prop · FZ031 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt fastlagda riktlinjer bör en översiktlig planeringutföras för huvudälvarnas dalgångar. , , och kommunerbör utveckla sina program i syfte att tillgodose dessa riktlinjer.Planeringsarbetet för , , , Umeäl-vensoch dalgångar bör leda fram till att berörda kommuner redovisarsina ställningstaganden på ett sätt som ger en översiktlig bild av avseddmarkanvändning. De synpunkter som framförts av planverket, ochriksantikvarieämbetet beträffande planeringens omfattning och inriktning börhärvid beaktas. Beträffande behandlingen av de områden som berörs avaktualiserade vattenkraftutbyggnader hänvisas till vad som anförs i avsnitt3.6.2 i den allmänna promemorian. 1 avvaktan på ställningstaganden iutbyggnadsfrågan bör åtgärder för att tUlgodose bevarandeintressena vidtas isådan utsträckning att dessa intressen inte äventyras. Vidare bör fiskelsintressen beaktas i samband med planeringsarbetet för älvdalarna. Kommunernavid de nämnda älvarna bör samordna sin planering även med berörda kommuner iVästernorrlands, och . För länets kustområden bör en översiktlig kommunalplanering genomföras som underiag för fortsatta bedömningar i fråga om behovetav särskilda markanvändingsreglerande åtgärder i kustzonen. Liksom förälvdalarna bör fiskets intressen beaktas vid planeringen för kusten. Kustkommunerna i länet har inte närmare behandlat frägorom lokalisering av miljöstörande industri i sina program. 1 enlighet med vad 1975/76:1 139 som anförs i avsnitt 3.8.2 i den allmänna promemorian börunder planeringsskedet utrednings- och planeringsåtgärder avseende lokaliseringav miljöstörande industri vidtas i samarbete mellan kommunerna vid kusten ochlänsstyrelsen. Västerbottenslän innefattar områden av primärt intresse för Jordbruket. Vid planeringen förområden nära tätorterna vid kusten och i älvdalarna bör jordbruksintressenaägnas särskild uppmärksamhet. Vad som anförs i avsnitt 3.2.2 i den allmännapromemorian om att översiktliga planer för markanvändningen som beaktarjordbruksintressena bör utarbetas inom expansiva tätortsregioner berör iVästerbottens län främst och kommuner. När det gäller skogsbrukets behandling i planeringenhänvisas till vad som anförs i avsnitt 3.3.2 i den allmänna promemorian om attstörre krav måste ställas på hushållningen med skogen och skogsmarken. Iplaneringen bör skogsbruksfrågorna ägnas ökad uppmärksamhet. Friluftslivets,naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen skall härvid beaktas. Detta börofta kunna ske utan att virkesproduktionen begränsas. Behov av markreservation för flygplats har aktualiserats ibl. a. kommun. Vid överväganden i denna fråga bör samråd ske medlänsstyrelsen och angränsande kommuner i . Regeringen finner att de inom upprättadeprogrammen för fullföUande av den fysiska riksplaneringens intentioner ihuvudsak kan ligga till grund för det fortsatta planeringsarbetet. Riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen skall enligtstatsmakternas beslut till stor del fullföljas inom ramen för en kommunalplanering. Det är angeläget atl samtliga kommuner under planeringsskedetgenomför kommunomfattande bedömningar beträffande behandlingen av riksintressenaoch redovisar sina ställningstaganden och förslag till säkerställandeåtgärderi t. ex. kommunöversikter i vilka anges behovet av fortsatt planläggning ochriktlinjer för bebyggelseutvecklingen i de delar av kommunerna diir sädana kananses erforderliga. a. och kommuners program behövervidareutvecklas i detta avseende. Regeringen erinrar vidare om att vad somanförs i avsnitt 3.5.2 i den allmänna promemorian om att rennäringens intressenbör beaktas i planeringen och att samråd med berörda samebyar bör komma tillstånd i ett tidigt skede av planeringsarbetet. Enligt deav statsmakterna fastlagda riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen skallvissa områden i fjällvärlden undantas från tyngre exploatering, t. ex.vägdragning och vattenkraftutbyggnad samt i förekommande fall också frånskogsbruk. och har på regeringens uppdrag utarbetatförslag till närmare avgränsning av dessa områden. Avgränsningsförslagen harnyligen redovisats tUl berörda kommuner och länsstyrelser. Sedan förslagensetts över skall verken lämna slutliga förslag till avgränsning flllregeringen. 