prop · FZ03145 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76: 145 om ändrade regler förbostadstillägg Regeringenföreslär att antaga de förslag som har upplagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås ändrade regler för bostadstilläggen till barnfamiljer ochhushåll utan barn. Beteckningen bostadstillägg föreslås ändrad till bostadsbidrag. Bostadsbidragetföresläs liksom f n. bestå av en statlig del pä . per barn och år och en statskommunal,bostadsanknuten del pä av bostadskostnaden i vissa intervall. Det bidragsberättigadeinlervallel föreslås ligga mellan en nedre hyresgräns pä . ochen övre gräns som liksom f n. är anpassad lill bostadsbehovet hos olika slorahushåll. De övre hyresgränserna höjs för samtliga hushållstyper. Följandeövre hyresgränser föresläs gälla: för I - och 2-barnsfamiljer , för 3-och 4-barnsfamiljer . och för familjer med 5 eller flera barn I 125 kr.För makar ulan barn föresläs den övre hyresgränsen bli . Förslagetinnebär att maximibeloppet för familjer med 1-4 barn höjs med I . per åroch för familjer med 5 eller flera barn med . För makar ulanbarn ökar maximibeloppet med . och för ensamstående blir detoförändrat. Inkomstgränsen för fullt bidrag föreslås höjd för barnfamiljernafrån . och för barnlösa hushall från . HushållUlan barn föreslås kunna fa bidrag redan i stället för som r n.vid . Gynnsammareregler än tidigare föreslås gälla för handikappade och för familjer med barn påinstitution. Ipropositionen föresläs vidare alt en ändring görs av reglerna för in- I 1975/76. 1975/76:145 2 komstprövningav de kommunala bostadstilläggen till folkpension för personer med partiellförtidspension och inkomstprövad änkepension. Det nämns att chefen försocialdepartementet senare kommer att lägga fram ett förslag för isyfte alt uppnå jämställdhet i bosladst i I läggsbelopp mellan dessapensionärer och övriga pensionärer i motsvarande inkomstläge. Vissaadministrativa regler föreslås ändrade i syfte främst att förenkla handläggningenav bostadsbidragen. Samtligaändringar föresläs träda i krafl , Helärskoslnadenför de ändrade bostadsbidragen kan beräknas uppgå till . Avdetta belopp svarar staten för , och kommunerna för resten. Anslagsbehovetför statens del beräknas för /77 komma att uppgå till I 570milj, kr,, vilket aren ökning i förhållande lill innevarande budgetår med 225milj, kr. Närvarande: statsråden , , , ,, , , Noriing, Carisson, , , , ,, . Proposition om ändrade regler för bostadstillägg tillkallades med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande för att utreda bostadsbyggandets omfattningoch inriktning m. m. tillkallades med stöd av Kungl.Maj:ts bemyndigande för att göra en översyn avbostadsfinansieringen. De båda utredningarna, som har haft ett nära samarbete,har gemensamt utarbetat ett slutbetänkande (SOU 1975:51 och 52)Bostadsförsörjning och bostadsbidrag, vilket avlämnades , Därbehandlas bostadsförsörjningen inför 1980-talel, ökat hyresgästinflytande ochförbättrade bostadsbidrag. Yttranden över utredningarnas betänkande har efter remissavgetts av justitiekanslern, bostadsdomstolen, , ,hyresnämnderna i och , datainspektionen, ,, (), statskontoret, statistiskacentralbyrån (SCB), (), (), ,, , statens råd för samhällsforskning,centrala , , arbels- ' Riksdagsledamoten , ordförande,riksdagsledamoten , direktören , direktören , direktören , riksdagsledamoten , länsrådetMaj-Britt , förbundsordföranden samt riksdagsledamöternaBo Turesson och , 2 Riksdagsledamoten , ordförande,riksdagsledamoten , f, d, riksdagsledamoten ,riksdagsledamöterna , direktören samt riksdagsledamöterna . Prop.1975/76:145 4 marknadsstyrelsen,statens invandrarverk, bostadsstyrdsen, statens råd för byggnadsforskning,, statens planverk, länsstyrelserna iStockholms, och , , , ochNorrbottens län, socialutredningen (S 1969:29), barnmil-jöulredningen (S1973:08), pensionärsundersökningen (S 1974:06), kommunalekonomiska utredningen(Fi 1971:08), skatleutredning (Fi 1972:02), bostadssocialadelegationen (B 