prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Denvägledande principen vid beräkning av statsanslaget skall enligt rådet vara attdetla minst skall motsvara den andel som siatens byggande i egen regi utgör avbyggnadsverksamhelen . Detta ger enligt rådet ett ordinariestatsanslag för /77 om 13 milj. kr. Automatik för uppräkning avstatsanslaget i takt med prisutvecklingen saknas. Därför anser rådet att enuppräkning med ca 2 milj. kr. motsvarande - prislägesförändringarna bör ske föratt hålla anslaget i den avsedda relationen lill avgiftsinkomsterna. Motbakgmnd härav föreslår rådet att statsanslaget räknas upp med 4 milj. kr. till15 milj. kr. Enligtstatsmaktemas beslut (prop. 1975:30, bil. 1, NU 1975:30, rskr 1975: 202 ochbil. 2, CU 1975: 28, rskr 1975: 203) skall rådet under treårsperioden1975/761977/78 ansvara för programmel Energi- 1975/76:100 Bilaga 14 Bostadsdeptartementet 28 användning för lokalkomfort (EFoU)inom huvudprogrammet Energiforskning. Därutöver skall rådet isamråd med statens planverk ochbostadsstyrelsen svara för planläggning och genomförande av enenergiinriklad prototyp- och demonslralionsverksamhet (EPD) med inriktning påtrimning av värmeanläggningar samt kommunalenergiplanering. Delegationen för energiforskning har yttrat sig över rådelsanslagsframställning rörande energifrågor. Programmet för EFoUfinansieras dels genom en höjning av avgiften till fondenför byggnadsforskning från 0,6 till ,dels genom statsanslag från trettonde huvudtitelns anslag Energiforskning,dels genom omfördelning av rådets nuvarande resurser. För innevarande budgetårdisponerar rådet 16 milj. kr. För att täckakostnadema för EPD disponerar rådet för /76 6 milj. kr. Medlenhar anvisats under tolfte huvudtitelns anslag Vissa energibesparande ålgärderinom bostadsbeståndet- m. m. Rådet ser det som väsentligt att villkoren förFoU-verksamma institutioner ger möjlighet till effektiv och målmedvetenverksamhet. I sitt arbete har rådet stora gränsytor mot andra forskningsrådfrämst styrelsen för teknisk utveckling (STU). Det är rådets uppfattning attden omständigheten att avgränsningsfrågor gentemot andra forskningsinstitut kanvara oklara inte får hindra att rådet tar initiativ till alt formulera problemsom behöver lösas och alt detta sedan sker i samarbele eller samförstånd medberörda forskningsorgan. Universitet och högskolor bedriver utbildning ochforskning i samma organisation. Rådet anser att resurser för att hanterastörre disciplin-eller problemorienlerade FoU-projekt är starkt begränsade.Rådet ser det som önskvärt alt en kontinuerlig sysselsättning skapas för enfast stab av yrkesskickliga FoU-arbetare inom högskoleorganisationen och rådetstöder och främjar en sådan utveckling genom anslag till programarbete ochprojektorganisation. I längden.måste dock enligt rådet högskoloma själva byggaupp och finansiera dessa verksamheter. F. n. finner rådet det nödvändigt altfinansiera ett begränsat antal forskartjänster inom angelägna behovsområden,bl. a. installationsområdel. Statens institutför byggnadsforskning är den största institutionen inom byggnadsforskningsområdet i landet och verksamheten- finansie ras genom anslag från- rådet. Instilutetskall enligt beslut omlokaliseras till sommaren1976. Beträffandefördelningen av resurser anser rådet, att ökade insatser behövs inom program 2 Information. Resursema till program 1 Plane- ring, behovsulredning; och. Detta leder till relativt sett något minskade resurser förstöd till forsknings- och utveck lingsverksamhet. Absolut sett ökar-ernellertid de beräknade resursema för FoU-verksamhet under /77. I enlighet med de önskemål somuttalades slalsverkspro- 1975/76:100 Bilaga14 29 positionangående behovet av en översikt över den byggnadsekonomiska forskningen harrådet utarbetat ett program för della ändamål. Programmet utgör underlag förfortsalt och fördjupat programarbete inom ämnesområdena AC, men också förplanering av FoU-insatser inom FoU-utförande organ. Slatsmaktemas beslut om energiinriklad forsknings- ochutvecklingsverksamhet