prop · FY0347 · 1975-12-31 00:00:00 — Kommitiénlägger fram ell omfattande material om resandet, om tillgängen pä mark ochanläggningar för turism och om turisternas vanor. De institutionellaförhållandena inom turismen samt siatens och kommunernas handlande inomområdet har också kartlagts. Kommittén anser all det råder en brist päsamordning inom den offentliga sektorn både i fråga om investeringar ochmarknadsföring. Detta medför bl. a. atl det trots slora insatser frånsamhällets sida alltjämt är för dyrt för de fiesta människor all resa påsemester lill turistmål i . Utövernäringens egna investeringar förekommer en omfattande investeringsverksamhetinom området turism och rekrealionsliv i vidare mening. Kommunernas invesleringsulgifterligger mellan 300 och 400 milj. kr. satsaromkring 50 milj. kr. och ca 15 milj. kr. för bidrag lillanläggningar. Jag delar i likhel med flertalet remissinstanser, kommitténsgrundsyn atl de anläggningstillgångar som skapas bör kunna på affärsmässiggrund nyttiggöras fören turism som blir mera tillgänglig för en bred allmänhetän f. n. Kommitténvisar att statens satsning på marknadsföringsåtgärder för turism, dvs.anslaget lill Svenska luristtrafikrörbundet (STTF) pä 7,5 milj. kr. under budgelårel1974/75, varav endast en mindre del avser operativa ålgärder, motsvaras av 20 lill30 milj. kr. och remissinstanserna anser jagatt en bättre samordning av de åtgärder som finansieras med dessa medel böråstadkommas och all etl samordnande organ bör ha medel som kan sättas in iaktioner för samverkan mellan staten, kommunerna och turistnäringen. Blandde riktlinjer som kommittén föreslår för samhällets handlande i de frågor somhär behandlas lar jag upp dem som berör näringen och marknadsföringen. Kommitténvill styra investeringsverksamhet och marknadsföring mol en prioritering av svenskarnasoch i viss mån nordbornas rekreationsbehov, eftersom de nordiska länderna kan sägasutgöra en gemensam marknad för turism. Därtill kommer all marknadsföringen imånga fall kan bedrivas effektivare på nordisk bas. Etl om-fallande samarbele ituristfrågor pågår inom . Delta har pä senare lid utvidgatsgenom initiativ frän och Nordiska ministerrådet.Turistresor från andra länder har betydelse bl. a. som en möjlighet altförbättra lönsamheten hos turistnäringen genom säsongförlängning. Kommitténanser all turistpoliliken i befinner sig i ell skede dä innevånarnasbehov av rekreation sätts före möjligheterna till valutainkomster. I remissultalandenagörs ingen invändning mot kommitténs förslag i detta avseende. Dock framhållsfrån flera håll värdet av turislresandel från utlandet för Sverigesinternationella kontakter. Detta resandels betydelse för landets valutaintäkteroch för irafikförelagens kundunderiag framhålls också. Jaganser alt den lurismbefrämjande verksamheten i vårt land i hög grad börinriktas på alt stimulera och rationalisera försäljningen av semesler-och rekrealionsresori till svenskar och nordbor som elt bra alternativ lill utlandsresor.Förutsättningarna för detta har pä senare är avsevärt förbättrats tack vareall prisförhållandena har ändrats till fördel. Dessa förhållanden ökarocksä våra möjligheter till elt växande valutainflöde från utländska turister iSverige. Jag delar kommitténs uppfattning alt turistströmmen om möjligt börkanaliseras i säsongutjämnande syfte, men framför alll bör marknadsföring avledig kapacitet främjas oavsett årstiden. Jag erinrar om atl del finns enalltför slor ledig kapacitet vid stadshotell och liknande anläggningar överhela landet. Dessa anläggningar representerar ett avsevärt kapital och är enviktig del av orternas möjligheter all utveckla sitt ekonomiska liv. Ättförbättra marknadsföringen och därigenom öka lönsamheten av dessa befintligaanläggningar lill inhemska och utländska turister måste ses som en angelägenuppgift. Kommitténuttalar all anläggningar avsedda för en exklusiv ullandsturism inte bör fåkomma till stånd med samhällsstöd. Flera remissinstanser framhåller ullandslurismensbetydelse för lönsamhet hos anläggningar, trafikförelag osv. Jag delarkommitténs grundsyn och vill framhålla att de regionalpolitiska motiv, som iallmänhet ligger lill grund för statens och kommunernas investeringar ituristnäringen, kan förenas med en marknadsföring riktad lill en bredallmänhet. 