prop · FZ03214 · 1975-12-31 00:00:00 — Förloradeår är emellertid inte speciellt ovanliga inom denna bransch, som sedan lång tidbrottats med två stora problem, nämligen extrema konjunktursvängningar och förstor tillverkningskapacitet. Attindustrin anpassar sina investeringsplaner efter marknadsläget och därmedtvingas använda sina maskininvesteringar som buffert är ett välkänt och ganskanaturligt förhållande. Så snart tecken på efter-frågeminskning börjar anas,dras svångremmen åt. Vem är den företagare som med osäkra framtidsperspektivinvesterar i en ny, produktivare maskin när han inte har några detaljer atttillverka i den? Vidare måste det under lågkonjunkturen dåliga kapacitefsutnyftjandetha förbättrats betydligt och optimismen återställts innan tankarna på eventuellanyinvesteringar åter blir aktuella. En konjunkturcykel för verktygs-maskinindustrinpräglas sålunda av en opropordonerligt lång och djup svacka. Flera branschertalar om katastrof vid minskad orderingång förverktygsmaskinbranschen är siffror kring inte ovanliga. Skr 1975/76: 214 25 Härhjälper stimulansåtgärder föga åtminstone av nuvarande slag för att lockaden tveksamme över tröskeln. För verktygsmaskinbranschen blir effekten enstark ordertillströmning stimulansåtgärderna upphör, vanligen viden tidpunkt då investeringarna ändå äv andra skäl börjar skjuta fart. Verktygsmaskintillverkarna helt utsvultna accepterar nu entusiastiskt alla invällandeorder men gapar därvid vanligen över för mycket. Resultatet blirleveransförseningar och problemen lastas över på kunderna. Settmot denna bakgrund har SMT-Pullmax klarat sig anmärkningsvärt väl under 1975.Bolagets inriktning mot numeriskt styrda maskiner har starkt bidragit dil enfortsatt utveckling. Visserligen har ett betydligt kärvare klimat uppståttunder , men detta har inte påverkat produktionen , sompräglats av fullt kapacitetsutnyttjande. lönsamhet har varitfortsatt god trots den kraftiga belastningen av det från Svetab övertagna Nordtool.Kapitalutnyttjandet har ytterligare förbättrats, men den ökadeverksamhetsvolymen kräver en översyn av kapitalstrukturen. Förutsättningarnaför är svårbedömbara. Ordersfocken är relativt betryggande. Def pågåendeinvesteringsprogrammet bör dessutom göra SMT-Pullmax väl rustat inför enkonjunkturuppgång. Förutsättningarnaför den nya EssBogruppen, , var inte de allra bästa.Bostadsbyggandet minskade 19721975 . ställdesfrågan: vad skall hända svensk bygg-materialindusfri och i synnerhet företageninom Statsföretag? Efter flera etableringsår med motgångar inom Svetabkopplades sex materialföretag loss och bildade EssBo. Svenskbyggmaterialindustri är bra, men hur effektiv och lönsam, det återstår att se. Dennya koncernledningen började sitt arbete med att skärskådadotterbolagen. 1974 redovisade dessa tillsammans en total förlust om 30,9 milj.kr. inkl. extraordinära avskrivningar. Resultat före bokslutsdispositioner ochskatter blev 22,6 milj. kr. Vilkaär då EssBo-f öretagen? EssBo-gruppenbestår av ett moderbolag med fyra anställda och sex dotterbolag med 900anställda. Nyland-Holmsunds produkter är textila golv och plasfmattor.Företaget arbetar i en internationellt överetablerad marknad. Skr 1975/76: 214 26 Kök Interiör har etableradeinredningsprodukter, som skickligt marknadsförda kan öka sin specieUa marknad.Vissa organisations- och produktionssvårigheter skall övervinnas med hårtstyrda program. trägolv, trappor, spaljéer ochfönsterbänkar. EtriFönster ett rekonstruktionsprogram planeras som styr in mot delvis nyamarknader för kvalifetsfönster. Filosofin är att ansvar för produktion, marknadsföring ochadministration är delegerat till varje dotterbolag. För att uppnå störreeffektivitet och konkurrenskraft skall gruppen dock tillsammans utveckla: system förorder, produktions- och lagerplanering samt distribution gemensamfinansiering av rationella anläggningar kontinuerligpersonalplanering och intern utbildning 1976 ett prövningens år 1976 blir också ett svagt år för