prop · FY0381 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition nr 81 Prop. Regeringensproposition om ny organisation för luftfartsverket, m. m.; Regeringenföreslår alt antaga del förslag som har upptagils i bifogade uldragav regeringsprolokoll. 1propositionen dras riktlinjerna upp för en ny organisalion för luftfartsverket.Verksamheten indelas på central nivå i sex huvudenheter för resp. flygplaisijänsi,flygtrafiktjänst, nygsäkerhetsuppgifter ( luflfarlsinspeklion), transport- ochplaneringsfrågor, ekonomifrågor och administrativa frågor. Under cheferna förhuvudenheterna för flygplats- resp. nygtrafikljänst föreslås de lokalaflygplats- resp. flygtrafikledningsorganen direki sortera. I fråga om vissaproblem sammanhängande med etl gemensamt resursutnyttjande i förhållandetmellan de lokala flygplatserna förutsätts visst ytterligare utredningsarbeteinom luftfartsverket. De regionala besiktningskontoren föreslås direktunderställda chefen för luflfarlsinspekiionen. Ipropositionen behandlas vidare frågor som aktualiseras av den föreståendeintegrationen av de civila och militära flygtrafikledningsorganisationernasamt överföringen lill verkel av nya arbetsuppgifter från och försvarelsmaterielverk. Dennya organisationen avses genomförd i etapper med början den 1 juli 1975.Överföringen av den militära Hyglrafikledningsorganisalionen inkl. tillhörandeteleteknisk tjänst avses påbörjad . Närvarande: slalsrådel Sträng, ordförande, och statsrådenJohansson, , , , , , , ,, , , , , Proposition om ny organisation för luftfartsverket, m. m. riksdag beslöt (prop. 1973:27, TU 1973:12, rskr1973:160) alt de nuvarande civila och militäraflygtrafikledningsorganisationerna skall sammanföras i en gemensam organisation,som inordnas i luftfartsverket. Till luftfartsverket skall också förashuvuddelen av den radiotekniska tjänsl för pivil luftfarl som f. n. handhas av leleverkeloch delar av molsvarande Ijänsl för militär luftfarl som handhas av försvarelsmaterielverk. Vidare beslöt atl den fortsalla utvecklingen av flygtrafikled-ningssyslemetskall inriklas på övergång till s. k. yliäckande flygkoniroll enligl den principmodellsom presenterats av nygtrafikledningskommittén (betänkandet (Ds K 1971:2) Flygtrafikledning1980, Syslem och organisation). Enligl denna modell skall luftrummet, fullt utbyggt,organiseras som ell över en viss flyghöjd yliäckande flygkonirollområde, dvs.allt luftrum över en viss flyghöjd kommer att vara konlrolleral luftrum. Landelindelas i två flyginformationsregioner, en för landets södra och en förlandets norra delar med områdeskontroller i Slurup (ACC-Syd) och i Luelå (ACC-Nord). förutsatte all de närmare organisatoriskakonsekvenserna av den nya integrerade flygtrafikiedningsorganisalionen skullebli föremål för särskild utredning. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallade chefenför kom-munikalionsdeparlemeniet särskilda sakkunniga med uppgiftall ularbela förslag lill ny organisalion för luflfarlsverkei (luftfarlsverksut-redningen)'. 'Ledamöter överdirektören , tillika ordförande,ombudsmannen , depanemenlsrådel , drifldirektörenFolke Görs, kanslirådet , ombudsmannen samtöverslen av 1 gr. . Direktiv: se riksdagsberätlelse s.223. Utredningenavgav betänkandet (Ds K 1974:14) organisalion. Yttrandenöver betänkandet har avgelts av överbefälhavaren, forlifikationsförvaltningen,, försvarels rationaliseringsinstitut. Förenadefabriksverken, , (),luflfarlsverkei, chefen för luftfarlsinspektionen.stats-konlorei, byggnadssiyrelsen,riksrevisionsverkel, siatens personalnämnd, , ScandinavianAirlines Syslem (SAS) och () gemensamt, ,Svenska allmänflygföre-ningen (SPAF), Kungl. svenska aeroklubben (KSAK),(), (),Centralorganisation /SR, Handelstjänslemannaförbundel saml . 