prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Denkommunala konsumtionen beräknas i löpande priser ha ökat 1974. I volymuppskattas detla motsvara en ökning . Detla innebar en upprevideringfrån den preliminära nationalbudgeten med väl . Denna snabbakonsumtionsutveckling i kommunerna hänger framför allt samman med en expansivsysselsättningsutveckling, . förutses en fortsatt kraftigtillväxt i konsumtionen . Volymökningen anlas dock bli något svagareän och stanna vid . Även sysselsättningsökningen förväntas blinågot svagare , . Transfereringsutgifternaberäknas ha haft samma utvecklingstakt som de totala kommunala utgifterna.Transfereringarna till hushåll m. m. som svarar för avtransfereringarna har dock ökat något snabbare, eller . I denna postingår bl. a. utbetalningarna av de slalskommunala bostadstilläggen somreformerades /1974. beräknas transfereringarnaöka med . Detta förklaras bl. a. av att transfereringar till hushållenförväntas ha en fortsatt hög ökningslakt samt att transfereringarna tillsocialförsäkringssektorn, dvs. de kommunala bostadstilläggen för folkpensionärer,förväntas öka kraftigt på grund av de förbättringar som införts från årsskiftet1974/1975. Dekommunala myndighetema och affärsverkens investeringar beräknas haökat i löpande priser. Även 1975 beräknas en uppgång av motsvarandestorleksordning. Detta förväntas motsvara en volymminskning 1974 och1,1975, vilkel är en betydligt lägre neddragning av investeringsvolymenunder resp. år än vad som inträffade . 1974 trädde ett flertal stora reformer inom socialförsäkringssystemet ikraft. Sjukpenningreformen har medfört kraftigt ökade utbetalningar tUlhushållen. Utbetalningar av s. k. sjuklön utgör i och med reformenATP-grundande och skatlepUktig inkomst. Även utbetalningarna från den nyaföräldraförsäkringen som har ersatt moder- Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 163 skapsförsäkiingensamt den utvidgade arbetslöshetsförsäkringen är föremål förbeskattning. /infördes också ett kontantarbetsmarknadsstöd som ett komplement till arbetslöshetsförsäkringen. Vidaregenomfördes den nya tandvårdsförsäkringen. Dessa reformer har inneburitväsentiiga förbättringar av förmånsbeloppen. Skatteomläggningen 1974 innebarelt slopande av hushållens folkpensionsavgifl som ersattes med en socialförsäkringsavgifttill folkpensioneringen på som debiteras arbetsgivarna. Vidare höjdes1974 socialförsäkringsavgiften till sjukförsäkring tUl . En nyarbetsgivaravgift avseende arbetslöshetsstödet på infördes även detla år. Riksdagenbeslutade om förbälirade folkpensionsförmåner. Folkpensionens grundbelopphöjdes från 90 lill av basbeloppet för ensam pensionär och från 140 lUl155 % av basbeloppet för pensionärspar fr. o. m. den 1 januari 1975.Folkpensionsförmåner för handikappade i form av handikappersättning ochvårdbidrag förbättras . Som en del av skatteomläggningingår alt hushållens sjukförsäkringsavgift slopas. Reformerna på pensions- ochskatteområdena finansieras genom höjningar av arbetsgivarnas socialförsäkringsavgiftertill folkpensionering och sjukförsäkring. Folkpensionsavgiften har höjts 1975med tiU och sjukförsäkringsavgiften till . ÄvenATP-avgiften har höjts från 10,5 till . Finansieringenav de olika sjukförsäkringsförmånema har ändrats i betydande ulslräckning underperioden 19731975. De grunder för finansieringen av sjukförsäkringen somgällde 1973 var relativt invecklade med oUka regler för skUda delar avförsäkringen. I och med att sjukpenningförmånerna beskattas fr. o. m. 1974tUlförs staten ökade skatteinkomster. I samband med denna omläggning höjdesstatsbidraget till sjukförsäkringen väsentiigt 1974 och täckte detta år 1/3 avden obligatoriska sjukförsäkringens samtliga kostnader. Arbetsgivarnasavgifter svarade 1974 för och de försäkrade själva för återstående delav sjukförsäkringens kostnader. Fr. o. m. 1975 har statsbidragsandelenreducerats tlU och arbetsgivarna täcker resterande av sjukförsäkringenskostnader. Denökade arbetsgivarfinansieringen av socialförsäkringarna