prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Sysselsättningen inombyggnadsverksamheten kan genom regeringens åtgärder i stort sett uppehållas och sysselsättningen inom industrin kan väntas fortsätta öka. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 21 meni långsammare takt än . Tillbakagången i sysselsättningen inom jord- och skogsbruk fortsätter trendmässigt.Inom de tjänsteproducerande näringarna kan arbetskraftsbehovet under1975 väntas öka med ca 30 000 personer. Till frågan om de åtgärder som erfordrasför att säkra en sysselsätt-ningspolitisk beredskap återkommer jag i detföljande. Budgetunderskottet för iimevarandebudgetår beräknas nu uppgå lill inemot 11,9 mUjarder kr. För /76beräknas underskottet tUl ungefär samma belopp. Underskottet för nästabudgetår kan dock förutses öka ytteriigare med hänsyn till att allautgiftsökningar under budgetåret inte nu kan förutses. Dock har i motsatstill tidigare medel beräknats för vissa erfarenhetsmässigt tillkommande utgifter. För upprätthållandet av erforderligstyrka i finanspolitiken har budgetarbetet fått präglas av starkrestriktivitet. Den samlade utgiftsökningen på . fråninnevarande års riksstat återspeglar i stor utsträckning automatiskakostnadsökningar och fullföljandet av redan fattade beslut. Som exempel villjag nämna utgiftsökningar på . för att finansiera den Ökadestatsupplåningen och 760 milj. kr. Medelsanvisningen fördetta senare ändamål irmebär attenprocentmålet uppnås /76. Detta sker som ettstort antal länder i vår omvärld trots prekära läge snarastbegränsar sina engagemang i de fattiga länderna. Bland nya åtaganden av större finansiellräckvidd vill jag nämna att ca 400 milj. kr. beräknats för ökad subventioneringav livsmedelspriserna, vilket möjliggör att den beräknadeinkomstförbäll-ringen till jordbrukarna endast till hälften tillåts slå igenompå priserna. Jag vill i dettasammanhang också erinra om att regeringen denna dag beslutat tillkalla den av riksdagenbegärda besparingsutredningen. Även om budgetpropositionen sålundaendast innehåller elt fåtal förslag om nya åtaganden av mera betydandefinansiell omfattning aviseras emellertidförslag av stor betydelse och räckvidd inom vuxenutbildningens område. () har redovisat förslag om en utbyggnad av arbetsmarknadsutbildningen ochen samtidig kraftig förbättring av de ekonomiska villkoren för de studerande.Kommittén för studiestöd åt vuxna (SVUX)och kommittén för försöksverksamhet med vuxenutbUdning (FÖVUX) harredovisat förslag om bl. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 22 eltkraftigt förbättrat studiestöd åt vuxenstuderande på heltid och deltid. Kommiltéförslagen har remissbehandlats ochbereds f. n. inom resp. departement. Regeringen har överlagt med företrädareför LO och TCO belräffande dessa förslag. Organisationerna har i likhet medregeringen ansett det vara ytterst angeläget att förslagen snabbt genomförs.Företrädarna för LO och TCO har vidare funnit det rimligt att reformemafinansieras genom arbetsgivaravgifter. Det är därför regeringens avsikt alt senare i vår för redovisaförslag om reformer på dessa områden. Avsikten är att reformerna skallträda i kraft ochfinansieras genom höjda arbetsgivaravgifter. Redan fattade beslut på pensioneringensområde innebär att arbetsgivaravgifterna höjs med 0,75procentenheter. Vidare kommer på grundval av betänkandefrån skatteutredning förslag om en sänkning av den direkta skattenfrån och med 1976 att föreläggas nu instundande . Även denna skatteomläggning avses finansieras genom avgifter påföretagen. Vidare kommer förslag att läggas om höjda avgifter tUlsjukförsäkringen, bl. a. mot bakgrund av en konstaterad ökning avsjukfrekvensen. Sammantaget innebär detta att de samlade avgifterna påföretagen torde komma att öka med 5 å 6 procentenheter.Denna finansiering för här ovan angivna reformer konsumerar en del av utrymmetför lönehöjningar. Principen har godtagits av löntagarnas organisationervarför det finns anledning att räkna med att höjningen kommer alt beaktas vidfastställandet av