prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — Förslagetatt får i uppdrag att efter en systematisk genomgäng aversättningssystemen lägga fram ett samlat förslag som underiag föröverläggningar med upphovsmannaorganisationerna stöds av ett antalremissinstanser. Enligt bör denna genomgång göras av denstatliga utredning som kommer alt arbeta på området. Rådet är dock berett att ilämpliga former medverka i den pågående revisionen av upphovsrättslagsiiftningen. 3.3.3Skatter och sociala avgifter Kulturrådelsuppfattning att taxeringsmyndigheterna tillämpar olika praxis vid bedömningenav avdrag för den konstnäriiga verksamheten delas av flera instanser bl. a.KRO och Föreningen och indiisirilörmgivare. RSVanser inte att belyst sitt kategoriska påstående omtaxeringsmyndigheternas olika praxis. Vissa nyanser kan förekomma mellan olikataxeringsnämnder men RSV hävdar alt den ijänslemannagranskning som kommer attersätta lekmannagranskning-en ökar förutsättningarna för en effektiv behandlingav deklarationsmaterialet. StyrelsenJör anser att borde ha diskuteratprinciperna för beskattning av stipendier. De medel som utgår ur författarfondenutformas så att de skapar en längre lids trygghet och bör t)etraktas somersättningar. Detta gäller även den garanterade författarpenningen. Dessaolika ersättningar bör därpå beskattas. Punktstipendier däremot bör varaskattefria. Förslagetatt unika textila och keramiska konstverk befrias från mervärdeskatt stöds avflera instanser, bl. a. och . Kulturrådetsförslag avstyrks av /?SKoch mervärdeskatteulredningen med motiveringen att ensådan utvidgning skulle leda till stora gränsdragningsproblem. Statenskulturråd stöder uppfattning att fotografier inle bör befrias fränmervärdeskatt. En motsatt uppfattning har SACOISR och . Kulturrådetsuppfattning att skatte- och avgiftssystemet missgynnar självständigt arbetandekonstnärer delas av drygt tiotalet remissinstanser, däribland statenskuhurråd, . Konstnärscentrum, Klys, författarförbundoch KRO. De två sistnämnda instanserna vänder sig, liksom , motatt de fritt arbetande konstnärerna klassificeras som rörelseidkare. Enmer negativ inställning till bedömning har företagsskatteberedningen.1972 års skatleutredning och LO. Dessa instanser delar inte kulturrådetsuppfattning att konstnärerna har en ogynnsam situation jämfört Prop.1975/76:135 56 Förelagsskatteberedningen ifrågasätter om skatteomläggningarnahar lett till skillnader i disponibel inkomst. LO understryker allegenförelagare inte bör befrias från det solidariska ansvaret för gemensammasamhällsutgifter. Konstnärernas inkomsttrygghet bör tillgodoses medkulturpoliliska medel och inle via undantagsregler i skattefrågor. Kullurrådetsförslag att de sittande skattepolitiska utredningarna skall ta upp frågan omegenavgiften tillstyrks av bl. a. styrelsen för ,och KRO. skalleutredning meddelar att den sannoliktinte kommer att lägga fram förslag om särbehandling av vissa yrkesgrupper. Ensådan särbehandling skulle enligt medföra storaadministrativa problem, Kullurrådetsförslag i fråga om likslällighetsavtal mottas mycket positivt avremissinstanserna, av vilka bl.a. , styrelsen lörSverigesföifatiaifond. TCO och KRO instämmer i förslaget.Riksförsäkringsverket anser att frågan om likställighetsavtal för konstnärerbör överiämnas till pensionskommittén(S 1970:40)som haratt granskalagstiftningen i denna fråga. KRO framhåller att möjligheterna all slutalikställighetsavtal är högst begränsade för bildkonstnärerna, varför ändringari lagen om allmän försäkring erfordras. KRO efteriyser en snar översyn av dettaområde. Kulturrådetsprinciputtalande om avgiftsfri arbetsförmedling stöds av bl. a. statenskulturråd. LO, och , medan OLäF:s förslag om en stiftelse för arbetsförmedling bemötsmed tveksamhet av de remissinstanser som berört frägan. Kulturrådetframhåller behovet av en breddning och komplettering av konstnärsulbildningensä att den dels ger perspektiv på konstens roll i samhället, dels ökarkonstnärernas fömtsättningar att medverka