prop · FZ0333 · 1975-12-31 00:00:00 — Med anledning av att lagen (1971:494) om exekutivförsäljning av fast egendom innebär atl försäljning kan ske antingen påoffentlig auktion eller under hand vill jag påpeka alt endast förvärv som skettenligt del förstnämnda förfarandet avses. Vid exekutiv försäljning under handfordras således tillstånd i vanlig ordning, om sådant krävs. Enligt punkt 9, som saknar motsvarighet i ipromemorieförslaget, fordras inte förvärvstillstånd, om andel i fastighetförvärvals av någon som redan äger andel i fastigheten. Som villkor gäller dockatl förvärvaren inte är skyldig all avyttra den sistnämnda andelen enligt 6 iJ,dvs. enligt bestämmelserna om vidareöveriålelse av egendom som förvärvatsgenom inrop på exekutiv auktion. Punkten motsvarar 1 ;j andra stycket 10jordförvärvslagen. Anledningen lill all jag i motsats till promemorianföreslår alt undanlag skall göras i de här avsedda fallen är bl. a. den kritiksom framfört mol promemorieförslaget. Om förvärvaren redanäger andel 1975/76:33 83 ifastigheten, en andel som f ö. kan ha förvärvats genom elt icke tillslåndspliktigtförvärv, har han enligl min mening i de flesta fall redan så stort inflytandepå förvaltningen av fasligheten atl det knappast tjänar något syfte alt hindrahonom från att förvärva ytteriigare andelar i denna. Som Sparbanksföreningenpåpekar skulle ett avslag på ansökan om förvärvstillstånd i den angivnasituationen dessutom kunna medföra atl överiåtaren lider skada. Med detbegränsade tillämpningsområde som föreslås för fri andels-överiålelse blir detheller inte möjligt att kringgå lagstiftningen med hjälp av regeln. Paragrafenmotsvarar 3 ij promemorieförslagel. Ansökan om förvärvstillstånd skall enliglparagrafen göras från del fånget skedde (jfr avsnittet 5.5).Det är också möjligt atl göra ansökan före förvärvet. Av 16 a iJ lagen omarrendenämnder och hyresnämnder framgår all i sådant fall fångesmannenssamtycke till ansökan skall företes. Under de förutsäuningar som jag harangivit i den allmänna motiveringen (avsnittet 5.6) kan frågan omförvärvstillstånd också avgöras innan det lillämnade förvärvet ägt ram och s.k. förhandstillstånd meddelas. Sådant tillstånd skall enligl 21 i; lagen omarrendenämnder och hyresnämnder ha begränsad giltighetslid, högst elt år. 1övrigt hänvisas lill specialmotiveringen lill 16 a och 16bi;i; sistnämnda lag,som innehåller närmare bestämmelser om förfarandet inför hyresnämnden itillståndsärenden. De ytteriigare föreskrifter som behövs rörande t. ex.innehållet i ansökan om förvärvstillstånd kan meddelas av regeringen. Atl förvärv blir ogiltigt, om tillstånd inte söksinom den angivna tiden, följer av 5 i;. I paragrafens första stycke, som motsvarar 4 ijpromemorieförslaget, meddelas beslämmelser om i vilka fall förvärvstillståndfår vägras. Frågan har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnittet 5.4)till vilken jag hänvisar. I andra stycket, som saknar motsvarighet ipromemorieförslaget, föreskrivs i överensstämmelse med vad jag har förordat iden allmänna motiveringen (avsnittet 5.2) alt förvärvstillstånd inle fårvägras, om del i ärendet visas att fastigheten är obebyggd eller bebyggd medannat än hyreshus eller med hyreshus som inte innehåller fler än två förbostadsändamål avsedda lägenheter. Skall fastigheten enligt gällande planeranvändas för annat ändamål än för uppförande av hyreshus, får förvärvstillståndges även till sökande som inte fyller de krav som ställs upp i första stycket.Föratsättningen för atl så skall fl ske är dock, som jag har framhållit i denallmänna moti- veringen,att det framstår som sannolikt alt den planerade förändringen kommer till ståndi en nära framtid. Paragrafen, som överensslämmer med 5 i;promemorieförslagel, innehåller beslämmelser om verkan av vägrat förvärvstillståndm. Den motsvarar i huvudsak 9 i; jordförvärvslagen. Av första stycket framgår att tillslåndspliktigtförvärv blir ogiltigt, om ansökan om förvärvstillstånd inte sker i rätt lidoch på föreskrivet sätt eller