prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — Frågan omforskarkarriärens utformning skall behandlas, av forskarutbildningsutredningen. Mot denna bakgrund är jaginte beredd atl biträda de förslag som förls fram bl. a. i vissaremissyttranden om att universitetslektor (raolsv.) skulle åläggas atl bedrivaforskning inora ramen för sin tjänslgöring. Med hänsyn till bl. a. att tyngreoch mera speciella forskningsresurser enligl min mening raåste koncentreras ärjag heller inle beredd att förorda att universitetslektor (motsv.) skall gesrättighet all tjänstgöra i forskning. Det är emellertid enligt rain raening saratidigtviktigt att undanröja de hinder sora f. n. finns för universitetslektorer ochinnehavare av andra lärartjänster, för vUka doktorsexamen (motsv.) utgörbehörighetskrav, att deltaga också i forskjiing och forskarutbildning. Jagansluter mig sålunda lUl U 68-beredningens förslag alt berörda lärare inom ramenför tUlgängUga resurser skall kunna få tUlfälle alt dellaga i forskning/forskarutbildning.Jag avser alt i annat sararaanhang föreslå regeringen atl meddela bestämraelserav denna innebörd. Det bör i sammanhanget erinras om alt vissa lärartjänsterav berörda slag vid nuvarande lärarhögskolor är förenade med åliggande attmedverka i forskning. Närdet gäller högskoleenheter raed fast forskningsorganisation bör enligt minmening frågan om universitetslektorers ra. raedverkan i forskning/forskaratbildningses som en fråga om hur enhetens och berörda institutioners samladelärarresurser utnyttjas. Inora raraen för de raedel sora slår lill förfogandeunder anslagen lill å ena sidan forskning och forskarutbUdning, å andra sidangrundläggande ulbildning bör det sålunda ankomma på högskoleenhetens styrelse atl,efter förslag från bl. a. institutionerna, besluta om fördelningen av enskildalärares tjänstgöring. Närdel gäUer möjligheter för universitetslektorer (raolsv.) vid högskoleenheterutan fast forskningsorganisation att dellaga i forskning och forskarutbUdningvill jag anknyta tUl förslaget ora atl särskUda raedel för forskrung skallställas; till regionstyrelsemas förfogande. Enligt rain mening bör universitetslektor(raolsv.) vid högskoleenhet av näranda slag kunna få partiell Ijänslebefrielseför att på eller deltid deltaga i forskning och forskaratbUdning,antingen i projekt som förlagts till den egna enheten eller i verksarahet soraär knuten till enhet med fast forskningsorganisation. Kostnadema för sådanpartiell Ijänslebefrielse bör bestridas av de raedel för delta ändamål som slårtill vederbörande regionstyrelses förfogande och skall fördelas efter förslagfrån fakultets/sektionsnämnder. Prop.1975: 9 561 8.8Former för att utse ledamöter i högskolans styrelser och nämnder m. m. Idet föregående har jag lagt fram förslag om beslulande och beredande organ påolika nivåer inora högskoleväsendet. Jag skall nu samlat behandla frågan hur ledamöleri dessa organ skaU utses. När det gäller erinrar jag ora vad jagförut anfört ora att frågor om formema för ledning av denna högskola får tasupp i de förhandlingar om huvudmannaskapet som jag förordat. Vadgäller enhelsstyrelsema begränsar jag mig i enlighet med vad jag anfört i detföregående till styrelsema för statliga högskoleenheter inomutbildningsdepartementets oraråde. EnligtU 68-beredningens förslag skall de ledamöter i enhetsslyrelser som skall företrädaaUmänna intressen utses förslagsvis lill hälften av berörda landstings- och priraärkommuneroch till hälften av regeringen. Internt rekryterade ledaraöter i styrelsernaskall enligt förslagel ulses av berörda grupper i former som bör kunna varierafrån enhet till enhet, bl. a. med hänsyn till nu rådande förhållanden t. ex.inom ramen för försöksverksamheten med nya samarbetsformer. Även i fråga om ordningenför alt utse rektor skaU, anser beredningen, variationer kunna förekomma. Jagvill först erinra ora alt statliga myndighelers styrelser i aUmänhet utses avregeringen. En sådan ordning gäller också beträffande styrelser