framgår tydligt vid enuppdelning av avgiftsinkomsterna på avgifter från hushåll resp. frånarbetsgivare. Från att 1973 ha utgjort av de totala avgiftsinkomsternahar arbetsgivaravgifternas andel 1974 ökal till och 1975 beräknas dennaandel uppgå till av de totala avgifterna. Socialförsäkringssektornsutveckling innebar ovanligt kraftiga ökningar främst på utgiftssidan menäven av inkomsterna. Det är naturligtvis den livliga reformverksamheten dettaår som förklarar dessa ökningslal. Skatlebeläggningen av vissa socialaförmåner kombinerat Tabell 8: 3 SocialEörsäkringssektorns inkomster och 1.2 Bidrag från stat och 1.3 Förskott från statsbudgeten 1.4 Ränteinkomster m. m. 2.1 Transfereringar till hushåll 4.1 Till staten och kom- 4.2_jTill övriga sektorer Anm.Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp. halva procent. Källor:Allmänna pensionsfonden, , ochstatistiska centralbyrån. medväsentiiga reala förbättringar av förmånerna gav en drygt 40-pro-cenlig ökningav sektorns utbetalningar till hushållen. Dessa transfereringar påverkas ävenav de extra utbetalningarna av folkpension . Under1975 väntas både inkomster och utgifter öka i en betydligt lugnare takt. Socialförsäkringssektornsfinansiella sparande, dvs. skiUnaden mellan inkomster och utgifter, har stadigtökat år . 1974 kom dock det finansiella sparandel att i stort sett liggakvar nivå. En ökning av inkomstöverskollet i sektorn väntasdäremot åter 1975, bl. a. till följd av ATP-avgiftens höjning.Inkomstöverskollet består till en helt dominerande del av allmännapensionsfondens ökade fondering. De övriga fonder som är berörda är mycket små. SocialförsäkringssektornsfinansieUa sparande kan även ses som sektorns nettoutlåningsmöjligheter.Fondökningen inom allmänna pensionsfonden utbjuds till allra största delen påkreditmarknaden. Av tabell 8: 3 framgår att gick mellan 20och av utlåningen tUl slalen och kommunerna. Övriga av fondens utlåningplacerades i bostadssektorn och näringslivssektorn med i stort setl jämnfördelning mellan dessa sektorer. Det är således en mycket stor del avsocialförsäkringssektorns inkomstöverskott som använts för utiåning tillsektorer vid sidan av den offentliga sektorn. 1 Reviderad nationalbudget 1975 165 8.5 Den konsoliderade offentliga sektorn Som en sammanfattning av vad som sagts om deoffentliga delsektorerna staten, kommunerna och socialförsäkringssektorn, presenterasi detta avsnitt uppgifter för de tre sektorerna sammantagna. Tabell 8: 4 visarden beräknade utvecklingen av den offentiiga sektorns direkta efierfrågan, dvs.konsumtion och investeringar, . Den lolala direkta efterfrågan på reala resurser föroffentlig konsumtion och investering! beräknas ha ökat med 1974 ochökningstakten beräknas bli lägre 1975. Det är främst den offentligakonsumtionen som bidrar till denna utveckling. ökade den totala offentiigakonsumtionen i volym och 1975 beräknas ökningstakten lill . Denkommunala konsumtionen beräknas ha ökat klart snabbare än den statiiga 1974,medan konsumtionen både för staten och kommunerna vänias öka relativt kraftigt1975 med 4 resp. . De offentiiga investeringarna beräknas ha minskat svagtunder 1974 och denna volymnedgång beräknas fortsätta i samma takt ' Det investeringsbegrepp som här används baseras pånationalräkenskapernas institutionella sektorindelning och inkluderar därförinte investeringar i statliga affärsverk och aktiebolag saml kommunalaaktiebolag och stiftelser. Dessa ingår däremot i de offentiiga investeringarnasådana de vanligen presenteras i försörjningsbalansen. Vidare gäller attbegreppet statlig konsumtion i försörjningsbalansen även inkluderarsocialförsäkringssektorns konsumtion, vilken i detta kapitel särredovisas. Tabell 8:4 Den offentliga sektorns konsumtion ochinvesteringar 1973 1975 Statlig konsumtion Statlig investering Totalt staten -2,0 konsumtion investering Totalt kommunerna 44 290 10 020 54 310 -2,0 -1,5 68 420 12 890 4,0 -1,5 3,0 -1,5 Anm. 1 Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp.halva