förvärvstillstånd vägras genom beslul som vinnerlaga kraft. För innebörden i ogiltighetspåföljden har jag redogjort i avsnittet5.5. Det bör observeras atl beslut som innebär att ansökan avvisas utanprövning i sak, inle medför au förvärvet blirogiitigt, om inteansökningsfrislen gått lill ända. Ny ansökan kan alltså göras inom fristen. Jagvill också påpeka atl del givetvis inle möter något hinder mol att ansökankompletteras, t. ex. efter föreläggande från hyresnämnden, efter tidsfristensutgång. Enligt andra stycket inträder dock inte ogillighet,om lagfart har meddelats i strid mol bestämmelserna i jordabalken. Genomhänvisningen i 1 iJ andra stycket gäller motsvarande i fråga om inskrivning avförvärv av tomträtt. Frågan huruvida förvärvstillstånd krävs skall beaktas vidinskrivningsmyndighetens prövning av lagfartsansökan. Söks lagfart innantillståndsfrågan avgjorts, skall ansökningen förklaras vilande enligt 20 kap. 7ij 11 jordabalken. Om lagfart emellertid skulle ha meddelats i strid mot dennabestämmelse eller mol 6 § 8 samma kapitel, kräver hänsynen lill rättssäkerhetenatt förvärvet inte drabbas av ogiltighetspåföljden. Paragrafema, som saknar motsvarighet ipromemorieförslaget, innehåller bestämmelser om skyldighet atl i vissa fallvidareöveriåta egendom som förvärvats genom inrop på exekutiv auktion. Enligl såväl lag som jordförvärvslagen ärden som förvärvat fastighet på exekutiv auktion under sådana förhållanden atttillstånd skulle ha krävts vid vanligt köp skyldiga atl åter avyttra egendomeninom , om inte de nämnda förhållandena upphört ellerförvärvstillstånd erhållits. Syftet med dessa regler är alt förhindra altlagstiftningen kringgås. På jordförvärvslagstiftningens område infördesreglerna 1951 sedan det visat sig att ett antalexekutiva auktioner arrangerats för att genomföra faslighetsöveriåtelser somenligt grunderna för lagen inte bort fl äga ram (jff prop. 1 promemorian har anförts att elt liknandeförfaringssätt givetvis kan tänkas förekomma även vid överiåtelse avbostadsfasligheter. 1975/76:33 85 ettmissbruk sägs emellertid vara betydligt mindre på delta område främst medhänsyn lill de åtgärder som kan vidtas mot fastighetsägaren enligltvångsförvallningslagen och bostadssaneringslagen samt de möjligheter somkommunen har alt ropa in fastigheten på auktionen. Promemoi ian innehållerdärför inga bestämmelser om vidareöveriålelse av egendom som förvärvats påexekutiv auktion. Delta har föranlett en viss kritik vid remissbehandlingen. För egen del utgår jag ifrån att fall därskyldighet till vidareöveriålelse kan länkas inträda inie blir särskiltvanliga. Att föra in bestämmelser av det angivna slaget i tillsiåndslagen tordedärför snarare tjäna syftet all förhindra att lagen kringgås genom attexekutiva försäljningar arrangeras. Mot bakgrund av erfarenheterna påjordförvärvslagstiftningens område är del enligl min mening välbetänkt allredan från början stoppa ev. spekulationer rörande möjligheterna att kringgålagstiftningen på det angivna sättet. Jag förordar således att beslämmelser omvidareöveriålelse införs i lagen. De av mig föreslagna båda paragraferna motsvararbesiämmelserna i 12 och 13 ijij jordförvärvslagen, och jag finner därför inteskäl alt närmare uppehålla mig vid deras innebörd. Jag vill emellertid påpekaatl 7 ij andra stycket i mitt förslag utformats med beaktande av den nyalagstiftningen om exekutiv försäljning av fast egendom och att stycket såledesavviker något från motsvarande bestämmelse i jordförvärvslagen. Någon skillnadi sak är emellertid inte avsedd. Förvärvav aklie eller andel i bolag i vissa fall I denna paragraf som motsvarar 6 j;promemorieförslagel, anges vilka bolag som omfattas av lagens beslämmelser omtillstånd till aktie- och andelsförvärv. De bolag som lagen avser alt träffa är aktiebolagsom är s. k. fåmansbolag samt handelsbolag. Lagens bestämmelser gäller -förutom handelsbolag -aktiebolag vari av aktierna ägs eller på därmedjämföriigl sätt innehas, direkt ellergenom förmedling avjuridisk person, avhögst lio fysiska personer. Delta anges i paragrafens/ö/3/ai?