prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — För annan verksamhet under skoldagen änundervisning och motsvarande utgår f n. ca 200 milj. kn i statsbidrag. Däriinräknar jag då nuvarande statsbidrag för fritt valt arbete, viss del avresurslimmarna på högstadiet och frivillig musikundervisning samt vissa delarav de medel som utgår ur anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet. De statliga resurserna har kompletteratsmed kommunala medel för särskilda ändamål. Den stora kommunala insatsen utgörstödet till ungdomsorganisationer i form av kontant stöd som harberäknats lill ca 227 milj. kn Nettokostnaden för fritidsgårdsverksamheten hardessutom beräknats till ca 220 milj. kn En annan stor insats från kommunernaär den kommunala som kan beräknas till ca 150-160 milj. kr. per år.För insatser i samband med fritt vall arbete beräknas kommunerna göra insatsermed omkring 20 milj. kn per ån. Kom munernas del av insatserna för särskildaåtgärder på skolområdet kan beräknas till ca 15 milj. kn Redan nu driver flerakommuner rastverksamhel och eftermiddags- eller fritidsverksamhet efterskoldagens slut. Dessa kostnader har inte beräknats. De kommunala kostnadernaför aktiviteter under skoldagen varierar mellan kommunerna, varför det inte gåratl göra några generella antaganden om insatserna per elev i . För den föreningsdrivna verksamheten utgår i dagbetydande belopp till dels ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, delslokala verksam- 18 1975/76. Prop.1975/76:39 274 hel.Statliga bidrag utgår med över 60 milj. kr. för innevarande budgetår. Som jag tidigare nämnt bör ytteriigare statsbidragutgå för de nya insatser under skoldagen och i den allmänna fritidsverksamheten. För insatser under skoldagen bör medel utgå ur detstatsbidrag kommunema erhåller för driften av . Jag återkommer tilldenna fråga dä jag behandlar statsbidragssystem m. m. Beträffande insatser under den allmännafritidsverksamheten vill jag anföra följande. Bidrag till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet utgår enligt förordningen (1971:388) om statsbidrag lillungdomsorganisationer (omtryckt 1975:466). Berättigade till statsbidrag förlokal verksamhet är dels de ungdomsorganisationer som erhåller bidrag underanslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m., dockmed undantag för de organisationer som är samarbetsorgan för andraorganisationer, dels och vissa övrigaorganisationer med organisationssiöd från nionde huvudtiteln. Statsbidragenfördelas mellan organisationernas lokalavdelningar i förhållande till antaletbidragsberätligade sammankomster. Med sådan sammankomst förstås en avlokalavdelning planerad och anordnad sammankomst med minst 5 deltagare i åldern12-25 är som varat och vid vilken verksamheten varit av sådanart och inriktning att den enligt av SÖ meddelade bestämmelser berättigar tillbidrag. Bidraget utgår med det belopp som regeringen beslutar om. har föreslagit att statligtstimulansbidrag som skall utgå till lokal barn- och ungdomsverksamhet päfritidsområdet i syfte atl ge organisationerna möjlighet till ökade insatseravseende åldersgrupperna 7-11 än Bidraget föreslås utbetalas till kommunernaoch baseras på antalet barn i åldrarna är i kommunen. Bidraget är avsettalt disponeras för stöd och stimulans till föreningslivels verksamheter i såvältraditionell kvällsverksamhet som i eftermiddagsverksamhet. Där föreningslivetinte är representerat eller av andra skäl inte är berett åla sig ett ansvar förverksamheter bland de aktuella åldersgrupperna skulle delar av stödet kunnadisponeras för egen fritidsverksamhet. Utredningen föreslår att ettåriigt statligt bidrag beräknas på . per barn vilket skulle innebära ettstatsbidrag av totalt ca 27,5 milj. kr. De kommunala bidragen tillfritidsverksamheten bland bam och ungdom även omfattande åldrarna harstor omfattning och har ökat i omfattning. Utredningen harförutsatt att kommunerna även framledes kommer alt öka sitt stöd till de