1975/76:1 140 Många olika anspråk ställs på utnytflandet avflällområdena. Det är angeläget att översiktliga, planmässiga överväganden ommarkanvändningen i flällvärlden kommer till ständ. Kommuner och länsstyrelserbör under planeringsskedet samarbeta i dessa frågor och i samarbete medplanverket och naturvärdsverket precisera redovisade intresseområden, klarläggariskerna för konflikter mellan olika intressen samt närmare ange inom vilkaområden en fortsatt planering bör komma till stånd och varmarkanvändningen huvudsakligen bör regleras genom tillämpning avnaturvårdslagens bestämmelser. 1 avvaktan på statsmakternas ställningstagandentill den närmare avgränsningen av de områden som bör undantas från tyngreexploatering och skogsbruk bör planläggning som innefattar utveckling avbebyggelse och anläggningar m. m. undvikas inom de områden som redovisas iplanverkets och preliminära avgränsningsförslag. Regeringenhar i prop. 1975:46 lagt fram förslag till riktlinjer för planering ochsamordning av .samhällets insatser för rekreation och turism. beslutmed anledning av förslaget skall beaktas i det forisatta planeringsarbetet. Enligt fastlagda riktlinjer bör översiktlig planeringutföras för huvudälvarnas dalgångar. Planeringsarbetet för ,, , , , ochSkellefteälvens dalgångar bör leda fram till att berörda kommuner redovisarsina ställningstaganden på ett sätt som ger en översiktlig bild av avseddmarkanvändning. , , , , och Pajalakommuner bör utveckla sina program i syfte att tillgodose dessa rikllinjer. Desynpunkter som planverket, och harframfört beträffande planeringens omfattning och inriktning bör härvid beaktas. Beträffandebehandlingen av de områden sorn berörs av aktualiserade vattenkraftutbyggnaderhänvisas till vad som anförs i avsnitt 3.6.2 i den allmänna promemorian. Iavvaktan på ställningstaganden i utbyggnadsfrågan bör åtgärder för atltillgodose bevarandeintressena vidtas i sådan utsträckning alt dessa intresseninle äventyras. Vidare bör fiskets intressen beaktas i samband medplaneringsarbetet för älvdalarna. Kommunerna vid de nämnda älvarna bör samordnasin planering även med berörda kommuner i . 1 enlighet med de överenskommelser som har träffats inomramen för det nordiska regionalpolitiska samarbetet om informationsutbyte ikonkreta planeringsfrågor i gränsområdena bör berörda kommuner ochlänsstyrelser under planeringsarbetet även samråda med berörda kommuner samtfylkes- och länsmyndigheter i och . Frågan om de i älvbelägna s. k. suveränitetsholmarnas rättsliga status är föremål för en särskildutredning som beräknas vara avslutad före utgången av . Länetskustområde bör under planeringsskedet bli föremål för översiktlig planering. Kommunerna bör redovisa sina ställnings- Prop.1975/76:1 141 laganden på ett sätt som ger en översiktlig bild av avseddmarkanvändning i kustzonen och skärgärden. Nalurvärdsintressena iskärgårdsområdet bör särskilt uppmärksammas. Återhållsamhet bör iakttas medall tillåta ny fritidsbebyggelse i kustområden som har betydelse förfriluftsliv och naturvård. Kustkommunernahar som regel behandlat frågor om lokalisering av miljöstörande industri. 