>'c/ie. Somytteriigare förutsättning gäller att bolaget äger fasligheter i enlighet medvad som anges i 9 ij. Den som står i begrepp att förvärva aktier som kantänkas omfattas av reglerna om förvärvstillstånd måste själv skaffa sig klarheti frågan huruvida aktiebolag är fåmansbolag eller inte. I första hand bör hanfråga säljaren eller företrädare för bolaget om det. Det säkraste sättet äremellertid att kontrollera uppgiften i aktieboken, dvs. den förteckning översamlliga aktier i eu aktiebolag som bolagsstyrelsen är skyldig au föra.Aktieboken behöver dock inle återspegla de verkliga förhållandena. Införing i bokenär nämligen beroende av att den som förvärvar aktier ansöker om atl bli infördi denna. Prop.1975/76:33 86 bolag det nu är fråga om torde detta dock som regel knappast leda till någrakomplikationer. Normalt bör aktieboken utvisa huruvida det är fråga om ettfåmansbolag eller inte. Uppkommer frågan i elt lillslåndsärende i hyresnämnden,måste aktieboken tillmätas ett inle obetydligt bevisvärde när det gäller altbedöma aktieägarkretsens omfattning. Förvärv av andel i handelsbolag sker normalt isamband med atl bolagsavtalet sluies eller ny bolagsman inträder i bolaget(jfr 1 ij lagen 1968:557 om vissa inskränkningar i rätten alt sluta svenskthandelsbolag m. Lagen är inte tillämplig på förvärv av andel iekonomisk förening. Detta innebär bl. a. att överiåtelser av andelar ibostadsrättsföreningar och bostadsföreningar följer samma regler som förut. 1 paragrafens andra stycke har tagits upp enbestämmelse, enligt vilken aktier som innehas av vissa varandra närståendepersoner skall anses tillhöra en fysisk person. Som närslående person räknasföräldrar, far- eller morföräldrar, make, avkomling eller avkomlings make,syskon eller syskons make eller avkomling. Med avkomling avses även styvbarnoch fosterbarn. Reglerna har utformats med 35 ;j 3 mom. tiondestycket kommunalskattelagen som förebild. Motivet till bestämmelsen ärgivetvis alt förhindra alt lagen kringgås. Denna paragraf som motsvarar 7 i;promemorieförslaget, anger under vilka förutsättningar förvärv av aktie ifåmansbolag och andel i handelsbolag är tillståndspliktigt. Som första förutsättning för tillståndspliki anges\ första stycket att bolaget äger fast egendom som avses i I §, dvs.hyresfastigheter. 1 enlighet med vad som har anförts i den allmännamotiveringen (avsnittet 5.2) fordras dessutom att bolaget till huvudsaklig delägnar sig åt förvaltning av sådan egendom. Frågan huruvida så är fallet skallavgöras på grundval av förhållandet mellan denna egendoms taxerade värdeenligl senasie balansräkning och del enligt samma balansräkning bokfördavärdet av bolagets övriga tillgångar. Om således det förstnämnda värdet ärminst större än värdet på bolagets övriga tillgångar, blir förvärvav aktie eller andel i bolaget tillståndspliktigt. Eftersom jämförelsen skermed bortseende helt från fastigheternas bokförda värde undviks all högaingångsvärden eller avskrivningar på fastigheterna påverkar resultatet i enaeller andra riktningen. Oavsett lill vilkel värde fastighet tagils upp ibalansräkningen föreligger således tillståndspliki, om inte summan av detbokförda värdet av bolagets övriga tillgångar multiplicerad med tre överstigerhyresfastigheternas taxeringsvärde enligt balansräkningen. Med anledning av att bl. a. hyresnämnden förGöteborgs och län efteriyst ett klariäggande i frågan vill jag anmärkaatt det är innehållet i 1975/76:33 87 bolagetsbalansräkning som är utslagsgivande för frågan huruvida tillstånds-pliktföreligger eller inte. Till skillnad från promemorieförslaget har dettauttryckligen angivils i departemenisförslagels lagtext. Innebörden av dennaregel är alt fastighelsrörvärv resp. avyitringar som ägt rum efter det balansräkningenhar upprättats saknar betydelse för frågan huruvida förvärv av aktie i bolagetär tillståndspliktigt eller inle. LO har i sitt remissyttrande anfört att starka skälföreligger atl som utgångspunkt