lokalaföreningarnas arbete. har för sin del föreslagit ökadeförstärkningsresurser i för verksamhet efter den obligatoriskaskoldagen. Utredningen har beräknat kostnaderna härför till ca 50 milj. kn perån Som jag redan framhållit bör insatserna för en ökad fritidsverksamhet blandbarn i skolåldern samordnas i enlighet med de riktlinjer som här förordats, ochsom innebär en satsning på framför allt den föreningsdrivna verksamheten. Detär då naturiigt alt Prop.1975/76:39 275 ävende av föreslagna ökade resurserna för skolbarnens fritidsverksamhetbeaktas i det sammanhanget. Remissinstanserna har haft olika uppfattningar ombarnstugeutredningens förslag. Flera remissinstanser som ,socialutredningen och kommunförbundet uttalar sitt stöd till utredningensförslag. Flertalet ungdomsorganisationer har ställt sig kritiska till attbidraget skulle utbetalas lill kommunerna. Man önskar i stället att bidragetutbetalas till riksorganisationerna i likhet med vad som gäller föraktivitetsstöd för åldersgrupperna 12-25 är. Liknande synpunkter har framförtsav bl. a. LO och ABF. Ungdomsorganisationerna har uttalat vissa farhågor föratt bidragen om de utbetalas via kommunerna kommer att bakas in i kommunernasordinarie budget. Vidare hävdar man alt principen atl statligt stöd till föreningslivetskall gå genom riksorganisationerna ger garantier fören likformig behandling iolika kommuner. Man framhåller också att ett sådant bidragssystem skulle medgeen större kontinuitet i organisationernas planeringsarbete. Behovet av ettökat ekonomiskt stöd lill föreningslivet har under-strukits av ett antalremissinstansen Som jag tidigare betonat är behovet av ökadsamhällelig satsning på barns fritidsaktiviteter omfattande. Garantier måsteockså skapas för att det samhälleliga stödet när det gäller fritidsaktivitetersom organiseras av föreningslivet verkligen kommer organisationernasverksamhet till godo. Det är vidare angeläget att stödet tillungdomsorganisationerna görs sä enkelt som möjligt. är det av viktalt olika stödformer samordnas. Mycket talar för att kommunerna vorelämpligaste instans atl fördela aktuella medel i enlighet medbamstugeutredningens förslag. finner jag ungdomsorganisationernassynpunkter beträffande likformig behandling i olika kommuner och kontinuitet iorganisationernas planeringsarbete tungt vägande. Jag har funnit atlövervägande skäl talar för en samordning av det av barnstugeutredningenföreslagna bidraget beträffande åldrarna är med det akti viietsbidrag somi dag utgår för organisationernas lokala verksamhet bland ungdomar i åldrarna12-25 år. Jag förordar sålunda att statligt bidrag skall utgå tillungdomsorganisationerna för fritidsverksamhet bland barn i åldrarna 7-11 årefter samma principer som nuvarande bidrag till ungdomsorganisationernaslokala verksamhet. Dessa regler bör gälla fr. o. m. 1977/78. Vidare räknar jagmed en viss ökning av stödet per sammankomst. Godtas mitt förslag om sänkning av den nedreåldersgränsen kommer bidragsgivningen att gälla verksamhet bland ungdomarmellan 7 och 25 är. Det kan ifrågasättas om det är ändamålsenligt att användasamma bidragsform för aktivitet bland vitt skilda åldersgruppen Verksamhetenbland äldre föreningsungdomar bedrivs på helt andra villkor än desom gäller för de yngres aktiviteter och skulle sannolikt främjas av attsamhällsstödet var utformat på annat sätt. I detta sammanhang kan erinras omden sänkta myndighetsåldern och del förhållandet att familjebildningensker i lägre åldrar än tidigare samt att eU allt större 1975/76:39 276 antalungdomar tillbringar tonåren i utbildning i stället för förvärvsarbete. Enligtmin mening är del mot denna bakgrund motiverat med en översyn av den övreåldersgränsen i bidragsreglerna för del statliga stödet till lokalungdomsverksamhet. Översynsarbetet bör genomföras i nära samarbete med berördaungdomsorganisationer. Jag avser att i annat sammanhang återkomma tillregeringen i denna fråga. För att garantera ett tillfredsställande utbud avfritidsverksamhet