prop · FZ03190 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidsina studier av konsekvenserna av att förlägga sådana delar av utbildningen,som är kritiska från mobiliseringssynpunkt, till annan ort än har ATS72 funnit att den tekniska utbildning som är föriagd till RMS och StabSbSmekanikerdel bör hållas samman inom resp. skolenhet för att behålla sambandetmellan utbildningsgrenarna och rationellt kunna utnyttja utbildningsresurserna. Vissasmärre förändringar föreslås i nuvarande system. ATS 72 anser sålunda att denutbildning av värnpliktiga pjäs- och bandtraktormekaniker som f n. sker vid A 4och A 6 bör föriäggas till en samlad arméns tekniska skola. Denna utbildningomfattar f n. ca men kommer att gå ned till ca9 . Vissstridsfordonsulbildning för värnpliktig personal bördäremot inte föriäggas till en arméns tekniska skola utan anknytas tillutbildningen av värnpliktiga stridsvagnsmekaniker. Denna utbildning börcentraliseras till något pansarförband. Ett pansarförband bör vidare överta dendetaljerade typskolning på olika stridsfordon som f n. sker dels vid särskilda materielkurser,dels i anslutning till personalens tjänstgöring vid pansarförbanden. Dessasärskilda materielkurser omfattar ca . Vissaavsnitt av den tillämpade utbildningen för luftvärnets lekniska per- Prop.1975/76:190 23 sonaloch för en del av signalteknikerna och signalmekanikerna kräver under kort tidtillgång till bl, a, skjutfält och särskilda utbildningsanordningar. De föreslåsdärför bli föriagda till ett luftvärns- resp, signalförband. Föratt även från andra utgångspunkter än beredskapssynpunkter belysa inverkan avatt delar av utbildningen föriäggs utanför arméns lekniska skola har ATS 72studerat alternativen med dels en ny tredelad organisation bestående av arménstekniska skola, RMS och StabSbS, dels en ny tvådelad organisation skola och StabSbS. Kostnadsjämförelserna visar att den åriigabesparingen i lönekostnad för en samlad skola i förhållande lill motsvarandenuvarande verksamhet exkl. förvaltningsorganisationen uppgår till ca 2,8 milj.kr. i prisläge , Motsvarande besparing fören tredelad organisationutgör ca 1,7 milj, kr, och fören tvådelad uppskattningsvis 2,4 milj. kr.Totalkostnaden för nuvarande organisation beräknas till ca 35 milj. kr. Behovetav lärare står i viss relation till antalet elever. Denna relation växlar inomolika yrkesgrenar beroende på materidens konstruktion och komplexitet. Någonändring i tillämpade normer föreslås inte. På bedöms dockvissa rationaliseringsvinster kunna uppnås bl. a. genom att utnyttja modernareundervisningsutrustning och teknik. Medhänsyn till den kursverksamhet m. m. som föreslås kan personalbehovet för ensamlad arméns tekniska skola beräknas till omkring 225 personer. Detta innebären besparing i förhållande till nuvarande skolorganisation med 30 befattningar. Omen sådan samlad skola i förvaltningshänseende ansluts till ett förband når manvidare en nettobesparing av ca 95 befattningar i förvaltningsorganisationen.Vid en tredelad organisation blir motsvarande besparing ca 70 befattningar ochvid en tvådelad ca 85. Rekryteringenav lärare och instruktörer till den samlade skolan bedöms på kort sikt innebäraproblem. Dessa problem gäller även övriga alternativ fast i något mindre grad.ATS 72 bedömer att det är svårare alt rekrytera elever till än lillorter i . Lokalbehovetför det samlade alternativet uppgår till ca 58 000 m, vilket är ca 4 500 mmindre än för den tredelade skolan och uppskattningsvis 1 000 m mindre än förden tvådelade skolan. Kostnadsmässigt innebär detta en skillnad i årshyraom 950000 resp. . Den lokalyta som f n. disponeras för den aktuellatekniska utbildningen uppgår till ca Medhänsyn till att RMS och StabSbS av andra skäl kan behöva omlokaliseras,konstaterar ATS 72 att de utbildningsmässiga fördelar och bedömda lägredriftkostnader som blir följden av en samlad skola gör att detta alternativ äralt föredra även om det innebär vissa nackdelar från beredskaps- ochrekryteringssynpunkt. Överbefälhavarenföreslår alt en centraliserad arméns tekniska skola organiseras. 