där vissa ledaraöterenligt rayndighetens instruktion utses som företrädare för vissa grupper ellerinlressen inom eUer raed anknytning till myndighetens ansvarsoraråde liksora ifråga ora personalrepresentanter enligt kungörelsen (1974: 224) orapersonalföreträdare i,statiig myndighels styrelse m. m. Här liksom i andraliknande fall görs självfallet personvalet i realiteten av de berördaorganisationerna, vilka avger namnförslag till regeringen. Inora högskoleväsendet tillärapasdet angivna sättet att utse styrelseledamöter f. n. för vissa statligahögskolor. Inom ramen för försöksverk-, sarahelen raed nya samarbelsformerutser sålunda regeringen efter förslag av berörda grupper eller organisalionerföreträdare för de anställda och de studerande i vissa styrelser för högskolor.Även rektor utses vid, dessa högskolor av regeringen efter förslag av vederbörandestyrelse. Inom universitetsområdet å andra sidan, där styrelsen helt beslår avpersoner verksararaa vid läroanstalten, utses saratliga styrelseledamöter utom i förekomraande fall förvaltningschefen direkt av organ eller grupperinom läroanstalten eller av organisationer som företräder berörda grupper.Rektor utses här i särskUd ordning genora en elektorsför-saraling (jfr prop.1973: 1 bil. 10, s. 325). Vadförst beträffar den del av högskoleenheternas styrelser som skall rekryterasinom enheterna vill jag erinra om vad jag anfört i det före- 1975: 9 562 gåendeom den traditioneUa ordningen inom universUelsområdet och om den ulveckling av inflytandelför anställda och studerande som inom ramen årsuniversitetsorganisation korarait lill slånd genom försöksverksaraheten mednya samarbelsformer. Jag förordar mot bakgrund av dessa förhåUanden liksora U 68-beredningenatt enhetsstyrelsens ledamöter i denna del utom rektor och förvaltningschef skall ulses direkl eller indirekt av dem som är verksararaa vid enheten. Där inle särskilda skältalar eraot det, bör enligt rain mening formerna för personalinflytande inomstatsförvaltningen i övrigt vara en utgångspunkt för valet av formger för att ulseföreträdare för de anställda också inom högskolan. Personalorganisationernasmedverkan är, sora jag berört, given när det gäller alt ulse företrädareför de anställda i statliga myndigheters st;/relser i allmänhet. I försöksverksarahetenraed nya saraarbetsforraer inora UKÄ-området ulses också f. n. företrädare förde anställda i konsistorium av personalorganisationerna. För egen del ser jagen sådan medverkan av organisationerna eventuellt genora deras lokalavdelnmgar som naturiig även när det gäller att utse ledaraöter i de blivande enlietsstyrelserna.Jag vill dock inte utesluta atl vid mindre högskoleenheter förelrädare för de anstäUdaskall kunna utses direkt av de berörda genom val anordnade i enhetens regi.Dessa frågor liksom över huvud frågan ora en fördelning av platser ienhetsstyrelsen på skilda kategorier anställda bör enligt rain meningövervägas närraare för varje enhet inom raraen för organisationskommittéernasarbete. Grundläggande bestämraelser i äranet bör därefier raeddelas avregeringen i samband med att enhetsslyrelsernas sammansättning fastställs. Inom universitetsområdetär f. n. en slyrelserepresenlalion för läroanstaltens olika ulbildnings- ochforskningsområden garanterad genom att bl. a. fakulteternas dek.mer ingår ikonsistoriet. I elektorsför-saralingen för val av rektor och prorektor utsesvidare 1/3 av ledaraöterna av fakulteterna geraensarat, clvs. av de ordinarie lärarna.Enligt rain raening finns det skäl att också i fortsätiningen vid sidan avden berörda representationen för enhetens anställda i enhelsslyrelsen harepresentation för skUda delar av enhetens verksamhet genom de lärargruppersom bär ett huvudansvar för utbildningen och forskningen. Med hänsyn till vadjag i det fiiregående anfört om enhetsstyrelsernas storlek kan det dock mte vidmeia omfattande enheter bli fråga om en representation i styrelsen för varje fakulletsorarådeeUer varje sektor av den grandläggande