prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — bör beräknasmed hänsyn till att en marginal utöverinvesteringsramen bör finnas för att möjliggöra en av konjunkturmässigaeller andra skäl påkallad ökning av medelsförbrukningen. Med hänvisning tUlvad jag sålunda anfört förordar jag att investeringsmedel för nästa budgetår anvisas enligt följandeanslagsberäkning, milj, kr. Beräknad medelsförbrukning /76 480,0 Avgår beräknad ingående behållning 39.3 Erforderligt anslag /76 488,7 Av föreslagna investeringar /76 om totalt 480 milj, kr,beräknas ca 330 railj, kr, kunna finansieras med avskrivningsmedel inom statens järnvägars fond och ca 8 milj,kr. av övriga kapitalmedel. Självfinansieringsgraden skuUe härigenomkomma att uppgå till , Statens järnvägarredovisar för /74 ett resultat före bokslutsdispositioner om 165milj, kr. Förräntningskravet för budgetåret uppgick till 127 milj. kr,, vUket innebär en överförräntningom 38 milj, kr. Enligt Kungl, Maj:ts bemyndigande har detta överskottdisponerats för extra avskrivningar. Det goda resultatetsammanhänger dels med den aUmänna konjunkturutvecklingen, dels med vissa för SJ positiva effekterpå järnvägstrafiken avenergikrisen. Personalens aktiva insatser för att utnyttja den gynnsamma marknadssituationen har härvid varit avstor betydelse, I särskild skrivelse den 20 raaj 1974 harSJ begärt att av överskottet för /74 få avsätta tiU enarbetsrailjöfond enligt Prop.1975:1 Bilaga 8 268 villkoren i lagen (1974: 325) ora avsättning tUlarbetsmUjöfond. Bestämmelsernai lagen är inte tillämpliga på statens affärsdrivande verk. Behovet av investeringar i arbetsmUjöförbättrandeåtgärder vid SI skall på sedvanligtsätt tillgodoses inom den för resp. budgetår faststäUda investeringsramen. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Järnvägar m. m. för budgetåret1975/76 anvisa ett investeringsanslag av . 1975:1 Bilaga 8 269 Balansräkningen per förluftfartsverket visar, att bokförda bmttovärdet av luftfartsverkets tillgångaruppgick till sammanlagt 834,8 milj. kr., varav 349,2 milj. kr. avsåg mark,fältoraråden ra, ra,, 166,1 milj, kr. byggnader, 197,3 milj. kr. teleutrustningoch belysningsanläggningar, 62,5 milj. kr. fordon, maskiner, redskap ra. ra,,30,4 milj. kr. kundfordringar, 2,6 milj. kr. förråd och 26,7 raUj. kr, posterav finansiell natur. Statskapitalet ökade med 55,9 milj. kr.under /74 och uppgick vid budgetårets utgång tUl 430,8 milj. kr. Överskottetför /74 uppgick till 17,4 milj. kr. I skrivelse den 26augusti 1974 och i anslutning därtUl lämnad komplettering har luftfartsverkethemställt om investeringsanslag för /76. Flygplatser m. m. , behållning Anslag Utgift 1973/74 36900000 75700000 89200000 1974/75 23 400 000 167 200 000 »168 400 000 1975/76 verket 22 600 000 294 600 000 »288 200 000 föredraganden 22 200 000 286 000 000 '280 000 000 » Preliminärt belopp inkl. tidigarelagda investeringar. » Preliminärt belopp. En sammanfattande redovisning avutvecklingen inom den reguljära världsluftfartenlämnas i följande tabell. Linjefartbedriven av flygbolag inom ICAO-anslutna staier B. Flygfrakt (tonkm) Post (tonkm) Totalt (tonkm) Som framgår av tabellen uppgick denreguljära luftfartens samlade transportarbete till 75,6 miljarder tonkilometerunder . Jämfört med föregående år innebär detta en ökning . 