prop · FZ0312 · 1975-12-31 00:00:00 — Denna rätthar han brak för, om egendomen eljest skulle bjudas ul för fordran med sämreförmånsrätt så atl skyddsbeloppet därigenom skulle bli högre än om utbudetanknöts till hans fordran. När det gäller löneprivUegierad borgenär kan anslutningsrältvid försäljning *3 Senasielydelse SFS 1973:1132. gällande lydelse SFS 1971:1045. Prop.1975/76:12 79 av sådan egendom som det här är fråga om få praktiskbetydelse endast när egendomen före konkursen utmätts för oprioriterad fordraneller för fordran med sämre förmånsrätt än löneprivilegiet. Ty löneprivilegiethar enligt 16 och 17 §§ FRL företräde framför utmätning, men iövrigt har fordringar med särskild förmånsrätt i egendomen* företräde framför löneprivUegiet. *Därför medför den ändring i förmånsrättsordningen som utredningen föreslår ochsom innebär alt löneprivUegierad fordran aldrig får företräde framförutmätningsfordran, att anslutningsrält ej längre blir motiverad förlöneborgenären. Ur nyssnämnda lagrum avlägsnar därför utredningsförslaget hänvisningamatill 11 och 12 §§ FRL. På moisvarande sätt förhåller det sig med 10 § andrastycket i de nämnda försäljnmgslagama. Sedan utmätning fått företräde framförlöneprivilegiet, blir det inle vidare aktuellt att särskUt redovisa löneborgenäreni den sakägarförteckning varom lagrummen handlar. Hänvisningarna till 11 och12 §§ FRL utgår därför enligt utredningens förslag. Enligt 139 § 3 mom. utsökningslagen (1877: 31 s. 1), varslydelse i den del som här berörs senast faststäUts genom SFS 1973: 1131,*» kanlöneborgenär göra anspråk på betalning bl. a. ur köpeskillmgen för fartyg, somej är infört i skeppsregistret eller i moisvarande utländska register, närfartyget säljs utmätningsvis under konkurs. Delta beror på att löneprivilegietenligt 16 § FRL går före utmätning. Då sådant företräde avskaffas enligtutredningsförslaget medför det, att också den i 139 § 3 mom. föreskrivna rättenför löneborgenär att få betalt ur köpeskUlingen för ulmätt fartyg m. m. fårupphävas. Utredningsförslaget utmönstrar därför ur detta lagmm hänvisningen tUl11 och 12 §§ FRL. Övergångsregleringen föreslås även i dessa delar svara motvad som föreslås vid FRL. 48 Företagsinteckning (och naturligtvis än mindreförmånsrätt för fordran hos hyresgäst eller arrendator enligt 5 § förstastycket 1 FRL) gäller ej i egendom av ifrågavarande slag. -it Härvid bortses från förmånsrätt enligt 4 § andra ochtredje styckena FRL, vilka skall upphöra enligt sjösaksrättsligalagstiftning, som beräknas träda i kraft innan utredningsförslaget kangenomföras. 48 Denna senaste lydelse tillkom i samband med sjösakrättsligalagstiftning och har alltså ännu ej satts i kraft. (gällande lydelse SFS1971:495.) 1975/76:12 80 Bilaga 1 (flll bilaga A) utvisandelönegarantifondens hittillsvarande inkomster och utgifter m. m. enligtuppgifter som inhämtats från kammarkollegiets fondbyrå Budgetår 1970/71» 1971/72 1972/73 1973/74 Inlevererade lönegaranti- avgifter, kr 6 412 502 16 888 090 16291663 24 997 652 Inlevererade utdelningar ikonkurser, kr 17 938 2 708 129 7 461225 7 802 051 Andraintäkter (räntor), kr 341365 384 395 555 602 Summa intäkter, kr 6 430 440 19 937 584 24137 283 33355 305 Utbetalningar tiU länsstyrelser, kr 1 758 299 19 481 360 23 949 239 27246 322 Överskott, kr 4 672 141 456 224 188 044 6108983 Behållning , kr 4672141 5128365 5316408 11425390 a Lönegarantireformen trädde i kraft . Bilaga 2 (till bilaga A) ANTAL ANSTÄLLDA I ENSKILD TJÄNST FÖRDELADE PÄINKOMSTKLASSER enligt en av för utredningengjord specialbearbetning av en undersökning av hushållens inkomster år 1972.Denna undersökning avsåg 5 000 slumpvis utvalda hushåll. Det inkomstbegrepp somanvänts är approximativt den inkomst som redovisas under VI. 1 och VI. 2 i deklarationsblanketten, reducerat medersättningar för traktamenten, resor, representation och dylikt. het ligger antalet anställda i resp. ger den procentuella fördelningen av samtliga i på resp. inkomstklass i 19,5-23,1 16,0-19,2 20 000 < 29 999 19,0-22,6 6,9- 9,3 50 000 < 54 999 35 840- 38 160 1,0- 2,2 55 000 < 59 999 25 620- 27 580 0,8- 1,6 60 000 < 64 999 16 640- 18 160 0,5- 1,1 65 000 < 69 999 14 920- 16 280 0,5- 0,9 70 000 < 79 999 15 640- 16 960 0,5-0,9 80 000 < 99 999 0,4- 0,8 12 240- 13 360 0,4- 0,8 a Jämförelsevis kan nämnas att basbeloppet, som senast ärfastställt till . (SFS 1974:1100), under är uppgick flll 7 100kr. för januarijuni och tUl . 6 1975/76. Prop.1975/76:12 82 Bilaga3 (tiU bilaga A) Sammanställning av uppgifter angående bevakningar av löne- ochpensionsfordringar Uiredningenhar berett vissa organisationer nämligen (),(), rättsskydd aktiebolag.Svenska industritjänsle-mannaförbundet (), (),() och. (CF-STF) tillfälle att inkomma med uppgifier om de bevaknmgar av löne- ochpensionsfordringar man gjort (jfr prop. 1971: 178 s. 2425och 2829). De uppgifter som lämnats redovisas nedan under 13 samt i tabellemaI och II. Underhela den tid uppgiftema avser har lönegarantins maximibelopp såvitt gällerfordran med förmånsrätt enligt 11 § FRL motsvarat fem gånger det vid tidenför konkursbeslutet gällande basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring.Under samma tid har basbeloppet varit fastställt till för januarijuni 1972, . för juli 1972januari 1973, 7 600 kr.för februarijuli 1973, för januarimars 1974, Borgenärmed fordran på framtida pension med förmånsrätt enligt 12 § FRL påverkas ej avutredningens förslag, eftersom lönegarantin efter 1971 ej är beloppsbegränsadbeträffande sådan fordran. Uppgifterna innefattar därför inte bevakningar avfordringar med förmånsrätt enligt 12 § FRL. Deav JUS, SALF och CF-STF lämnade uppgiftema innefattar inte heller bevakningarav fordran på pension med förmånsrätt enligt 11 § FRL. Endast ett fåtal sådanabevakningar ingår i de uppgifier som lämnats av HTF. Uppgiftemaavser väsenfligen endast den förmånsberättigade delen av respektive bevakning.I den mån bevakade fordringar ej är förenade med förmånsrätt något som främsttorde vara fallet beträffande fordran på lön för uppsägningstid utöver sexmånader påverkas de nämligen ej av utredningens förslag till ändring av FRL, eflersomde i denna del redan nu inte kan betalas förrän företagsinteckningshavare ochandra prioriterade borgenärer tUlgodosetts. Organisationemahar inle kunnat lämna uppgifier om den omfattning i vilken företagsintecknadegendom ingått bland konkurstillgångama. 