prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Två garantier för lån ilokaliseringssyfte till rörelsekapital till ett sammanlagt belopp av 1,2 milj.kr. har infriats under /74. Under /74 beräknas 13 000personer ha deltagU i lokaliseringsutbildning.Beslut om utbUdningsstöd har under samma budgetår fatfats till ett beloppav 167 milj. kr. Följande tablå visar det beviljadesysselsättningsstödet för kalenderåren 19711973. '15,2 ' Beviljat t. o. m. . Bestämmelser rörande denregionalpolitiska stödverksamheten återfinns i kungörelsen (1970:180) omstatligt regionalpolitiskt stöd (omtryckt 1973: 552; ändrad 1973: 869, 1974:333, 1974: 761). Fr. o. m. /74 gällernya bestämmelser för den regionalpolitiska stödverksamheten. Prop.1975:1 Biiaga 13 145 harstatsmakterna förordat att stödbestämmelserna skall tUlämpas smidigt vidbedömningen av ansökningar om stöd från företag i gränstrakterna till stödområdet. Effekterna av de nyabestämmelserna och tiUämpningen av dessa är ännu svår att överblicka.Under det första budgetåret avfemårsperioden /741977/78 har av beslutsramen för femårsperioden förbrukats. Styrelsen föreslår medhänsyn till fattade beslut under /74 och väntade beslutunder /75 att femårsramenför lokaliseringsbidrag/avskrivningslån utökas med 150 milj. kr, tUl 600 milj, kr. Medelsbehovet fördelprogrammet Lokaliseringsbidragberäknas till 151 milj. kr, för /76, Mot bakgrund avUtfaUet /74 bedöms 1 milj, kr. av beloppet vara erforderligt förinfriande av statlig garanti förlån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital. Omfattningenav verksamheten beräknas öka med ca 1 000 personer per budgetår. /76 beräknar styrelsen en utbUdningsvolym av 14 000 disponibla platser och ca varaerforderlig. Medelsbehovet för budgetåret beräknas till 88 milj, kr. Antaletansökningar om sysselsättningsstöd väntas öka något de närmaste åren.Beslutsramen för femårsperioden /741977/78, som uppgår till 150 milj,kr., bedöms dock vara tillräcklig. För /76 beräknasmedelsbehovet till 30 milj, kr. Det totalamedelsbehovet under /76 för programmet RegionalpoUtiskastödåtgärder exkl, delprogrammet lokaliseringslån beräknas till 273,3 milj, kr. För femårsperioden /741977/78 har enbeslutsram på 2 500 milj, kr. fastställts för regionalpolitiskt stöd. Avtotalramen beräknades 450 milj, kr, förlokaliseringsbidrag/avskrivningslån inkl, ersättning för flyttningskostnaderför maskiner m. m, och 1 550 milj. kr, för lokaliseringslån. För UtbUdningsstöd beräknades 325 milj,kr, och för syssel-säUningssföd 150 milj, kr. Inom ramen beräknadesvidare medel för stöd till Stiftelsen . Under /74 har ungefär entredjedel av ramen tagits i anspråk för beslut om regionalpolitiskt stöd. Enanledning till den stora efterfrågan på lokaliseringsstöd är högkonjunkturenmed allmänt hög investeringsvUja inomnärmgslivet. Genomförandet av investeringarna har i åtskilliga fall varit avstort regionalpolitiskt intresse och har därigenom motiverat statligtstöd. Dessutom söker staten i allt större utsträckning medverka aktivt för attfå till stånd nyetablering och utbyggnad av företag inom stödområdet. Därvidutgör det regionalpolitiska stödet en viktig stimulansfaktor. Det är mot dennabakgrund av Prop.1975:1 Bilaga 13 145 stortvärde att beslufsramar har fastställts och aft regeringen inom de angivna ramarna kan bevUja stöd oberoendeav de anslag som anvisas för vart och ett av budgetåren. Jag villframhålla att en betydande