svenskbyggmaterialindustri. Investeringarna hålls starkt tillbaka inom ,men handlingsprogram finns för att pröva nya affärsidéer. Rockwoolgruppen omfattar moderbolaget , ,samt dotterbolagen , , och Isenta, Örebro.Verksamheten omfattar utveckling, produktion och försäljning av mi-neralullsbaseradeprodukter för isoleringsmarknaden samt genomförande av isoleringsentreprenader.Omsättningen uppgick tUl ca 380 milj. kr. Försäljningen går huvudsakligen till byggmarknaden, varförutvecklingen inom denna är av central betydelse för . Under 1975fortsatte minskningen av igångsättningarna för bostäder och de liggernu obetydligt av rekordnivåerna . För byggisoleringensdel motverkades denna negativa utveckling av ett starkt ökat intresse förbättre isolering samt fortsatt expansion för Skr1975/76: 214 27 industribyggande med lätta konstruktioner. På exportsidanmedförde den kraftiga lågkonjunkturen att exporten jämfört med minskade. Detprisstopp som genomfördes gällde i praktiken också under hela1975. Resultatet uppnådde därför infe den nivå, som är enförutsättning för de kommande årens expansion. Förutsättningarför expansion finns såväl inom byggmarknaden som inom nya fUlämpningsområden.Inom byggmarknaden är det främst andelen småhus och kraven på bättre isoleringbåde i nyproduktion och i det befintliga bostadsbeståndet som talar förexpansion. När detgäller nya tillämpningsområden har den ökade satsningen på arbetsmiljön skapatett stort intresse för akustikprodukfer. Handlingsprogrammet för den kommande femårsperioden koncentreraskring fyra områden: De redan nu stora insatserna på produkt- ochanvändningsteknisk utveckling kommer att fortsätta. Nya produktområden kommeratt ges utökade resurser. Självfinansieringsgraden måste förbättras för attföretaget skall kunna klara de finansiella påfrestningar som expansionenmedför. Omfattande åtgärder planeras för att utveckla medarbetarnaatt framgångsrikt kunna tillvarata expansionsmöjligheterna. Libers förvärv av och SkrivabSkol- och betyder att Liber nu kan erbjuda ett komplettprogram för skolan från förskola till gymnasium. Dessutom finns erfarenhet ochkunskap för uppgifter inom eftergymnasial utbildning, yrkesutbildning och förefagsanpassadutbildning. Liber ser också fram mof nya uppgifter med radio- och fevesänd utbUdning. Skr 1975/76: 214 28 Libersverksamhet var vid årets ingång organiserad i fem divisioner: LiberFörlag, LiberKartor,LiberLäromedel, LiberTryck och LiberEkono-mi. Divisionsorganisationenkompletterades med en division för korrespondensundervisning, HermodsSkola. utveckling berörs starkt av de underhösten 1975 framlagda betänkandena om TRU och samt om distansundervisning. HermodsLäromedel införlivades i LiberLäromedel och samordnades medläromedelproduktionen i . Skrivab,som tillverkar skriv- och räknehäften samt marknadsför dessa jämte ett stortantal artiklar av förbrukningskaraktär fiU i första hand skolor och kommuner,är en självständig resultatenhet i Liber. Libersbokhandelsverksamhet i har koncentrerats till FritzesHovbokhandel. I nyinredda lokaler på har öppnats en avdelning förstatliga publikationer. Isamband med förvärvet av övertogs även AB Ph . Dettotala antalet anställda uppgick tiU ca 1 200. Övergången tillny organisation har kunnat ske utan friställningar. Inom flera produktionsavsnitthar man haft svårigheter med atf fylla vakanser. Investeringarnai fastigheter, maskiner och inventarier låg 1974 på en för Liber hög nivå. 1975har inneburit en återgång till en mera normal investeringsnivå. Inräknatföretagsförvärven är det totala investeringsbeloppet 1975 dock högre änföregående år och uppgår till 20,7 milj. kr. Denfakturerade försäljningen uppgick tiU 281 milj. kr. (196). Medräknas ej de nytillkomna verksamheterna stannadeökningen vid . Resultatetav årets verksamhet blev före bokslutsdispositioner och skatter 0,2 milj. kr.