1975:1 Bilaga 8 270 Antalet befordrade passagerare ökade från450 milj. tiU 483 milj, år 1973medan antalet personkilometer ökade från 560 till 617 mUjarder, vilketmotsvarar ökningar med 7 resp. . ökade antaletfrakttonkilometer och den flygbefordrade postmängden , Utvecklingen avflygtransportarbetet visar en mindre nedgång i ökningstakten för passagerarbefordranjämfört med föregående år som en stigande ökningstakt konstaterasför både frakt- och postbefordran. Flygbolag hemmahörande i Förenta staternaoch svarar för av saratliga ICAO-anslutna statersproduktion av passagerarkiloraeter. Det totalapersontransportarbetet i internationell chartertrafik beräknasunder ha uppgått till 102 miljarder passagerarkiloraeter, en ökningmed jämfört med föregående år. konstateras därmed enavtagande ökningstakt i internationell chartertrafik. En jämförelse med den internationellalinjefarten visar att chartertrafiken svarade för nära 1/3 avvärldens totala persontransport-arbete inom internationell luftfart. Vidarenoteras att av chartertrafiken utfördes av renodlade charterföretagmedan linjeföretagen stod för återstående , Antalet flygplanför kommersiell trafik (med max. startvikt överstigandenio ton) inom ICAO-länderna har ökat med och uppgick vid slutet av tUl 7623. Flygplansflottans sammansättning har emellertid kraftigt förändratsunder . Antalet propellerplan har sålunda under tioårsperiodenminskat till knappt hälften av det antal som fanns i periodens början. Jetflygplanensrelativa andel av den totala flygplansflottan har successivt ökat och uppgickvid slutet av tUl . har antalet turbo-propflygplanutgjort av den totala flygplansflottan. Flygtrafikutvecklingenvid svenska statliga flygplatser kännetecknades under /74av en tillbakagång för chartertrafiken jämfört med föregående budgetår.Antalet passagerare i utrikes chartertrafik uppgick således under budgetårettill 1,6 milj., vilket innebar en minskning jämfört med budgetåret1972/73. Denna situation är unik mot bakgmnd av. att antalet utrikescharter-passagerare tidigare varit i ständigt stigande alltsedan dennaresande-förra fick nämnvärd omfattning . Sålunda uppgickden genomsnittiiga årliga ökningen till och underperioden 19701973 tUl . För /74 var minskningen särskiltmärkbar under budgetårets andra hälft, då charterprisema steg kraftigt tillföljd av stigande bränslepriser. LinjefartenspassageramtveckUng under budgetåret visar ökningar för inrikes- ochutrikestrafiken resp. jämfört méd de genomsnittiiga årligaökningarna på resp. . Förinrikestrafiken kan ökningen delvis tillskrivas Linjeflygs nyanskaffning av trejetflygplan av typen . För den inrikes linjefarten minskadeantalet flygtiramar upder raed 5 %under det att antalet flygkilometer för detta trafikslag var oförändrat.Detta förhåUande förklaras av att den inrikes jettrafiken har vuxit snabbare än övrig inrikes linjefart sombedrivs med betydligt lång-sararaare kolvmotorplan. En sammanfattande redogörelse för flygtrafiken på svenska statliga flygplatser lämnas i följande tabell. i 0/ i 1 /o 1973/74 (1 OOO-tal) 1967/68 1973/74 B. Fraktgods' (ton) Post' (ton) Övrig trafik (huvud- ' Ankommande och avgående i utrikes trafik samt avgåendei inrikes trafik. Som framgår av tabellen uppgickankommande och avgående passagerare i utrikes trafik och avgående i inrikestrafik vid statliga flygplatser till drygt 5,5 milj, under /74,vUket innebär en ökning jämfört med föregående budgetår (1972/73 ). Den starkaste ökningen faller på inrikeslinjefart medan passagerar-frekvensen i såväl utrikes som inrikes chartertrafUcminskade jämfört med föregående