prop · FZ03166 · 1975-12-31 00:00:00 — Delegationenpekar på några olika sätt att ytterligare höja tillförlitligheten iuppgiftema. Den på kort sikt mest angelägna åtgärden är att få till stånd ensystematisk uppföljning av de företag som dels lämnat missvisande ellerinaktueU information, dels inte aUs besvarat enkäterna. På är denväsentligaste uppgiften att utveckla metoder för utvärdering avplanuppgifterna. 3.1.6 Utnyttjandeav insamlade uppgifter Rapportsystemetsuppgifter som underlag vid samhällsorganens prognosverksamhet har framför alltkommit till användning vid arbetet med länsplanering 1974. Flertaletlänsstyrelser skulle enligt vad delegationen inhämtat ha skickat ut egnaenkäter om de inte haft tillgång tUl dessa uppgifter. Kommunemasbehov av underlag för sin planering har undersökts i en enkät som utsänt till landets samtliga kommuner. Enligt denna anser mångakommuner att rapportsystemets uppgifter i vissa delar skulle kunna tillgodosederas behov, framför allt om de får möjlighet att komplettera rapportsystemetsenkätformulär med egna frågor. har några kommmuner sänt ut egnaenkäter parallellt med rapportsystemet med motiveringen att materialet intevarit tillgängligt för dem, att de mindre företagen inte tillfrågats eller attfrågebatteriet inte fullt ut tillgodosett deras behov. Påcentral nivå har statens industriverk och arbetsmarknadsdepartementetutnyttjat rapportsystemets uppgifter i form av sammanställningar somdelegationen framställt över den förväntade utvecklingen. Utsorteringenav de intressanta fallen har skett i samband med länsstyrelsernas granskningav enkätsvaren. Hur denna utsortering skall ske har som regel bestämts i samrådmed länsarbetsnämnd och företagareförening. I några län har även kommunernadeltagit i detta samråd. Samhällsorganenhar sedan kontaktat arbetsställen som indikerat sådana förändringar attsamhällets utveckling kan komma att påverkas i positiv eller negativ riktning.Dessa arbetsställen, som betecknas som åtgärdsärenden, har i en del fall varitföremål för närmare utredningar 1975/76:166 23 I andra fall har överläggningar tagits upp med det aktueUaarbetsstället. Dessa kontakter har nästan genomgående ansetts vara av positivtvärde och har i några fall givit konkreta resultat i form av statiigt stödeller kontakter med andra företag för produktionssamverkan. Den kortaförsöksperioden har emellertid inte givit möjlighet tUl en mer fullständigbedömning av de resultat som åstadkommits eller kan väntas. Delegationenanser att mycket talar för att arbetet med uppföljningsverksamheten börfortsätta. Inte minst den systematiska genomgången av företagen i varje län ochdet samspel som följer därav mellan olika myndigheter och mellan dem ochföretagen ger en god grund för fortsatt arbete på dessa områden. Delegationenanser därför att kommunernas roll i samband med uppföljningsarbetet börvidareutvecklas. Detsamma gäller företagsnämndemas roll. Dessa har hittillsinte i nämnvärd utsträckning medverkat vid de muntliga överläggningarna mellanföretagen och samhällsorganen. Delegationen anser att företagsnämndernasmedverkan bör kutma tillföra rapportsystemet väsentiig information ochhöja dess kvalitet. Föratt kunna utföra sina planeringsuppgifter behöver enligt delegationen bådelänsorgan och kommuner tillgång tUl information om näringslivets utvecklingutöver vad rapportsystemets enkäter ger. Det finns därför i vissa fall behov avdirektkontakter mellan samhällsorganen och företagen, t. ex. för att fördjupaoch komplettera den information som lämnats i enkäterna. Informationsutbytegenom informella kontakter finns redan på många orter och fungerar enligtdelegationen smidigt och effektivt. De behöver dock utvidgas till andra orteroch regioner och systematiseras och göras regelbundna så att de resultat somkommer fram vid överläggningarna kan utnyttjas i planeringen. Delegationenanser att sådana systematiserade muntliga företagskontakter utgör en del avrapportsystemet som bör utvecklas ytterligare. Delegationenframhåller att