prop · FY0348 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidbeskattning av delägarna bör enligt promemorian de bidrag som delägarna utgertill gemensam-hetsanläggningen oavsett om det gäUer bidrag för anläggningensdrift eller titförande inte tas upp tUl beskattning vid beräkning av resultateti verksamheten. Med hänsyn härtill bör avdrag vid beräkning av resultatet intefå göras för avskrivning av byggnader, inventarier eUer markanläggningar. Förslagetinnebär således att endast ersättningen från andra än delägarna skall tas uppsom intäkt. Visserligen kan då göras gällande att tillgångar investerats genommedel av den rent externa verksamheten, dvs. med beskattade medel. Även om ettsådant resonemang har viss tyngd påpekas i promemorian att den rent externaverksamheten är väsenskUd från samfällighetemas egentiiga syfte. Mot denbakgrunden bör man kunna godta att avdrag för avskrivning av tillgångar inlefår ske oavsett med vUka medel investeringen bekostats. Vidare framhålls ipromemorian som naturligt att avdrag vid beräkning av verksamhetsresultatetinte får göras för kostnad som täckts 1975: 48 61 avbidrag från delägare i den mån denne erhållit avdrag för bidraget. Eljestskulle dubbelavdrag medges. Vidbeskattning av juridisk personför resultatet av extern verksamhet pågemensamhetsanläggning förordas i promemorian att alla bidrag från delägamaskaU tas upp till beskattning och avdrag för värdeminskning av byggnad,markanläggning och inventarier medges i överensstämmelse med vad som gäller ifråga om rörelseidkares eller jordbmkares tUlgångar i rörelsen. Utdelning tUldelägare föreslås bli avdragsgiU. Utdelningen bör därvid beskattas vid taxeringav delägaren. Såvittavser övriga vid jordbruks- eller rörelsebeskattningen avdragsgilla kostnaderföreslås att dessa skall vara avdragsgilla även vid beräkning av resultatet igemensamhetsanläggning, oavsett om verksamheten skall beskattas hos delägareeller juridisk person. Särskild uppmärksamhet har emellertid viddelägarförvaltnmg fästs vid behandlingen av I ön till ägare av anslutenfastighet. Efter förebUd av vad som gäUer beträffande handelsbolag, enkla bolagoch jordbruk förordas att sådan lön inte bör vara avdragsgUl. Eftersom lagfartpå fastighet kan sökas av den ene eller båda makarna och det förhållandet attendast den ene maken står som lagfaren ägare inte bör påverka resultatberäkningen,föreslås vidare att avdrag inte heller skall få åtnjutas för lön till make tilllagfaren ägare av fastighet som är ansluten. I det faUet skall alltså reglernaför enkla bolag äga motsvarande tUlämpnmg. Vidare förordas i fråga om lön tUldelägares hemmavarande bam att reglerna i 20 § KL och punkt 2 av anvisningarnatill samma lagmm skall gälla. Detta innebär att avdrag för sådan lön intemedges om barnet är och inte heUer om barnet är mellan 16 och 18 åroch i det senare fallet inte har skattepliktig inkomst. Det påpekas dock atthinder inte bör föreligga att i det fall en av ägarna till de anslutnafastigheterna utfört arbete för verksamheten, denne vid fördelningen avbeskattningsresultatet tilldelas ett belopp motsvarande vad han, hans hustrueller hemmavarande omyndigt bam uppburit eller bort uppbära som lön och attåterstoden av resultatet fördelas mellan samtiiga delägare i förhållande tillandelstal. Slutligenförordas att det skattemässiga resultatet av extern verksamhet ianläggnmgssamfäUighet enligt LGA och AL utom sådan som avser väg inte skall fåtas upp till lägre belopp än som skuUe ha varit fallet om mtern verksamhetbedrivits. Frågangäller här storleken av skatteuttaget då sådan juridisk person som är särskUtskattesubjekt förvaltar gemensamhetsanläggnmg enligt LGA och AL utom väg. Somframgått av det föregående föreslås skUda regler för resultatberäknmgen vidmtern och extern verksamhet. 