1975:01), decentraliseringsutredningen (Kn 1975:01),fullmäktige i . , ,bostadsförmedling. iSverige (LO), (), CentralorganisationenSACO/SR, Stadshypotekskassa, (), , . Svenska ,, kooperativa bostadsförening ek. för., (), Näringslivets byggnadsdelegalion (NBD),, . Föreningen , , , , ,, , , , , , , ,, och kommuner. Bostadssiyrelsenhar bifogat yttranden frän vissa länsbostadsnämnder. Vid länsstyrelsernasremissyttranden har fogats yttranden från kommuner och vissa länsorgan m. m. Vissakommuner har bifogat yttranden från kommunala nämnder och förvaltningar. () och har helt hänvisat till remissyrtrandetfrån NBD. SBEF har hänvisat till NBD:s ytirande i den del som gäller frägan ombostadstillägg. Vidarehar yttranden inkommit frän , . för.. Grupp 8 , Ensamståendes inlresseorganisationoch föreningen och rält. Bostadssiyrelsengavs i skrivelse bl. a. i uppdrag att i samråd med RFVnärmare pröva möjligheterna för förmedlingsorganen för bostadstillägg att fltillgång till uppgifter frän försäkringskassorna om den sjukpenninggrundandeinkomsten. Uppdraget har redovisats i en skrivelse till regeringen den 11september 1975. 1975/76:100 (bil. 14 s. 14) har regeringen föreslagit att, iavvaktan pä särskild proposition i ämnet, till Bostadstillägg m. m. för budgetåret1976/77 beräkna ett förslagsanslag av 1 345 milj. kr. Jag anhåller nu all fa laupp frägan om ändrade regler för bostadstillägg. I sammanhanget behandlar jagbl. a. boende- och bostadsfinansieringsutredningarnas förslag beträffandebostadstilläggen. Till utredningarnas övriga ännu inte behandlade förslagavser jag att återkomma i annat sammanhang. 1975/76:145 5 F.n. finns tre former av individuella bostadsstöd: statligt och staiskom-munallbostadstillägg till barnfamiljer och hushåll utan barn, kommunall bostadstilläggtill folkpension och kommunall bostadstillägg lill handikappade. Bidragsbeslämmelsernarörande bostadstilläggen till barnfamiljer och hushåll utan barn finns ikungörelsen (1968:425, ändrad senast 1975:219) om statliga bostadstillägg tillbarnfamiljer och kungörelsen (1973:379, ändrad senast 1975:220) omstatskommunala bostadstillägg. De slalligaoch de slatskommunala bostadstilläggen är inkomstprövade. De båda delarna avbostadstillägget läggs samman och utgär med oreducerat belopp om den tillstatlig inkomstskatt taxerade inkomsten understiger för barnfamiljer 28 000 kr.och för barnlösa hushåll . Överstiger den taxerade inkomsten dessabelopp reduceras bostadstillägget för barnfamiljernas del med 15 96 av dentaxerade inkomsten mellan . och av denlaxerade inkomsten . Det statliga tillägget reduceras i förstahand. För hushåll utan barn reduceras tillägget av den taxeradeinkomsten . Tillgrund för inkomstprövningen ligger den lill statlig inkomstskatt taxeradeinkomsten årel före bidragsäret. I fråga om makar eller med makar jämställdaläggs deras sammanlagda taxerade inkomst till grund för beräkningen avbostadstilläggets storiek. Om det sammanlagda avdraget för underskott iförvärvskälla överstiger , läggs det överskjutande beloppet till dentaxerade inkomsten. Om inkomsten har förändrats väsentligt i förhällande tillvad som framgår av taxeringen året före bidragsäret bestäms storieken avbostadstillägget i slällel med hänsyn lill en beräknad bidragsgrundandeinkomst för det aktuella bidragsäret. Medmakar jämställs dels sädana sammanboende personer som har varit gifta medvarandra eller som har eller har haft barn tillsammans, dels man och kvinna somi annat fall än som har sagts lever tillsammans under äktenskapsliknandeförhållanden utan att vara gifta, om de i ansökan om bostadstillägg uppger attde har gemensamt hushåll. Harmakar eller ensamstående samt barn under 17 är en sammanlagd förmögenhet somöverstiger . läggs en femtedel av del överskjutande beloppet till dentaxerade inkomsten vid inkomstprövningen. Oreduceratstatligt bostadstillägg utgär med . per barn och år till dess all barnetfyller . Statsbidragtill statskommunala bostadstillägg ulgär under förutsättning att kommunernalämnar