ovanan vid ett nytt informationssystem och utvecklingen av allade möjligheter ett sådant erbjuder har skapat behov av utbildning för berördahandläggare. Under den hittillsvarande försöksverksamheten har konferenser ochutbildningsdagar ordnats för handläggare och annan berörd personal vidlänsstyrelsema. Information om systemet till andra länsorgan har lämnats vidsärskilda konferenser. Kommunernas handläggare har informerats i samband medkommunförbundets kurser i näringslivskontakter. Behovetav vidareutbildning i olika sakfrågor, liksom av konferenser 1975/76:166 24 mellanolika myndigheter för att underlätta samverkan är dock, anför delegationen,långt ifrån tiUgodosett och bör därför beaktas i det fortsattautvecklingsarbetet. har en samverkan skett mellan förelagsledningen och de anstäUda isamband med uppgiftslämnandel. Enkätsvaren skall avse företagsledningensbedömningar, men det fömtsätts, i enlighet med propositionens riktlinjer, attde anställda skall informeras om de lämnade svaren och därvid ha möjlighet attdiskutera dem med företagsledningen. Enligt delegationen bör samrådet byggasut så att de anställda deltar i besvarandet av frågorna och i förekommandefall meddelar avvikande menmg. På samma sätt skall de anstäUda självfaUet ävendelges den information som samhällsorganen lämnar till företagen om sinplanering. En öppenhet inom företagen i dessa frågor kan positivt påverkasamarbetet såväl inom förelagen som mellan företagen och samhällsorganen. Dådet gäUer informationen från företagen till samhället redovisar delegationensammanfattningsvis följande erfarenheter och därpå baserade förslag. Dennedre storleksgränsen för ingående arbetsställen bör i princip vara 50anställda. Möjligheter bör finnas till tillfälliga avvikelser från denna gränsinom vissa branscher eller geografiska områden. Samtiigakommuner och länsstyrelser bör ha tillgång till aktuell basinformation (t. ex.uppgifter om namn, bransch, ägarkategori, antal sysselsatta) för allaarbetsställen inom sina resp. geografiska områden. Denna basinformation bör inteinhämtas via rapportsystemet utan erhållas från befintliga register, i förstahand SCB:s centrala företagsregister. Informationsinhämtandedirekt från enskilda företag bör inte ske i de branscher där utveckUngen kanprognosticeras bättre eller enklare med hjälp av uppgifter från andra källor. Enkätundersökningarnabör inskränkas till normalt en gång . Möjlighet bör dock finnas att vidsärskilda behov utöka antalet enkäter till . Frågeteknikenbehöver utvecklas ytterligare. Härvid bör bl. a. prövas möjligheterna attvidareutveckla användandet av kvalitativa uppgifter. Redovisningsteknikenbehöver vidareutvecklas med särskilt beaktande av utvecklingen på datateknikensområde. Särskildaresultatredovisningar bör lämnas till de medverkande arbetsställena eftervarje enkätomgång. Uppföljningenav åtgärdsärendena har givit vissa konkreta resultat men hämmats av bristanderesurser hos länsorganen, eftersom uppföljningsverksamheten kräverförhållandevis stora arbetsinsatser. 1975/76:166 25 Systematiskamuntliga företagskontakter för informationsutbyte med de mest strategiskaarbetsställena i en ort bör fortsättningsvis ingå i samhällsorganensplaneringsarbete. DeanstäUdas medverkan i rapportsystemet bör utvecklas. Detta bör vara ennaturligt del av strävandena mot ett vidgat inflytande för de anställda inomföretagen. 3.2Information från samhället till företagen 3.2.1 Verksamhetensomfattning och former Tillämpningsanvisningar och rekommendationer om informationen harav delegationen sänts ut till samtliga länsstyrelser och kommuner för att enviss enhetiighet i informationsgivningen skall uppnås i enlighet medpropositionens rekommendation. Länsstyrelserna har svaratför informationen från samtliga statliga , länsorgan och i de flesta faU ävenfrån landstingen. En skriftiig information har utsänts till arbetsställenaunder såväl 1974 som 1975. Vidare har länsstyrelserna i viss utsträckningdeltagit vid muntliga informationsträffar som anordnats