prop · FY0387 · 1975-12-31 00:00:00 — i anför attkansliet skulle biträda skattechefen med distriktsindelning, utarbetande avanvisningar, anordnande av kurser, kontinuerUg anslags- ochpersonaluppföljning, remissyttranden m. m. Kansliet skulle endast hastabsfunktioner och inte utöva beslutsrätt över någon enhetschef eller dennespersonal. Revisionsenhetenföreslås av bl. a. RRV samt länsstyrelserna i och Norrbottenslän verkstäUa all granskning av årets deklarationer ochrevisioner som hänger samman därmed. Nämnda remissinstanser godtar denföreslagna indelningen av skatteavdelningarna på sex enheter. RRV anför attinordnande av gransknings- och revisionsverksamhet under revisionsenhetenär lämpligt mot bakgrund av att chefen för revisionsenheten föreslås svara förden övergripande planeringen, ledningen och uppföljningen av de partiellarevisionerna samt för samordningen av dessa med revisionsenhetens revisioneUaverksamhet. En sådan ordning torde underlätta en önskvärd samordning avkontrollema av inkomsttaxeringen, mervärde- skatten,arbetsgivaravgifterna och källskatten. Liknande synpunkter framförs avlänsstyrelserna i och . i länanför bl, a. att ett alternativ till den föreslagna taxeringsenheten såsomledningsorgan skulle kunna tänkas vara en särskUd byrå närmast underskattechefen men utan karaktär av enhet. De inom placeradegranskningsassistentema kunde i så fall placeras inom revisionsenheten. Förslagetom en besvärsenhet tillstyrks aUmänt av de remissinstanser som yttrat sig ifrågan. i finner det vara mycketvärdefullt med den renodling av arbetet som ett inrättande av en särskildbesvärsenhet kommer att medföra. Genom att samtliga allmänna ombud placerasinom denna enhet kan mångsidighet ernås som möjUgheterna tiU önskvärdspecialisering kan tas till vara. Länsstyrelseni anser all ett överförande av efter-granskningsarbelet tilltaxeringsenheten medför klara organisatoriska fördelar. Förslagetatt endast en typ av taxeringsnämnder normalt skaU förekomma och att indelningi specieUa taxeringsdistrikt skall ske endast undantagsvis har föranlett delademeningar vid remissbehandUngen. Bland de remissinstanser som är positiva tillförslaget är länsstyrelserna i , och , den lokalaskattemyndigheten i , och . Bankinspektionendelar i huvudsak utredningens uppfattning om distriktsindelningen men anserliksom länsstyrelserna i och län att det bör finnas enmöjlighet att bibehålla viss distriktsindelning efter funktionella gmnder.Bl.a. framhåUs svårigheterna att annars få tillräckligt kunnigalaxeringsnämndsordförande och nämndledamöter. Någraremissinstanser är tveksamma till förslaget. i länanser att granskningen av vissa deklarationer även fortsättningsvisaktualiserar specifika frågeställningar, vars handläggning kräver särskUdsakkunskap. i län anser att ytterligare erfarenheter avden fortsatta utrednings- och försöksverksamheten bör avvaktas innan ställningdefinitivt tas till frågan om specialnämnder kan undvaras. Även iMalmöhus län anser det angeläget att en närmare undersökning sker av behovet avoch fömtsättningama för att inrätta ett större eller mindre antal särskildataxeringsdistrikt med lämpUg sammansättning för vissa grupper av skattskyldigamed mera invecklade inkomstförhåUanden. ÅtskiUigaremissinstanser avstyrker förslaget och förordar en indel- 7 1975.1 saml Nr 87 1975: 87 98 ningi distrikt för lokala och särskilda taxeringsnämnder. Bland dessa är RRV, länsstyrelserna i , , , ,, , och , , , , , , ochVästerbottens län, åtskilliga lokala skattemyndigheter, Föreningenauktoriserade revisorer. RRV anför bl. a. att taxeringen med hänsyn till ändrade samhällsförhållandenm. m. inte i någon större uisträckning sker på grundval av enskUdataxeringsnämndsledamöters kännedom om de skattskyldigas inkomst- ochförmögenhetsförhållanden. Detta gäller speciellt B- och C-längdensskattskyldiga inkl. aktieägare i fåmansbolag samt större rörelser och jordbruk.En sådan geografisk indelning av samtliga taxeringsdistrikt innebär attflertalet