1 de flesla fall lorde delta inte leda till konflikt med kravel pälönsamhet. Fräganom billiga transporter som kommitién har behandlat från lurismsynpunkl lorde fålas upp i trafikpolitiska sammanhang. Kommitténföreslår, alt () avvecklas och alt en ny centralorganisation bildas med namnet turistråd. Flertalet remissinstanseransluter sig till förslagel. Några menar all del mera kan vara frågan om enfortsättning och förändring av STTF:s verksamhet. STTF kritiseras av kommitténoch i riksrevisions-verkels förvaltningsrevision för atl det inle kunnattillhandahålla specifik information och arbeta mol konkreta kommersiella mäl. Enliglmin mening har STTF av sina medlemmar inle getts de resurser som hade behövtsför atl genomföra den inriktning på en mera marknadsmässig och målinriktadkampanj verksamhet som på senare är stått på STTF:s program.Detta har varit en allvariig brisl. Frän början av 1960-talel, då statensbidrag lill STTF:s inkomster var ca 50 96 och återstoden kom från andraintressenter, har utvecklingen gått därhän atl staten nu ansvarar för ca 95 96av STTF:s finansiering. Detla förhällande rimmar dåligt med STTF:s ställningsom medlemsorganisation. Styrelsens sammansättning återspeglar inte heller delnuvarande finansieringsansvaret. Liksom utredningen och de flestaremissinstanserna finner jag övervägande skäl tala för all de uppgifter som STTFansvarar för, förs över på ett nytt organ. Jag förordar alltså att ett centraltorgan för turismfrämjande verksamhet bildas. Detta organ bör lämpligen benämnasSveriges turistråd. Det bör bildas på grundval av den verksamhet och deresurser som STTF har . Rådet bör ges vidare arbetsuppgifter än de som STTFhar, och resurser som motsvarar dessa. Jag återkommer till detla i delföljande. Rådetsverksamhet bör enligt kommitién bedrivas inom två huvudfunktioner som benämns planeringoch marknadsföring. Denna indelning återspeglas i kommitténs organisalionsförslag.Planerings-funktionen avses innefatta marknadsvelande, utredningsverksamhet ochstalistikbearbetning saml rådgivning. Den statistik, främsl inkvarterings-statistik,som rådet behöver för utredningar m. m. skall insamlas av statistiskacentralbyrån. Marknadsföringsfunktionen avses innefatta produktutveckling,information och reklam, säljslödjande åtgärder samt bokning av anläggningar ocharrangemang. Kommitténsgrundtanke är atl funktionerna marknadsvelande, utredningsverksamhet ochrådgivning skall handläggas centralt hos rådet. Den operativa verksamheten, främslden som avser säljslödjande åtgärder, bör däremot bedrivas regionalt helst inomstörre regioner - fjällvärlden, osv. mera naluriigamarknadsområden än den nuvarande länsvisa regionindelningen. 1 likhet medremissinstanserna ansluter jag mig till kommitténs principiella inställning idessa frågor. Den sammanfallande beskrivningen av den verksamhet som rådetenligt kommitténs mening bör bedriva, behöver enligl min mening kompletteras.Jag vill med anledning härav anföra följande. Inomplaneringsfunklionen bör marknadsanalys och rådgivning i anslutning till dennavara av central betydelse. Det är därför av särskild betydelse alt kunskap inomdetta område utvecklas inom rådet. Planeringsarbetet bör i första hand inriktasig mol mera övergripande marknadsprioriteringar Planeringen för rådetsoperativa verksamhet, främsl den säljfrämjande, bör avse verksamhet på regionaloch högre nivå. För vissa ullandsaktiviteler kan en planering för verksamhet päcentral nivå vara lämplig. Planering av investeringar vare sig för det allmännaeller för enskilda förelag bör inte förekomma hos rådet. Som jag har berört idel föregående, finns del emellertid för såväl samhällsorganen som näringen eltstort och växande behov av expertis, som