av kommuner och av företagsorganisationer.Praktiskt taget alla länsstyrelser har även informerat företag med mindre än 50anstäUda. Kommunernahar kunnat välja mellan skriftlig och muntlig information aUt efterförutsättningar och önskemål i resp. kommun. De större kommunerna har i regelgett skriftiig och de mindre muntlig information. Många kommuner haremellertid utnyttjat båda informationsvägarna. Informationsmottagarnassynpunkter har av delegationen kartlagts med hjälp av intervjuer vid ett 50-talföretag samt via en förfrågan till samtliga handelskammare. Svaren från desenare understryker nästan genomgående behovet av skriftlig information.Handelskamrarna framhåller vikten av att informationen är koncentrerad men ändålättläst och att den ges på ett så tidigt stadium att planeringen ännu kanpåverkas. Vidare önskar man hänvisningar till var ytterUgare upplysningar kaninhämtas som komplement tiU den skriftiiga informationen. Intervjuundersökningenvisar enligt delegationen att flertalet av dem som kommit i beröring med denskriftiiga informationen har en allmänt positiv attityd till att myndighetemalämnar information. Informationen har dock ofta lästs flyktigt eller intealls. Det viktigaste skälet för detta anges vara att den normalt inte haranknytning till dagsaktuella problem inom företaget. Muntiiga kontakter fylleren större funktion, framhålls det i många svar. 1975/76:166 26 Delegationenkonstaterar att utformningen av och innehåUet i samhällsorganens informationtill näringslivet inte har fått någon slutgiltig lösning under försöksperioden.Informationsbehovens mångskiftande karaktär torde överhuvudtaget göra detomöjligt att i detalj skapa en enhetiig och definitiv form som passar landetsolika delar och näringslivets olika sektorer. Delegationensammanfattar sina erfarenheter och förslag i följande punkter. Denskriftliga informationen till företagen har ett berättigande på grund av attden kan nå många mottagare. Den bör emellertid förenklas och koncentreras. Muntliginformation till enskilda arbetsställen vid personliga besök av representanterför berörda samhällsorgan är klart överlägsen skriftiig information och bördärför ges ökat utrymme. Detta bör vägas mot att kostnaderna per kontakt äravsevärt högre än vid skriftlig information. Informationsträffarför företagen bör arrangeras i samverkan mellan kommuner och olika länsorgan. 3.3Information mellan samhällsorganen m. m. Enomfattande samhällsplanering av övergripande slag har utvecklats under senaretid. Behovet av aktuellt planeringsunderlag har därmed ökat hos samhäUsorganpå alla nivåer. Det är därför enligt delegationen angeläget att den frånföretagen insamlade informationen genom ett utbyte av material meUanmyndigheterna kommer till så stor användning som möjligt. Detta fordrarinsatser för samordning av de olika samhälleliga organens verksamhet när detgäller utnyttjandet av insamlade uppgifter. En del av detta samordningsarbeteförutsätter enligt delegationen vissa utbUdningsinsatser. Ökadanvändning av insamlade uppgifter innebär emellertid, anför delegationen, attsekretessfrågoma måste ägnas extra uppmärksamhet. Närdet gäller möjlighetema till utbyte av information på regional nivå hardelegationen rekommenderat ett samarbete inom rapportsystemets ram mellanlänsstyrelse, länsarbetsnämnder, företagareföreningar och berörda kommuner.Genom den beredningsgmpp, som består av representanter för de tre förstnämndaorganen och som verkat i flertalet län, kanaliseras den information omarbetsställena som av gruppen bedömts som väsentiig tUl berörda länsorgan ochkommuner. Kommunernahar i regel endast delgetts information om de intressanta fallen.Detta samarbete upplevs av många kommuner som otillräckligt. Att kommunernaslokalkännedom om näringslivet inte ut- 1975/76:166 27 nyttjasvid genomgången och bedömningen av den insamlade informationen anses vara brist som påverkar kvaliteten i den fortsatta handläggningen. Delegationendelar uppfattningen att varje kommun skall ha tillgång till all