(1,7). Samtliga organisations- och omstruktureringskostnader harbelastat resultatet. Under1975 har ABAB med dotterbolagen planenligtfortsatt sin expansion. I enUghet med den strategi som valts överläts hösten1975 installafionsverksamhefen fill , som bildade enlarmdivision. Avtalhar träffats med för att kunna erbjuda en rikstäckande alarmterminering. Skr 1975/76: 214 29 Faktureringenför ABAB med dotterbolag uppgick tUl 77 milj. kr. (58). Resultatet förebokslutsdispositioner och skatter blev 3,2 milj. kr. (0,1). har haft en god arbetsbeläggning och den ökandeuppdragsvolymen har krävt en ytterligare personalökning. Eft planeringsföretaghar inköpts och integrerats med företagets projekt- ochbyggledningsavdelning. Denna del av verksamheten har överförts i ett helägtdotterbolag. Skandinaviska Projektledningsaktiebolaget (Skandinavprojekt). Pådet företagsdemokradska området har en omfattande och konstruktivsamrådsverksamhet mellan företagsledning och personal genomförts. Faktureringenför moder- och dotterbolag uppgick till 31 milj. kr. (17).Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter var 0,3 milj. kr. (0,2). För1976 förutses en fortsatt ökad omsättning. Bolagetredovisade en förlust före dispositioner och skatter på 5,5 milj. ( 5,8). Effektenav de kraftiga kostnadsökningarna 1974 kunde inte heller 1975 kompenseras genomprishöjningar. Oförmånliga valutakurser har också bidragU dU förlusten. Totalafaktureringen uppgick till 82 milj. kr. (76). Exportandelen ökade tiU (66). Den dominerande exportmarknaden är fortfarande , som svarade för ca40 % (30) av företagets totala fakturering. , som hade en positiv utveckling , redovisade 1975 en förlustpå 0,5 milj. kr. Detär utomordentligt svårt att ställa någon prognos , vilket beror på bl.a. råvarupriser och valutakurser. Resultatetför koncernens verksamhet beräknas dock bli bättre än 1975. KalmarVerkstad (KVAB) är moderbolag till (LMV)och AB truck. Gruppen sysselsätter 625 personer och omsatte 1975 105milj. (67) med ett resultat före bokslutsdispositioner och skatter på 12,0milj. (0,4). Beläggningeni har varit god och främst bestått av ombygg- Skr1975/76: 214 30 nad och reparation av person- och godsvagnar, samttillverkning av sid-och baklastare. Faktureringen blev 40 milj. kr. (25) ochresultatet före disposidoner och skatter 5,7 milj. kr. ( 0,4). Den främstaanledningen till det förbättrade resultatet är ett bättre resursutnyttjande. Iresultatet ingår även en realisationsvinst på 1,9 milj. kr. En ämnesverkstad uppfördes till en kostnad av 7,5 milj.kr. och togs i bruk . Denna investering är en del i det radonaliserings-ochmiljöarbete som pågår. Satsningen på affärsidén "lastmaskiner förenhetslaster" fortsatte genom förvärv av Ljungbytruck i oktober.Produktprogrammet består nu därför av KVABs lastmaskiner, Ljungbytrucks truckar620 ton och LMVs truckar upp till . Genom sin bredd och tekniska nivåfår detta program anses mycket slagkraftigt. Produkternas fortsatta expansion är beroende av att nyamarknader öppnas. Detta kommer att underlättas av att marknadsföringen nu sammanförts. Faktureringen för LMV uppgick till 51 milj. kr. (41) ochresultatet före dispositioner och skatter tUl 4,5 milj. kr. (0,9).Ljungbytrucks omsättning för perioden oktoberdecember var 14,6 milj. kr. ochresultatet före disposUioner och skatter 2,6 milj. kr. slutfördes i stort sett genomgången ochuppdateringen av företagets produkter för våtkemiska analyser av blod ochelektronisk blodkroppsräkning. Den nya automadsfca Linson Analyzer 240 och enfamilj med blodkroppsräknare är nu under marknadsintroduktion. Företaget genomgick en stark strukturomvandUng.Från atf tidigare ha varit ett rent utvecklingsbolag har Linson nu omvandlats tUlett integrerat företag med egen marknadsföring och tillverkning. Faktureringen uppgick till 4,3 milj. kr. (4,8) ochresultatet före bokslutsdispositioner och skatter blev -4,8 milj. kr. (-4,7). , som är licenstagare för ånggeneratorerfrån ., låter tillverka sina produkter hos Uddcomb.Företagets enda order på tre ånggeneratorer för kommer attlevereras och faktureras först . Reservation har gjorts för en del av den