1975: 48 62 avserintern verksamhet framförs synpunkten att sådan verksamhet i allt väsentligtkan jämställas med den verksamhet som bedrivs hos bostadsföreningar,garageföreningar och andra ekonomiska föreningar av liknande slag. Bärandemotiv för en annan skattesats vid den statliga inkomstbeskattningen än den somgäller för nämnda föreningar anses därför inte föreligga. Skattesatsen vid denstatiiga inkomsttaxeringen för de juridiska personer som förvaltargemensamhetsanläggningar av här aktuellt slag med intern verksamhet bör sålundavara av den beskattningsbara inkomsten. Motiv för att tillämpa annanskattesats vid extern verksamhet anses inte föreligga. Avdet föregående framgår att man i promemorian eftersträvat att de delägandefastigheternas beskattnmg i möjlig mån skall ske som om den nyttighetgemensamhetsanläggningen innebär direkt tUlhörde fastigheten. Den påverkan påde delägande fastighetemas beskattning som ge-mensamhetsanläggnmgen kan medföradifferentieras därför med hänsyn till de skilda beskattningsregler som gällerför olika fastighetstyper. Övervägandena såvitt gäller de här aktuellagemensamhetsanläggningar-na redovisas i promemorian för följande fyrafastighetsgmpper som anläggningen kan vara inrättad för, nämligen Schablonbeskattade en- ochtvåfamUjsfastigheter (viUor), 2. fastigheter som tillhör s. k.äkta bostadsföretag, 3. konventionellt beskattadefastigheter, dvs. övriga fastigheter med beskattningsnaturen annan fastighet samtjordbruksfastigheter och 4. fastigheter som inte taxerasenligt enhetliga regler (de s, k, biand-fallen). Förutomde beskattningsregler för olika fastighetsgrupper som redovisas i det följandekommer enligt promemorian garantibelopp och procentavdrag enligt allmännaregler att tas upp av det taxeringsvärde på anläggningen som antingenredovisas separat då samfäUigheten är särskild taxeringsenhet eller i annatfall ingår i de delägande fastigheternas taxeringsvärde. Juridisk person, somförvaltar samfäUighet och är särskUt skattesubjekt, föreslås bli beskattad förgarantibelopp och får tillgodogöra sig procentavdrag för anläggningen. följande avsnitt sägs om ägare av fastighet som är ansluten tUlgemensamhetsanläggning föreslås även äga tillämpning i fråga om den som jämlikt47 § KL är skyldig att erlägga garantibelopp för fastighet utan att vara desslagfarna ägare. 7.2.2Gemensamhetsanläggning för schablonbeskattade villor Medschablonbeskattade villor avses en- och tvåfamiljsfastigheter för vilka sombmttointäkt enligt 24 § 2 mom. KL skall tas upp viss procent 1975: 48 63 avfastighetens taxeringsvärde året näst före taxeringsåret. Härvid skall tas upp2 % av den del av taxeringsvärdet som inte överstiger ,, av dendel som överstiger , men inte . samt av den del somöverstiger . Frånbruttointäkten får avdrag enligt 25 § 3 mom. KL ske för under beskattningsåreterlagd ränta på lånat, i fastigheten nedlagt kapital samt för tomträttsavgäldoch liknande avgäld (dock ej arrende). Schablonregelnfår emellertid inte användas i de fall, då fastigheten i inte allenast ringaomfattning i förvärvssyfte brukar utnyttjas på annat sätt än för uthyrning tillstadigvarande bostad eller som bostad för ägaren. I allenast ringa omfattninganses en fastighet utnyttjad om den förvärvade årliga bruttointäkten av sådanaspeciella ändamål uppgår till högst . eller överstiger nämnda beloppmen inte av fastighetens taxeringsvärde (punkt 6 av anvisningarna till 24§ KL). Även om intäkten något enstaka år överstigit nämnda gränser bör dockschablonberäkningen inte frångås. Detanges i promemorian att av samtliga gemensamhetsanläggningar enligt LGA somstår under särskild förvaltning av juridisk person uppskattningsvis 7580 %utgörs av sådana anläggningar vars delägare helt eller så gott som uteslutandebestår av schablonbeskattade viUor. Ipromemorian erinras om att enligt pimkt 1 andra stycket av anvisningarna till8 § KL gemensamhetsanläggning som uteslutande eller så gott som uteslutande dvs, till åtminstone betjänar schablonbeskattade villor inteskall utgöra taxeringsenhet vare sig anläggningen förvaltas av delägarnadirekt eller av juridisk person. Värdet av gemensamhetsanläggningen kommersåledes alltid att slås ut på de delägande villorna och att ingå i underlagetför