den informationsom insamlas om den egna kommunens arbetsställen. I praktiken är det främst denskriftiiga informationen som kommunema saknar, dvs. den information som insamlasvia enkäterna och sedan finns hos länsstyrelsema. Vid de muntliga kontakter somtas inom rapportsystemets ram bör kommunerna delta och på så sätt få tillgångtill den önskade informationen. Även för planeringen på central nivå finnsenligt delegationen ett påtagligt behov att få snabb och tUlförlitliginformation om näringslivets framtidsbedömningar. Detta behov avser främstolika statistiska sammanställningar från rapportsystemets enkäter men gälleribland även uppgifter för enskUda företag. Speciella problem är förknippade medöverföringen av uppgifter om ändrade framtidsbedömningar som kommer fram vidde muntliga överläggningarna på regional och lokal nivå. Om denna informationöver huvud taget kan formaliseras och föras vidare får utredas i den fortsattaverksamheten. Enligtdelegationen behövs utbildningsinsatser främst för berörd länsstyrelsepersonalmen också för viss personal. Delegationen har under denhittillsvarande försöksverksamheten ordnat konferenser och utbildningsdagarsamt även lämnat information tUl representanter för företagen och andra organsom kommit i kontakt med informationssystemet. fortsatta utvecklingen av informationssystemet bör enligt delegationenutbildningen bedrivas efter olika linjer, främst i form av konferenser ochkurser. De förra bör vara av mer allmänt informativ karaktär och syfta till attsprida kännedom om systemet och dess möjligheter samt att underlättasamverkan. Kurserna däremot bör vara sakanknutna och läggas upp somvidareutbildning för tjänstemän med praktiska lednings- ochhandläggningsuppgifter. Delegationenbör i egen regi eller i samverkan med andra myndigheter arrangera kortarekurser och konferenser som berör specifika problem inom informationssystemet.Delegationen bör även i den mån sådan utbUdning har anknytning tillinformationssystemets behov samverka med andra organ för att utbildning av mergenerellt slag kommer tiU stånd, t. ex. i prognos- och informationsteknik. 3.3.3 Samordningmellan rapportsystemet och andra informationssystem Delegationen skaU enligt sina direktiv uppmärksamma redan befint ligt informationsutbyte på såväl central som lokal och regional nivå 1975/76:166 28 samtorganisera sitt informationsinhämtande så att onödigt dubbelarbete undviks försåväl företagen som de uppgiftsbearbetande organen. Vidare skall delegationenvidta sådana åtgärder som främjar samordning mdlan uppgiftsinsamlande enligtden nya lagen och övrigt uppgiftsinsamlande. Ensamordning av uppgiftsinsamlingen kan enligt delegationen ske efter olikalinjer och i olika avseenden. Delegationen har diskuterat och prövat olikamöjligheter till samordning. En del av samordningsförsöken har närmast effektpå användarsidan, medan andra syftar till att i någon mån minskauppgiftslämnarbördan. Delegationenhar i sitt hittillsvarande arbete inriktat sig på vissakonkreta fall av samordning mellan rapportsystemet och enkäter med ettnärliggande syfte, dvs. sådana som insamlar planuppgifter på medeUång sikt frånföretag/arbetsstäUen på regional och lokal nivå. Delegationen har emellertidendast kunnat påbörja, samordningsarbetet, eftersom det är en utdragen processsom kräver kontinuerliga överläggningar med berörda organ. Delegationenhar i enUghet med sina direktiv samrått med olika organ som samlar in uppgifterfrån företagen samt med olika utredningar inom detta onuåde. Deöverväganden delegationen gör beträffande samordningen leder fram tillslutsatsen att praktiska samordningsmöjligheter finns både när det gäller vissadefinitioner och basregister och i fråga om vissa enkäter med likartatinnehåll. Enfömtsättning för att värdefull planinformation i vissa fall skall, lämnas äratt företagen känner förtroende för sekretesskyddet. Delegationen anser attsekretessfrågoma är mycket viktiga och de har därför ägnats stor uppmärksamhet.Under hittUlsvarande försöksperiod har