föriustdenna beställning väntas medföra. Den totala byggnadsverksamheten i landet fortsatte attsjunka . Skr 1975/76: 214 31 Trots detta kunde bolaget även 1975 glädja sig åt en ökningi såväi försäljning som leveranser och åt en förbättrad lönsamhet. Resultatetföre bokslutsdispositioner och skatter uppgick till 1,0 milj. kr. på enomsättning av 53 milj. kr. På grund av en omläggning av redovisningsprincipernakan dessa tal inte jämföras med föregående år. Beräknat enligt tidigare metoderskulle resultatet uppgått till 3,2 milj. kr. (1,1) och omsättningen lill 60milj. (46). har en blygsam export kommit igång, främstgenom ett dotterbolag i . Kapaciteten enligtgällande långsiktsplan har tryggats genom nya långtidsavtal med leverantörer. Orderstocken är god och bör kunna medföra ytterligareexpansion med fortsatt tUlfredsställande lönsamhet. Oljetransits anläggningar vid utnyttjasför mottagning, lagring och transifering till av drivmedel, somtillhör svenska mUitära myndigheter. Större delen av cisternvolymen är dockuthyrd till norska företag. Faktureringen uppgick till 1,1 milj. kr. (1,0). Resultatetför den kommersiella delen var före bokslutsdispositioner och skatter 0,4milj. (0,3). Företaget har fr. o. m. 1976 överlåtits tillhandelsdepartementet. Sonabgruppens fakturering uppgick till 118 milj. kr.(82). Ca hälften av ökningen beror på att den från AGA förvärvade mobilradiorörelseningick fakturering enbart . Också för1975 uppvisade Sonab en stor förlust. Resultatet före bokslutsdispositioneroch skatter uppgick till 37,7 milj. kr. ( 53,0). Def iapril 1975 beslutade handlingsprogrammet innebar bl. a. en minskning med ca 50tjänster, nedläggning av två dotterbolag, avveckling av den egnadataverksamheten och en rad andra åtgärder. Programmet har genomförts. Underhösten 1975 stod det klart att tidigare vidtagna åtgärder ej skulle vara tUlräckligaför att bringa bolagets ekonomi i balans. En arbetsgrupphar tiUsatts för att samordna kraftfulla ansträngningar för att finna enlösning på de sysselsättningsproblem, som kan uppstå i . Strävan att begränsa konsekvenserna för personalen harmedfört, att Skr 1975/76: 214 32 deåtgärder som vidtas blir mindre omfattande än vad som är företagsekonomisktmotiverat. Arbetet med att finna lösningar på företagets problem kommer attfortsätta. a. kommer olika former av samverkan med andra företag att sökas. Isyfte att stärka Statsföretagsgruppens handel främst med statshanddsländernahar startats. Bolagefs verksamhet var under 1975främst av förberedande karaktär. Verksamheten bedöms öka väsentligt . Ibörjan av 1974 inledde en förstudie om förutsättningarna för eftnytt raffinaderi vid . I studien ingick även råoljeanskaffning,transporter och marknadsföring. Våren1975 anvisade 36 milj. kr. som lån tUl Statsföretag för projekteringav raffinaderiet. För detta arbete bildades med uppgift att tafram material för en slutlig bedömning före ett investeringsbeslut iriksdagen. Dennegativa utvecklingen inom hemtextilindustrin har 1975 fortsatt med minskadefterfrågan av kardgarner för såväl gardiner som möbeltyger. Detta beror iförsta hand på den modeändring som skett och som inneburit att vävdakardgarnsgardiner ersatts med tryckta bomullsgardiner och att grova möbeltygerersatts av skinn och plysch. Deökade lönekostnaderna har dessutom medfört ökad import, vilket ytterligareförsvårat möjligheterna för att upprätthålla full sysselsättning. Faktureringensjönk till 22 milj. kr. (25). Resultatet före bokslutsdispositioneroch skatter var 2,3 milj .kr. ( 0,3). SID,som är helägt av är även kontaktkontor i för Svenska UtvecklingsAB (SU) och förenade fabriksverken (FFV). flyttades SIDskontor från , , fiU , . SIDsviktigaste uppgift har, nu liksom tidigare, varit att följa utvecklingen i USAinom utvalda behovs- och produktområden och att informera uppdragsgivarna omnya metoder, system eller produkter. Skr1975/76: 214 33 De beslutade nyinvesteringarna i AB Svensk Torvför-ädlinghar till största delen genomförts och