prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — I dennaförvaltningsrevision har det inte uppstått några svårigheter att dra en klargräns mellan revisionen och beslutsprocessen. Verket ansluter sig tillutredningens uttalande om att det inom begreppet "god revisionssed"kan finnas utrymme för en utveckUng av förvaltningsrevisionen. Verket anservidare alt förutsättningama för att gå längre i riktning mot att direkt främjaen utveckling av den förvaltningsrevision som har börjat vinna insteg iförelagen bör prövas. Samar-betsutiredningen har tidigare föreslagit en särskUdutredning i revisions-frågor, bl. a. för att precisera innebörden av begreppetförvaltningsrevision. Verket anser att en sådan utredning är angelägen. påpekaratt förslaget iimebär ganska långtgående lättnader i kraven på nationalitet ochbosättning för vissa befattningshavare i aktiebolaget. Det finns enligtkollegiets mening knappast något skäl för att ensidigt avhända sig detkontroUinstmment som nationalitet- och bosättningsreglerna utgör. Någraallvarliga klagomål mot tillämpningen av de svenska etableringsbestämmelsernahar inte kommit till kollegiets kännedom. HärtUl kommer att nationalitets- ochbosättningskravens verkningar aldrig har undersökts närmare. Kollegiet anserdet inte uteslutet att det förhåUandet att viktiga bolagsorgan besätts medpersoner med personlig kännedom om viktiga strömningar i det svenska samhällethar bidragit och kommer att bidra tUl att exempelvis förändringar i olikaintressentgruppers ställning i företagen kan genomföras relativtkonfliktfritt. LO anser att en uppluckring av nationalitetskraven inte skallgenomföras. Förslaget att nationalitetskraventas bort och ersätts med krav på bosättning tiUstyrks däremot av näringslivet.Med hänsyn lUl företagens ökade internationella kontakter är,det enligtnäringslivet värdefullt att företagen bereds större möjligheter att tUlföretagen knyta personer med erfarenhet från andra länder. EnUgt näringslivetsmening bör praxis i ärenden om dispens från bosättningskravet vara liberal. Enliknande inställning redovisas i remissyttrandena från Stockholmshandelskammare, handelskammare, och KF. AktiebolagslagenvUar på den principen att bestämmanderätten i bolaget tillkommer den eller demsom har majoriteten av rösträtten. Lagen innehåller emellertid ett regelsystemsom syftar tUl att skydda minoritetsaktieägare mot maktmissbrak frånmajoritetens sida. Vissaav de bestämmelser jag har berört i det föregående ger ett skydd motmaktmissbrak. Hit hör bestämmelsema om att aktie i princip är fritt överlåtbaroch om aktieägamas principiella företrädesrätt vid nyemission. De bestämmelsersom syftar till att motverka övervärdering av apportegendom fungerar som ettslags minoritetsskydd därigenom att garantier skapas för att insatsen föraktiema blir lika för alla aktietecknare. Bestämmelsernai gäUande lag angående ändring av bolagsordningen är präglade av mycket starkahänsyn tUI aktieägareminoriteter. Ursprungligen synes bolagslagstiftningen hautgått från att bolagsordningen strängt taget inte borde kunna ändras, i varjefall inte i mera väsentUga hänseenden, utan samtycke av alla aktieägare. Avpraktiska skäl har det emeUertid varit nödvändigt att tUlåta en majoritet inombolagen att besluta om ändringar i bolagsordningen. Majoritetens möjligheter äremeUertid relativt begränsade. För ändring av bolagsordningen ställer lagenstörte krav ju mer ingripande ändringen är. Dessutom krävs att beslut omändring skaU fattas på två på varandra följande bolagsstämmor såvida intesamtliga aktieägare förenar sig om ändringen. Ytterligare ger lagen vid vissaändringar rätt åt aktieägare som röstat mot beslutet att påkaUa att hansaktier löses in av den som röstat för beslutet. Förändring av bolagsordningen krävs enligt lagen något av följande alternativ: a) enhällighet av alla aktieägare, b) nio tiondelar av samtliga röstande och trefjärdedelar av , c) två tredjedelar av samtliga röstande och trefjärdedelar av det på stämman