budgetår. Godstransporternauppgick /74 tUl , vUket innebär en ökning jämfört med föregående budgetår.Denna ökning, som överensstämmer med tillväxten under föregående budgetår,överstiger den genomsnittliga årliga ökningstakten underden senaste femårsperioden. Den flygbefordrade postmängden uppgickunder /74 till ,vilket innebär en rainskning raed järafört raed föregående budgetår(1972/73 ). Det totala antalet landningar på statligaflygplatser uppgick under budgetåret1973/74 tiU 268 000, vilket innebär en minskning jämfört medföregående budgetår (1972/73 ). Av de olika trafik-kategorierna noterasminskningar i antalet landningar för samtliga kategorier utom för den im-ikes linjefarten och bruksflyget. Av totalaantalet landningar utgör allmänflygets andel . Fördelningen på landets fyra störstaflygplatser av antalet landningar och passagerare under /74framgår av nedanstående tabell. Passagerare (ank-f avr) 1 OOO-tal är fortfarande landetsmest trafikerade flygplats med avseende på landningsfrekvensen trots enminskning under /74 på . av landnmgama hänfördestUl allmänflyget, vilket förklarar flygplatsens relativt låga passagerarandel.Den inrikes linjefarten på har under budgetåret utvecklats gynnsamt meden tillväxt på för antalet passagerare och för landningarna.Allmänflyget har dock minskat i omfattning. Minskningenuppgick under /74 tUl . är landets mesttrafikerade flygplats med avseende på passagerarfrekvens. Antalet ankommandeoch avresande passagerare uppgick under /74 till 3,4 mUj., varav1,0 mUj. har ökat sitt passagerarantal underbudgetåret Prop.1975:1 Bilaga 8 273 1973/74.Öknmgen faller på linjefarten som växte i utrikes trafik och iinrikes trafik. Flygplatsen i togs i bruk den 1december 1972. För /74 har fått vidkännas entrafikminskning jämfört med Stu-mp/BuUtofta 1972/73. Mmskningen hänför sig istor utsträckning till utrikes linjefart som en följd av att pendeltrafikenMalmöKöpenhamn lades ned för Stumps öppnande. Fr. o. m. januari1974 har pendeltrafiken åter tagits upp, dock med betydligt lägrepassagerar-beläggning än tidigare och med färre antal turer. Den inrikeslinjefarten på Stump minskade under budgetåret avseende antalet passagerareoch avseende antalet landningar. Vid slutet av uppgick antaletmotordrivna svenskregistrerade flygplan tUl1 098. Flygplanens fördelning på viktklasser framgår av nedanståendetabell. Högsta tillåten i % startvikt (kg) 19721973 2 001 10 000 10 001 25 000 Den kontroUerade civUa trafiken somtrafikerar landets luftleder och informationssträckor består till avlinje- och chartertrafik. Resterande utgörs av allraänflyg. Kontrolleradeöverflygningar, dvs. trafik sora varken startar eller landar inora riket raensom trafikerar luftiedema i svenskt luftrum, beräknas uppgå till av dentotala kontrollerade trafiken. Den tekniska utvecklingen avtransportflygplan har hittiUs i allt väsentiigtstyrts av flygföretagens krav på anpassning av flygmaterielen tiU deolika trafikområdenas struktur och behov samt på förbättrad drift-ochunderhållsekonomi, allt inom ramen för en tillfredsställande flygsäkerhetsnivå.Satsningen har framför allt inriktats på framtagning av större flygplanstypersamt utrustning för förbättrad regularitet. Luftfartens utveckling kan komma ikonflikt med den mänskliga mU-jön på ett sätt som nödvändiggör anpassning avflygtekniken. Luftfartens starka expansionhar i allt högre grad aktualiseratmiljövårdsaspekterna kring flygplatserna. I syfte