schablonbeskattningen av dessa villor. I promemorieförslaget har det därförinte ansetts påkallat med skilda beskattningsregler för gemensamhetsanläggningsom förvallas gemensamt av delägarna eller av juridisk person utan beskattningenföreslås alltid träffa delägarna. Oavsettom den på gemensamhetsanläggningen bedrivna verksamheten är av intern ellerextern karaktär föreslås att vid beräkning av inkomst av de anslutnafastigheterna avdrag skall medges för sådan del av avgift till anläggningen somavses täcka kostnader för vilka avdrag medges enligt 25 § 3 mom. första stycketKL, dvs. ränta på lånat i anläggningen nedlagt kapital och tomträttsavgäldeller liknande avgäld. Genomatt de anslutna villornas taxeringsvärden kommer att påverkas avgemensamhetsanläggningens värde kommer intäkten att öka för dessa villor.Härigenom och då avdrag föreslås för bidrag tUl anläggning till den del detavses täcka ränta eller avgälder kommer enligt promemorian beskattningen attske som om den nyttighet anläggningen innebär direkt tillhör villan. Det ansesdärför enUgt promemorieförslaget i normalfallet inte påkallat med ytterligareinkomstbeskattning vid intern- 1975: 48 64 verksanUiel,Beskattning kan dock vid räntor eller avyttring komma i fråga i förvärvskällankapital eller tUlfällig förvärvsverksamhet. Ipromemorian påpekas att gemensamhetsanläggning som inrättats främst förschablonbeskattade villor undantagsvis kan att betjäna även andra ändelägande fastigheter. Värdet av anläggningen kommer även i detta fall alt ökade delägande fastigheternas taxeringsvärden och därigenom höja intäkten. Fården rent externa verksamheten en betydande omfattning skulle emellertidschablonmetoden enbart inte ge ett tillf redsställande resultat. I promemorianövervägs därför att, i det fall den rent externa verksamheten ger etl resultatsom fördelat på de anslutna fastigheterna överstiger såväl , söm 2 %av dé schablonbeskattade vUlornas taxeringsvärden, i stället taxera dessafastigheter enligt konventionell metod (jfr punkt 6 tredje stycket avanvisningarna till 24 § KL). En sådan beskatmingsnietod bedöms emellertid somolämplig. Mot systemet'talar nämligen svårigheten att beräkna resultatetuteslutande av den rent externa verksamheten. Del pekas vidare på att metodenskulle kunna föranleda att vissa anslutna fastigheter kan komma att taxerasomväxlande enligt schablon och enligt konventionell metod. Såsomen enklare och godtagbar metod bedöms därför att vid externverksamhetberäkna resultatet av hela verksamheten i gemensamhetsanläggningen och slå utdetta resultat på de anslutna fastigheterna, i första hand i förhållande tillandelstal, normalt med till-lämpnlng av reglerna för beskattning av rörelse.Metoden liknar således förhållandet vid beskattning av handelsbolag. Def har idet föregående angetts att avdrag för värdeminskning av tillgångar härvid intebör komma i fråga. Vad i detta sammanhang vidare angetts beträffande avdrag förlön till ägare av delägande fastighet, dennes niake eller hemmavarande barnföreslås äga tillämpning i alla fall där ahläggnlngeri uteslutande inrättatsför villor. Det understryks i promemorian att denna metod kommer att tillämpasendast i de fall den rena externverksamheten är av betydenhet i förhållandetill den verksamhet som avser betjänande av de anslutna fastigheterna. Metodeninnebär således att delägama kommer att beskattas för verksamheten iförvärvskällan rörelse. Beskattning kan i vissa fall även komma i fråga iförvär\'skällan kapital eller tillfällig förvärvsverksamhet. Nären gemensamhetsanläggning drivs av juridisk person, skall det enligtpromemorieförslaget ankomma på den juridiska personen att lämna ägarna avanslutna fastigheter de uppgifter som är nödvändiga för inkomsttaxeringen.Dessa uppgifter skall då såvitt gäller ägare av villor avse dels i vad månutgivna bidrag motsvarar räntor samt tomträttsavgäld eller annan avgäld, delsi vad mån ägarna skall redovisa inkomst av kapital eller tillfälligförvärvsverksamhet. Är verksainheten av extern karaktär skalluppgiftsskyldigheten även innefatta resultatet av 1975: 48 65 . verksamheten,Uppgiflsskyldighel kan dock endast åläggas självständiga juridiska personer.Vid delägarförvaltning bör det ankomma på fastig hetsägarna atl förebringautredning om vad utgivna bidrag avser att täcka och i vad mån någon inkomst attredovisa i förvärvskällan kapital eller tillfällig förvärvsverksamhetföreligger samt, vid externverksamhet, resultatet av denna verksamhet. 