bostadstillägg enligt vissa grunder. Tillägget kan ulgä såväl till barnfamiljersom till hushåll utan barn som har egen bostad. Statskommunaltbostadstillägg till barnfamiljer kan utgå till familj med barn . Detkan utgå även till familj med barn som uppbär föriängt barnbidrageller studiehjälp under förutsättning att familjen Prop.1975/76:145 6 uppbarstatskommunalt bostadstillägg dä barnel fyllde . Statskommunaltbostadstillägg lill ensamslående ulan barn kan utgå till den som har fyllt 20 åroch inte åtnjuter kommunalt bostadstillägg till folkpension eller endast pägrund av reglerna om inkomstprövning är utesluten från sådant bostadstillägg.Till makar ulan barn kan statskommunalt bostadstillägg utgä, om en av makarnahar fyllt 20 är och om ingen av dem åtnjuter kommunalt bostadstillägg tillfolkpension eller de endast på grund av reglerna om inkomstprövning äruteslutna från sådant bostadstillägg. Om synneriiga skäl föreligger kan statskommunaltbostadstillägg ulgå även till ensamstående och makar som inte har fyllt 20 är. Statsbidragetutgår med 72 96 av kostnaderna för de slatskommunala bostadstilläggen, dockmed högst . för varje helt 25-ial kronor avbostadskostnaden. När statsbidraget beräknas beaktas dock endast denbostadskostnad som ligger inom vissa gränser, nämligen medett eller två barn . medtre eller fyra barn . medfem eller flera barn . medett eller tvä barn . medtre eller fyra barn . medfem eller flera barn . Iprincip innebär detta alt statskommunalt bostadstillägg ulgär avbostadskostnaden inom dessa gränser. Bostadskostnadenoch därmed bostadstillägget reduceras i vissa fall: om bostaden är oskäligt slori förhällande lill familjens behov, om kostnaden är oskäligt hög i förhållande lillbostadskostnadslägel pä orten och i vissa fall om bostaden disponeras även avannan än den som är berättigad till bostadstillägg och dennes familj. Bostadstilläggentill barnfamiljer och hushåll utan barn administreras av ,länsbostadsnämnderna och kommunerna. Ansökan skall lämnas in lill kommunens förmedlingsorganvarje höst. Tillägg utgär fr. o. m. kvartalet närmast efler det kvartal då rälttill tillägget har uppkommit. Det kan dock inte utgå tillbaka änett år före det kvartal dä ansökan lämnades in. Närantalet bidragsberättigande barn förändras skall bostadstillägget ändras kvartaletnärmast efter det dä förändringen skedde. Detsamma gäller när del inträffarväsentliga inkomstförändringar och när familjeförhållandena ändras. Vidflyttning ändras bosladslillägget redan månaden efter flyttningen. 1975/76:145 7 Mindre belopp än . betalas inte ut. Vanligtvisbetalas tillägget ut till familjeförsörjaren. Makar avgör själva vem av dem somskall vara betalningsmottagare. Kommunallbostadstillägg till folkpension (KBT) utgår, om kommunen sä beslutar, till densom uppbär folkpension eller hustrutillägg. Kommunerna bestämmer efler vilkagrunder tilläggen skall utgå, KBTär inkomstprövade enligt former som regleras i lagen (1962:392, ändrad senast1975:1187) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension.Reglerna är sålunda gemensamma för hela landet. De innebär att KBT skallminskas med en tredjedel av den pensionsberättigades årsinkomst till den delden överstiger för var och en av gifta pensionärer , och för annan . Årsinkomsten är den som pensionstagaren kan väntas fl under dennärmaste tiden. Såsom årsinkomst räknas inle bl, a, folkpension och pensionslillskotleller motsvarande tilläggspension, allmänt barnbidrag, bostadstillägg ellersocialhjälp. Underskott på fastighet fär inte dras av frän övriga inkomster närårsinkomsten skall bestämmas. Del gäller för både jordbruksfastighet och annanfaslighet. Vid inkomstprövningen läggs till inkomsten 10 96 av den del avförmögenheten som för den som är gift överstiger . och för annan . Ansökanom KBT skall göras hos . Ärendet prövas av denförsäkringsnämnd inom vars verksamhetsområde pensionstagaren är mantalsskriven.Ansökan behöver inle förnyas åriigen. kontrollerarfortlöpande att KBT utgär med rätt