prop · FZ03118 · 1975-12-31 00:00:00 — Invandrargruppensförslag och överväganden om informationsinsatser för invandrarbarnens föräldrarom hemspråkets betydelse för barnens utveckling tUlstyrks likaledes av samtiigaremissinstanser eUer lämrias ulan erinran. Tillstyrker gör bl. a.rikspolisstyrelsen, , , , iBlekinge län, BRA, LO samt och Skola. RikspoUsstyrelsenbetonar vikten av att invandrarbarnen och deras föräldrar i olikaundervisningssituationer bereds möjlighet till en naturlig kontakt med vårtlands polisväsende, dels för att få inforrriation om vårt lands rättsväsende,lager och förordningar, dels för personlig kontakt med representanter förpolisen. Detta är så mycket mer väsentligt som åtskUUga invandrare haft kontaktmed polisen i länder med annat styrelseskick än i och därför kanskebibringats en felaktig uppfattning om poUsens roll i elt samhälle som understryker att möjligheter ges attkomplettera den av invandrargruppen föreslagna informationen till föräldramagenom budskap i andra kanaler. Invandrarfamiljerna bör fortlöpande ges informationvia flera kanaler om utbildningsmöjligheter i ungdomsskolan, då åtgärderna iden föreslagna reformen har en sådan karaktär att målgrupperna kommer attbehöva informationen vid återkommande tUlfällen. AMS framhåller alt verketbeslutat att i beredskapsarbetets form stödja ålgärder för alt förbättrainformationen till invandrarfamiljerna om ar-belsmarknadsförhållandena ocharbetsförmedlingens service. Här skulle hemspråkslärarna kunna göra envärdefull informationsinsats. anser att kommunens information tillinvandrarna om hemspråkslräningen är 1975/76:118 68 enförutsättning för att den föreslagna reformen skaU lyckas. Här kan, fömtomhemspråkslärarna, invandrarnas egna organisationer och tidningar samt Hem ochSkolaföreningar få slor betydelse. i betonar viklenav en ökad information till invandrarföräldrar om nyttan och nödvändigheten avdaghemsverksamhet. Det är också angeläget alt den ökade informationen tillinvandrarna om den svenska skolan omfattar också vuxenutbUdningen. BRÄ, och Skola framhåller vikten av information om invandrarbamenssituation till de svenska barnen. BRÅ anser atl svenska bam bör informeras om invandrarverksamhetemassyfte, innehåll och utformning och i mån av intresse och möjlighet medges attdelta i hemspråksundervisning och fritidsaktiviteter med speciell inriktning påinvandrarbarnens hemlandskullur. LO framhåller alt hemspråkslärama också börkunna användas för information i skolan om invandrarbamens hemland och desskultur för att därigenom skapa större förståelse hos svenska barn för andraländers kultur och tradition. och Skola anser att den storaallmänheten inte ulan vidare torde vara införstådd med den betydelse somhemspråket har för invandrarnas och särskUt invandrarbarnens bekymmersfriaanpassning tUl det svenska samhällel. Det bör åligga aUa att skapa en positivattityd till invandrarbarnens hemspråksträning. Framför allt bör skolan varauppmärksam på att inle negativa attityder till hemspråksundervisningen skapasbland invandrarbarnens kamrater, lärare osv. på gmnd av de extra åtgärder sommåste vidtas. Förslagetatt centralt utarbetat informationsmaterial skall ställas till kommunernasförfogande och alt särskild information skall genomföras med anledning aveventuell reform av invandramndervisnuigen lämnas utan erinran eller tillstyrksav samtliga remissinstanser, däribland , samt skolstyrelserna i och . Landstingsförbundetframhåller att landstingen måste få tUlgång till centralt utarbetatinformationsmaterial, som bör vara översatt tiU invandrarspråken samt att detfinns skäl alt pröva på vilket sätt skolhuvud-männen också skall engageras iarbetet att dra upp riktiinjerna för denna information. ser gäma att material utarbetas centralt både på svenska ocholika hemspråk. Stor vikt bör läggas vid språket när den skriftligabearbetningen av informationen sker. Skolstyrelsen i ställer fråganom det inte vore lämpligt att samma organ som handhar läromedel även tog handom informationsmaterialet i samarbete med folkbiblioteken. Skolstyrelsen iNybro anser det viktigt att lokalt informationsmaterial framställs i samverkan meUanhemspråkslärare och skolledning, men centralt utarbetat material medöveringripande information om skola/samhälle skulle utgöra ett välbehövligtkomplement för de enskilda kommunema. 