de avtalsmässiga lönehöjningarna för . Den aviseradeskatteomläggningen kommer att göra det möjligt för löntagarorganisationernaatt träffa avtal om lägre nominella inkomstökningar än som annars varit falletutan att avtalens reala innehåll urgröps. Av betydelse för avtalsförhandlingarna ärockså kommunalskatternas utveckling. Mot denna bakgmnd har regeringen haftöverläggningar med företrädare för om kommunalskatternaför 1976 och 1977. Denmellan regeringen och de bägge kommunförbunden träffade överenskommelsenom en begränsning av kommunalskatternas ökning ledde tillatt kommunalskatterna endast ökade obetydligt. har intemotsvarande överenskommelse gällt. Kommunerna har ökat sina skatter kraftigteller med i genomsnitt ca 1: . Detta har inneburit att effektenav den statiiga skattesänkningen begränsats. Den kommunala ekonomin utveckladestUlfredsställande . har kommunernas verksamhetfortsatt att expandera utan att likviditeten allvarligt försämrats. Genom de iår vidtagna skattehöjningarna har den kommunala ekonomin förstärkts. Denstarka ökningen av det kommunala skatteunderlaget som kan förutses 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 23 innebäratt kommunernas ekonomiska problem torde bli förhållandevis begränsade. Det är angeläget att trygga möjligheternaför kommunerna att fullfölja sin långtidsplanering och därmed säkra enfortsatt utbyggnad av omvårdnad och service för kommuninvånarna med enbegränsad höjning av kommunalskatten. Regeringen har därför vid överläggningarnamed de båda kommunförbunden erbjudit kommuner och landstingskommunerextra statsbidrag med sammanlagt 1 200 milj. kr. för de båda åren 1976 och1977. Detta skulle motsvara ca utdebitering per skattekrona förvartdera året. Förslaget förutsatte att de båda förbunden skullerekommendera kommimerna och landstingskommunerna att maximera eventuellakommunalskatlehöj-ningar under de båda åren tUl räknat på densammanlagda kommunal- och landstingsskatten. Kommunförbundens styrelser har accepteratdetta förslag tUl uppgörelse dock utan bifall från de borgerligarepresentanterna i styrelserna. Mot bakgmnd av att en uppgörelse om enstabilisering av den kommunala utdebiteringen har karaktären av enrekommendation och förutsätter en allmän uppslutning från kommuner ochlandstingskommuner även de med borgerlig majoritet finns det f. n. intetUlräcklig grund för en överenskommelse. En annan åtgärd för att bådestimulera ekonomin och skapa fömtsättningar för en lugnareavtalsrörelse har varit att den statliga inkomstskatten sänkts från den 1januari 1975 vilket innebär att löntagarna redan innan avtalsförhandlingarna ärslutförda har garanterats en ökad disponibel inkomst. Vidare föreslås i budgetpropositionen,som tidigare nämnts, en ökad subventionering av livsmedlen med ca 400 milj. kr.vilket också innebär en stimulans för den privata konsumtionen. Som jag tidigare anfört, var ettav de få industriländer som under fjolåretdrev en expansiv ekonomisk politik trots de påfrestningar, somoljekrisen och oljeprishöjningarna medförde. När regeringen nu förordar attpolitiken behåller samma inriktning sker det utifrån detgrundläggande kravet att sysselsättningen måste hållas uppe. Med denna politikföljer emeUertid också att det betydande underskottet ibytesbalansen förutses bli ännu större 1975. Som jag utvecklat i avsnittet ominvesteringspolitiken är det därför nödvändigtatt i så stor utsträckning som möjligt styra tUlgängliga resurser till produktivainvesteringar och till insatser, som förstärker vårt näringslivsinternationella konkurrenskraft. Med denna inriktning av politiken blirgrundprognosen för tillväxt och sysselsättning positiv. Samtidigtmåste det konstaleras att betydande osäkerhetsmoment finns iframtidsbedömningen. Ett sådant är den nu pågående avtalsrörelsen där en itiden utdragen förhandling erfarenhetsmässigt påverkar den ekonomiskautvecklingen negativt; Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 24 Det gäller emellertid framför allt deninternationella ekonomiska utvecklingen. Även om det finns