prop · FY03104 · 1975-12-31 00:00:00 — Både från bokföringsskyldigas,revisorers, myndigheters och borgenärers synpunkt synes redovisning medkassaapparat utgöra ett minimikrav. Kontrollremsorna bör enligt länsstyrelsenbevaras och anses utgöra en del av räkenskapsmalerialet. anservidare att för här nämnda bokföringsskyldiga bör föreskrivas att de är skyldigaalt upprätta kassarapporter. Dessa bör underskrivas av den som ansvarar fördem. Även anser alt kassarapporlen börunderskrivas av den som upprättat dem. Utredningens förslag att begränsa användningen av gemensamverifikation tiU kontant försäljning av varor och tjänster anses av handelskammare,, Svenska revisorsamfundet, LRF, och vara alltför snävt. Nämnda inslanseranser sålunda alt regeln bör omfatta även andra transaktionstyper därtransaktionerna är av likartad karaktär. anför alt del t, ex,inom detaljhandeln förekommer att kredilförsäljningar registreras ikassaapparat (säljregisler) på liknande sätt som konlanlförsäljningar. Sådanakredilförsäljningar avser som regel samma varor och Ijänster somkontantförsäljes. Regeln om gemensam inkomstverifikalion bör över huvud lagetfå gälla vid s. k. masstransaktioner av likartad karaktär. Föreningen erinrarom den förväntade allmänna utvecklingen inom detaljhandel, bankväsende m. m. iriktning mot transaklionsinilierade terminaler, där allegat i vanlig bemärkelseinle utfärdas. Föreningen nämner som exempel de utbetal-ningsautomater, somredan börjat användas inom bankväsendel. Föreningen framhåller att det isamband med automatisk dalabehandling är vanligt att transaktioner skapas(genereras) utan alt någon grundverifikation föreligger. Delta förekommer t,ex, vid avgifts- och räntedebiteringar, automatiska hyresdebiteringar,momsberäkningar m. m. Sådana transaktioner utskrivs normalt inte förrän påfaktura eller kontoutdrag. För sådana transaktioner skapas vanligen en gemensamverifikation för summan av dessa transaktioner. Denna gemensamma verifikationgmndbokförs, LRF nämner vidare ett annat vanligt fall, nämligen attvaruleveranser sker mot följesedel till elt stort antal kunder ochfakturering sker eller liknande, I fakturorna förekommer inle någonspecifikation av de dagliga leveranserna. Fakturerade kvantiteter avstäms motlagerredovisning etc. och sedan kunden betalt fakturan har följesedlama intelängre något intresse som verifikationsmalerial. Fakturan blir enligt LRF denhandling som utgör slutlig verifikation beträffande affärshändelsen och bör dåockså kunna gälla som verifikation i lagens mening. Utredningensförslag angående sättet för bokföringens ordnande lämnas av del storaflertalet remissinstanser utan kommentarer, LRF anser att förslaget är välavvägt. Svenska bankinspektionen framhåller utifrån sina erfarenheter altförslaget om alt beskrivning över bokföringens organisation och uppbyggnadskall upprättas är värdefull. Denföreslagna beskrivningen är inle obligatorisk. i länanser emellertid all undantag frän kravet på beskrivning inte bör tillåtas.Lagförslaget ger för stort utrymme för rörelseidkarens eget bedömande, varförman enligt kan befara att dokumentation inte kommer attförekomma i den utsträckning som är önskvärd. framhåller attifrågavarande beskrivning har slor betydelse för laxeringsrevisorers,anställdas och rörelseidkares överbUck över bokföringssystemet. Länsstyrelsentror inle heller alt ett obligatorium blir särskilt betungande, eftersomdokumentationen för de mindre företagen kan göras skäligen enkel. Länsslyrelsenkan vidare inte godta atl kravet på bunden dagbok helt slopas som utredningenföreslår. Länsslyrelsen framhåller alt för företag, som inte utnyttjar maskinellbokföring, dvs, i huvudsak de minsta företagen, kan ett slopande utav denbundna dagboken medföra all den grundläggande ordning och reda sombokföringslagen bör kräva går förlorad. Länsslyrelsen föreslår därför attkravet på bunden dagbok bör kvarstå, om maskinell bokföring inte används,Länsslyrelsen påpekar vidare all det i samband med bokslut ofta