1975/76:190 24 Arménstekniska skola föreslås få en organisation som i princip följer det mönster somavses bli tillämpat vid strukturförändringar vid arméns förband. Överbefälhavarenföreslår att skolan ujider en skolchef organiseras på fem enheter, nämligen encentralavdelning, en utbildningsavdelning, en utbildningsbataljon, en tekniskkursavdelning och en försöksavdelning. Centralavdelningenutgör skolchefens stabsorganisation och omfattar bl. a. personaldetalj ochunderkassa. Utbildningsavdelningenär skolchefens ledningsorgan och inriktas på den långsiktiga utvecklingen ochutbildningsplaneringen. Utbildningsbataljonenskall ansvara för den militära utbildningen som utgör en väsentlig del av devärnpliktiga elevernas utbildning. Tekniskakursavdelningen skall ansvara för den tekniska utbildningen och föreslås beståav tre linjer, motor-, vapen- och telelinjen. Försöksavdelningenskall svara för utprovning av viss materiel, utformning av reparationsmetodero. Medledning av bedömda förändringar i utbildningsbehov och utbildningsinriktningberäknas elevantalet vid skolan till ca 550 enligt följande sammanställning. Värnpliktiga tekniker vid luftvärnet 77 Tilldet i sammanställningen angivna elevantalet kommer speciella materielkurseroch repetitionskurser för värnpliktig reparationspersonal inom luftvärns- ochsignallinjerna med i medeltal 115 elever . Sammanfattningsvis skulleskolan få en elevgenomströmning på ca 1 800 elever , varav ca 600samtidigt skulle undervisas vid skolan. Detta ger totalt ca 134 000utbildningsdagar , vilket skall jämföras med nuvarande ca 133 000. Förläggningsbehovetuppgår lill ca 380 platser för värnpliktiga i kasernförläggning. Även ettelevhotell behövs för att förlägga teknikerskola 2 och arméverkmästarskolaneftersom eleverna vid dessa skolor har rätt till förläggning och förplägnad.Totalt skulle skolan vid det samlade alternativet behöva 210 föriäggningsplatser.60 föreslås dock föriäggas i kasern. Denutbildning som bedrivs vid de centrala skolorna kräver en 1975/76:190 25 Om utbildningen samlas till , som ligger i ett sårelativt materielfattigt militärområde som Nedre , kommer mobiliseringssäkerhetenatt påverkas om inte särskilda åtgärder vidtas. Dessutom måste materiel lånasfrån andra militärområden och från krigsförband på långt avstånd från skolan istörre utsträckning än f n. ATS 72 föreslår att utbildningsmaterid skalltillföras främst från militärområdet och ersättningsreserven. Dessutomföreslås viss nyanskaffning till en uppskattad kostnad av 5-12 milj. kr.beroende på vilket organisatoriskt alternativ som väljs. Överbefälhavaren anseratt materidbehovet vid skolan hellre bör tillgodoses genom attersättningsreserven utnyttjas än att mobiliseringsgrupperingen ändras. Om viss stridsfordonsulbildningenligt föreslaget lokaliseras till pansarförband, kan behovet av stridsfordonsmaterieltäckas utan att mobili-seringgsäkerheten går ned. Behovet av övrig fordonsmaterid,pjäsmateriel m. m. kan läckas utan att beredskapen minskar. Detta är emellertidinte utan särskilda åtgärder fallet med viss luftvärns- och signalmaterid.Behovet av denna materiel måste täckas dels genom anskaffning av särskild utbildningsmaterid,dels genom att i större utsträckning än nu utnyttja materiel urersättningsreserven. För luftvärnets vidkommande kan alternativt ytteriigareett förband mobiliseras i Nedre Norriands militärområde. Materielen skulledärvid ställas i förråd i närheten av skolan. Detta skulle dock föriängainryckningstiden och innebära investeringskostnader för nya mobiliseringsförrådom ca 1,5 milj. kr. Avkostnadsskäl bör arméns tekniska skola enligt ATS 72 i förvaltningshänseendeanslutas till ett förband i . Vidare föreslås skolan bli samlokaliseradmed den föreslagna förvallningsskolan för försvaret. Därvid skulle viss servicekunna skötas gemensamt för de bägge skolorna. Om arméns tekniska skola skallsköta de gemensamma funktionerna och ge service åt en förvaltningsskola behövs ytteriigarenio befattningar i organisationen. 