1enlighet med vad som anförs i avsnitt 3.8.2 i den allmänna promemorian börunder planeringsskedet utrednings- och planeringsåtgärderna i detta hänseendedrivas vidare i samarbete mellan kommunerna vid kusten och länsstyrelsen.Härvid bör även flskets intressen redovisas på ett sådant sätt att riskerna förnegativa återverkningar på fisket till följd av industrietableringar kanbeaktas i planeringen. För de industriområden som har redovisats i programmenför och kommuner bör planeringen bedrivas i generalplaneringensform. Naturvårdens och friluftslivets intressen skall härvid beaktas. innefattar områden av primärt intresse förjordbruket. Vid planeringen för områden nära tätorterna vid kusten och iälvdalarna bör Jordbruksintressena ägnas särskild uppmärksamhet. Vad som anförsi avsnitt 3.2.2 i den allmänna promemorian om att översiktliga planer förmarkanvändningen som beaktar jordbruksintressena bör utarbetas inom expansivatätortsregioner, berör i främst . Bodens, ochÄlvsbyns kommuner. Det är angeläget alt gemensamma utgångspunkter förjordbruksmarkens behandling kan anges för nämnda kommuner som underlag för denfortsalta planeringen. När det gäller skogsbrukets behandling i planeringenhänvisas till vad som anförs i avsnitt 3.3.2 i den allmänna promemorian om altstörre krav mäste ställas på hushållningen med skogen och skogsmarken. 1planeringen bör skogsbruksfrågorna ägnas ökad uppmärksamhet. Friluftslivets,naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen skall härvid beaktas. Detta börofta kunna ske utan att virkesproduktionen begränsas. Regeringen erinrar om att frågor rörande markreservationerm. m. för flygplatser enligt beslut skall behandlas i den fysiskariksplaneringen (CU 1973:111, rskr 1973:119). Behov av sådana markreservationerhar aktualiserats av bl. a. Afleplogs och kommuner. Frågan harsamband med lokaliseringen av fredsförband till . Vid fortsattaöverväganden i frågan bör samråd ske även med och berördakommuner i . Beträffande frågan om den militära lågflygningens inverkanpå annan markanvändning erinrar regeringen om vad som anförs i avsnitt 3.10.2 iden allmänna promemorian om att länsstyrelserna bör inhämta kommunernassynpunkter inför de samråd i frågan som skall ske mellan försvarsmakten ochlänsstyrelserna. Prop.1975/76:1 142 10.1 Bakgrund tih redovisningen av programarbetet.Riksdagens behandUng Statsmakternas beslut om den fysiska riksplaneringen(prop. 1972: 111, CU 1972:35, rskr 1972:348) innebar bl.a. att rikthnjerna förhushållning med mark och vatten i stor utsträckning skulle fullföljas ochvidareutvecklas genom planering. Detta förutsattes ske i två steg.Först skulle på grundval av överläggningar mellan länsstyrelser och kommunerprogram utarbetas för hur riktlinjerna skuUe fullföljas i den regionala ochlokala planeringen. Därefter skulle, sedan regeringen hade tagit ställning tillprogrammen, planeringsarbetet inledas. De två etapperna i arbetet harbetecknats som program- resp. planeringsskedena. 1anslutning till riksdagsbeslutet förelåg, somjag har redogjort för iavsnitt 1.1, enighet om att regeringen, sedan programskedet hade genomförts, skuUelämna en redogörelse för programarbetet och resultatet därav till riksdagen.Programarbetet har avslutats genom regeringens ställningstaganden tUl programmaterialelundertiden 1975. Jag har i det föregående lämnat enutförlig redogörelse för programarbetet och dess resultat och därmed också angettförutsättningarna för verksamheten under planeringsskedet. Inga nya förslag skall nu föreläggas . Jag avseratt i det följande sammanfatta och kommentera materialet samt redovisa sådanaerfarenheter från programarbetet som kan ha betydelse för den fortsatta fysiskariksplaneringen. Jag vill i detta sammanhang hänvisa till vad eivilutskottetanförde (CU 1972:35, s. 28) om att redovisningen skulle avse en ny Översiktligpresentation av de allmänna principer söm hade att yttra sig överrelaterade tUl regeringens slutliga prövning av programförslagen. Den bredaredovisningen i det föregående av programarbetet torde, utöver det grundläggandesyftet att ge en orientering, även i övrigt ha ett värde somsammanfattning av materialet från programskedet och som utgångspunkt förfortsatt verksamhet inom eller i anknytning till den fysiska riksplaneringen.Av vad jag tar upp i det följande torde godkännande böra inhämtasvad gäller dels vissa frågor om ansvarsfördelning och handläggning som Jagbehandlar i avsnitt 1 1.5, dels den precisering av vissa av de verksamhetsanknutnariktlinjerna för planeringen som programarbetet och regeringensställningstagande därtill har inneburit och som Jag tar upp i avsnitt 11.6. 