procent. Anm. 2 Sektoravgränsningarna överensstämmer med dem somtillämpas i tabell 8: 1-3. Källor: , ochstatistiska centralbyrån. Denna svaga volymutveckling på investeringssidanberäknas vara relativt likartad för staten och kommunerna under de aktuellaåren. I syfte atl ge en samlad bild av den offentliga sektornsinverkan på inkomstbUdningen i ekonomin presenteras i tabell 8: 5 uppgifler förinkomsterna och utgifterna i den konsoliderade offentiiga sektorn.Konsolideringen innebär alt alla transaktioner mellan de tre delseklorer-nastaten, kommunerna och socialförsäkringssektorn har eliminerats. Tabellenuttrycker sålunda transaktionerna mellan den offentliga sektorn som helhet ochden övriga delen av ekonomin. Vidare redovisas i tabellen utiåningen från detre offentliga delseklorema lill sektorer utanför den offentiiga sektorn. beräknas de offentliga utgifterna ha ökat ibetydligt snabbare takt än inkomsterna medan ökningstakten 1975 beräknas bliendast något högre på utgifts- än inkomstsidan. 1974 präglades av den mycket livliga reformverksamhetendetta år inom socialförsäkringssektorn, inkl. skallebeläggningen av sjukpenning m. fl. Såväl de offentiiga skalleinkomsterna som transfereringarna Tabell 8: 5 Den konsoliderade offentliga sektornsinkomster och utgifter 1975 " Löpande priser 2.1.1 Till hushåll m. m. 2.1.2 Till företag inkl. livs- 2.1.3 Till intemationell verk- 2.4 Korrigeringsposl m. m. 3 FinansieUtsparande 8 780 3 320 1610 4 Utlåning 11041 12 510 4.1 Över statsbudgeten 3 524 4 210 4 520 4.2 Från allmänna pensionsfonden 7 209 7783 4.3 Övrigt 308 517 Anm. 1 Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp.halva procent. Anm. 2 Korrigeringspost m. m. innefattar korrigeringsposten itabell 8: 1 samt kommunernas nettoköp av mark och fastigheter. 1 Revideradnationalbudget 1975 167 lillhushållen påverkades i slor uisträckning av denna omläggning. På skatlesidanbestämdes utvecklingen även av den temporära sänkningen avmervärdeskatten under en del av året. 1975 tillkommer skatteinkomster medanledning av förslagen om höjningar av vissa punktskatter. Den offentligasektorns inkomsler i form av socialförsäkringsavgifter påverkas av attreformverksamheten tiU vissa delar har finansierats med höjdaarbetsgivaravgifter. Detta gäller bl. a. skatteomläggningarna 1974 och 1975samt folkpensionsreformen 1975. Förutomav skatlebeläggningen av vissa socialförsäkringsförmåner förklarasökningslakten för hushållstransfereringarna 1974 av stora förbättringar vadgäller utgående förmåner till hushållen, bl. a. höjningar av barnbidrag,bostadstillägg, studiebidrag m. m. Därtill kom exlra utbetalningar avfolkpension, barnbidrag m. m. . 1975 väntas transfereringarna lillhushållen, som är den klart tyngsta trans-fereringsposten, återta en lugnareutveckling. Reformverksamheten fortsätter dock med förbättringar avfolkpensionsförmåner, bostadstillägg m. m. beräknas ha ökat mycket kraftigt och förhållandet väntas blilikarlat även 1975. Till stor del förklaras dessa ökningar av den successivtökade subvenfioneringen över statsbudgeten av priserna på vissa viktigarebaslivsmedel. Från /76 tillkommer dessuiom effekterna av denbeslutade bostadspolitiska reformen samt den föreslagna energipolitiskareformen. Transfereringarna lill internationell verksamhet bestäms 1975 liksomunder 1974 av de snabbt växande åtagandena vad gäller u-landsbislåndel. Denmycket kraftiga ökningen av de offentliga utgifterna, som präglade 1974,medförde stora förändringar vad gäller den offentliga sektorns finansiellaställning. Under 19701973 ökade del finansiella sparandet, dvs. nettot mellaninkomster och utgifter exkl. utiåningsverksamhet m. m., från drygt 5 miljarderkr. minskade deltainkomstöverskolt med hela . Denna försvagning av detfinansiella sparandet väntas fortsätta 1975 och detta år skulle därmedinkomstöverskollet uppgå till endast . till1975 skulle således den offentliga sektorns finansiella sparande minska meddrygt . Delbör observeras att elt positivt eller negativt finansiellt