utbUdningen. Även frågan ora forraernaför och omfattningen av en styrelserepresentation av detta slag bör för varjeenhet övervägas i organisationskommiltéemas arbete, varefter grundläggandebestämmelser bör meddelas av regeringen. En ulgångspunkt bör enligt min meningvara att så många lärarföreträdare skaU utses i dén här nämnda ordningen att detillsammans med de ledamöter soin företrä- Prop.1975: 9 563 derallmänna intressen samt rektor och i förekoraraande fall förvaltningschefskall utgöra enhetsstyrelsens flertal. I fråga ora övriga ledamöter räknar jagraed att antalet företrädare för de anstäUda och antalet företrädare för destuderande skall vara i slorl detsararaa. a. vissa läroanstalters styrelser är f. n. knuten till studentkårer, tillvilka saratliga studerande är obligatoriskt anslutna. Frågan om det obUgatoriskamedlemskapet i studerandesammanslutningar utreds av den av dåvarandestatsrådet tillkaUade obligatoriekomraitlén (direktiv se 1974års riksdagsberältelse, U 50). Komraitlén har bl. a. att uiforma en alternativordning för att utse studeranderepresentanter i olika organ inomläroanstalterna, vilken inle bygger på förekomsten av obligatoriskastudentkårer. komraittén kommer frara lill alt ett obligatoriskt medlemskapbör bevaras, har den att lägga fram förslag ora utforraningen av detta raedhänsyn lill bl. a. de förändringar i högskoleorganisationen sora kan koramatill stånd på grundval av U 68 :s förslag. Mittslällningstagande tiU principerna för alt ulse ledamöter i högskoleenhetemasstyrelser innebär att studeranderepresentanter skall utses antingen direkt avde studerande eller av organ eller sammanslutningar som företräder dem. Enligt rainmening bör ställning till de närmare formerna för att utsestuderanderepresentanter tas då obligatoriekom-railténs förslag föreligger och reraissbehandlats.Jag räknar med att det skall vara möjUgt för regeringen alt läggafram proposition i dessa frågor för . Vidde statliga läroanstalterna för högskoleutbildning utses rektor f. n. antingengenom lokala val eller av regeringen, i vissa fall efter lokall förslag.Principiella skäl talar för att skillnaderna i della avseende mellan oUkaläroanstalter utjämnas. Varje statlig högskoleenhet skaU enligt mina förslag idet föregående vara en självständig myndighet med delvis väsentligt störrebefogenheter än dagens läroanstalter. Rektor skall normalt vara enhetsstyrelsensordförande och i förekoraraande fall tillsaramans med förvaltningschefen svara för den verkställande ledningen av enhetens verksarahet. Jag anser detmed hänsyn härtill rimligt att rektor vid samlliga enheter utses av regeringen.Det är viktigt att de vid enheten verksamma får ett regleratinflytande i fråga om att föreslå rektor. Denne bör därför aUtid utses efterlokalt förslag. Vid siörre enheter bör sådant förslag kunna avges av ensärskild församling sammansatt enligt de f. n. inom tillärapadeprinciperna, dvs. av ledamöter utsedda av dels de ordinarie lärarna, dels personalorgarusationerna,dels de studerande. Vid övriga enheter bör enhelsslyrelsen kurma avge förslag. Organisationskoraraittéemabör för varje enhet överväga och föreslå vilken ordning som bör tUlämpas föratt avge förslag till rektor. Det ankomraer på regeringen att raeddela bestämmelseri frågan. Prop.1975: 9 564 Vadsedan beträffar den del av enhelsstyrelsema som skall företräda allmännaintressen finns delvis olika motiv för denna representation. Såväl en meraallmän anknytning tiU samhälls- och yrkeslivet sora en anknytning tillsamhälls- och arbetslivet på orten eller i regionen kan vara moliverad.Norraalt lorde del finnas moliv för en representation för allmänintressena avbåda de antydda slagen, även om proportionerna kan variera. I det förra falletutses lärapligen ledaraöter av regeringen. I det senare faUet kan som U 68-be;redningenföreslagil ledamöter utses av berörda primär- eller landstingskommuner. Ensådan ordning kan emeUertid rent praktiskt erbjuda, svårigheter. En väg kan istället vara atl