prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — Regionaliseringenav Konstfrämjandets verksamhet berörs av ett stort anlal remissinstanser.Opinionen bland dessa är tämligen splittrad. Drygt hälften av deremissinstanser som berört frägan intar en positiv attityd tillregionaliseringen, medan övriga är i varierande grad tveksamma till denna. Siaienskulnirråd, , . Lunds, , ochSundsvalls kommuner. , , , Konst- Prop.1975/76:135 120 främjandet.Folkparkernas ceniivlorganisation, ABF och Konstfrämjandei i att regionala centraler bör upprättas. Konslfrämjandelfäster uppmärksamhet pä all del finns ell behov av fasta försäljningsställen,bl. a. som en motvikt till handeln med hötorgskonsl. De experiment sombedrivits i samarbete med Folkels hus och ABF är enligl främjandet en intressantmöjlighet. En liknande verksamhet skulle kunna anknytas till folkparkerna. och avvisar tankarna pä att bygga uppregionala centraler för Konstfrämjandet. anser att underlagsaknas för dessa centraler. I stället bör verksamheten knytas lill museer,bibliotek, konstföreningar osv. Kulturarbelarcentrum i befararatt regionaliseringen kommer att mana lill passivitet pä det lokala planet ochatt möjligheterna till lokala engagemang minskar. MUS65:s förslag angående storieken av statens bidrag lill Konstfrämjandetsverksamhet får ett i huvudsak positivt bemötande från remissinstanserna.Statskonioret, RR V, , , , och Luleåkommuner. , , hembygds-och museiförbund.Örebro läns hembygdsförbund och instämmeri förslaget. Statenskuhurråd ser det som olämpligt att i delta skede la ställning lill beloppensstoriek, men uttalar alt en förstärkning av stödet till Konstfrämjandet ärnödvändig. Skellefteåkommun anser att Konstfrämjandet bör ges ökat stöd för att möjliggöra denregionala uppbyggnaden. TCO anser att de resurser som föresläs inte kan varatillräckliga för den erforderiiga utbyggnaden. Konstfrämjandet framhåller aufrämjandet i bidragshänseende bör betraktas som en konstbildningsorganisationoch sålunda få sina baskostnader täckta av samhällsmedel. Klysanser däremot att Konstfrämjandets anslagsbehov är förvånande med tanke på destora organisationer som stöder främjandet. Klys ifrågasätter om inte LO, KF,HSB med flera borde kunna bekosta en verksamhet som vänder sig till derasmedlemmar. KRO l)etraktar MUS 65:s förslag som svårbedömbart genom singenerella utformning. För att successivt utvärdera bidragels användning ochpröva dess inriktning och storiek förordas en genomarbetad ändamålsbestämningav bidraget. Beträffandeutredningsförslaget att den regionala och lokala verksamheten skall bekostas avlandsting och kommuner instämmer kommun i MUS65;s förslag, liksomSvenska kommunförbundet, som dock tillägger att det är tveksamt omprimärkommunerna bör lämna bidrag lill en verksamhet som bedrivs inom s. k.storregioner. LO.TCO och Konstfrämjandei i har en annan mening. Dessaorganisationer hävdar att statligt stöd bör ulgä till Konstfrämjandets regionalaoch lokala verksamhet och motiverar sin ståndpunkt med att statsmakterna intebör avslå från en möjlighet till kulturutjämning mellan olika 1975/76:135 121 delarav landet, kommun ställer sig tveksam till au kostnaden skall drabbakommun och landsting och anser alt statsbidrag bör utgå för denna verksamhet,anser att statliga bidrag bör utgä till Konstfrämjandetskonslpedagogiska verksamhet, men att anslag frän kommuner och landsting intebör komma i fråga. Konstfrämjandetdelar inte MUS 65:s uppfattning. Rättvisare förhållanden i geografiskt avseendemäste skapas och slalen bör la visst ansvar för utbytet av kulturproduktermellan olika områden. Enligl Konstfrämjandei bör bidrag utgå frän såväl statensom frän landsting och kommuner. Folkparkernas centraloiganisaiion hänvisartill 1974 ärs kulturproposition och menar att staten enligt denna bör stödjaregional verksamhet. MUS65:s uttalande, att flera av de större konstföreningarna har gjortbetydelsefulla insatser för kulturiivet, delas av alla som berört frägan.Sålunda instämmer , , och