del avstödbeloppet under /74 avsåg ett fåtal mycket stora investeringsprojekt. Med hänsyn tiUvinstutvecklingen inom industrin och reglerna om avsättning till särskildinvesteringsfond, som har beslutat om (prop.1974:177, SkU 1974: 60, rskr 1974: 398), utgår jag från att sådana storaprojekt i de flesta fall skall kunnagenomföras utan statligt lokaliseringsstöd . Genomatt större projekt som genomförs av stora och bärkraftiga företag finansieras med ianspråktagande avinvesteringsfondsmedel lämnas ökat utrymme inom beslutade ramar förregionalpolitiskt stöd för små och medelstora företag. Jag är därför inteberedd att föreslå någon ändring av ramen.Jag vill i detta sammanhang erinra om att den pågående Länsplanering1974 kommer att ge ytterligare underlag för att bedöma vilka åtgärder sombehövs för att åstadkomma en bättre regional balans. Enligt riksdagensuttalande (InU 1974: 7, rskr 1974: 204) skall Kungl, Maj:t närmarelåta pröva de arbetsuppgifter inom regionalpolitikens ram, som regionall skaUankomma på de tre organen länsstyrelse, länsarbetsnämnd och företagareförening, liksomsamordningen av dessa uppgifter och härmed sammanhängande spörsmål. Dessafrågor övervägs f. n. av enarbetsgrupp inom regeringens kansli. Även frågan om decentralisering till regional nivå av vissa beslut omregionalpolitiskt stöd övervägs inom . Som ett led i de regionalpolitiskastödåtgärderna har påbörjats en försöksverksamhet med statligaindustricenteranläggningar. Stiftelsen Industricentrahar ansvaret för planering, uppförande och förvaltning av dessa anläggningar. Stiftelsensförvaltningskostnader täcks delvis genom bidrag från detta anslag. De avriksdagen beslutade industricenteranläggningarna i ochStrömsund är nu färdigställda. Enligt vad jag erfarit från stiftelsen är cahälften av lokalema nu uthyrda, och inflyttning pågår av flera företag. Idetta sammanhang bör för anmälas att Kungl. Maj:t harbeviljat Stiftelsen Industricentralokaliseringsstöd i form av avskrivnings- och lokaUseringslån vid vissamaskininvesteringar. Investeringarna avsåg anskaffning av viss fast monteradutrustning som inte utan svårighet kan flyttas från byggnaden och somstiftelsen enligt särskilt avtal hyr ut till ett företag. Jag har för avsiktatt även i fortsättningen föreslå regeringen att stiftelsen beviljaslokaliseringsstöd i liknande fall. Jag beräknar kostnadema för delprogrammetLokaliseringsbidrag till . Av beloppet avser . infriande av statliggaranti för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital. Enligt gäUande regler kan utbildningsstödbeviljas för det antal personer som nyanställs i nystartad eller utvidgadverksamhet. 1975:1 Bilaga 13 147 bör underrättas om att Kungl. Maj:t i några fall harbevUjat utbUdningsstöd för UtbUdning av redan anställd personal. Det har idessa faU varit fråga omnedläggningshotade företag som har övertagits av nya ägare. I samband medövertagandet har verksamheten omorganiserats, och ett behov har uppstått attutbUda personalen för nya arbetsuppgifter. För budgetåret1975/76 beräknar jag medelsbehovet tUl 65 milj. kr. för delprogrammet Lokaliseringsutbildning. Med anledning av uttalande(InU 1974: 7, rskr 1974: 204) har en försöksverksamhet påbörjats med vidgadanvändning av sysselsättningsstödet. Fr. o. m. kan sålundasysselsättningsstöd utgå till företag i gränsområdet tiU det inre stödområdetoch på Gotiand i samband med att företagetbevUjas lokaliseringsstöd. Vidare