taxeringsnämnder kommer att behandla endast ett fåtal deklarationerfrän skattskyldiga av nämnda slag. MöjUghetema för ledamöterna att vinna insikti de specieUa taxerings- och granskningsfrägor som gäller dessa deklarationerblir därmed alltför begränsade. Övriga remissinstanser som avstyrker förslagetframför liknande synpunkter. Förslagom gmnderna för indelning i särskilda distrikt lämnas av åtskilligaremissinstanser. Länsstyrelserna i och samt länanser att nuvarande typer av nämnder i princip bör behållas. iVästemorrlands län anser dock att det inte finns någon anledning att begränsataxeringen av juridiska personer till länsnämnder. RRVanser att den ringa betydelse som lokalkännedomen har vid taxeringen av B- ochC-längdens skattskyldiga inkl. aktieägare i fåmansbolag samt större rörelseroch jordbrak talar för att dessa deklarationer behandlas av särskildtaxeringsnämnd. En sådan ordning ger bättre möjligheter att åstadkomma enlikformig taxering av dessa skattskyldiga jämfört med om deklarationernafördelas på ett stort antal lokala nämnder. Länsstyrelseni anser att det ur arbetssynpunkt är helt nödvändigt att dendeklarationsgranskning, som personal kommer att utföra, sker isärskilda taxeringsdistrikt. måste vidare ha möjlighet attbestämma distriktsindelningen med beaktande av länets speciella karaktär ochfögderiernas oUka storlek. i anser att det inte ären metod att vidga lekmannainflytandet om man tUl samma av de mest skiftande slag och svårighetsgrad. Tvärtom måste detnuvarande systemet med särskUda taxeringsnämnder för svårare deklarationeroch med ledamöter som äger särskild insikt och erfarenhet i de taxeringsfrägorsom ankommer på sådana nämnder från denna synpunkt vara överlägset. Länsstyrelseni anser att taxeringen av fysiska per- 1975: 87 99 sönermed okomplicerade inkomst- och förmögenhetsförhållanden skall ombesörjas avlokala taxeringsnämnder. De särsldlda taxeringsnämnderna bör sköta taxeringeninom distrikt där taxeringen inle ombesörjs av lokal taxeringsnämnd.Länsstyrelsen anför vidare att det f. n. inom tUl båtnad för enrättvis och likformig taxering organiserats ett antal specialnämnder förtaxering av enbart skattskyldiga som tillhör vissa yrkeskategorier (läkare,tandläkare, handelsresande, advokater, artister m. fl.). Före år 1936tillämpades inom systemet att samma taxeringsnämnd taxeradealla skattskyldiga inom ett slags distrikt. Systemet ansågs ineffektivt och manövergick tiU ordningen med taxeringsnämnder med differentierade uppgifter.Förslaget skulle innebära en återgång tiU en tidigare prövad och förkastadmetod. ÅtskUligaremissinstanser anser att det beräknade antalet taxeringsnämnder är för lågtbl. a. med hänsyn tiU betydelsen av att lekmannainflytandet vid taxeringen inteskall minska. Viktenav att tillräckliga resurser tillskapas så att inte idén om effektivare ochrättvisare beskattning förfelas understryks av åtskUliga remissinstanser bl.a. i , den lokala skattemyndigheten iTrelleborg, och . a. de lokala skattemyndigheterna i och anser att ytterligareundersökningar behövs innan en riktig bedömning av personalbehovet kan göras. Mångaremissinstanser anser att den beräknade resursåtgängen är alltför snäv. Blanddessa är länsstyrelserna i , . och samtVästmanlands län, de lokala skattemyndigheterna i och . i län anför bl. a. att utredningen i dimensioneringsfrågan har försökt attmed utgängsptmkt från en antagen arbetskapacitet per granskare och dag beräknabehovet av personalresurser för den kombinerade verksamheten med deklarationsgranskningoch partiella revisioner i första instans. Erfarenhetsmässigt är detsynnerUgen vanskUgt att med sådana metoder åstadkomma resursberäkningar, somockså är hållbara på i det praktiska arbetet. Detta gäller i allsynnerhet i här föreliggande fall med hänsyn till den svårbedömbaraarbetsåtgången vid deklarations-granskning enligt det nya programmet med ä enasidan datorstöd och förenklat underrättelseförfarande och ä andra sidanpartiella revisioner. Den bedrivna försöksverksamheten medtjänstemannagranskning av löntagardeklarationer har skett under begränsad tidmed pressade arbetsförhållanden. Endast särskilt utvald biträdespersonal hardeltagit. 