prop · FZ03170 · 1975-12-31 00:00:00 — 7, vad av allmänna medelutgått i ersättning för översättning eller i ersättning enligt 4 eller 5 Slagen (1958:642) angående blodundersökning m. m. / mål om äktenskaplighörd eller vid ulredning av faderskapet lUI barn utom äktenskap eller enligtföreskrift i eller 3 S försia stycket nämnda lag för bevisningsom rällen självmant föranstaltat om. 7, vad av allmänna medelutgått i ersättning för översättning eller i ersäitning enligt 4 eller 5 Slagen (1958:642) om blodundersökning m. m, vid ulredning av faderskapel-lerenligt föreskrift i eller 3 S förstastycket nämnda lagför bevisning som rätten självmant föranstaltat om. Såsom kostnad förbevisningenligt andra slycket 2 anses ej den rätissökandes kostnad för blodundersökning ellerannan undersökning rörande ärftliga egenskaper i mål om,/fl(/c/-5Ay7/) enligt 3 kap. . 8,skiftesman som av domstol förordnats att verkställa bodelning med anledning aväktenskapsskillnad eller boskillnad. Såsom kostnad förbevisningenligt andra stycket 2 anses ej den rätissökandeskostnad för blodundersökning ellerannan undersökning rörande ärftligaegenskaper i mål om äktenskaplig börd eller faderskapet till barn utomäktenskap. Bifallesansökan om allmän rättshjälp, fastställer rättshjälpsnämnden det försökanden gällande maximibeloppet. Kansökanden ej själv eller genom någon som i tjänsteställning eller annars lämnarhonom bistånd behörigen tillvarataga sin rätt, får rättshjälpsnämnden 'Senastelydelse 1975:1302, påsökandens begäran förordna biträde. Iangelägenhet, som kan antagas bli prövad enligt lagen (1974:8) om rättegångeni tvistemål om mindre värden, får biträde förordnas endast om särskilda skälföreligger med hänsyn till sökandens personliga förhållanden eller sakensbeskaffenhet, I ärende om bodelning med anledning av äktenskapsskillnad ellerboskillnad får biträde förordnas endast om särskilda skäl föreligger med hänsyntill makarnas förhållanden eller boets beskaffenhet. Närbiträde kan förordnas enligt När biträde kan förordnas enligt 20 kap. 19 ifföräldrabalken, förord- 10 kap. /i.s'> , förord nas ej biträde enligt denna lag. nas ej biträde enligt denna lag. Ersättningsom avses i 9 S andra som regeringen meddelar. Ersättningenligt första slycket bestämmes av den myndighei inför vilken inställelsensker. inställelse för blodundersökning eller annan undersökning rörandeärftliga egenskaper i mål om äktenskaplig börd eller faderskapet liU barn utomäktenskap bestämmes ersättningen av domstolen. slycket4 utgår enligt bestämmelser Ersättningenligt första stycket bestämmes av den myndighet inför vilken inställelsensker. Vid inställelse för blodundersökning eller annan undersökning rörandeärftliga egenskaper i mål om faderskap enligt 3 kap. bestämmesersättningen av domstolen. Dennalag träder i kraft . * Senaste lydelse 1974:1091. Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenomföreskrives att 3 kap. 28 S studiestödslagen (1973:349)' skall ha nedan angivnalydelse. 3 kap. 28 S Har makeunder sin vårdnad barn / tidigare gifie eller utom äktenskap. skall vidprövning av fråga om barnets rätt lill studiehjälp andra makens inkomst ochförmögenhet beaktas i stället för inkomst och förmögenhet hos den av barnetsföräldrar som är skild från vårdnaden. År makeensam vårdnadshavare för barn som ej är även andra makens barn, skall vidprövning av fråga om barnets rätt till studiehjälp andra makens inkomst ochförmögenhet beaktas! slällel för inkomsl och förmögenhet hos den av barnetsföräldrar som är skild från vårdnaden. Denna lag träder i kraft den . 'Lagen omtryckt 1975:359, Prop.1975/76:170 65 Närvarande:statsråden , ordförande, , , , ,, , , , , , Lagrådsremissmed förslag om ändring i m. m. (FB) innehåller regler om bl. a. faderskap till barn och vårdnad om barn. Ipromemorian (Ds Ju 1975:17) Faderskap och vårdnad, som har upprättats inomjustitiedepartementet , föreslås vissa ändringar i dessa regler. De ipromemorian upptagna lagförslagen bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 1. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av riksåklagaren, hovrätten förNedre Norriand, , , ,, rättshjälpsnämnden i , ,, , , domkapitleti , , centrala , statensinvandrarverk, i , iNorrbottens län, familjelagssakkunniga, namnlagsutredningen,socialulredningen, barnmiljöutredningen, familjestödsutredningen. , , landstings psykiskabarna- och ungdomsvård, sociala centralnämnderna i och Malmökommuner, , . Föreningenkommunal- och landstingsanställda familjerådgivare. iSverige (LO), (), CentralorganisationenSACO/SR, , Familj Prop.1975/76:170 66 , socialdemokratiska kvinnoförbund.Svenska kvinnors vänsterförbund. Länsstyrelseni har bifogat yttrande från . Yttrande i ärendet har dessutom inkommit från Iredje kretsenav arbetarekommun. 1detta sammanhang bör också tas upp en skrivelse från Svenska bankföreningenden . I skrivelsen hemställer bankföreningen om viss höjning av deförvaringsavgifter som skall ulgå enligt lagen (1924:322) om vård av omyndigsvärdehandlingar. Över framställningen har efter remiss yttranden avgetts avsocialstyrelsen, bankinspektionen, överförmyn-darnämnden i ,överförmyndarna i , Föreningen och . 2.1 Faderskap till barn Reglernai FB skiljer mellan barn som har äktenskaplig börd och barn som inte har sådanbörd. Äktenskaplig börd tillkommer bam som föds under äktenskap eller på sådanlid efter äktenskaps upplösning all barnet kan vara avlat (1 kap.1 S FB). Alt barnet har äktenskaplig börd innebär alt mannen i äktenskapetautomatiskt anses som barnets far. Ivissa fall kan enligt lagens ordalydelse män i olika äktenskap ansessom far till barnet. Om en frånskild kvinna eller änka ingår nytt gifte och iäktenskapet föder ett barn att barnet kan ha avlats i det föregåendeäktenskapet har barnet nämligen enligt lagens ordalydelse äkienskaplig bördsåväl i det upplösta som i det nya äktenskapet. 1 rättstillämpningen ansesemellertid barnet självfallet ha äktenskaplig börd i endast ett aväktenskapen. 1 samband med alt bestämmelserna om väntetid för kvinna att ingånytt äktenskap togs bort diskuterades frågan om det fanns något behovav särskilda bördsregler för omgiftesfallen. I propositionen (prop. 1968:136)uttalades att folkbokföringsmyndigheterna i dessa fall enligt gällandeanvisningar hade att hänföra bamet till del senare äktenskapet och att så bordeske även i fortsättningen. Med hänsyn härtill fann departementschefen (prop. s.77) att något mera påtagligt praktiskt behov av särskilda bördsregler för dessafall inte fanns. Förbarn som inte vid födelsen får äktenskaplig börd skall faderskapet fastställasgenom erkännande eller dom (1 kap. 2 S FB). Dessa barn kallas i lagen för barnutom äktenskap. Ingår föräldrarna till ett utomäktenskapligt 1975/76:170 67 barnäktenskap med varandra erhåller barnet härigenom äktenskaplig börd (1 kap. 3 SFB), För att barnel genom föräldrarnas giftermål skall få äktenskaplig bördfordras alltså att faderskapet till barnet fastställts genom erkännande ellerdom enligt de särskilda reglerna därom. 2.1.2Talan om äktenskaplig börd Denäktenskapliga börden ger barnet en legal status som barn till mannen iäktenskapet, Mannens faderskap till barnet är ett rättsligt faktum. ex. att en annan man inte kan erkänna faderskapet till barnet. Inte hellerkan det t. ex, i en arvstvist göras gällande att mannen inte är barnels rättefar. Den enda möjligheten att angripa faderskapet är att föra talan omäktenskaplig börd. Genom en sådan talan kan mannen eller barnel utverkaförklaring av domstol att barnet saknar äktenskaplig börd. Det bör dockobserveras att den äktenskapliga börd som kan angripas på detta sätt endast ärden börd som barnet har erhållit genom födelsen. Har ett barn som fölls utomäktenskap och vartill faderskapet har fastställts genom erkännande eller domerhållit äkienskaplig börd genom föräldrarnas giftermål kan faderskapet tillbarnel angripas endast genom talan om att erkännandet skall förklaras saknaverkan eller genom ändring av domen med extraordinärt rättsmedel. Bördstalankan