påverkar fördelningen av de totala forskningsresursernamellan de olika ämnesområdena och har på ett markant sätt medfört alt angelägnasatsningar på EFoU nu kommer all genomföras. I allt väsentligt kan dock dentidigare planerade ulvecklingen för ämnesområdet Planering och brukande avbyggd miljö fullföljas eflersom rådets totala resurser ökal snabbare än somförutsetts. Som gmnd för sin anslagsframställning för budgetåret1974/75 redogjorde byggforskningsrådet för verksamhet och planer beiräffandeforskningens inriktning och omfattning /73 1978/79.Statsmaktema anslöt sig i huvudsak till forskningsprogrammen (prop. 1974: 1,CU 1974: 14, rskr .1974: 87). Med hänsyn till alt de uppgjorda programmenenligt rådet i stort sett kan fullföljas finner jag inte skäl att nu gå närmarein på byggforskningsrådets verksamhel och principema för finansiering. Jag vill emellertid understryka alt forskningsproblemendelvis håller på att ändra karaklär som följd av alt den kvantitativabostadsbrisleri i landet i stort sett avvecklats och alt ökad uppmärksamhet nubehöver ägnas dels frågor rörande bostädernas drift- och underhållskostnader,dels de kvalitativa aspekterna på boendet. Härtill kommer ett växande intresseför medinflytandefrågor i planläggning, byggande och förvaltning av bostäderoch anläggningar. Väsentliga uppgifter för samhällsplanering och byggande bliri ökande utsträckning att komplettera och förnya befintlig bebyggelse.Förvaltningen av bebyggelsen behöver utvecklas såväl beträffande underhåll ochdrift som när det gäller service och upplåtandefrågor. Som framgår av rådels verksamhetsplan för perioden1975/76 1980/81 ämnar rådet ägna ökad uppmärksamhet åt dessa frågor i sittforlsalla programarbete. Det ankommer på rådet att i framtida verksamhetsplanerredovisa hur resultatet av detta programarbete påverkar inriktningen i stort avbyggforskningsrådets verksamhet. Det programarbete angående den byggnadsekonomiskaforskningen som bedömdes väsentligt statsverksproposition har inlettsoch avsatt vissa resultat. Det är angeläget att programarbetet angående denbyggnadsekonomiska forskningen fortsätter och fördjupas på det sätt som anges irådets verksamhetsplan. a. bör drift- och underhålls-frågorna ägnas ökaduppmärksamhet. 1975/76:100 Bilaga 14 30 Rådet stöder liksom övriga forskningsråd forskning vid univer silel och högskolor. Enligt vad jag har erfarit kommer chefen för ut bildningsdepartementet att redovisa vissa synpunkter på ansvarsfördel ningen mellan forskningsråden och högskoleorganisationen när det gäl ler finansiering av seklorinriktad forskning i samband med alt ställning las till forskningsrådsulredningens belänkande (SOU 1975: 26) Forskningsråd. I anslulning till budgetbehandlingen avbyggforskningsrädets anslagsyrkanden har också behandlals rådetsförslag till anslag för energiinriklad forsknings- och utvecklingsverksamhet.Rådet framhåller atl man efler all ha studerat tillgången på materiella och personellaresurser anser det möjligt alt öka denna forskning. Dessa frågor kommer senaredenna dag alt anmälas av chefen för industridepartementet i anslutning tillanslaget Energiforskning under trettonde huvudtiteln. Jag vill i dettasammanhang framhålla att de resurser som enligt rådet finns tillgängliga börkunna utnyttjas för forskning av betydelse från energisynpunkt, som inte fallerinom programmet Energianvändning för lokalkomforl. Till frågan ommedel för energiinriklad, prototyp- och demonslralionsverksamhet inombostadssektorn ålerkornmer jag under anslagel Vissa energibesparande ålgärderinom bostadsbeståndet m. m. , Genomstatsmakternas beslut, att rådet skall ansvara för forskning inom delprogrammetEnergianvändning för lokalkomfort samt i samrådmed planverket och bostadsslyrelsen planlägga och genomföra en energiinrikladprototyp- och demonstrationsverksamhet /76 t. o. m. 1977/78, kommer byggforskningsrådets totalaFoU-verksamhet att utvidgas. Den satsning som görs på energiforskningsområdetpåverkar direkt eller indirekt; en stor del av rådets