företrädda aktiekapitalet, d) trefjärdedelar av samtliga röstande, e) tvåtredjedelar av samtliga röstande. Ävenandra beslut än sådana som gäller ändring av bolagsordningen kan krävakvaUficerad majoritet enligt principer liknande dem som gäller för ändring avbolagsordningen. Detta gäller bl. a. beslut om nedsättning av aktiekapital iandra fall än då nedsättningen grandar sig på förbehåll i bolagsordningen ominlösen av aktier. Kvalificerad majoritet fordras för beslut att bolaget skallträda i likvidation utan att skyldighet därtUl enligt lag eUer bolagsordningföreligger. Kvalificerad majoritet fordras också för beslut om att bolagetgenom fusion skall uppgå i annat bolag. IgäUande lag finns vissa aUmänna bestämmelser som begränsar bolagsstämmansbeslutanderätt med hänsyn till föremålet för bolagets verksamhet, verksamhetenssyfte och aktieägamas lika rätt i bolaget. Bolagsstämman får sålunda intebesluta om användande av bolagets vinstmedel eller övriga tUlgångar eller omåtagande av förpliktelser för ändamål, som uppenbarligen är främmande förföremålet för bolagets verksamheteller för verksamhetens syfte. Stämman får inte heller besluta om sådananvändning av bolagets tUlgångar eller eljest om sådan åtgärd, som är ägnad attbereda otillbörlig fördel åt aktieägare eller annan till nackdel för bolageteller annan aktieägare. Det förekommer attmajoriteten brukar sin makt till att inle dela ut intjänad vinst. Detta sker dåi syfte att förmå minoriteten att sälja sina aktier bUligt tUlmajoriteten. Sådant maktmissbrak brukar kallas utsvältning. För att hindrautsvältning ger gällande lag en minoritet, som representerar en tiondel avaktiekapitalet, rätt att påkalla vinstutdelning. Minoriteten kan begärautdelning av högst en femtedel av den disponibla vinsten, dock högst avbolagets behållna förmögenhet. Utdelning kan dock inte begäras av mer änhälften än årsvinsten. De angivna bestämmelserna kompletteras med vissa reglersom syftar till att förhindra att majoriteten omintetgör mmoritetens rättgenom att göra mycket stora avsättningar till reservfond och skuldregleringsfond.Inom ramen för vad som brukar betecknas allmänna bokförings-grander och godköpmannased kan emellertid majoriteten förhindra att någon vinst över huvudtaget uppstår genom att göra avskrivningar så att dolda reserver uppkommer. Ettstort antal regler i aktiebolagslagen handlar om förvaltningen av bolagetsangelägenheter. I betydande utsträckning kan dessa regler ses som ett slagsskydd för minoriteten. Som fömt nämndes har varjeaktieägare rösträtt och därmed rätt att deltaga i bolagsstämman. Minst enordinarie stämma skall hållas . Vid den skall styrelsens årsredovisningframläggas. Dessutom kan extra bolagsstämma hållas vid behov. Alla aktieägaremåsle kallas till bolagsstämma. Kallelsetiden får inte vara kortare än tvåveckor eller längre än . I kallelsen tUl bolagsstämma skall angesvUka ärenden som skall behandlas på stämman. Det är dock inte behövligt alträkna upp de obUgatoriska ärendena vid ordinarie stämma. I princip fårbolagsstämman inte avgöra ärende som inte angivits i kallelsen. Aktieägarehar rätt att få ärende upplaget på ordinarie stämma, om han skriftiigen påyrkardetta hos styrelsen minst före stämman. När det gäller extra stämmahar aktieägare däremot endast möjlighet att försöka förmå styrelsen attfrivilligt ta med hans ärende när kallelsen utfärdas. Aktieägare somrepresenterar minst en tiondel av aktiekapitalet eller den mindre del sombolagsordningen bestämmer har emellertid rätt att påfordra att extra stämmautlyses. I princip har endastaktieägare rätt att delta i stämman. Aktieägare kan utse ombud för sig och hanhar också rält att ta med biträde tUl stämman. Styrelse och verkställandedirektör är skyldig att på begäran av enskild aktieägare lämna upplysningarangående bolagets förhållanden. Förutsättningen är att upplysningarna slår tUlbuds vid stämman och att de kan lämnas utan skada för bolaget. gällandelag inte någon rätt att få representanter i bolagets