prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Lantbruksstyrelsen är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om lantbruket och lantbruketsrationalisering, den allmänna hälso- och sjukvården bland husdjuren,djurskyddet samt veterinärväsendet, i den mån sådana ärenden inte ankommer påannan myndighet. Styrelsen är chefsmyndighetför lantbruksnämnderna och deras ortsombud, distriktsveterinärorganisationensamt statens hingstdepå och stuteri. Styrelsen är också tiUsynsmyndighet överstatens lantbruksinformation, statens centrala frökontrollanstalt ochde lokala frökontroUanstalter som är behörigaatt utföra statsplombering av utsädesvara, statens maskinprovningar samtde lokala lantbmkskemiska kontrollanstalter vars stadgar styrelsen fastställt. Styrelsen skall vidare följaverksamheten vid de hushållningssällskap för vilka styrelsen faststäUerstadgar. Lantbruksstyrelsen leds av en styrelse.Chef för lantbmksstyrelsen är engeneraldirektör. Inom styrelsen finns fyra avdelningar, nämligen administrativaavdelningen, företagsavdelningen, växlodlingsavdelningen och veterinär- ochhusdjursavdelningen, samt en jordbmksekonomisk byrå, vars verksamhet överförstill den 1 juli 1975.Dessutom finns en planeringsenhet, en enhet för internationella ärendensamt ett revisionskontor. Styrelsen ställerpersonal tUl förfogande för statens lantbruksinformation. Beräknad ändring 1975/76 Handläggande personal Övrig personal -fl8 -f 6 -fl7 -1-20 -F35 -1-26 Utgifter Lönekostnader Sjukvård Reseersättningar Därav utrikes resor 12 979 000 20 000 1333 000 (55 000) -f 807 000 4-1 690 000 4- 2 000 -t- 2 000 -f 246 000 - 11000 (+ 5000)(4- 5000) Beräknad ändring 1975/76 (87 000) (4- 33 000) (+ 13 000) Gemensam kontorsservice ni. (4- 21000) Kostnader för viss infor- Försålda formulär, blanketter och kungörelser m. ni. + 3 538 000 Lantbrukets omstrukturering och effektiviseringhar försiggått i hög takt. En betydande minskning har därvidskett i fråga om såväl antalet förväi-vsarbetande i jordbmk som antaletbmkningsen-heter och antalet kor. Även arealen åker har minskat. Dennautveckling har ägt rum inom ramen för en i stort settoförändrad produktionsvolym. Åkerarealen har 1971 igenomsökt sjunkit eller 28 000 ha och uppgår f. n, till ca 3milj, ha. Nedgången under 19721973 var 12 000 ha. En Idcnande tendens i fråga om nedgång gäller antalet brukningsenheter,där minskningen meUan 1961 och 1971 var 8 000 , medan motsvarandetal för /1973 var 5 000, Ar 1973 fanns 139 000 brukningsenheter med merän 2 ha åker. Den sedan lång tidtUlbaka pågående minskningen av antalet kor har bmtits. Perioden 19711973 redovisar en uppgång av koantaletvUken skett till största delen genom en snabb ökning av antalet kor per besättningoch inte genom ökning av antalet företag med kor. Den alltjämt ogyimsammabesättningsstrukturen, mjölkproducenternas ålderssammansättning samt den lågainvesteringstakten i ladugårdar kan emellertid kommaatt leda till en kominskning . Det föreligger en stor skillnad mellannuvarande företagsstruktur och en företagsstruktur anpassad tUl rådandetekniska och ekonomiska förutsättningar. Eftersom dessa fömtsättningar inte ärkonstanta utan Uksom hittUls torde kommaatt ändras med den tekniska utvecklingen förskjuts ständigt målet förlantbrukets rationaliseringsverksamhet. Vid fortsattekonomisk tiUväxt i det svenska samhället och vid nu gäUande jordbmkspolitiskarikfiinjer kan under resten av 1970-talet