2Nuvarande organisatoriska förhållanden 2.1 Luftfartsverketsvarar enligl sin instruktion för den civila luftfartens markorganisation, iden mån denna ankommer på slalen och inte anförtrotls annan statlig myndighet,samt handlägger ärenden om den civila luftfarten. huvuduppgifter hör att driva och förvalta vissa flygplatser för civilluftfart. Detla innefattar, förutom alt driva och förvalta de egna 13trafikflygplatserna och småflygfält - f. n. tre lill anlal - alt ansvara för driftenav stationsområdena för den civila luftfarten på de f. n. sex militära flygplatsersom enligl avtal mellan verkel och flygvapnet upplåtits för civil trafik. Enannan huvuduppgift är att svara för trafikledning för civil flygtrafik, dock inlepå ovannämnda militära flygplatser, där ansvaret åvilar flygvapnet. Tillhuvuduppgifterna hör vidare atl utöva överinseendet över flygsäkerheten förden civila luftfarten. Slutligen har verkel att handlägga vissa myndighetsuppgifterpå trafikområdet. Luftfartsverketär etl affärsdrivande verk. Som affärsverk har luftfartsverket att uppfylladet av statsmakterna fastställda ekonomiska målet för sin verksamhet,innebärande att verket med sina intäkter skall läcka sina kostnader, inkl.avskrivningar, saml därutöver lämna viss fastställd avkastning på detdisponerade statskapitalet. 1uppgiften att driva och förvalta verkets flygplatser ingår alt anlägga ochhålla banor och övriga fältanläggningar samt passa-gerarterminaler och övrigabyggnader för flygtrafikens behov. operativa' funktioner såsom brand- och räddningstjänst, rampljänsloch ex-pedilionsljänsl. Till de operativa funktionerna hör vidare Irafikanlijänsten,som omfattar bl. a. allmän ordningstillsyn, effektförvaring, bilparkering, handikapp-och sjuktransporter samt bagageservice för avgående och ankommandepassagerare. svarar inle ensamt för alla de operativa akliviielernainom flygplalstjänsien. 1 enlighet med av verket utfärdade bestämmelser har sålundaSAS och f. n. tillstånd all utöva rampljänsl på vissa flygplatser.Luftfartsverket sköter självt rampljänsten för all chartertrafik med undantagför trafiken vid . Verkel sköter dessuiom rampljänsten förlinjefarten vid Slurups, , /öch flygplatser. Vad beträffar expedilionstjänsten har luflfarlsverkei medgellatl sådan ijänsl utövas av SAS och på samtliga berörda flygplatser.Luftfartsverket handhar expeditionsljänst för chartertrafik på Arianda, Slurup,, och /flygplatser. På Arianda har dessutomell utländskt charterföretag expeditionsljänst för egen räkning. I anslutning till i det föregående nämnd trafikanlljänstbör också nämnas matservering, kioskverksamhet och tax-free-slores och som f. n.handhas enbart av externa intressenter. Trafikledningsljänsten för civil flygtrafik omfattar ettantal operativa funktioner samt drift och förvaltning av flyglrafikled-ningstekniskaanläggningar och utrustningar. Den operativa verksamheten omfattar ell anlaldelfunktioner benämnda flygtrafikledningstjänsl, informationstjänst för luftfarl,flygräddningstjänsl, flygväderljänsl samt teletjänst för luftfart. Luftfarlsverkel har ell sanilat ansvar för dessa funktionermen utövar självt inle alla delfunktionerna. Sålunda svarar flygvapnet enligl etlsärskilt avla! med luftfartsverket bl. a. för den centrala operativa ledningenav flygräddningstjänsten. Flygväderljänslen handhas av meteorologiskaoch hydrologiska institut (). Teletjänsten för luftfart handhas av televerketsom också som huvudenlreprenör för luftfartsverket svarar för projektering,anskaffning, teknisk drift och underhåll av den teletekniska utrustningen för flygtrafikledningstjänslen. I fråga om delfunktioner som direkt handhas av luftfarlsverkelkan följande nämnas. Flyglrafikledningsljänslen för civil luftfarl indelas i flygkonlrollljänsl,flyginformalionsljänsi och alarmeringsljänsl. Flygkonlrollljänsl utövas avorgan (ATS-organ) för områdeskonlrollljänsl, inflygningskonlrollljänst och flygplatskontrolltjänsl.