låta vederbörande länsstyrelse;, där såväl priraär- sora landstingskora-mimalaintressen är företrädda, utse de ifrågavarande ledamöterna. Enligt min meningbör ora raöjligt sararaa principiella lösning väljas sora för att utsemotsvarande ledamöter i regionstyrelsema. Jag återkoraraer till denna fråga idet följande. Ifråga om linjenämnderna innebär U 68-beredningens förslag att de ledamöter somhämtas från yrkeslivet eller från annan utbildning sedan förslag inhämtatsfrån berörda organisationer, myndigheter etc. skall utses av enhelsslyrelseni fiåga om nämnd sora hell hör lill en och samma enhet och av ifråga om nämnd som är geraensara för flera läroanstalter. Jag finner dennaordning ändaraålsenlig. Beträffandeföreträdare för lärare och studerande i linjenärand förordar U 68-beredningenatt dessa skall utses av organ eller grupper inom högskolan på sättvederbörande styrelse bestämraer för varje nämnd. Beredningen anför ocksåi attdet finns skäl för att ordförande utses särskilt av styrelsen. Föregen del ansluler jag mig till U 68-beredningens uppfattning att den myndighetsom fastställer en linjenämnds sammansättning också skall besluta hur lärar-och studerandeledamöler i nämnden skall utses. En sådan ordning är nödvändigmed hänsyn tiU variationerna raellan oUka enheter och områden. I saramanhangetbör bl. a. erfarenheterna från försöksverksamheten med nya saraarbetsforraer beakias.Stalsmaktema bör endast ange olika möjligheter att utse berörda ledaraöter. Enligtmina förslag i det föregående ankommer beslut i dessa frågor lokalt på StatUgenhetsstyrelse, primärkoraraimal skolstyrelse eller landstingskommunalutbildningsnämnd, allt i fråga om linjenärand sora helt ligger inoravederbörande organs ansvarsområde. sora är geraensaraför två eller flera läroanstalter blir det en uppgift för allmeddela föreskrifter ora saramansättning ra. Jaggör den allmänna bedömningen att formerna för att utse de ledamöter ilinjenämnd som hämtas inom högskolan bör anpassas till närandernas karaktär avexpertorgan snarare än organ för intresserepresenla-tion. F.n. utses lärarledamöter i utbUdningsnämnd inom statlig läroanstalt avfakultet/sektion, lärarråd eUer motsvarande församUng av ordinarie lärare. Inomramen för försöksverksamheten med nya saraarbetsforraer utses häratöver vissaledamöter i princip företrädare för icke ordinarie lärare ochassistenter/amanuenser av personalorganisationerna. Med hänsyn tUl vad jagnyss anfört om linjenämndernas karaktär bör enligt min menmg lärarledaraöter i Unjenärandi första hand ulses av de lärare som är verksamma inom eller har särskildanknytning till nämndens ansvarsområde. I detta sammanhang börassistenter/amanuenser som undervisar eller på annat sätt medverkar igrundläggande utbUdning jämställas med lärare. Forraerna för att utse lärarledaraöter,t. ex. frågan om en fördelning av platser i linjenämnd på olika lärarkategorier,bör fastställas av enhetsstyrelsen (raolsv.). Som U 68-beredningen framhållitkan det i vissa faU också vara ändamålsenligt att säkra en anknytning tillforskningens och forskamtbUdningens planering genom att låta organ inomfakultet/sektion utse någon eller ett par ledamöter i linjenämnd. Vid sidan aven lärarrepresentation i här angivna former bör vidare en representation genompersonalorganisationerna kunna förekomma. a. bör i förekommande fallföreträdare för teknisk och administrativ personal i linjenämnd utses av berördapersonalorganisationer i enlighet med vad sora f. n. tillämpas i försöksverksamhetenmed nya samarbetsformer. Närdet gäUer formen för att utse studerandeledamöter i linjenämnd gäUer i principvad jag i det föregående anfört beträffande företrädare för de studerande ienhetsstyrelse. Slällning i dessa frågor bör alltså tas först på gmndval av obUgatoriekommitténsförslag. Jagdelar U 68-beredningens bedömning att det kan vara lämpligt alt ordförande ilinjenämnd utses av den styrelse som inrättar nämnden, detta bl. a. för attgarantier skall finnas för att någon ledamot