kan tin-ist-förefag i det inre stödområdet i särskUda faU få sysselsättningsstöd. Försöksverksamhetenskall pågå t. o. m. . Erfarenhetema av försöksverksamheten kommer attredovisas för . I likhet med AMSberäknar jag medelsbehovet tiU oförändrat 30 milj. kr. Under åberopande av det anförda och medhänvisning tiU sammanställningen i det föregående hemstäUer jag att regeringenföreslår att till Regionalpolitiskt stöd:Bidragsverksamhet för /76anvisa ett förslagsanslag av . Särskilda stödåtgärder i glesbygder 1973/74Utgift 20 408 568 Reservation 8 697187 1974/75 Anslag 25 000 000 1975/76 Förslag 25 000 000 Från anslaget bekostas försöksverksamheti form av stöd till hemarbete i vissa glesbygder och andra stödåtgärder m. m.som kan aktuaU-seras för att förbättra levnadsförhåUandena för befolkningen iglesbygderna. Vidare bekostas frånanslaget bidrag tiU företagareföreningar för genomförande av specieUaprojekt i syfte att främja företagsamhet iglesbygder, bidrag tUl kommimer för vissa sysselsättningsinsatser samt utbyggnad av väg 363 jämte vissa andra vägar iLycksele, och kommuner. Verksamheten handhas av AMS,industriverket, företagareföreningarna, och vissa kommuner.För /75 beräknas kostnadema för hemarbete m. m. tUl 5 mUj. kr.,för stöd tUl företagareföreningar tiU 1nulj. kr., för kommunala sysselsätt-ningsinsatsertiU 9 mUj. och för åtgärder i Vindelälvsområdet tUl 10 mUj. Prop.1975:1 Bilaga 13 148 I en redogörelseför försöksverksamheten framhåUer industriverket beträffande stödet tUl hemarbete att vidslutet av /74 var ca 2 300personer sysselsatta på hel- eller deltid med hjälp av glesbygdsstödet.Arbetsinsatsen motsvarar enligt företagareföreningarnas beräkningarheltidsarbete för 1 550 personer. Företagareföreningarna har /74 beviljat bidrag tiU företag som bereder sysselsättning genomhemarbete i glesbygder med ca 3,2 mUj. Föreningarnas kostaader för attadministrera verksamheten uppgick tiU drygt 1,1 nulj. Totalkostnaden perheltids-sysselsatt uppgick tUI ca . Inom ramen för de regler som f. n. gällerför försöksverksamheten har föreningarna svårigheter att finna lämpligasysselsättningsobjekt i glesbygder. bedömer att 5 milj. kr.kommer att utbetalas för försöksverksamheten med hemarbete m. m. /76. Under fömtsättning att den nu befintliga reservationen omca 1,5 milj. kr. under anslagsposten får tas i anspråk, kan anslagsposten förhemarbete m. m. räknas ned till 3,5 nulj. Kostnadema för stödet tUlföretagareföreningar för genomförande av speciella projekt i syfte att främjaföretagsamheten i glesbygder beräknar industriverket tiU oförändrat 1 nulj. Från anslaget bekostas även vissaåtgärder i Vindelälvsområdet samt bidrag tiU kommimala sysselsättningsinsatser.Då dessa verksamheter handhas av och jämte vissa kommuner harindustriverket inte behandlat dem i sin anslagsframstäUning. Anslaget SärskUdastödåtgärder i glesbygder disponeras för hemarbete, punktinsatser av företagareföreningarna,kommunala sysselsättningsinsatser och vissa vägbyggen i Vindelälvsområdet. Glesbygdsstöd tiU hemarbete administrerasav företagareföreningama. har tiUarbetsmarknadsdepartementet överlämnat en rapport angående de hlttiUsvarandeerfarenheterna av stödet. Med anledning av rapporten har de berördaföretagareföreningama lämnat synpunkter på den fortsatta verksamheten med stödtUl hemarbete. Eftersom organisationskommittén för skyddat arbete (A 1974: 3)behandlar bl. a. formema för den fortsatta