prop · FZ03158 · 1975-12-31 00:00:00 — Överföringar av medel från kassan tillföreningarna för att öka dessas säkerhetsfonder är därför inte påkallade avgällande bestämmelser. Beslämmelserna kan enligt inspektionens mening anses itillräcklig grad tillgodose behovet av fondiäckning. Som jämförelse nämnerinspektionen att kapi-taliäckningskravet för motsvarande utlåning i bankerna ärminst 1 96. All kassans upplåning disponeras för utlåning till allmänheten viaföreningarna medför inte ett dubbelt risklagande. är det naturiigtvisönskvärt alt varje förening så långt möjligt uppfyller 1 96-kravet enligthuvudregeln. Kassan bör ha möjlighet att genom bidrag medverka till attfondrelationen i föreningen uppgår till minst 1 96. 1 anslulning till kassansuttalande att en vidgad bidragsmöjlighet skall användas endast när delföreligger särskilda 1975/76:158 13 skälsäger sig bankinspektionen anse att som särskilda skäl kan betraktas attförenings säkerhetsfond inte uppgår till I 96, Stadshypotekskassansförslag all kassan före skall skall få dra av bidrag till förening och attföreningen skall ta upp bidraget som skattepliktig intäkt vill bankinspektioneninte motsätta sig. Enligt inspektionens mening är dock kassans jämförelse medförhållandet mellan moderbolag och dotterbolag i en koncern inte hell relevant. Inteheller , som är den enda remissinstans vid sidan avbankinspektionen som har beröri skattefrågan, har något att erinra mot att bidragenblir avdragsgill omkostnad för kassan och skattepliktig intäkt för föreningen.Enligt mening bör frågan om avdrag för stadshypotekskassansbidrag till föreningarna i första hand lösas genom den dispensmöjlighet somfinns enligt 43 § 3 mom. kommunalskattelagen och i andra hand på det av kassanföreslagna sättet. Stadshypoteksinstitutionenlämnar kredit för uppförande av bostads- och affärsfastigheier samt för andrabyggnadsprojekt om dessa finansieras med hjälp av statliga bostadslån ellerstatliga lån för anordnande av allmän samlingslokal. Utlåningen sköts av tjugolokalt verksamma stadshypoteksföreningar under det att del centrala organet - stadshypotekskassan- skaffar medel för utlåning genom alt ge ut obligationer. Kassans rätt attlåna upp medel är beroende av hur stor kassans grundfond är. Den sammanlagdaupplåningen får inte uppgä till mer än tio gånger grundfondens belopp.Grundfonden består av en statlig garantiförbindelse och uppgår f. n. till 5miljarder kr. Det sammanlagda beloppet av kassans upplåning får alltså f. n.inte överstiga . 1974:76, NU 31, rskr 223, SFS1974:261). Obligationsskulden uppgick vid utgången av till drygt 45miljarder kr. Kön av beviljade låneansökningar som kassan inte har kunnateffektuera till följd av läget på kapitalmarknaden uppgick till drygl6 miljarder kr., dvs. mer än vad den återstående utläningsrälten omfattade.Kassan har föreslagit all grundfonden skall ökas till minsl 6 miljarder kr.Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft någon erinran mot en höjningtill . Med hänsyn till alt kassans nuvarande upplåningsmarginalmåste anses otillräcklig är även enligt min mening en sådan höjning avgrundfonden befogad. Jag förordar sålunda att stadshypotekskassans grundfondhöjs frän . Denföreslagna grundfondshöjningen kräver att 13 S lagen (1968:576) om KonungariketSveriges stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar (SL) ändras. Jag villerinra om att en höjning av grundfonden endast formellt innebär störremöjligheter lill obligationsuppläning. 1975/76:158 14 enfår givetvis liksom följa de normer som föreslavas av den allmänna kreditpolitiken. Stadshypoieksföreningarnafår i princip lämna lån endast mot betryggande säkerhet av panträtt i fastegendom eller i tomträtt. Ett undanlag från denna princip är alt samfällighetsförening-t.ex. förening som bildas för förvaltning av flera fastigheters gemensammaanläggning - kan, med hänsyn till de regler som tryggar sådan förenings kreditvärdighet, få lån av stadshypoteksförening utan panlsäkerhet. Något sådaniundantag för I å n till kommun görs däremot inte i lagen. För att lämna låntill en kommun skulle alltså sladshypoleksförening f n. vara skyldig all