förekommeromfattande omföringar, som inte avser rättelser av felförda belopp. Genomfördataxeringsrevisioner har visat, att svårigheter kan föreligga att klarläggainnebörden av gjorda omföringar och hur beloppen framräknas. förslag är kravet på verifikation begränsat tUl alt omfatta"omföringar", som sker för att rätta felförda belopp. Enligtlänsslyrelsen vore det önskvärt att verifikationer upprättas för allaomföringsposter, så alt information ulan svårighet kan erhållas ombokföringstransaktionen, påpekar att den tidigare nämnda beskrivningen avräkenskapsmaterial vid databehandling består av både syslembeskrivningar ochprogramhandlingar. Förbundet anser att man måsle utarbeta anvisningar föransvarsfördelningen mellan den bokföringsskyldige eventuell redovisningsbyrå databyrå. Anvisningar bör enligt förbundet vidare utfärdas i fråga om hurman skall förfara vid stansfel, inläsningsfel etc. vid inläsning av databärandemedia, Enligtförslaget består grundbokföringen i alt affärshändelsema bokförs post för posti löpande följd efter verifikationsnummer eller andra användaidentifieringstecken. Kammarrätten i anser att den kronologiska synpunkten bör liUmätas större vikt än vadförslaget föreskriver. Kammarrätten föreslår atl grundbokföringen beskrivssåsom en bokföring "i kronologisk ordning post för post i löpande följdetc". I fråga om förslaget alt i bokföringen använda sammansattaposter anmärker följande. I betänkandet anges altför datorbaserat system utgörs grundbokföringen av den s. k. verifikationslistani vilken enligt ulredningen inga sammansatta poster finns. Föreningen anserdock att det är nödvändigt alt använda sammansatta poster, vilka tillsammansmed regislreringsunderlag av olika slag betryggande klarlägger vilkaaffärshändelser som ingår i sådana sammansatta poster. Föreningen anser altdelta behövs för förelag som har slor transaktionsfrekvens och däromfattningen av utskrifter och även lagringar av transaktioner måsle begränsas.Risken med atl la fram slora rapportmaterial kan vara att överskådligheten gårförlorad. Enligt förslaget kan sammansatt post få användas förlikartade affärshändelser , ifrågasätter omuttrycket "likartade affärshändelser" kan tänjas till den grad, attt, ex, betalning av inköpsfaktura, bankinsättning och skatteinbetalning kansägas vara likartade affärshändelser. Det av utredningen föreslagna begreppet"kassabokföring" kritiseras av anser att i stället bör användas begreppet "betalningsbokföring"efiersom huvudparten av in- och utbetalningar sker via bank- eller postgiro.Föreizingen taxeringsrevisorer menar att det är självklart alt olikaslag av likvida medel skall bokföras på skilda konton. Enligt föreningen bör detdärför i lagtext klart utsägas, alt kassa, bank- och poslgiromedel skallbokföras på skilda konton. Länsstyrelserna i , ,samt och kammarrätten i har sammauppfattning. i påpekar vidare all tillkassaredovisningen hör också utbetalning av löner till anställda. Det börenligt medföra att även innehåUen skatt för anslällda måslebokföras löpande. Bestämmelser om bokföringen härav bör intas i lagtext. Svenska revisorsamfundet, , , samt KF anser att bank- ochpostgiro-poster inte bör ingå under kassabokföringen ulan i släUet jämstäUasmed memorialposter. Dessa instanser menar att det inte finns skäl att bokföradessa poster . Det framhålls att det är helt säkerställt att iefterhand med hjälp av postgiro- eller bankbesked följa och kontrolleratransaktionema. redovisningskonsulters förbund påpekar alt det för detmycket stora antalet bokföringsskyldiga som kommer att anlita redovisningsbyråsynes praktiskt alt dessa senare räkningar bokförs resp. avstäms på byrån. KFförordar en beslämmelse om att nämnda poster gmndbokförs ulan tidsutdräkt.Familjeföretagens förening har samma uppfattning. Förslagetatl kassabokföringen skall göras eller, om särskilda skälföreligger, senast därefier kritiseras av några remissinstanser.Svenska revisorsamfundet, redovisningskonsulters förbund, , , och anser sålundaatt kravet på