verksamheten med hemarbete har jagöverlämnat skrivelserna från industriverket och företagareföreningama tiUkommUtén. För /76 beräknar jag oförändrat belopp, 5 mUj. kr.,för stöd tiU hemarbete. I likhet med industriverket beräknar jagkostnadema för stödet tUI företagareföreningarna tiU oförändrat 1 mUj. täcks kostnadema för genomförande av specieUa projekt som främjarföretagsamhet i glesbygder. Prop.1975:1 Bilaga 13 149 Under innevarandebudgetår bedrivs verksamhet med intensifierad sysselsättningsplaneringi elva kommuner. Verksamheten har röntuppskattning och ytterligare ett antal kommuner har fört fram önskemål om att få bidrag tUl kommunalasysselsättningsinsatser. Utbyggnaden av den intensifierade kommunalasysselsättningsplaneringen har hlttUls gått snabbt. En utvärdering avverksamheten kommer att ske inom ramen för den pågåendesysselsättningsutredningen. I avvaktan på resultatet av utvärderingen beräknarjag oförändrat belopp, 9 mUj. kr., för ändamålet. För utbyggnad av väg 363 och vissa andravägar i , och kommuner har 10 milj. kr. anvisats förvart och ett av budgetåren 1973/74 och 1974/75. Jag föreslår att 10 milj. kr.anvisas för ändamålet även för /76. Det sammanlagdamedelsbehovet för /76 kan således beräknas tUl (5-1-1+9 + 10 =) 25 mUj. Slutligen vill jagerinra om att jag har tillkallat en parlamentariskt sammansattreferensgmpp för glesbygdsfrågor. Härigenom tUlgodoses önskemålbeträffande det fortsatta arbetet med serviceförsörjningen i glesbygder (InU 1974: 7,rskr 1974: 204). Jag hemställer att regeringen förslår att till Särskildastödåtgärder i glesbygder för /76 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till företagareföreningar ra. 1973/74 Utgift 11615 000 Reservation 122 727 1974/75 Anslag 16 000 000 1975/76 Förslag 17200 000 Från anslaget utgår statsbidrag tUltäckande av administrationskostnader för företagareföreningama.Företagareföreningarnas förbund och vissacentrala organisationer på hantverkets, småindustrins och turistnäringensområde. Bestämmelser rörande företagareföreningamas kredit-stödjande verksamhet återfinns i kungörelsen(1960: 372) om statligt kredifstöd tUl hemslöjd, hantverk och småindustri(omtryckt 1973: 550). Företagareföreningarna har för budgetåret1975/76 anmält behov av statligt bidrag tUlsina administrationskostnader med . Vidare harFöretagareföreningarnas förbund, hantverks- och industriorganisation.Svensk industriförening och hemstäUt ombidrag för organisationemas verksamhet under /76 med 300 000, 70000, 25 000 resp. . Enligt företagareföreningarnasdriftbudgetar för 10 1975.1 sand. 1975:1 Bilaga 13 150 beräknas administrationskostnaderna till 33 mUj. kr.,varav löner inkl. socialakostnader 23,6 milj. kr. Intäkterna har beräknats till 32,5 milj. kr., varav statiigaadministrationsbidrag 14,3 milj. kr., landstingsmedel 9,8 milj. kr. och övrigaintäkter 8,4 mUj. För har föreningarna beräknatadministrationskostnaderna till 41,3 milj.kr. varav löner inkl. sociala kostnader 29,9 mUj. Intäkterna har beräknatstiU 41 milj. kr. Behov av statiigt administrationsbidrag om 18,6 milj.kr. har härvid bedömts erforderligt. Bidrag av landstingsmedel har beräknatstUl 11,3 milj. kr. och övriga intäkter till 11,1 milj. kr. framhåller den storabetydelse som företagareföreningarnas kreditförmedlande verksamhet har för demindre och medelstora företagen. Den ökade satsningen på företagsservice, somhar beslutats av statsmaktema, bör