1975/76:118 69 Övervägandeantalet remissinstanser lämnar invandrargruppens kostnadsberäkningar ochdärmed sammanhängande överväganden och förslag utan erinran. Bl.a. följande remissinstanser godkänner principiellt invandrargmppensöverväganden samt helt eller delvis gjorda kostnadsberäkningar: SÖ, länsskolnämndernai och , i och , kommunalekonomiska utredningen, , skoldirektion,skolstyrelserna i , , och kommuner,familjenämnden i , samt sociala i . SÖunderstryker de stora svårigheter som förelegat alt beräknakostnaderna för slöd- och hemspråksundervisning. Någraosäkerhetsfaktorer kommer sannoUkt att kvarstå även , såsom in- ochutvandringens växlingar i , omfattningen av behovet av stödundervisning samlbenägenheten att vilja delta i den frivilliga hemspråksundervisningen. SÖfäster uppmärksamheten på ytterUgare en del kostnadskrävande insatser som enföljd av utredningens åtgärder. SÖ finner kostnadsberäkningarna för utbildningoch fortbildning av hemspråkslärare för låga. anser att det föreslagna statsbidraget är en förenkling ochrationalisering av nu existerande bidrag. Genom att samla medlen lUlhemspråksträningen i ett bidrag i stäUet för tre olika kan kommunerna lättareplanera sin verksamhet och på ett mer flexibelt och effektivt sätt utnyttjasina resurser. SSK tillstyrker det föreslagna statiiga schablonavdraget om per elev för hemspråkslräning men fömtser att beloppet redan inom kortbehöver räknas upp. Utredningen finner liksom SÖ en uppräkning av den totalakostnaden behövlig, eftersom vissa kostnadskrävande insatser inte medtagits, t.ex. behovet av tvåspråkig elewårdspersonal, speciell konsulentmedverkan samtandra personalförslärkningar inom kommunerna liksom inom den statligaförvaltningen. skoldirektion finner del schablonmässigastatsbidragets konstmktion nära överensstämma med nuvarande statsbidrag till syo-konsulenleroch anser att det bör kunna tillstyrkas. Behovet av lärarresurser är emellertidslörre än invandrargruppen beräknat, varför det föreslagna beloppet, ,måste anses för lågt beräknat. Skoldireklionen förutsätter att bidragsbeloppetfortlöpande anpassas till utvecklingen ifråga om löner och andrapersonalkostnader som arbetsgivaren har att bestrida. Skolstyrelsen i Eskilstunahävdar att schablonbeloppet bör indexregleras. anser atl eltschablonbidrag om per elev är ett i och för sig positivt förslag, menatt den centralisering som kan bli aktueU för hemspråksundervisningen kan föramed sig ökade kostnader för kommunerna, då skolskjutsar kan behövas i störreomfattning än för närva- 1975/76:118 70 rande.Kommunen föreslår att även dessa kostnader inräknas i schablonbidraget och attdessutom antalet förskolebarn i såväl dellidsgmpp som daghemsavdelninginräknas. i anser att med föreslagenkonstruktion för statsbidraget detta ger ganska god kostnadstäckning för självahemspråksundervisningen inklusive material/läromedel. Dock tillkommeradministrationskostnader och skjuts-kostnader för bamen. av statsbidragetfår betraktas som sådana kostnader. Härigenom blir bidragsbeloppet för praktiskhemspråksundervisning mindre och bör således höjas för att uppnå de av invandrargmppentänkta målsättningama. Skolstyrelsen i anser det, angeläget attsådana regler för statsbidrag utformas att staten i princip svarar för lärarlöneroch merkostnader för läromedel, medan kommunerna svarar för övriga kostnader. Kritiskapå vissa punkter är följande remissinstanser: länsskolnämnderna i Västmanlandsoch , länsstyrelserna i och i , sociala centralnämnden ochskolstyrelsen i och Skolkuratorers Föreiung. Länsskolnämndeni och Skolstyrelsen i ström anser att invandrargruppensförslag