i första hand väckas av den man som har ansetts vara far till barnel. Talanskall i så fall riktas mot bamet eller, om barnet har avlidit, mot dessarvingar. Dethar ansetts lida barnet till skada om frågan om dess börd hålls öppen underlängre lid. Vissa talefrister har därför ställts upp. Enligt 2 kap. 1 S FBmåste mannen väcka sin talan från det han fick kunskap om barnetsfödelse. Har han inte varaktigt sammanbott med barnet föriängs fristen. Mannenhar i sådant fall alltid på sig från det att talan som grundas på attbarnet har äktenskaplig börd har väckts mot honom och han har fåll del av dennalalan. Harmannen emellertid erkänt barnet som sitt efter del att barnel fötts och efterdet att han fått vetskap om att modern under tid då barnet kan ha avlats haftsamlag med annan är han avskuren från möjligheten alt väcka talan omäktenskaplig börd. Erkännandet behöver inte ha viss form eller ens varauttryckligt. Det måste emellertid innefatta ett bestämt uttryck för mannensvilja att bamet skall anses som hans. Harmannen avlidit har hans arvingar vissa möjligheter att väcka talan mot barneteller, om bamet har avlidit, dess arvingar. För att mannens arvingar skall harätt att väcka talan fordras att mannen själv inte vid sin död hade hunnitförsitta sin lid för väckande av talan. Även om mannen vid sitt frånfälle intehade försuttit sin rätt att väcka talan är hans arvingar avskurna från sintalerätt, om mannen efter barnels födelse har erkänt barnet 1975/76:170 68 Om mannens arvingar efter vad nu har sagts är berättigade att väcka talanmot barnel måsle de instämma sin talan från det de fick kunskap ommannens död och barnets födelse. Tiden kan emellertid föriängas fördel fall attmannen inte hade varaktigt sammanbott med barnet. Då föriorar mannens arvingarinte sin rätt till talan förrän har gått från det att anspråk grundat påatt barnet har äktenskaplig börd har framställts mot dödsboet. Taleberättigadär envar av de arvingar till mannen som näst efter eller jämte barnel ärberättigade lill arv efler honom. Var mannen gift men efterlämnar han förutombarnet inga andra bröstarvingar, är hans efterarvingar berättigade att jämtehustrun föra talan om barnets börd (2 kap. 2 S FB). Vidsidan om mannen och hans arvingar kan inga andra väcka bördstalan mot barnet.En annan man som anser sig vara barnets rätte far har alliså inte sådantalerält. Ävenbarnet kan väcka talan om äktenskaplig börd. Barnets talan skall väckas motmannen eller, om han är död, hans arvingar. Barnels talan är inte inskränkttill (2 kap, 3 S FB), Någon möjlighet för barnets arvingar att, ombarnet är avlidet, väcka talan om att barnet skall förklaras sakna äktenskapligbörd ger lagen inte. Föratt talan om äkienskaplig börd skall kunna vinna bifall måste del utredas attmodem till barnet vid lid då barnet kan ha avlats har haft samlag med annan änmannen. Vidare måsle det antas att barnet har avlats vid samlaget. Omförhållandena inte är sådana att viss person, annan än den äkta mannen, måsteantas vara far till bamet fordras för vinnande av bifall till talan att det pågrund av barnets arvsanlag eller någon annan särskild omständighet kan hållasför visst att den äkte mannen inte är far till barnet (2 kap, 4 S FB). Från denu återgivna bestämmelserna finns ett undantag för det fall att barnet haravlats före äktenskapet eller under det att makarna efter domstols beslut ellerannars på grund av söndring har levt åtskilda. 1 sådantfall får lalan bifallas, såvida det inle görs sannolikt att makarna har haft samlag med varandra på tid då barnet kan ha avlats, 2.1.3Faderskap till barn utom äktenskap Somnämnts i avsnittet 2,1,1 fastställs faderskapet till barn utom äktenskap genomerkännande eller genom dom (1 kap. 2 S och 3 kap. 1 § FB). Erkännande, som kanske även före barnets födelse, skall göras skriftligen och bevittnas av tvåpersoner. Om barnet inle har uppnått myndig ålder, skall erkännandet ocksåskriftligen godkännas av barnavårdsnämnden och av modern eller särskiltförordnad förmyndare för barnet. Har barnet uppnått myndig ålder skallerkännandet i stället godkännas av barnet självt (3 kap. 2 Sförsia styckei FB). får lämna sitt godkännande en dast om det kan antas att mannen är far till barnet (3 kap. 2 S andra slycket FB). 