efter skoldagen i alla kommuner och olika kommundelar börutöver lokalt aktivitelsstöd ytteriigare medel ställas till förfogande, somett komplement till det lokala aklivitetsstödel och kommunernas egna insatser.Till skillnad mot vad som gäller för lokalt aktivitelsstöd bör kommunen blimottagare och ansvarig för fördelningen av erhållet bidrag. Bidraget, som börutgå generellt, bör utgå per elev i kommunens grundskolor. Detla bör disponerasför stöd och stimulans till föreningslivets verksamhet i den allmänna fritidsverksamheten.I det fall där föreningslivet inte är representerat eller där man inomföreningslivet inte är beredd atl åta sig ett ansvar för verksamheter kan detbli aktuellt att disponera delar av stödet till fritidsverksamhet.Liksom barnstugeutredningen anser jag atl en sådan användning av stödet börses endast som en övergångsform i de områden där föreningsliv saknas. Det börvara en strävan från kommunens sida att också i sådana områden söka kontakt medföreningslivet. För att fö med föreningslivet i verksamheten är det viktigt attdessa kommer med redan i planeringsarbetet. Jag beräknar bidraget till 25 milj.kn fn o. m. /78. I fråga om ytteriigare insatser avser jagåterkomma till regeringen i samband med de åriiga ställningstagandena tillförslag till statsbudget. Jag utgår från att kommunerna även i framtidenkommer att anslå medel för verksamhet bland ungdomsorganisationer ochföreningsliv. Frågor rörande utbetalning och redovisning m. m. avstatsbidraget för allmän fritidsverksamhet avser jag att återkomma till isamband med budgetpropositionen för /78. Ungdomsorganisationerna kommer, utifrån vad jagförordat, att fö nya och stora uppgifter i samverkan med skolan. Föreningslivetkommer över huvud tagel att spela en mycket betydelsefull roll i den lokalaungdoms-och fritidspolitiken. De lokala föreningarna kommer därför att behövaökat stöd och stimulans från sina riksorganisationer Detta gör attstatsmakternas kontakter med ungdomsorganisationerna måste öka. Jag anser attstatens ungdområd bör ha en central uppgift i detta sammanhang. Ungdomsrådethar redan ett nära samarbete med ungdomsorganisationerna och kontakter med demsom lokalt är ansvariga för fritidspolitiken i de flesta kommuner. Inom kommundepartementet pågår i samråd medfolkrörelserna och övriga departement ett allmänt översynsarbete angåenderelationerna mellan samhället och folkrörelserna. Syftet är att klargöraförutsättningarna för folkrörelsernas arbete . 1975/76:39 277 har i flera olika sammanhangtagit upp frågan om en översyn av rädets organisation och verksamhet. Detla harskett mot bakgrund av att de uppgifter som rådet anförtroddes i samband med omorganisationenår 1970 nu i det närmaste har fullföljts. I en framställning i december 1973har rådet fört fram en begäran om särskild översyn och samma frågaaktualiserades ånyo i anslagsframställningen för /77. Med anledning av ungdomsrådets framställningar villjag erinra om vad chefen för framhöll i 1974 årsstatsverksproposition (prop. 1974:1, bil. 10, s. 57) beträffande ungdomsrådetsuppgiften En central del av rådets verksamhet angavs där vara att fungera somkontakl-och samrådsorgan mellan ungdomsorganisationerna och staten. Genom altförmedla de åsikter som finns bland ungdomsorganisationerna kan rådet påverkade statliga insatserna på ungdoms- och fritidsområdet. Detta sker i första handgenom informations- och kontaktverksamheten och genom alt rådet är remissorgani ungdomspolitiska frågor. skall också fungera som ettverkställande organ i olika frågon Rådet genomför en betydelsefullförsöksverksamhet och fördelar medel till upplysningsverksamheti alkohol- och narkoti-kafrägon Fn o. m. innevarande budgetår har rådet lilluppgift atl fördela bidrag till ungdomsorganisationernas försöks- ochutvecklingsarbete. I budgetprop för är 1976/77 (prop. 1975/76:100 bil. 10)föreslås au från SÖ till överförs uppgiften att fördelastatsbidragen till ungdomsorganisationernas centrala och lokala