterna, skäligenbort iakttagas. Ifråga om skuldebrev till viss man eller order vare lag samma, där betalningenuppbars av den som enligt 13 § skulle förmodas äga rätt att göra fordringengällande, eller av någon som skäligen kunde hållas för denne eller antagas varaberättigad alt handla å hans vägnar. Huruvida överlåtelse som åberopas avinnehavaren är äkta och i övrigt giltig, vare gäldenären ej pliktig att pröva,med mindre särskild anledning därtill föreligger. Dennalag träder i kraft . Denya reglerna tillämpas även beträffande skuldebrev som tillkommit föreikraftträdandet, om rättshandling som avses i 14 eller 19 § företagits efternämnda tidpunkt. Lagom ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag Härigenom förordnasatt 36 § 1 mom. lagen (1944:705) om aktiebolag skall ha nedan angivna lydelse. / mom. Har aktiebrev, somär ställt till innehavaren, blivit av någon, som hade det i händer, överlåtetoch kommit i förvärvarens besittning; finnes sedan, att överlåtaren ej varrätte aktieägaren eller behörig att å dennes vägnar förfoga över aktiebrevet, ägenye innehavaren ändock företräde till aktien, utan så är att han visste, attden / mom. Har aktiebrev, somär ställt tilt innehavaren, blivit av någon, som hade det i händer, överlåtetoch kommit i förvärvarens besittning; finnes sedan, att överlåtaren var ikonkurs eller att han ej var rätte aktieägaren eller behörig att å dennesvägnar förfoga över aktie-brevet, äge nye innehavaren ändock företräde tillaktien, utan så är att andreej ägde överiåta handtingen, han visste, att den andre ej ägde eller han åsidosatt den aktsamhet överiåta handlingen, eller han som, efter omständigheterna, skäli- åsidosatt den aktsamhet som, efter gen bort iakttagas. omständigheterna, skäligen bort Ifråga om aktiebrev till viss man vare lag samma, där den som verkställdeöverlåtelsen kunde till stöd för sin rätt åberopa lydelsen av sammanhängande,till honom fortgående skriftliga överlåtelser till viss man eller in ,eller han skäligen kunde hållas för den, å vilken aktiebrevet var ställt ellersenast överlåtet, eller antagas vara berättigad att handla å dennes vägnar.Huruvida tidigare överlåtelse är äkta och i övrigt giltig, vare förvärvaren ejpliktig att pröva, med mindre särskild anledning därtill föreligger. Vadnu är sagt om överlåtelse av aktiebrev gälle ock i fråga om pantsättning avdylik handling. Dennalag träder i kraft . Denya reglerna tillämpas även beträffande äldre aktiebrev eller bevis som avses i36 § 4 mom,, om överlåtelse eller pantsättning skett efter nämnda tidpunkt. Lagom ändring i lagen (1948:433) om försäkringsrörelse Härigenom förordnasatt 32 § 1 och 3 mom. lagen (1948:433) om försäkringsrörelse skall ha nedanangivna lydelse. 1 mom. Har aktiebrevblivit av någon, som hade det i händer, överlåtet och kommit i förvärvarens besittning;finnes sedan, att den som verkställde överlåtelsen ej var rätte aktieägareneller behörig att å dennes vägnar förfoga över aktiebrevet, äge nyeinnehavaren ändock företräde till aktien, där han var i god tro och överiåiarenkunde titt stöd för sin rätt åberopa lydelsen av sammanhängande, till honomfortgående skriftliga överlåtelser till viss man eller in . 1 mom. Har aktiebrevblivit av någon, som hade det i händer, överlåtet och kommit i förvärvarens besittning:finnes sedan, att den som verkställde överlåtelsen var i konkurs eller att hanej var rätte aktieägaren eller behörig att å dennes vägnar förfoga överaktiebrevet, äge nye innehavaren ändock företräde till aktien, där han var igod tro och överlåtaren kunde till stöd för sin rätt åberopa lydelsen av sammanhängande,till honom fortgående skriftliga överlåtelser till viss man eller in . Förvärvarenskall anses hava varit i ond tro, ej allenast där han visste, att den, somverkställde överlåtelsen, icke var den, å vilken handlingen var