att särskUda medel för åtgärder på skolområdet (SÅS) inte skalltilldelas kommuner med invandrare för undervisningsåtgärder ulan endast förelevvård och fritidsverksamhet medför betydande resursförsämringar.Länsstyrelsen i anser att förslaget om statsbidrag medschablonbelopp för invandrarelev kan medföra att kommuner som har uivandrarefrån ett fåtal länder kommer i fördelaktigare läge än kommuner med heterogentsammansatta in-vandrargmpper, kanske bosalla på olika orter i kommunen. De senarekan få svårt att organisera undervisningen på sådant sätt att det föreslagnabidraget ger tUlräcklig täckning. i påtalarlikaledes att kommuner som har relativt få invandrarbam från många olika språkgmpperkommer i ett sämre ekonomiskt läge än andra kommuner. Riksförbundet finskaföreningar i anser att invandrargruppens förslag innebär en minskningav nuvarande knappa resurser och att undervisning i hemspråk bör jämställasmed undervisningen i vilket annat skolämne som helst. Följaktligen bör kostnademahärför bestridas ur det allmänna driftbidraget som hittiUs. Sociala centralnämndeni finner det föreslagna schablonbeloppet vara för litet liksom stödellill personalutbildning och information. Nämnden anser i likhet med EskUstunakommun att bidraget bör göras värdebestän-digt. Skolstyrelsen i anseratt fördubblingen av det staliga stödet tUl kommunerna för invandramndervisningentorde få betraktas som villkor för att föreslagna förbättringar skall kommatill stånd. skolkuratorers förening påpekar inkonsekvensen i attstatsbidrag utgår lill hemspråksläramas kurativa uppgifter för fyraveckotimmar, 1975/76:118 71 specielltdå tjänsteinnehavaren saknar ulbildning för dessa arbetsuppgifter och inteheller föreslås få adekvat utbUdning. utgår inle statsbidrag lilldessa arbetsuppgifter, då de utförs av en i kommunen anställd kurator som har ulbildningför detla. Föreningen finner detta särskilt anmärkningsvärt, då sex milj. kr.i statsbidrag satsas på dessa kura-' liva timmar. och skolstyrelsen i avstyrker schablonbidragetoch anser alt hemspråkslärama skall ha statligt reglerade tjänster. framhåller atl om det av skolförvaltningen avstyrktabidraget genomförs, det bör vara indexreglerat saml ulgå även för del avtermin. Vidare är det nödvändigt alt särskilt statsbidrag ulgår för kommunemasökade lokalkostnader för undervisningen av invandrarelever.. Skolstyrelsenanser vidare all läromedelsbidraget bör vara . Skolstyrelsen iSödertälje anser all nuvarande regelsystem för resurstUldelning bör bibehållas.Skolstyrelsen finner däremot per elev för läromedelskostnader väl motiverat. anser att kostnaderna för' verksamheten både i initialskedetoch för framtiden bör åvUa staten. har inte kunnat utröna humvidabeloppet innebär full kompensation till kommunerna. Det framräknadeschablonbeloppet måsle uppjusieras till den nivå som kommer att /78 och därefter bl. a. bero av löneförhandlingama för personalgmppenifråga. Förbundet hemställer alt ersättningsfrågan för de därefter följandebudgetåren får bli föremål för särskilda överläggningar mellan staten ochKommunförbundet, varvid vunna erfarenheter bör kunna beaktas. Vidare bör de exlralokaler som krävs för invandrarelevernas undervisning inräknas vid denstatliga lokalbehovsprövningen. I de fall exlra lokaler måste förhyrasspeciellt för denna undervisning bör staten ge kommunerna kompensation förhyreskostnaderna. Slutiigen bör kommunerna få tUlgodoräkna skoUedarpoäng förtotala limantalet för stödundervisning och hemspråksträning, då deadministrativa insatserna för organisationen av denna undervisning ärbetydande. TCO understryker alt, eftersom hemspråksundervisningen alltjämtföreslås vara frivillig, gjorda beräkningar vilar på ytterst osäker grund. Detär svårl att bedäma om det föreslagna schablonbeloppet är realistiskt, isynnerhet som hemspråkslärartjänsterna ännu inte lönsatts i avtal. TCO påpekaralt det också är vissa svårigheter i ett sådant statsbidragssystem på grund avde stora variationema ifråga om invandring och utvandring i vissa kommuner,som kan ske under ett läsår. Kommunen måsle vara försäkrad om atttilläggsanslag så snarl som möjligl kommer att utbetalas vid en oväntat snabbökning av antalet invandrarbarn. 