1975: 87 100 ärdärför orealistiskt att räkna med att den redovisade granskningstakten skullekunna upprätthållas kontinuerUgt. Tidsåtgången för partiella revisioner harvidare genomgående uppskattats . Detta utgör dockerfarenhetsmässigt ett minimum, som i ett stort antal fall torde komma attöverskridas. Mot bakgrunden härav framstår utredningens kalkyler avresursbehovet som utslag av en överdriven optimism. Betydligt störrepersonalresurser än som förutsatts torde med all sannolikhet komma att krävas.Länsstyrelsen anser att man överslagsvis kan kalkylera med ytterligare minst300 årsarbetskrafter. Liksom i anser denyssnämnda remissinstanserna att utredningen lagt ett för högt produktionstalper granskare till grand för sina resursberäkningar. Denna uppfattning delasvidare av bl. a. företagsskatteberedningen, länsstyrelserna i ,, , och , de lokalaskattemyndigheterna i , , , , , ,, , och samt anför att man är mycket tveksam tiU beräkningarna avseendegranskningstakten för olika slag av deklarationer, då dessa genomgående synesvara alltför optimistiska. En fortsatt försöksverksamhet under realistiskaformer är nödvändig för att erhålla godtagbara bedömningsgrunder. Underförsöksverksamheten bör även utredas om de föreslagna proportionerna mellankanslipersonal och personal med taxeringsinspektörskompetens är riktig. LONfinner de metoder som använts för resursberäkningen av personal inte helttillfredsstäUande. Det material och de resonemang, som ligger till grand förberäkningama, har inte närmare redovisats. Även om beräkningama grundar sig påviss försöksverksamhet, anser att för ett slutligt ställningstaganderesursberäkningarna måste vara mer motiverade och fördjupade än vad som ärfallet. Riskerna för felbedömningar är annars uppenbara. remissinstanser framhåller att till grund för resursberäkningen också måsteläggas granskarnas utökade arbetsfält i fråga om bl. a. PGI-beräkning,skattetiUägg och förseningsavgift samt lokal skattemyndighets ökade kontaktmed allmänheten som förutses i en ny skatteadministration. Bland dessaremissinstanser är de lokala skattemyndigheterna i , , Solnaoch . Vissaremissinstanser pekar på bl. a. att ökad användning av ADB bör beaktas vidresursberäkningen. i län anser atl det är fögameningsfullt att redan nu gå in på frågan om de personella resurserna då denhelt blir beroende av de rationaliseringsvinster som kan uppnås och detADB-stöd som skall komma taxeringsnämnderna tUl del. i Skaraborgslän anför bl. a. att en samlad bild av ADB-stödet saknas och att det är därförsvårt att bedöma om utredningens beräkningar är realistiska. 1975: 87 101 Ett ytterligare skäl för uppfattningen attutredningens beräkningar av personalbehovet är väl optimistiska är enligtlänsstyrelsen att en ovanligt stor personalavgång harkonstaterats vid skatteavdelningen, särskUt inom inspeklörsgrupperna.Befattningshavare har övergått tUl nya tjänster inte endast inom länsstyrelsenutan också inom den privata sektorn. En fortsatt utveckling i samma riktningkan komma att betänkUgt tunna ut den föreslagna organisationen. Även Föreningenlandsstatens förvaltningstjänstemän anför att det, eftersom granskningen skallunderlättas på flera sätt, kan vara svårt att rätt bedöma resursåtgången innanytterligare försök gjorts. Rent allmänt bör det vara lönande för det allmännaatt inte beräkna antalet deklarationer per granskare för högt, varigenomtillräckUg granskning inte kan medhinnas. 