grundad anledninganta, att en mera expansiv ekonomisk politik i flera för oss vikliga länderkommer att suc-cesssivt förstärka konjunkturutvecklingen , kan detinte uteslutas att lågkonjunkturen utomlands blir mera utdragen, bl. a. som enkonsekvens av den rådande obalansen i de internationella betalningarna. Det ärmot denna bakgrund angeläget att beredskapen för ytterligare insatser för atthävda sysselsättningen hålles hög. De tidigare angivna förutsättningarna förpolitiken måste självfaUet påverka insatsernas karaktär. Om således ett behovav sysselsättningspolitiskt motiverade insatser senare skulle komma atterfordras måste dessa enligt min mening koncentreras till direktsysselsättningsskapande åtgärder med lågt im-portinnehåU samt tillinvesteringsprojekt som främjar produktionen. Härvid framstår det bl.a. som angeläget att kunna stimulera de offentliga investeringarna. Detta kanske bl. a. genom en lidigareläggning av statliga byggnadsinvesteringar,investeringar i affärsverken och genom insatser för att öka de kommunalainvesteringarna. En förberedelse för att vid behov kunna åstadkomma en sådanökning av de offentliga investeringarna pågår f. n. inom . För att kunna finansierainsatser av detla slag disponerar regeringen innevarande budgetår enfinansfullmakt om 600 milj. kr. 1974: 80, InU 1974: 10, rskr 1974: 157).Jag förordar att regeringen nu av viksdagen utverkar en finansfullmakt /76 om 1 000 milj. kr. Fullmakterna bör för såväl innevarandesom nästa budgetår få användas för finansiering av lidigareläggning, utvidgningeller påskyndande av statliga investeringar som normalt finansieras med anslagpå drift- eller kapilalbudgeten. Vidare bör de få användas för utgifter förberedskapsarbeten samt för bidrag till kommunala projekt för investering ochsysselsättning. Bidragsprocenten bör få fastställas av regeringen med hänsyntUl ändamålet, dock högst till . Jag har tidigare berörtde åtgärder regeringen avser vidta för att stimulera industrins investeringar.Inom vissa industribranscher är efterfrågan f. n. svag. För att upprätthållaproduktion och sysselsättning kan det bli nödvändigt att i vissa branscherstödja företagens investeringar i lager. Detta kan ske genom att företagenutnyttjar sina investeringsfonder och särskilda investeringsfonder. Härutöverbör möjlighet finnas att liksom (prop. 1971: 140) stödja företagenslagerproduktion genom särskilda bidrag. Efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet förordar jag därför att regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att vid behov få besluta om lagerstöd enligt deriktlinjer som godkänt. Anslag för detta ändamål finnsuppfört under huvudtitel. Det kan i sammanhangeterinras att även penningpolitiken har sin funktion att fylla inom denekonomiska politikens ram. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 25 De snabbaprisstegringarna skapar i vårt samhälle liksom i vår omvärld svårafördelningspolitiska problem. Visserligen är genom det socialatrygghetssystemets utformning de svagaste grupperna i vårt samhälle ålderspensionärer, sjuka, m.fl. förhållandevis väl skyddade mot inflationensverkningar men en bestående inflation av nuvarande storleksordning skapar ändåorättvisor och sociala spänningar. Kampen mot inflationen måste därför få enframträdande plats i vår politik. Det är också angeläget om vår ekonomi skallbevara sin internationella konkurrenskraft. Den starka inflationen ivästvärlden har i väsentlig utsträckning drivits fram av de mycket kraftigahöjningar av råvarupriserna som ägt rum och början av 1974. Även omfyrdubblingen av oljepriserna självfallet haft cn avgörande påverkan härvidlaghar ökningen av olje-prisema på intet sätt varil unik. Tvärtom harutomordentiigt kraftiga prisuppgångar även förekommit för en rad andra råvaror. Dessa starkaråvaruprisstegringar kan föras tillbaka på en rad olika faktorer som t. ex. enstark och samtidig högkonjunktur i industriländerna , felslagnaskördar, produktionsstörningar och omfattande spekulationstendenser. Underloppet av 1974 har