prop · FZ0392 · 1975-12-31 00:00:00 — Det nuvarande anordningsbidraget bör samtidigtupphöra och de ökade kapitaltjänstkost-naderna i stället beaktas vidberäkningen av det nya driflbidragel. Jag villi sammanhanget erinra om att den särskilda statliga långivningen till barnstugorupphörde vid utgången av /73 (prop. 1972:72, s. 37, CU 28, rskr201). har den statliga långivningen till barnstugor skett med enbartbostadslån. Låneunderiaget för bostadslån hardärvid minskats med utgåendeanordningsbidrag. Denav mig förordade ordningen innebär att finansieringen av investeringskostnadernaför barnstugor fr. o. m. uteslutande sker enligt de reglersom gäller för bostadslån till lokaler. Inom ramen för de överenskommelser somträffas med kreditinstituten beträffande krediter till det statsbelånadebostadsbyggandet garanteras härvid såväl krediter Prop.1975/76:92 22 underbyggnadstiden som bottenlån för den som uppför förskolor och fritidshem. 1sammanhanget vill jag också peka på att regeringen vidtagit åtgärdersom syftar till att underlätta för kommuner att fä boitenlån när kommunernasjälva uppför bostadshus och lokaler med stöd av statliga bostadslån. Regeringenhar- inom ramen förden finansfullmakt som lämnat -beslutatomentillfällighöjningavanordningsbidragetfrån7500kr. per plats som börjar byggas från den 1november 1975 till utgången av . Förordning härom har utfärdats avregeringen (1975:893). har vidare på regeringensförslag anvisat 200 milj. kr. på tilläggsbudget I till statsbudgeten förinnevarande budgetår för utbetalningar av det förhöjda anordningsbidraget.Därigenom kan man få igång ett ökat byggande av nya daghem ochfritidshem. Detnya bidragssystemet för daghem bör fr.o. m. omfatta ett årligtdriftbidrag på . per plats som tillkommer i nytillskott efter den 1januari 1976. För befintligt platsantal bör bidraget i enlighet med överenskommelsenmed kommunförbundet höjas successivt till . år 1978och till . Driftbidragenbör utgå för platser i daghem enligt tidigare gällande regler. Med hänsyn tillden nivå bidragen nu får bör dock den ändringen göras att del nuvarande kravetpå öppethållande minst per barn och dag ändras perbarn och dag. Vid beräkningen av bidragsbeloppen har i enlighet med detförslag som lagts fram av barnomsorgsgruppen beaktats behovet av extra insatserför barn med behov av särskilda stödåtgärder. För att åstadkomma enklare ochmera enhetliga regler för bidragsgivningen bör i linje med vadbarnomsorgsgruppen föreslagit nuvarande särskilda statsbidrag för döva,hörselskadade eller synskadade barn i förskoleåldern samt nuvarande statsbidragtill deltidsgrupper och s. k. jordbruksdaghem upphöra vid utgången av år 1976.Detta har också beaktats vid beräkningen av de nya bidragsbeloppen. Driftbidragenför Iritidshem bör fr. o. m. höjas tlll . per platssom tillkommer i nytillskott efter . För befintligtplatsantal bör bidragen successivt höjas till . år1978 och lill . o. m. . Driftbidragen bör i övrigt utgå enligtsamma regler som gäller f n. Jagförordar vidare att bidragsbeloppen för daghem och fritidshem samt i detföljande nämnda grundbelopp för familjedaghem görs värdebeständiga genomanknytning till löneutvecklingen fr. o. m. lör anställda i offentligtjänst. Det bör ankomma på regeringen att besluta om de bidragsförändringarsom följer av löneutvecklingen. Eftersomkommunerna skall ha ansvaret för utbyggnaden av barnomsorgen bör de nyadriftbidragen utgå endast till kommun. Daghem eller fritidshem som drivs avannan än kommun bör få inräknas i kommunens bidragsunderlag i den mån de ingåri kommunens barnomsorgsplan. Prop.1975/76:92 23 ankommersedan på kommunen att besluta om bidrag till den som driver verksamheten. Denya driftbidragen för daghem och fritidshem bör utgå för kalenderår. Förskottbör utbetalas med en fjärdedel av bidragsbeloppet , juli och oktoberunder bidragsåret. Resterande fiärdedel bör utbetalas påföljande år,dvs. Slutavräkning sker i april året efterbidragsårets utgång. Reglering av bidragsbeloppet enligt index bör ske vid slutavräkningen,dvs. första gången med ledning av det då kända indextalet för är 1977. Förfamiljedaghem bör liksom f n. ulgå statsbidrag av kommunensbruttokostnader. 