1 förhållande till om skolorna skulle hadessa funktioner var för sig innebär detta dock en besparing med sjubefattningar. Överbefälhavaren föreslår att frågan om denna gemensammaverksamhet tas upp i samband med ställningstagande till förvaltningsskolan. 1anslutning till denna samordningsfråga påpekar överbefälhavaren att iprop, 1973:75 framhölls som en av de orter där slörre rationaliseringsvinsterborde kunna nås genom all slabs- och förvaltningsresurserna samordnas i högregrad än vad som är fallet. Stabs- och förvaltningsresurserna bör enligtöverbefälhavaren så långt som möjligt vara gemensamma för hela garnisonen.Överbefälhavaren avser därför ätt klarlägga samordningen inte bara mellanarméns tekniska skola och förvaltningsskolan utan också inom hela Östersundsgarnison. Prop.1975/76:190 26 Denföreslagna arméns tekniska skola har en sådan omfattning att det både medhänsyn till lokalanskaffningen för skolan och kommunens möjligheter att förseskolan med samhällsservice bedöms lämpligt att företa flyttningen i tvåetapper. Med hänsyn till den tid som behövs för byggnadsverksamhet m. m. börden andra etappen genomföras efler den första. Föratt inte orsaka allvariiga avbrott i utbildningen vare sig före eller efterenflyttning till bedöms det nödvändigt alt i ett tidigt skede successivtbygga upp den organisation som skall verka på den nya platsen. Detta bör enligtöverbefälhavaren genomföras av den personal som senare skall ha ansvaret förverksamheten. Motbakgrund av tidsförhållandena m, m, föreslås alt TygS tekniska del ombildas tillarméns tekniska skola i nuvarande TygS lokaler och att enchef tillsätts för skolan från samma lidpunkt. Skolan föreslås däreftersuccessivt bli omorganiserad på sådant sätt att den tekniska utbildningen vid TygSkan flytta direkt till . bör äventidigare nämnda kurser för pjäs- och bandtraktormekaniker vid A 4 och A 6tillföras arméns tekniska skola. Resterande verksamhet, dvs, nuvarande RMS ochden tekniska delen av StabSbS verksamhet, bör om möjligt flytta till Östersundi anslutning till TygS-dden, dock senast i en andra etapp , Näräven denna verksamhel har flyitais till , skulle arméns tekniska skolaenligt överbefälhavarens förslag vara organiserad enligl den principorganisalionsom framgår av följande sammanställning (intagen på s. 27). Beträffandefinansieringsfrågan erinrar överbefälhavaren om att (prop. 1962:190, SU1962:191, rskr 1962:403) har beslutat alt de kostnader som kunde uppkomma genomflyttning av den militära verksamheten från borde läggas utanförden ekonomiska ram som kunde komma alt fastställas för det militära försvaret. Överbefälhavaren hävdaratt lokaliseringen av arméns tekniska skola är regionalpolitiskt betingad ochatt flyttningen av TygS, som enligt överbefälhavaren är förutsättningen förförslaget om samordning av flera skolor, har sin grund i utrymningen av ,Överbefälhavaren anser därför att hela investeringskostnaden i ochden merkostnad för driften som lokaliseringen innebär skall läggas utanför delmilitära försvarets ekonomiska ram. Prop.1975/76:190 28 1971:29, InU 1971:15, rskr 1971:196) har beslutat att arméns tekniskaskola skall föriäggas lill om den organiseras. Min företrädareuppdrog åt överbefälhavaren att i avvaktan på beslut om attinrätta skolan komma in med förslag till organisation m. m. av en arménstekniska skola. Överbefälhavarenhar överiämnat ett sådant förslag. Förslaget har sedermerakompletterats och . Civilmilitäratekniker vid armén benämns armétekniker resp. arméverkmästare. De ingårtillsammans med arméingenjörer i tygtekniska kåren. I denna kår finns f n. ca 1280 befattningar för armétekniker och armé-verkmästare och ca 160 befattningarför arméingenjörer. Utbildning av arméteknikersker på tre huvudlinjer: moloriinje, vapenlinje och telelinje. Dessa indelas isin lur i yrkesgrenar. Utbildningen sker på två olika vägar, dels en