- Inflygningskonlrolltjänslen utövas i allmänhet av organ för områdeskontrolleller flygplatskonlroll. ' Termen operativ ges här och i del följande vidbeskrivningar av luftfartsverkets verksamhet en innebörd som avviker från vadsom gäller inom försvarsmakten. Jämför not sid. 8. Flyginformalionsljänsi avser viss bestämd information omväder- och trafikförhållanden som under pågående flygning skall lämnastrafikanterna av flygtrafikledningsorgan. Flyginformationstjänsten ombesörjs f.n. av flyg-kontrollorgan och s. k. AFIS-organ. Alarmeringsljänsl avser uppgiften atl underrättavederbörande räddningsorgan då flygplan behöver räddningstjänst och alt i erforderiiggrad bistå sådant organ. Alarmeringsljänsl utövas av varje flygtrafikledningsorgan. Informationstjänst för civil luftfart, , har tilluppgift att säkerställa del flöde av information och dokumentation, som ärnödvändigt för luftfartens säkerhet, regularilet och effektivitet. Hit hör bl.a. AIP-'som ges ut av luftfartsverket och som innehåller grunddata ominflygningsprocedurer, router, kartor m. m. samt NOTAM\ som innehålleruppgifter av Ulirällig natur. Luftfartsverkels instruklionsenliga ansvar för överinseendetöver flygsäkerheten för den civila luftfarten utövas genom luftfartsinspektionen.Dennas flygsäkerhetsuppgifter omfattar utfärdande av normer och anvisningarsamt därtill hörande kontroll avseende den civila flygmaterielensluftvärdighet, flygföretagens tekniska och driftmässiga organisation, flygverksiädernasbehörighel, flygplatsers drift och underhåll, flygirafikledningstjänslens organisalionoch drifl, flygskoleverksamhel samt utbildning av flygande personal. Härtillkommer uppgiften att svara för luftfartygsregislret och all undersöka luflfarlshaverier. Till myndighelsuppgiflerna på Irafikområdei hör tillståndsgivningmed tillhörande fastställande av villkor för olika former avluftfartsverksamhet, prövning och godkänqande av de reguljära flygföretagens trafikprogram,tidtabeller och taxor, frågor om utarbetande och till-lämpning av inlernaiionellaluftfarlsavial saml uppföljning av och medverkan i övriga internationella luftlransporlpoliliskafrågor inom ramen för lCAO:s' och ECACis' arbele. Till de trafikalamyndighetsuppgifterna hör också vissa begränsade tillståndsgivande uppgiftersåvitt gäller inrättande av nya flygplatser. Bestämmelser om verkets organisatoriska uppbyggnadåterfinns i instruktionen (1967:339) samt i arbetsordning fastställd av verketden med senare ändringar. I del följande redovisas kortfailat luftfartsverketsnuvarande organisalion. En tablå över organisationen torde få fogas lillprotokollet i delta ärende som bilaga 1. 'Aeronautical Informaiion Publication Notices to Airmen ' Luftfartsverketleds av en styrelse, som omfattar generaldirektören som styrelsens ordförandeoch fem andra av regeringen särskilt utsedda ledamöter, av vilka en skallutses bland företrädare för kommunala intressen. Chefför luftfartsverket är en generaldirektör. Under verksledningen sorterar fyra avdelningar,nämligen driftavdelningen, luflfarlsinspekiionen, ekonomiavdelningen ochadministrativa avdelningen. Driflavdelningensvarar för planering, anläggning, drift och underhåll av verkels flygplatsermed tillhörande anläggningar och utrustningar saml för planering ochövergripande ledning av flygtrafikledningstjänslen. Luftfartsinspektionensvarar för frågor rörande flygsäkerheten för den civila luftfarten. Ekonomiavdelningenär centrall organ för den ekonomiska förvaltningen, budget- och finansärenden,laxe- och avgiftsärenden, inköps-administrativa ärenden, vissa kommersiellafrågor och statistik samt svarar för irafikekonomiska utredningar och prognoserrörande den civila luftfarten. Adminislralivaavdelningen är cenirali organ för lönefrågor, personaladminislraliva frågor ochutbildningsfrågor, rationaliserings- och organisationsfrågor, allmännaförvaltningsuppgifter, juridiska ärenden saml extern och intern informaiion.Avdelningen svarar för vissa trafikala myndighetsuppgifter samt har hand omberedskapsplanläggning för luftfartsverket och den civila luftfarten. 