1 enlighet med överenskommelsen med kommunförbundet bördärutöver införas ett värdebeständigt grundbelopp per barn i familjedaghem.Detta grundbelopp bör för förskolebarn som vistas minst ifamiljedaghemmet utgå med . fr. o. m. . För barn i skolåldern som vistas i familjedaghem börinföras etl motsvarande grundbelopp som utgår med hälften av de belopp som har angettsför förskolebarn. Somframgår av det anförda kommer de föreslagna nya statsbidragen till kommunernasbarnomsorg att innebära en mycket kraftig förstärkning av kommunernasekonomiska möjligheter att genomföra en omfattande utbyggnad av barnomsorgen.Jag vill också understryka betydelsen av att bidragssystemet bliraulomatisklföljsamt till löneutvecklingen. Samhälletstotalaårskostnaderförbarnomsorgenkanförårl976beräknastillca 2 900 milj. kr. Det föreslagna utbyggnadsprogrammet innebär, i 1976 årspris-och lönenivå, att samhällets åriiga driftkostnader fördaghemmen, deltidsförskolan,familjedaghemmen och fritidshemmen fördubblas underden aktuella femårsperioden.Huvuddelen av denna kostnadsökning kommer genom det föreslagna nyabidragssystemet att bäras av staten. Genom de nya statsbidragen kan statensårskostnaderberäknas uppgå t ill ca 1 600 milj. kr. och stiga till ca 3 500 milj.kr. För kommunerna som helhet kan driftkostnaderna för barnomsorgen iangiven omfattning beräknas motsvara i stort sett de nuvarandekostnaderna. Dekraftigt höjda statsbidragen är en förutsättning för att det tidigare redovisadeutbyggnadsprogrammet skall kunna genomföras av kommunerna. Det innebär i sintur att ett mycket betydande och långsiktigt kostnadsåtagande måste göras avstaten för att den angelägna utbyggnaden av barnomsorgen skall komma tillstånd. Beslutet om utbyggnadsprogrammet och de väsentligt höjda statsbidragenmåste därför också innefatta en särskild lösning av finansieringsfrågan. Medhänsyn lill barnomsorgens starka samband med föräldrarnas förvärvsarbete ocharbetsmarknaden föreslås att det nya statsbidragssystem som införs fr. o. m.år 1977 finansieras genom en socialavgift från arbets- Prop.1975/76:92 24 Avgiften bör beräknas på samma avgiftsunderlag som gällerför de allmän na social försäkringsavgifterna. Den nämnda socialavgiften förbarnomsorgen beräknas för år av avgiftsunderlaget och beräknas därefterökaärligen till 2,2 96 förär 1981. Förslag till erforderiiga författningsbestämmelserom socialavgiften och om ett avgiftsuttag på för läggs fram i detupprättade förslaget till lagom barnomsorg. Somjag tidigare föreslagit bör de nya statsbidragen för daghem och fritidshem fr.o.m.år 1977 betalas ut kalenderårsvis med nya regler även för förskottsutbetalningenav bidragen till kommunerna. Med beaktande härav beräknar jag anslagsbehovetunder /77 till 955 milj. kr. för driftbidragen till daghem ochfritidshem och till 290 milj. kr. för bidragen till familjedaghem, dvs.sammanlagt 1 245 milj. kr. Förstag om medelsanvisningen för /77läggs tidigare denna dag fram i budgetpropositionen. Genomden mellan regeringen och kommunförbundet överenskomna utbyggnaden av kommunernasbarnomsorg uppstår ett stort behov av ytterligare personal. 1 överenskommelsenhar angetts att personalutbildningen för barnomsorgen successivt skall öka såalt det personalbehov som ulbyggnaden medför kan tillgodoses. 1 detta syftehar regeringen i anslutning till överiäggningarna med kommunförbundet uppdragitåt att snabbt redovisa en planläggning för ökad utbildning avförskollärare, barnskötare och fritidspedagoger. härden 29oktober 1975 redovisat en sådan planläggning, som skapar underlag förerforderliga statliga och kommunala åtgärder i fråga om personalutbildningen. Föratttillgodose behovet av personal inom barnomsorgen kommer förslag om en mycket betydandeutbyggnad av utbildningen av barnskötare, förskollärare och fritidspedagogerinom kort att läggas fram av statsrådet . Det bör i sammanhangeterinras om vikten av att kommunerna i enlighet med överenskommelsen medverkar tillatt tjänstledighet beviljas för personal som deltar som lärare och elever iutbildningen. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag lill lag om barnomsorg. Prop.1975/76:92 25 Iparagrafen anges förskole- och fritidshemsverksamhetens allmänna syfte ochvilka barn som avses omfattas av verksamheten. Paragrafen motsvarar 1 S i lagen(1973:1205) om förskoleverksamhet. Som framgår av den allmänna motiveringen börsyftet med förskoleverksamheten även gälla för fritidshemsverksamheten. Lagenavser fritidshemsverksamhet för barn t. o. m. De särskildafritidshemmen är avsedda för barn i åldern (3 S). 