Örebrokommuner, Föreningen fornvänner, Konstfrämjandei och i uttalandet. Ianslutning till detta har flera av remissinstanserna synpunkter päkonstföreningarna och deras verksamhet. och understryker vikten av att museerna även i fortsäll-ningen kansamarbeta med konstföreningarna och bistå dessa med service och rådgivning.Samma uppfattning har , som dessutom efteriyser resurser föratt bredda konstföreningarnas sociala sammansättning, kommun hävdar attkonstföreningarna har underskattats. Dessa har enligt kommunen mer änandra möjlighet att nä den enskilda människan. Föreningen fornvännerönskar ett närmare samarbete mellan konstföreningarna och Riksutställningar,Konstfrämjandet påpekar att konstföreningarnas verksamhet delvis ingår ifrämjandets egen verksamhet pä så sätt att lokala konstföreningar är anknutnalill Konstfrämjandet, anser all MUS 65, trots positiva ordalag,behandlat konstföreningarna i förbigående. Ingen klar bild ges avkonstföreningsrörelsens centrala funktioner och kostnader. Statskontoret,RRV, . Gollands, , och kommuner,, , Kfys, . Kalmar konstförening.Konstfrämjandet, allmänna konstförening. Konstnärs-centrum ochKonstfrämjandet i delar MUS65:s uppfattning all skulle behöva ett statligt bidrag om 375 000 kr.för sin verksamhet med rådgivning och information. Statenskulturråd anser all bör erhålla ellstatsbidrag, men vill inte i delta skede ta ställning till beloppels storlek.Riksförbundet bildande konsl anser att . är för litet och villförorda ett betydligt högre anslag. Malmökommun och KRO hävdar alt anslag bör utgå även till andra delar av verksamhetenän den centrala och föreslär därför att anslaget utökas. Konstfrämjandet IVästra framhåller personalkonstföreningarnas eko- 1975/76:135 122 Dessa bör stödjas med insatser på riksplanet, men ävensamarbetsnämnder pä större orter bör uppmuntras. Sker deila genom statligaanslag finns förutsättningar för kommunala bidrag. Förslagetangående konsumentupplysning får ett blandat mottagande. Lärarhögskolani , , . och kommuner,, , Sveriges konslföreningars riksförbund.Folkparkernas ceniralorganisalion och Folkets husföreningarnas riksorganisationär positiva lill förslaget. 1anslutning till sin tillstyrkan påpekar att lagstiftning omhemförsäljning, konsumeniköp och marknadsföring också reglerar yrkesmässigkonslförsäljning. Huruvida dessa lagar är kända för konsumenterna är dockovisst. När man fått bättre kunskaper om tillämpningen av lagstiftningenbedömer verket det som sannolikt att speciella åtgärder kommer alt inriktasmot en del av konstdistributionen. Allmänhetens behov av råd i värderings- ochäkthet:sfrågor anser verket kunna täckas genom den regionala museiverksamhetenoch Konstfrämjandets verksamhet. Köprättsliga frågor bör däremot besvaras avkonsumentverket, Statskonioret.RR V, naiionalmuseei, , , Aivlkakommun,Sveiiges allmänna konstförening, K RO och Konstnärscentrum avstyrkerförslaget. Slatiskontoret och RRV anser alt ett alternativ till konsumentverketär all någon konstorganisation av dem, som föreslås fä stöd av staten, vidgarsin verksamhet till att även omfatta konsumentupplysning. Fleraremissinstanser anser att konsumentupplysningen är en fråga som länsmuseernabör ha ansvaret för och få resurser till. Denna uppfattning har nationalmuseet.Konstakademien, Svenska kommunförbundei, kommun. och allmänna konstförening. Siaienskulturråd tillstyrker i yttranden över arisökningarna frän Konstfrämjandet,och Grafiska sällskapet alt statsbidragutgär lill dessa organisationers verksamhet /77, men med lägrebelopp än som begärts i ansökningarna. Prop.1975/76:135 123 6.1Nuvarande urt;anisatiun och uppgifter Nationalmuseetmed östasiatiska museei är en statlig myndighet, för vilken allmännaverksstadgan är tillämplig. Enligt förordningen (1965:735) med instmktion förnationalmuseet med östasiatiska museet (omtryckt 1971:111, ändrad 1975:1227)har till uppgift att främja konsten, konstintresset ochkonstvetenskapen. Det åligger museei särskilt att värda, förteckna,vetenskapligt bearbeta och berika de samlingar som anförtrotts museet. 