väntas en snabbstmkturrationalisering. har man att räkna med en ökad 2 1975.1 saml Nr 1. Prop.1975:1 BUaga 11 ig Det är alltjämt nödvändigt att lantbrukets omstruktureringoch övrig anpassning till rådande tekniska och ekonomiska förutsättningar stödsoch underlättas genom olika stafiiga insatser. Målet för lantbmksverkets verksamhet istort är att tillgodose efterfrågan från näringsutövarna inom jordbruket,trädgårdsnäringen och rennäringen på statiigt stöd enligt gällandenäringspolitiska beslut i sädan omfattning och takt att en fortsattrationalisering av berörda näringar underlättas. Detta innebär att resursernai fråga cm såväl personal som tillgång påkreditgarantiramar och bidragsmedel måste vara fillräckliga, Ambifionsnivån har i stort sett kunnatuppfyllas under /74, Genom de ökade investeringarna i byggnaderpå jordbrukets område har dock i vissa län uppkommit en viss eftersläpning ilantbruksnämndernas verksamhet medprojektering av byggnader. För /76 bör det vara möjligtatt i stort sett upprätthålla hitfillsvarande ambitionsnivå om de personellaresursema får behållas oförändrade och tillgången på medel för stöd tilljordbrukets rationalisering ökas. Styrelsen behandlar därefter de särskUdayrkandena för /76. 1 a. Pris- och löneomräkning m, m. , varav , avser höjt lönekostnadspålägg, b. EnUgt beslut (prop. 1974:109, JoU 1974: 23, rskr 1974: 242) bör växtinspektionen hos statens växtskyddsanstall kunna föras över till lanlbmksstyrelsen under /76. Styrelsen föreslår att verksamheten förs över ( + ,), Eftersom jordbruksekonomiskaundersökningen skall föras över från lanlbmksstyrelsen tUl fr, o, m, kan sex tjänster m, m, dras in (,), 2,1 O-alternativet föreslås indragning av 14 tjänster, 3, För kostnader i samband medomlokaliseringen behövs . 4, För laboratorieutrustning till dencentrala växtinspektionsverksam-heten behövs . 5, För tre kopieringsmaskiner och enautomatradskrivare behövs . 6, Resekostnadsanslagetbehöver ökas med , på grund av de fördyrade resekostnaderna efteromlokaliseringen tUl , 7, För den medskogsstyrelsen och gemensamma kontorsservicen m, m, behövs , 8, För anslutning av lanfbruksverket tillpersonaladministrativa informationssystemet (OPAI) behövs , 9, För ersättningar tUl ordförande ochledamöter i växtskyddsnämn-den behövs . 1975:1 BUaga 11 19 10, För en försvarsassistent behövs . I detta sammanhang bör frågan omsvinstamkontroUen tas upp. Med stöd av Kungl, Maj:tsbemyndigande tillkallades en sakkunniga med uppdrag attutreda huvudmannaskapet för svinstamkontroUen, harutredningen avlämnat betänkandet (Ds Jo 1974: 2) Huvudmannaskapet försvuistamkon-troUen. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avstatens jordbruksnämnd, lantbruksstyrelsen, , (), , (),och . för svinstamkontroUstationerna inkommit med en skrivelse. SvinstamkontroUen syftartill aft insamla data som erfordras för en rationell svinavel och som intelämpligen kan erhållas på annat sätt än under kontrollerade förhållanden påspeciella stationer. är lantbruksstyrelsen huvudman försvinstamkontroUen, Det innebär bl, a, att styrelsen för varje kontroUårbestämmer vilka besättningar som skall vara anslutna till verksamheten samtvilka grisar som skall kontrolleras. Styrelsen publicerar resultaten i form avrapporter och årliga meddelanden. Själva kontrollen av djuren utförs vidspeciella kontrollstationer som ägs och drivs av hushåUningssällskap,slakteriföreningar eller av dessa bildade