ställd ellersenast överlåten, eller berättigad att handla å dennes vägnar, utan ock där hanförsummat att med skälig omsorg pröva, huruvida så var fallet. Huruvidatidigare överlåtelse är äkta och i övrigt giltig, vare förvärvaren ej pliktigatt pröva, med mindre särskild anledning därtill föreligger. Vadnu är sagt om överlåtelse av aktiebrev gälle ock i fråga om pantsättning avdylik handling. Vad i I och 2 mom. är stadgat om aktiebrev skall äga motsvarandetillämpning i fråga om interimsbevis, så ock beträffande teckningsrättsbevisoch delbevis, som avses i denna lag, där det är ställt lill viss man. Ärteckningsrättsbevis eller del- Är teckningsrättsbevis eller del bevis ställt till innehavaren och har bevis ställt till innehavaren och har det blivit av någon, som hade det i det blivit av någon, som hade det i händer, överlåtet och kommit i för- händer, överlåtet och kommit i för värvarens besittning; finnes sedan, värvarens besittning; finnes sedan, att överlåtaren ej var rätfe ägaren att överlåtaren var i konkurs eller att eller behörig att å dennes vägnar /lan ej var rätte ägaren eller behörig förfoga över beviset, äge nye inne- att å dennes vägnar förfoga över havaren ändock företräde lill bevi- beviset,' äge nye innehavaren än- set, ulan så är alt han visste, att den dock företräde till beviset, utan så andre ej ägde överlåta handlingen, är att han visste, att den andre ej eller han åsidosatt den aktsamhet ägde överlåta handlingen, eller han som, efter omständigheterna, skäli- åsidosatt den aktsamhet som, efter gen bort iakttagas. Vad nu är sagt omständigheterna, skäligen bort om överlåtelse av teckningsrättsbe- iakttagas. Vad nu är sagt om överlå- vis och delbevis, som är ställt till telse av teckningsrättsbevis och del innehavaren, gälle ock beträffande bevis, som är ställt till innehavaren, pantsättning av dylikt bevis. gälle och beträffande pantsättning Dennalag träder-i kraft . Denya reglerna tillämpas även beträffande äldre aktiebrev eller bevis som avses i32 § 3 mom., om överlåtelse eller pantsättning skett efter nämnda tidpunkt. Lagom ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse Härigenomförordnas att 24 § lagen (1955: 183) om bankrörelse skall ha nedan angivnalydelse. 24§ Har aktiebrev blivit av någon. Har aktiebrev blivit av någon. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse som hade det i händer, överlåtet och som hade det i händer, överlåtet och kommit i förvärvarens besittning kommit iförvärvarens besittning och finnes sedan, att den, som verk- ochfinnes sedan, att den, som ställde överlåtelsen, ej var rätte ak- verkställdeöverlåtelsen, var i kon- tieägaren eller behörig att å dennes kurseller alt han ej var rätte aktie vägnar förfoga över aktiebrevet, ägaren ellerbehörig att å dennes äger nye innehavaren ändock före- vägnarförfoga över aktiebrevet, trade till aktien, där han var i god ägernye innehavaren ändock före- tro, och överlåtaren kunde till stöd tradetill aktien, där han var i god för sin rätt åberopa lydelsen av sam- tro,och överlåtaren kunde till stöd manhängande, till honom fortgåen- försin rätt åberopa lydelsen av sam- de skriftliga överlåtelser till viss manhängande,till honom fort- man eller in . gående skriftliga överlåtelser till viss man eller in . Förvärvaren skall anses hava varit i ond tro, ej allenastdär han visste, att den, som verkställde överlåtelsen, icke var den, å vilkenhandlingen var ställd eller senast överlåten, eller berättigad att handla ådennes vägnar, ulan ock där han försummat att med skälig omsorg pröva, huruvidaså var fallel. Huruvida tidigare överlåtel se är äkta och i övrigt giltig, ärförvärvaren ej pliktig alt pröva, med mindre särskild anledning därtillföreligger. Vad nu är sagt om överlåtelse av aktiebrev gäller ock ifråga om pantsättning av dylik handling. Har den, som till