1 Bevakningamas antal och storlek HTFhar för sina medlemmars räkning juni 1974gjort 403 bevakningar av vilka endast en (0,) legat över fem basbelopp.Denna bevakning har ej uppgått tUl sex bas- 1975/76:12 83 belopp.Under perioden 1 juli31 har man gjort åtta slutfördabevakningar. Ingen av dem har legat över fem basbelopp. JUShar för sina medlemmars räkning 30 juni 1974gjort en och 1 juli23 två bevakningar. Ingen av detre bevakningama har legat över två basbelopp. LO-förbundensrättsskydd aktiebolag har för med-' lemmars räkning underperioden gjort 2 505 och 1 juli7november 1974 237 bevaknmgar. Ingen av bevakningama har legat över fembasbelopp. SIFhar för sina medlemmars räkning juni 1974gjort 863 bevakningar av vilka 75 (8,) legat över fem basbelopp. Underperioden 1 juli31 har man gjort 132 bevakningar av vUka 17 (12,) legat över fem basbelopp. Storleken av de bevakningar som överstigit fembasbelopp framgår av tabdl 1. SJFhar för sina medlemmars räkning juni 1974gjort 105 bevakningar av vilka sex (5,) legat över fem basbelopp. Storlekenav sistnämnda bevakningar framgår av tabell I. 1 juli21november 1974 har man gjort fyra bevakningar. Ingen av dessa har överstigit fembasbelopp. SALFhar för sina medlemmars räkning juni 1974gjort 178 bevakningar av vilka fem (2,) legat över fem basbelopp. Underperioden 1 juli31 har man gjort 41 bevaknuigar av vilka endasten (2,) legat över fem basbelopp. SALF har ej haft möjlighet att lämnauppgift om totala antalet bevakningar men har uppgivit att man underdetta år gjort sju bevakningar som legat över fem basbelopp. Storleken av debevakningar som överstigit fem basbelopp framgår av tabell I. CF-STFhar för sina medlemmars räkning juni 1974gjort 41 bevakningar av vilka 15 (36,) legat över fem basbelopp. Underperioden 1 juli27 har man gjort tre bevakningar av vilka en(33,) legat över fem basbelopp. Storleken av de bevakningar som överstigitfem basbelopp framgår av tabell I. 2 Utdelning utöver fem basbelopp HTF:Den bevakning som överstigit fem basbelopp har troligen inte lett tillutdelning överstigande fem basbelopp. SIF:Av de samrnanlagt 92 bevakningar som överstigit fem basbelopp har 56 (60,) lett till utdelning utöver fem basbelopp. Storleken av utdelningarna framgår av tabell II. SJF:De sex bevakningar som överstigit fem basbelopp har inte i något fall medförtutdelning utöver fem basbelopp. SALF:Av de sammanlagt 13 bevakningar som överstigit fem basbelopp har sju medfört fuUutdelning medan en inte lett till utdelning utöver fem basbelopp. Det är ännuinte klart i vad mån övriga fem bevakningar kommer att medföra utdelning. CF-STF:Av de sammanlagt 16 bevakningar som överstigit fem basbelopp har tre inte letttill utdelning utöver fem basbelopp. Förbundet anser alt sannolika skäl talarför att ett betydligt större antal av de 16 bevakningarna inte medförtutdelning utöver fem basbelopp. 1975/76:12 84 3 Behovet av höjd beloppsbegränsning JUS har mot bakgrund av sin medlemsstruktur uttalat attkravet på den statliga lönegarantin ökar om löne- och pensionsfordringarnaytterligare sätts ned i förmånsrättsordningen samt har förklarat att en nivåom 15 basbelopp skulle vara tillräcklig för att säkerställa det stora flertalettänkbara fall. SIF har förklarat sig förutsätta att ett förslag avinnebörd att företagsinteckningar placeras före lönefordringar iförmånsrättsordningen åtföljs av en rekommendation om en lämplig höjning av"lönegarantitaket" med effekt att löntagarnas ställning minst bibehålles. SALF har uttalat att en icke obetydlig del av förbundetsbevakningar överstiger fem basbelopp men att endast ett mycket litet antalöverstiger sex basbelopp samt att det därför synes föreligga skäl att höjagränsen enligt LGL till sex basbelopp. SALF har ej uttalat sig om humvida denifrågasatta omkastningen av företrädesordningen i konkurs bör föranledaytterligare höjning av lönegarantins maximibelopp. CF-STF