sammanslutningar. Den del avresultatbearbetningen som utgörs av automatisk databehandling utförs av SvenskHusdjursskötsel ek. (SHS). Lanlbruksstyrelsens nettokostnader för svinstamkontroUenuppgår till ca , I propositionen 1967: 74uttalade dåvarande chefen för att starka skäl taladeför att administrationen och ledningen av kontrollverksamheten påhusdjursområdet i ökad utsträckning borde övertas av näringsutövarna själva.Riksdagen hade inget att erinra mot detta uttalande (JoU 1967: 18, mem, 1967: 28,rskr 1967: 214), Till följd härav har verksamheten inom de flestakontrollformerna övertagils av djurägarnas egna organisationer,Lantbmksstyrelsens och lantbmksnämn-dernas uppgifter har därvid begränsats tUlatt fastställa allmänna riktlinjer för verksamheten samt till att övervakadenna. Vid sin prövning avhuvudmannaskapet för svinstamkontroUen har utredningen funnit det nödvändigtatt kontrollens officiella prägel kvarstår och föreslår därför attlantbruksstyrelsen fortsättningsvis skall övervaka verksamheten och utfärdarambestämmelser för svinstamkontrol-lens uppgifter och genomförande.Utredningen konstaterar att möjligheter föreligger att ge svinstamkontroUen nyhuvudman. Två olika organ har därvid diskuterats, nämligen och . Utredningen har därvid funnit att av dessa endastSHS uppfyller ut- ' Fd, riksdagsmannen . Prop.1975:1 Bilaga 11 20 Ufredtungen framhåller att SHS har en lång och väl vitsordad erfarenhetav liknande verksamhet på nötkreaturs- och svinområdet, SHS har vidare enuppbyggd centralt placerad organisation och goda personella resurser.Utredningen bedömer det som sannoUkt att ettöverförande av huvudmannaskapet för svinstamkontroUen tUl SHS innebärsmå omställningsproblem, då personalen vid SHS är väl förtrogen med arbetetinom svinstamkontroUen. bör det också enligt utredningen innebära eneffektivisering av avelsarbetet om en och samma organisation står som huvudmanför samtliga avelsaktiviteter på svinavelns område. Utredningen förutsätter attöverförandet av huvudmannaskapet medför möjligheter för allaproducentkategorier att få sina intressen beaktade och att få erforderlig insyni svinstamkontroUen. Den enskUde avelssvinuppfödaren bör också få möjlighetatt vända sig till lantbruksstyrelsen medeventuella klagomål mot huvud-maimen. Eftersom jordbruksnäringen själv genomSHS skall svara för huvudmannaskapet överlåter utredningen åt näringen attlägga fram förslag till verksamhetensfinansiering. Vid ett överförande av huvudmannaskapet kommer vissaadministrativa kostnader som betalats med budgetmedel aft drabbanäringen. Utredningen föreslår att dessa merkostnader,som uppskattas tUl . , övergångsvis ställs till huvudmannensförfogande av budgetmedel. Samtligaremissinstanser utom tUlstyrker atthuvudmannaskapet för svinstamkontroUen förs över tUl SHS, Svenska svinavelsföreningenanser att lantbruksstyrelsen skall kvarstå som huvudman för kontroUen, I andra handförklarar sig föreningen beredd att själv bli huvudman, och tUlstyrker överförandet under förutsättning att de erhållermöjligheter till insyn i verksamheten. Remissinstanserna understryker vikten aven statlig tUlsyn och kontroll över verksamheten. Utredningens förslag till uppgifterför lantbruksstyrelsen vid denna tillsyn tUlstyrks. LRF framhåller att svinstamkontroUen ären angelägenhet för både producenter och konsumenter eftersom den bidrar effektivisering av produktionen och en förbättring av produktemas