stor restriktivitet iakttagits när detgäller överlämnande av primärmaterial tUl andra myndigheter. Endastlänsarbetsnämnder, företagareföreningar och. kommuner har fått uppgifter inågon större omfattning. Endast i undantagsfall har ett komplettprimärmaterial överlämnats. Några primämpp-gifter har inte överlämnats tillenskilda personer eller organisationer. Dethar såvitt delegationen känner tUI inte i något faU förekommit missbruk av deinsamlade uppgifterna. Detgrundläggande problemet gäller enligt delegationen avvägningen, mellan olikasamhällsorgans behov av uppgifter och uppgiftslämnarnas krav att lämnadeuppgifter inte vidarebefordras till en vidare krets än vad som oundgängligenbehövs. Detta krav kan komma i konflikt med angelägenheten av att undvikadubbelarbete för såväl uppgiftslämnarna som samhällsorganen. Delegationenanser att endast myndigheter med ett legitimt och dokumenterat behov avrapportsystemets 1975/76:166 29 uppgifterför planerings- och prognosändamål bör få tillgång tUl dessa. £tt eventuelltutlämnande skall prövas i varje enskilt fall. Om sekretessproblematiken anförsi huvudsak följande. Någrastörre sekretessproblem förehgger inte då det gäller att skydda känsligauppgifter gentemot allmänheten. Bestämmelsen i 20 a § sekretesslagen, somtolkats mycket restriktivt, har fungerat väl. Delegationen påpekar dock att detf. n. saknas möjlighet för myndighet att vid utlämnande av rapportsystemetsprimärmaterial utfärda särskilda förbehåll på samma sätt som kan ske t. ex. dåvissa för statistik lämnade uppgifter utiämnas enligt 16 § sekretesslagen.Delegationen föreslår att 20 a § kompletteras med en bestämmelse av innebördatt förbehåll skall Jiunna göras vid eventuellt utiämnande. Dådet gäller sekretess gentemot andra myndigheter slår delegationen ;fast att detalltid måste föreligga ett väsentiigt intresse för den sökande .myndighetensverksamhet för att utlämnande skall ske. Delegationen anser att ocksålänsarbetsnämnd skall tas upp bland de i lagen nämnda organen tUl vilkautlämnande får ske, eftersom dessa nämnder mtinmässigt bör få vissa uppgifter.Beslut om utlämnande till myndighet -skall enligt förslaget kunna fattasendast av länsstyrelse och den centrala myndighet regeringen utser att ansvaraför informationssystemets verksamhet. Detta förutsätter att den centralamyndigheten förfogar över hela materialet. Vad gäller länsstyrelserna har def. n. tillgång endast till uppgifter från det egna länet. För att utnyttjaanalysmöjligheterna bör de enligt delegationen i fortsättningen ha tiUgångtill material från hela riket. Deras rätt att besluta om utlämnande föreslåsdock avse endast uppgifter från arbetsställen inom det egna länet. Omlänsstyrelsen finner fråga om utiämnande tveksam får enligt förslagetavgörandet hänskjutas till den centrala myndigheten. Enligtpromemorian bör i lagen tas in en bestämmelse att behövliga förbehåll skallgöras då uppgifter utlämnas till annan myndighet. Sådant :förbehåll kan avse t.ex. förvaring, användning och förbud mot publicering samt att ansvarigmottagare av materialet skall förordnas. Däremot kan förbehåll inte avseförbud mot vidarespridning till enskild, eftersom det enligttryckfrihetsförordningen åligger den myndighet som innehar handlingen att prövaom stöd i sekretesslagen finns för hemlighåUande. Delegationentar också upp de sekretessproblem som finns då det gäller att inom en myndighetbegränsa spridningen av känsliga uppgifter. Svårigheten ligger i att begränsaden personkrets inom en myndig-3iet som får ta del av materialet utan attmöjligheterna tiU ett avsett »och rationellt utnyttjande av uppgifternabegränsas onödigt. Delegationen konstaterar att detta särskilt gäller vidmyndigheter med förtroende-'valda styrelseledamöter, som kan representerakonkurrerande företag eller ha sådan anknytning tUl dessa att de inte bör få tadel av primär- 1975/76:166 30 materialfrån vissa arbetsställen. Delegationen har övervägt bl. a. en jävsregel, menfunnit detta vara en oframkomlig väg med hänsyn till