verkligen åtar sigordförandeskapet, övergångsvis bör vidare nuvarande innehavare avrektorstjänster m. m. vid vissa högskolor lämpligen fungera som ordförande ilinjenämnd. EnUgt min mening bör därför enhetsstyrelsen (raolsv.) eller, ifråga om för flera läroanstalter gemensam linjenämnd, regionslyrelsen kunna ulseordförande eller särskilt föreskriva hur ordförande skaU utses. Vadjag här anfört bör i princip också äga tillämpning på utbildningsnämnd.Praktiska skäl kan dock motivera att då flera läroanstalter berörs även inomhögskolan hämtade ledamöter i utbildningsnämnd, sora ju enligt milt förslagskall vara ett enbart rådgivande och initierande organ, formellt utses avregionstyrelsen. Enligt min mening bör vidare alltid regionslyrelsen ellerefter dess bemyndigande enhetsslyrelse utse ordförande i utbildnmgsnärand. Närdet gäller institutionsstyrelser har inora ramen för försöksverksamheten mednya samarbelsformer allraänt tUlämpals en ordrung raed val i läroanstaltensregi. En sådan ordning är enligt min mening naturlig närdel gäller arbetsplatser av den vanligen relativt begränsade omfattning sominstitutionerna utgör. Jag förordar sålunda i enlighet med U 68:s och U 68-beredningensförslag att institutionsstyrelsens ledamöter utom prefekten - skall utses genoraval av berörda grupper. Det bör ankorama på enhelsslyrelsen eller, i fråga omför flera enheter gemensara institution, regionstyrelse:n att i saraband medalt varje institutionsstyrelses sararaansättning fa.slsläUs raeddelaföreskrifter ora indelningen i valkorporationer. Prefektbör enligl rain mening ulses inora vederbörande institution av enhetsstyrelsen som f. n. sker inom och sora U 68 och U 68-beredningenföreslagit eUer på sätt enhetsstyrelsen bestäraraer. Något förslagsförfarandebör infe regleras men jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringen aittmeddela bestäraraelser sora ålägger enhetsstyrelsen att, innan prefekt ulses, ilämpliga former sararåda raed olika grapper vid vederbörande institution, t.ex. raed de valda styrelseledamöterna, Fråganhur ledamöter i fakultets/sektionsnämnder skall utses går jag inte in på idetta sammanhang, efiersom jag i det föregående förordat ylterligareöverväganden om nämndernas samraansätlning ra. inora fakultet/sektion har jag redan behandlat frågan hurhuvuddelen av ledaraöterna skall utses, näraligen genora olika organ inoraläroanstalten. Förelrädare för de studerande i tjänsteförslagsnämnd bör i dennuvarande organisaiionen ulses av studentkår och i den nya organisationen iformer som knyter an tUl vad som kommer alt gäUa i fråga om att ulse studerandeföreträdarei andra organ på denna nivå. Företrädaren för de anställda i tjänsteförslagsnämndbör ulses av berörda personalorganisationer. Närdet gäller regionstyrelserna förordar U 68-beredningen sarnma ordning för att ulsede ledaraöter som skall företräda allraänna intressen som i fråga omenhetsstyrelserna, dvs. att förslagsvis hälften av dessa ledamöter skall utsesav regeringen och hälften av berörda landstings- och priraärkommuner.Ordföranden skall enligt beredningen alltid utses av regeringen. Jagvill erinra om vad jag anfört; i det föregående beträffande sättet alt utseföreträdare för aUmänna inlressen i enhelsstyrelsema. Vissa ledamöter iregionstyrelse bör enligt min mening utses av regeringen. Att låta vissaledamöter utses direkt av landstings- och primärkorarauner är, särskUt i dehögskoleregioner sora omfattar flera län och flera högskoleorter, förenat medstora praktiska svårigheter. En ordning måste enligl rain raening eftersträvas sorabegränsar antalet organ sora direkt medverkar i att utse ledamöter. En väg är,som jag antytt i det föregående, att använda länsstyrelserna. ErUigtlänsberedningens förslag skall dessa bestå av förutom landshövdingen fyra ledaraötersora företräder primärkommunal erfarenhet, fyra sora företräder landstings- 1975: 9 567 koraraunalerfarenhel och fyra sora förelräder intresseorganisationernasverksamhetsområden. sammansatt