sparande(inkomstöverskott resp. utgiftsöverskott) av en viss storlek inte i och för sigsäger något om effekterna av den ekonomiska politiken. Det är förändringarna idet finansiella sparandet eller snarare förändringar i de olika delposter påinkomst- och utgiftssidan vars netto utgör det finansiella sparandel som ärav intresse i detta sammanhang. Förändringar i dessa delposter har effekter påinkomsterna inom den privata delen av ekonomin och därmed på hushållens ochföretagens efterfrågan. Förändringar i det finansiella sparandet har ävenbetydelse förlägel på kreditmarknaden och förutsättningarna för kredUpoliliken. Därigenomkan förändringar i den offentliga sektoms finansiella sparande dessutom fåandra effekter för den privata sektom. I den mån ökningar av det statligautgiflsöverskottet tillåts verka likviditetsskapan-de kan således en expansionunderlättas för de delar av den privata efterfrågan som är beroende avkreditmarknaden som finansieringskälla. I detla avsnitt har ovan endast derealekonomiska utgifterna i de tre offentiiga delsektorerna behandlats. Vid enbedömning av den offentliga sektorns upplåningsbehov måsle emellertid ävenutlåningen från staten, kommunerna och aUmänna pensionsfonden lUl den privatasektorn tas med i diskussionen. Det offentliga upplåningsbehovet påverkasnämligen på i princip samma sätt av en utlåningsökning som av en försämring avdet finansiella sparandel. I tabell 8:5 redovisas därför även utlåningen frånden offentliga sektorn till låntagargrupper i den privata delen av ekonomininkl. I utiåningen från allmänna pensionsfonden har i dettasammanhang de medel som ställts till den statliga och kommunala sektorns förfogande således exkluderats;. Av tabellen framgår att denoffentiiga. sektorns samlade utlåning till den privata sektorn klart överstigerinkomstöverskottet i den offentliga sektorn. uppgick denna differens tilldrygt . 1973 hade det offentliga upplåningsbehovet minskat tillendast . En dramatisk omsvängning skedde 1974. Denoffentliga utlåningen översteg detla år det finansiella sparandel med drygt 9iniljar-der kr. och denna differens kan beräknas bli ännu något större 1975.Detta innebär att det offentliga upplåningsbehovet ökade med ca 7 miljarder kr.från 1973 till 1974. Densamlade offentliga upplåningen, och därvid främst den statliga upplåningen,kommer således 1975 i likhet med 1974 att uppgå till mycket stora tal.Visserligen kommer denna upplåning alt äga rum på en kreditmarknad, där detfinansiella utrymmet är relativt flexibelt, men trots detta kan återverkningarpå den reala ekonomin uppstå. Sambanden är emellertid i detta hänseende mycketsvåröverskådliga. Att tillgången på finansiella resurser kan utgöra enrestriktion för den ekonomiska politiken sammanhänger med institutionellaförhållanden på marknaden för långfristiga krediter. Vidare finns gränser förpenningpolitikens möjligheter att utan selektiva åtgärder styra likviditetenpå andra marknader. Ett stort statligt budgetunderskott kan, vid bl. a. givetbehov av långfristig bostadsfinansiering, i och för sig leda till sådanabalansbrisler mellan olika lånemarknader atl i vissa lägen icke önskvärdakonsekvenser i vahitapolitiskt och konjunklurpolitiskl hänseende uppkommer. Attbestämma de totala effekter på ekonomin, inkl. effekterna via kreditmarknaden,som följer av förändringar i det offentligas inkomster och utgifter tordedärför inle låta sig göras, eftersom man vet för lite 1 Revideradnationalbudget 1975 169 omhur kreditmarknadseffekterna återverkar på den reala ekonomin. Definanspolitiska effekter, som följer av att förändringar i den offentligasektorns inkomster och utgifter direkt påverkar efterfrågan på olika varor ochtjänster, skall däremot i del följande belysas med hjälp av en enkelanalysmodell. 