för beräkningen enligl denna paragraf tavärdet på bolagets anläggningstillgångar enligt senasie balansräkning istället för värdet på samlliga övriga tillgångar. Jag delar inte dennauppfattning. Vid en inom företagen undersökning av eltantal balansräkningar har det visat sig atl det inte alltid görs entillfredsställande åtskillnad mellan anläggningstillgångar ochomsättningstillgångar. Vidare kan det förhålla sig så att det ärosäkert om fastighet är anläggningstillgång eller omsäiiningsiillgång i detenskilda fallet. Jag har därför kommii lill slutsatsen alt den i promemorianföreslagna lösningen är den lämpligaste. De i paragrafen angivna relationernamellan taxeringsvärdet och värdet på övriga tillgångar är enligt min mening såavpassad alt lagens bestämmelser träffar sådana bolag som till huvudsaklig delägnar sig åt förvaltning av hyresfastigheter. Tillståndsprövningen omfattar samma fång som viddirekt förvärv av hyresfastighet. Elt speciellt fall erbjuder förvärv genominlösen enligt 70 § lagen om aktiebolag. Enligt denna bestämmelse kan ibolagsordningen inläs förbehåll att. om aklie övergår lill annan än aktieägareeller till annan än ägare av aktie av visst slag, aktieägare har rätt att lösaaktien. 1 förslaget till ny aktiebolagslag (prop. 1975:103) föreslås attmöjligheterna all förvärva aklie på grund av lösningsförbehåll utvidgas tillatt avse även personer som inle är aktieägare. Som anförts i promemorian skullereglerna om tillståndsprövning kunna kringgås, om lösen efter hembud lämnasutanför regleringen. 1 stycket föreskrivs därför atl sådant förvärv ärberoende av tillstånd. Vid tillämpningen av reglerna kan iblandförhållandevis komplicerade situationer uppkomma, ifall lösningsanspråkframställs från annan aktieägares sida. Antag atl aktieägaren A säljer sinaaktier till en utomstående B som ansöker om förvärvstillstånd. Harlösningsanspråk framställts av aktieägaren C. torde ansökan få avgöras medutgångspunkt i atl del är B som ansökt om tillstånd. Avslås B:s ansökan, blirdennes förvärv ogiltigt, och därmed torde även C:s lösningsanspråk förfalla.Beviljas B:s ansökan, innebär detta självfallet inle ett bifall till C:slösningsanspråk. Frågan om C på grand av lösen kan godtas som förvärvare av B:saktier får avgöras i ett nytt ärende efter prövning av C:s kvalifikationer. Del är inte säkert all hyresnämnden har kännedom omhuruvida lösningsanspråk enligt 70 lagen om aktiebolag framställts i rätt tideller inte när nämnden prövar det förvärv som ett eventuellt lösningsanspråkkan rikta sig mot. Tillståndsärendel kan dock avgöras ulan hinder härav. Som anförts i promemorian fordras särskildaföreskrifter för all tillstånds-reglerna inte skall kunna kringgås genomkoncernbildningar. I promemorian har som exempel på ett sådantlillvägagångssäll nämnts att eu aktiebolag före lagens ikraftirädande förvärvaraktiemajoriteten i elt annat bolag som äger hyresfastigheter. I den situationenkommer faslighetsöveriåtelser att kunna genomföras genom överlåtelse avaktierna i moderbolaget, som kanske inte redovisar annan tillgång än aktiernai dotterbolaget. För atl uppnå den önskvärda effekten - en kontroll avfastighelsägandet - måste därför enligt promemorian överiåtelse av aktie ellerandel i bolag som ulgör moderbolag i koncern bedömas med hänsyn lillförhållandena inom koncernen. Jag delar denna uppfattning. I första stycketandra punkten föreskrivs därför all i vissa fall förvärvstillstånd fordras förförvärv av aktie eller andel i bolag som är moderbolag i en koncern. Fråganhuruvida tillståndspliki föreligger för förval vet skall därvid bedömas medhänsyn till koncernens toiala innehav av hyresfastigheter och det bokförda värdetav koncernbolagens övriga samlade tillgångar. Är det taxerade värdet avkoncernens hyresfastigheter minst större än värdet av de övrigatillgångarna i koncernen, föreligger tillståndspliki. Beräkning av koncernbolagens samlade tillgångar bör,när fråga är om aktiebolag, göras med ledning av koncernbalansräkning, om dennafinns tillgänglig. I förslaget till ny aktiebolagslag föreskrivs attkoncernbalansräkning skall göras offentlig på samma sätt som enskilt bolagsbalansräkning. F. n. föreligger emellertid inte skyldighet atl offentliggörakoncernbalansräkning enligl aktiebolagslagen, och handelsbolag som ärmoderbolag har över huvud tagel ingen skyldighet att upprättakoncernbalansräkning. 