att bättre kunnafölja utvecklingen och ta erforderliga initiativ på området har luftfartsverketinrättat en särskUd raUjöskyddskommitté. I linje härmed har verketintensifierat kart- 1975:1 Bilaga 8 274 läggningenav bullersituationen vid aUt fler av de statliga flygplatserna. Ett databaseratbullermätningssystem har tagits i bruk vid och avses även bliinfört vid andra särskilt bullerkänsliga flygplatserför kontroU av bullernivå och för övervakning av att buller-begränsande in- ochutflygningsbestämmelser iakttas. Verket har även inventerat behovet avåtgärder till förebyggande av andra sanitära olägenheter som kan orsakas av verksamheten på flygplatserna. Härvid har förbättringarav avloppsanläggningar och åtgärder mot skador av petroleumprodukterprioriterats. Den inrikes linjefarten torde i framtideni allt större utsträckning koraraa att skemed jetplan med kapacitet för ca 100 passagerare. Som kompleraent tilldet inrikes primärnätet kan förutses tillkomsten av ett sekundärnät med trafikav matarkaraktär med propellerflygplan. De raoderna jetflygplanen blir raindreväderberoende genom utrustning för s. k. kategori Il-operationer, innebärandeoperativa förhållanden under vUkainflygning för landning får ske ner tUl en beslutshöjd av lägst 30 m ochen bansynvidd av minst 400 ra. De moderna jetflygplanen är undantagslöstutrustade med transpon-ders automatisksvarsstation för identifiering som i allt större utsträckning även kommeratt instaUeras i övriga flygplan. Allmänflygplanen utvecklas mot bättreprestanda och förbättrad utrustning. Antalet tvåmotoriga flygplan kan iframtiden förutses utgöra en utökad andel av den totala flygplansflottan,specieUt inom taxiflyget. räknar raed engenorasnittiig årlig tillväxt av antalet ankoraraande och avresande passagerarei utrikes linjefart underperioden 19731980. Passagerarfrekvensen i utrikes chartertrafik beräknasunder samraa period öka med genomsnittligt . Antalet avresandepassagerare i inrikes linjefart bedöms öka med i genomsnitt fram till år 1980.Antalet avresande passagerare i inrikes chartertrafik bedöms komma att hållasig på ungefär oförändrad nivå omkring 30 000 frara till år 1980.Antalet med taxiflyg befordrade passagerare väntas öka med i genomsnitt 3,5 %per år . Antalet ankommande och avgående ton fraktgodsi utrikes trafik på statliga flygplatser beräknas öka med i genomsnitt perår . väntas den avgående postmängdeni inrikes trafik öka . Landningsfrekvensen i linjefart påstatliga flygplatser beräknas öka med igenomsnitt . Under samraa period väntaslandningsfrekvensen i utrikes chartertrafik öka med i genomsnitt . Medelsförbrukning imder budgetåren 1973/741975/76 /74 fastställdes investeringsramen till 1975:1 Bilaga 8 275 90,0 milj. kr. Maj:ts beslut den 12 oktober1973 höjdes investeringsramen till 95,0 milj. kr. för tidigareläggning av vissainvesteringar.I föregående års statsverksproposition beräknades betalningsutfallet tUl 95,0milj. inklusive tidigarelagda investeringar. På grund av vissa smärreförseningar uppgick medelsförbrukningen under budgetåret endast tiU 89,2 milj. kr. För budgetåret1974/75 fastställdesinvesteringsramen till 168,0 milj. kr.Luftfartsverket räknar f. n. med att medelsförbmkningen skall uppgå tilldetta belopp. För /76 föreslårluftfartsverket en investeringsramav 288,2 mUj, kr. efter avdrag av de koraraunala bidrag som enligt riksdagensbeslut skall utgå till investeringarna. Den nya stationsbyggnaden för