1museets uppgifter ingår vidare att anordna utställnings- och annan pedagogiskverksamhet samt att driva utlånings- och deposilionsverksamhet. Nämndauppgifter gäller även för östasiatiska museet. är dessutomtillsynsmyndighet för de övriga konstsamlingar som slalen äger ellerunderslöder, i den män dessa inte står under tillsyn eller vård av annanmyndighet. Chefför är en överintendent. Inom museet finns sju avdelningar,nämligen avdelningarna för äldre måleri och skulptur, nutida måleri ochskulptur samt fotografi (moderna museet), teckning och grafik, konsthantverk,sloltssamlingar, konstbildning saml depositioner. Moderna museei förestås aven museidirektör och övriga avdelningar av en förste intendent. finns även ett anlal gemensamma serviceenheter, nämligen kansli,bibliotek och arkiv, bildarkiv, teknisk anstalt och fotoateljé. Överintendentenär ensam beslutande i frågor som rör . Samtligaavdelningsföreståndare och föreståndaren för östasiatiska museet bör om möjligtnärvara vid avgörande av vissa frågor om bl. a. organisation, arbetsordning,anslagsframställning, förvärv för samlingarna, gallring, konservering, utlän,deposition och tjänstetillsätlning. Sädana frågor brukar handläggas i den s, k,museinämnden. Vidmoderna museet finns en av svenska konstnärers arbetenför moderna museet och av modern svensk konst förkonsi-bildningsorganisationernas vandringsutställningar. bestårav museidirektören vid moderna museet samt tvä konstnärer. Östasiatiskamuseet leds av en nämnd, överintendenten och en föreståndare. Nämnden bestårav en av regeringen utsedd ordförande saml riksantikvarien ochöverintendenten. Föreståndare för östasiatiska museet är en museidirektör, Lönestalenför med östasiatiska museet omfattar totalt ca 130 tjänster.Därtill kommer arvodesanställd personal och av arbetsmarknadsverket avlönadearkivarbetare. Ettschema över nuvarande organisation bör fogas lill protokollet idetta ärende som bilaga 1. Avnationalmuseets avdelningar har avdelningen för äldre måleri och skulptur ettsamlingsomräde som omfattar måleri och skulptur 1975/76:135 124 föreår 1900, Värd och konservering är viktiga uppgifter inom avdelningen, somsärskilt ansvarar för skulptur- och keramikkonserveringen, Samlingsomrädetför avdelningen för teckning och grafik är inte begränsat till någon viss tids-eller stilperiod. Inköp av konstföremål frän 1900-talel sker i samråd medmoderna museei. Konservering och montering av föremålen sker vidnationalmuseets ateljé för papperskonservering, som lokalmässigt ochansvarsmässigt är samordnad med avdelningen för teckning och grafik. Avdelningenför konsthantverk samlar i huvudsak europeiskt konsthantverk, konstindustrioch formgivning frän seniuedeltid till nutid. Insamlingen är främst inriktad påföremål av hög konstnäriig, hantverksmässig eller teknisk kvalitet. Avdelningenför sloltssamlingar har i första hand ansvar för statens samlingar av målerioch skulptur pä de kungliga slotten , , ,Slrömsholm, Rosersbcrg och saml på , Läcköslott och . Avdelningen svarar även för verksamheten vid GustafIIl:s antikmuseum samt för svenska porträttarkivet. Vid avdelningen för sloltssamlingarhandläggs alla ärenden som sammanhänger med tillsynsansvaröver statliga samlingar av konst och konsthantverk. Gemensamtför förcmälsavdelningarna är att de bedriver rådgivning till allmänheten ochlämnar service till bl. a. regionala och lokala museer. Avdelningenför konstbildning producerar utställningar med pedagogisk inriktning, vilkaibland även utnyttjas som vandringsutställningar. Avdelningen biträder ocksåövriga avdelningar med pedagogisk expertis. Avdelningen svarar vidare förvisningar inom huset pä . Visningar för bl.a. konstföreningar ochstudieförbund kombineras ofta med kurser och föreläsningsserier 1 anslutninglill museets utställningsverksamhet svarar konslbildningsavdelningen förarrangemang av olika slag, t. ex. konserter och filmvisningar. Avdelningenför depositioner svarar för