styrelse. Där-; emot kande påverka revisorsvalet. Minst två revisorer skall utses av stämman, om dettabegärs av en aktieägargrupp vars röstetal vid stämman utgör mer än entredjedel av röstetalet för de aktier som är företrädda vid stämman. En sådanaktiegrapp har rätt att om den är enhällig utse en revisor. Därefter fårde återstående på stämman representerade aktieägama välja ytterUgarerevisorer. En revisor som på detta sätt utsetts av en minoritetsgrupp brakarkallas grupprevisor. Aktieägare som representerar minst en tiondel av helaaktiekapitalet har rätt att framtvinga beslut från stämman om att bolaget skaUbegära att utser en s. k. minoritetsrevisor. Denne kan medverkavid den vanliga revisionen. Hans uppgift kan också vara att granska viss åtgärdeller vissa räkenskaper. En minoritet som representerar minst en tiondel avhela aktiekapitalet kan vidare påfordra att auktoriserad revisor eller godkändgranslcningsman utses. Majoriteten får välja vilken av dessa kategorierrevisorn skall tUlhöra. Styrelsenär som nämnts normalt vald av bolagsstämmans majoritet. I syfte attskydda minoriteten mot maktmissbruk från styrelsens sida ges föreskrifter omatt minoritet av viss storlek kan förhindra beslut om ansvarsfrihet.Minoriteten måste uppgå tUl minst en tiondel av aktiekapitalet. En sådanminoritet kan också hindra en uppgörelse mellan bolaget, å ena, ochstyrelseledamot, verkställande direktör eller revisor å andra sidan rörandeskadeståndsskyldighet för någon av dessa gentemot bolaget. Minoriteten harockså möjlighet att själv på bolagets vägnar föra skadeståndstalan motstyrelseledamot, verkställande direktör och revisor. Aktieägarekan föra skadeståndstalan för egen räkning. Styrelseledamot eller annatbolagsorgan som överträder sådana bestämmelser i lagen eller i bolagsordningensom avser att ge skydd åt den enskUde aktieägaren kan ådra sigskadeståndsskyldighet. Också mot majoritetsaktieägare kan enmmoritetsaktieägare föra skadeståndstalan, nämUgen om majoritetsaktieägarengenom att rösta för visst beslut på bolagsstämma överträtt aktiebolagslageneUer bolagsordningen. Denna sistnämnda typ av talan kan dock bifaUas bara omuppsåt eller grov vårdslöshet föreligger. Detnuvarande systemet för ändring av bolagsordningen betecknas av utredningen somstatiskt, otidsenligt och opraktiskt. Nutidens dynamiska näringsliv med dessintensiva konkurtens och med ofta snabba förändringar av vUlkor förföretagsamheten ställer höga krav på företagens förmåga att anpassa sig efterutvecklingens vUlkor. En anpassning kan förutsätta omläggningar av företagsorganisation och verksamhet som nödvändiggör ändringar av bolagsordningen.Sådana ändringar vi- sarsig inte sällan med de nuvarande reglerna vara mycket svåra eller rentavomöjliga att genomföra. I synnerhet i bolag med stort antal aktieägare är deti allmänhet praktiskt uteslutet att tUl en bolagsstämma samla så stor del avaktiekapitalet eller av ett visst aktieslag som lagen kräver för vissaändringar. F. ö. kan de höga majoritetskraven göra det möjligt för en ganskaliten minoritet att sätta sig emot ändringar som verkligen är önskvärda. Enannan svaghet i det nuvarande svenska systemet är enligt utredningen attuppräkningen av olika slag av bolagsordningsändringar vid olika majoritetskravkan sägas bygga på en ganska godtycklig värdering av de olika ändringarnasbetydelse. Ulredningen anser det därför nödvändigt med ganska radikalaändringar på detta område. Utredningen föreslår en allmän reducering avmajoriletskraven och en minskning av de slag av ändringar som kräver särskildmajoritet. Nuvarande regel om att beslut av två stämmor är nödvändiga ansesmedföra onödig omgång och tidsutdräkt och slopas därför av utredningen. Utredningenbehåller inte heller rätten för aktieägare att vid vissa ändringar avbolagsordningen kräva att få sina aktier inlösta. Förde okvalificerade fallen krävs i utredningsförslaget en majoritet som beslämtstill två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företräddaaktiema. I