belopp. Pensionstagaren har dock skyldighetatt anmäla om hans ekonomiska förhållanden förbättras väsentligt. KBTbetalas ut lillsammans med folkpensionen. Kommunahbostadstillägg till handikappade (KBH) utgår liksom KBT, om kommunen såbeslutar och efter grunder som kommunen själv bestämmer. Också reglerna förinkomstprövning fastläggs av kommunerna själva. Ungefär hälften av landetskommuner har infört KBH. I stället för all införa KBH har vissa kommuner vallatt bygga ul KBT så alt de täcker de merkostnader för boendet som handikappademänniskor förorsakas. Kommunförbundethar utfärdat rekommendationer beiräffande KBH, vilka följs av de flestakommuner som har infört KBH. Prövningoch utbetalning av KBH sköts av varje kommun för sig, vanligtvis av socialacentralnämnden/socialnämnden. 1975/76:145 8 3.1Boende- och inkomstförhållanden för hushåll med bostadsbidrag Föratt belysa bostadstilläggens hittillsvarande effekter och vad vi kan vänta ossi framliden med oförändrade bidragssystem har utredningarna dels uppdragit ål bostadsstyrdsenatt undersöka boende- och inkomstför-hållandena för de hushåll som uppbarbostadstillägg till barnfamiljer och hushåll ulan barn , delsmed ledning av tillgänglig statistik sammanställt uppgifter om motsvarandeförhållanden för pensionärer. Bosladsslyrelsens rapport finns fogad som bilagatill betänkandet (bilaga F SOU 1975:52). Resultaten har använts som underlagför en jämförelse med de mål som har ställts upp för bostadsbidragen och utgörutgångspunkt för utredningens överväganden och förslag. Bostadstilläggtill barnfamiljer utgick till 522 000 hushåll vilkel innebäralt ungefär varannan barnfamilj ingick i tilläggssystemet. Antalet som uppbar lilläggtorde vara något högre är 1975 pä grund av ändrade inkomslprövningsregler ochhöjda bostadspriser. Antalet barn, för vilka till-lägg utbetalades, var drygten miljon. Ökningen av antalet barnfamiljer med bostadstillägg under åren1969-1974 belyses av följande tabell. Ar 1(X)0-tal barnfamiljer Utredningarnakonstaterar att den kraftigaste ökningen skedde . Sedan år 1972har antalet varit tämligen oförändrat. har inte heller någraförändringar gjorts i systemet som mera markant kunnat påverka kretsen av bidragstagare. Undersökningenvisar att det var 75 000 bidragstagare som uppbar endast den statliga delen avbostadstillägget på grund av att de inte uppnått den nedre hyresgränsen och 7300 därför att de saknade egen bostad. Utredningarna konstaterar att andelen bidragstagaresom uppbär den hyresanknutna delen av bostadstillägget ökat från ca entredjedel under bidragssystemets forsla år till 84 "d vid undersökningstillfället. Trefjärdedelar av bidragstagama hade en lägre bostadsutgift än /mån. Dehögre utgifterna var hänföriiga främst till smähusen. Drygt en femtedel hadeutgifter som översteg de övre hyresgränserna. 1975/76:145 9 Medhänsyn lill sin syfte bör stödet enligt utredningarna inriktas sä att del tarhänsyn till olikheter i försörjningsbörda och kompenserar för den kostnadsökningsom följer av behovet av större lägenhet. Såväl för ivä-förälder- som för enförälderfamiljerhar stödet också i huvudsak denna inriktning. Beroende på skilda nedre hyresgränserhar stödet emellertid inte alltid uppnått detta syfte. 1fråga om familjetyp konstateras att ungefär tre fjärdedelar av bidrags-lagarnavar tvåförälderfamiljer och en fjärdedel enförälderfamiljer. De senares antalhar ökat något och andelen som har bostadstillägg är dubbelt så stor som bland tvåförälderfamiljerna.Delta beror dels på inkomstskillnader, dels på skillnader i hyresgränser förde olika familjetyperna. Omkringtre fjärdedelar av familjerna har ett eller tvä barn. Andelen hus-häll medbostadstillägg ökar dock med antalet barn. Avsamtliga barnfamiljer med bostadstillägg bodde närmare 60 "n i lägenhetermed hyres- eller bostadsrätt och drygt en tredjedel i småhus som de självaägde. Pä jordbruksfastighet bodde inte mer än 26 000. Skillnaden i boendeformmellan hushåll med olika antal barn var stor Ändelen hushall i