emellertid priserna på en rad råvaror börjat falla. När detgäller olja har någon prissänkning däremot inte inträffat och i fråga omlivsmedel har betydande prisstegringar skett på världsmarknaden även under1974. För ett land som Sverigemed en fri och omfattande utrikeshandel kan man inte utan mycket omfattandeekonomisk-politiska ingrepp isolera sig från dessa starka prisstegringar påvärldsmarknaden. Prispoliti-ken får i stället inriktas på att begränsagenomslaget och verkningarna av de internationella prisförändringarna för attdärigenom minska deras fortsatta spridning i den interna ekonomin. Ett väsentligt led i vårpolitik har varit att via statsbudgeten begränsa prisstegringarna på deviktigaste baslivsmedlen. Denna subvenlionering har nått en mycket hög nivå.För innevarande budgetår beräknas de direkta subventionskoslnaderna för staten vid den subventionsgrad som gällde till ca 2miljarder kr. Regeringen har tidigare beslutat att utökalivsmedelssubvenlionema fr. o. m. . Härutöver är detregeringens avsikt att fatta motsvarande beslut beträffande de ökade inkomsterjordbruket skall tillföras . En fortsatt subventionering avbaslivsmedlen som innebär alt staten bibehåller de nämndasubventionerna samt härutöver skjuter till hälften av den prisstegring somannars vore nödvändig med hänsyn till gällande jordbruksöverenskommelseberäknas leda till ökade kostnader på ca 400 milj. kr. Totalt sett blirhärigenom prisstödet över budgeten tUl livsmedlen ca . Densubventionsnivå som f. n. uppnåtts innebär t. ex. att delaljhandelspriset påmjölk reduce- 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 26 rasmed ca en krona. Inom ramen för jordbruksprisregleringen har vidare åtgärdervidtagits för att hålla nere prisstegringarna på spannmålsprodukter.Sammantaget har dessa olika insatser medfört att haft den näst lägstaprisstegringen på livsmedel inom OECD-området. Ett viktigt inslag i deninflationsbekämpande politiken har varit prisstopp och skyldighet för företagatt anmäla planerade prishöjningar. Prisstopp har förutom pålivsmedelsområdet gällt bl. a. trävaror, viktigare byggnadsmaterial samttidningspapper, lantbruksmaskiner och gödselmedel. Prisstoppet på trävaror harunder året helt avvecklats medan för tidningspapper och vissa byggnadsmaterialstoppet ersatts med anmälningsskyldighet. infördes prisstopp påpappersmassa för inhemsk förbrukning och på vissa hushållskapitalvaror.Olika högstpriser har gällt för motorbensin, motorbrännoljaoch eldningsolja. Det är regeringens avsikt att genom den prisövervakandemyndigheten fortsätta en aktiv politik på prisom-rådel. De genomförda reformerna inombostadspolitiken med bl. a. införandet av en garanterad högsta ränta innebärför den slora del av beståndet som består av nybyggda lägenheter att annarsnödvändiga hyreshöjningar kan begränsas eller att hyrorna i vissa fall kanskekan sänkas. Staten subventionerar f. n. mer än halva kapitalkostnaden för ennybyggd lägenhet i flerfamiljshus. Genom särskilda insatser på de förmänniskorna särskUt viktiga områdena livsmedel och hyror har sålunda desociala problem som en stark inflation för med sig kunnat begränsas i avsevärdomfattning. Jag vill i detta sammanhang även framhålla de betydande insatsersom görs för att kompensera ohka grupper exempelvis pensionärer ochlåginkomsttagare för prisstegringarna. En betydande del avutgiftsstegringarna på den statliga budgeten tas i anspråk för dessa ändamål. I syfte att skapa ett bättre utgångslägeför förhandlingarna om lönerna har beslutat om enbetydande skattesänkning för i första hand inkomsttagare i mellan- ochlåginkomstlägena. skatteutredning har vidare på regeringensuppdrag lämnat ett förslag om skattesänkningar . Erfarenheterna årsavtalsrörelse visar att metoden att lägga skattesänkningar som en grund förparternas fria avtalsförhandlingar ger ett för både löntagare ochsamhällsekonomi gyimsamt resultat. Härigenom har det varit möjligt attkombinera realinkomststegringar för den enskildemed lönekostnadshöjningar för företagen som varit väl förenliga medsträvandena alt hävda vår internationella konkurrenskraft. Ett avgörandevillkor för vår förmåga att klara bytesbalansen är att vårt näringsliv kanbevara den förbättrade konkurrenskraft som uppnåtts . 