deposilionsverksamhelen och därmed sammanhängandeinventeringar och utlän. För depositionsändamäl köper grafik,konsthantverk samt äldre och modernt måleri. Alla inköp sker i samråd medberörd föremälsavdelning, som registrerar och ansvarar för de inköptaföremälen. Depositionsavdelningen producerar och administrerar större delen avnationalmuseets vandringsutställningar. Modernamuseets (avdelningen för nutida måleri och skulptur saml fotografi)samlingsomräde omfattar måleri och skulptur fr. o. m. 1900-talets början samtfotografiska bilder, och dess verksamhet skiljer sig i mänga avseenden fränövriga aktiviteter inom . Vid sidan av ul-ställningsverksamhetenoch därav direkt föranledda aktiviteter bedriver moderna museei ocksä enomfattande publikverksamhet med bl. a. konserter, film och teater samlförsäljning av böcker och andra publikationer, repro- 1975/76:135 125 duktionerm, m. Sedan några är finns en särskild barnverksamhet knuten till nmseet. Dets, k, fotografiska museet, som är organisatoriskt inordnat i moderna museet,har som huvuduppgift att bygga upp, vårda och förvara sådana fotografiskasamlingar som kan anses representativa för fotografins utveckling eller är avkonsinäriigt och fotohisioriskt värde. Östasiatiskamuseet är både ett konstmuseum och ett arkeologiskt museum. Dess samlingaromfattar föremål från östasiatiska kulturer under förhistorisk och historisktid. Museet har en ambition att även belysa dagens konsl- och kulturutvecklingi de länder som tillhör museets samlingsomräde. Östasiatiska museels bibliotekinnehäller litteratur inom såväl det östasiatiska språkområdet som europeiskkonstvetenskap. Museet har ocksä ett omfattande bildarkiv med fotografier,negativ och diabilder. Inomkansliet, som ingår i de för gemensamma ser-viceenhelerna,handläggs flertalet administrativa ärenden och därmed förenade frågor, bl. a.remisser och myndighetsskrivelser, förarbete i samband medanslagsframställningar samt huvuddelen av den ekonomi- ochpersonaladministration som förekommer vid . Till kansliet hörockså den gemensamma servicepersonalen för bevakning, verkstadstjänst, transporter,vaktmäsleri, telefonväxel, lokalvård, faslighelsdrift m. m. Nationalmuseetsbibliotek är landets största konstbibliotek och täcker i principföremålsavdelningarnas samlingsområden. Den östasiatiska konst-litteraturen hardelvis deponerats i östasiatiska museets fackbibliotek. Det centrala arkivetinnehäller dels handlingar rörande museets verksamhet, dels akter medpersonalia om olika konstnärer. består av tre delar, det egentligabildarkivet, Ijusbildarkivel och fotoarkivet. Nationalmuseetsolika konserveringsverksamheier inom måleri, skulptur, keramik, papper, möbleroch ramar sammanhålls administrativt inom den tekniska anstalten.Mälerikonserveringen lyder i praktiken direkt under överintendenten. Dendirekta arbetsledningen inom papperskonserveringen ligger hos avdelningen förteckning och grafik, medan ansvaret för skulptur-och keramikkonserveringen harförts till avdelningen för äldre måleri och skulptur. Målerikonserveringen förmoderna museets räkning utförs vid den s, k. Skeppsholmsateljén, varspersonalkostnader finansieras genom uppdragsverksamhet. Arbetsområdetför fotoateljén omfattar traditionell fotografering i färg och svartvitt,fotografisk dokumentation, teknisk fotografering samt mörkrums-arbeten.Inkomstmedlen frän foloförsäljning och uppdrag för utomstående institutionerfinansierar personalkostnaderna för den arvodesanslällda personalen vidfotoateljén. Prop, 1975/76:135 126 Isin anslagsframställning för /72 lade framförslag om en självständig organisation för moderna museei. I sin roll somhistoriskt museum strävade efter att levandegöra konstverken irelation till de kultursammanhang i vilka de skapats. Moderna museeiutvecklades däremot till ett samtids- och framtidsmuseum med inriktning päbildkommunikation. Det nya moderna museetborde enligt förslaget till ny organisation omfatta, fömtom samlingarna avmodernt måleri och skulptur, även teckningar