7.2.3Gemensamhetsanläggning för s. k. äkta bostadsföretag k. äkta bostadsföretag avses aktiebolag eller ekonomisk förening varsverksamhet uteslutande eller huvudsakligen består i att åt föreningensmedlemmar eller bolagets delägare bereda bostäder i hus som ägs av föreningeneller bolaget (punkt 3 av anvisningarna tiU 24.§ KL), , harmeddelat anvisningar angående beskattningen bl. a. av s. k. äkta bostadsföretag(RN 1967: 7:3). Härav framgår att för att bostadsföretag skall anses som s. k.äkta sådant företag bör krävas att företagets fastighet (eller fastigheter)inrymmer minst tre bostadslägenheter och att av taxeringsvärdet förföretagets fastighet _ (eller fastigheter) belöper på de till medlemmar ellerdelägare med bostads- eller hyresrätt upplåtna bostadslägenheterna. Vid äktabostadsföretag har beskattningen i princip lagts på föreningen eller bolaget.Medlem beskattas endast om han hyr ut lägenheten. Beskattningen sker då iinkomstslaget kapital (punkt 2 av anvisningarna till 38 § KL). Inkomstav äkta bostadsföretags fastighet beräknas enligt en schablonmetod. Som intäkttas upp ett belopp motsvarande av taxeringsvärdet på fastigheten ellerfastigheterna (24 § 3 mom. första stycket KL). Avdrag medges endast för räntorsamt tomträttsavgäld eller liknande avgäld (25 § 3 mom. första stycket KL). Fastighetersom tillhör de s. k. allmännyttiga bostadsföretagen (dvs. bolag, förening ellerstiftelse som av // ellerlänsbostadsnämnd erkänts som sådant företag) behandlas enligt 24 § 3 mom. andrastycket på samma sätt som enskilda bostadsföreningar eUer bostadsaktiebolagtillhörande fastigheter. eller bostadsaktiebolag anses även ekonomisk., förening elleraktiebolag, vars verksamhet uteslutande eller så gott som uteslutande beslår iatt tUlhandahålla föreningens medlemmar eller bolagels delägare garage ellerannan för deras personliga räkning avsedd gemensamhetsanläggning i byggnad somägs av föreningen eller bolaget (punkt 3 av anvisningarna tUl 24 § KL). Dennabestämmelse tUlkom genom lagstiftning , och departementschefen framhölli sammanhanget (prop. 1966:151 s. 56) att endast föreningar som avsåg att tillhandahållagarage eller liknande förmån för medlemmarnas personUga räkning torde omfattasav lagstiftningen. Det kommersiella inslaget får alltså endast vara obetydligt.Ett betydligt större krav uppställs således för att s. k. garageförening skallfalla in under schablonreglerna än vad 5 1975.1 saml. 1975: 48 66 somallmänt tillämpas beträffande bostadsföretags hyresfastigheter. För attgarageförening eller annan gemensamhetsanläggning skall anses som "äktabostadsföretag" krävs att av hela taxeringsvärdet förföretagets fastighet (fastigheter) belöper på anläggning för medlemmarnaseller delägarnas personliga räkning (RN 1967: 7: 3), Det skall här understrykasatt med gemensamhetsanläggning avses i anvisningspunkt 3 till 24 § KL inteanläggning enligt LGA eller AL eller som i övrigt ingår i samfäUighet utananläggning som drivs i form. av aktiebolag eller ekonomisk förening. Promemorieförslagetinnebär att juridisk person som förvallar sådan gemensamhetsanläggning somutgör taxeringsenhet skall anses som självständigt skattesubjekt. Såvitt avsergemensamhetsanläggning som betjänar bostadsföretags fastigheter kommer såledesförvaltningsformen att ha betydelse vid beskattningen, I det följande kommeratt redogöras för förslaget dels vid delägarförvaltning och dels vidföreningsförvaltning. Beträffandeavdrag för bidrag tiU gemensamhetsanläggning föreslås i promemorian att sådantavdrag i likhet med förslaget i fråga om schablonbeskattade