1975/76:118 72 5 Föredraganden 5.1 Inledning Ipropositionen (1975: 25) om riktiinjer för invandrar- och minoritets-politiken m.m. preciserade föredraganden de övergripande målen och riktlinjema för denframlida invandrar- och minoritelspolitiken. Målen sammanfattas i ordenjämlikhet, valfrihet och samverkan. Föredraganden anförde bl. a.:Jämlikhetsmålet innebär elt fortsatt arbete för atl invandrama skall få sammamöjligheter, rättigheter och skyldigheter som befolkningen i övrigt. Måletinnebär vidare alt alla grupper i samhället skall ha likvärdiga möjligheter attbibehålla och utveckla sUt modersmål och att utöva kulturverksamhet. Invandrar-och minoritelspolitiken bör därför syfta till att ge medlemmar av språkliga minoriletsgmppermöjlighet att inom ramen för en intressegemenskap, som omfattar hela det svenskasamhället, ge uttryck för en egen språklig och kulturell identitet. Valfrihelsmåletinnebär enligt föredraganden att medlemmar av språkliga minoriteter skallkunna välja i vilken grad de vUl uppgå i en svensk kulturell identitet och ivilken grad de vill bibehålla och utveckla den urspmngliga identiteten.Åtgärder för alt bevara kontakten med ur-spmngslandels kultur underlättar ävenvalet meUan att stanna i eller återvända och återanpassas i urspmngslandet. Omsamverkansmålet anförde föredraganden i förut nämnda proposition att enömsesidig och omfattande samverkan bör komma tUl stånd mellan invandrar- och minoritetsgmppernaoch majoritetsbefolkningen. Målet inbegriper ömsesidig tolerans och solidaritetmellan invandrama och den inhemska befolkningen. Elt förverkligande avsamverkansmålet förutsätter bl. a. att invandrarna ges slörre möjligheter altaktivt delta i det politiska livet i , alt de ges vidgade möjligheter lUlkulturell egenverksamhel och atl invandringens positiva kulturella effekter uppmärksammasi ökad utsträckning. Riksdagenhar på förslag av regeringen beslutat anta de mål och riktlinjer somföredraganden anfört i propositionen (InU 1975: 6, rskr 1975: 160). Enligtmin mening intar utbildningen en central plats bland samhällets åtgärder för atlinvandrama skall finna sig lill rätta här i landel och få en tillfredssiällandesocial och kulturell service. Enligtskolornas rapportering fanns inom , gymnasieskolan, vidprivatskolor, särskolor och specialskolor totalt 71 100 invandrarelever. Ävdessa gick 62 800 i gmndskolan och 6 800 i gymnasieskolan. Av allainvandrarelever i har 28 200 () finska som hemspråk. Ungefärvar femte invandrarelev () i gmndskolan har svenska som huvudsakligthemspråk. Den Iredje stora invandrargmppen i är de av jugoslaviskhärkomst, som är fördelade på åtta hemspråk. Bland invandrarelever som går i gymnasie- 1975/76:118 73 skolanhar en tredjedel () finska som hemspråk. Nära en fjärdedel () av invandrarelevemai gymnasieskolan har svenska som hemspråk. Det kan noteras alt blandinvandrarelever med grekiska, spanska och turkiska som hemspråk är andelenflickor markant lägre än i gymnasieskolan. Ioch med att statsmakterna har antagit de övergripande målen för densvenska invandrar- och minoritelspolitiken ställs större krav på samhälletsinsatser inom utbildningsområdet för alt begreppen jämlik-hel, valfrihet ochsamverkan skall få en reell innebörd för invandrarbarnen. Deras antal är stortoch många invandrarbarn befinner sig i en svår situation vad gäller språkligoch kulturell identitet. Jämlikhetsmåletbetyder att invandrarnas bam bör få rätt lill samma utvecklingsmöjligheter somsvenska bam och ungdomar och alt invand-rarfamUjerna bör erbjudas samma stödoch komplement till familjens miljö och fostran för sina bam som de svenska famUjernai form av förskola, grundskola, gymnasieskola, fritidshem och allmänfritidsverksamhet. Invandrarbamen har därvid