8.6Beräkning av finanspolitiska effekter Underde har i nationalbudgelarbetel använts en förenklad modell medvars hjälp man kan belysa de samlade finanspolitiska effektema inte bara avstatsbudgetens förändringar, ulan även av förändringar i den totala offentUgasektorn, dvs. även inkl. kommunerna och socialförsäkringssektorn. Fr. o. m.nationalbudgeten 1974 beräknas de finanspolitiska effekterna med hjälp av en iförhåUande till något modifierad modell.' Analysen lar sin utgångspunkti förändringarna från föregående år i konsumtion, investeringar,transfereringar, skatter samt övriga inkomster i de tre delsektorer som ingår iden lolala offentliga sektorn. Beräkningarna visar dessa förändringarseffekter på bruttonationalprodukten. I kalkylerna tas endast hänsyn till deeffekter som kommer till uttryck under prognosåret. Kvarstående effekter avförändringar i den offentliga sektorns verksamhet under föregående år beaktasinle heller. Modellenär en real modell i den meningen alt utgångspunkten utgörs av förändringaruttryckta i fasta priser, vilka ställs i relation lill bruttonationalprodukteni fasta priser. Modellen kan således inle användas vid exempelvis en bedömningav de effekter på bruttonationalprodukten som de nominella förändringarna iden offentliga sektorns verksamhet kan ha via kreditmarknaden. Vad gällerdeflateringsmcto-diken beräknas förändringar i den offentliga sektorns direktaefterfrågan, dvs. förändringar i konsumtion och investeringar, utifrån uppgifteri priser. Det innebär att deflateringen i detta avseende sker medhänsyn tiU innehållet i den direkta efterfrågan. Vid beräkningen av deindirekta effekterna på den privata sektorn, som förändringar i de olikadelposterna i den offentliga sektorns inkomster och utgifter leder tUl, användsimplicitprisindex för den privata konsumtionen vid deflateringen. Desekloravgränsningar som har valls för modellberäkningarna skiljer sig någotfrån redovisningen i tidigare avsnitt i detla kapitel. Investeringar istatiiga affärsverk samt i statliga och kommunala bolag och stiftelser betraktasnämligen i detta sammanhang som ingående i den offentliga sektorns utgifter.Däremot inräknas inte bosladsbyggan- Modellenär statisk och liknar i sina huvuddrag den som redovisats av iFiscal Policy in Seven Countries 19551965 (). det i den offentliga sektorn, eftersombostadsinvesteringarna kan sägas utgöra ett styrmedel i denekonomiska politiken på samma sätt som var fallet under 1960-talel. Äveninvesteringsfonderna har hållils utanför modellen. Inte heller ingår andraekonomisk-politiska åtgärder, som direkt inriklas mot den privata sektornskonsumtion och investeringar, förutom i den utsträckning åtgärdema indirektpåverkar den offentliga sektorns inkomster och utgifter. Genomolika antaganden om bl. a. de marginella konsumtions- och importbenägenheternatas i modellen viss hänsyn till att förändringar i skilda typer av konsumtion,investeringar, transfereringar, skatter m. m. har olika effekter påsamhällsekonomin. Till grund för effeklberäk-ningarna ligger såledesbedömningar av dels importbenägenhelen för olika användningskomponenter, delshushållens konsumtionsbenägenhet för olika inkomstslag. Det aktuellakonjunkturläget liksom även ef-terfrågeökningarnas sammansättning påverkarslorieken på de marginella importbenägenheterna. har det ansettsrimligt all i delta sammanhang räkna med en marginell importbenägenhet förprivat konsumtion på 0,4. Osäkerheten om den marginella importbenägenhetensstorlek 1975 är betydande. Importbenägenhelen har därför förutsatts ligga kvarpå samma värde som 1974, även om en rad olika faktorer pekar på att värdet börvara lägre 1975. Importbenägenheten för övriga användningskomponenter - medundantag för maskininvesteringar har uppskattats till lägre tal än för denprivata konsumtionen. Hushållens marginella konsumtionsbenägenhet har för både1974 och 1975 uppskattats till 0,7. Det har emellertid ansetts befogat atträkna med en lägre margineU konsumtionsbenägenhet (0,6) för inkomster somhärrör från tiUfälliga transfereringar och en något högre (0,8) för inkomslerfrån permanenta transfereringar. De marginella konsum-tionsbenägenheter hoshushållen som ingår i modellen avser, som tidigare framhållits, endast attavspegla den