verksamhel och ställerslora krav på rådels planeringsarbete. Rådets ekonomiskaresurser kan beräknas öka väsentligt som en följdav höjningarna och av uttagsprocenlen förbyggforskningsavgiflen. Rådetframhåller att statsanslaget i varje läge skall minsl motsvara den andel som siatens byggande i egen regi ulgörav byggnadsverksamheten . Enligt min mening är detla eltalltför snävt synsätt. Vid bedömning av statsanslagets slorlek bör fömtomhänsyn till statens byggande i egen regi hänsyn tas till de beräknadeinläktemas slorlek samt den önskvärda omfattningen och inriktriingen avforsknings-och utvecklingsverksamheten.Anslagets storlek kan därigenom bli föremål för en resursprövning somleder till en balanserad utveckling av rådets resurser. Med hänsyn till attrådets ekonomiska resurser f. n. kan anses tillfredsställande är jag inte nu bereddalt förorda någon höjning av det slatliga bidraget lill byggnadsforskning. 1975/76:100 Bilaga14 31 Jaghemställer atl regeringen föreslår atl till Byggnadsforskning för /77anvisa ett anslag av . Anordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler 1974/75Utgift 742 800 Reservation 8 542 300 1975/76Anslag 8 000 000 1976/77Förslag 15 000 000 Från anslaget ulbelalas dels anordnings- ochinventariebidrag till allmänna samlingslokaler enligt beslämmelserna ikungörelsen (1973: 400) om statligt stöd till allmänna samlingslokaler (ändradsenasl 1975: 485), dels ock bidrag till riksorganisationerna församlingslokaler. Bidragel uppgår under /76 till . Föranordnande av allmänna samlingslokaler utbetalas även lån från Lånefonden förall-, manna samlingslokaler. Bestämmelserna om anordningsbidrag och lån föranordnande av allmänna samlingslokaler innebär i korthet att bidrag och lånbeviljas kommun, aktiebolag, förening eller stiftelse för nybyggnad, ombyggnadeller köp av byggnad i syfte att lillgodose behovet av allmänna samlingslokaler.Anordningsbidrag ulgår med högst eller, när särskilda skäl föreligger, medhögst av låneunderlaget. Lån utgår med högst det belopp som tillsammansmed anordningsbidraget motsvarar av låneunderlaget. Beslämmelserna om inventariebidrag innebär att sådantbidrag beviljas för anskaffande av inventarier till allmänna samlingslokaler.Inven-lariebidrag utgår med högst av låneunderlaget till den del detlainte överstiger . och av överskjutande belopp. Bidrag får dockinte översliga . För beslut om bidrag och lån fastställs av riksdagenför varje budgetår en gemensam ram, av vilken en viss angiven del får tas ianspråk för bidrag. För /76 har ramen för lån- och bidragsgivningenfastställts till 30 milj. kr., varav högst 18 milj. kr. för bidrag (prop. 14, CU 1975: 7, rskr 1975: 61). Ärenden om bidrag och lån handläggs inombostadsslyrelsen av en samlingslokaldelegation. Samlingslokaldelegationen har avgivit yttrande tillbostadsstyrelsen över frägor om anslag och ramar avseende stödet till allmännasamlingslokaler. Beträffande den gemensamma ramen för beslut om bidragoeh lån anför styrelsen följande. 1975/76:100 Bilaga14 32 För /75 har gällt en ram för lån- ochbidragsgivningen på 25 milj. kr., varav högst l5 milj. kr. Motramen har avräknats dels vissa lån enligt kungörelsen (1957: 367) om statslånför anordnande av allmänna samlingslokaler m. m. (upphävd 1973: 400) uppgåendelill ca 0,4 milj. kr., vilka har avräknats mot ramens bidrags-del, dels lån ochbidrag enligt kungörelsen (1973: 400) om statligt slöd till allmännasamlingslokaler med 16,7 milj. kr., varav 11,5 milj. kr. Bostadsslyrelsen framhåller att det inle har varitmöjligt för delegationen att närmare precisera de projekt som kan bli aktuellaför statligt stöd under /77. Delegationen har emellertidförhandsgranskat och lämnat positivt besked beträffande projekt för vilka lånoch bidrag har sökts med resp. 9,4 och 16,7 milj. kr. och bedömer mot bakgrundhärav att ramen för innevarande budgetår 30 milj. kr. kommer all till fullotas i anspråk. Med utgångspunkt häri och det högre planeringsläge som numeraföreligger inom såväl de samlingslokal-ägande riksorganisationerna