behov av särskilt stöd ochstimulans. Det betyder att en förstärkt beredskap måste finnas för attmöjliggöra alt de kan utveckla sina inneboende fömtsättningar. Samhället måstemotverka att invandrarbamens personlighetsutveckling undergrävs genom att majorUelsbefolkningenstäUer sig oförstående för eUer förgriper sig på invandrarbametsspråkutveckling och på kulturella drag och kännetecken som bamet tillägnat sigav sina föräldrar. Språketär elt av de viktigaste instrumenten för individen för atl ge uttryck åt sigsjälv, sina idéer och handlingar. De invandrarbarn som har en svagt utveckladspråklig förmåga både i fråga om hemspråk och in-vandrarlandets språk löper slorrisk att bli en ekonomiskt och socialt svagare grupp i jämförelse med sinakamrater. Ulbildningspoliliskt betyder detta att samhället aktivt bör främjainvandrarbarnens möjlighet att utveckla sitt modersmål och behärska det välbåde känslomässigt, socialt och begreppsmässigl. Ansträngningar bör därförgöras både inom förskolan och skolan för alt erbjuda invandrarbarn faktiskmöjlighet alt utveckla sitt modersmål. Samhälletsinsatser för alt invandrarbarnen skall kunna bevara och utveckla sitt hemspråkär också en förutsättning för att det andra övergripande målet för vårinvandrar- och minoritetspolitik, valfrihetsmålet, skall kunna förverkligas.Ger inle samhället invandrarbarnen möjlighet atl parallellt utveckla sitthemspråk och del svenska språket, blir valfriheten endast skenbar. Det är isjälva verket en fömtsättning för att de själva skall kunna välja i vilken gradde skall bibehålla sin ursprungliga språkliga och kulturella identitet och ivilken grad de skall uppgå i en svensk kulturell identitet. Får barnettillfälle att väl stabilisera och utveckla sitt hemspråk, innan det lär sigsvenska språket, kommer det att senare utveckla en tvåspråkighet som kan ge entillhörighet i två kulturer. 1975/76:118 74 Invandrarbarnen,som genom förskolan och skolan växer in i det svenska samhället snabbare än föräldrarna,behöver medveten hjälp att kunna känna sig stolla över och berikade av atl liUhöratvå kulturer. Ges inte denna hjälp i barnens olika dagliga miljöer löper mångainvandrarbarn risk alt råka i mer eller mindre allvarligalojalitetskonflikter. Det krävs således en mera komplicerad träning ochinlärning och elt överbryggande känslomässigt slöd från förskolan,fritidsverksamheten och skolan för alt invandrarbarnen skall kunna tillgodogörasig mötet mellan två kulturer och två språk liksom mellan normer som ofta ståri konflikt med varandra. Invandrarbamen behöver elt insiktsfullt stöd för attbearbeta de språkliga, känslomässiga och sociala problem som uppstår och föratt få en språklig och kulturell beredskap atl välja tillhörighet i del enaeller del andra kulturmönstret eller i båda. Det Iredjeövergripande målet, samverkansmålet, innebär att en ömsesidig och omfattandesamverkan bör komma till stånd mellan invandrar- och minoritetsgrupperna ochden inhemska befolkningen. Samverkansmålet inbegriper också ömsesidig toleransoch solidaritet dem emellan. Detta mål svarar mot en ökad insikt om vikten avatt intressegemenskapen mellan invandrar- och mmoritelsgmpperna samt denövriga befolkningen kommer tiU uttryck i olika sammanhang. Samverkansmåletberör både indirekt och direkt i särskild bemärkelse invandrarbarnen. Mångainvandrarfamiljer lever ganska isolerade. De saknar ofta nära kontakter bådemed arbetskamrater och med släktingar och vänner i sin nya sociala miljö. Devuxnas totala relation till sin omgivning är annorlunda och denna olikhetförmedlas till bamen. Förskolan och skolan har här en central uppgift i attförsöka överbrygga främlingsskapet och nå en öppen kontakt med invandrarföräldrama.För invandrarbamen är synliga samarbetsmönster mellan föräldrar och andra vuxnai de olika miljöer, där bamet vistas, särskilt betydelsefulla. För-äldramedverkankan vara avgörande för behållningen av invandrarbarnets förskolevistelse ochskolgång i känslomässigt, språkligt