daglig kassabokföring måste ytterligare lättas upp för vissamindre rörelsers del. och menar att kassabokföringen börfå slutföras senast efter det att in- och utbetalningar ägt rum.Revisorsamfundet anser alt den föreslagna undanlagsbestämmelsen bör göras tillhuvudregel. Till denna huvudregel bör sedan fogas en undanlagsregel medinnebörd alt om särskilda hinder skulle föreligga får uppskov med kassabokföringenför viss dag ske tills hindret inte längre föreligger. Svenska sparbanksföreningenpåpekar att vid anlitande av servicebyråer så kan kravet på grundbokföringsenast efter transaklionsdagen innebära problem. Mot dennabakgrund och med den fastare verifikations-hantering som föreslagils börtidsfristen kunna utsträckas till . företagares riksförbundanser emeUertid att om bokföringsbyrå eller molsvarande anlitas så bör denbokföringsskyldige kunna göra ytterligare avsteg från lagens beslämmelser omsenaste tidpunkt för kassabokföringen. befarar att det avulredningen gjorda uttalandet att kassabokföringen skulle generellt kunna fåbegränsas lill kan stimulera småföretagarna till enotillräcklig ajourföring av kassanoteringarna. KF som anser den föreslagnabestämmelsen om daglig notering motiverad beträffande kontantkassor påpekaratt småföretagare med kassan i plånboken ändå inte kommer att rätta sig efleren sådan bestämmelse. SHIOframhåller att bestämmelsen att grundbokföringen för skallslutföras senast under påföljande månad innebär en alltför snäv gräns.Organisationen menar att tidsgränsen i och för sig torde vara lämplig för densom anlitar bokföringsbyrå eller datacentral. Dock förekommer, sägerorganisationen, på grund av exceptionell arbetsbelastning eller andra skäl attdenna tidsgräns inte alltid kan hållas. Eftersom redovisningsbyråerna oftastsamarbetar med dataserviceföretag är tre parter inblandade innangrundbokföringar slutförs, nämligen företaget, redovisningsbyrån ochdataserviceföretaget. Härigenom kan tidsförskjutningar uppstå. Organisationenföreslår därför att lidsgränsen ökas lill . grossistförbundoch redovisningskonsulters förbund har samma uppfattning. Även KFframhåller svårigheterna med den föreslagna tidsgränsen och nämner att enbeslämmelse av detta slag är orealistisk annat än som en allmän riktpunkt attsträva efter. Riksskatteverketpåpekar att den av utredningen valda formuleringen i fråga om tidpunkt förgrundnotering dvs. "senast under den därefter följande månaden" kanuppfattas som om införing skulle göras senast föreslår i stället formuleringen"grandbokföres senast inom efter affärshändelsen" samt attorden "för en månads bokföringsdagar" bör utgå, Förslagetsbestämmelse att huvudbokföring skall ske för att tillfredsställa kraven påsystematisk bokföring möter ingen egentlig erinran under remissbehandlingen,påpekar emeUertid att bestämmelsema torde vara svårförståeligaför många nytillkommande bokföringsskyldiga och tidigare bokföringsskyldiga sominte haft dubbel bokföring. Kammarrätten i delar denna uppfattning.Eftersom det för flertalet bokföringspliktiga kan bli svårt att fullgöraskyldigheten att bokföra affärshändelserna i systematisk ordning utan att användasig av dubbel bokföring, anser kammarrätten del angeläget alt i självalagtexten intas en närmare upplysning om på vilket sätt den systematiskabokföringen kan fullgöras. Kammarrätten föreslår därför att bestämmelsenomformuleras sålunda att affärshändelserna skall bokföras "i systematiskordning på konton eller på annat likvärdigt sätt för överblick öververksamhetens gång etc." Denföreslagna bestämmelsen att huvudbokföringen skall sammanfattas för perioderom högst anser RA skapa en god gmnd för den bokföringsskyldigesmöjligheter att med relativt korta intervaller överblicka rörelsens gång ochresultat. finner att den föreslagna bestämmelsentorde underlätta för de skattskyldiga att upprätta korrekta deklarationer förmervärdeskatt. anser det värdefullt med den föreslagna periodiskasammanfattningen. Kollegiet framhåller att sammanfattningarna skall kunnautgöra