har meddelat att man anser att en föratsättning fören ändring av förmånsrättsordningen enligt vad som föreslagits måste vara attdet maximala beloppet för betalning enligt den statliga lönegarantin höjsväsentligt; med hänsyn till sina erfarenheter anser man en höjning till 10 basbeloppvara lämplig. De övriga organisationerna har ej uttalat sig i frågan omeventuell höjning av lönegarantins beloppsbegränsning. Vissa organisationers bevakningar av löne- ochpensionsfordringar . Antal och storlek i relation tiU för resp.bevakning enligt 2 § LGL gällande basbelopp. Organi- Tidrymd Antal bevakningar sation To- Därav över Därav inom pånästa rad angivna antal basbelopp talt 5 basbelopp ----------------------------------------- ---------- 5-6 6-7 7-8 8-9 9-1010-11 11-1212-13 13-16 An- (%) tal HTF 1.1.1972-30.6.1974 403 1 0,25 _ _ _- JUS» 1.1.1972-30.6.1974 1 O---------- 1.7.1974-23.10.1974 2 O---------- LO" 1.1.1972-30.6.1974 2 505 O---------- 1.7.1974-7.11.1974 237 O---------- SIF 1.1.1972-30.6.1974 863 75 8,7 30 20 16 5 1 2 1 _ _ 1.7.1974-31.12.1974 132 17 12,9 8232 1 l SJF 1.1.1972-30.6.1974 105 6 5,7 3 _ 1 _ 1 1 _ _ _ 1.7.1974-21.11.1974 4 O---------- SALF» 1.1.1972-31.12.1972 17 _3111 l 1.1.1973-30.6.1974 178 5 2,8 5 1.7.1974-31.12.1974 41 1 2,4 1 CF-STF»1.1.1972-30.6.1974 41 15 36,6 753 _ 1.7.1974-27.11.1974 3 1 33,3 1_ _ _ _ Samfliga 128 57 28 25 8 3 3 2 1 1 » Uppgiftema innefattar ej bevakning avpensionsfordringar. > Egentligen rättsskydd akflebolag. oUppgick till 15,5 basbelopp. « Uppgift ej tillgänglig. Vissa organisationers bevakningar av löne- och pensionsfordringar efter år1971. Antal bevakningar överstigande fem basbelopp och antal därav som letttill utdelning utöver fem basbelopp samt utdelningamas storlek» i relation tillför resp. bevakning enligt 2 § LGL gällande basbelopp. Antal be-Antal därav som även medfört utdelning över fem basbelopp över fem Totalt basbelopp - Antal i vilka utdelningen uppgick till belopp inom pånästa rad angivna antal basbelopp -9 10-11 11-12 HTF SIF SJFSALF'' » CF-STF har inte kunnat lämna uppgifter härom. *> Uppgiftema innefattar ej bevakning avpensionsfordringar. = Beträffande fem av de 13 bevakningama är utdelningenännu inte fastställd. Procenttalet 53,9 förutsätter att ingen av dessa fembevakningar leder till utdelning över fem basbelopp. Om alla fem skulle medförasådan utdelning blir procenttalet 92,3. " Uppgiften är osäker. 1975/76:12 86 Bilaga4 (till bilaga A) tilländrad lydelse av 6 § lagen (1970: 741) om statlig lönegaranti vid konkurs.Ändringen övervägs av den arbetsgrupp som inom bl.a. ser över lönegarantisystemets tekniska funktion (jfr under 5.2) Konkursförvaltarenskall efter konkursbeslutet underrätta myndighet som avses i 5 § omfordran på lön för uppsägningstid i den mån fordringen enligt förvaltarensbedömande är klar. Underrättelse får under samma förutsättning lämnas även omannan fordran som omfattas av garantin. I övrigt skall underrättelse lämnasutan dröjsmål när fordran som omfattas av garantin efter bevakning blivit utdelnings-gUl. Underrättelsesom avses i första stycket behöver inte lämnas i den mån arbetstagaren fårlyfta betalning för sin fordran enligt 143 § konkurslagen (1921:225),beträffande fordran på lön för uppsägningstid på fordringens förfallodag ochbeträffande annan fordran utan dröjsmål sedan fordringen blivit utdelningsgill. Harunderrättelse lämnats enligt första stycket första eller andra punkten ärdärmed den fordran som underrättelsen avser alt anse som bevakad i konkursenoch utddningsgUl. I den mån utdelning belöper på fordringen i framlagtutdelningsförslag får dock fordringens rätt till utdelning prövas efler klanderav förslaget. 