provkörning av anläggningarnahar påbörjats. Dessa investeringar beräknas uppgå till sammanlagt 3,7 milj. kr. Faktureringen uppgick till 9,3 milj. kr. (8,1). Resultatetföre bokslutsdispositioner och skatter blev 1,3 milj. kr. (1,5).Investeringarna uppgick dil 3,3 milj. kr. (0,3). äger och förvaltar lagerhus, lagrarspannmål, frö och fodermedel etc. Bolaget åtar sig särskilda uppgifter som t.ex. beredskapslagring av brödsäd och kraftfoder. Faktureringen 1975 blev 3,8 milj. kr. (3,6) och resultatetföre bokslutsdispositioner och skatter 49 tkr (49). har avvecklingen av verksamheten inom Svenska SkifferoljeAB fortgått. Kostnaderna för avvecklingsarbetet uppgick dil 0,2 milj.kr. (0,1). Resultatet före bokslutsdisposifioner och skatter blev 2,1 milj. (0,8). har Svetabs verksamhetsinriktning omprövats. Isamband härmed har , , AB Kök, ABKramfors Kök samt med dotterbolaget till EssBo, . Vidare har och överförts till . Detta bortfall innebar atf faktureringen minskade till 68milj. jämfört med 206 milj. kr. Resultatet före bokslutsdisposidoneroch skatter uppgick tiU 10,8 milj. kr. ( 48,2). Investeringarna uppgick tUl17,9 milj. kr. (19,8). har följande företag nyetablerats: DatamönsterAB, ett serviceföretag för produktionsteknisk samverkan inom konfektionsbranschen,för förmedling av produktionsuppdrag inom den mekaniskaverkstadsindustrin samt , ett utvecklings- ochmarknadsföringsbolag inom området arbetarskyddsprodukter. Skr1975/76: 214 34 Kärnkraftens fortsatta utbyggnad har kraftigt försenatsunder 1975. Det uppsving, som oljekrisen väntades leda till, harhelt uteblivit. Situadonen för liksom för andra leverantörerav tunga komponenter till kärnkraftverk är därmed sådan att den tidpunkt, då enlönsamhet i kommersiell mening kan nås, ytterligare skjutits framåt i tiden.Trots detta ovissa dagsläge kvarstår dock internationellt behovet avtillverkningskapacitet. En ny period av dUväxt i elkonsumdonen är oundvikligför industriländernas fortsatta välståndsutveckling. Behovet av ökadelproduktion kan inom överskådlig tid och i erforderlig grad täckas endastgenom kärnkraft. Faktureringen blev 77 milj. kr. (5). Resultatetföre bokslutsdispositioner och skatter blev också lägre än förutsett, 29,4milj. ( 21,6). Orderstocken har fortsatt att öka och var vid årets slut387 milj. kr. (262). En utvidgning av verksamheten till icke-nukleära produkterär under utredning. Arbetsmiljön är inte enbart en fråga om den fysiskatryggheten i arbetet. En ny syn håller på att växa fram, nämligen attarbetsmiljö också inbegriper arbetets ledning och organisation, arbetstider,lönesystem och arbetets anpassning fUl människan i fysiskt och psykiskt avseende.Hit hör också den sociala miljön på våra arbetsplatser. Det gäller att skapatrivsel, arbetsglädje och gemenskap i arbetet. Inom Statsföretagsgruppen gäller vid sidan av deekonomiska målen, kravet på långsiktig anställningstrygghet, ökadarbetstillfredsställelse och ett utvidgat medinflytande. Sammantaget ställerdessa mål anspråk på en planmässig personalutveckling men också på en gynnsamarbetsmiljö med effektivt fungerande samarbetsformer. Förbättringen av arbetsmiljön är en del av det dagligaarbetet i företaget och på enskilda arbetsplatser. Dessutom sker inomStatsföretagsgruppen ett systematiskt utvecklingsarbete som följer trehuvudlinjer. För det första söker vi finna former för att göra avvägningenmellan arbetsmiljökraven och andra krav vid nyinvesteringar så effektiv sommöjligt. Vidare har utarbetats program för miljöförbättringar vid en rad redanexisterande arbetsplatser. För det tredje har fastställts ett företagsdemokratisktprogram för Statsföretagsgruppen, inom vars ram i stort sett samdigadotterbolag utarbetat företagsanpassade handlingsprogram. Skr1975/76: 214 35 Varje investering är ett miljöprojekt Gruppens arbetsmiljöinvesteringar har uppgåtttill storleksordningen av anläggningsinvesteringarna. har drygt etthundra projekt- ochreferensgrupper arbetat med olika miljöprojekt som en del av