1 fråga om kommunsfritidsverksamhet för barn blir de allmänna bestämmelserna ibarnavårdslagen (1960:97) tillämpliga. Iparagrafens fjärde stycke anges att huvudman för verksamhet skall vara delskommun, dels huvudman för institution som avses i 9 S dvs. landstingskommun.Någon ändring har inte skett i förhällande till vad som redan gäller förförskoleverksamheten. Paragrafenmotsvarar 2 S i lagen om förskoleverksamhet. Den sakliga ändringen har gjortsbeträffande formerna för förskoleverksamheten, att daghem i fortsättningenskall anses föreligga om barnen mottas för vistelse minst molf n. . Ändringen har behandlats i den allmänna motiveringen. 1paragrafen anges de olika formerna av fritidshemsverksamhet enligt vad sombehandlats i den allmänna motiveringen. Denallmänna skyldigheten alt bedriva fritidshemsverksamhel skall åligga kommun.För barn som vistas i vissa institutioner åvilar skyldigheten landstingskommun(9 S). Motsvarande gäller redan för förskoleverksatnheten. I fråga omfördelningen av barnen mellan kommunerna hänvisas till vad som anförs i dennafråga i prop. 1973:136 (s. 94). 5SParagrafen haroförändrad överförts från förskolelagen(4 S). Bestämmelsernahar behandlats i den allmänna motiveringen. I enlighet med barnomsorgsgruppensenhälliga förslag har i förhållande till gällande be- Prop.1975/76:92 26 slämmelseri förskolelagen (5 S) kommunens skyldighet preciserats genom att orden""så långt möjligt'" fått utgå. Beiräffande skolbarn medsärskilda behov av stöd och stimulans bör på motsvarande sätt gäl la att dessamed förtur skal lan visas plats på fritidshem och att kommunen genomuppsökande verksamhet skall ta reda på behovet av fritidshemsplats. Som framgårav den allmänna motiveringen är skälen härtill i huvudsak desamma som föranlettden nuvarande bestämmelsen i förskolelagen. 1förhållande lill 6 S förskolelagen härden ändringen gjorts att kommunen påolika sätt skall verka även föratt de barn som enligt 6 S med förtur erbjudsplats i fritidshem utnyttjar erbjudandet. Skälen härtill är i huvudsak desammasom anfördesvid införandetavbestämmelsen i förskolelagen. Bestämmelsenhar behandlals i den allmänna motiveringen. Med förvärvsarbete bör likställast. ex. vård av anhörig. Paragrafensandra stycke motsvarar 10 S förskolelagen. Ändringen innebär att nuvarandebestämmelser om förskoleplan ersätts med motsvarande bestämmelser om barnomsorgsplansom även omfattar fritidshemsverksamheten. Bestämmelsernahar behandlals i den allmänna motiveringen. Ändringen i förhållande tillförskolelagen innebär att orden ""så långt möjligt" fåtl utgä påmotsvarande sätt som 6 S- Verksamheten med lekterapi på sjukhus förutsättskomma att byggas ut så att den i enlighet med barnomsorgsgruppensförslag kommer att omfatta alla barn pä sjukhus. Bestämmelsenhar överförts från förskolelagen. I paragrafen har gjorts de ändringar somföranleds av alt även fritidshemsverksamheien omfattas av den nya lagen. BestSmmelsenhar överförts från lagen om förskoleverksamhet. För dellagande i friiidshemsverksamhetutgår redan avgifter i fiera kommuner. 1 likhet med vad som redan gäller fördaghemmen bör kommunerna även i fortsättningen kunna ta ut sådana avgifter för fritidshemsverksamheien.Bestämmelsen har utformats i enlighet härmed. Prop.1975/76:92 27 Beslämmelsernahar med ändringar föranledda av att lagen omfattar även fritidshemsverksamhetenöverförts från förskolelagen(12-13 SS). Bestämmelsernahar behandlats i den allmänna motiveringen. Underiaget för arbetsgivares resp.egen företagares avgifter bestäms genom hänvisning till lagen (1962:381) omallmän försäkring så att det överensstämmer med underlaget för motsvarandeavgifter till sjukförsäkringen. Även beträffande uppbörd och debitering anknytstill det förfarande som utbildats för liknande avgifter. Det bör erinras om attpensionskommittén har i uppdrag att göra en allmän översyn av de regler omavgiftsunderlag m. m. som gäller för avgifter av förevarande slag. Förslagetom finansieringen av barnomsorgen medför vissa följdändringar i bl. a. uppbördslagen(1953:272). Förslag till sådana lagändringar kommeratt föreläggas iannat sammanhang. Medhänvisning till det anförda hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt 1. antaga förslaget till lagombarnomsorg, 2. godkänna den målsättning och deriktlinjer för utbyggnaden av barnomsorgen som jag har angett i det föregående, 3. godkänna de grunder för bidrag tillkommunernas barnomsorg som jag har förordat. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1975/76:92 28 Öveienskoininetscom utbyggnad av kommunernas barnomsorg Vid överiäggningarmellan regeringen och kommunförbundet har träffats överenskommelse om följandeåtgärder för ulbyggnaden underden närmaste femårsperioden av kommunernasbarnomsorg. förulsälls en utbyggnad av 100 000 nya daghemsplatser komma till slånd enligt följande. Byggnadsår: 1976 ca 16 000 daghemsplalser 1977" 18 000 1978" 20 000 1979" 22 000 1980' 24 000 Förfritidshem beräknas en utbyggnad som motsvarar halva antaletdaghemsplatser., vilket innebär 50 000 nya fritidshemsplalser . Familjedaghemmenförutsätts liksom utgöra ett komplement lill daghem och fritidshem ochbyggas ut enligt den bedömning som görs lokalt i varje kommun. Kommunförbundetålar sig att verka för atl en utbyggnad av barnomsorgen i här angiven omfattningkommer till stånd. För atl illustrera överföringen av utbyggnadsvolymen lillde enskilda kommunerna anges därvid som en allmän riktpunkt att kommunen underden nu aktuella femårsperioden genoni utbyggnad av daghem behöver nå upp tillca av det platsbehov som med ledning av kommunens nuvarande förskoleplankan beräknas för . Platsbehovet påverkas emellertid av förändringar bl. a.när det gäller sysselsättning samt befolkningens storiek och sammansättning.Sådana förändringar kan därför medföra att beräkningen av platsbehovet behöverrevideras. Enarbetsgrupp lillsätts för att på grundval av de praktiska erfarenheterna förbättraunderiaget lör kommunernas ulbyggnadsplaneringoch beräkningar av platsbehovetinom barnomsorgen vid den fortlöpande uppföljningen av kommunernas förskoleplaner. Enallmän avstämning av den faktiska utbyggnadstakten görs , Avslämningengörs därvid också mol då föreliggande behovsberäkningar. Föratt ge kommunerna ekonomiska möjligheter att genomföra ut byggnaden av barnomsorgen införs ett nytt statsbidragssystem enligl föl jande. a)Anordningsbidraget för byggande av daghem och fritidshem höjs tillfälligt frånnuvarande . till , per plats som börjar byggas Prop.1975/76:92 29 undertiden från den lill utgången av . För tiden därefterupphör det särskilda anordningsbidraget och i stället beaktas de ökade kapitaltjänsikoslnadernaför nytillkommande platser vid beräkningen av elt nytt driftbidrag.Finansieringen av investeringskostnaderna förulsälls i fortsättningen skeenligt gällande regler för lokaler enligt bostadsfinansieringsförordningen. b)Ett nytt system för driftbidragen till daghem och fritidshem införs fr. o. m.år 1977, dvs. då en ökad utbyggnad kan beräknas lå effekt pådriftkostnaderna. Driftbidragför daghem utgår fr.o.m. med . per plats somtillkommer i nyiillskoit efter . För befintligt plalsantalgenomförs bidragshöjningen enligl följande. Driftbidragutgår för platser i daghem enligt samma regler som f n. med den ändringen attgränsen per barn och dag ändras per barn och dag.Vid beräkningen av bidragsbeloppet har beaktats behovet av extra insalser förbarn med behov av särskilda stödåtgärder. Nuvarandesärskilda statsbidrag för döva. hörselskadade eller synskadade barn iförskoleåldern upphör vid utgången av . upphör också nuvarandestatsbidrag till deltidsgrupper och s. k. jordbruksdaghem. Förfritidshem utgår driftbidrag fr.o. m. med . perplats som tillkommer i nytillskott efter den . För befintligt plalsantalgenomförs bidragshöjningen enligt följande. Bidragetutgår för platser i fritidshem som hålls öppet under minst lem timmar per dag. Bidragsbeloppenför daghem och fritidshem samt de i punkt 3 nämnda grundbeloppen förfamiljedaghem görs värdebeständiga genom anknytning till löneutvecklingen föranställda i offentlig tjänst. Denya driftbidragen ulgår endast till kommim. Daghem eller fritidshem som drivsav annan än kommun får inräknas i kommunens bidragsunderlag i den mån de ingåri kommunens barnomsorgsplan. Denya driftbidragen för daghem