i kulturförmedlingen. Utbildningenbör anpassas till målsättningarna att vidga konstnärernas arbetsmarknad ochatt öka deras förmåga alt kommunicera med publiken. Statskontoret, SÖ,folkhögskoleutredningen. Förmedlingsbyrån för kulturprogram. StudieförbundetVuxenskolan och KRO instämmer i detta synsätt. LOframhåller viklen av att varje specialistgmpp i sin högre utbildning inte barastuderar sina speciella ämnen utan också fär en vidgad kunskap om det samhälledär insatserna iskall ske. DeUa gäller såväl den egentiigakonstnärsutbildningen som utbildningen för kulturförmedlare. Redan i dengrundläggande utbildningen bör de studerande fä mångsidiga kontakter medarbetsliv och samhälle. LO konstaterar att kullurrådets behandling av ul- Prop.1975/76:135 57 bildningsfrägornaär otillräcklig som underiag för ett reformprogram i sådan anda. Rikskonserterstöder tanken på olika slags utbildning för dem som verkar inomkulturförmedlingen och efteriyser en institution med samlad överblick öververksamheten. Vidare framhålls att artisten förutom den utbildning somfackhögskolan ger behöver orientering i samhälls- och organisationsfrågor. påpekar att konstnärernas möjligheter alt delta i detinstitutionaliserade samhällslivet skulle öka om de erhöll pedagogiskutbildning. KROvälkomnar en information om kulturiivets organisation och om kulturförmedlinginom konstnärernas grundutbildning och framhåller att organisationen tidigareförordat en pedagogisk päbyggnadskurs för dem som avser att ägna sig äl sådanverksamhet. Kulturrådetsbetoning av utbildningens inriktning mot färdighetsträning och konstnärligmognad understryks av . framhållerbehovet av återkommande utbildning för konstnärer. Däri instämmer statenskulturråd. , , , . Teatercentrum, LO, , , FöreningenSvenska tecknare och . Flera remissinstanser gerförslag till fortbildningskurser inom sina resp. områden. Statenskulturråd, Fotograficenlrum och instämmer i attfrågan om fotografernas utbildning pä eftergymnasial nivå mäste lösas. Kulturrådetsförslag all bör bevaka fortbildnings- ochvidareutbildningsområdel stöds bl. a. av , som dock inte ansersig kunna svara för genomförandet av någon utbildning. KROställer sig frågande till resonemang om den konstnäriigautbildningens omfattning och påpekar alt rådet haft uppgiften att framläggasådana förslag alt konstnärernas kunnande bättre kan tas i anspråk i samhället. Malmökommun anser inle all del finns anledning att särbehandla konstnärsutbildningarnadä det gäller att planera och prognostisera utbildningsbehoven. Liksom förandra yrkesområden bör det finnas ett intresse för såväl samhället som förkonstnärerna själva att skapa någon form av legitimation för yrkesutövning.Som en följd härav borde ha preciserat behovet av samhälleliga engagemangoch därmed antalet statligt finansierade utbildningsplatser för konstnärerna. Statskonioretavvaktar förslag i fräga om utbildningens omfattning pä bild-konslområdet från1973 års expertgrupp för konstulbildning. Remissyttrandenöver förslag till, utbildning på kulturförmedlingens områderedovisas i avsnitt 9.2. Prop,1975/76:135 58 Kulturrådetsförslag att lösa konstnärernas försörjningsproblem genom alt ge demanställningar bemöts positivt av de flesta remissinstanser som berört frägan.Förslaget tillstyrks således av bl. a. statskonioret, statens kulturråd.Svenska kommunförbundet. KRO samt några kommuner. KRO påpekar dock,liksom Konstnärscentrum, att anställningar endast fär ses som komplement lillden huvudsakliga arbetsuppgiften: arbetet i den egna ateljén. Statenskulturråd anser all huvudansvaret för att skapa arbetstillfällen ligger hoskommuner och landsting. hävdar all det fordrasstatliga bidrag om kommuner och organisationer skall kunna erbjuda konstnärernaarbete. Konstnärscentrum pekar pä de motsättningar som finns om hurkostnadsansvaret skall fördelas och anser att den enda realistiska utgångspunktenär alt staten mäste öka sina insatser för att kulturarbetarnas situation skallkunna förbättras. påpekar alt arbetsgivarens