somkommunema saml med beaklande av kostnadsslegringen föreslår styrelsen alt ramenför /77 fastställs till 40 milj. kr., varav för bidrag högst'27milj I kr. Den relativa ökning av bidragsdelen som föreslås motiveras av deerfarenheler delegalionen har fått sedan bestämmelserna trädde i-kraft den 1juli 1973. Bland annat utnyttjas ej lånemöjligheten i alla ärenden. Beträffande anslagsbehovet anför styrelsen' att detunder /74 beviljades räntefria slående lån enligt 1957 årskungörelse saml bidrag enligt kungörelse med sammanlagt 14,8 milj. kr. Bidrag beviljade under ett budgetår kan till entredjedel beräknas bli utbetalda under följande budgeiår och återstodenbudgetåret därefter. I enlighet härmed skulle under /76utbetalas bidrag till ett belopp av ca (2/3 X 14,8 + 1/3 X 11,9=) 13,8 milj. kr., vartill kommer bidraget lill riksorganisationerna på , eller sammanlagt ca 15 milj. kr. För /77 kan utbetalningarna av bidragberäknas lill (2/3X11,9 + 1/3X18 =) 13,9 milj. kr. Styrelsen föreslår ienlighet med förslag från samlingslokaldelegalionen att bidraget tillriksorganisationerna räknas . Utbetalningama skulle därvidkunna beräknas till ca 15 milj. kr. för /77. Vid ingången av /76 fanns en behållningpå anslaget på drygt 8,5 milj. kr. Med beaklande av anslaget för innevarandebudgetår på 8 milj. kr. samt de för innevarande och nästkommande budgetårberäknade utgiflerna blir behovet av anslag för /77 (15 +158,58 =) 13,5 milj. kr. Med hänsyn till osäkerheten i beräkningarna anserstyrelsen att anslaget bör föras upp med 15 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga14 33 Innan jag går in på ram- och anslagsfrågorna vill jagla upp frågan om samlingslokalstöd till folkparkernas lokaler och anläggningarmed anledning av en skrivelse från Folkparkernas . Enligl gällande bestämmelser utgår samlingslokalslödför sådana lokaler som behövs för del offentliga livet och de kulturellasträvandena inom orten, i första hand sådana lokaler som tillgodoserföreningslivets behov av utrymmen för möten, studieverksamhet, kulturellverksamhel, förströelse, fritidssysselsättning eller liknande verksamhet. Iskrivelsen från Folkparkernas anförs atl nämnda bestämmelserinte medger slöd till folkparkerna i den utsträckning som borde vara fallet medhänsyn lill den allt viktigare roll som folkparkerna spelar inom kultur-och fritidssektorn. Enligt organisationen bör förutsättningarna församlingslokalstödet ändras så att stöd kan ulgå lill såväl folkparkernaslokaler som yttre miljöer. Huvudsyftet med samlingslokalslödel är atl främjatillkomsten av fullständigt utrustade lokaler för föreningslivet. Efter vad jaghar erfarit beviljas samlingslokalslöd för folkparksanläggningar i sammautsträckning som för andra anläggningar som ligger i linje med nämnda syfle.Däremot beviljas inle slöd för folkparkslokaler som inle utformas på ell sällsom primärt kan anses lillgodose föreningslivets behov. För egen del kan jag ansluta mig till synpunkten atlfolkparkerna fyller en viklig funklion inom kultur- och fritidslivel. De frågorsom folkparksorganisalionen har aktualiserat i sin skrivelse och som ligger vidsidan av tillämpningsområdet för samlingslokalslödel får emellertid enligl minmening studeras i annat sammanhang. Mot denna bakgrund är jag inte beredd attförorda sådana ändringar i grunderna "ör stödet som åsyftar med sin' skrivelse. Jagövergår nu lill ram- oeh anslagsfrågorna. har föreslagit att den gemensammaramen för bidrag och lån för anordnande av allmänna samlingslokaler m. m.vidgas från 30 till 40 milj. kr. Med hänsyn till att ramen så sent som för innevarandebudgetår höjdes till 30 milj. kr. kan jag inle biträda styrelsens förslag ochförordar alltså all ramen bestäms lill oförändrat 30 milj. kr., varav högst 18milj. Liksom lidigare bör regeringen utverka riksdagensbemyndigande att vidga ramen om det behövs av syssels'ått-ningsskäl. Medelsbehovet för nästa budgeiår beräknar jag till 15milj. Jag har därvid även beräknat medel för bidrag med elt sammanlaglbelopp av . till riksorganisationerna för samlingslokaler. avsätts även under budgetårel 1976/77 för tekniskt/ekonomisktutrednings- oeh projekteringsarbete som utförs av riksorganisationerna. 