enligtverket medföra ökad efterfrågan på såväl föreningarnas tjänster som detstatiiga kreditstödet. Nya rutiner för uppföljning och bevakning av destatliga stödinsatserna ställer ökade kravpå föreningarnas utredningsresurser. Beslut att överföra vissa iif-bildningskonsulentertill föreningarna kan medföra ytterligare administrativa kostnader. Mot denna bakgmnd föreslår verket /76 ett anslag om 18,6 mUj. kr., vilket innebär en ökning med2,6 milj. kr. Av ökningen beräknas 1,6 milj. kr. motsvara automatiskakostnadsstegringar och 1 milj. kr. kostnader för ökade personalresurser. Företagareföreningarnas förbundhemställer att anslaget för /76 förs upp med 25 milj. kr. Genom att företagareföreningarna har fåttkaraktären av regionala basorgan för statens industriverk har deras betydelseinom den allmänna näringspolitiken förstärkts. För särskilt de mindre ochmedelstora företagen är föreningarnas verksamhet i fråga om bl. a. företagsserviceoch kreditförmedling av stort värde. Vidare har företagareföreningarna för dessa företag en vUctig uppgift somförmedlingslänk vid kontakterna med olika statiiga organ. Företagareföreningarna spelar också enframträdande roll inom regionalpolitikengenom rådgivning i lokaliseruigsfrågor, beredning och uppföljning avlokaliseringsärenden samt administration av glesbygdsstödet. Som jag tidigarehar redovisat har en arbetsgmpp tUlsatts för att behandla bl. a. frågan omföretagareföreningamas arbetsuppgifter inom regionalpolitikenoch samordningen av dessa arbetsuppgifter mellan företagareförening,länsarbetsnämnd och länsstyrelse. Som ett led i detta arbete harindustriverket påbörjat en genomgång av företagareförening- Prop.1975:1 Bilaga 13 151 Syftet med genomgången är bl. a. att kartiägga de olikaföreningamas nuvarande uppgifter inom regionalpolitiken och formerna förförenmgarnas samarbete med statliga länsorgan på det regionalpolitiska området. Det StatUga administrationsbidraget tUlföretagareföreningarna har höjts i snabb takt. Anslagethar ökat från 5 mUj. under /69 tiU 16 milj. kr. En omfattande uppbyggnad av föreningarnasbasorganisation pågår f. n. Någon ytterligare utökning av de administrativaresursema anser jag därför inte vara påkallad under /76. Däremotbör anslaget räknas upp med ett belopp som motsvarar pris- och löneökningar. Jag föreslår sålunda en höjning av detstatiiga bidraget tUl företagareföreningarnas admmistrationskostnader med 1,2mUj. Av anslaget bör liksom hlttiUs . beräknas för bidrag tUl försärskUt stöd åt företagsamheten i Tomedalen. Vidare bör medel få tas i anspråkför stöd tUl vissa organisationer på hantverkets, småindustrins ochturistnäringens område. Jaghemställer att regeringen föreslår att tUl Bidrag tillföretagareföreningar m. : Administrationskostnader för /76 anvisa ett reservationsanslagav . Täckande av förluster i anledning av statligt stöd till hantverks-ochindustriföretag m. fl. 1973/74Utgift 21 946 480 1974/75 Anslag 15 000 000 1975/76 Förslag 15 000 000 Statens förbmdelser tiU följd av utfärdadegarantier för lån tiU hantverks- och industriföretag och för lån tiUturistnäringen infrias från förevarande anslag, då behov därav uppkommer.Förluster i företagareföreningarnas långivning från statens hantverks- ochindustrUånefond skall förenmgama i första hand täcka med medel ur egnaförlusttäck-ningsfonder. Regeringen kanemeUertid efter särskild prövning medge förening bidrag från dettaanslag för att täcka