villor skaU vidberäkning av inkomst av de anslutna fastigheterna vara avdragsgillt endast lUlden del det avser täcka räntor, tomträttsavgäld eller liknande avgäld. Dettaföreslås gälla oavsett förvaltningsform eller verksamhetsinriktningbeträffande gemensamhetsan-' läggningen. Ifastighetstaxeringshänseende fördelas vid delägarförvaltning värdet avanläggningen på de i sam.fällighelen ingående fastigheterna. Detta innebäratt, i likhet med vad som gäller i fråga om schablonbeskattade villor,anläggningens värde kommer att påverka taxeringsvärdet på bostadsföretagetsfasligheter och således påverka den schablonmässigt beräknade intäkten av fastigheten.Härigenom och då avdrag föreslås för bidrag till anläggningen tiU den del delavser täcka ränta eller avgälder kommer beskattningen att ske som om dennyttighet anläggningen innebär direkt hör lUl de anslutna fastigheterna. Någonytterligare beskattning anses därför inle i normalfallet vara påkallad vidinternverksamhet. Bostadsföretaget föreslås dock i förekommande fall kunnabeskattas för inkomst av kapital eller tillfällig förvärvsverksamhet. Bostadsföreningsverksamhet skall uteslutande eller huvudsakligen bestå i att bereda bostäder åtmedlemmar eUer delägare. Inrättandet av gemensamhetsanläggning för företagetsfasligheter får ses som ett naturligt utflöde av denna verksamhet. Däremotförutsätts det i promemorian som mer osannolikt att vid delägarförvaltning enväsentlig rent extern verksamhet kommer att drivas genom anläggningen. 1975: 48 67 emeUertidvara faUet anses det naturligt att beskattning sker i förvärvskällan rörelseoch efter de regler som föreslagits då anläggning imällats för villor. Omdärvid en delägare eller medlem i bostadsföretaget utfört arbete föranläggningen föreligger självfallet ingen anledning att vägra avdrag för dennalön, som ju å andra sidan skall tas upp till beskattning av delägaren ellermedlemmen. b)Förvaltning av juridisk person Förvaltasgemensamhetsanläggning som inrättats för bostadsförelags fastigheter avjuridisk person, föreslås denna vara skattskyldig vid inkomsttaxeringen. Ärverksamheten av intern karaktär föreslås alt beskattningen sker enligt enschablon. Som intäkt av fastighet skall därvid tas upp av anläggningenstaxeringsvärde räknat. Avdrag bör enligt förslaget få göras förränta på lånat i samfäUigheten nedlagt kapital samt tomträttsavgäld eller liknandeavgäld. Förekommer utdelning tiU delägare föreslås avdrag härför inte få ske.Detta motiveras med att sådant avdrag inte ryms inom schablonmetoden. A andrasidan bör mottagaren inte beskattas för utdelningen, eftersom den delägandefastigheten beskattas efter schablon. Drivsdäremot extern verksamhet bör resultatet av verksamheten tas upp som inkomst avrörelse. Vid beräkning av resultatet föreslås att allt som kommit samfäUighetentUlgodo, alltså även bidrag från delägare skall tas upp som intäkt. Å andrasidan bör avdrag medges för värdeminskning av byggnad, inventarier ochmarkanläggningar enligt rörelsereglerna. Vidare bör självfallet avdrag medgesför lön även till medlem eller delägare i det bostadsförelag som äger anslutenfastighet. Vidare föreslås alt i de fall utdelning förekommer avdrag bör få skehärför. Lägre beskattningsbar inkomst än enligt reglerna för intern verksamhetanses dock inte böra godtas. Utdelningen bör hos ägarna av de anslutnafastigheterna beskattas som inkomst av rörelse, 7.2.4Gemensamhetsanläggning för konventionellt beskattade fastigheter Dekonventionellt beskattade fastigheterna är fastigheter dels av beskattningsnaturenannan faslighet utom de schablonbeskattade vUlorha och fastigheter tillhörandeäkta bostadsföretag, dels av beskattningsnaturen jordbmksfastighet. Defastigheter som kommer i fråga är hyreshus och rörelsefastigheter, sombeskattas i förvärvskällorna annan fastig-hel resp. rörelse samtjordbruksfastigheter. Vidberäkning av inkomst av konventionellt beskattad fastighet tas som intäkt uppallt som kommit ägaren till godo medan avdrag medges för omkostnaderna. För deolika