intresse avkortvariga anställningar och nexibililel i kulturutbudet kan komma i konfliktmed den nya trygghetslagstiftningen. Förbundet föreslår att statens kulturrådfär i uppdrag att analysera dessa problem. FöreningenSveriges jazzmusiker ser positivt pä möjligheterna alt anlita konstnärer föruppdrag av administrativ art, medan . ,Teatercentrum, TCO och framhåller att konstnärerna iförsta hand bör beredas sysselsättning inom de yrken de är utbildade för.Svenska kommunförbundet, och kommuner påpekar att konstnärer somanlitas för administrativa uppgifter bör ha erfarenhet av och utbildning idessa frågor. Förslagetatt på årskontrakt knyta konstnärer till kommuner och landsting tillstyrks avSveriges författarförbund och , som anser att verksamhetenbör byggas ul successivt i samarbete med konstnärsorganisationerna. Lyckselekommun ifiågasätler om förslagen är genomförbara i mindre glesbygdskommuner. Kulturrådetsförslag alt engagera konstnärer i förskolans och fritidshemmens verksamhetstöds av bl. a. , , , ,, , KRO och några kommuner. StudieförbundetVuxenskolan anser att frägan om vilka som anställer konstnärerna, den enskildainstitutionen, kommunen, staten eller folkbildningsorganisationerna, snarastmåste lösas. 1 samband med detta bör klarläggas vilka som är förhandlingsparternär del gäller ersättningar för konstnärens arbete. Förslagetall konstnärerna kan utnyttjas i personalens vidareutbildning och fortbildningtillstyrks av . Teatercentrum och menar allregelbunden konstnärsmedverkan bör fungera som utbildning för personalen. Kulturrådetföreslår alt konstnärer bör engageras i och Prop, 1975/76:135 59 gymnasieskolan,men påpekar risken för konflikt mellan lärare och konstnärer. Förslaget mottaspositivt av alla remissinstanser som berört frågan, däribland ,, . Risken för konflikter tas upp bl. a. av SÖ som betonar vikten av att finnaformer för ett nära och naturiigt samarbete mellan lärare och konstnär. Grundentill detta samarljete mäste enligl LO läggas redan i konstnärs- ochlärarutbildningen. Därför bör konstnärsutbildningen innehålla fler sociala ochpedagogiska inslag. I förslagangående konstnärernas medverkan i fritt vall arbete och timmar till förfogandeinstämmer och Konstnärscentrum. kommun och KROtillstyrker förslaget att konstnärernas engagemang i skolan bör vara avtillfällig natur. LandsUngsförbundettillmäter frägan om kartläggning av den kulturella verksamheten vidvårdinstitutioner mycket hög prioritet. erinrar om altuppgiften att göra denna karlläggning redan åvilar . Allaremissinstanser som tagit upp frågan instämmer i förslaget om konstnärernasmedverkan vid vårdinstitutioner, sä t. ex. , statens kuhurråd.SÖ, . LO och KRO. Förslagetalt ge fackföreningsrörelsen statliga grundbidrag för att ge de fackligaorganisationerna möjligheter att engagera konstnärer tillstyrks av slatenskulturråd, Fotograficenlrum, Folkparkernas centralorganisation, LO, . Kulturrådetsuttalande all Radioi större utsträckning bör anlita konstnärer färstöd av det dryga tiotal instanser som berört frågan däribland . 1975/76:135 60 4Ersättningar till kulturarbetare 4.1 Stipendier och konstnärsbelöningar Stipendier,dvs. kontanta bidrag eller naturaförmåner till konstnärer, utdelas av mängaolika organ. Staten, kommuner och landsting anvisar betydande beloppför detta ändamål. Stora summor utgår också frän enskilda donationer ochstiftelser samt frän olika folkrörelser. Stipendier utgår i regel som belöningoch uppmuntran till konstnärer och andra kulturarbetare och förknippas vanligeninte med någon motprestation frän mottagarens sida. Statligastipendier ges i form av stora och små arbetsstipendier, resestipendier samtstipendier av pensionskaraktär och tillfälliga bidrag. Utöver dessa utdelas päförsök arbetsbidrag till bildkonstnärer. För /76 har för dettaändamål anvisats 9,5 milj. kr. under anslaget Konstnärsstipendier m. m. Avdetta utgär . som arbetsbidrag till bildkonstnärer. Ansvaretför fördelningen av dessa stipendier är uppdelat på fyra olika stipendieorgan,motsvarande