konsumtionsökning som inträffar under prognosåret. Med de bedömningar av import- och konsumtionsbenägenhetsom redovisas ovan erhålls ur modellen värden på ett anlal mulliplikatorer. Medtillämpning av dessa mulliplikatorer kan den totala effekten påbruttonationalprodukten av förändringar i den offentliga sektorns verksamheträknas fram. För några av de viktigaste realekonomiska variablerna redovisasmultiplikatorerna nedan. Övrig offentlig konsumtion 1,3 Permanenta transfereringar till hushåll 0,8 Tillfälliga transfereringar till hushåll 0,6 Direkta skatter -0,7 Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 171 Res lU ta t Resultaten av demodellberäkningar som utförts enligt den ovan beskrivna metodiken redovisas ilabell 8: 6. Effekterna har därvid uttryckts som procent ävbruttonationalprodukten i fasta priser. I tabellen presenteras de beräknadeeffekterna av förändringar i den offentiiga sektorns verksamhet 1974 och 1975. Som framgår av tabellenframkommer en något annorlunda bild jämfört med den som presenterades i denpreliminära nationalbudgeten . Den totala offentliga sektornsfinanspolitiska effekt är något mindre 1974 medan däremot effekterna 1975blivil betydligt kraftigare. För1974 gäller förändringarna främst staten men även kommunerna berörs. Detstatliga lotalbudgelunderskotlet blev . mindre än vad somtidigare med utgångspunkt från riksrevisionsverkels budgetprognoser kundeförväntas. Verkets beräkning av utfallet understiger även den avriksgäldskontoret redovisade upplåningen. Även om effekterna av den statligasektorns verksamhet med nu föreliggande material beräknas till ett något lägretal än tidigare, är storleksordningen ändå betydande. Denna kraftiga inverkanpå samhällsekonomin 1974 kan helt hänföras till den statliga politikensindirekta effekter. Dessa effekter förklaras av de mycket kraftiga stimulansåtgärdersom vidtogs och som innebar stora ökningar av de statligatransfereringarna saml en tidsbegränsad sänkning av mervärdeskatten. Här bör påpekas att enbetydande del av de statliga transfereringarna är avsedda för andra offentligadelseklorer, vilket i beräkningarna för dessa sektorer registreras som en negaliveffekt av samma sloriek. Den negativa multiplikatorn för t. ex. erhållnastatsbidrag i socialförsäkringssektorn är dock mindre än den positivamultiplikator som åsatts de slutliga utgifter inom denna sektor som bidragenavser. Den positiva effekt som därigenom uppkommer tillgodoförs sålundasocialförsäkringssektorn. Ensärskild undersökning av verkningarna av temporäramervärdeskattesänkning pågår f. n. inom i samarbete med . Det har inle varit möjligt attredan till den reviderade nationalbudgeten 1975 lämna en redovisnuig avresultaten av denna utvärdering. Det statistiska underlag som hittiUsföreligger är inte tillräckligt detaljerat för att till-låta några merpreciserade slutsatser. Ytterligare statistiskt material bl. a. om importensfördelning på enskilda varugrupper saml mervärdeskattens fördelning pådetaljerade branscher måste först bearbetas. Undersökningen fortsätter såledesoch en slutlig utvärdering kan beräknas föreligga inför den preliminäranationalbudgeten 1976. Iavvaktan på undersökningens resultat skall här endast några allmännasynpunkler och observationer redovisas. tillgänglig kon-sumtionsstalislikger en tydlig bUd av en nedgång i konsumtionen under första kvartalet 1974under intryck av oljekrisen och en betydande återhämtning och uppgång underandra och tredje kvarlalen. Därefter minskade konsumtionen åter under fjärdekvartalet. Denna beskrivning av förändringar i konsumtionen 1974 är giltigbåde vid en jämförelse med föregående kvartal och vid en jämförelse medmotsvarande kvartal föregående år. Det är främst de varaktiga varorna som harutsatts för kraftiga svängningar i konsumtionen. Allra tydligast var inslagetav köprush andra och tredje kvartalen 1974 inom bilhandeln. Konsumtionsutvecklingen1974 påverkades av flera olika faktorer. Oljekrisen hadesäkert en dämpande effekt på konsumtionen.