underlag för en bedömning av ställning och resultat. Därför tordeerfordras att sammanfattningarna upprättas enligt bokföringsmässiga principeroch att posterna i redovisningen systematiseras på ett sådant sätt attställning och resultat kan utläsas. Kollegiet påpekar emellertid attsammanställningarna kan kräva stora arbetsinsatser. Med hänsyn härtillföreslås att kravet på periodicitet anpassas till de risker som är förknippademed verksamheten. För utpräglat riskintensiva verksamheter torde sålundasammanfattningar få göras oftare än för verksamheter med liten risk. Kollegietpåpekar att frågan om verksamhetens risk kan anses sammanhänga dels medverksamhetens art dels med sättet för företagets finansiering. FöreningenSveriges taxeringsrevisorer ifrågasätter om inte en tvåmånadersperiod är enalltför . Det bör enligt föreningen räcka med att lagen föreskriver atthuvudbokföringen skaU sammanfattas var tredje eller eventuellt var sjättemånad. Föreningen framhåller vidare att det från revisionssynpunkt är angelägetatt huvudbok som förts sammanfattas genom elt årssamman-drag. Etttillägg bör därför enUgt föreningen ske till bestämmelsema var- 7 1975.1 saml Nr 104 igenomden bokföringsskyldige åläggs att göra ett årssammandrag för helaräkenskapsåret. i menar alt då huvud-bokföringensammanfattas för de sammanslagna perioderna måste sammanfattningen också görasfrån årets början. Enligt får man icke tillräcklig överblick överresultat och ställning om varje tvåmånadersperiod summeras för sig ulanhopsummering av samtliga föregående perioder. Enligt börlagförslaget på denna punkt förtydligas. i länframför liknande synpunkter. Denföreslagna bestämmelsen om sammanfattning av huvudbokföringen syftarenligt förslaget till alt en råbalans skall upprättas. Svenska revisorsamfundetifrågasätter om man inte måste komplettera den föreslagna lagbestämmelsen meden bestämmelse om skyldighet att upprätta mera fullständigt periodbokslut närråbalansen inte ger möjlighet till den översikt över ställning och resultatsom åsyftas. Också KF anser det befogat med en sådan bestämmelse men endast dådet gäller företag av någorlunda storlek. Kammarrätteni framhåller alt det allmänna inte har ett så påtagligt intresse avkorttidsbokslut eller i sak likvärdiga sammanfattningar för resultatbedömningatt en ovUlkorlig skyldighet att upprätta sådana bör föreskrivas. Samhälletsintresse av rättvis beskattning berörs sålunda inte av den föreslagnabestämmelsen. Härtill kommer enligt kammarrätten att för vissa grapper ochenskilda företagare dessa korttidssammanfattningar kommer alt praktiskt tagetsakna mening. Detta gäller bl. a. så betydelsefulla grupper som de som driverjordbrak och skogsbruk. Förslaget i denna del kan vara av värde, menarkammarrätten, därigenom att det tillgodoser intresset av upplysningar omfrämst de större företagens fortbestånd och vidareutveckling. Kammarrättenanser därför att bestämmelsen måste kompletteras med en möjlighet tillundantag. Inte heller statskontoret kan tillstyrka att alla de små rörelsernaskall åläggas skyldighet att göra föreslagen sammanfattning av huvudboken.Enligt statskontoret finns det inga bärande skäl för detta krav. Någraremissinstanser vUl emellertid gå än längre och förordar att bestämmelsen omperiodvisa sammanfattningar helt utgår. LRF framhåller sålunda att bortsettfrån att den föreslagna sammanfattningen inte har något värde för de mindrerörelserna, så kan den endast uppfattas som en ordningsregel. Och eftersomordning och reda inom bokföringen tillhör god redovisningssed så skall inle ilag tas upp någon teknisk detaljbestämmelse av denna karaktär. Liknandesynpunkter som grand för att slopa bestämmelsen förs fram av bl. a. Föreningenauktoriserade revisorer, handelskammare. Enligtförslaget skaU den nämnda sammanfattningen göras senast inom en månad frånutgången av . gränsanses av , , ochSveriges redovisningskonsulters förbund vara allt för snäv. Den leder tUl enojämn belastning för servicebyråer. Enligt sistnämnda förbund bör