lägenheter med hyres-eller bostadsrätt minskade med ökat barnantal. Det var färre ettbarnsfamiljeroch fler tvåbarnsfamiljer och större hushåll som bodde i småhus bland dem somuppbar bostadstillägg än bland barnfamiljerna totalt. Utredningarnakonstaterar att andelen trångbodda' hushåll bland bidrags-lagarna var 19 96.För samtliga barnfamiljer torde den uppgä till endast 10 ä 15 96. Procentuell andel med utrymme överstigande norm II 2 3 4 5 eller flera 52 35 51 28 Utredningarnahar funnit all det finns lydliga tecken på att de som har bostadstillägg intebara är trångbodda i större utsträckning än barnfamiljerna i allmänhet utan ocksä,trots tilläggen, inte förmår följa den utveckling i bostadsstandard som skerbland de inkomststarkare hushällsgrupperna. 'Medtrångboddhet menas au det bor fler än ivå personer per rum, kök och vardagsrum oräknade.Denna definition betecknas i del följande "norm II", Bidragensinriktning pä hushåll med lägre inkomster är klart markerad. Som exempel kannämnas att endast ca 10 "n av hushållen hade en taxerad inkomst somöversteg . Beroendepå skillnader i barnantal och därmed olika stora bidrag i utgångsläget liksomolika boendeformer och därmed bostadskostnad uppkommer betydande skillnaderockså i inkomstfördelning. Procentuell andel hushåll med kr,/år ,4 mal barn 3,1.2Hushåll utan barn Enliglbostadsstyrelsens undersökning var det sa ni man-lagl 58 000hushåll utan barn som erhöll bostadstillägg. Utredningarna finner antalet lågtmed hänsyn till den stora andelen inkomsttagare i de aktuella inkomstlägena. 6500 hushåll bestod av makar, resten av ensamslående. Flertalet hushåll (94 "(i)bodde i lägenheter som upptäts med hyres- eller bostadsrätt. Inkomsterna blandbidragstagama var låga. Över hälften hade inkomsier som understeg /äroch endasl 10 "o hade mer än Hyrorsom översteg den övre gränsen för bidragsberättigad hyra hade ca en tredjedelav de gifta hushällen och omkring en fjärdedel av de ensamstående. Utredningarnakonstaterar alt skillnaderna i bidragsbelopp var små mellan ensamstående ochgifta med samma inkomst och inte kompenserar de gifta hushållen för det högre bosladsprissom följer med deras behov av större lägenhet. Enjämförelse med de belopp som utgär till barnfamiljer i motsvarande inkomstlägenvisar alt de senare genomgående har högre bostadstillägg. Skillnaden berornästan helt på den statliga delen av bostadstillägget som kan ulgå endast lillbarnfamiljer. 1975/76:145 11 Bostadsbidraginom folkpensionssystemets ram kan utgä till personer, som erhållerålderspension, förtidspension, sjukbidrag, änkepension eller hustrutillägg, 1januari 1974 utgick bostadsbidrag i form av kommunala bostadstillägg tillnärmare hälften av alla folkpensionärer. Utredningarnakonstaterar all antalet pensionärer med bostadstillägg har ökat med närmare en Qärdedelunder den senaste lO-ärsperioden. Detta beror på dels en ökning avpensionärsgruppen totalt, dels utvidgningar av tilläggssyslemet genom kommunalabeslut. Också prishöjningar i bostadsbeståndet har medverkat. Relativt setthar pensionärer med bostadstillägg dock minskat under några är, men riksdagensbeslul om ändrade inkomstprövningsregler har medfört att såväl antaletsom andelen bostadslilläggslagare ökat kraftigt. 1mer än vart fjärde bostadshushåll fanns det är 1970 minst en person i åldern . I glesbygden var andelen så hög som 40 "n. Fullständigauppgifter om de äldres boendeförhållanden har inte samlats in sedan folk- ochbostadsräkningen är 1970 (FoB 70). har dock inte oväsentligaförbättringar skett. Deäldre bor i något större utsträckning än andra i småhus, vilket hänger sammanmed att det är så många som bor i glesbygden och i de små tätorterna, därsmåhus är den mest förekommande hustypen. Utredningarnaframhåller att del alltjämt är ganska många äldre personer som bor i lägenhetersom saknar en eller flera av de bekvämligheter som hör till modern ulrustningsstandard.De största bristerna finns bland dem som bor i småhusen i glesbygden. Antaletomoderna småhus minskar