bl. a. att jäv tar siktepå en beslutssituation och inte i och för sig utgör hinder att ta del avmaterial. Delegationenföreslår ingen annan regel i denna del än vad som följer av lagens bestämmelseatt vid utlämnande skall beaktas bl. a. att materialet inte utlämnas till envidare krets än vad som oundgängUgen behövs. I promemorian pekas dock påmöjligheten att t. ex. en kommunstyrelse inom sig frivilligt beslutar att tillviss tjänsteman eller styrelseledamot helt överlämna granskningen avunderlagsmaterialet, när det gäller statistiska bearbetningar avprimämppgifterna. Därmed skulle övriga ledamöter avstå från att begära tUlgångtUl primämppgifterna. Närdet gäller uppföljningen av intressanta fall föreligger enligt promemorian enspeciell situation. Det föratsätts att uppgifter av väsentligt intresse förviss myndighets verksamhet skall kunna överlänmas till denna. Detta bör ledatill relevanta åtgärder i någon form, varvid inledningen bör vara attmyndigheten tar direkt kontakt med företaget för kompletterande information. mån kontakten leder tiU ett konkret ärende kan detta sedan handläggasenligt normal mtin. Delegationen understryker att enkätsvaren i sig inte skallutgöra underlag för direkta åtgärder mot enskilda arbetsstäUen. Däremot kanuppgifterna ge indikationer på sådana arbetsställen som olika myndigheter kanbehöva ha överläggningar med i konkreta frågor eller om deras allmänna ellerförväntade utveckling. Föratt ytterligare markera syftet med uppgiftslämnandet föreslår delegationen atti lagen intas en särskild bestämmelse, vari anges att inhämtad uppgift fåranvändas endast som underlag vid statlig och planering ochprognosverksamhet eller för statistiska sam manställningar. Ifråga om informationen mellan samhällsorganen och de därvid behandladesekretessfrågorna redovisar delegationen sammanfattningsvis följandebedömningar och förslag. FortsattvidareutbUdning av den personal som arbetar med informationssystemet bör ske iform av kurser och konferenser. Demyndigheter som kan uppvisa ett legitimt och dokumenterat behov avrapportsystemets uppgifter för planerings- och prognosändamål bör få del avdessa. Detta kan bidra till att eliminera dubbelarbete. Enprövning om utlämnande av primäruppgifter skall ske i varje enskilt fall.Länsstyrelserna skall pröva utlämnande av uppgifter från arbetsställen inom detegna länet men skall i tveksamma fall kunna hänskjuta frågan till centralmyndighet för avgörande. Den centrala myndigheten skall pröva utiämnande avmaterial avseende hela riket. 1975/76:166 31 Demyndigheter som rutinmässigt får del av primäruppgifterna anges i lagen och ärSCB, länsarbetsnämnd och kommunstyrelse. Överenskommelserbör träffas mellan utlämnande och mottagande myndighet, varvid möjligheter börfmnas att därvid utfärda förbehåU. Även vid utlämnande till enskild skallförbehåll kunna göras. Primämppgifterfår endast användas som underlag vid statlig och planering ochprognosverksamhet, vari inkluderas sådan uppsökande verksamhet som gällerinhämtande av kompletterande information vid muntliga överläggningar, ellerför statistiska sammanställningar. Enligtdelegationens uppfattning visar erfarenheterna av försöksverksamheten attinformationssystemet kan fås att fungera tilfredsställande. För detta behövsdock en ytterligare utveckling och utvärdering. DelegationenframhåUer att erfarenheterna av informationssystemet är begränsade varför vissförsiktighet måste iakttas vid tolkningen. Detta talar för att envidareutveckling av systemet är önskvärd. Denna utveckling kräver storflexibilitet för att medge anpassning till uppkomna behov. Därvid måstesträvandena att samordna uppgiftsinsamlingen för regionala och lokala behovges högre prioritet än som hittUls skett. En delegation föreslås leda denfortsatta verksamheten med att vidareutveckla systemet. Ledamöternai delegationens rådgivande nämnd och Bo Sillen har avgett ettsärskilt yttrande. I detta hänvisas till att endast ett fåtal intressanta fallhar identifierats genom de skriftliga enkäterna.