kvalitet.En icke oväsentlig del av kostnaderna bördärför enligt LRF täckas med aUmänna medel. I den mån kostnaderna intekan täckas över statsbudgeten bör införselavgiftsmedel eUer andraregleringsmedel ställas till förfogande. KF anser att staten i störreutsträckning än vad som f. n. är fallet bör finansieraverksamheten. förordar att i framtidenfinansieringen bör ske genom en särskild produktionsavgift. Statens jordbruksnämndanser inte att en produktionsavgift är lämplig i nuvarande läge eftersom någonslaktdjursavgift inte tas ut. I stället pekar nämnden på möjligheten attfinansiera kontrollen med medel som ställs till jordbmksregleringens förfogandei samband med prisstoppet eller eljest för att hålla livsmedelspriserna nere. Prop.1975:1 Bilaga 11 21 Utredningen om huvudmannaskapet försvinstamkontroUen har föreslagit att huvudmannaskapet förs över frånlantbmksstyrelsen till Svensk Husdjursskötsel. Enligt min mening ärerfarenheterna av näringsutövarnas skötsel av husdjurskontroll goda. I likhetmed utredningen anser jag att det föreslagna överförandet bör främjasvinavelsarbetet. Jag tillstyrker därför i likhet med flertaletremissinstanser utredningens förslag. Omorganisationen bör ske den 1 oktober1975. Liksom utredningen och remissinstanserna vill jag understryka vikten avatt en officiell tillsyn och kontroll över verksamheten behålls. Det börankomma på lantbruksstyrelsen att utöva denna tiUsyn samt att fastställarambestämmelser för verksamheten. Utredningen föreslår att övergångsvisårligen . ställs till den nye huvudmannens förfogande. Dessa medelbör, såsom jag kommer att föreslå under punkten B 9, anvisas från anslagetBefrämjande av husdjursaveln m. m. Vad gäller finansieringen i övrigt avhuvudmannaskapet avser jag att föreslå regeringen att ge statensjordbruksnämnd i uppdrag att, efter överläggningar med lantbrukarnasförhandlingsdelegation och jordbruksnämndens konsumentdelegation, lägga framförslag härom. Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jaghar därvid räknat med att växtinspektionen överförs till lantbruksstyrelsenfrån statens växtskyddsanstall samt att jordbruksekonomiskaundersökningen förs över till . , lanlbruksstyrelsens och gemensammakontorsservice m. m. i har jag räknat medel för en tjänst utöver demedel som behövs på förevarande anslag tUlföljd av överföring av viss personal m. m. från ochskogsstyrelsen. Jag har också räknat medel för viss utrustning (4, 5). Under åberopande av det anfördahemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag förordat omhuvudmannaskapet för svinstamkontroUen, 2. till Lantbruksstyrelsen för budgetåret1975/76 anvisa ett förslagsanslag av . 1973/74Utgift 100 453 032 1974/75 Anslag 99 788 000 1975/76Förslag 109 853 000 skall uppmärksamt följalantbrukets tillstånd och utveckling samt vidta eller hos lantbmksstyrelsenföreslå de åtgärder som är påkallade eller i övrigt lämpliga, särskUt för attåstadkomma en snabbstmkturrationalisering inom lantbruket. Nämnden svarar även för vissa statligaåtgärder i fråga om tillsyn över växtodling och husdjursskötsel, omskördeskadebidrag, skördeuppskattning och jordbruksstatistik samt omförsöksverksamhet och kursverksamhet inom lantbmkets område. Nämnden handläggervidare frågor inom fiskets och rennäringens områden och andra områden somenligt särskilda bestämmelser ankommer på nämnden. Vid lantbruksnämnd finns, om intelantbmksstyrelsen bestämmer annat, en strukturenhet, en