fyra olika konstnärsgrupper. Styrelsen för författarfondsvarar för författare, översättare och kulturjournalister. Denna stipendieringavser endast stora arbetsstipendier. fördelar i samråd med KROstipendier till konstnärer inom måleri m. m. Styreisen för Musikaliskaakademien handhar i samråd med Föreningen Svenska tonsättare stipendiering avtonsättare. Stipendier till gruppen "konstnärer i övrigt" fördekisav konstnärsstipendienämnden. Denna grupp omfattar bl. dansare, dramatiker,filmare, fotografer, konsthantverkare, skådespelare och utövande musiker. Deolika stipendieorganen är uppbyggda på olika sätt. Vad gäller styrelsen förSveriges författarfond hänvisas lill avsnitt 4.2.1. Konstakademienoch KRO utser ett utskott som bereder frågorna om stipendier inför akademinsstyrelse som slutligt avgör dessa. Berednings-ulskollel beslår av 13 ledamötervarav sju utses av akademin och sex av KRO. En av de av utseddaledamöterna fungerar som ordförande. Musikaliskaakademien utser en lonsättarstipendienämnd om sex ledamöter för att beredaakademiens stipendieärenden. Av de sex ledamöterna utser fyra jämtetvä suppleanter. En av dessa fyra ledamöter utses till ordförande. Av nämndensövriga två ledamöter är en sekreterare. Vid del sammanträde dånämnden lägger fram förslag till sli-pendiefördelning för styrelsedeltar en representant för Föreningen . Beslut om stipendierfattas av styrelsen. Konstnärsstipendienämndenbestår av ordförande och sju andra ledamöter jämte suppleanter. Dessaförordnas av regeringen. Med undanlag av ordföranden utses ledamöterna efterförslag av Klys. Beredning av ansökningar sker inom ett antal arbetsgruppersom motsvarar de olika konst- Prop.1975/76:135 61 närskategoriernainom nämndens ansvarsområde. Förde statliga stipendierna har regeringen i regleringsbrev utfärdat vissagemensamma bestämmelser (VIII 1975/76 B 1). Ansökan eller förslag om stipendiumskall ange vilken typ av stipendium som avses. Den sökande skall uppge sinkonstnäriiga verksamhet, sitt motiv för ansökan och sin ekonomiska ställning.Stipendieorganen kan tilldela en person stipendium ulan att någon ansökan ellernågot förslag därom inkommit. Beslut om stipendier kan inte överklagas. Någonredogörelse i efterhand för stipendiets användning behöver i regel inte lämnasin. Stipendierfår endast tilldelas konstnärer som avslutat sin egentliga utbildning. Vidarebör stipendierna fördelas sä att dels de ekonomiskt sämst ställda konstnärernasbehov tillgodoses, dels skilda konstarter och olika delar av landet blirföreträdda bland mottagarna. Personer som innehar konstnärsbelöning har endasti undantagsfall tilldelats stipendium. Utöver dessa allmänna principer harvarje stipendieorgan utarbetat sina egna speciella principer för fördelning avstipendier. Destora arbelsslipendierna utgär med . och utdelas för ett är i sänder.Antalet stora arbetsstipendier är för författare, översättare ochkulturjournalister 53, för konstnärer inom måleri m. m. 120, för tonsättare 12och för konstnärer i övrigt 60. De små arbelsslipendierna utgår med lägst 4000kr. /75 delade ut 110 stipendier om , 16 om . och konstnärsstipendienämnden111 stipendier . Vadgäller resestipendier delade ut 24 stipendierom . ochkonstnärsstipendienämnden 79 stipendier om . Tillfälligabidrag utgick frän konstnärsstipendienämnden med . och fränKonstakademien med . delade inle ut någratillfälliga bidrag. Närdet gäller stipendier av pensionskaraktär tillämpar de skilda stipendieorganenolika praxis. uppgår till 6 5(X) kr. Somvillkor för dessa gäller att stipendiaten skall ha uppnått den allmännapensionsåldern eller föriorat arbetsförmågan pä gmnd av sjukdom och alt han/honinte har några inkomster utöver folkpensionen. I princip tillämpar Musikaliskaakademien samma normer, men beloppet är . Konstnärsslipendienämndenspensionsstipendier utgår med . Stipendier till efterievandeutdelas inte av någon av de tre sistnämnda stipendiemyndigheterna. Urförfattarfonden utgår stipendier och bidrag av liknande form. En redovisningför