1 adminislralivihänseende sorterar vidare underavdelningen utrikesseklionen, informationschefenoch revisionen, vilka dock i funktionellt avseende har ställning direki undergeneraldirektören. Underdriftavdelningen finns för luftfartsverkets markorganisation avseendeflygplats- och flyglrafikledningsljänsterna m. m. lem flygplats-förvaltningar, nämligensödra, västra, östra och norra flygplatsförvaltningarna samt flygplatsförvaltning.Under de fyra förstnämnda förvaltningarna sorlerar verkets 13trafikflygplatser, sex civila flygstalioner vid militära flottiljflygplalsersamt tre småflygplalser. Flygplansförvallningenleds av en flygplalsdirektör. Förvaltningen ärdrifl-organisation för denflygplats där den är lokaliserad och samordnande ledningsorgan för iförvaltningen ingående flygplatser i avseende på förvaltning, drift ochekonomi. Driftenvid varje flygplats leds av en fiygplatschef, som i vissa fall ärchef för trafikledningen på flygplatsen. Flygplalsdirektören är tillika chef förden flygplats där flygplatsförvallningen är förlagd. På flygstationerna,som flnns vid de militära flygplatserna och som ingår i flygplatsförvallningen,har luftfartsverket enbart lillsyningsman anställd. För flygplalstjänsiensvarar den lokala förbandschefen enligl etl mellan chefen för flygvapnet och luftfarlsverkelträffat ramavtal. För flyglrafikledningsljänslengäller en regional indelning av luftrummet i fyra regioner, nämligen Sundsvall.Slockholm, och flyginformationsregioner (FIR). För resp. regionflnns en ansvarig chef (). som är underställd flygplalsdirektören. C FIRhar elt samordnings- och upp-följningsansvar för flyglrafikledningsljänsleninom regionen. luftfarlsverketsflygplatser med linjefan finns upprättat ell flyglrafikléd-ningsorgan under enlokal trafikledningschefs ledning. C FIR är tillika chef för sådanl lokaltflygtrafikledningsorgan. Vid flygplatser med linjefart, där annan änluftfartsverket är huvudman, är trafikledningsorganet upprättat med personalsom inte tillhör luftfartsverket. C FIR har etl operativt samordnings- ochuppföljningsansvar också för sådana trafikledningsorgan, dock ej vad avser flyglrafikledningsorganvid militära förband. Förden regionala besikiningsverksamheten finns under luftfartsinspek-lionen enbesiklningsorganisationuppdelad på fyra besiklnings-områden med lokalkonior vid öslra, södra, väslraoch norra flygplatsförvaltningarna. Därjämte finns ett besiklningskontor förSAS' svenska region inrättat vid östra flygplatsförvaltningen. 1 administrativthänseende är besiktningschef knuten till resp. flygplatsförvaltning. Utöverdessa organ finns ell siirskill gemensaml skandinaviskt tillsyns-kontor (STK)som handhar tillsynen av SAS underhållstjänsl och som sorlerar underdel si k. 'Besiklningsorganisalionen ulför visst besiktningsarbele för STK. Härtillkan nämnas den nya f 1 y g t ra f i k I e d a rs k o I a n i Slurup, som togs ibruk och som svarar för ulbildning av flygirafikledare för såväl flygvapnelssom luftfartsverkels behov. Driftansvaret för skolan åvilar f. n. en särskildnämnd, i , sammansatt av företrädareför chefen för flygvapnet och luftfartsverket med en från parterna friståendeordförande. Nämnden har förutsatts beslå intill dess atl permanentledningsorgan inrättats. Deltotala antalet anställda i luftfartsverket uppgick vid utgången av lillca 1 710, varav ca 370 i cenlralförvallningen, 1 200 i flygplals-organisalionen,20 i besiklningsorganisalionen och 120 i flyglrafikledarskolan i . Slutligenbör nämnas delegationen för samordning av det framtida flyg-konlrollsystemet.dens.k.ATS-delegationen. Denna har lill uppgift all som rådgivande och samordnandeorgan bilriida luftfartsverket och chefen för flygvapnet vid val avsystemlösningar och utrustning av betydelse för del framtida flygkontrolisystemel. Televerketombesörjer som luftfartsverkels huvudenlreprenör den civila luftfartensteletekniska ijänsl. Entreprenaden omfattar projektering, anskaffning ochanläggning saml teknisk drift och underhåll av radio- och teleanläggningar förkommunikation, navigation och irafikledning. Denna verksamhet skall nu enligtstatsmakternas beslut överföras till luftfartsverket. 