kan göra analyser och prognoser avlönsamheten i alt marknadsföra investeringsprojekt inom turism och angränsandeom- råden.Meloder för sådana analyser, s. k. cost-benefitanalys, inom området turismstuderas inom och utveckling ()och FN:s ekonomiska kommission för (ECE). Det har i olika studierframkommit atl satsningar på turism, i etl vidare perspektiv än det rentföretagsekonomiska, inle alltid är så lönsamma som man föreställer sig.Möjlighet att få sädana analyser utförda bör vara av värde för såväl statligasom kommunala organ och enskilda förelag. Rådgivning av detta och annat slagbör ulföras som avgiftsbelagd uppdragsverksamhet. Sådan verksamhet bör på siklge möjlighet till vidare utveckling av rådets verksamhet. Kommitténsbeskrivning av marknadsföringsfunktionen har föranlett olika tolkningar hosremissinstanserna. Detla har fört med sig alt några remissinstanser hävdar allendasl central utredande verksamhet skall bedrivas inom rådet. För denoperativa verksamheten borde elt särskilt bolag eller dylikt organiseras. Somframgår av det föregående förordar jag all den föreslagna verksamheten hållssamman i etl organ för atl säkerställa en nära samverkan mellan rådets olikaverksamhetsgrenar. Kommitténs förslag innebär enligl min mening all rådet kanorganisera sin operativa verksamhet i marknadsprojekt och i säljsamverkan medolika intressenter. Delta ger rådet möjlighet all pä elt flexibelt sättengagera sina finansiella resurser i samverkan med dem som finns på regionaloch nivå. Någon särskild administrativ ordning för denna samverkanvarken kan eller bör nu läggas fast. Som jag har framhållit böransträngningar göras all fä till stånd elt samarbete inom större regionalaenheter än de nu befintliga. Detla bör öka effekten av de insatta resurserna lillexempel i sådana marknadsföringsprojekt som s. k. paketresor, gemensammareklamkampanjer m. m. Inom stat och kommun satsas slora resurser på turismen,men de ger mänga gånger inte ett resultal som slår i proportion till deinsatser som görs. En av rådels centrala uppgifler bör vara all åsladkommasådant samarbete. Detta bör ske genom atl rådet utvecklar och tillhandahållerkunskap av hög kvalitet ifråga om produktutveckling, marknadsplanering och marknadsutblicksaml engagerar sig i gemensamma projekl. 1kommitténs direktiv har inle ingått uppgiften att studera frågor omvidareutbildning av personal som arbetar med turism i företag och förvaltning.Jag fäster stort avseende vid all dessa frågor uppmärksammas av rådet.Vidareutbildning inom ekonomiadminstralion, företagsledning m. m. kan beräknasväsentligt bidra lill konkurrenskraften hos turistnäringen och lilleffektiviteten hos de förvaltningsorgan som sysslar med turism. Utöver kommitténsförslag vill jag föreslå att rådet får lill uppgift atl stimuleravidareutbildning av personal inom turistnäringens branscher saml övrig personali offenllig och enskild tjänst som arbetar med turism. Jagvill erinra om all en särskild branschutredning pågår för hotell- och restaurangbranschen(H 1974:01). Denna utrednings förslag kan komma all beröra rådets arbetsuppgifter. Kommitiénföreslår atl rådet bildas som en stiftelse av staten, Svens- kakommunförbundet, , , , och (). Genom denna sammansättning skulle stiftelsen bli konsumenlinrikiad.Remissinstanserna lillstyrker i allmänhet stiftelseformen. Synpunkter finns påbreddning av kretsen av stiftare. Statskontoret och riksrevisionsverkelföreslår alt rådet organiseras som statlig myndighet eller nämnd. För min delanser jag alt önskemålet all fä lill stånd ett väsentligt utvidgat samarbeleinom turism mellan staten och kommunerna måste fä avgörande betydelse förturistrådets utformning. Jag tillstyrker därför kommitténs förslag atl rådetbör vara en stiftelse, men förordar all endasl slalen, kommunförbundet ochlandstingsförbundet går in som stiftare. förslag bör rådet ha en styrelse med 13 ledamöter och lika mångasuppleanter. Staten skulle representeras av fyra ledamöter och suppleanter,kommunförbundet av