produktionsenhet ochen administrativ enhet. Vid lantbruksnämnderna i Jämtiands, ochNorrbottens län finns också en rennäringsenhet. Beräknad ändring 1975/76 50 000)( + 117 000)( + Kostnader i samband med Ersättning för tjänster samman- + 10 065 000 Inkomster vidlantbruksnämnderna, som redovisas på driftbudgetens inkomstsida under uppbörd i statensverksamhet, beräknas tUl 5 milj. kr. (1974/75 4,5 milj. TiU lantbruksnämnderna influtnarenbetesavgifter skall tas till uppbördunder anslaget för aft användas inom renskötseln enligt föreskrifter sommeddelas av lantbruksstyrelsen. Lantbruksnämndernas arbetsbelastning ärfortfarande stor på grund av den ökadeinvesteringsverksamheten, de nya stödformer som tillkommit påjordbmkets område och den ökade aktiviteten med översiktlig 1975:1 Bilaga 11 23 planering i anslutning tiU den fysiska riksplaneringen.Styrelsen räknar med att i stort sett nu tillgängliga personalresurser skallvara tillfyllest även för /76. Statskontoret genomför f, n, påbegäran av lantbmksstyrelsen en översyn av lantbruksnämndernas verksamhet. Resultatethärav beräknas kunna läggas fram . Pris- och löneomräkningm. ,, varav . avser höjt lönekostnadspålägg, 2, O-alternativet innebärindragning av 81 tjänster, 3, I samband medväxtinspektionens överflyttning behövs , för inköp av instrument ochfälfutrustning, För radiostationertill rennäringsavdelningarnas fältarbetande per sonal behövs . Enligt uttalande av 1967års riksdag (prop. 1967: 74, JoU 1967: 18, rskr 1967: 214) bör tjänster, som lantbruksnämndtUlhandahåller på beställning och som rör jordbrukets och trädgårdsnäringensrationalisering, i princip betalas så att ersättningen ger fullkostnadstäckning. beslutade dock att under en övergångsfid fuUkostnadstäckning inte skulle krävas. Fr, o, m, /71 uppgårkostnadstäckningen till i genomsnitt 75 9c av självkostnaderna. Jag förordarnu att kostnadstäckningen höjs till i genomsnitt . Regeringen bör liksomhittills få bestämma den närmare fördelningen av självkostnaden i fråga omolika slags förrättningar. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget tUl . Jag har därvidräknat med att föreståndarna vid växt-skyddsanstaltens filialer i ,och förs över till resp, lantbruksnämnd fr, o, m, den 1 januari1976, Jag har vidare bl, a, räknat medel för erforderlig materialanskaffning isamband med nämnda överflyttning (3), Jag hemställer att regeringen föreslår att tillLantbruksnämnderna för /76 anvisa ett förslagsanslag av . Kursverksamhet för jordbruketsrationalisering m. ni. 1973/74 Utgift 3491 603 1974/75 Anslag 4200 000 1975/76 Förslag 4600 000 Anslaget används för aftbestrida kostnader för kursverksamhet m, m. i syfte att främjarationaliseringen inom jordbmket och trädgårdsnäringen samt den yttrerationaliseringen inom skogsbruket. Av anslaget får disponeras dels högst . för ersättningar till deltagare i kur- 1975:1 Bilaga 11 24 ser anordnade i anslutning till verksamheten vidlanfbrukshögskolans konsulentavdelningsamt för kostnader för att anlita andra föreläsare vid dessa kurser än de somtiUhör konsulentavdelningen, dels högst . för aft bestrida kostnaderför inspelning av lantbrukspro-grani för TV. Rådgivnings- ochkursverksamheten är ett av de viktigaste instrumenten för att främja jordbmketsrationalisering. Under /75 ägnas fortsatt stor uppmärksamhet åtatt ge näringsutövarna och de anställda bättre kunskaper bl. a. på detproduktionstekniska och