kräva panlsäkerheti fastighet eller tomträtt. En kommun har emellertid i praxis ansetts vara förhindradatt pantsätta sin egendom. Fråganom lån från stadshypoteksförening till kommun har tidigare inte varit någotegentligt problem. Bostäder och bostadskomplement i regi har nämligentidigare uppförts av kommunernas bostadsföretag som har ägt och belånat denfasta egendom som har bebyggts. I större utsträckning än tidigare förekommerdel emellertid numera all kommuner direkt äger vissa objekt som finansieras medstatliga län. Det kan vara fråga om pensionärsbosläder, barndaghem, fritidshemoch lokala centrumanläggningar, bl. a. byggnader för skolväsendel. Statligtbostadslån till kommun uppgår normalt lill 30 ''. av del låneunderlag, somlänsbostadsnämnden fastställer, och statligt lån och bidrag för anordnande avallmänna samlingslokaler till högst 50 ".. av det låneunderlag, sombostadsstyrelsen fastställer. Det finns därför ett behov av lån som svarar motåterstoden av läneunderiaget eller det i vissa fall högre pantvärde, somlänsbostadsnämnden resp. bostadssiyrelsen också fastställer för fastigheteneller huset i fräga. Förall sladshypoleksinstilutionen skall kunna medverka när delta lånebehov skalltillgodoses föreslår stadshypotekskassan alt stadshypoieksföreningarna gesmöjlighet att lämna kommunerna lån utan panlsäkerhet, när fråga är ombebyggelse som i övrigi finansieras med stöd av statligt bostadslän ellerstatligt lån för anordnande av allmänna samlingslokaler. Remissinstanserna hartillstyrkt förslaget. Såväl Sparbankernas Inteckningsaktiebolag som har efler ändring ibolagsordningarna fått motsvarande möjligheter all lämna lån till kommun. Jagförordar alt även stadshypoieksföreningarna ges rätt att lämna lån ät kommunutan panlsäkerhet. Vadbeträffar del belopp som lån åt kommun högst bör få uppgå till bör dettabestämmas med hänsyn till det statliga lånet. När hypotekslån och statligt lånbeviljas annan låntagare mot säkerhet av panträtt i faslighet eller tomträtt,placeras hypolekslånet som bottenlån, dvs. med bäsla rätt, och del slalligalånet därefter. Hypolekslånet kan alliså gälla högsl ett belopp som når upp tillstatslånels nedre gräns. Eftersom kommun avses få lån utan pantsäkerhet, kommerlånen inte att stå i viss förmånsrättsordning. 1 anslutning till vad som skulleha gälli om fastighet eller lomträu hade utgjort pantsäkerhet bör delföreskrivas alt kommun inte får beviljas lån Prop.1975/76:158 15 tillhögre belopp än som hade kunnat utgå, om hypolekslånet hade lämnats mot inieckningssäkerhetmed företräde framför del statliga lånet. Förslagetföranleder ändring i 31 S SL, vilken paragraf reglerar den f. n. till samfällighetsföreningarbegränsade möjligheten att få låna hos stadshypoteksförening utan panlsäkerheti fastighet eller tomträtt. Ändring behövs också i 19S SL. Där bör anges alt stadshypoteksföreningsändamål omfattar även långivning åt kommun. Vidsidan av att stadshypotekskassan ställer medel till stadshypoteksföreningarnasförfogande för låneverksamhel kan kassan överföra medel till föreningar i formav bidrag utan återbelalningsskyldighel. För att täcka föreningsförvaltningskostnader får sålunda kassan av sin årsvinst bevilja föreningensådana bidrag. Skulle en förening ha lidit föriust som den inle kan läcka medsin säkerhetsfond, kan kassan vidare la i anspråk högst halva sin reservfondför bidrag utan äterbetalningsskyldighet äl föreningen. Föreningenssäkerhetsfond skall uppgå lill lägst ett belopp som motsvarar 1 ".. avföreningens skulder, Samma krav gäller för kassans reservfond i förhållande tilldess skulder. En förenings säkerhetsfond behöver inte uppfylla enprocenlskravet,om i stället samtliga föreningars säkerhetsfonder jämte kassans reservfondmotsvarar 2 "..av kassans skulder. Enliglkassans mening är den nuvarande möjligheten för kassan att lämna föreningarnabidrag av sin årsvinst alltför begränsad. Kassan föreslår därför att en meraallmän rätt att lämna sådana bidrag av årsvinsten skapas, dock all bidrag börfå utgå endast om reservfonden motsvarar I "..av kassans skulder.Reservfonden har emellertid under senare är varit betydligt större