grund för förvärv av aktiebrev åberopatannat fång än överlåtelse, blivit införd i aktieboken, skall vid senareöverlåtelse eller pantsättning av aktiebrevet vad förut i denna paragraf ärstadgat äga tillämpning jämväl med avseende å förstnämnda fång. Överlåtelse etter pantsättning av aktiebrev är ej gällandemol överlåtarens eller pantsättarens borgenärer, med mindre den titt vilkenöverlåtelse eller pantsättning skett fått handlingen i besittning. Denna lag träder i kraft den . De nya reglerna tillämpas även beträffande äldreaktiebrev, om överlåtelse eller pantsättning skett efter nämnda tidpunkt. Lag om ändring i lagen (1970:596) om förenkladaktiehantering Härigenom förordnas att 23 § lagen (1970:596) om förenkladaktiehantering skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 23 § Visar det sig att den som fått utdelning ellerhandling enligt 22 § saknade rätt därtill, skall aktiebolaget likväl anses hafullgjort sin skyldighet. Vad i försia stycket sägs gäller ej om aktiebolaget eller värdepapperscentralen hade kännedomom att utdelningen eller handlingen kom i orätta händer eller åsidosatt den aktsamhetsom efter omständigheterna skäligen bort iakttagas, 2. mottagaren var j konkurs eller 2. mottagaren varomyndig, omyndig. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i ackordslagen (1970:847) Härigenomförordnas att 20 § ackordslagen (1970:847) skall ha nedan angivna lydelse. Borgenärsom förvärvat sin fordran hos gäldenären innan förhandling om offentligtackord beslutats får utan hinder av ackord använda fordringen till kvittningmot skuld som han då hade till gäldenären. Den som förvärvat fordran mot gäldenären genom avtal medtredje man innan ansökan om förordnande av god man gjordeseller senare har ej rätt till kvittning enligt första stycket, om han vid tidenföravtalet stod i skuld hos gäldenären och hade skälig anledning antaga att gäldenärenvarpå obestånd. Rätt lill kvittning har ej heller borgenär som, sedan han erhållitsin fordran, satl sig i skuld hos gäldenären och därvid hadeskälig anledning antaga att gäldenären varpå obestånd. Den somhade fordran hos gäldenären när förhandling om offentligt ackord beslutadesfår, även om fordringen ej är förfallen till betalning, använda den tillkvittning mot fordran som gäldenären då hade mot honom. Detla gällerdock ej, omkvittning är utesluten på grund av fordringarnas beskaffenhet eller undantagenenligt vad som sägs nedan. Omfordran mot gäldenären förvärvals genom överlåtelse från Iredje man senare före ansökningen om förordnande av god man eller, såvitt angårdödsbo, före ansökan om boets avträdande till förvaltning av boutredningsmanoch i det senare fallet ansökningen om förordnande av god man följt inom tremånader från att boutredningsman förordnats, får den ej användas tillkvittning motfordran som gäldenären hade när borgenären förvärvade sinfordran. Detsamma gäller, om fordran mot gäldenären förvar- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse vals tidigare genom sådant fång och borgenären då hadeskälig anledning antaga att gäldenären var på obestånd. Borgenär, som satt sig i skuld till gäldenären undersådana omständigheter att del är att jämställa med betalning med annat änsedvanliga betalningsmedel, får ej kvitta, i den mån sådan betalning hadekunnat bli föremål för återvinning. Fordran på ersättning vilken tillkommer borgensman ellerannan med anledning av förpliktelse som han infriat (regressfordran) anses vidtillämpning av vad som sägs ovan ha förvärvats när hans förpliktelsegrundades. Överlåter gäldenären, sedan förhandling om offentligtackord beslutats, fordran så att borgenär därigenom förlorar rätt tillkvittning, skall han gottgöra borgenären därför. Denna lag träder i kraft . Har förhandling om offentligt ackord beslutats före lagensikraftträdande, tillämpas äldre bestämmelser.