tidsgränsenvara om sammanfattningarna skall utföras av redovisningsbyrå. hemställer vidare att lagstiftaren förtydligar syftet med densystematiska bokföringen då det gäller resultatets tUlförlitiighet, Förbundet anserinte att det framgår av lagtexten med önskvärd tydlighet om det krävs fysiskinventering eller om det räcker med uppskattning av lager ochpågående arbeten. Utredningensförslag om hjälpbokföring berörs endast av några få remissinstanser.Föreningen auktoriserade revisorer anser att termen "hjälpbokföring"är obehövlig varför den med fördel kan utgå ur texten. Föreningen framhålleratt termen inte har stöd i hittUlsvarande språkbruk. I den bokföringsteoretiskalitteraturen brakar sådan bokföring som här avses kallas för "sidoordnadredovisning". Enligt förslaget är detposter i huvudbokföringen som skall redovisas ytterligare i hjälpbokföring. KFanser uttrycket poster vara mindre väl valt eftersom detta ord leder tanken tiUtransaktioner i bokföringen. KF anser det vara korrektare att säga "kontoi huvudboken etc." Syftet med den föreslagnahjälpbokföringen är att den skall ge en tillfredsställande överblick ochkontroll av lagertillgångar. redovisningskonsulters förbund anser attett förtydligande krävs i fråga om ur vems synpunkt ordet"tillfredsställande" skall värderas. Förbundet frågar sålunda om detär förelagarens behov av tillfällig information eller om det är fiskalaintressen som bör tUlmätas betydelse. Den föreslagnahjälpbokföringen är inte obligatorisk för alla bokföringsskyldiga. Utredningenom säkerhetsåtgärder m. m. i skatteprocessen anser att i lagtexten börföreskrivas obligatorisk skyldighet att håUa hjälpbokföring i sådana fall därskatt- eller avgiftsskyldighet föreligger enligt särskilda författningar. Somexempel härpå anförs lönebokföring för att möjUggöra kontroll av hurredovisning skett av personalskatter enligt uppbördsförordningen och allmännaavgifter enligt förordningen om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen omallmän försäkring m. m. Även i fall där skattskyldighet enligt någonpunktskatteförfattning föreligger bör enligt denna utredning hjälpbokföring iden delen finnas. i framför Uknande synpunkter. 4.3.5Bokföring av fordringar och skulder Denföreslagna gmndläggande regeln för bokföringen av fordringar och skulder, sominnebär att skuldfakturor skall bokföras vid avsändandet ochleverantörsfakturor vid mottagandet, möter i princip ingen erinranunder remissbehandlingen. KF påpekar att den av utredningen valda formuleringen"behöver ej bokföras förrän" formelltvisserligen förefaller vara en liberaliserande regel men att den reellt settinnebär ett i praktiken närmast orimligt strängt krav på aktualitet ibokföringen. anser att den föreslagna formuleringen börändras till "behöver ej behandlas som affärshändelser förrän".Hovrätten för menar alt det föreslagna ullrycket bör bytas ut mot"bokföres senast när". Utredningensförslag att fordringar och skulder i vart fall skall bokföras när fakturaeller liknande handling bort föreligga enligt god sed för affärsförhållandetkritiseras av mervärdeskatteutredningen. Förslaget innebär enligt dennautredning att fordran i vissa fall skall bokföras innan betalningskrav restsmot gäldenären. Härvid skall mervärdeskatt, om faktureringsmetoden tUlämpas,deklareras. påpekar att detta i sin tur lorde tvingaborgenärema att ställa ut faktura. Det kan därmed ha gynnsam effekt påfaktureringshastighelen. Begreppet "god sed för affärsförhållandet"är emellertid alltför obestämt. Därför bör enligt mervärdeskatteutredningen ilagtext föreskrivas att uppkomna fordringar och skulder skall bokföras senastinom , förslagsvis efter uppkomsten. Kammarrätten iStockholm anser alt uttrycket "god sed för affärsförhållandet" ulanolägenhet borde kunna utbytas mot ullrycket "god affärssed". Den föreslagnabestämmelsen om temporär konlantprincip för bokföringen av fakturor för mindrerörelser kritiseras i några remissyttranden. Utredningen om säkerhetsåtgärderm. m. i skatteprocessen