deinvesteringsprogram som genomförs eller planeras. Syftet är främst att ta tUlvaraerfarenheter från de anställda och deras fackliga organisationer samt frånpågående forskning, så att synpunkter och önskemål på den framtidaarbetsmiljön beaktas vid projektering, upphandling, byggande och drift. En av de viktigaste uppgifterna för projektgrupperna harvarit att utforma produktionsteknik, arbetsmetoder, produkdonssfyrningsxifrusf-ningoch övriga hjälpmedel på den kommande arbetsplatsen så att de dllfredssfäller framddakrav på arbetsmiljön som lösningarna uppfyller kraven på effektivitetoch lönsamhet. har Statsföretag dllsatt en koncerngemensamarbetsgrupp för utredning av eventuella riktlinjer för arbetsmiljöutformning.Avsikten är också att klarlägga de generella arbetsmiljökrav som bör gälla isamband med investeringsbeslut. Inom Statsföretagsgruppen bedrivs ca 150 och planeras ca50 projekt för förbättring av miljön i redan befintliga anläggningar. Projekten inriktas i huvudsak på tre områden, nämligen att minska olika risker av kemisk natur för att bl. a.förbättra skyddet mot gasutsläpp, fariiga ämnen, brand och explosionsrisker, att förbättra den inre fysiska miljön genom att minskabullret och att förbättra ventilationen, belysningen, personalutrymmen etc, att förändra arbetsutformning och arbetsorganisation isyfte att öka medinflytandet för och arbetsdllfredsställelsen hos de anställda,bl. a. genom förbättring av den fysiska, psykiska och sociala miljön samt förändringari beslutsorganisationen. Programmen för miljöförbättring visar att mångamiljöåtgärder kräver ny utrustning för att leda till önskvärt resultat. Idessa fall försöker man koppla ihop åtgärderna med rationaliserings- eller kapacitetshöjandeinvesteringar för att de skall bli ekonomiskt möjliga att genomföra. Miljöåtgärder beslutas i flera företag enligt följandemönster: Vissa åtgärder genomförs inom ramen för avdelningensdriftsbudget och avser smärre insatser. Vissa åtgärder genomförs inom en för företaget gemensammiljö-budget. Denna varierar med bolagets storlek och kan i de största bolagenuppgå dil ett par . Skr 1975/76: 214 36 VerkstadsAB, , och Uddevallavarvef AB medverkarskyddskommittéerna för denna miljöbudgets upprättande och disposition. Vissaåtgärder genomförs inom ramen för företagets totala investeringsbudget ochavser större miljösatsningar som på ett markant sätt påverkar företagetsteknologi. Ökatinflytande för de anställda 1971fastställde Statsföretag ett ramprogram för den företagsdemokratiskautvecklingen inom företagsgruppen. Avsikten var att i enlighet med ägarensönskemål stimulera utvecklingen i riktning mot ökat medinflytande för deanställda. Inemot 600 personer representerande företagsledning och fackligaklubbar inom bolagen har genomgått olika konferens- och utbildningsarrangemangför att i samarbete med Statsföretag, Statsföretagens ()och de berörda fackliga förbunden utarbeta handlingsprogram för den företagsdemokratiskautvecklingen inom det egna företaget. Handlingsprogram finns nu hos i stortsett samtliga dotterbolag. Utvecklingsverksamhetmed ökat medinflytande pågår inom ramen för def partssammansattaUtvecklingsrådet för statsägda bolag (URDEM). träffades mellanSFO, LO och PTK en överenskommelse om åtgärder som syftar till ökat inflytandeför de anställda. Parternalägger i överenskommelsen stor vikt vid att det företagsdemokradskautvecklingsarbetet anpassas till förhållandena vid varje enskilt företag.Överenskommelsen anger även alternativa lösningar på valet av inflytandeform.Vidgat inflytande kan åstadkommas genom att bygga vidare på ett representativtsystem eller genom olika former av inflytande i linjeorganisationen. Deanställdas medbestämmande har på flera sätt byggts in i företagetslinjeorganisation genom exempelvis deltagande i det löpande direktionsarbetetoch inflytande över planering och utformning av det dagliga arbetet, s. k.samledning. Erfarenheter föreligger från bl. a. , ,, , , allmännarestaurangaktiebolag () och .