treårigutbildningsgång, dels en tvåårig för telelinjens luftvärnsyrkesgrenar. Efteravslutad utbildning kan arméteknikern genomgå vidareutbildning dels i form avsärskilda kurser, dels genom utbildning till arméverkmästare. Arméteknikern kanäven få utbildning till arméingenjör genom studier vid fyraårig gymnasieskolaoch kadettskola. Uttagning till arméingenjörsulbild-ning sker dock som regel isamband med inskrivningen. Denlekniska utbildningen vid armén sker främst vid tygförvaltningsskolan (TygS) iSundbyberg, arméns stabs- och sambandsskola (StabSbS) i och arméns radar-och luftvärnsmekanikerskola (RMS) i . Mekanikerutbildning avvärnpliktiga anordnas vid flera arméförband. Vid TygS utbildas arméleknikerinom motor- och vapenlinjerna, arméverkmästare och arméingenjörer. Dessutomordnas särskilda kurser. Totalt omfattade denna verksamhet under läsåret1974/75 ca . Skolan som är direkt underställd chefenför armén är organiserad på stabsavdelning, utbildningsavdelning för teknik,förvaltningsavdelning,arméingenjörkadettskola, skolkompani ochsjukvårdsavdelning. För den tekniska utbildningen vid TygS är personal moisvarandeca 155 heltidsanställda engagerade. TygS ligger i på Rissneområdetmen disponerar även vissa lokaler inom Solvallaomrädet. och byggnader hyrsav enligt ett avtal som löper ut . Vidmekanikerskolan som är en del av StabSbS utbildas armétekniker på telelinjenssignalyrkesgren och värnpliktiga mekaniker. Vid skolan anordnas äventeletekniska materielkurser. Totalt omfattade utbildningen för 1975/76:190 29 läsåret1974/75 ca . StabSbS ligger vid och är underställdUpplands regemente (S 1). Skolan är organiserad på en stabs-ochplaneringsavdelning, en försöksavdelning samt fem underskolor, nämligenstabsskolan, tolkskolan, sambandskolan, mekanikerskolan ochsignal-skyddsskolan. Den tekniska utbildningen som främst sker på mekanikerskolantar omräknat till heltidsanställda ca 50 personer i anspråk. S 1 skall enligtbeslut av (prop. 1974:50, FöU 1974:25, rskr 1974:270) omlokaliserastill . Liksomvid StabSbS utbildas armétekniker inom telelinjen vid RMS. Vid denna skolautbildas även vämpliktiga tekniker och mekaniker. Vidare anordnas materiel-ochspecialkurser. Utbildningen omfattar ca per läsår. RMSär underställd Iuftvämsregemente(Lv 6) och ligger i anslutning till dettaregemente. I skolan ingår stab/skolexpedition, utbildningsavdelning,skolkompani,utbildningsverkstad och försöksavdelning. För skolans verksamhet behövspersonal motsvarandeca 100 heltidsanställda. Vid Norrlandsartilleriregemente (A 4) i och (A 6) iJönköping organiseras skolor för vämpliktiga pjäsmekaniker och vid A 6 ävenskola för vämpliktiga bandtraktormekaniker. För denna utbildning krävssammanlagt ca 14 personer. Överbefälhavarenbedömer att tygtekniska kårens mastar- och teknikerpersonal kan kommaatt minska. Minskningen påverkar dock inte grundutbildningsbehovet för resp.yrkesgren. Även det framtida behovet av värnpliktig reparationspersonal bedömsvara oförändrat. Nuvarande uppdelning av arméns tekniska utbildning pä linjeroch yrkesgrenar bör enligt överbefälhavaren behållas. De tekniska skolorna vidarmén och deras värdförband berörs av beslutade eller förutsedda omlokaliseringar.Överbefälhavaren har därför studerat olika alternativ för att organisatorisktoch utbildningsmässigt samordna den tekniska utbildningen inom armén. Överbefälhavarenpekar på vissa nackdelar från beredskaps- och rekryteringssynpunkt med enskola i men föreslår trots detta att en arméns tekniska skola bildasgenom att den nuvarande tekniska utbildningen vid TygS, StabSbS och RMScentraliseras. Till arméns tekniska skola bör föras även den utbildning avvärnpliktiga pjäs- och bandtraktormekaniker som f n. sker vid A 4 och A 6. 1stort innebär förslaget att nuvarande utbildning behålls men samordnas, vilketger vissa personalbesparingar främst i förvaltningsorganisationen.