utrikestrafik på samt den nyaflygplatsen i dominerar investeringsverksamheten under /76. Dessa båda projekt svarar tiUsararaans för ca 3/4 av helainve-steringsvolyiuen under budgetåret. Det nya utrikes stationsorarådet på beräknas bli färdigställt den 1november 1976 och flygplats beräknas kunna tas i bruk den 1oktober 1977. Den fortsatta snabba utvecklingen avflygmaterielen samt ökningen av passagerarantalet på flygplatserna har medförtatt markorganisationen blivit hårt ansträngd. Under de närmastebudgetåren koraraer därför investeringsverksamheten att i första hand inriktaspå sådana investeringsobjekt som är nödvändiga för att möta de krav som de nyaflygplanstyperna ställer på markorganisationen. Detta gäller såväl verkets egnaflygplatser som de militäraflygplatser som upplåtits för luijefart. Dessutom erfordras en fortsattutbyggnad av landningshjälpmedlen för att kraven för jettrafik skall uppfyllasoch för att utvidgning av jettrafUcen till att omfatta allt fler flygplatserskall möjliggöras. Vid flygplatser medjettrafik i linjefart är s. k, svarta banor, dvs. landningsbanor sora håUs heltfria från snö, slask och is, nuraera ett operativt krav. Detta medföromfattande nyinvesteringar i framför allt fordon, maskiner, redskap och garage. I samband med idrifttagandet av den nyastationsbyggnaden för utrikes trafik på erfordras utökadkapacitet för bilparkering samt ett garage för större fältfordon.Bilparkeringsfrågan avses bli löst genom uppförande av ett parkeringshus. vårriksdag beslöt (prop, 1973:27, : 12, rskr 1973: 160) att ett yttäckande flygkontrollsystemskall införas i landet. Vidareskall landet indelas i två flyginformationsregioner. Kontrollcentralen för densödra regionen skall lokaliseras till och för den norra till Luleå.Konkreta åtgärder som bl, a. syftar till en yttäckande kontroll har påbörjatssedan några år och projekten härför har fått benämningen ATCAS som svarar raotAir . För /76 erfordras inomraraen för ATCAS-projekten bl. a. investeringar i utmstning för trafikövervakning,radar m. m. förslag tillinvesteringsprogram för /76 upptar arbeten och anskaffningar tUlett sammanlagt belopp av 419,5 milj, kr. Härav hänför sig 367,1 mUj. tillredan påbörjade eller beslutade objekt och resten 52,4 mUj. till ickepåbörjade objekt. Investeringsprogrammet domineras avinvesteringarna i nya utrikesområde och (307,2 milj, kr,).Investeringarna i övriga flygplatser, radio och tele en route, fordon, maskinerra. uppgår totalt till 112,3 mUj, kr., varav i icke påbörjade objekt 52,4railj. Av följande sammanställning framgår total faktisk resp. beräknad medelsförbrukningbudgetåren 1973/741975/76. Faktisk utgift /74 1 OOO-tal kr. Radio och tele, en Fordon, maskiner, Prop.1975:1 Bilaga 8 277 Investeringsprogrammetför domineras av arbetena med den nya stationsbyggnadenför utrikes trafik. Byggnaden beräknas kuima tas i bruk . /76 erfordras för utrikesområdet 169,7 milj. kr. Som en följd av idrifttagandet av den nyautrikesterrainalen på och den därmed sammanhängandeomdisponeringen av nuvarande lokaler erfordras vissa investeringar benämnda -7 O, drift. Sålunda bör kapaciteten för bilparkering utökasgenom uppförande av ett parkeringshus till en totalkostnad av 13,5 milj.kr., varav 8,0 milj. kr. belastar /76. Vidare erfordras ett garageför större fältfordon tUl en kostnad av 4,2 milj. kr. För övriga investeringar på Arlandaerfordras 4,4 milj. kr., varav 4,0 avsernya objekt. Bland de nya