fastighetstyperna innebär delta i huvudsak följande. Hyreshus.Bland intäkterna kan här nämnas hyresvärdet av lägenhet 1975: 48 68 somfastighetsägaren använt för sin, sin famUjs och sina personliga tjänaresräkning samt hyra eller annan ersättning för att fastigheten eller del avfastigheten upplåtits tUl annan (24 § 1 mom. KL). Såsomomkostnad anses bl. a. kostnader för reparation och underhåll av byggnader,personal som sköter fastigheten, värdeminskning av byggnad, maskiner och andrainventarier som tillhör fastigheten, ränta på lånat i fastigheten nedlagtkapital samt tomträttsavgäld eller liknande (25 § 1 mom.). Avdrag förvärdeminskning beräknas enligt avskrivningsplan på anskaffningsvärdena. Somanskaffningsvärde anses härvid den verkliga kostnaden för anskaffandet. I detfall bebyggd fastighet förvärvats, anses så stor del av fastighetensanskaffningsvärde belöpa på byggnaden som det vid fastighetstaxeringenfastställda byggnadsvärdet minskat med däri ingående särskilt maskinvärde utgörav fastighetens hela taxeringsvärde efter avdrag för maskinvärdet. Under vissaomständigheter kan det sålunda beräknade anskaffningsvärdet jämkas. Om bebyggdfastighet förvärvats genom benefikt fång anses i regel det belopp som i beskattningshänseendekvarstår oavskrivet för överlåtaren som byggnadens anskaffningsvärde (jfranvisningspunkterna 2 a och b till 25 §). Rörelsefastighet.Till intäkt av rörelse hänförs samtliga intäkter i penningar eller varor sominflutit i rörelse och som kan anses som driftinkomst. Till intäkter räknasäven inkomst vid avyttring av för stadigvarande bmk avsedda maskiner och andrainventarier i rörelsefastighet. Intäkt av a-vyttring av fastighet, som utgörlagertillgång i rörelse, utgör intäkt av rörelse (punkt 1 av anvisningarna till28 § KL), Direktafastighetskostnader för reparation, portvakt m.m. är avdragsgilla kostnaderi rörelsen. Genomlagstiftning (prop. 1969: 100, BeU 1969:45, rskr 1969: 233, SFS 1969:363) infördes vid rörelsebeskattningen nya regler för avskrivning av byggnader,inventarier och markanläggningar (jfr 29 § 1 mom. KL). De nya bestämmelsernainnebar en genomgripande modernisering av rätten till avskrivning av dessatillgångar. Ändringarna avsåg främst en utvidgning av kretsen avavskrivningsbara tillgångar och en omfördelning av tillgångarna mellan olikagmpper byggnader, inventarier, markanläggningar som behandlas eftersärskilda avskrivningsregler. Vid rörelsebeskattningen får kostnader föranskaffande av inventarier skrivas av enligt plan eller under vissaförutsättningar enligt den räkenskapsenliga avskrivningsmetoden (punkt 3 a avanvisningarna till 29 §). Såsom inventarier får numera en rad faslighetsdelaravskrivas som är markanläggning eller byggnad. Fömtsättningen för en sådanbehandling är att fastighelsdelarna har ett funktionellt samband med denrörelse som bedrivs på fastigheten. Hit räknas bl. a. räls, fundament förbehållare m. m. Ifråga om markanläggningar, dit vägar, parkeringsplaner, körplaner m. m. räknas,gäller särskUda regler (jfr punkt 16 av anvisningarna till 1975: 48 69 Kostnader för rent tillfälliga markanläggningar avsedda att användas ettfåtal år, får direkt omkostnadsföras. Avskrivningsunderlaget för varaktigmarkanläggning skall las av nedlagda kostnader. Anledningen tillatt fär avskrivas är att vissa kostnader för markarbeten anses haett "evigt värde". Avdrag för avskrivning på markanläggning medgesårligen av avskrivningsunderlaget. Byggnadernaomfattar vid rörelsebeskattningen i princip endast själva byggnadsslommen ochde anordningar som behövs för byggnadens allmänna funktion. Tillfälligabyggnader avsedda att användas ett fåtal år får avskrivas i sin helhet det ärdå anskaffningen ägt rum. Avskrivningarna i övrigt sker i form avprimäravdrag, årliga värdeminskningsavdrag och utrangeringsavdrag. De årligavärdeminskningsavdragen skall ske enligt plan med viss procent avanskaffningsvärdet. RSV har utfärdat anvisningar (RSV 3213) om denormalprocentsatser som bör tillämpas för olika slag av rörelsebyggnader.