Överbefälhavaren föreslår att skolan i förvaltningshänseende knyts till ett förbandi . Därmed kan en nettobesparing om ca 125 personer erhållas iförhållande till nu engagerad personal. Totalt beräknas personalbehovet vidskolan till omkring 225 personer. 25 av dessa avses som för- Prop.1975/76:190 30 stärkningav förvaltningsorganisationen vid det förband till vilket skolan föreslås kommaatt knytas. Överbefälhavarentar också upp möjlighelen att samordna viss serviceverksamhet för arménstekniska skola och den av krigsmaktens förvalt-ningsulbildningsutredning föreslagnaförvaltningsskolan. Överbefälhavaren föreslår att dessa bägge skolorsamlokaliseras men anser att frågan om den gemensamma verksamheten bör tas uppi samband med ställningstagandet till förvaltningsskolan. I delta sammanhanganmäler överbefälhavaren vidare att han avser att senare lägga fram förslag somsyftar till att förbättra samordningen i stabs- och förvaltningshänseende inomhela garnison. Överbefälhavarenföreslår att utbildningsmaterid anskaffas för mellan 5 och 12 milj, kr.Kostnaderna är beroende av i vilken utsträckning mobiliseringsgrupperingenändras, Molbakgrund av bl, a, tidsförhållandena föreslår överbefälhavaren alt TygStekniska del ombildas till arméns tekniska skola i nuvarandeTygS lokaler och att en chef för skolan tillsätts från samma tidpunkt. Skolanföreslås bli successivt organiserad så att den tekniska utbildningen vid TygSkan flytta direkt till . Övrig verksamhet som enligtöverbefälhavarens förslag skall ingå i den lekniska skolan föreslås bli flyttadpå samma gång som TygS eller senast i en andra etapp . När ävendenna verksamhet har samlats till föreslås arméns tekniska skola varaorganiserad enligt den principorganisation som framgår av en tidigareredovisad sammanställning (intagen på s. 27). Beträffandekostnaderna för investeringar i i samband med att skolan organiserassamt de merkostnader för driften av den tekniska utbildningen som uppslår genomdenna lokalisering hävdar överbefälhavaren att dessa bör läggas utanför detmilitära försvarets ekonomiska ram. Som stöd för denna uppfattning hänvisaröverbefälhavaren till beslut (prop. 1962:190, SU 1962:191, rskr1962:403) i samband med frågan om framtida utnyttjande. Överbefälhavarenhar enligt min mening redovisat bärande skäl för att den tekniska utbildningenvid armén bör föras samman. Den föreslagna organisationen följer i princip detmönster som tillämpas vid övriga strukturförändringar inom armén och börenligt min mening kunna ligga lill grund för ett principbeslut i frågan. Motdenna bakgrund förordar jag ätt en arméns tekniska skola inrättas genom att TygS,mekanikerskolan vid StabSbS och RMS huvuddel »lås samman. Till den nya skolanbör vidare föras den utbildning av värnpliktiga mekaniker som bedrivs vid A4 och A 6. Ienlighet med det riksdagsbeslut jag har nämnt bör arméns tek- Prop.1975/76:190 31 niskaskola lokaliseras lill . Detta innebär en betydande lokaliseringseffektför denna kommun och den omgivande regionen. Personalbehovetför arméns tekniska skola står i visst förhållande till utbildningensomfattning. I stort innebär överbefälhavarens förslag all den nuvarandetekniska utbildningen vid armén behålls men samordnas lill en skola. Detta göratt antalet utbildningsdagar inte ändras i någon slörre omfattning.Beträffande antalet personer som direkt sysselsätts i undervisningen kan därförbesparingar ske enbart till följd av samordnings- och samläs-ningsmöjligheter,1 förvaltningsorganisationen ger samordningen till en skola betydandebesparingar. Överbefälhavarenhar angett personalbehovet för skolan till omkring 200 personer. Dessutomberäknas det förband till vilkel skolan föreslås bli hänvisad iförvaltningshänseende behöva förstärkas med ca 25 personer. Jag räknar med attarméns tekniska skola i detta hänseende skall falla tillbaka på försvarsområdesförbandetJämtlands fältjägarregemente (1 5) på samma sätt'som övriga förband inomÖstersunds garnison. Stabs- och förvaltningsorganisationen bör dock intefastställas förrän överbefälhavaren närmare har låtit utreda möjligheterna att ytteriigaresamordna