1975/76:170 69 behörig ordning avgivet faderskapserkännande kan enligt allmänna reglerförklaras ogiltigt av domstol på grund av tvång, föriedande eller villfarelse,t. ex,, villfarelse om tiden för barnets födelse. Även om en sådan särskildogiltighetsgrund inte föreligger kan rätten förklara att erkännandet saknarverkan, om det visas att mannen inte är far lill bamet. Förfastställande av faderskap genom dom förutsätts i lagen att bamet eller dessställföreträdare instämmer den presumtive fadern till rälten med yrkande om atthan skall förklaras vara far lill bamet. Någon uttrycklig lagbestämmelse om atten man är förhindrad att föra talan om att bli förklarad som far lill ett utomäktenskapligtbarn finns inte. Någon rält för honom att föra sådan talan har emellertid inteansetts föreligga (jfr NJA 1970 s. 347). Rättenskall förklara en instämd man vara far till barnel, om det är utrett att hanhar haft samlag med barnets mor under tid då barnet kan ha avlats och det medhänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har avlats av honom(3 kap. 3 S FB). medverka vid utredningen och fastställandet avfaderskap till bam som ännu inte har nått myndig ålder. Det åligger nämligenbarnavårdsnämnden att sörja för all faderskapet till barn utom äktenskapfastställs, om den som har vårdnaden om barnet är kyrkobokförd i riket ellerannars vistas här. skall också sörja för att faderskapet tillannat barn utom äktenskap fastställs, om vårdnadshavaren begär del och bametär svensk medborgare (3 kap. 4 S FB). Enligt 12 S barnavårdslagen (1960:97)finns möjlighet att delegera nämndens beslutsfunktioner till viss tjänstemanhos nämnden. Närmarebestämmelser om förfarandet vid fastställande av faderskap till barn utomäktenskap i fall då skall medverka är meddelade i en särskildlag, lagen (1969:618) om fastställande av faderskapet till bam utom äktenskap.För mål om fastställande av faderskap i andra fall gäller de allmännabestämmelserna om indispositiva mål i . Dessa bestämmelser blirtillämpliga främst i sådana fall där barnet är myndigt. Vissa andra fall kanockså tänkas, t. ex. mål där bamet är utländskt och där vårdnadshavaren varkenär kyrkobokförd eller vistas i , men där svensk domstol dock ansesbehörig att ta upp talan lill prövning enligt svensk rätt. Vissa avbestämmelserna i faderskapslagen måste anses analogi tillämpliga i fall dåbarnavårdsnämnd inte medverkar. 1faderskapslagen anges närmare vad som åligger barnavårdsnämnden med avseende påfaderskapets fastställande. Där föreskrivs att barnavårdsnämnden skall försökaulreda vem som är far till barnet. För detta ändamål skall nämnden höra modemoch andra personer som kan ha upplysningar all lämna som är av belydelse föruiredningen. har rätt att vid utredningen erhålla biträde avbarnavårdsnämnd i annan kommun (2 5). Omfaderskapsfrågan kan bedömas med tillräcklig säkerhet på grund avbarnavårdsnämndens utredning, bör barnavårdsnämnden bereda den man Prop.1975/76:170 70 somenligt nämndens uppfattning är far till barnet tillfälle alt erkänna faderskapet(3 §). Enligt4 S bör barnavårdsnämnden verka för att blodundersökning äger rum beträffandemodern, barnet och den som kan vara far till barnet, om denne begär det elleranledning finns till antagande att modem haft samlag med mer än en man underden tid då barnet kan vara avlat. Barnavårdsnämndenfår under vissa i 5 S särskilt angivna förutsättningar lägga ned påbörjadulredning. Sålunda kan det finnas skäl att avbryta undersökningen om det visarsig omöjligt att över huvud taget få några upplysningar till vägledning förutredning av faderskapsfrågan (1). Del kan också vara så att modern underkonceptionstiden har haft samlag med fiera män och det redan tidigt står klartatt del inte går att ange vem som är far lill barnet (2). Även i falldärsamtycke till adoption föreligger får utredningen avbrytas (3). Slutligenfår utredningen avbrytas, om denna eller en rättegång skulle vara till men förbamet eller utsätta modern för påfrestningar som innebär fara för hennespsykiska hälsa (4). att föra protokoll över vad som har förekommit viduiredningen och som är av betydelse för faderskapels fastställande (6 S). Barnavårdsnämndenskall bedriva utredningen skyndsamt. Om inte särskilda skäl föranleder annatskall utredningen vara avslutad från barnets födelse (6 S). Kanfaderskapet inte fastställas genom erkännande åligger det barnavårdsnämndenalt väcka talan mot den man eller de män som enligt den företagna utredningenkan komma i fråga som far till barnet. Om det under målets handläggning kommerfram att modern under konceptionsliden har haft samlag med man som inte stämtsin, skall som regel barnavårdsnämnden ansöka om stämning även på honom.Tidigare kunde i samma rättegång talan riktas endast mot en man, även om fteramän kunde komma i fråga för faderskapet. Med de nu gällande reglerna prövasfaderskapsfrågan i samma process beträffande alla män som kan komma i fråga (7S). Barnavårdsnämndenstaleplikt innebär en skyldighet för nämnden att väcka och utföra talan mot deneller de män som enligt nämndens utredning kan komma ifråga. Den som blivitstämd har rätt alt dra in utomstående som svarande i målet. Domstolen skall påbegäran av den instämde stämma den utpekade mannen och pröva frågan om hansfaderskap (8 S). 1 avliden mans ställe skall hans arvingar instämmas (9 S). Barnavårdsnämndenfår inte utan skäl återkalla sin talan i faderskapsmål. Omständighetema kanemellertid vara sådana att talan bör återkallas. Så kan t. ex. vara fallet omendast en man kan komma i fråga och faderskapet erkänns under rättegångenelierom en av flera svarandeparter är oanlräfftar och av denna anledningtillfredsställande utredning i målet inte går att få (14§). Vidsidan av barnavårdsnämnden är barnets vårdnadshavare eller för bar- Prop.1975/76:170 71 netförordnad särskild förmyndare behöriga att föra talan (7 §). Var och en som kanföra lalan på barnets vägnar skall beredas lillfälle att yttra sig i målet (12S). Det åligger rätten att vaka över att frågan om barnets börd blirlillböriigen utredd (13 S). I 15S finns vissa bestämmelser om rättegångskostnad som gäller i stället förmotsvarande regler i 18 kap. . Enligt 15 S skall vardera partenstå för sin kostnad i målet. Detta innebär att barnet inte blir skyldigt attersätta motparten för hans rättegångskostnad ens om käromålet ogillas. Dåbarnet oftast torde vara berättigat att få sina egna kostnader ersatta genomrättshjälpslagen torde processen alltså i de fiesta fall kunna genomföras utanatt barnet drabbas av någon ekonomisk uppoffring. Vidare meddelas i 15 S vissaspecialbestämmelser om ersättningsskyldighet försvarande och för parts ombud,ställföreträdare eller biträde vid illojal eller försumlig processföring. Närmål om fastställande av faderskap fullföljs till högre räll skall denna prövamålet i hela dess vidd. Den högre rälten har också möjlighet att undanröjalägre rätts dom och återförvisa målel till den domstol som först dömt i det, omdel befinns alt någon som inte är part i målet skäligen kan komma i fråga somfar lill barnet (16 S). Faderskapslageninnehåller också vissa bestämmelserom underhållsbidrag till barnet och modem(19 och 20SS). 2.2 Vårdnad och underhåll 2.2.1 Vårdnad Bestämmelsernaom vårdnad om bam återfinns i 6 kap. FB. Vårdnaden innefattar enligt dessabestämmelser en plikt för vårdnadshavaren att sörja för barnets person och gedet sorgfällig uppfostran. Barnet skall erhålla uppehälle och utbildning eftervad som är tillböriigt med hänsyn till föräldrarnas villkor, barnets egnatillgångar och dess anlag (2 §), 1 vårdnaden ingår vidare plikten att utöva denuppsikt över barnet som behövs med hänsyn till barnets ålder och övrigaomständigheter (3 S)- Vårdnaden om barn upphör när barnet har fyllt elleringått äktenskap (1 och 12 SS). 