dessa lämnas i avsnitt 4.2.1. Destatliga konstnärsbelöningarna tillkom (prop. 10, SU1964:8, rskr 1964:8). Enligt kungördsen (1964:526) om 1975/76:135 62 konslnärsbelöningar(ändrad 1965:172) kan konstnärsbelöning tilldelas den som genom konstnäriigverksamhet gjort mycket betydande insatser inom svenskt kulturliv. Belöningarnaavses vara en utmärkelse för dessa insatser, men också ett bidrag till konstnärernasekonomiska trygghet. För /76 har anvisats ett anslag om . Antalet belöningsrum är /76120. Konstnärsbelöningarnakan per kalenderår högst uppgå till fem gånger det basbelopp som enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring gällde vid årets ingång. och således kan konsi-närsbelöningen maximall utgå med 48 500kr. Beloppet minskas i förhållande till konstnärens inkomster i övrigt enliglsärskilda regler för att vid övriga inkomster om ca , icke längreutgå. Belöningarna utgör beskattningsbar inkomst, men är intepensionsgrundande. År1976 erhåller älta innehavare maximalt belopp, medan 47 på grund av alltförhöga inkomster inte eihåller något belöningsbelopp alls. Genomsnittsbeloppetför utbetalda belöningar är är 1976 ca . Slipendiegivningeni kommunerna är av sent datum. Ännu in förekom stipendier ochbidrag endast i ett ringa antal kommuner. har dock kommunernai ökad omfattning börjat anvisa medel för kulturstipendier. Dessa stipendierhar mestadels karaktär av utmärkelse och belöning. Under är 1975 utdelade 139av landets 278 kommuner kulturstipendier i någon form. Kommunernas totalakonstnader för stipendieverksamheten uppgick för till knappt 3 milj.kr., vilket motsvarade av de totala kostnaderna för kulturellaändamål. Kulturstipendiereller kulturpris har ocksä inrättats av samtliga landsting. I allmänhet utgårdessa till personer som är eller har varit bosatta inom resp. landstingsområdeeller på annat sätt har anknytning lill detta. Stipendierna är avsedda attstödja förtjänstfull verksamhet inom skilda konstnärliga områden med varierandedefinitioner hos de olika landstingen. 1 fyra landsting utgår särskildajournaliststipendier. Förär 1975 avsatte landslingen totalt ca . Utöverde statliga och kommunala stipendierna finns ett mycket stort anlal stipendiersom tillkommit bl. a. genom donationer. uppskattar omfattningen avdenna stipendiegivning till ca 3,4 milj. kr. varav ungefär hälften avserförfattar-, översättar- och journaliststipendier. Förall förbättra konstnärernas ekonomiska situation har föreslagitälgärder för att skapa arbetstillfällen för dessa inom områden där konstnäriigainsatser fyller konkreta behov. Viss konstnäriig verksamhet kan emellertid inlelänkas till sådana behov. Samhället bör ta ansvar även för denna verksamhet. Euinstrument för detta ansvarstagande finns f. n. i de statligakonstnärsstipendiernei. Dessa bör därför finnas kvar även i fram- liden, men resursema behöver ökas och systemet bör delvisförändras. föreslär att tre nya stipendieorgan inrättas vid sidanav författarfonden. Dessa föresläs överta de uppgifter konstnärsstipendienämnden.Konstakademien och nu har i fräga om de statligastipendierna. De nya organen föreslås benämnas bild- och form-konstnärsfonden,tonkonstnärsfonden samt film- och scenkonslnärsfonden. Det nyaorganisaiionsförslagel innebär att indelningen i fyra konstnäriiga områdentillämpas mer konsekvent . Sä förs t. ex. i förslaget utövande ochskapande konstnärer inom samma område till samma fond. (Den skisseradeomrädesuppdelningen framgår av tabell 4.1) Tabell4.1 Sammanställning rörande konstnärsfondernas ansvarsområden Förfal- Bild-och Tonkonst- Film- och tarfon- formkonsi- närsfon- scenkonst- den närsfonden den närsfonden Kritiker, kulturjournalistiskt verksamma X Målare,grafiker, skulptörer Dansare, koreografer, danspedagoger Tecknare,(X) Fotografer ()a Musiker,dirigenter, musikpedagoger Konstnärer vars arbete berör flera områden och/eller inte kan placeras in under viss fond X Producenter och andra verksamma inom etermedierna X X X X ä Samband med biblioteksersätining. Fondernas uppgift blir all följa utvecklingen avkonstnärernas villkor inom resp. områden och att fördela medel frän fonderna såall konstnärerna tillförsäkras ekonomisk trygghet. Fonderna föreslås därvidtillämpa följande regler: Konstnärer som avslutat sin utbildning pä detkonstnäriiga området eller eljest är i början av sin yrkesverksamhet bör kunnatillförsäkras sådana ekonomiska förutsättningar att inleda en sådanyrkesverksamhet, alt de fär möjlighet att dokumentera sin förmåga. 