stabs- och förvaltningsresurserna inom garnisonen. Möjligheternaatt samordna arméns tekniska skola med den i annat sammanhang föreslagnaförvaltningsskolan för försvarsmakten bör tas till vara. För egen del anserjagatt arméns tekniska skola skall svara för gemensamma stödfunktioner för debägge skolorna. Belydandeförändringar har skett på utbildningsområdet sedan utredningen gjordes.Kursplanerna behöver därför ses över. Föratt få ett aktuellt underlag beträffande dimensioneringen av skolan har jaglåtit ta fram statistik från tidigare utbildningsår. Vidare har nya beräkningarbeträffande rekryteringsbehovet gjorts. På grundval av dessa uppgifter bedömerjagnu att det genomsnittliga antalet elever kommer att uppgå till ca 635. Vissa av de tänktakurserna vid skolan kan planeras in så att de inte behöver verkadimensionerande på lokalerna. Detta gäller främst de särskilda kurserna. Medhänsyn till delta bedömer jag att skolan bör dimensioneras för ca 500 elever.Vidare anserjag att även behovet av föriäggningsplatser bör kunna minskas iförhållande till förslagel. Antalet förläggningsplatser bör enligt min meninguppgå till ca 350. a. den kompletterande utredningen om stabs- och förvaltningsorganisationensamt översynen av kursplanerna som grund bör det ankomma på regeringen att beslulaom skolans detaljorganisation. föreliggande beräkningar bör dock kunna liggatill grund för dimensioneringen av skolan. Enliglriksdagens beslut (prop. 1972:1 bil, 6 s, 11, FöU 1972:17, rskr 1972:231) skallkostnaderna för att flytta de myndigheter inom försvaret som berörs av den idelta sammanhang beslutade omlokaliseringen av viss statlig verksamhet frånStockholmsområdet (prop. 1971:29, InU 1971:15, Prop.1975/76:190 32 rskr1971:196) fördelas så att kostnaderna för planerings- och utredningsarbetesamt andra föri)eredelser belastar den militära utgiftsramen medan kostnadernaför erforderliga investeringar, flyttningar och särskilda förmåner förpersonalen i samband med genomförandet skall beräknas utanför ramen. Enligt min mening ledersamordningen av den tekniska undervisningen inom armén till vissarationaliseringsvinster, bl. a. genom effektivare undervisning och genom attgemensamma stödfunktioner kan utnyttjas. Mot denna bakgrund anserjag därför atten viss del av de totala investeringskostnaderna bör belasta den militärautgiftsramen. Det belopp som skall tillkomma utanför utgiftsramen börberäknasdelsmed hänsyn till den ökadeambition som föranleds av att skolan etableras samt derationaliseringsvinster som kan påvisas för de enheter som flyttas frånStockholmsområdet, dels med hänsyn till kostnadema för enheter som flyttas fränandra orter än . 1 övrigt bör kostnaderna för investeringarnaligga utanförden militära utgiftsramen. Anskaffningav utbildningsmateriel för skolan bör övervägas i samband med de årligabudgetprövningarna. Jagräknar med att skolan organiseras successivt i huvudsak enligt överbefälhavarensförslag. Med hänsyn till nu gällande tidsförhållanden och möjligheten att fålokaler färdigställda i måste emellertid tidpunkten för skolansflyttning och slutliga inrättande senareläggas. Som ett första steg bör dock -i enlighet med förslaget - den tekniska delen av TygS ombildas till en arménstekniska skola . Jag bedömer att skolan kan flytta tillÖstersund och vara helt inrättad . Det bör ankomma på regeringenatt besluta om och vidta de övergängsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövsför att genomföra inrättandet av skolan. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för en omorganisation av den tekniska utbildningen vid armén, 2. besluta att en arméns tekniskaskola inrättas , 3. bemyndiga regeringen att vidtade övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövs för att genomförainrättandet av skolan. Prop.1975/76:190 33 Utbildning av förvaltningspersonal inom försvarsmakten m.m. Imars 1967 uppdrog Kungl, Maj:t ål överbefälhavaren att utreda krigsmaktens förvallningsutbildning.Utredningen redovisades .