1975/76:12 87 Remissyttrandena över betänkandet (Ds Ju 1975: 4) Löneprivilegiumoch förmånsrätt för företagsinteckning. Utredningens förslag har, sett som helhet, fåtl ettpositivt mottagande under remissbehandlingen. Flertalet remissinstansertillstyrker eller lämnar förslaget i dess huvuddrag ulan erinran. Bland demfinns , , kammarkollegiet, bankinspektionen,, statens industriverk, länsstyrelserna i , och , konkurslagskommiltén, , , industriföreningen, bankföreningen. ,föreningsbankers förbund, , ,industriförbundet, , handelskamma-reförbundel,ackordscentralens Stockholms- och malmöavdelningar, ms-lallindustriarbetareförbundet,TCO, SAF oehSACO/SR. par remissinstanser uttrycker viss tveksamhet men vUldock inle motsätta sig förslaget. LO anser det beklagUgt att man inte kunnatlösa problemen kring företagsinteckningama på annat sätt än som föreslagits. Eltgenomförande av förslaget kan antas leda tUl att lönegarantiavgiften måslehöjas, vilket ytterst drabbar lönlagarna. Med hänsyn till atl en eventuellhöjning av avgiftsbeloppet kan förmodas bli liten vill LO emellertid av detskälet inte avstyrka utredningsförslaget. Enligt LO:s uppfattning börförsvagningen av löne- och pensionsfordringamas ställning i förmånsrättshänseendekunna kompenseras genom atl begränsningsbeloppet höjs tUl åtta gångerbasbeloppet. När det sedan gäller förmånsberättigade fordringar avlöneförmånskaraktär som inte f. n. faller under lönegarantilagen, närmastfordringar på försäkringsavgifter flll och AMF ges i förslaget inle någon kompensaflonför försvagning av löneprivilegiet. LO säger sig icke kunna godta förslagetutan att dessa fordringar får något slags kompensation. LO framhåller vidareall en annan i sammanhanget inle oviktig typ av förmånsberättigade fordringarutgörs av fordran på mätningsarvode. Sådana förekommer inom bl. a. byggnads-,målare- och bleck- och plåtslagarbran-scherna. LO kan inte acceptera denföreslagna ordningen med mindre än att det blir klarlagt att dessa fordringar antingenomfattas av lönegarantin eller får kompensaflon för försvagningen avlöneprivilegiet. Under föratsättning att de synpunkter som LO har fört framblir beaktade har organisationen inget att invända mot förslaget. I likhet med LO anser byggnadsarbetareförbundet att detbör övervägas alt låta fackföreningarnas fordran på mätningsarvode omfattas avlönegarantin. Mätningsarvodet, som utgör en del av arbetstagarnas lön, skallenligt de inom byggnadsbranschen gällande kollektivavtalen avskiljas av arbetsgivarenfrån lönen och levereras in till fackföreningen. sätter ifråga om inle den föreslagnaändringen av förmånsrättslagen har tillmätts för stor betydelse när det gällerföre- 1975/76:12 88 Förslaget innebär att företagsinteck-ningshavarna främst bankeroch leverantörer skall få lyfta den utdelning som hittUls har tillkommitstaten som innehavare av infriade lönefordringar. I förhållande till utlånadebelopp med säkerhet i förelagsinteckningar utgör den utdelningen en mycketblygsam post. Verket framhåller att frågan om en näringsidkare skall få kreditofta gäller också förtroendet för hans verksamhet. I allmänhet är det också såatt en näringsidkare som inte kan erbjuda