1övrigt bör ges tillfälle att yttra sig med anledning av minredovisning. 1975/76:1 143 10.2 Programarbetet i relation till andra delar av denfysiska riksplaneringen Innan jag går in på mina kommentarer lill programarbetetfinns det anledning att ge en översikt över dess relationer till andraverksamheter inom eller med nära anknytning till den fysiska riksplaneringen. Redan i proposition 1972:111 angavs (s. 176) att arbetetmed den fysiska riksplaneringen kunde delas upp i två huvudgrupper: Uppgifter som måste genomföras för att fullfölja detsom förordats angående bl. a. markreservationer för friluftsliv och vissa vetenskapUga intressen, reservationer för industri och särskild planering i vissa områden. Uppgifter som hänger samman med en fortsatt fysiskriksplanering inom ramen för en mera integrerad samhäUsplanering. Hur arbetet har bedrivits när det gäller gruppen B,den långsiktiga utvecklingen av fortsatt inventerings-, utrednings- och planeringsverksamhet,ger jag en sammanfattande redogörelse för i avsnitt 10.3. När detgäller uppgifter inom gruppen A, fullföljandet på mera kort sikt av defastlagda riktlinjerna för hushållning med mark och vatten, står givetvis detnu genomförda programskedet resp. det inledda planeringsskedet i centrum. Encentral roll i detta sammanhang spelar också den särskilda prövning enligt 136a § i byggnadslagen (BL) (1 947 :35) som skall föregå lokalisering avindustrier som har särskild betydelse för hushållningen med mark och vatten.En redogörelse för erfarenheterna från handläggningen av dessa frågor lämnarJag i avsnitt 11.6.4. 1 samband med riksdagsbeslutet inleddes visstutredningsarbete i syfte att precisera och komplettera de då fastlagdariktlinjerna. och planverket fick uppdrag att efter utredningoch efter samråd med berörda kommuner och länsstyrelser lämna förslag tillnärmare avgränsning av vissa väglösa områden i flällväriden. Jag har redogjortför detta uppdrag och för arbetsläget i avsnitt 8.4.5. Det utredningsarbete beträffande vattenkraftutbyggnadersom också inleddes i samband med riksdagsbeslutet har slutförts, mennya kompletterande utredningar har visat sig nödvändiga beträffande norraNorrland. På grundval av redovisat utredningsresultat har de år 1972fastlagda riktlinjerna kunnat kompletteras med riktlinjer för handläggning avvattenkraftfrågorna för i första hand . För dessa frågor harJag redogjort närmare i avsnitt 8.5.5. Nära anknytning till den fysiska riksplaneringen harförslaget i proposiflon 1975:46 att inom ramen för turist-ochrekreationspolitiken särskilt utpeka 24 primära rekreationsområden. Enredogörelse för detta förslag har jag lämnat i avsnitt 7.5.6. Resultat av utredningsarbete samt innehåll i förslag ochbeslut somjag nu har berört har beaktats vid upprättandet av den tillprotokollet i detta ärende fogade karta 1. Denna karta ger, med dereservationer som anförs Prop.1975/76:1 144 i karttexlen, en översiktlig bild i riksskala av nugällande geografiska riktlinjer för hushållningen med mark och vatten. 10.3 Fortsatt fysisk riksplanering 1 enlighet med beslut har inombostadsdepartementet inletts förberedelser för att vidareutveckla den fysiskariksplaneringen. 1 en promemoria (Ds B 1974:6) Fortsatt fysisk riksplaneringhar redovisats förslag till kompletterande och fördjupadeinventeringar m. m. inom ramen för en långsiktig utveckling av den fysiskariksplaneringen. Syftet med promemorian är dels atl ge en allmänredogörelse för hur olika framtida arbetsuppgifter i anslutning till denfysiska riksplaneringen kan komma att beröra olika myndigheter, organisationerosv., dels atl ge underlag för en diskussion om och tillfälle att lämnasynpunkter på uppläggningen av det fortsatta arbetet. Någon fixerad tidpunktanges inte för en ny samlad redovisning i form av t. ex. en rapport motsvarandebetänkandet (SOU 1971:75) Hushållning med mark och vatten. Bestämmande förtidsplaneringen för den fortsatta verksamheten måste enligt promemorian bl. a.bli sambandet med annan statlig planering och den kommunala planeringen samtinformationsbehovet i olika skeden. En ny samlad redovisning förutsättsemellertid äga rum . 