vissa kvalificerade fall som jag avser att redovisa närmare ispecialmotiveringen fordras samtycke av alla aktieägare och i andra fall attbeslutet har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av de avgivna rösternaoch mer än nio tiondelar av de på stämman företrädda aktiema. Frågorom nedsättning av aktiekapitalet anses av utredningen vara så betydelsefuUabåde för aktieägare och för borgenärer att beslut härom bör kräva sådanmajoritet som krävs för ändring av bolagsordningen i okvalificerade faU. Ivissa situationer uppställer förslaget krav på särskUt kvalificerad majoritet.Också beslut om frivillig likvidation och om fusion föratsätter enligtförslaget att beslutet bilrätts av aktieägare med två tredjedelar av såväl deavgivna röstema som de vid stämman företrädda aktiema. Deavsevärda lättnader beträffande möjUgheten att ändra på bolagsordningen somförslaget innebär liksom också de lättnader som för vissa situationerföreslås när det är fråga om beslut om nedsättning av aktiekapitalet, omlikvidation eller om fusion kan enligt utredningen ibland betyda attenskilda aktieägare eller grupper av aktieägare får finna sig i ändringar somför dem är eUer framstår som farliga eller skadliga. För att skydda minoritetenhar på utredningens förslag införts den s. k. generalklausulen som förbjuderstyrelse och bolagsstämma att fatta beslut som är ägnat att bereda otUlbörligfördel åt aktieägare eller annan tUl nackdel för bolaget eller annanaktieägare. Utredningsförslagetinnehåller också regler som syftar tUl att skydda aktieägare mot utsvältning.Om ägare till en tiondel av samtliga aktier påordinarie stämma innan beslut om användning av vinsten fattas så yrkar, skallbolagsstämman enligt förslaget besluta om utdelning av åtminstone ett beloppmotsvarande hälften av vad som återstår av nettovinsten för året sedan avdragskett för dels balanserad förlust som överstiger fria fonder och reservfond,dels belopp som enligt bolagsordningen skall avsättas tUl reservfond ellereljest innehållas. I sina huvuddrag överensstämmer förslaget på denna punktmed vad som gäUer f. n. I specialmotiveringen redovisas närmare i vilkahänseenden jämkningar i gällande lag föreslås av utredningen. Utredningsförslagetinnehåller elt flertal bestämmelser som syftar till att ge minoritetsaktieägareinflytande över och insyn i förvaltningen av bolagets angelägenheter. I dessadelar överensstämmer förslaget i huvudsak med gäUande rätt. Sålunda skallenligt förslaget ordinarie bolagsstämma håUas . TUl stämman skall allaaktieägare kallas. I kaUelsen skaU anges vilka ärenden som skall förekomma påstämman. Andra ärenden än de i kaUelsen angivna får i princip inte avgöras avstämman. Aktieägare har rätt att få ärenden behandlat vid stämman, om man begärdet skriftligen hos styrelsen i så god tid att ärendet kan tas upp i kallelsen.Kan aktieägaren inte insläUa sig på stämman, får han skicka ett ombud. Dettaombud behöver inte vara aktieägare även om föreskrift därom skulle finnas ibolagsordningen. Aktieägare ges vidare rätt i förslaget att medföra biträde tUlstämman. Vid stämman är styrelse och verkställande direktör enligt förslagetskyldig att på yrkande av aktieägare meddela upplysning om bolaget och dessverksamhet, såvida det kan ske utan väsentiig skada för bolaget. Förslagetinnebär slutligen att ägare av en tiondel av samtUga aktier har rätt att fåextra stämma sammankallad för uppgivet ändamål. Utredningenhar inte föreslagit någon legal rätt för aktieägarna att tillsältastyrelseledamot. En sådan rätt skulle nämligen enligt utredningen kunna få tUlföljd att för styrelsens handlingskraft farliga slitningar uppstår inomstyrelsen. Utredningenbehåller regler som ger aktieägareminoritet möjlighet alt påverkarevisionsorganets sammansättning. Vissa ändringar föreslås dock. Bestämmelsemaom proportionell metod vid bolagsstämmans val av revisorer utmönstras. Istället tiUerkänns en minoritet med en tiondel av samtUga aktier eller entredjedel av de vid stämman företrädda