i enlighet härmed skulle kunnaanses företräda de samlade allmänintressena i ell län på ell sådani sätl altden är lämpad att t. ex. utse eller medverka i utseendet av vissa företrädareför allmänintressen i berörd regionstyrelse för högskolan. Enligt min raeningbör denna fråga övervägas ytterligare och lärapligen tas upp tUl prövning isamband raed ställningstaganden tUj länsberedningens förslag. Jag avser att,efter sararåd raed chefen för koramun-departementet, senare återkomraa lillregeringen i frågan. U 68-beredningen förordarvidare att förelrädare för lärar- och övriga personalintressen samt studerandeinlresseni regionslyrelsen skall utses av regeringen efter förslag av personal- ochstuderandeorganisationerna, I debatten kring beredningens förslag har från bl.a. studerandehåll hävdals att dessa ledamöter bör utses av de berördagrupperna själva- Den ordning sora jag i detföregående förordat för all ulse inora högskolan rekryterade ledamöler i enhelsstyrelsemaär enligt min raening moliverad - föruiom av traditionerna inorauniversitetsområdet - av atl den enskilda högskoleenheten är en arbetsmiljöför dem som är verksararaa i utbildningen och forskningen. I fråga ora denregionala styrelsen, där det blir fråga om alt företräda elt flertalläroanstalters -- statliga och kommunala personal- och studerandeinlressen,finns inte samma praktiska fömtsättningar i della avseende. Om man även förregionstyrelserna vill låla ledamöler utses direkt av de berörda finns, såvitt,jag kan bedöma, två vägar att gå. Antingen bygger raan upp en raer ellermindre omfattande apparat enbart för atl förrätta val vid enstaka tillfälleneller också förlitar raan sig på personal-och studerandeorganisationerna. Denförra lösningen är enligt min mening av praktiska skäl olämplig. När detgäller former för medverkan av personal- och studerandeorganisationerna villjag erinra om all del i det aktuella fallet är fråga om en ny statlig myndighetsom avses fullgöra uppgifter som fullgörs centralt. Jag finner det då ilikhet med U 68-beredningen naturligt all anknyta till den ordning sora gällerför att utse bl. a. företrädare för arbetstagarintressen i slalligamyndigheters styrelser ra. i allmänhet och också försöksvis för att ulse förelrädareför bl. a. de studerande i t. ex. och fakultelsberedningar.Berörda ledaraöter i regionslyrelsen bör sålunda enligt rain raening utses avregeringen efter förslag av personal- och studerandeorganisationer. Vad slutligen beiräffar ledaraöteri centrala organ för högskolan, i försia hand ochplaneringsberedningar, bör dessa i enlighet raed nuvarande ordning utses avregeringen, lill en del efter förslag av personal- och studerandeorganisalionerna.Frågan ora representation för de anställda inom i verkels styrelse har jagtidigare berört. Vissa ledamöter i fakultetsberedningama inora UKÄ utses f. n.av Prop.1975: 9 568 regeringeninora raraen för förslag sora avgivits av vederbörande fakulteter. De fera planeringsberednuigarnainora UHÄ koramer all få delvis belydUgt vidare ansvarsområden än närraast raotsvarandefakultets-beredningar . En berednings ledaraöter raåste tillfredsställandetäcka såväl hela ansvarsområdet som de många olika inlressen som berörs. Det ärmot denna bakgrund enligt min bedöraning knappast möjligt att behålla enordning som innebär ell formaliserat och bindande förslagsförfarande. Däremoibör de lokala och regionala organ inora högskolan som så önskar kunna föreslå ledamöleri planeringsberedningarna. Mina förslag i detföregående innebär atl vissa ledaraöter i styrelser och närander inom högskolanbör utses av de anställda och de studerande eller av organisationer som förelräderdera. Jag skall nu ta upp frågan om de anställda och de studerandebör vara skyldiga alt verkligen utse dessa ledamöter eller om de endast bör harätt att, om de så önskar, utse ledamöter. Jag vill då först eruiraom aft representation för de anställda enligt kungörelsen (1974: 224) om pe;rsonalförelrädarei statlig rayndighets styrelse ra.