realsäkerhet måste komplettera företagsmteckningmed borgen från sig själv eller annan. Förhållandet hänger samman med alt hurän lagstiftaren anstränger sig så blir objektet för förelagsinteckning aldrigannat än av mobil karaktär. Med vad som har anförts vill dock inlemotsätta sig förslaget alt ändra turordningen i förmånsrättshänseende mellanlöneprivilegiet och företagsinteckning. Endasttvå remissinstanser, byggnadsarbetareförbundet och SPP avstyrker förslaget alti förmånshänseende ställa löneprivilegiet efter företagsinleckning. Deinvändningar som byggnadsarbetareförbundet riktar mot förslaget ligger mera pådet principiella planet. Förbundet erinrar om att tillskapandet av denstatliga lönegarantin motiveras av sociala skäl och all avsikten med garantininte har varit att förbättra kreditinstitutens ställning i låntagarenskonkurs. Genomförs den av utredningen föreslagna ordningen, skulle staten genomlönegarantin indirekt komma att få ta över betalningsansvaret för fordringarmed säkerhet i form av företagsinleckning. Förbundet framhåller vidare att endel av de avgifter som formellt tas ut som lönegarantiavgift kommer medförslaget att i praktiken användas lill alt täcka kreditförluster. mening bör frågan om företagens kreditförsörjning lösas på annatsätt än genom den föreslagna ändringen i förmånsrättsordningen. SPP,som avstyrker utredningsförslaget, anför bl. a. följande. Sedan ATP trädde i kraflhar SPP och det med SPP samförvaltade Pensions-registreringsinstitulet (PRI)samordnat pensionsplanema för tjänstemän och arbetsledare inom SAF:s område.Del har skett genom tillskapandet av en pensionsfond som är gemensam för alla delägarförelagi SAF, den s. k. ITP-planen. Inom ITP-området har pensioneringsfrågan löstsan-lingen så alt arbetsgivaren i SPP försäkrar samtliga pensionsförmåner,vilket innebär att arbetsgivaren kontant betalar pensionspremierna för deavtalade förmånerna, eller så att arbetsgivaren i stället låter PRI registreraålderspensionsförmånerna, för vilka arbetsgivaren således svararfortsättningsvis, och däratöver tecknar försäkring i SPP för en viss del av ITP-förmånema,den s. k. riskdelen. För den senare erläggs . En föratsättning för att kontoföringav pensionsförpliktelser skall få tillämpas är alt arbetsgivaren hosFörsäkringsbolaget , ömsesidigt, (FPG) får tecknakreditförsäkring för de pensions-förpliktelser som arbetsgivaren sedermeraskall mfria. De till ITP-syste-met anslutna arbetsgivama har således att lUl SPPerlägga betydande premiebelopp. Sedan faslighetsinteckningarna gettsförmånsrätt framför löneprivilegiet har SPP haft förmånsrätt bara i lös egendomi konkurs-gäldenäremas ägo. Denna förmånsrätt har emeUertid i det väsentligaräckt lill för alt flllförsäkra SPP de obelalade pensionspremiema. Emellertidbör av olika skäl inte allt för långtgående slutsatser dras av detta förhåUande.Del läge som råder kommer emellertid alt förändras om utredningsförslagetgenomförs. Om löneprivilegiet i prakflken mister 1975/76:12 89 slörredelen av sin betydelse, kommer SPP i likhet med övriga konkursborgenärer alt fånöja sig med mer eller muidre ringa konkursutdelningar. SPP har, liksom andrahär i landet verksamma livförsäkringsbolag, att tillämpa principen om resllösåterbäring. Några avsättningar för att genom bolaget motverka sådanapremiebortfall som det här kan bli fråga om kan därför mte göras. Vad frågangäller är om SPP skall på grand av förmånsrätt kunna