1 promemorian redovisas den fysiska riksplaneringens rolli samhällsplaneringen som helhet. Bl, a. betonas att planeringsfrågor med näraanknytning till andra planeringsformer som t. ex. regional ulvecklingsplaneringoch regional trafikplanering bör angripas gemensamt. Inlandslokalisering avsådant slag av industri som behandlas i den fysiska riksplaneringen är liksom rikllinjerför industrilokalisering till exempel på sådana frågor. Det ärockså viktigt att uppmärksamma samspelet mellan de olika nivåerna iplaneringen, nationell, regional och nivå. 1 promemorian görs en genomgång av behovet avinventeringar, utredningar, m. m. inom de ämnesområden som är av särskiltintresse för den fysiska riksplaneringen. Del gäller främst naturresurserna ochnaturmiljön, olika bevarandeintressen, de areella näringarna, särskilt resurskrävandeindustri och vissa andra resursanspråk från t. ex. försvaret,transportväsendet, fritidsbebyggelsen samt vissa vetenskapliga oph tekniskaverksamheter. Berörda myndigheter och organisationer samt kommunerna hargetts möjlighet att inkomma med synpunkter på vad som anförs i promemorian.Ärendet bereds f. n. inom . Jag skall därför inte nu taställning till vad som behandlas i promemorian. Jag vill emellertid peka på attflera av de arbetsuppgifter som tas upp i promemorian redan har satts igång.Regeringen har således uppdragit åt att översiktligt kartläggalandets vattentillgångar och de anspråk som riktas mot dessa. Nära anknytning tUl detta arbete har det arbete som 1975/76:1 145 har initierat när det gäller att kartläggafiskets omfattning och intresseområden. Når det gäller Jordbruket torde detfortsatta arbetet under planeringsskedet i län och kommuner, i enlighet med vadJag senare kommer att redovisa i avsnitt 1 1.6.2, komma att i betydandeutsträckning tillgodose det behov av förbättrat underlagsmaterial som redovisasi promemorian. Industrins lokaliseringsförutsättningar och olika industriersinverkan på miljön studeras på regeringens uppdrag av industriverket isamarbete med berörda branschorganisationer. 1 anslutning härtill görförmedlingscentralen för framtidsstudier vid enmetodstudie beträffande alternativa förutsättningar för lokalisering avifrågavarande slag av industri. Den översyn av det långsiktiga behovet av lokaUseringsplatserför kraftproduktion som sker i samband med de nämnda industristudierna ser Jagsom särskilt angelägen. Klarare och delvis nya utgångspunkter för lokaliseringav kraftverk föreligger nu som en föfld av dels statsmakternas beslut angåendeenergipolitiken, dels nya lokaliseringsönskemål p. g. a. ökat intresse för t.ex. utnyttjande av överskottsvärme samt bergrumsförläggning. Utan att föregripa de ställningstaganden som bearbetningenav inkomna synpunkter på promemorian kan föranleda vill Jag understryka viktenav att man, som har framhållits där, strävar efter samordning mellan fysiskriksplanering och i första hand regionalpolitisk planering och regionaltrafikplanering. Denna samordning bör la sikte på såväl innehållet iplaneringen som på uppläggningen i tiden m. m. Frågan om hur anpassningen påbästa sätt skall ske mellan statlig och planering är också enligt minmening central i sammanhanget. Jag vill vidare peka på att vissa frågor medanknytning till forskningen som aktualiserades i förarbetena för propositionenår 1972 bearbetas vidare av den expertgrupp för forskning om fysisk planeringoch bebyggelse som har knutits till . Jag vill slutligen också peka pä atl studier som tordekomma att bli av stort intresse som underlag för fortsatta överväganden i denfysiska riksplaneringen utförs genom det sekretariat för framtidsstudier somhar inrättats vid statsrådsberedningen. Det gäller långsikflgt orienteradestudier av internationella villkor, av resurs- och råvarufrågorna, avenergifrågorna (i samarbete med energipolitiska delegationen) samt avarbetslivet . 