investeringsobjekten kan nämnas förbättring avILS (instmmentlandningssystem) för bana 01, oljeavskiljare, vidgning avMärstaån, markrörelseradar och kommunikationsutrustning för terminaltjänsten. Investeringsutgifternaför den nya flygplatsen i beräknas för /76tUl 137,5 milj. kr. För beräknar verketinvesteringsutgifterna /76 tiU . Utgiftema avser ett bullermät-ningssysteraoch ett bevakningssystem. På Brommaflygplats planerar verket att /76 genomföra redan beslutade investeringar för . Med hänsyn till att bortflyttning frånBromma flygplats skall ske senast planeras inga nya utbyggnaderav flygplatsen utan endast slutförande av tidigare beslutade smärre arbetensamt insatser som är nödvändiga av säkerhets- och kapacitetsskäl. Eftersom flygplatskommer att ersätta flygplatsår planeras inte några nyainvesteringar på , Under /76 genomförs redanbeslutade investeringar för . För Kirunaflygplats erfordras . förinvesteringar under /76. föruppförande av en sandsilo, . för uppförande av ett spolhus samt , för utbyte av inflygningsfyrar. För beräknar verket investeringsutgifterna under /76 tUl 2,2 milj. kr,, varav600 . avser nya objekt. De nya objekten omfattar utbyte avinflygningsfyr, utökning av bUparkeringensärat installation av inflygningsljus för bana 32. På Skellefteåflygplats beräknasinvesteringsutgifterna under /76 uppgå till 2,3 railj, kr.,varav 1,6 milj, kr. avser nya objekt. Häri ingår banförlängningen till 1 800m., ny reflektoryta för m, m. för att flygplatsen skall kunnata emot jetflygplan. 1975:1 Bilaga 8 278 På flygplatspågår arbeten som belastar /76 med 6,3 milj. kr. Verket begär1,8 milj. kr. för nya objekt av vilka kan nämnas gemensara brandövningsplatsför , och Örnsköldsviksflygplatser, anläggande av utryckningsväg till den projekteradebanförlängningen, uppförande av sandsilo samt installation av viss teletekniskutrustning. På pågår arbeten sombelastar /76med . Utbyggnaden av /flygplatsfortgår planenligt. Under /76 beräknas investeringsutgifternauppgå till 2,2 milj, kr. Häri ingår anläggandet av ett reningsverk till en kostnad av , uppförande av enbrandövningsplats, utökning av stationsplattan samt uppförande av ett spolhus. På och planerar verket attunder /76 genomföra redan beslutade investeringar för 1,2 milj. kr. Drift- och terrainalområdet vid uppfyller varkenkapacitets- eller kvalitetskrav. En snar upprustning av flygplatsen ärdärför oundgängligen nödvändig. Med anledning härav har förslag tillutbyggnadsplan fraratagits . Förslagetreraissbehandlas f. n. Planeringen omfattar åren fram till mitten av1980-talet, då en ny regionflygplats i beräknas kunna tas i bruk, Iavvaktan på slutbehandlingen av utbyggnadsplanen får investeringsplanenbetraktas som preliminär. För beräknar verket investeringsutgiftemaunder /76 till 2,3 milj. kr,,varav 1,0 milj. kr, avser nya objekt. Av de nya objekten kan nämnasförprojektering av nytt stationsområde m, m. till en kostnad av . På Visbyflygplats och planeras under /76 investeringar för500 . På beräknasinvesteringsutgifterna under /76 uppgå till 1,5 milj. kr., varav . avser nya objekt.Häri ingår vissa markarbeten som är nödvändiga för idrifttagning av en nyILS-anläggning, Dessutom koramer under budgetåren 1974/75 och 1975/76 enutredning att genoraföras rörande ett helt nytt stationsoraråde, grundat påfömtsättningen att flygflottilj in-dras och flygplatsen nedläggs sorafredsbas. Totalt uppgår investeringsutgifterna på under /76 till 2,6 mUj. Ettnytt kontrolltorn uppförs f, n. på flygplatsen. För investeringar ibelysningspanel och ATS-utmstning till kontrolltomet erfordras därför500 . under /76. På Ängelholmsflygplats planeras under budgetåret1975/76 investeringar för . 