verksamhet. Den utveckling av ungdoms- och fritidsverksamhetensom jag förordar innebär alt för nya arbetsuppgifter och enmera central roll i insatserna för ungdomens föreningsliv. Likaså ökar ocksåbetydelsen av ungdomsrådets informations- och kontaktverksamhet. Enligt min meningfinns goda förutsättningar för en vidareutveckling av ungdomsrådets arbeteenligt de riktlinjer som gäller för verksamheten. En närmare precisering avarbetsuppgifterna kan göras med utgångspunkt från rädets egna förslag i deåriiga anslagsframställningarna. Med hänsyn härtill anser jag det intenödvändigt alt f. n. aktualisera en sådan översyn av organisation ocharbetsuppgifter som ungdomsrådet föreslagit. I ungdomsrådet ingår f, n, företrädare från olikaungdomsorganisationer samt för , och . Med hänsyn till den nya roll som rådet kommer att ha avser jagatt föreslå regeringen att antalet ledamöter utökas så att även en företrädareför SÖ bereds plats. Prop.1975/76:39 278 4Kontakten mellan skola och arbetsliv m. m. 4.1 Arbetslivsanknytning m. m. igrundskolan har funnit det angelägel alt studera den gmppungdomar som inte påbörjar någon utbildning i gymnasieskolan. För ett fötalelever i gmndskolan, främst på högstadiet, är vanlig skolundervisning ochskolgång svår att genomföra menar utredningen. I första hand är svårigheternaav social art. Skolans möjligheter att hjälpa dessa elever är begränsade. Derasskolgång kännetecknas av hög frånvaro och en negativ inställning till skolan.Utredningen finner bl. a. mot bakgmnd härav att del är angeläget alt särskildainsatser görs för att förstärka och förbättra studie- och yrkesorienteringen(syo) inom gmndskolan. Förstärkningen bör bl. a. innefatta utökad praktiskyrkesorientering. De elever som avser att utbilda sig inom de mer utpräglatyrkesinriktade linjerna och som känner sig osäkera i fråga om sitt studievalbör beredas ökade möjligheter att praktisera och göra studiebesök både påarbetsplatser och på aktuella linjer i gymnasieskolan för att bekanta sig medden verksamhet som de avser att välja. För de extremt skoltrötta eleverna bören viss del av utbildningen kunna fullgöras i form av praktik inom enyrkessektor inom vilken en fortsatt utbildning kan bli aktuell. För en storgrupp ungdomar som inte påbörjar studier i gymnasieskolan är en fortsattstudie- och yrkesorientering nödvändig. Ansvaret för dessa ungdomars vidareutbildning och yrkesval synes vara otillräckligt förankrat hos olikainstitutioner i samhället. Utredningen föreslär därför att, innan ansvarsfråganhelt har lösts i samverkan med övriga myndigheter, skolan åläggs uppgiften attfölja upp samtliga elever efter slut under en viss tidsperiod.Förslagsvis skulle omfatta två än Då de nuvarandesyo-funktionärema på gmndskolans högstadium och på gymnasieskolan inte helt kanbelastas med denna krävande arbetsuppgift föreslås att syo-organisationen inomskolväsendet förstärks med en elevkonsulent vid varje intagningsnämnd. Utredningens förslag om särskilda insatser inomstudie- och yrkesorienteringen för utsatta elevgmpper och åläggande för skolanatt följa samtliga elever efter har tillstyrkts avremissinstanserna. Således anser t. ex. () detnaturiigt att skolstyrelsen och länsarbetsnämnden i samverkan ansvarar förgenoinföranaei av den uppföljande verksamheten samt vid behov också samarbetarmed eventuellt andra berörda myndigheten För egen del vill jag anföra följande. Jag har ifråga om arbetsformer och arbetssätt i gmndskolan förordat att undervisningen iökad utsträckning inriktas mot praktiska och laborativa arbetsformer och attundervisningen knyter an till elevernas verklighet. Ett sätt att nåverklighetsanknytning är kontakter med arbetslivet som kan ske såväl iundervisningen som i form av arbetslivserfarenhet. Genom att ungdomarnabefinner sig i utbildning än tidigare finns enligt min mening behovav en ökad kontakt Prop.1975/76:39 279 sker denna i huvudsak genomstudie- och yrkesorientering som bl. innehåller praktisk yrkesorienteringsamt