1975/76:135 64 Konstnärersom dokumenterat yrkesverksamhet av betydelse under en följd av är bör ommöjligt tillförsäkras kontinuitet i denna yrkesutövning. Konstnärersom önskar möjlighet att ägna sig åt konstnäriiga experiment,vidareutbildning eller fortbildning bör beredas sädana möjligheter. Konstnärervilkas produktivitet på grund av sjukdom, ålder eller andra orsaker nedgått såatt de har svårt att fä en rimlig försörjning bör kunna fä skäligt bistånd. Fondemaförutsätts bygga upp sin verksamhet successivt och fortlöpande anpassa dennaefter de erfarenheter som vinns. I huvudsak bör fondema arbeta i former som redanprövats. På vissa punkter är det dock nödvändigt med likformighet mellan deolika fondernas åtgärder. De bör tillämpa samma principer för pensionsförmåneroch efterievandeskydd. Vidare bör låneverksamhet inle bedrivas av fonderna,inte heller utställnings- eller konsertverksamhet. Fondernasstipendier skall enligt förslag i första hand gå lill individeroch fördelas efter dels konstnäriiga, dels sociala kriterier. Avvägningenmellan dessa kriterier är en i mänga avseenden svårbemästrad uppgifl, varförnågra formella regler för denna ej kan ställas upp, 1fråga om de sociala aspekterna framhåller all konstnärerna skallvara inlemmade i det allmänna trygghetssystemet. Fonderna skall endasl görakompletterande insatsier och inträda när samhällets generella åtgärder avnågon anledning inte räcker till. Stipendierskall utdelas åriigen i regel efter ansökan frän vederbörande konstnär eller päförslag av enskilda eller institutioner. Fonderna skall dock kunna dela utstipendier på eget initiativ. Tillfälliga bidrag skall kunna ges under helaåret. Någon motprestation för erhållet stipendium eller bidrag skall inlekrävas, med undantaig för resestipendium som bör redovisas i efterhand i formav en enkel rapport. Besvär bör inte kunna föras över fondernas beslut omstipendier och bidrag. Kulturrådetföreslär att de framtida motsvarigheterna lill stora arbetsstipendier och småarbetsstipendier benämns längtidssiipendier resp. punktstipendier.Stipendierna bör när medel anvisas grupperas på följande sätt:längtidssiipendier och punktslipendier resestipendier stipendier avpensionskaraklär och tillfälliga bidrag. Deltainnebär att fondstyrelserna själva fär avgöra fördelningen mellanlängtidssiipendier och punktstipendier liksom mellan stipendier av pensionskaraktäroch tillfälliga bidrag. Regeringen bör dock varje budgetär fastställa ellminsta antal längtidssiipendier som skall utgå frän resp. fond. Syftetmed långtids- och punklslipendierna bör vara alt ge stipendiaterna möjlighetalt med rimlig ekonomisk trygghet kunna ägna sig äl konstnärligverksamhet eller förkovran i yrkesverksamheten. föreslår attlängtidssiipendierna indexregleras och utgär 1975/76:135 65 medett belopp motsvarande det vid varje års ingång gällandebasbeloppet. Långtidsstipendierna bör i regel utdelas för fem är i taget ominte särskilda skäl föreligger, t. ex. mottagarens önskemål om kortare tid.Stipendierna bör kunna föriängas ett obegränsat antal gånger. Ävenpunklslipendierna föreslås bli indexreglerade. Storieken av dessa bör motsvaradel dubbla vid årets ingång gällande basbeloppet. Fonderna skall ocksä kunnadela ut stipendium av halva den angivna storieken. Punklslipendierna börutdelas för högst i sänder, och bör inle kunna förnyas . Resestipendiernaföresläs utgä till preciserade ändamål för vilka resan är en oundgängligförutsättning. Användningen av stipendiet bör redovisas i efterhand i form aven enkel rapport.