förluster. Av anslaget för /74 utgjorde 5mUj. ett engångsbelopp för sanering, av företagareföreningamas äldrelånefordringar. Omfattningen av Kungl. Maj:ts och verketsbeslut under budgetåren 1970/711973/74 redovisas i följande tablå. Prop.1975:1 Bilaga 13 152 (Milj.kr.) 1970/71 1971/72 1972/73 1973/74 Infriande av garantilän 14,2 14,1 10,1 14,2 Bidrag till företagare föreningarna 0,7 1,1 3,5 5,0 Summa 14,9 15,2 13,6 19,2 1 förlusttäckningsavgifter jämlikt 19 §andra stycket kungörelsen (1960:372) om statUgt kreditstöd till hemslöjd,hantverk och småindustri har under /74 influtit ca 1,1 mUj. beräknar att förlusternapå garantUåneverksamheten kommer att uppgå till ca 15 milj. kr. ta sanering av företagareföreningarnasäldre lånefordringar genomfördes under /74, då 5 milj. kr,särskilt anvisades för ändamålet. Föreningamas behov av förlusttäckningsmedelbedömdes dock till totalt 12,4 milj. kr. Därav beräknades 6,8 milj. kr. förnödlidande lån där konkurserna inte hade avslutats per . För /76 föreslår verketett anslag om 20 milj. kr., varav 5 milj. kr. för fortsatt sanering avföretagareföreningarnas äldre lånefordringar. Verksamheten med uppföljning ochbevakning av statens fordringar i företag som har fått statiigt stöd har jagtidigare redovisat under avsnittet E Regional utveckling, allmänna synpunkter. I utiåningsräntan för industrigarantilånoch företagareföreningamas direktlån inryms en särskUd förlusttäckningsavgift.Avgiften motsvarar en halv procentenhet av utiåningsräntan. För garantUåninbetalas för-lusttäckningsavgiften tUl staten. Under /74betalades ca 1,1 milj. kr. in i sådana avgifter. Förlusltäckningsavgifterna påföretagareföreningarnas direktlån tiUförs resp. föreningsförlusttäcknings-fond. Om Inte förlusttäckningsfonden förslår att täckauppkomna förluster i långivningen kan regeringen efter prövning i varjesärskUt fall bevilja företagareförening förlusttäckningsbidrag från dettaanslag. har allt fler företagareföreningar anmält behov av sådanaförlusttäckningsbidrag, och för /74 anvisades 5 milj. kr. för ensanering av föreningarnas äldre lånefordrmgar. Beloppet har helt tagits ianspråk. Det finns mot denna bakgrund skäl attöverväga en ändring av reglerna för avsättning tUl företagareföreningarnasförlusttäckningsfonder. I det sammanhanget bör också frågan om skälig räntenivåpå garantUån och direktlån prövas på nytt. Mina ställningstaganden till dessaspörsmål, som f. n. övervägs inom , avser jag attredovisa vid anmälan av nästa års budgetproposition. Prop.1975:1 Bilaga 13 153 För /76 beräknar jaganslagsbehovet till oförändrat belopp, 15 mUj. Influtnaräntor på lokaUseringslån tillfaUer i sin helhet staten. Räntan är densamma somför industrigarantUån. Om en halv procentenhet av räntan motsvarande förlusttäckningsavgiften på industrigarantUån fömtsätts skola i skäUg omfattningtäcka förluster på lokaliseringslånen, kan statens inkomst för sådanförlusttäckning beräknas till ca 3,5 milj. kr. för /74. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Täckandeav förluster i anledning av statUgt stöd till hantverks- och industriföretag m. fl. /76 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 13 155 IV: 10. 