studiebesök. Ytteriigare åtgärder är nödvändiga för att ge alla elever entillfredsställande erfarenhet av arbetslivet. Studie- och yrkesorienteringen, som reformerades1971 (prop. 1971:34, UbU 197li2l, rskr 1971i214) och infördes somförsöksverksamhet i gmndskolan och gymnasieskolan fr. o. m. /74 isin förändrade form, skall svara mot elevens krav på och behov av en allsidigorientering om utbildning, förhållanden i yrken och på arbetsmarknaden samtsamhällets utbildnings- och arbetsmarknadspolitik och de bedömningar ochvärderingar som styr denna. Den skall medverka lill alt eleven utvecklar sinpersonlighet, sina anlag och intressen i syfte alt finna en utbildningsvägeller ett yrke som ger möjlighet till såväl personlig tillfredsställelse sominväxande i vuxenlivet och skall därvid motverka traditionsbundna studie- ochyrkesval-som beror på sociala och könsmässiga faktoren Studie- och yrkesorienteringenbör ses som en länk som förenar skolan och arbetslivet. I likhet med LO anserjag att alla de arbetslivskontakter som eleverna har insprängda iundervisningen bör ha som syfte att ge praktisk arbetslivsorientering. Dekontakter med arbetslivet som obligatoriskt ingår i undervisningen liksomandra arbetslivskontakter måste därför av skolan uppfattas som en värdefullpedagogisk resurs av stimulerande och motiverande betydelse för eleverna. SÖ har regeringens uppdrag att utvärdera den nyaorganisationen för studie- och yrkesorientering i skolan och fortlöpanderedovisa erfarenheter. Del är enligt min mening angeläget att SÖ i anslutningtill detta arbete analyserar de faktorer i utbildningen och undervisningen somsnedvrider valet av utbildning och yrke efter . Inte minst viktigtär det all analysera vilka faktorer som ligger bakom den sneda könsfördelningeni olika delar av utbildningen i såväl som gymnasieskolan. Att kommatill rätta med denna fråga, liksom med de faktorer som bidrar lill socialtbetingade val över huvud taget saml att pä alla sätt söka kompensera olikaformer av handikapp är några av de mest angelägna åtgärderna de närmaste åren.SÖis könsrollsprojekt har redovisat förslag om studie-ochyrkesorientering. Förslaget behandlas f n. inom SÖ. /75 bedrivs försöksverksamhetmed uppsökande studie-och yrkesorientering. /76 bedrivs enligtuppgift sådan försöksverksamhet i omkring 50 kommuner. Förde kommuner somdeltar i försöksverksamheten gäller de generella anvisningarna försyo-verksam-heten. I försöksverksamheten skall särskilt beaktas behovet avåtgärder för den grupp ungdomar som inte söker fortsatt utbildning eftergrundskolan eller som inte fullföljer sin utbildning i ellergymnasieskola. Åtgärderna skall syfta till att förebygga ungdomarnas framtidasysselsätt-ningssvårigheler och sociala problem. Föralt öka dessa insatser, som enligt vad jag har inhämtat givit positiva Prop.1975/76:39 280 erfarenheter,räknar jag ytteriigare medel för uppsökande studie- och /11. Antalet grundbelopp för den uppsökande försöksverksamhetenbör fördubblas. Jag återkommer lill denna fråga då jag behandlar anslagetBidrag till studie- och yrkesorientering i del följande. Enligt min mening geren sådan verksamhet bättre effekter än de av föreslagna elevkonsulenternavid intagningsnämnderna, bl. a. genom att dessa medel kan knytas tillkommunens skolväsende och därmed även till kommuner som saknar gymnasieskola.Jag återkommer i det följande till skolstyrelsernas ansvar beträffande elever sominte går vidare till gymnasieskolan. menar att den praktiska arbetslivsorienteringenbör förstärkas för de elever som avser att utbilda sig inom de meryrkesinriktade gymnasielinjerna och som är osäkra om sitt val. Enligt minmening bör den praktiska arbetslivsorienteringen i förstärkas föralla elever för att ge dem kunskaper om och insikter i arbetslivets villkor.Det är viktigt att den betraktas som en del av utbildningen för alla elever.Därmed bibehålles den grundläggande principen att eleverna skall fö en gemensamutbildning. Flera remissinstanser, bl. a. SAF