förelagsekonomiskaområdet. Slor uppmärksamhet ägnas även åt de nya bestämmelserna omjordbrukets beskattning, frågor rörande arbetarskydd och arbetsmiljö inomjordbruket, de nya lagarna på djurskyddsområdet, risker med och livsmedelshygieniska aspekter på användandet av bekämpningsmedel m. m. Vidare har styrelsentiUsammans med statens lantbruksinformation träffat avtal med kommitténför den fortsatta verksamheten med radiooch television inom utbildningsväsendet (TRU) och RadioTV 2 omfortsatt försöksverksamhet med lantbruksprogram i TV under år 1975.Under /76 bör kursverksamheten bedrivas i oförändradomfattning. Anslaget bör höjasmed , varav . avser höjt lönekostnadspålägg. Höjningen avser ökadekostnader för lärararvoden, höjda traktamentsstipendier och stipendier förförlorad arbetstid till vissa kursdeltagare, produktion av TV-program,annonser, resor och material m. m. har i skrivelse bl. a, hemställt att nya ersättningsgrunder ochbelopp fastställs för deltagare i lanfbruksnämndernas kursverksamhet förjordbrukets rationalisering. Anslagetbör höjas med . tUl 4,6 mUj. Jag har därvid bl, a, räknat medelför en höjning av traktamentsstipendiema och stipendierna för förloradarbetstid till vissa kursdeltagare. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Kursverksamhet för jordbrukets rationaliseringm. m. för /76 anvisa ettförslagsanslag av . 1975:1 Bilaga 11 25 Bidrag till jordbrukets rationalisering, m.m. 1973/74 Utgift 14591911 1974/75 Anslag 25 000 000 1975/76Förslag 27 000 000 Från anslaget utbefalasbidrag till yttre och inre rationaUsering enligt kungörelsen (1967: 453) omstatiigt stöd tiU jordbrukets rationalisering m. m. (ändrad : 419),bidrag enligt kungörelsen (1972: 247) om rationaliseringssföd till vissajordbruk med mjölkproduktion, bidrag tUl jordbruksföretag enligt kungörelsen(1972: 293) om statsbidrag till miljövårdande åtgärder inom jordbmks- ochträdgårdsföretag samt bidrag till återbetalning av lån från jordbrukets maskinlånefondsom utfästs före . Därutöver används anslaget för vissaspeciella ändamål. Bidrag till yttre och inre rationalisering m. m. 1973/ 74 26 000 000 24 540 000 1974/75 28 000 000 1975/76 (förslag) 30000000 Anslaget bör föras uppmed 33 mUj. Därav bör få tas i anspråk medel för speciella ändamål i sammautsträckning som för innevarande budgetår. Utöver tidigare ändamål bör fr. o.m. få tas i anspråk för resultatanalyser vidjordbruksföretag. I samband med att den jordbraksekonomiska undersökningenöverförs från lantbruksstyrelsen till bortfallernämligen styrelsens nuvarande anslag för bokföringsverksamheten inom jordbmket.Från detta anslag har samma belopp fått disponeras för ändamålet.Resultatanalyserna har utförts för vissa av de jordbruk som erhåUit statligtrationaliseringsstöd och är att anse som en uppföljning avrationaliseringsverksamheten. Lanlbruksstyrelsen bedömer det angeläget aftdenna uppföljning får fortsätta. I fråga om bidrag tillyttre rafionalisering har under /74 behovet kunnat tillgodoses.Den nu gäUande lantmäteritaxan (1971: 1101) innebär aft nedsättning aversättning enligt taxan sker i väsentligt mindre omfattning än tidigare, varförbehovet av bidrag till lantmäferikostnader kommer att öka. Styrelsen bedömerbehovet av ram för bidrag till yttre rationalisering till oförändrat 12 milj,kr, för /76, Prop.1975:1 BUaga 11 26 I fråga om inre rationalisering har undersenare år tillkommit utvidgadebidragsmöjligheter som tUlsammans med