och ftitidshem uigår för kalenderår. Förskottutbetalas med en fiärdedd av bidragsbeloppet , Prop.1975/76:92 30 Resterande fjärdedel utbetalas ijanuari påföljande år, dvs. Slutbetalning sker iapril året efter bidragsårets utgång. Reglering av bidragsbeloppet enliglindex sker vid slutbetalningen, dvs. första gången med ledning av detdå kända in-dexialet för . Förfamiljedaghem utgår liksom f n. statsbidrag av kommunens bruttokostnader.Därutöver införs ett grundbelopp för förskolebarn som vistas minst /dagi familjehem. Delta grundbelopp utgår per barn med . för , 1 500kr. för är 1978 och . fr. o. m. . För barn i skolåldern somvistas i familjedaghem införs ett grundbelopp som utgår med hälften av debelopp som angivits för förskolebarn. Personalutbildningenför barnomsorgen ökas successivt så att det personalbehov som ulbyggnadenmedför kan tillgodoses. I detta syfte har regeringen uppdragit åtskolöverstyrelsen atl redovisa en planläggning för ökad utbildning avförskollärare, barnskötare och fritidspedagoger. Därigenom skapas underlag förerforderliga statliga och kommunala åtgärder i fråga om personalutbildningen. kommunala åtgärderna ingår att medverka till att tjänstledighet beviljasför personal som deltar som lärare eller elever i sådan utbildning. 1975/76:92 -31 Protokollsanieckningnr 1 till överenskommelse om utbyggnad av kommunernasbarnomsorg Omgenom statsmakternas beslut väsentlig ändring inträder i de förutsättningarsom legat till grund för överenskommelsen är kommunförbundet oförhindratpåkalla nya överläggningar. Proiokollsanteckningnr 2 överenskommelse om iii-byggnad av kommunernasbarnomsorg Regeringenhar i anslutning lill överläggningarna gjort följande tillkännagivanden, 1, proposition som regeringen avser förelägga kommer atl redovisas följande allmänna målsättning för barnomsorgen. Målet skall vara att bereda plats inom den kommunala barnomsorgen för alla barn i förskoleåldern till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar samt för barn med särskilda behov av stöd och stimulans så ati efterfrågan på sådana platser kan tillgodoses. Den angivna målsättningen för samhällets barnom sorg, innefattande även fritidsverksamheten för barn i skolåldern, bör suc cessivt uppnås i alla kommuner inom den närmaste tioårsperioden, Ipropositionen avser regeringen vidare föreslå att lagen om förskoleverksamhetändras till en lag om kommunernas barnomsorg. Barnomsorgen blir därigenom enlagfäst uppgift med skyldighet för kommunerna att svara för enplanmässig utbyggnad, Regeringenavser föreslå atl det nya bidragssystemet för kommunernas barnomsorg fr. o. m. är 1977 skall finansieras genom en socialavgift. Avgiften beräknas till 1 96 för och beräknas successivt öka till för . Dessa tillkännagivandennoterades av kommunförbundets representanter som regeringens anteckningar tillprotokollet. 1975/76:92 - 32 Propositionens huvudsakliga innehåll.......................................... 1 Utdrag av regeringsprotokollet................................................... 6 1. Inledning............................................................................. 6 Gällande bestämmelser......................................................... 6 Betänkanden frånbarnstugeutredningen och barnomsorgsgruppen 9 3.1 Barnstugeulredningen..................................................... 9 3.2 Barnomsorgsgruppen............................................. 10 5.1 Inledning..................................................................... 14 5.2 Målsättningen............................................................... 15 5.3 Verksamhelsformerna................................................... 16 5.4 Lagstiftningen .............................................................. 19 5.5 Ulbyggnadenunder den närmaste femårsperioden.......... 20 5.6 Nyttstatsbidragssystem................................................ 21 5.7 Kostnader ochfinansiering............................................ 23 5.8 Personalutbildningen..................................................... 24 Upprättat lagförslag............................................................. 24 Specialmotiveringtill lagförslaget......................................... 25 Överenskommelseom utbyggnad av kommunernas barnomsorg