två, landstingsförbundet, LO, TCO, RESO, STF, och avvardera en medlem och suppleant. skulle representera stiftarna,konsumentintressena och den del av näringen som föreslås bära en del av rådetsfinansiering nämligen boendenäringen. Många synpunkter har framkommit pästyrelsens sammansättning såväl i betänkandet i form av särskilda yttranden somi remissvaren. Synpunkterna varierar mellan krav på effektivitet i styrelsens arbeleå ena sidan och en bred förankring hos den slora intressentkretsen å den andra.Jag har föreslagit att vid stiftelsens grundande mycket klart skall markerasturistrådets roll som samarbetsorgan för slalen, landslingen och kommunerna. 1fråga om styrelsens sammansättning föreslår jag följande riktlinjer. Givelvisskall stiftarna vara representerade. Enighet råder bland remissinstanserna omalt konsumentintressena och boendenäringen bör representeras. En rad önskemåloch synpunkter har framförts angående styrelsens sammansättning i övrigt. Enliglmin mening tillgodoser inle den sammansättning av styrelsen som kommittén harföreslagit tillräckligt de krav som måste ställas i fråga om samarbete medviktiga delar av resenäringen och de intressenter som tillhandahåller utrymmeför den del av turismen som avser röriigl friluftsliv. Förslaget ger helleringen förankring hos producenterna av resor och det marknadsföringskunnande somfinns hos dessa. Konsumentkooperationen bör enligt min mening också vararepresenterad. Styrelsen bör ha 16 ledamöter och lika många suppleanter.Styrelsen bör beslå av två ledamöter och suppleanter som representerar staten, likamånga från kommunförbundet och en ledamot och suppleant frånlandstingsförbundet. Övriga ledamöter och suppleanter bör representera LO, TCO,, , , ,, SAS lillsammans med , SJ, LRF ochKF. Styrelsens ledamöter och suppleanter bör förordnas av regeringen efterförslag av ifrågavarande intressenter. Stadgar för rådet bör fastställas avregeringen. Vad jag har anfört om styrelsen och rådets stadgar fordrar inleriksdagens medverkan. 1fråga om finansieringen av rådets verksamhet föreslår kommittén följande.Staten skall åriigen bidra med 12 milj. kr. genom anslag över statsbudgeten.Drygt I milj. kr. beräknas inflyta som inkomster på gmnd av utfördakonsultuppdrag, försäljning av publikationer m. m. Slutligen har kommitténbland allernaliva finansieringsmöjligheter stannat för en lösning som är vanligi många länder, nämligen en övernallningsavgift. För campingplatser föresläsavgiften ulgå med per natt och cam-pingenhel och i övriga fall med 50öre per natt och gäst. Kommittén har uppskattat avgiftsintäkterna lill 10 milj.kr./år. Delta ger en totalram om ca 23 milj. kr. Nästansamtliga remissinstanser avstyrker avgiftsfinansieringen, inte därför alt denskulle bli en för tung börda i prisbilden ulan därför alt den samlade avgiflsuppbördeninle får en sloriek som motiverar del nödvändiga administrations- ochuppbördssystemet. Vidare har påpekats atl endast en del av näringen träffas avavgiften. De fiesta remissinstanserna anser atl utredningens förslag omresursförstärkning och den föreslagna användningen av resurserna är riktig. Ingenhar anvisat någon annan väg atl finansiera verksamheten än genom statligabidrag. Förmin del ser jag avgiften som en möjlighet atl engagera en väsentlig del avturist- och holellnäringarna finansiellt i rådels arbele i samverkan med deinsatser som staten och kommunerna gör Som kommittén har framhållit sätterstaten och kommunerna in avsevärda medel i turistnäringen. Det är enligl minmening rimligt atl den av mig föreslagna nya utrednings- och marknadsföringsorganisalionenfinansieras av staten och genom en uppbörd hos boendenäringen. Jag anser altstatens bidrag bör vara 8 milj. kr. De ytteriigare medel som behövs för rådetsverksamhet bör las ut genom en avgift från boendeanläggningarna. Denna avgiftbör lämpligen benämnas logiavgifl. Förall uppnå den beräknade resursramen om ca 23 milj. kr. bör avgiften inbringa ca15 milj. kr. Detta innebär att logiavgiflen måsle ulgå med i