1975/76:100 Bilaga14 34 Jaghemställer all regeringen föreslår att 1. medge att beslut om anordnings- ochinventariebidrag samt lån för allmänna samlingslokaler under /77meddelas inom en ram av , varav högst . får tas ianspråk för bidrag, 2. medge alt den under 1 angivna ramenfår överskridas om det behövs av sysselsältningsskäl, 3. till Anordningsbidrag m. m. tillallmänna samlingslokaler för /77 anvisa elt reservationsanslagav . Upprustningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler 1974/75Ulgift 3 367 935 Reservaiion 5 820 209 1975/76Anslag M 000 000 1976/77 Förslag 9 000 000 > Härutöver har på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /76 anvisats ett reservationsanslag av 2 milj.kr. Från anslaget utbetalas uppmstningsbidrag enligtbestämmelserna i kungörelsen (1973:400) om statligt slöd till allmännasamlingslokaler (ändrad : 485). Bestämmelserna innebär i korthet atlbidrag kan ulgå med högst av kostnaderna för upprustning av allmänsamlingslokal och betalning av skulder. Enligt kungörelsen kan vidare lånenligt äldre bestämmelser under vissa förutsättningar efterges, s. k. särskildeftergift. För varje budgetår fastställer en ram förbeslut om bidrag och eftergifter. Denna ram har för /76fastställts till 5 milj. kr. 1975: 1, bil. 14, CU 1975: 7, rskr 1975:61). Under /75 har beslut meddelals i 31ärenden angående uppruslningsbidrag oeh särskild eftergift med ett belopp av 5milj. Samlingslokaldelegationen hade den 15 augusii 1975inneliggande ärenden för vilka bidrag har sökts med 7,5 milj. kr. Dettaförhållande liksom aviserade ansökningar från de samlingslokaläganderiksorganisationerna, kommunernas förbättrade planeringsläge i fråga omlokalbehoven samt ökat intresse från fristående samlingslokalägare gör att samlingslokaldelegationenförutser starkt ökande anspråk på främst uppruslningsbidrag. Mot bakgrundhärav och då ramen /76 inte kan förväntas täcka behoven under dettabudgetår bör ramen /77 ökas till 20 milj. kr. Förberäkningen av behovet av anslag antas att bidrag och eftergift Prop.1975/76:100 Bilaga 14 35 sombeviljas under ett budgetår kommer att utbetalas till två tredjedelar undersamma budgeiår och till en tredjedel under närmast följande budgetår. Med beaktande av besluten och utbetalningarna /75 samt de ovan angivna ramarna för budgetåren 1975/76 och1976/77 beräknas utgifterna under nämnda budgetår till 5 milj. kr. Vid utgången av budgetårel 1975/76 skulle enligt dennaberäkning finnas en behållning på anslaget på 4,8 milj. kr. Med hänsyn härtillbehöver anslaget anvisas med 10 milj. kr. Bostadsslyrelsen har föreslagit alt ramen förbeviljande av uppruslningsbidrag och särskilda eftergifter av äldre lån vidgasfrån 5 lill 20 milj. kr. Genombeslut den 23 oklober 1975 har regeringen, som framgick av min anmälan lilltilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 såvilt avserbostadsdepartementels verksamhetsområde (prop. 1975/76: 25 s. 60), medgivit altramen för innevarande budgetår får överskridas genom beslut omupprustningsbidrag med högst 10 milj. kr. avseende projekt som medför ökadsysselsättning. Ramen för innevarande budgetår uppgår därmed till totalt 15milj. Den sålunda vidgade ramen lorde som den avser attförbättra sysselsättningsläget, även medföra belydande positiva effekter ifråga om upprustning av det äldre samlingslokalbeslåndet. Övervägande antaletupprustnings-projekt som är planerade avser, efter vad jagerfarit, uppmstningar av faktisk art, framför allt renoveringar. Jag bedömerdet vara lämpligt att, om det behövs av sysselsättningsskäl, regeringenbemyndigas tillämpa motsvarande ordning även under / 77. Genomden kraftiga vidgningen av ramen har betydande resurser avsatts redan hösten1975 för att täcka den efterfrågan på uppruslningsbidrag, som bostadsslyrelsenhar utgått från i sitt förslag till ramvidgning. Mot denna bakgnmd förordarjag att ramen för beslut om uppruslningsbidrag och särskilda eftergifter /77 fastställs lill oförändrat 5 milj. kr. Anslagsbehovet förnäsla budgeiår beräknar jag till 9 milj. kr. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl 1. medge att beslut omupprustningsbidrag och särskilda eftergifter av äldre lån meddelas inom en ramav . under /77, 2. medge att den under 1 angivna ramenfår överskridas om del behövs av sysselsättningsskäl, 3. till Upprustningsbidrag m. m. tillallmänna samlingslokaler för /77 anvisa ett reservalionsanslagav . 1975/76:100 Bilaga14 36 Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet ni. 1974/75Utgift 192 607 604 Reservation i325 392396 1975/76Anslag 2326 000 000 1976/77 Förslag 326 000 000 1Anslaget Vissa energibesparande åtgärder. ' Anslaget tillfördes därutöver vid utgången /75 kvarstående medel på anslaget Vissa energibesparandeåtgärder, som inte avsåg bidrag för energibesparande åtgärder i näringslivetsoch trädgårdsnäringens byggnader. Tillanslaget har vidare på tilläggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetår anvisals . Från anslagel, som anvisades första gången /76, bestrids utgifler för ekonomiskt slöd till energibesparandeåtgärder i civila statliga byggnader, bostadshus, allmänna samlingslokalersamt kommunala och landslingskommunala byggnader. Vidare beslrids från anslagelutgifter för bidrag lill prototyp- och demonstrationsverksamhet inombostadssektorn. handhar bidragsgivningen till energibesparandeåtgärder i civila statliga byggnader. 1 fråga om slöd lill energibesparande ålgärder ibostadshus och allmänna samlingslokaler disponerar bostadsslyrelsen anslagelför dels lån och bidrag enligt kungörelsen (1974: 252) om slatligt slöd till energibesparandeåtgärder i bostadshus (ändrad : 1319), bostadslån enligl 9 §bosladsfinansieringsförordningen (1974: 946, ändrad senasl 1975: 1144) ochförbätlringslån enligt 2 a § kungörelsen (1962: 538) om förbätlringslån (ändradsenasl 1975: 486), dels bidrag enligt 38 a § kungörelsen (1973: 400) omstatligt stöd till allmänna samlingslokaler (ändrad : 485). Stödet lill energibesparande åtgärder i bostadshusutgår som lån och/eller bidrag för förbättring av värme- och ventilationssystem,dock inte utbyte av värmepanna eller oljebrännare, för anordning för individuellmätning av varmvatten, el och gas saml för nattackumulering av varmvatten, föranslutning till fjärrvärmeanläggning och för förbättring av värmeisolering iväggar, fönster och bjälklag. Bidrag ulgår av den godkända kostnaden,dock högst med . Om lån beviljas enliglenergisparkungörelsen utgår lånet av den godkända kostnaden, dockhögst med . Om koslnaderna för åtgärderna är högre, kani stället bostadslån beviljas enligt 9 § bostadsfinansieringsförordningen ochförenas med bidrag enligt energisparkungörelsen. Personer och vissaandra grupper kan beviljas räntefritt slående lån med högsl . perlägenhet för energibesparande åtgärder enligt 2 a §förbältringslånekungörelsen. Beträffande allmänna samlingslokaler utgår stödet iform av bidrag av den godkända kosinaden, dock högsl med 150 000 kr.för 1975/76:100 Bilaga14 37 Bidrag beviljas företrädesvis för ålgärder som avser förbättring avvärmeisolering i befintliga byggnader. Bidrag för energibesparande ålgärder i kommunala ochlandstingskommunala byggnader utgår enligt förordningen (1975: 550) om slalsbidraglill energibesparande ålgärder i kommunala och landslingskommunala byggnaderm.m. Stödet utgår i form av bidrag av den godkändakostnaden, dock högst med . för varje projeki. Bidragsärendena prövasav regeringen efler beredning i kommundepartementet. för byggnadsforskning handharbidragsgivningen till prototyp- och demonslralionsverksamhet inombostadssektorn. Särskilda bestämmelser om dispositionen av medel tillbidrag för energibesparande ålgärder i civila slatliga byggnader och förprotolyp-och demonslralionsverksamhet har utfärdals av regeringen. För dispositionen av anslaget för olika ändamål gällerföljande av fastställda ramar för beslut om lån och bidrag /76.