1 de fall där således koncernbalansräkning saknas Hrberäkningen av koncernbolagens samlade tillgångar göras med ledning avbolagens balansräkningar. Vid beräkningen måste emellertid tillses attdubbelredovisning inte uppkommer. Vid beräkningen av moderbolags tillgångarskall således bortses från aktier och andelar i dotterbolag och fordringar hossådana bolag. På motsvarande sätt skall vid beräkning av dotterbolagstillgångar bortses från aktier eller andelar i andra koncernbolag ochfordringar hos moderbolaget eller andra koncernbolag. Reglerom koncernförhållanden finns f n. endast iaktiebolagslagen. Dessa regler gäller endasl aktiebolag men anses analogitillämpliga på förhållanden där aktiebolag är moderbolag och annan juridiskperson, i. ex. handelsbolag, är dotterföretag. I förevarande paragraf avses medkoncern vad man mera allmänt brukar inlägga i begreppet, nämligen en gruppjuridiska personer där någon eller några av dessa genom innehav av aktier,andelar eller på annat sätt utövar ett bestämmande inflytande över de övriga(jfr prop. 1973:129 s. 137). Med anledning av ett påpekande i Advokatsamfundetsremissyttrande vill jag nämna alt endast svenska dotterbolag bör tas med vidberäkningen av koncernbolagens samlade tillgångar. Som samfundet anför saknasanledning att räkna med utländska dotterbolags hyresfas- 1975/76:33 ' 89 ligheteroch övriga tillgångar vid tillämpningen av denna paragraf Någon särskildbeslämmelse om det anser jag emellertid inle nödvändig. Det synes mig klart altlagens tillämplighet måste vara begränsad till svenska förhållanden. Genom atl lagstiftningen endast är tillämplig påförvärv av aktie eller andel i bolag avser de beslämmelser som riktar sig tillmoderföretaget endasl aktiebolag och handelsbolag. Del kan knappast bli aktuelltatt tillämpa bestämmelserna om tillståndsprövning i andra sammanhang än därockså doi-terföretaget eller dotterföretagen är aktiebolag eller handelsbolag.De i lagtexten använda uttrycken moderbolag och koncernbolag, dvs. moderbolagoch dotterbolag tillsammans, avser således endasl aktiebolag och handelsbolag. Atl bolags balansräkning skall innehålla uppgifterlill ledning för bedömningen av huruvida tillståndspliki föreligger eller inleföljer av II :j. Genom hänvisningen i andra stycket till 2 § 1-6blir vissa av undantagsbestämmelserna i den paragrafen tillämpliga också påaktie- och andelsförvärv. Av stor betydelse blir givetvis även härsläktskapsundantaget. En konsekvens av hänvisningen blir bl. a. att tillståndspliktinle föreligger för inlösen enligt 70 § aktiebolagslagen, om såväl överiåtarensom köparen och den lösenberältigade står i sådant släktskapsförhållande somavses i 2 § 5. Beträffande bestämmelsen i 2 § 6 vill jag säga att den kan blitillämplig också vid aktie- eller andelsförvärv, nämligen om förvärvei avseraktie-eller andel i bostadsbolag. En föratsättning för alt förvärvet skall varaundantaget från lillslåndsplikt är dock att den som innehar aktie eller andeli bolaget har rätt lill bostad i bolagets fastigheter i förhållande till aktie-eller andelsinnehavei. Av andra stycket följer även att 2 § 9, som innebäralt förvärvstillstånd inte fordras, om förvärvaren redan har andel i fastighet,inte äger tillämpning vid aktieförvärv. En annan sak är atl hyresnämnden vidprövning av tillståndsärende givetvis måste ta hänsyn till om sökanden redanäger aktier i bolaget. Detta skall emellertid inte ha någon avgörandebetydelse, om del visar sig att förvärvaren inle uppfyller de förutsättningarsom ställs upp i 4 ij första stycket och det totala aktieinnehavet skulle gedenne mer än obetydligt inflytande i bolaget (jfr vad som sägs i det