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 27 Produktionsutvecklingen 19741975 sammanfattas i tabell4. Kalkylerna redovisassåväl från produktionssidan som från användningssidan. Som jag tidigareframhållit finns det skäl anta att beräkningarna från produktionssidan visar större tillförlitlighet. Bäggekalkylmetoderna visar emellertid en avsaktning 1975. I försörjningsbalansen (tabell 5)sammanfattas den ekonomiska tillväxt, mätt från användningssidan, som i denpreliminära nationalbud-geten fömtses för . Bruttonationalprodukten, somför 1974 beräknas ha stigit med drygt 3 1/mätt på detta sätt, väntas ökamed 2 1/1975. Den långsammare tUlväxten har sin orsak bl. a. i en lägre ökningstakt för den privata konsumtionenoch en mindre expansiv påverkan från lagerinvesteringama. De totala fastainvesteringarna, dvs. investeringarna utom lagerinvesteringama, väntas öka från 1974till 1975 jämfört med en minskning med någonprocent . Neddragande på invesleringsutvecklingenunder verkar bostadsbyggandet om än i mindre utsträckning än under 1974.En fortsatt, och snabbare ökningstakt väntas för näringslivets investeringarmedan kommunernas och de statliga myndigheternas och affärsverkensinvesteringar fömtses bli något lägre änunder 1974. Totalt väntas byggnadsinvesteringarna minska medanmaskininvesleringarna bedöms öka förhållandevis kraftigt. Näringslivets investeringar förutses öka varvidinvesteringsökningen förindustrin kan beräknas bli så stor som . Jag räknar därvid med attuppgången blir ungefär lika kraftig för maskiner som byggnader. Den mycketkraftiga ökning av investeringsaktiviteten som sålunda väntas komma till ståndinom industrin har bl. a. sin grund i de behov att utvidga kapaciteten somuppenbarligen finns på flera håll, särskilt inom basvaruindustrierna. Dessutomutgår jag ifrån att de mycket goda vinsterna kommer attpositivt påverka investeringsklimatet. Som jag framhållit tidigare räknar jagockså med att frisläpp av medel från de olika investeringsfonderna kommer attverka gynnsamt på investeringsutvecklingen. På den offentliga sidan väntas de statligamyndigheternas och affärsverkensinvesteringar minska . Förklaringen härtill är bl. a. att investeringar i form av beredskapsarbeten avarbetsmarknadsstyrelsen schablonmässigt antagits ligga på en lägre nivå 1975 än1974. Som jag tidigare anfört är beredskapen för att öka de statligainvesteringarna såväl i form av beredskapsarbeten som i andra former hög.Skulle således utvecklingen påarbetsmarknaden motivera det kommer de statliga investeringarna attexpanderas kraftigt jämfört med föreliggande beräkning. De kommunala investeringarna torde fortsätta att minska även 1975,även om nedgången fömtses bli mindre än . Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Volymförändringi % från föregående är vägande del förklaras den svaga utvecklingen förkommunernas investeringar av det nära samband som råder mellan byggnads-ochanläggningsverksamhet och bostadsbyggandet. För de kommunalamaskininvesteringarna väntas 1975 i likhet med 1974 en förhållandevis kraftiguppgång. Investeringarna ibostäder väntas minska med , jämfört med en nedgång på drygt 10 %1974. Emellertid förutses under loppet av 1975 en vändning uppåt i påbörjandetav nya lägenheter. Totala antalet igångsatta lägenheter beräknas sålunda bli 72000 mot 69 000 Preliminär försörjningsbalans för år1975 -3,0 -1,5 -10,9 -7,0 Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 29 Vändningen uppåt för igångsättningenkan väntas som en positiv reaktion på de nya riktiinjeraa i bostadspolitiken.Efterfrågan torde öka i en omfattning som får tillföljd att bostadsreserven minskar. Antalet färdigställda lägenheter 1975 kanberäknas uppgå till ca 67 000. Lagerinvesteringarnaväntas fortsätta att vara kraftiga under en del av 1975 innan en försvagningsker. förutses en lagerökning