'Ettrådgivande organ till de skandinaviska luftfartsmyndigheterna, beslående av chefernaför resp. lands luftfartsinspektioner. Utvalget behandlar bl. a. frågor ang.den säkerhetsmässiga tillsynen av SAS och principiella frågor rörande deskandinaviska chanerföretagens tekniska och operationella verksai-nhei. Televerketsluflfarlskonlor (Pri) inom projekteringsavdelningens radio-projekteringssektionär kontaktorgan gentemot luftfartsverket i frågor rörande luftfarlsradiofrågoroch samordnande instans för aktiviteter inom detta område. centralförvalining utförs uppgifler avseende den teletekniskatjänsten även av andra inslanser än Pri. Tillsammans beräknas arbetsvolymen icentral förvaltning (inkl. administrativa avdelningen och ekonomiavdelningen)omfatta /år, varav 66 avser Pri. Anläggningsverksamhelenutförs av byggnadsavdelningen under driftavdelningen. Omfattningen avverksamheten beräknas till ca /år i stabs- och arbetsledandefunktioner och 12-15 personår/år i regionalt montagearbete. 1 nyaorganisation avses montage av radioanläggningar överföras lill de sexradioområdena. Dentekniska driften och underhållet ombesörjs av radioområdena (f. n. radioljärrnälsområden).Inom dessa arbetar f. n. totalt elt 80-tal personer med uppgifter enbart förluftfartsverket. 115 personer utför ca för luftfartsverket blandatmed andra uppgifler inom radioområdena (f. n. radiofjärrnätsområden). 2.3Den militära flygtraflkledningstjänstens organisation m. m. Ansvarelför flygtrafikledningstjänslen inom försvarsmakten åvilar under överbefälhavarenchefen för flygvapnel [CFV]. Den operativa ledningen' utövas av överbefälhavarenoch under denne av militärberälhavarna och chefen för första flygeskadern. CVFbiträder dessa chefer när del gäller den fackmässiga ledningen avflygtrafiktjänsten inom försvarsmakten. På CVF:s uppdrag ansvarar härvid -försvaretsmaterielverk, huvudavdelningen för flygmateriel (FMV-F), för projektering,anskaffning, anläggning, drifl och underhåll av den radio-och teletekniskautrustning på marken som erfordras för flygtrafiklednings-tjänsten ochsamhörande tjänster samt -forlifikationsförvaltningen(ForlF) för byggnads- och fältarbeten på flygvapnets flygplatser. Härtillkan läggas all luftfartsverket på civil sida svarar för samordning i sådanaoperativa frågor som är av gemensam natur för civil och militär flygtrafikledning. 'Med operativ ledning förstås inom försvarsmakten bl. a. att ställa uppgifter, fördelaresurser och att samordna stridande förbands verksamhet. Ärendenrörande flyglrafikledningsljänslen m. m. handläggs dels på cen-iral nivå i försvarsstabenoch flygstaben, dels på lokal nivå under resp. förbandschef. På central nivå ingår iförsvarsstaben bl. a. en kommunikationsavdelning och i flygslaben sju enheter,nämligen chefsexpedilionen, centralplaneringen, sektion 1 (taktik, organisalion,utrustning), sektion 2 (personal, ulbildning m. ), flygsäkerhelsinspektionen,systeminspektionen saml militära väder-tjänstens centralorgan. Dåden militära flygtrafikledningstjänsten är starkl integrerad med den operativa flygijänstenär de flesta avdelningar inom flygslaben i olika avseende berörda av frågorsom hör samman med flygtrafikledningstjänslen. Inomsektion 1 är främst central-, organisations-, signalljänst- och trafikavdelningarnaberörda. Av dessa har de tre förstnämnda ansvar för i huvudsak taktiska,operativa och tekniska frågor och irafikavdelningen direkt fackansvar för flygtraflkledningoch flygräddning inom krigsmaklen. Inom trafikavdelningen tjänstgör inalles 23personer, varav f. n. Inom sektion 2 har främst utbildnings-och personalavdelningarna kontakt med flyglrafikledningsljänslen. Av övrigaenheter i flygstaben bör särskilt flygsäkerhelsinspektionen - med dess ansvarför flygsäkerheten i vid beinärkelse inom försvarsmakten - franihållas. Såvittgäller organisationen på lokal nivå finns vid flygvapnels förband enliglgällande organisalion en särskild iraflkavdelning under förbandschefen omfattandeflygplatskontroll och terminalkontroll. Regionalkontrollerna (REC) lyder underresp. Särskilda lydningsförhållanden råder för trafikledningsfunklionernavid Arméns