få utdelning så attpremie-förluster inte uppstår eller om vissa pensionsförsäkringar skall pågrand av utebliven premieutbetalning förvandlas till fribrev, som endast delvisläcker den avsedda pensionsförmånen. Det senare altemativel synes SPP slötande.SPP anser alt ett genomförande av förslaget kan få ur social synpunkt skadligaeffekter för vissa löntagare. FPGtar också upp vissa frågor som har samband med ITP-planen. FPG:s uppgift är attmeddela kreditförsäkring för arbetsgivares pensionsutfästelser, huvudsakligenutfästelser om ålderspension enligt ITP-planen för tjänstemän. Enligtförsäkringsvillkoren skall FPG, när ett kredilförsäkrat företag inställerbetalningarna, köpa pensionsförsäkring i SPP som motsvarar den intjänadepensionsrätt som omfattas av kre-ditförsäkrmgen. FPG fullgör därvid i egenskapav borgensman arbetsgivarens skyldigheter atl inköpa pensionsförsäkring. Genombetalningen lill SPP får FPG en regressfordran på arbetsgivaren och den förmånsrättsom tillkommer de pensionsberättigade övergår på FPG. I konkurs har FPG såledesförmånsrätt bl. a. för den del av avgiften till SPP för inköp avpensionsförsäkring som avser pensionsrält intjänad förekonkursansökningen och för den del av avgiften som avser pensioner vilkaberäknas bli utbetalade efter konkursansökningen. I regel ärendast en mindre del av FPG:s fordran förmånsberättigad enligt 11 § FRL. Deföreslagna ändringarna i FRL skulle medföra betydligt ökad risk för att FPGinte får betalning för sina förmånsberättigade fordringar. Till det kommer atten lagändring enligt utredningsförslaget kan väntas medföra ökade krediter lillföretagen mot säkerhet i företagsinteckning. Då det allmänt har omvittnats allde nuvarande förhållandena har medfört svårigheter alt tUlgodose berättigade kreditanspräkför företagen, vill FPG emellertid inte motsätta sig de föreslagna ändringama. Fråganom löneutbetalning efler beslut om egendomsavträde tas upp också av någraremissinstanser. Advokatsamfundetframhåller atl en av konkursförvaltningens angelägnaste uppgifter, när konkursgäldenärdriver rörelse, är alt bedöma om rörelsen skall fortsättas för konkursboels räknmg.I vissa fall kan också ett kortvarigt avbrott i rörelsen flll följd av bortfallav kunder och dylikt avsevärt försvåra möjligheterna att sälja rörelsen till eltgodtagbart pris. En föratsättning för att rörelsen skall kunna fortsätta äralt konkursförvaltaren har möjlighet att betala löpande löner på förfallodagen.Men också när rörelsen inte skall fortsättas, har konkursförvaltningen oftabehov av att kunna använda konkursboets anställda för t. ex. slutförande avpågående arbeten, inventering, utförsäljning och annat arbete förbouppteckningens upprättande. F. n. behöver, anför samfundet,konkursförvaltningen i allmänhet inte tveka om att använda befinfliga ellerinflytande medel till löneutbetalningar, eftersom lönema har god förmånsrätt. Eltgenomförande av utredningens förslag skulle radikalt ändra delta förhållande.Utredningens i och för sig angelägna förslag om stärkande av företagsinteckningamassläUning bör enligt 1975/76:12 90 samfundetsmening inte genomföras, om det inte skapas tillräckliga garantierför snabb utbetalning av lönerna i konkurs. Bankinspektionenerinrar om alt det krävs en lösning av de problem som hänger samman med löneborgenäremasförsämrade möjligheter att få förskott enligt 143 § konkurslagen, om dennuvarande prioriteten för lönefordringar slopas.