och grafik från samma lidsperiod.Den del av depositionsverksamheten som avsåg 1900-talskonst inom måleri,skulptur, teckning och grafik borde föras över till moderna museet. Enligtförslaget skulle i ingå avdelningen för äldre måleri ochskulptur, östasiatiska museet saml avdelningarna för konsthantverk,slottssamlingar och konstbildning. Vidare borde de äldre delarna av samlingarnaav teckning och grafik saml den dd av deposilionsverksamhelen som avsäg äldreverk bli kvar hos . För och bildarkivets delföreslogs ingen uppdelning. Moderna museels behov borde i stället tillgodosesgenom depositioner. Den tekniska anstalten föreslogs bli ett serviceorgan tillmoderna museet på samma sätt som för andra statliga institutioner. Defotografiska samlingar som sköttes av Föreningen vännerföreslogs inordnade i moderna museei, Iprop, 1971:1 (bil, 10 s. 68) framhöll dåvarande departementschefen att del intevid denna tidpunkt var möjligt att ta ställning till förslagrörande museets uppdelning. MUS 65 avsäg att senare lägga fram förslag omorganisationen av den statliga museiverksamheten i dess helhet. Bådesiatskontoret och MUS 65 hade avstyrkt ett bifall till del-ningsförslagel.Detta borde i stället tas upp i ett senare sammanhang i samband medbehandlingen av frågor som var övergripande för hela museiväsendet. Detvar emellertid enligt departementschefen önskvärt alt stalsmakierna fattadebeslut om det fotografiska områdets plats i museisammanhang. Departementschefenfann det rimligt att bevakningen av folografin som konsl ochkommunikationsmedel anförtroddes åt ett statligt museum. Uppgiften all svaraför bevakningen på detia område föreslogs fr. o. m. /72 ligga pänationalmuseet och inom detta museum skötas av moderna museei. Riksdagenlämnade departementschefens uttalanden med anledningen av nationalmuseetsförslag utan erinran (KrU 1971:2, rskr 1971:53). Prop.1975/76:135 127 6.2,2MUS 65 Ibetänkandet (SOU 1973:5) Museerna föreslog MUS 65 alt moderna museet bordeskiljas frän och göras lill en självständig institution.Tidsgränsen mellan moderna museets och samlingsområden, år1900, borde bibehållas. borde omfatta den nutida konsten i alladess yttringar och tekniker, även konsthantverk och porträtt. En särskildfotoateljé föreslogs inrättad för museei. MUS65 föreslog inte någon större förändring i fråga om nationalmuseetsavdelningar. Avdelningarna för sloltssamlingar och depositioner borde dockomorganiseras som en följd av i viss mån ändrade uppgifter. Bibliotek ochkonserveringsanstalt borde enligt förslaget förbli odelade och ingå i nationalmuseetsorganisation. borde vidare även för moderna museet svara förvissa kamerala funktioner, personaladministration och telefonväxel, 1fråga om östasiatiska museets ställning ansåg MUS 65 att detta museum främstborde vara ett konsthistoriskt museum, vars huvudsakliga verksamhet ägnades deöstasiatiska kulturerna. Museet ansågs dock väl ägnat att i den utåtriktadeverksamheten behandla aktuella sociala och kulturella problem i , MUS65 ansåg att starka skäl kunde anföras för att skilja östasiatiska museei frännationalmuseet, men utredningen föreslog inte någon sådan omorganisation. Nationalmuseetmed östasiatiska museet föreslogs faen lekmannastyrelse i samband med denföreslagna omorganisationen. Styrelsen borde bl, a, överta de uppgifter somåvilade östasiatiska museets nämnd. Föratt moderna museet bl, a, skulle kunna ge service lill regionala och övrigamuseer var en väsentlig utökning av museets personal angelägen. De direktakostnadsökningarna lill följd av delningen ansågs dock bli begränsade genombibehållandet av vissa gemensamma enheter, MUS 65 föreslog en sammanlagdpersonalökning med sex tjänster, fyra vid moderna museet och två vidnationalmuseet. Kostnadsökningen beräknades till . Flertaletav de remissinstanser som yttrade sig i frägan, däribland statskontoret ochnationalmuseet, avvisade eller ställde sig tveksamma till förslaget att göramoderna museet till en frän fristående institution. Flerainstanser ansåg att de föreslagna resursökningarna för moderna museet varotillräckliga. Ingen remissinstans fann anledning att gä emot MUS65:suppfattning om att östasiatiska museei inle borde omorganiseras till enfristående institution. 