aktiema rätt att påkalla attlänsstyrelsen utser en revisor att med övriga revisorer delta i revisionen.Samma minoritet ges vidare rätt att få tUl stånd en särskUd granskning genomgranskare utsedd av ; Deföreslagna reglerna ersätter sålunda det proportionella valsystemet och täckerdessutom nuvarande regler om s. k. minoritetsrevisor. Enligtförslaget kan en minoritet som representerar en tiondel av hela aktiekapitaletpå bolagsstämman hindra att beslut fattas att bevUja ansvarsfrihet eUer attavstå från att anställa talan. En minoritet av samma storlekkan också enligt förslaget anstäUa skadeståndstalan på bolagets vägnar.Styrelseledamot och verkstäUande direktör som vid fullgörandet av sitt uppdraguppsåtligen eller av oaktsamhet skadar bolaget skall enUgt förslaget ersättaskadan. Detsamma gäller när skadan vållas aktieägare genom överträdelse avlagen eller bolagsordningen. Revisor är ersättningsskyldig enligt sammagranden Aktieägare är'ersättningsskyldig för skada som han genom att medverkatUl överträdelse av lagen eller bolagsordningen uppsåtligen eller av grovoaktsamhet tillfogar bolaget eller aktieägare. Utredningenanser att en aktieägare som utsatts för maktmissbruk från en annan i bolagetkanske dominerande aktieägares sida har ett någorlunda väl fungerandeförsvarsmedel i skadeståndsreglerna. Om makt-missbraket är systematiskt ochlångvarigt, kan emellertid rätten att utkräva skadestånd visa sig ineffektiv.Det kan vara svårt att visa skadans storlek. En rättegång blir lätt bådelångvarig och dyrbar. Även om talan bifalls, är det långt ifrån säkert attaktieägaren uppnår en ändring för framtiden. Utredningen anser därför atträttsskyddet för aktieägare som drabbas av maktmissbmk bör förstärkas.Aktieägare som gjort sig skyldig till maktmissbmk är enligt förslaget skyldigalt inlösa skadeUdande aktieägares aktier, om det med hänsyn till faran förfortsatt missbruk och förhåUandena i övrigt är påkallat. Detta senare förslagkompletteras med regler om tvångslikvidation av bolaget. Har aktieägareuppsåtiigen genom att delta i beslut som strider mot generalklausulen ellerannars genom missbruk av sitt inflytande i bolaget medverkat till överträdelseav lagen eller bolagsordningen, skall rätten, om på grund av missbmketslångvarighet eller annan anledning särskilda skäl därtill föreUgger, på talanav ägare till en tiondel av samtliga aktier besluta att bolaget skall träda ilikvidation. Detla är enligt förslaget den yttersta utvägen för att komma tillrätta med långvariga maktmissbmk. Med åberopande av reglerna om förbud attförvärva egna aktier avvisar utredningen däremot det av den finska och norskautredningen föreslagna alternativet till tvångslikvidalion innebärande attbolaget skall inlösa den skadelidandes aktier. Deföreslagna bestämmelserna om den erforderliga majoriteten för beslut om ändringav bolagsordningen godtas uttryckligen av patentverket, i Kalmarlän, . , Styrelsen för Stockholmsfondbörs, och handdskamrar samt näringslivet. Svenskarevisorsamfimdet påpekar att vid vissa ändringar av bolagsordningen gergällande lag rätt åt aktieägare som röstat mot beslutet att påkaUa att hansaktier inlöses av en som röstat för beslutet. Dessa regler bör enligtsamfundets mening be hållas, efiersom de underlättar en ofta önskvärdkoncentration av ak- 10 1975.1 saml Nr 103 tieinnehavetpå färre och mot styrelsens poUtik mera lojala ägare. Elt regelsystem av dennatyp har enligt samfundet införts och förstärkts i vissaandra länder bland dem . Hovrättenför tar upp frågan om det skall behövas regler om kvalificeradmajoritet på bolagsstämma för beslut om nedsättning av aktiekapitalet.Hovrätten påpekar att sådana bestämmelser inte finns i de övriga nordiskaförslagen. När nedsättning sker är det i praktiken oftast fråga omrekonstraktionssituationer där det knappast kan finnas några allvarligaremeningsskUjaktigheter bland aktieägarna. Det kan finnas risk att vissaaktieägare missgynnas. Man bör emellertid kunna komma tillrätta med missbrakmed