3.3.13.1Debitering och omräkning av slutiig skatt Förslagetom ett tidigareläggande av den slutliga skatteavräkningen tillstyrks ellerlämnas utan erinran av den övervägande delen av remissinstansema. Bland demsom i princip uttalar sig för ett tidigareläggande är kammarrätten iSundsvall, JO, RRV. , , länsstyrelserna i , ,. , , , , ,, och , åtskilliga lokalaskattemyndigheter. Föreningen auktoriserade revisorer, , , Lantbrukarnas skattedelegation. Näringslivetsskattedelegation, , , Sverigesadvokatsamfund, TCO och . RRV anför bl. a. att ett tidigareläggande avslutavräkningen innebär en värdefull förbättring för såvälskatteadministrationen som skattskyldiga och arbetsgivare. a. att en tidigare återbetalning av överskjutande skatt länge varitett önskemål frän de skattskyldigas sida. TCO understryker atttidigareläggningen av debiteringen av slutlig skatt innebär ett berättigat kravpä återbetalning av eventuell överskjutande skatt så nära inkomståret sommöjUgt. Enpositiv inställning tUl de stabiliseringspoUtiska effektema av en tidigarelagdslutavräkning redovisas bl. a. av . framhåller ocksä denpositiva effekt som tidigarelagda avräkningstid-punkter kan ha pä likviditeteni banksystemet. Även RRV anser att en tidigarelagd avräkning bidrar till attgöra skattesystemet bättre ägnat att tjäna som instrument förstabiliseringspolitiken. En tidigareläggning av slutavräkningen bidrar sålundatill en utjämning av de nuvarande sä-songvarialionerna i konsumtionen. Denföreslagna avräkningsmetoden 3 förordas av flertalet av de remissinstanser somär positiva tUl en tidigarelagd avräkning. Några av dem som tillstyrkertillämpning av avräkningsmetod 3 föror- 1975: 87 102 daratt den första avräkningen läggs någon eller än somföreslagils. Bland dessa är länsstyrelserna i , ochJämtlands län samt den lokala skattemyndigheten i . iÖstergötlands län anser att den första avräkningen bör flyttas fram tillseptember. Det kan ifrågasättas om taxeringsarbetet kan ha framskridit så långtvid den föreslagna avräkningstidpunkten som utredningen förutsatt. För attgenomföra taxeringsarbetet sä snabbt som utredningen beräknat torde en sådanresursinsats krävas och en sådan snedbelastning inom skatteadministrationenuppkomma att det måste ifrågasättas om eftersträvade fördelar står i rimligproportion till kostnadema. Vidare kommer alltför många skattskyldiga att fåsin taxering ändrad efter taxeringsnämndsbehandlingen. remissinstanser som i och för sig är positiva tUl avräknings-förslagetanser att man bör vänta med att införa avräkningsmetod 3 någon tid.Länsstyrelsen i län anför att införandet av metod 3 kan avvaktastills vidare intill dess den föreslagna omläggningen av taxeringen i förstainstans prövats . Föreningen anser att följdemaav systemet är svåröverskådUga, och att alla dess konsekvenser bör utredas, bl.a. genom en ingående försöksverksamhet. Innan sä skett anser föreningen attmetod 1, dvs. i stort sett nuvarande system, bör tillämpas såsom enövergångsform. Liknande synpunkter framförs av bl.a. och . anserdock att man för att undanröja olägenhetema för allmänheten med nuvarandesystem bör överväga att införa ett förenklat och snabbare förfarandevid återbetalningen av överskjutande skatt. Poststyrelsenanser det angeläget att huvuddelen av skattsedlarna kan distribueras före den 1juni med hänsyn tUl personalens semester-perioder och den storaarbetsbelastningen . ÅtskiUigaremissinstanser förordar att avräkningen sker efter den altemativt angivnaavräkningsmetoden 2 eller en modifierad sådan metod. Bland dessa ärkammarrätten i och i . a. att frekvensen av omräkningar och påförande av tilläggsskatt kananlas komma alt bil hög för de kategorier för vilka debitering skett utan annatunderlag än avgivna deklarationer. i ställersig tveksam tUl ett system med en "preliminär" debitering av slutUgskatt och efterföljande återbetalning av överskjutande skatt. Det är riktigareatt använda en metod, där den slutiiga debiteringen gmndas på äsatt taxering,skatteutredning anför att det från många synpunkter är angeläget attsöka tidigarelägga debiteringen av slutlig skatt. Förslaget tUlstyrks därförsåvitt avser skattskyldiga som har sådana inkomstförhållanden att dentidigarelagda debiteringen kan grundas på taxering. Däremot ifrågasätterutredningen om det är lämpligt att för övriga skattskyldiga välja denföreslagna ordningen med en "prelimi- 1975: 87 103 när"debitering som måsle ändras då avvikelse från deklarationen sker vid denefterföljande taxeringen. Någraremissinstanser är kritiska mot en tidigareläggning av den slutligaskatteavräkningen, bl. a. i , den lokalaskattemyndigheten i och Föreningen . a, att återkrävande av utbetaldöverskjutande skatt sannolikt inte i allmänhetens ögon ger intryck av stadgautan snarare av osäkerhet eller rent av lättsinne. Till denna oönskade effekttorde även den starkt begränsade tiden för krediteringen av preUminärskattenkomma att bidra. En påtaglig ökning kan befaras av sådana fall, därpreliminärskatt gottskrivits med felaktigt belopp utan att rättelse hinner skeföre debiteringen av den slutUga skatten. "" i samband medutsändandet av slutskattesed-larna skuUe vidare komma att infalla dels undersemesterperioden, dels , då besked utsänds omden slutiiga skattens storlek pä grund av verkställd deklarationsgranskning.Det kan enligt ifrågasättas om en tidigareläggning av återbetalningarfyller någon väsentUg funktion eller motsvarar något allmänt uttalat önskemål. Tillförslaget att kvarskatteuppbörd vid tiUämpning av metod 3 i huvudsak skall skei septemberoktober med inbetalning intar åtskilligaremissinstanser en kritisk eller tveksam hållning. En del av dessa bl. a,kammarrätten i , länsstyrelserna i och län.Lantbrukarnas skattedelegation och Näringslivets skattedelegation anser attkvarskatteuppbörden bör ske enligt nuvarande system med fördelning på fyramånader och med tvä uppbördsterminer. i län anför bl, a,att det inte synes osannoUkt att åtskilUga löntagare kan komma att påföraskvarskatter med betydande belopp. Dessa skattskyldiga kan få svårt alt betalaskatten på så som . Lantbrukarnas skaltedelegation framförliknande synpunkter. Kvarstående skatt bör enligt delegationen fä betalas invid tvä uppbördstillfällen. Denföreslagna statistikproduktionen i ett nytt skatteadministrativt system harbehandlats av bl, a. SCB, RRV. länsstyrelserna i och och . SCB anför bl. a. attförslaget ger möjligheter till nya och förbättrade statistikprodukter samt ivissa fall minskad uppgiflslämnar-börda. Det kan emellertid också medföra riskför försämringar bl, a, genom att viss information inte längre kommer attfinnas tillgänglig, dubbla bearbetningsomgångar, förseningar m, m. RSV:s datahar och kommer att ha stor betydelse som underlag för SCB:s register,databaser och statistikproduktion för samhällsplaneringen. 1975: 87 104 attsäkerställa underlagsdata för statistikproduktionen är det av central betydelseatt SCB bereds tUlfäUe att påverka innehåll, kvalitet och teknik i deADB-registreringar och uttag som planeras ske i det nya skatteadministrativasystemet. Ett fortsatt nära samarbete mellan SCB och undergenomförandefasen är nödvändigt för att närmare penetrera detaljerna iutredningsförslagen. Ovissheten, åtminstone i inledningsskedet, beträffande säkerheten i justeringarna för ogranskat material vidbearbetning på kommunnivå, gör alt SCB inte nu kan bedöma om denna redovisningkan grundas på uttag per . SCB konstaterar med tillfredsställelseden ökade uppgiftsregistrering som föreslagils och som skulle underVätta skatteinäktsberäk-ningar och förbättra prognoser som bl. a. utarbetats avSvenska kommunförbundet. RRV anför bl. a. att verket vid överläggningar medRS-utredningen framhållit att de statistikprodukter som bildar underlag förverkets beräkningar i ett nytt system skall kunna tas ut i samma omfattning ochvid samma tidpunkt som . Tillgodoseendet av dessa krav är en förutsättningför att RRV skall kunna fullgöra sina uppgifter på inkomstberäkningens område.Landstingsförbundet anför bl. a. att det kommer att bli en kvalitetsförsämringav de statistikprodukter som kommer att tas fram under juliaugusti. För destora regioner, som landstingen utgör, blir felmarginalerna vid tillämpning avstatistisk metod dock relativt små. godtar förslaget omuttag av statistik. Förbundet anför att det är värdefullt för kommunerna attsom