ett ökat intresse för investeringarmedfört ett kraftigt ökat medelsbehov. Det ökade behovet hänför sig främst tillmiljövårdsbidrag till jordbruket och statsbidrag till rationaliseringsåtgärderi norra . Det är angeläget från både jordbrukssynpunkt och regionalpolitisk synpunkt att investeringsverksamheteni norra fortsätter i hög takt. En förbättrad miljövård inomjordbruksföretagen får också bedömas som betydelsefull från allmän synpunkt. Dåbidrag till investeringar av här aktuellt slag torde spela stor roll förinvesteringsnivån inom hithörande områden är det viktigt att tUl huvudsaklig del kunna tillgodose detföreliggande behovet. Enligt 22 § andrastycket kungörelsen (1967: 453) om stafiigt stöd fUl jordbrukets rationalisering m, m, fårbidrag, som avser uppförande eller ombyggnadav ekonomibyggnad, ej överstiga , eller, om byggnadsåtgärdenfrån allmän synpunkt är av särskild betydelse, . Dessa belopp harvarit oförändrade . Därefter har bygg-nadskostnadsindex förjordbmkets byggnader stigit . Beloppen bör därför höjas till 75 000kr, resp, . För /76 behövs ett utrymmeför bidrag till inre ra-tionalisciing på 22milj, kr, dvs. en ökning med 6 milj, kr, jämfört med /74,Av den beräknade ökningen är ca 3 milj, kr, att hänföra till ökad efterfråganoch ökade kostnader samt resterande 3 milj, kr, tUl den föreslagna höjningen avbidragsbeloppens maximala storlek. Den totala ramen för /76bör således uppgå till 34 milj, kr,, varav 12 milj, kr, bör få disponeras förbidrag till yttre rationalisering och 22milj, kr, för bidrag till inre rationalisering. Regeringen eller efterdess bemyndigande lantbmksstyrelsen bör kunna jämka fördelningen mellan dessaändamål. Vid beräkningen av medelsbehovet underanslaget har beaktats bl, a, de vinstmedelsom tUlförs anslaget i samband med försäljning av jord-fondsfastigheter.Vidare har beaktats behovet av ca . för utbetalning av utfästa bidrag tUl återbetalning av lån från jordbrukets maskinlånefondsamt ett beräknat medelsbehov under / 76 av ca 1 milj, kr, föratt bestrida statsbidrag tiU sådana torrläggnings-och andrarationaliseringsåtgärder i Kvismaredalen, Mosjöbotfen och i län som enligt gällandeföreskrifter ej belastar fastställda bidragsramar. Det statligaekonomiska stödet tUl jordbrukets rationalisering utgår huvudsakligen i form av kreditgarantier.Bidragsgivningen från detta anslag begränsas i huvudsak till att avse åtgärdersom har nära samband med stmkturrationaliseringen. All bidragsgivning tUl inrerationalisering Prop.1975:1 Bilaga 11 27 isamband med särskUd rationalisering belastar dock anslaget Bidrag tillsärskilda rationaliseringsåtgärder i , m, m. Enligt min mening börbidragsramama under detta anslag höjas med 2 milj, kr. till sammanlagt 30 milj,kr,, varav 12 milj, kr. bör avse yttre rationalisering och 18 mUj. Regeringen bör kunna jämka fördelningenmellan dessa ändamål. För utbetalningar från anslaget beräknar jag 27 mUj, kr. Av anslaget bör utöver förtidigare speciella ändamål få tas i anspråk medel för resultatanalyservid jordbruksföretag. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1, medge att under /76statsbidrag beviljas tUl jordbmkets rationalisering intUl ett belopp av ,, 2. tUl Bidrag till jordbruketsrationalisering, m. m. för /76 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag tiil trädgårdsnäringens rationalisering ni.m. 1973/74Utgift 152 400 Reservation 180 341 1974/75 Anslag 150 000 1975/76Förslag 150 000