6,2,3Prop. 1974:28 angående den statliga kulturpolitiken MUS65:s förslag i fräga om museernas organisation och uppgifter behandlades iprop. 1974:28 angående den statliga kulturpolitiken. I propositionen angavs deallmänna riktlinjer som bör gälla för organisationen av 1975/76:135 128 slalligaoch statsunderstödda museer(s. 342-343). Med utgångspunkt i dessa riktlinjerbehandlades frägan om organisationen av med moderna museet ochöstasiatiska museei (s. 344-345). Ifräga om konstmuseernas organisation framhöll jag att verksamheten vid modernamuseet oundvikligen måste bli annoriunda inriktad än verksamheten vidnationalmuseet i övrigt. En fullständig uppdelning av i ellsamtidsmuseum och ell historiskt museum skulle emellertid bli både orationelloch onödigt kostnadskrävande. Önskemålen om en självständigare ställning förmoderna museet kunde enligl min mening tillgodoses inom en organisation av detslag som allmänt redovisats i propositionen. Jag framhöll även betydelsen avatt den i moderna museei inordnade verksamheten inom det fotografiska områdetgavs tillräckligt utrymme inom organisationen. Riksdagensbeslut med anledning av prop. 1974:28 (KrU 1974:15, rskr 1974:248) innebär attnationalmuseet med moderna museet och östasiatiska museet skall utgöra enmyndighet med en gemensam styrelse. Varje mu-seienhel skall självständigt understyrelsen ledas av en föreståndare. Vissa servicefunktioner skall dock varagemensamma för hela myndigheten. Styrelsens uppgifter skall i huvudsakbegränsas till beslut i gemensamma frågor om verksamheten och de gemensammaresurserna saml viktigare organisations- och personalfrågor liksom förslaglill anslagsframställning. Föreståndare för museienhet skall självständigtleda del dagliga arbetet inom den egna enheten och bör vara huvudföredragande istyrelsen i frågor som gäller enheten. Vissafrågor rörande konstmuseernas inre organisation behövde ytteriigare utredas,särskilt de gemensamma servicefunktionernas omfattning och organisatoriskaställning. a. delta utredningsarbete tillsattes organisationskommitténför och vissa museer. 6,3Organisationskommittén för och vissa museer 6.3.1 Organisation och uppgifter för statens konstmuseer Organisationskommitténhar biträtts av en arbetsgrupp inom statskontoret, som till kommittén överiämnatrapporten - en organisationsöversyn (statskonioret: Rapport1975:25). förslag i betänkandet (Ds U 1975:16) Statenskonstmuseer överensstämmer i allt väsentligt med de synpunkter och förslag somframförts i statskontorets rapport. Organisationskommitténföreslår att myndigheten statens konstmuseer fär en organisatoriskhuvudstruktur, där , moderna museet och östasiatiska museetbildar inbördes självständiga institutioner inom myndigheten, var och en medsitt verksamhetsområde. För vissa gemensamma servicefunktioner föresläs ensärskild förvaltningsenhet. Prop.1975/76:135 129 förslagtill organisation framgår av den plan som bör fogas som bUaga 2 lillprotokollet i detta ärende. Slatenskonstmuseer skall i enlighet med beslut ledas av en gemensamstyrelse, vars ledamöter bör utses av regeringen. Styrelsen bör enligtorganisationskommittén avgöra ärenden som rör - viktigare förfaltningsfrågor, - viktigare frågor om organisation, arbetsordningeller tjänsteföreskrifter, - frågor om förslag tillanslagsframställning hos och andra frågor av större ekonomiskbetydelse, - frågor om tillsättning av tjänst, - frågor om läkarundersökning,disciplinpåföljd, avskedande, åtalsanmälan eller avstängning frän utövning avtjänst, - frågor om skiljande från tjänst eller uppdrag, - principiella frågor om konservering,utlåning eller deposition av föremål som ingår i museisamlingarna, - andra frågor som berör fierainstitutioner eller som överintendenien eller chef för institution hänskjutertill styrelsen.