på ca . räknat i 1974års priser. Lagerökningen skulle då bli ca . större än 1974 ochsåledes även bidra positivt till produktionsökningen. Den privata konsumtionenväntas öka med i volym 1975, dvs. i något långsammare takt än under1974. Hushållens reala disponibla inkomster torde vid de anlaganden som gjortsom löneutvecklingen komma att öka med ett par procent. A andra sidan torde endel av den mycket snabba inkomstslegringen 1974 även komma att påverkakonsumtionsnivån 1975. Den ytterligare stegringen i sparandet hos hushållen somägde rum skulle således delvis komma att konsumeras . Konsumentpriserna lordevid gjorda löneanlaganden komma att öka i storleksordningen under loppetav 1975. Därvid har antagits all de direkta återverkningarna från utiandet blirväsentligt svagare än . Den offentligakonsumtionen beräknas stiga lill 1975. Ökningstakten beräknasbli densamma i både den statliga och den kommunala sektorn. För utrikeshandeln väntasden reala balansen fortsätta att försämras, dvs. exportvolymen kommer inte attöka fullt lika snabbt som importvolymen. Däremot fömtses efter försämringen1974 en viss förbättring i bytesförhållandet genom att stegringen iimportpriserna väntas bli något mindre än uppgången för priserna på våra exportprodukter.Totalt antas importpriserna stiga , som motsvarande ökning iexportpriserna beräknas bli . Den svenska exportenväntas öka . Den förhållandevis låga tillväxten beror främst på enminskning i råvaruexporten, förorsakad av såväl kapacitetsbrist i vissaindustrier som en något mattare efterfrågan för en del produkter. Även exportenav färdigvaror torde emellertid öka i något lägre takt än 1974. Importen kan väntas stigamed . Den relativt höga ökningstakten förklaras bl. a. av den utveckling somförutses för lagren. Importinne-håUet i dessa är mycket högt. Handelsbalansen kommer,med den pris- och volymutveckling som förutses , att försämrasytterligare och underskottet väntas uppgå till . Sjöfartsnettot har för1975 beräknats tUl , vilket skulle innebära en viss nedgångfrån den exceptionellt gynnsamma ni- Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 30 Kostnads- och intäktsutvecklingen för de olika ingående posterna i sjöfartsnettotär dock svår att med någon större säkerhet förutse. Preliminärt beräknas turistnettot visanågot ökat underskott . Transfereringarna väntas Öka med drygt400 milj. kr. och posten i tjänstebalansen försvagas lika mycket. Ihuvudsak förorsakas det ökade underskottetav en ökning i gåvobiståndet lill utvecklingsländerna. Sammantaget skulle därmed bytesbalansenför 1975 visa ett underskott på ca , en försvagning med mer än10 miljarder kr. 1974 (prel.) 1975 (prognos) Övriga tjänster, netto 4.Budgetförslaget 1975/76 4.1Inkomster, utgifter och budgetsaldo 1973/741975/76 I fjolårets reviderade finansplan räknadejag med att statens upplåningsbehov under /74 skulle komma attuppgå till drygt 8,9 mUjarder kr. Somframgår av tabell 7 blev budgetunderskottet något större, eller nära 9,4mUjarder kr. Underskottet på statsbudgeten förinnevarande budgetår kan beräknas bli mycket stort, eller inemot 11,9 miljarderkr. Det är framför allt utvecklingen på utgiftssidan som bidrar till dettakraftiga underskott. De totala statsinkomsterna /75 kan nu beräknas blidrygt 1 mUjard kr. högre än som angavs i den reviderade finansplanen.En bidragande orsak härtill är att den ökning på av lönesumman som låg tUl grund förberäkningarna i den reviderade finansplanen nu har antagits bli 12,5 %.Vidare beräknas in- 1975:1 Bilagal Finansplanen 31 komsternaav indirekta skatter bli väsentligt högre än vad som tidigare antogs. Del ärframför allt inkomsterna av mervärdeskatt som ökar kraftigt som en direkt följdav den starkt ökade köpkraften hos konsumenterna . Utgifterna under /75beräknas nu bli . högre än som angavs i den revideradefinansplanen. Till stor del kan dessa utgiftsökningar hänföras tUl av denallmänna prisutvecklingen beroende anslag såsom folkpensioner ochförsvarsutgifter. Vidare ingår beslutade och föreslagna anslag på tUläggsstat.