framhåller sålunda att förutsättningarna för detallmännas kontroll i väsentliga avseenden skulle försämras om den föreslagnabestämmelsen godtas! Skatteplikten för en utförd leverans eller ett fullgjortarbete inträder när fordringen uppkommer. Den är därförhär lika relevant som en fullgjord betalning. EnUgt denna utredning bör därföralla rörelseidkare oavsett rörelsens omfattning vara skyldiga att bokförafordringar och skulder så snart sådana uppkommit. Att dröja härmed tiUsbetalning sker eller tUl räkenskapsårets utgång bör stå i strid mot godbokföringssed. Även länsåklagaren i och ochlänsstyrelsen i avstyrker det föreslagna undantaget. Ävenkammarrätten i är kritisk mot bestämmelsen. Till-lämpning av s. k.konlantprincip strider klart mot de grundprinciper sorii kännetecknar förslageti övrigt. Av lagtexten framgår f, ö, enligt kammarrätten inte alt det inte ärfråga om en bokföring i egentlig mening utan om en summering av inkommanderesp, utgående fakturors aktuella belopp och elt införande av dessa summor ihuvudbokföringen. Lagtexten bör därför förtydligas i dessa hänseenden.Kammarrätten anser också att det finns anledning befara att en omfattandetillämpning av undantagsregeln kän leda till en alltför hög frekvens avbristfälligt fullgörande av bokföringsskyldighet. Relativt stränga krav måstesläUas pådet praktiska handhavandet av ett pärmsystem med fördröjd bokföring.Kammarrätten anser därför att anvisningar bör utfärdas om att en förutsättningför att undantagsregeln om konlantprincip skall få användas är att inkommandeoch utgående fakturor över affärshändelser fortlöpande och omgående samlas isärskilda pärmar. i förordar att det i lagenskrivs in att in- och utgående fakturor skall förtecknas med beloppsuppgift ochverifikationsnummer i särskilda försäljnings- och inköpsböcker.Mervärdeskatteutredningen framför liknande synpunkter. SHIOanser med utgångspunkt från praktiska erfarenheter att det inte är möjligt alttvinga aUa bokföringsskyldiga eller blivande bokföringsskyldiga att redovisaenligt bokföringsmässiga grander i den löpande bokföringen. Organisationenunderstryker därför vikten av alt den föreslagna redovisningen enligtkontantprincipen tUlåts. SHIO anser emellertid att lagtexten borde förenklasoch förtydligas genom införande av de båda begreppen kontantredovisning resp.bokföringsmässiga grander. Regelnom kontantredovisning får enligt förslaget inte tUlämpas när antalet fakturorär betydande, fakturorna avser avsevärda belopp eller andra förhållandenpåkallar en omedelbar bokföring. , KF ochSveriges redovisningskonsulters förbund påpekar alt uttrycken"betydande" och "avsevärda" i delta sammanhang är alltförobestämda och därför bör preciseras. och fömtsätter att vid tolkningen av den nämnda bestämmelsen skalluttrycken ställas i relation till den ifrågavarande rörelsens omfattning idess helhet. utgår därför från att en bank kan bokförakundfordringar och leverantörsskulder enUgt den enklare kontantmetoden settmot bakgmnden av den omständigheten att sådana poster, även om de vid varjetidpunkt kan uppgå till ett större anlal, inte i nämnvärd utsträckning påverkarbankernas resultat. LRFmenar att den nämnda begränsningsregeln för slörre företag antingen börutgå ur lagtexten eller att denna utformas på sådant sätt att det klarareframgår att reskontrabokföring inte är nödvändig om man på annat sätt skaparöverblick över fordringar och skulder. Med hänsyn till de krav som ställs påintern kontroll i de större företagen behövs enligt LRF inte någon särskildbegränsningsregel. , Föreningen auktoriserade revisorer och KF uttalar sigockså för att den nämnda begränsningsregeln utgår. pekar på att de nämnda bestämmelserna ombokföring av fordringar och skulder skulle kunna innebära altförsäkringsbolagen ålades att som fordringar bokföra aviserade . Somskulder skulle bokföras exempelvis inkommande leverantörsfakturor i skadefall.EnUgt de föreslagna bestämmelsema skuUe de stora försäkringsbolagen tvingasgöra en omedelbar bokföring av bl, a.