följandevid 10 §). Av första stycket följer atl tillståndspliktföreligger, om elt bolag, som omfattas av lagen, genomför en nyemission.Nyemissionen innebär nämligen att de som tecknar de nya aktierna i bolagetförvärvar dessa genom tillskott till bolaget (jfr 1 § första stycket 2). Förvissa situationer är ett sådant system fullt motiverat. Jag tänker bl. a. påsädana fall när de nya aktierna helt eller delvis tecknas av personer som inteär aktieägare i bolaget. Innebär däremot nyemissionen att de nya aktiernatecknas av de gamla aktieägarna i proportion till deras tidigare aktieinnehav,finns det enligt min mening inte någon anledning att kräva tillstånd, eftersomnyemissionen Prop.1975/76:33 90 inteinnebär någon förändring i ägarstrukturen. Andra meningen i stycket innehållerdärför en regel som innebär att tillstånd inle krävs i detta senare fall. Paragrafenmotsvarar 8 i; promemorieförslagel. Hänvisningen lill 3 och 4 ;jij samt 5 ;j förstastycket innebär alt i huvudsak samma bestämmelser som gäller för ärenden omtillstånd lill förvärv av fastighet också kommer all gälla för aktie- ochandelsförvärv. Som anförts i avsnittet 5.4 blir dock prövningen enligt 4 ;;delvis en annan därigenom att alltför stora krav inte kan ställas på den somförvärvar enstaka aklie eller en mindre andel i bolaget. Om fånget innebär attförvärvaren llr ett bestämmande inflytande i bolaget, bör samma krav gälla somom han själv förvärvat den fasta egendomen. Som jag har anfört i det föregående möter del intenågol hinder mot atl meddela s. k. förhandslillslånd lill aktie- ellerandelsförvärv. Jag erinrar emellertid om vad jag har uttalat i avsnittet 5.7 omfallet atl kommunen motsätter sig förhandstillstånd med hänvisning lillförköpsrälten (jfr 16 b i; lagen om arrendenämnder och hyresnämnder). Denna paragraf som motsvarar 9 iJpromemorieförslagel, upptar besiämmelserom atl bolags balansräkning skallinnehålla vissa uppgifter lill ledning för bedömningen av huruvidaförvärvstillstånd måste sökas vid förvärv av aktie eller andel i bolaget. Av 8§ följer att paragrafen endast är tillämplig på fåmansbolag och handelsbolag. har sagts alt frågan huruvida bolag tillhuvudsaklig del ägnar sig åt förvaltning av hyresfastigheter skall avgöras pågrandval av förhållandel mellan hyresfastigheternas taxerade värde enligtsenaste balansräkning och del enligt samma balansräkning bokförda värdet avbolagets övriga tillgångar. Tillståndspliki föreligger, om fastigheternaslaxerade värde är minst större än värdet på de övriga tillgångarna.Klarhet på denna punkl bör enligt min mening kunna vinnas redan vid läsning avbolagets balansräkning. I promemorian föreslås att balansräkningen skallinnehålla uppgifter dels om bolagets innehav av fast egendom som avses i ! ij.dels om taxeringsvärdet på dessa fastigheter. Jag delar denna uppfattning. Sominskrivningsdomaren i Södra Roslags domsaga påpekar måste även fastigheternasbokförda värde redovisas särskill, eftersom detta värde inte skall las med vidjämförelsen. De besiämmelserom skyldighet att i balansräkningenredovisa fastigheter och taxeringsvärden som gäller f n. tillgodoser inte de nuangivna kraven. 1975/76:33 91 Kompletteranderegler fordras således. I promemorian föreslås atl bestämmelser om del tas uppi tillståndslagen. Vid remissbehandlingen har ,och kooperativa bostadsförening anfört altbestämmelserna hellre bör tas in i bolagslagarna och bokföringslagen. För egendel vill jag framhålla att de speciella regler som det nu är fråga om inte in i en lag av den generella karaktär som bokföringslagen har. Förslagettill bokföringslag (prop. 1975:104) innehåller f ö. en särskild bestämmelse (3fj) som innebär att särbestämmelser kan finnas i annan lag och att dessasärbestämmelser i så fall tar över bokföringslagen. Bolag som äger fast egendom som avses i 1 § skallenligt första stycket i balansräkningen lämna uppgift om egendomens(faslighetens, tomträttens) registerbeteckning, taxeringsvärde och bokfördavärde. 1 fråga om tomtvätv anges byggnadsvärdet.