änsäkerhetsfonderna sammantagna. /76 uppgick den t. ex. till967 milj. kr. medan säkerhetsfonderna uppgick till 699 milj. kr. Förhållandetmellan fondmedlen och skulderna var över 2 ".. förkassans del och något mindre än 1,5 ".. för föreningarna tillsammans.Endast för fem föreningar översteg fondrelalionen 1,5 "... Kassan finnerdet vara naturiigt att föreningarnas säkerhetsfonder stärks så långt del ärmöjligt, eftersom dessa fonder tas i anspråk i första hand när det gäller alttäcka föriusler i långivningen. Från remissinstansernas sida tillstyrks ellerlämnas kassans förslag utan erinran. Jagkan för min del också instämma i vad kassan har anfört i bi drags frågan. Visseriigenär del, som bankinspektionen har framhållit, inte på grund av lagens krav påfondtäckning hos föreningarna nödvändigt att kassan bereds större möjligheterän alt förslärka föreningarnas säkerhetsfonder. Endast tvåföreningars säkerhetsfond motsvarade vid utgången av inte 1 ".. avföreningens skulder. Fondtäckningen för kassan och föreningarna lillsammansvar långt större än del i andra hand gällde kravet pä 2 ".. (3,6 "..). Råder det - som f n. är fallet - väsentlig skillnadmellan kassans och vissa föreningars fondiäckning, är det emellertid motiveratalt denna jämnas ut genom bidrag från kassan lill föreningarna. Prop.1975/76:158 16 Somvillkor för att kassan skall få använda vinstmedel för att lämna föreningbidrag utan återbetalningsskyldighet bör i lagen anges att kassans reservfonduppgår lill lägst ett belopp motsvarande 1 ".. av kassans skulder. Iövrigt bör, som kassan själv framhåller, den vidgade bidragsmöjligheten användasendast om särskilda skäl talar för. Exempel härpå är all föreningssäkerhetsfond måsle förstärkas för att uppfylla enprocenlskravet eller då kassansfondtäckning är påtagligt högre än förenings. Ett annat exempel är all bidragetär avsetl au täcka förenings förvaltningskostnader. Möjlighet att lämna bidragför delta ändamål medges ju f. n. Som framgår av vad jag har sagt ärdäremot del fallet att förening har lidit föriust som den inte kan täcka medsin säkerhetsfond särskilt reglerat. Jagförordar att 15 § SL ändras i enlighet med vad jag nu har anfört. 1gällande skattebestämmelser finns inte någon uttrycklig föreskrift som medgerkassan att vid beräkningen av rörelseintäkt dra av bidrag från kassan lill förening.Del är ovisst om sådani bidrag skulle kunna betraktas som avdragsgilldriftskostnad i kassans verksamhet. I den mån förening använder mottaget bidragför avsättning lill säkerhetsfonden, är medlen under viss föratsättningavdragsgilla hos föreningen enligt 29 § 3 mom. kommunalskaltelagen (1928:370). Kassanhemställer att det i lag skall föreskrivas att kassan vid beräkning avnettointäkt av rörelse får göra avdrag för bidrag till förening och attföreningen skall ta upp bidraget som skattepliktig rörelseintäkt. Jag anserliksom remissinstanserna att del finns fog för en sådan avdragsräli. Förhällandetmellan kassan och föreningarna kan väl jämföras med sådant koncernförhållande,i vilket avdrag medges enligt 43 § 3 mom. kommunalskaltelagen. Enligl minmening bör uttryckliga föreskrifter meddelas om kassans rätt till avdrag iförevarande fall. I en särskild lag bör sålunda anges att kassan vid beräkningav nettointäkt av rörelse enligt kommunalskattelagen och lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt får njuta avdrag för bidrag som lämnas lill stadshypoteksföreningoch - i konsekvens härmed - att mottagaren skall ta upp sådant bidrag somskattepliktig intäkt av rörelse. Jaghemställer att regeringen föreslår all delsantaga inom upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen (1968:576) om KonungariketSveriges stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar, 2. lag om avdrag vid inkomsttaxering för bidrag till stadshypoteksföreningm. Prop.1975/76:158 17 ddsbemyndiga fullmäktige i riksgäldskoniorel att utfärda en garantiförbindelse pä6 000 milj. kr. att utgöra stadshypotekskassans grundfond i stället för dennuvarande förbindelsen på 5 000 milj. kr. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärdeller det ändamål som föredraganden har hemställt om.