11 Programarbetets genomförande och resultat Som har framgått av min redogörelse uppdrog Kungl.Maj:t åt länsstyrelserna att föra överiäggningar med kommunernaom upprättande av program för de åtgärder som behöver vidtas för att de avriksdagen beslutade riktlinjerna för hushållning med markoch vatten skall kunna fullföUas. 10 1975/76 1 saml. 1975/76:1 146 272 kommuner har antagit program för sådana åtgärder. Dekommunala programmen har ställts samman av länsstyrelserna och har tillsammansmed länsstyrelsernas yttranden och egna förslag till åtgärder redovisats till Kungl.MaJ:t. Berörda centrala verk har yttrat sig över det samlade materialet. Ävenforskningsinstitutioner och organisationer har beretts tillfälle att yttra sig.Kommunerna har getts tillfälle att yttra sig över länsstyrelsernas och decentrala verkens ställningstaganden till programmen. De Sex kommuner' som inte har redovisat några programbedömer själva att de antingen redan har genomfört de åtgärder som bör vidtasinom ramen för en fysisk riksplanering eller att de endast i begränsadutsträckning eller inte alls är berörda av den fysiska riksplaneringen. Dessakommuner är i huvudsak beredda att vidta de åtgärder som föranleds av denfysiska riksplaneringen men har inte bedömt åtgärderna vara av sådan karaktäratt de behöver redovisas i ett särskilt program. Till regeringens beslut om programmen för resp. län harfogals en promemoria, vilken som bil. 1 fogas till protokollet i delta ärende.1 denna promemoria konstateras att programarbetet i län och kommuner harinneburit en precisering av de av statsmakterna angivna riktlinjerna förhushållningen med mark och vatten och en vidareutveckling av detunderlagsmaterial för den fysiska riksplaneringen som har redovisats avcentrala myndigheter. Genom kommunernas ställningstaganden i samband medprogramarbetet har den fysiska riksplaneringen förankrats på lokal nivå. Det konstateras vidare i nämnda promemoria att dekommunala programmen och länsstyrelsernas yttranden innehållerställningstaganden till åtgärder som berör en stor del av landet. Kommunernahar i betydande omfattning föreslagit att områden utöver dem som har tagits uppi det av centrala myndigheter utarbetade underlagsmaterialet skall behandlas isamband med den fysiska riksplaneringen. 1 regel har kommunerna för avsikt attinordna de föreslagna åtgärderna i en översiktlig planering. För egendel vill jag i anslutning härtill uttala min uppskattning av det sätt på vilketprogramarbetet har genomförts såväl inom kommunerna, länsstyrelserna och övrigaregionala organ som hos de centrala myndigheterna. Det intresse som olikaorganisationer m. m. har visat för arbetet har också varit av stort värde.Arbetet har genom uppgiftens storlek och de ambitioner som berörda parter harvisat blivit både kvantitativt och kvalitativt krävande men har enligt minuppfattning genomförts på ett förtjänstfullt sätt. Det är uppenbart att deresultat som har uppnåtts är frukten av ett stort engagemang hos demedverkande. Inte minst på grund härav har programarbetet - tillsammans med bl.a. de andra verksamheter inom eller i anknytning till den fysiskariksplaneringen som jag berörde - bidragit till en ökad medvetenhet närdet gäller hushållningen med våra mark- och vattenresurser. , , , , och . Prop.1975/76:1 147 Vid behandlingen av frågan om uppföUningen avplanerings-riktlinjerna anförde civilutskottet (CU 1972:35, s. 26), att detsärskilda planeringsbehov som direkt föranleds av den fysiska riksplaneringentorde vara av relativt begränsad omfattning. Det förutsattes att detta direktaplaneringsbehov inte skulle röra alla kommuner och i regel inte heller deberörda kommunernas hela yta. Mot denna bakgrund framstår de kommunala programmensom omfattande både till antal och innehåll. Vidgningen av de kommunalaplaneringsinsatser som har anknytning till den fysiska riksplaneringen harflera orsaker. a. har konkretiseringen av de verksamhetsanknutnariktlinjerna och behandlingen under programskedet av underiagsmaterialet inombl.