stället förmed som kommittén föreslagit. I enlighet med kommitténs förslagförordar jag atl avgiften ulgår, dels för tillhandahållande av gäslulrymme påcampingplats för varje upplåtet utrymme och dygn, dels för tillhandahållande avbostad för varje gäst och dygn. Jag föreslår vidare av praktiska skäl atl ifråga om upplåtelse av s. k. campingsluga avgift skall ulgå såsom förtillhandahällande av gästutrymme pä campingplats. Kostnaderna för kontroll ochuppbörd, som av har beräknats till , börbestridas av rådet. Jag beräknar atl kostnaden kommer all sjunka efter ellinledningsskede av uppläggning av rutiner för registrering, deklaration,uppbörd och kontroll saml av inkörning. F. n. finns inte några samladeuppgifter om turistanläggningarnas kapacitet och beläggning. Del är en allvariigbrisl. Införs den föreslagna logiavgiflen skapas förutsättningar för atlavhjälpa denna brisl. Jag föreslår att man utnyttjar denna möjlighet och alldet uppdras ål all insamlaoch bearbeta det material som behövs för statistiken. Statistiska centralbyrånskostnader för sammanställning m. m. av denna statistik bör ocksä bestridas avrådet. Rådetbör till regeringen lämna en plan för verksamheten jämte verksamhetsberättelsesom underiag för regeringens anslagsframställning i budgetpropositionen. Deväsentligt ökade resurser som tillkommer genom den föreslagna avgiften, läggerenligl min mening grunden för gemensamma insatser för alt marknadsföra konkurrenskraftigaalternativ i för turism och rekreation. Deberörda näringsgrenarna erhåller härvid bl. a. följande. - En ny näringsstatistik tillkommer som lägger grundför planering av investeringar och marknadsföringsåtgärder. - Väsentligt ökade resurser ges för samordnadekonkreta säljfrämjande åtgärder för turist- och holellnäringarna samlutrednings- och planeringsverksamhet som stöder dessa ålgärder. Dessa börsyfta bl. a. lill större beläggning på befintliga anläggningar. - Ökad vidareutbildning av dem som arbetar inom deberörda näringsgrenarna stimuleras. Detav mig i del föregående framlagda förslagel föranleder ändringar i hoteUförordningen(1966:742). Förslagel lill lag om ändring i hoteUförordningen innebär bl. a. altförfattningsbestämmelserna i fortsättningen kommer atl tillämpas förutom påhotell- och pensionatrörelser lill viss del även på campingrörelser. Medcampingrörelse förslås därvid yrkesmässig verksamhet med ändamål alltillhandahålla gäslulrymme på campingplats. Med campingplats avses i förfallningsförslagelområde inom vilkel campingrörelse drivs och med gäslulrymme förstås plats föruppställning av en husvagn eller uppsättning av etl lält eller liknande.Uthyrning av möblerade stugor på campingplats faller således inte underbegreppet campingrörelse. 1 fråga om sädana stugor kan i ställetbestämmelserna om hotell-och pensionalrörelse vara tillämpliga. Enkonsekvens av all campingrörelser förs in under författningen blir atlinnehavaren av sådan rörelse av viss storieksordning blir skyldig all sökatillstånd för atl få driva verksamheten. Gränsen mellan lillståndsplikiig ochinte lillsländspliktig rörelse har satts vid tio gäslutrymmen. En kontroll iform av tillståndsgivning för de mindre rörelserna anser jag nämligen intebehövlig. Frågan om tillstånd prövas av samma myndighet och enligl sammaprinciper som gäller vid prövningen av tillstånd lill hotell- och pensionalrörelse.Ansökan om atl driva campingrörelse föreslås vara skriftlig och åtföljas av -utöver vissa uppgifler om sökandens och föreståndarens eller ersättarens person- även uppgift om belägenheten av del område där rörelsen skall drivas och detstörsta anlal gäslutrymmen som rörelsen skall omfatta. 