1975:1 Bilaga 8 279 För radioanläggningaroch teleutrustning en route erfordras under /7648,7 milj. kr,, varav 38,3 milj. kr, förredan påbörjade och kontrakterade arbeten och leveranser. Bland dessa objektingår bl, a, i syfte att uppnå högre grad av auto-raatisering av trafikledningsprocessen särat förövergång till yttäckande kontroll nytt radarpresentationssystem, ATCAS 1, ()vid ACC/TCC, Under /76 erfordras 27,1 milj, kr, förATCAS 1, Arbetena med ATCAS 1 pågår f, n, och anläggningen blir klar att tas idrift . ATCAS 2 som avserden nya områdeskontrollen i och som planeras att tas i drift kommer att påbörjasunder /76, Investeringsutgifterna under detta budgetår beräknasbli 6,1 milj. kr. ATCAS 3 som avser en nyterminalkontroll för påbörjas också under budgetåret1975/76. Kostnaderna under det förstabudgetåret beräknas till 3,8 milj. kr. ATCAS-projekten bildar tillsammans de första länkarna i en kedja som såsmåningom, i enlighet med 1973 årsvårriksdags beslut, skall leda fram till ett yttäckande flygkontrollsystem. Utöver ovanredovisade pågående och planerade ATCAS-projekt erfordras komplettering ochförnyelse av navigeringshjälpmedel och radiokommunikationsutrustning. För att tillgodoseinformationen om flygplansrörelser erfordras fler priraär- ochsekundärradaranläggningar samtviss extraktorutrustning. För anskaffning av fordon, raaskiner och redskap beräknas 12,4 railj, kr. Härav erfordras 5,4 raUj, kr, för nyanskaffningoch 7,0 milj, kr, för ersättningsanskaffningar. Utgifterna förbrand- och räddningsmateriel avser ny- och ersättningsanskaffning avbandvagnar för flygplatser med besvärlig terräng. Vidare planeras anskaffning av brandbilartill flottiljflygplatser med civil linjefartför att släckningskapaciteten på dessa flygplatser skall öka. Utgifterna försnöröjnings- och fältmateriel avser planenlig ny- och ersättningsanskaffning avsnöslungor, sopmaskiner, lastmaskiner, traktorer m. m, bl. a, med hänsyn tUl behovetav snö- och isfria banor och de allmänt ökade kraven på fälthållningsstandard som enföljd av jetflygplanensintroduktion i inrikesflyget. Under budgetåret1975/76 erfordras viss anskaffning av fordon, raaskiner och redskap avsett för det nyautrikesområdet på . Under posten vissa byggnader erfordras4,9 milj, kr, under /76,Härav avser 2,7 milj. kr. den pågående utbyggnaden av lokaler vidArlanda flygplats för ATCAS 1 och 2,2 milj. kr, för en byggnad som skall inrymmaATCAS 2. För flygtrafikledarskolan i erfordras 500000 1975:1 Bilaga 8 280 kr.under /76, Den totala investeringsvolymen för flygtrafikledarskolanuppgår till 26,7 milj. kr., fördelade med 13,3 milj. kr. på byggnader och 13,4milj. på simulator och övningsteknisk utrustning. Projektet har väl följtuppgjorda tids- och kostnadsplaner. Utbildningsverksamheten vid skolanpåbörjades planenligt . Skolverksamheten vidtrafikskolan i och flygtrafikskolan vid Hägemäs upphörde vidvårterminens slut. De sammanlagda kostnaderna för härredovisade arbeten uppgår till 419,5 milj. kr. Härav avser 350,1 mUj. kr.sådana objekt för vUka kommunala bidrag skall utgå. De kommunala bidragenberäknas uppgå till 131,3 milj. kr. utgörande av angivet belopp.Äterstoden (419,5 131,3) = 288,2 milj. kr. faller på staten.