1 viss utsträckning har barnet redan före 18-årsålderngetts behörighet att bestämma i ett för vårdnadsfrågan viktigt hänseende,nämligen beträffande arbete (4 S). Ivårdnaden ingår befogenhet och plikt att, i den omfattning lagen anger, beslutai barnets personliga angelägenheter, Vårdnadshavaren kan besluta att lämna denrent faktiska vården lill annan, exempelvis fosterföräldrar. Därigenom skeringen ändring i vårdnadshavarens bestämmanderätt för barnet. Det i lagenanvända begreppet vårdnad är alltså inte identiskt med den faktiska vården.Vårdnadshavaren kan återta den faktiska vården om barnel, om han finner detlämpligt. Förbarn i äktenskap är föräldrarna gemensamt vårdnadshavare (1 S). 1975/76:170 72 stämmanderättentillkommer alltså dem båda i förening. Om en av föräldrarna på grund avfrånvaro, sjukdom eller annan orsak är hindrad att delta i beslut rörandevårdnaden, vilket inte utan olägenhet kan uppskjutas, får bestämmanderättenutövas av den andre. Denne för dock inte ensam fatta beslut av ingripandebetydelse för bamets framtid, om inte barnets bästa uppenbarligen kräver det (5S). Vid längre tids förhinder för den ene av föräldrarna kan domstolen påansökan av den andre förordna att vårdnaden skall tillkomma honom ensam.Detsamma gäller om den ene av föräldrarna gör sig skyldig till grovt missbrukeller grov försummelse vid vårdnadens utövande, är hemfallen åt missbruk avrusgivande medel eller för ett lastbart liv. Förordnande som nämnts kanmeddelas också på anmälan av allmän åklagare eller . Är båda föräldrarnaför förhindrade att delta i vårdnaden eller är båda på angivetsätt olämpliga som vårdnadshavare, kan domstolen överflytta vårdnaden påsärskilt förordnad förmyndare (6 S). Reglernaom föräldrarnas gemensamma vårdnad om barn i äktenskap bygger påförutsättningen att de lever tillsammans. Upplöses familjegemenskapen skallenligt 7 S domstolen bestämma vem av föräldrarna som skall ha vårdnaden ombarnen eller, om inte alla barnen bör stå under den enes vårdnad, hur de skallfördelas mellan föräldrarna. 1 samband med dom på äktenskapsskillnad skalldomstolen självmant förordna angående vårdnaden om makarnas barn. Redan denomständigheten att föräldrarna lever åtskilda på grund av söndring kan utlösasådant förordnande, men det krävs i så fall ansökan av endera. I7 S ges också vissa riktlinjer för domstolens avgörande av vårdnadsfrägan. Ärföräldrarna ense, skall domstolen meddela beslut i överensstämmelse med derasönskan, såvida det inte är uppenbart stridande mot bamets bästa. Är föräldrarnainte ense, skall domstolen besiämma "efter vad med hänsyn till barnetsbästa finnes skäligt". Om det med hänsyn till barnets bästa är uppenbartatt ingendera av föräldrarna bör utöva vårdnaden, skall denna anförtros åtsärskilt förordnad förmyndare. Närvårdnaden om barn i äktenskap tillkommer föräldrarna gemensamt och den ene dör,blir den efterievande automatiskt ensam vårdnadshavare (8 S). Om vårdnadentillagts den ene av föräldrarna och denne dör, skall domstolen förordna denandre till vårdnadshavare, såvida inte vårdnaden med hänsyn till barnets bästabör anförtros åt särskilt förordnad förmyndare. Motsvarande gäller om den avföräldrama som ensam har vårdnaden blir förhindrad att utövavårdnaden eller gör sig skyldig till grov försummelse etc. (9 S)- Barnutom äktenskap står enligl 12 S under moderns vårdnad. Är föräldrarna ense omatt fadern i stället skall ha vårdnaden, skall domstolen på anmälan förordnahonom till vårdnadshavare, om det inle är uppenbart stridande mot barnetsbäsla. Är föräldrarna inte ense skall rätten på ansökan av fadern överföravårdnaden till honom, om det finnes skäligt med hänsyn Prop.1975/76:170 73 Finnes den av föräldrama som har vårdnaden inte vara lämplig altutöva vårdnaden eller dör han, skall domstolen på ansökan av den andreföräldern eller på anmälan av allmän åklagare eller överflyttavårdnaden på den andre, såvida inte med hänsyn till barnets bästa vårdnadenfinnes böra anförtros åt särskilt förordnad förmyndare.