1 lokal hälsovårdsstadgakan finnas föreskrift om atl campingrörelse krävertillstånd av hälsovårdsnämnd. Om så är fallet i fråga om viss campingrörelse,skall ansökan lill polismyndighet åtföljas av handlingar som utvisar atthälsovårdsnämnden meddelat sådant tillstånd. Jag föreslår vidare attpolismyndigheten skall tillställa avskrift av bevis om tillståndall driva hotell-, pensionat- och campingrörelse. Bakgrunden till en sådanordning är att enligl vad jag i det följande avser att föreslåskall vara avgiftsmyndighel för den logiavgift som skall las ul av dem somdriver sådana rörelser. Förutom atl tillställs dessaavskrifter bör verket även underrättas om återkaUelse av tUlstånd all drivahotell-, pensionat- och campingrörelse. Attcampingrörelser av viss storleksordning blir tillståndspliktiga för med sig allinnehavare av sådan rörelse blir skyldig all utöva viss gäsikonlroll. Om sådankontroll beträffande hotell- och pensionalrörelse finns bestämmelser i 13 § hoteUförordningen.1 motsats lill vad som gäller i fråga om hotell- och pensionalrörelse, därvarje gäst skall registreras, föreslär jag i fråga om campingrörelse atl dennakontroll inskränks lill alt omfatta den till vilken gäslulrymme upplåts påcampingplats. Jagvill i detta sammanhang ta upp frågan om omfattningen av den nuvaranderegistreringen av gäster vid hotell och pensionat. Med anledning av en motion till1972 års riksdag (1972:151) och näringsutskoltels belänkande över den (NU1972:49) har sålunda hemställt om en översyn av 13 § hoteUförordningen(rskr 1972:267). 1 betänkandet konstaterade utskottet till en början all denskyldighet alt lämna personuppgifter som enligt hoteUförordningen åvilar gästpä hotell eller pensionat enligt motionärens uppfattning är onödigt omfattande.Framför alll ifrågasätts behovet av uppgift om gästens titel eller yrke.Utskottet erinrade vidare om all sådan uppgift inle längre tas in i de pass somsvenska myndigheter utfärdar. 1 likhel med motionären anser utskottet därföralt uppgiflsskyldighelen - om än föga betungande - bör omprövas. Föregen del kan jag instämma i alt uppgift om en gästs yrke eller titel torde varaonödig och sakna betydelse från ordningssynpunkt. Jag föreslår därför attskyldigheten alt avkräva gäst sådan uppgift las bort. Enligl15 § andra stycket hotellförordningen skall för gästförleckning och för anmälanenligt 13 § andra stycket användas blankett enligl formulär somrikspolisstyrelsen fastställer. Vissa campingrörelser, t. ex. sådana som äranslutna lill , har emellertid ett fulltutbyggt kontrollsystem med campingkort och konlrollkort. 1 den män elt sådantkortsystem innehåller de uppgifter som krävs enligl 13 § i dess föreslagna nyalydelse och förteckningen i övrigt är tillfredsställande ordnad frän ordningssynpunkllorde kravel på elt särskilt formulär för förteckningen inle behövaupprätthållas. En bestämmelse med delta innehåll har tagits in i 15 §. praktiska rättstillämpningen har fråga uppkommit om hotellförordningen ärtillämplig även på de fjällstugor som STF ställer till allmän- helensförfogande för tillfällig övernattning enligt särskilda bestämmelser. Del ärhär fråga om enklare stugor som finns uppförda utefter olika vandringsleder iden svenska fjällväriden. Stugorna står inle under konlinueriig tillsyn ochvarje skidåkande och vandrande turist har rätt att utnyttja dem för tilirälligtnatthärbärge. Endast under högsäsong har vissa stugor föreståndare. De sombegagnar stugorna har all erlägga en mindre avgift för utnyttjandet. Enliglavtal får stugorna i princip även användas av renskötande samer. Om dessafjällstugor skulle betraktas som hotell skulle detta medföra krav på ständigtillsyn saml efterlevnad av de bestämmelser om brandsäkerhet och sanitärstandard som olika förfatlningar innehåller i fråga om hotell. Enligl STFskulle en sådan ordning få till följd att kostnaderna för verksamheten skullebli så höga all den inte skulle kunna bibehållas. Vidholellförordningens tillkomst anfördes bl. a. alt om förutsättningarna i 1 §föreligger skulle förordningen vara tillämplig på, förutom verksamhet som drivsunder beteckningen hotell eller pensionat, exempelvis motell, resandevåningar,resanderum, natthärbärgen, vandrarhem och vissa småstugor. Något uttalandeangående de speciella förhållanden som måste anses föreligga beträffande defjällstugor som det nu är fråga om gjordes inte.