1973/74 Utgift 19 500 000 Behålhiing 55 000 000 1974/75 Anslag 30 000 000 1975/76 Förslag 30000 000 Från anslaget överförs medel tUl statenshantverks- och industrilånefond förutlåning tUl företagareföreningarna, vUka i sin tur lämnar hantverks- och industrUån tiU hemslöjds-,hantverks- och småindustriföretag.Långivningen regleras genom kungörelsen (1960: 372) om statligt kreditstöd tUlhemslöjd, hantverk och småindustri (omtryckt 1973: 550), vUken även innehåller bestämmelser omstatiig garanti för lån till hantverks- och industriföretag. Särskildabestämmelser om statiig garanti för lån till turisthoteU finns i brevden . För innevarande budgetår har tiU fondenanvisats 30 milj. kr. Ramen för statsgaranti tiU hantverks- och industriföretagm. m. har fastställts till 100 mUj. Ramen inrymmer även nyssnämndagarantier för lån till turisthotell och får vidare tas i anspråk för vissa låntill omställningsfrämjande investeringarinom textU- och konfektionsindustrierna. Företagareföreningama har beräknat sittbehov av nya lånemedel för /76 till 77,5 mUj. Kapitalbehållningen i fonden uppgickenligt verket per tUl ca 366 mUj. Föreningarnasutlåning av statsmedel uppgick åren 19691973 till följande belopp. Det strama läget på kreditmarknaden underinnevarande år medför enligt industriverket att efterfrågan på hantverks- ochindustrilån kommer att ligga på en fortsatt hög nivå. Prop.1975:1 Bilaga 13 156 arnasvidgade arbetsuppgifter i fråga om bl. a. företagsservice beräknas medföraökade anspråk på krediter genom föreningarna. Verket anser dock att ettoförändrat tillskott till fonden på 30 milj. kr. är tUlräckligt för att mötadenna efterfrågan. Vad angår det statiiga kreditstödet iform av lånegarantier tiU hemslöjd, hantverk och småindustri samt tillturisthotell anmäler verket att garantierhar beviljats under budgetåren 1969/701973/74 med följande belopp. Den 30 juni 1974hade industriverket inneliggande garantilåneansök-ningar på totalt ca 35 milj. kr. /74 har efterfrågan ökat på större garantibelopp. Verketföreslår att garantiramen höjs till 125 mUj. för /76. hemställer att statens hantverks- och industrUånefond tillförs ett belopp av 80 mUj. /76, samt att ramen för lånegarantier till hemslöjd, hantverkoch småindustri fastställs till 125 mUj. Vidare föreslår förbundet attbeloppsgränsen för företagareföreningamas lån tUl en och samma sökande höjsfrån 200 000 tUl . Företagareföreningama har fått alltstörre betydelse som förmedlare av statligtkreditstöd tUl de mindre och medelstora företagen. Föreningarnassammanlagda nyutlånmgskapacitet för hantverks- och industrilån underinnevarande budgetår kan mot bakgmnd av fondens behållning beräknas till ca 140milj. Detta innebär en väsentiig ökning jämfört . Vidberäkningen av utlåningskapaciteten har jag tagit hänsyn till att föreningarnafår använda inflytande amortermgar på hantverks- och industrUån för att lämnaut nya sådana lån. För att bibehålla en hög utlåningskapacitet även /76 anser jag i likhet med statens industriverk att fonden börförstärkas med 30 milj. kr. Företagareföreningama får enligt gällanderegler låna ut högst . tiU en ochsamma sökande. Om särskilda förhållanden föreligger kan statensindustriverk medge att lån får bevUjas med högre be- Prop.1975:1 Bilaga 13 157 lopp.Enligt min mening bör den nuvarande beloppsgränsen behåUas. Jag vUl erinra omatt vårriksdag avslog motioner om ändruig av lånegränsen (NU 1974: 33,rskr 1974: 225). Som villkor för lån ur statens hantverks-och industrilånefond gäller att företagareföreningarna iakttar de gmndläggandeföreskrifter som Kungl. Maj:t har föreskrivit för deras verksamhet.Föreskrifterna avser bl. a. styrelsens sanunansättning.