och kulturellt hänseende.Förskolevistelsen och skolgången kan bli uppbyggande för både bamen och föräldrama,om de omfattar ett pedagogiskt program som ger möjligheter till ett stöd för tvåspråkighetbland invandrarbarn och verkar för alt majoritetskulturens barn erkänner ochfår respekt för kulturell egenart. Invandrarbamen måste tidigt få känna att föräldrakultureninle bara respekteras utan också värdesätts. Förskolan och skolan bör därför istörre utsträckning än f. n. försöka använda inslag av invandrarbarnets och invandrarföräldramaskulturbakgmnd i verksamheten. berikas de svenska baraens och vuxnastillvaro genom de ytterligare erfarenheter och kunskaper som invandrarbamen ochderas föräldrar tUlför arbetet. Invandrarföräldrarsläller sig ofta frågande inför och ibland avvisande till vad de upplever somsvenskt barnuppfostringsmönster och 1975/76:118 75 därmedockså till ulformningen av den svenska förskolan och skolan. De behöver fåuttrycka sina synpunkter och värderingar och på ett begripligt sätt fåinformation om vår förskolas och skolas mål och meloder och de värderingar somdessa bygger på. Invandrarföräldrar bör få möjlighet att tillsammans medpersonalen diskutera problemen med alt införlivas i det svenska samhället ochde för barnen delvis oundvikliga lojalitetskonfliktema. De bör få möjlighet altträffa andra invandrarföräldrar, utbyta erfarenheter och ge varandra slöd iden ofla svåra anpassningsprocessen. Riktmärken för attförverkliga de för samhällets invandrar- och mi-noritelspoUlik uppställdaövergripande målen utgör de överväganden och synpunkler som har förts fram isamband med ställningstaganden till förslag från invandramtredningen (SOU 1974:69, prop. 1975: 26, InU 1975: 6, rskr 1975: 160). Riktiinjer för omsorgen om invandrarbami förskoleåldrama har fastställts. i samband med stäUningstaganden till förslagfrån barnslugeutredning (SOU 1972: 26 och 27, prop. 1973: 136, SoU1973: 30, rskr 1973: 372). Ytteriigare förslag tUl riktlinjer för omsorg om deyngre skolbarnen och för bam med särskilda behov av slöd och stimulans harefter förslag års bamstugeul-redning och från barnomsorgsgmppen och eflerhörande av remissinstanserna framlagts för (SOU 1974: 42 resp. SOU1975: 87, prop. 1975/76: 92). Likaledes har förslag tUl riktlinjer för skolansinre arbete och för skolans omsorg om bamen under frilid lagts fram förriksdagen efler förslag från SIA-ulredningen och bamstugeutredning ochefter hörande av remissinstansema. (SOU 1974: 53 resp. 1974: 42, prop. 1975/76:39). Den samhällssyn på barns utveckling och behov och del pedagogiska programsom där uttrycks gäller i aUa delar invandrarbarnen. De förslag som jag eflersamråd med chefen för och statsrådet lägger fram idet följande är därför att se som en vidareutveckling av vissa frågor som är avcentral betydelse för just invandrarbamen och invandramngdomama samt för demsom berörs av den speciella verksamheten för invandrarbam i förskolan ochskolan. Förslagen bildar en helhet tillsammans med förslagen i propositionen omulbyggnad av bamomsorgen och propositionen om skolans inre arbele. Arbetsgruppen (U 1975: 02)för fortsatt utredning om invandrarelevernas utbildningssituation igrundskolan och gymnasieskolan, invandrargruppen, har på gmndval av invandrarutredningensförslag och av de direktiv, som regeringen på mitt förslag gett gruppen, ibetänkandet (DsU 1975: 13) Förslag om åtgärder för invandrarbarnen i förskola, grundskolaoch gymnasieskola övervägt vissa centrala problemområden, när det gäller attskapa en gynnsam utbUdningssiluation för invandrarbarnen och invandrarungdomarna.Invandrargruppen har därvid liksom 1975/76:118 76 tidigarenämnda utredningar arbetat utifrån en helhetssyn på barnens behov ochutveckling och på de personella och materiella resurser och prioriteringar somär nödvändiga ur invandrarbarnens och invandrarungdomarnas synpunkt för attskapa förutsättningar för ett gynnsamt utvecklingsmönster och gynnsamma utvecklingsbetingelser.