och LO, hävdar atl skolanskontakter med arbetslivet bör förbättras och byggas upp pä ett systematisktsätt. Jag delar den uppfattning som framkommit vid remissbehandlingen, nämligenatl en översyn behöver göras av den praktiska yrkesorienteringen pä grundskolanshögstadium. LO anser att den praktiska yrkesorienteringen mer än f. n. börinriktas mot arbetslivsorientering. Studie- och yrkesorienteringen bör breddastill att som ett led i skolans samhällsorientering även ge en allmänorientering om olika förhållanden och faktorer som präglar en arbetsmiljö t.ex. kunskaper om lagar, avtal, överenskommelser, facklig verksamhet och ompartsförhållandena på arbetsplatserna. Jag avser att i annat sammanhang föreslåregeringen att uppdra åt SÖ att göra denna översyn. En sådan översyn bör bl. a. innefatta förslag omden praktiska arbels-livsorienteringens längd, former, innehåll och föriäggningunder utbildningstiden. Det bör vara möjligt att ha ett system med praktiskartsetslivsorien-tering som är flexibelt både i fråga om längd och föriäggningi tiden. Detta bör vara en möjlighet för alla elever. Inte minst viktig är ensådan möjlighet för elever som efter avser att bedriva studier pågymnasieskolans tre- och fyraåriga linjen Den praktiska arbetslivsorienteringenär för många av dessa elever en av de fö kontakterna med arbetslivet under deär de befinner sig under utbildning. Följaktligen måste enligt min mening arbetslivskontakternavidgas i jämförelse med dagsläget. som jag vill framhålla att ensådan utveckling av skolan är nödvändig, är jag medveten om att detta kankomma att stöta på en mängd svårigheter både vad gäller att skaffa utrymme iundervisningen och att få arbetslivet att i än större utsträckning la emotungdomar under utbildning. Det kommer att fordra ett nära samarbete mellanskola, arbetsförmedling, företag och fackliga organisationer. 1975/76:39 j, ./ 281 I fråga om innehållet är det av stor betydelse altden praktiska arbetslivsorienteringen, förutom att göra eleven medveten omarbetslivets villkor, lar upp frågor till behandling som rör demokratifrågornai arbetslivet, fackföreningarnas roll, arbetsmiljön i stort och olikahälsorisker i arbetslivet samt kontakter och relationer mellan olika grupper avanställda. För atl fö en allsidig belysning av dessa frågor är det nödvändigtvid genomförandet av den praktiska arbetslivsorienleringen atl olika parter päarbetsmarknaden deltar i denna del av utbildningsprocessen. Detta gäller såvälplanering som genomförande och uppföljning av den praktiska yrkesorienteringen. Vid översynen bör också beaktas problem medflickors och pojkars val av praktisk yrkesorientering. Även här har i SÖ:skönsrollsprojekt presenterats förslag för att komma till rätta med de frånkönsrollssynpunkt sneda valen. Jag utgår från att SÖ, efter sin behandling avrapporten, inkommer till regeringen med förslag till sädana åtgärder som verketanser vara påkallade och som fordrar statsmakternas ställningstaganden. Jagvill i detta sammanhang understryka syftet med arbetslivsorienteringen är attlåta eleven fö inblick i och viss erfarenhet av arbetslivets problem ochvillkor, som den bör utgöra viss vägledning inför framtida yrkesval.En sådan uppläggning kan ge mer av allmän arbetslivskunskap än en pryoperiodkoncentrerad på ett yrke. Del är emellertid också nödvändigt atl skolan sertill att både flickor och pojkar också får kontakt med den del av arbetslivetsom de normalt inte har valt. Mot bakgmnd av att studie- och yrkesorienteringenfyller en viktig funktion inför ungdomarnas val av verksamhet efter gmndskolanbör i översynen också ingå överväganden om hur man i årskurs nio, före valet avutbildning i gymnasieskolan, kan föriägga ett längre sammanhängande block avstudie-och yrkesorientering och praktisk arbetslivsorientering iundervisningen. Genom en sådan koncentration skulle sannolikt positivaerfarenheter vinnas i form av ökad motivation och medvetenhet som studie- ochyrkesvalets betydelse.