hjälp av generalklausulen. Hovrätten föreslår därför att reglerna omkvalificerad majoritet för nedsättningsbeslut får utgå. anser däremot det nödvändigt att krav på kvalificeradmajoritet uppställs i dessa situationer. Enligthovrätten för innebär utredningens förslag om minoritets rättatt påkalla utdelning en förbättring av minoritetens ställning i dettahänseende. Det sammanhänger enligt hovrätten huvudsakligen med att man harinskränkt majoritetens möjUgheter att göra avsättningar till bundna fonder, vUketi sin tur beror på att nu gällande regler om obligatorisk avsättning av vinsttill reservfond och skuldregleringsfond har slopats. Den främsta nackdelen mednuvarande tvångsutdel-ningsregel kvarstår emeUertid. Regeln är ineffektiv i defaU när majoriteten lyckas åstadkomma att bolaget inte visar någon årsvinsteller bara ett obetydligt överskott. I sådana fall måste minoriteten visa altbeslutade avskrivningar är helt opåkallade eller avsevärt större än vad allmännabokföringsgrunder och god köpmannased bjuder. Den uppgiften är så passbesvärlig att man kan fråga sig om inte rätten att påkalla utdelning kommeratt visa sig vara praktiskt betydelselös. Hovrätten ifrågasätter därför ominte regeln om minoritets rätt att påkalla vinstutdelning bör utgå urförslaget. Minoritetens skydd mot utsvältning måste enligt hovrätten vanUgenkomma tUl stånd genom tvångslikvidation eller inlösen av minoritetsaktier. ÄvenSkånes handelskammare anser att den föreslagna bestämmelsen om tvångsutdelningav vinst är ineffektiv av det skälet att minoritetens rätt knyts tiU redovisadvinst. Det är emellertid angeläget att minoritetsskyddet i lagen förstärkseftersom därigenom utomståendes intresse att inträda som minoritetsaktieägareskulle öka, vilket i sin tur skulle underlätta finansieringen för mindre bolagav fa-miljebolagskaraktär. En möjlighet skulle kunna vara att knyta minoritetensrätt tUl vad som kan anses vara skälig utdelning med hänsyn till bolagetsverkliga resultat och stäUning varvid också likviditetsaspekten bör beaktas.Stämman bör dock inte vara skyldig att besluta om högre utdelning än avbolagets egna kapital. I sista hand får det enligt handels- kammarenankomma på domstolen att avgöra vad som i det särskUda fallet får anses varaskälig utdelning. Deav ulredningen föreslagna bestämmelserna om aktieägares rätt alt delta iförvaltningen av bolagets angelägenheter har i sina huvuddrag lämnats utanerinran under remissbehandlingen. Svenskarevisorsamfundet påpekar att utredningen inte har föreslagit någon legal rättför minoritet att tUIsätta representant i styrelsen. Enligt samfimdet är det ibolagens intresse att förebygga risken för splittring genom att i styrelsenkunna klarlägga majoritetspolitiken för en minoritet och därmed få möjlighetatt skapa solidaritet från minoritetens sida. Samfundet föreslår därför att enplats i styrelsen ställs till minoritetens förfogande. Även , Svenska aktiesparares riksförbimd och LRF ifrågasätter om minoritet skullekunna garanteras plats i styrelsen. TCOtar upp utredningsförslaget om att en aktieägarminoritet kan påfordra attminoritetsrevisor utses. TCO har inte något att invända mot förslaget men medtanke på att de anställdas hela försörjning i regel är beroende av bolagetsexistens anser TCO att krav kan stäUas på att även de anställda skaU ha rättatt i vissa fall begära särskild granskning av förvaltningen. EnUgt TCO:smening borde en sådan granskning komma tiU stånd i de fall enarbetstagarorganisation så påfordrar. Arbetslagar-revisorerna bör därvid enligtTCO ha samma rättigheter som bolagets egna revisorer. Deföreslagna bestämmelserna om skadestånd har i sina huvuddrag lämnats utanerinran under remissbehandlingen. Remissinstanserna har också godtagitförslaget om att aktieägare som gjort sig skyldig tUl maktmissbrak skaU kunnaåläggas att inlösa minoritetens aktier. Näringslivettar upp förslaget att en minoritet skall kunna åstadkomma att bolaget träder ilikvidation när grövre maktmissbruk har förekommit.