helikopterskola, he-likoplerdivisionen (marinen) och Försöksplalseni . Vidflygvapnets förband sker f. n. i organisatoriskt hänseende en successivövergång lill ny huvudslrukiur som faslställis av vårriksdag (prop.1974:50, FöU 1974:25, rskr 1974:270). Beslulel innebär alt förbandet under förbandschefenorganiseras i tre grupper av huvudenheter, nämligen lednings- ochstabsenheter, förbandsenheter samt förvaltning- och driftenheter. , huvudavdelningen för flygrnateriel (FMV-F), svarar på uppdrag avchefen för flygvapnet för bl. a. projektering, anskaffning och anläggning av deteletekniska och elektriska utrustningar på marken och i flygplan som erfordrasför flyglraflktjänsten och samhörande tjänster inom flygvapnet saml utövar dencentrala ledningen av underhållet av dessa utrustningar. Förutrustningar för flygtrafiktjänsten svarar främst stridsledningsavdel-ningen, flygelektrobyråninom flygplanavdelningen samt underhållsavdelningen liksom de allmännaenheterna pJaneringsavdelningen, provningsavdelningen, inköpsavdelningen ochkontrollavdelningen. Slridsledningsavdelningenoch flygelektrobyrån omfattar efter materielverkets omorganisation den 1 april1974 tillsammans ca 250 tjänster fördelade på 33 underenheler. 20 av dessa underenhelerberörs av ärenden rörande utrustningar på marken för flygtrafiktjänsten förutomalt de i likhel med resterande underenheter handlägger frågor avseendeutrustningar ingående i flygvapnets slril-, bas- och sambandssystem på markenoch teleutrustningar i flygplan. Dessa system omfattar bl. a. sammateknikområden som för flyg-trafikljänsten. Samordningsansvaretför utbyggnaden av kompletta terminal- och flyg-plalskonlroller vid försvarelsflygplatser ligger på baselseklionen inoi-n strids-ledningsavdelningen.Baselsektionen, som omfattar 12 tjänster, utför denna samordning med slöd avfem konsullljänster och handlägger dessulon-i anskaffning och anläggning avviss annan utrustning såsom väderljänslulrust-ningar, fasta och mobila elkraftulruslningarvid flygvapnels siridslednings-och luftbevaklningscenlraler och flygplatser m. m. Underhållsavdelningenleder och följer upp underhållet av de utrustningar som anskaffas ochöverlämnas för drift lill den lokala förvaltningsmyndigheten, dvs. floltiljchefeni fråga om utrustningar för flyglrafiktjänsten. Underhållet sker genom floltiljchefsförsorg enligl underhållsavdelningens fackanvisningar och beställs av flotiiljchefhos bl. a. de organ för det verkställande underhållel av telemaleriel, somingår i leleservicebasorganisa-lionen. 3.1 Faktorer av betydelse för luftfartsverkets organisatoriska utveckling Luftfartsverksulredningenframhåller atl den viktigaste konsekvensen för luftfartsverkets vidkommande närverkel övertar de fredsmässiga flyglra-flkledningsuppgiflerna från flygvapnetär behovet av uppbyggnad av erforderlig kompetens med avseende på de specifikamilitära förhållandena inom flyglrafiktjänstområdet. Kompelenskravel måsleockså kopplas san-i-man med aktivt arbete för att skapa medvetenhet ochförståelse för dessa förhållanden. Till delta kommer kraven på flygvapnelsinflytande på olika nivåer i verkels organisalion, en fråga som betonas i prop.1973:27 och i direktiven lill utredningen. Medöverförandet av vissa leleiekniska arbetsuppgifter lill luftfartsverket samtgenom uppbyggandet av elt nytt trafikledningssystem sker en inle oväsentligförskjutning mol en mer teknisk karaktär på verkets arbetsin-riktning ochdirekta ansvarsområde. Inte minst viktigt i detta sammanhang är därför att - ivad avser bl. a. verkels organisation och verksamhetsformer - man skapar enmiljö som medger utveckling av verkels kompelens och produktion på delteletekniska området. Allmäntgäller med övertagandet av nämnda arbetsuppgifter från flygvapnet, försvarelsmaterielverk och all luftfarlsverkel, särskilt under de närmasteåren, ställs inför uppgiften all lösa mera omfattande samtdelvis också nya personaladminisfrativa frågor. Detla understryker vikten aven utveckling av verkets personaladminislraliva funktioner.