komplettering eller justering av den först framtagna uppgiften avseende ettberäknat taxeringsutfall få uppgifter om det verkliga utfallet i sådan tid attdetta kan beaktas vid fastställande av utdebiteringssatsen. Vidare är detnödvändigt att möjlighet tUl justering av skatteutjämningsbidrag ochskattebortfallsbidrag finns, då avvikelse av viss storlek föreligger mellandet preliminära och det slutliga taxeringsutfallet. Länsstyrelseni tar upp en fråga om integritetsskydd i samband medframstäUning av taxeringslängdema. anför att både denpreliminära och den slutliga inkomsträng-den är offentiiga handlingar.Taxeringsnämndens ändringar av deklarationerna efter den preliminäralängdföringen kan därför lätt tas fram av den som är intresserad. En tänkbarlösning är enligt att den preliminära inkomstiängden genomundantagsbestämmelse inle blir offentlig. Förslagetom ett successivt genomförande av den föreslagna organisationen och övrigareformförslag har tUlstyrkts eUer lämnats utan erinran av remissinstansema.Bland dem som tUlstyrker förslaget är RRV. länsstyrelserna i , , Prop, 1975: 87 105 Västerbottensoch , åtskUliga lokala skattemyndigheter. RRV anför att en successiv ökning av resursema förtjänstemannagranskning och skattekontroll möjliggör en smidig övergång till detnya systemet. Ett successivt genomförande ger dessutom underlag för enerfarenhetsmässigt grundad precisering av det kvaUtativa och kvantitativaresursbehovet såväl för det årliga taxeringsarbetet med hithörande kontroll-och granskningsrutiner som för länsstyrelsernas och de lokalaskattemyndigheternas planering, styming och uppföljning av granskningsarbetet iförsta instans. i anser att detsuccessiva genomförandet inte bör präglas av onödig brådska utan i ställetkaraktäriseras av en serie partiella reformer baserade på praktiska erfarenheter. Behovetav en successiv utbyggnad av personal- och lokalresurserna och genomförande avplanerad försöksverksamhet under en övergängs-tid understryks av mångaremissinstanser bl.a. länsstyrelserna i , ochNorrbottens län, åtskilliga lokala skattemyndigheter samt . Den lokalaskattemyndigheten i betonar behovet av en brett upplagdförsöksverksamhet och av utbildning av personal. Vidare måste lokalskattemyndighets lokalbehov bU tUlgodosett. Större uppmärksamhet bör ocksåägnas personalens arbetsförhållanden än vad som tidigare gjorts vid införandetav nya eller utökade datasystem i statsförvaltningen. Uksom länsstyrelseni understryker vidare behovet av information om det nya systemet igod tid lUl arbetsgivare och skattskyldiga. ÅtskiUigaremissinstanser ifrågasätter om det nya systemet kan genomföras . a. kammarrätten i SundsvaU samt länsstyrelserna i samtGöteborgs och län. Kammarrätten anser att genomförandet bl. a. påverkasav överväganden inom 1972 års skatteutredning. i län framhåller datasystemets dominerande roU för en funktionsdugligutformning av skatteadministrationen. pekar på sambandet med dens. k. och anför bl. a. att det tiU varje pris måste undvikasatt strävandena efter en snabb omorganisation av skatteadministrationenframdriver en panikartad lösning av datasystemet och vice versa. Den skisseradetidsplanen för genomförande av den föreslagna nya organisationen redan är 1978framstår som helt orealistisk. Enförskjutning i tiden av genomförandet med något eller förordas av bl.a. länsstyrelserna i , och samtFöreningen . Föreningen anför bl. a. atl det med hänsyntill fortsalt utvecklingsarbete, nödvändig försöksverksamhet, personal- ochlokalfrågor m. m. är mycket tveksamt, om omläggningen kan ske redan år 1978.Datastödet torde inte bli fullt utbyggt förrän i början av 1980-lalet. Tidendessförinnan bör användas till intrimning av personal och anpassning tiU detnya systemet. 1975: 87 106 ÅtskilUgaremissinstanser understryker, liksom utredningen, att kostnadskalkylen förreformerna i vart fall i vissa delar är osäker. RRV anför alt en närmare analysav beräkningarna inle är möjlig utifrån ulredningens summariskasammanställning.