dock stadigt. Del finns dessutom ett antal,uppskattningsvis närmare 100 000, hushåll, som bor i halvmoderna lägenheter itätorter, företrädesvis i flerfamiljshus. Åldringshushållär, konstaterar utredningarna, i regel små. De bor därför till stor del i mindrelägenheter. På grund av detta blir priserna för deras bostäder förhållandevislåga. Bidragande härtill är ocksä all majoriteten av de äldre bor i det äldrebeståndet. Utredningarnahar utifrån en undersökning som genomförde är 1974visat att bostadstilläggens maximibelopp varierar starkt mellan kommunerna.Följande figur ger en sammanfattande bild av hur stor andel av pensionärernasom bodde i kommuner med olika maximibelopp vid undersökningstillfället. -1000 3000 5000 7000 8000- Andelen pensionärer i kommuner med olika KBT-maximum Sedanjuli 1974 har en del kommuner ändrat sina regler. Ändringarna innebärgenomgående att maximibeloppen har höjts. Blandförtidspensionärer har utredningarna funnit en lägre andel som uppbärbostadstillägg än bland ålderspensionärer. Bland dem som uppbar änkepensionhade ca en tredjedel bostadstillägg, och bland dem som hade s. k. hustrutilläggmer än hälften. Utredningarnaframhåller att föga är känt om bostadsförhållandena för andra pensionärsgrupperän ålderspensionärerna. Punkiundersökningar har emellertid visat althandikappade människor ofla bor under dåliga förhållanden. 3.1.4Sambandet inkomst - bosladspris - bostadsstandard - bostadstillägg Utifrånvissa grundläggande förhållanden med avseende pä bostadspriset, bostadsutbudet,bostadseflerfrågan och betalningsförmågan har utredningarna diskuterat olika boendegruppersbehov av individuella bostadsbidrag och de nuvarande bidragsformernas effekter.Dessa har sedan jämförts med de syften som bidragen är avsedda att främja. Ävenom det, som utredningarna kunnat visa, finns ett samband mellan inkomst ochbostadsstandard resp. bosiadsutgift, är detta inte lika starkt för alla hushällslyperoch inte heller för samma hushällstyp oberoende av hur stor inkomst hushållethar. En konsekvens härav blir att inle alla hus-hällstyper använder en likastor del av en inkomstförstärkning till att öka sin bostadskonsumtion. Därförger ett bostadsstöd, som kräver en viss uppoffring av hushållet självt, olikastor bostadsslimulans för olika hushällslyper och för hushåll med olikaekonomisk bärkraft. 1975/76:145 13 Förtvä fö fa mi Ijer.dvs. hushåll som består av tre eller flera personer,finns såvitt utredningarna kunnat konstatera inget ellerendast ell svagtsamband mellan inkomst och utrymmesslandard resp. bosiadsutgift i ett brett inkomstskikl,inom vilkel ca hälften av hushållen befinner sig. 1 det övre skiktet påinkomstskalan lycks inkomstsambandel däremoi vara starkt. Bland de hushåll somfaller inom detta bor den övervägande delen i småhus som de själva äger. Genominläkts-avdragskonstruktionen vid beskattningen har de för en viss kostnad oftafåll en större lägenhet än det hushåll som bor med andra upplätelseformer. Utredningarnadrar slutsatsen alt bostadstilläggen lill barnfamiljer har medverkat till enhöjning av bostadsstandarden för hushållen i de vanligare inkomsllägena.Tilläggens bostadsstimulerande effekt lycks emellertid nu vara liten, eftersomflertalet hushåll har uppnått den standard som tilläggen är avsedda attmedverka till. Förmågan att av egna medel finansiera den utgiftsökning somföljer av en ytteriigare utrymmesökning lycks nämligen vara ringa i deinkomstlagen som dessa hushåll befinner sig i. De som ligger högre upp påinkomstskalan och de som har möjlighet all köpa ell småhus tycks däremoi varabenägna att använda en stor del av en inkomstökning till alt förbättra sinabostadsförhållanden. Risk finns därför, enligt utredningarnas bedömning, altskillnaderna i bostadsstandard mellan de ekonomiskt starkare hushållen och deövriga kommer att öka. Denkvardröjande trångboddheten bland barnfamiljerna kan ofta återföras pä lågekonomisk bärkraft. Praktiskt tagel alla hushåll som är trångbodda har redanbostadstillägg.