prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Förskott kan utgå med högst hälften av beräknat bidragför budgetåret. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1973:1207) om statsbidrag till förskoloroch fritidshem. Från anslaget avses förnästa budgetår också utgå statsbidrag till förskolor, skolhem ochhemundervisning för döva och hörselskadade barn i förskoleåldern. Medel fördessa bidrag har för innevarande budgetår anvisats under åttonde huvudtiteln.Statsbidrag utgår i efterskott med . för varje barn som fåttundervisning vid förskola, samt därutöver med . för varje barn somockså vistats på skolhem eller annars genom huvudmannens försorg fått vård ochunderhåll. Vidare utgår statsbidrag med . för varje barn som -utan attha varit inskrivet vid förskola under redovisningsåret fått regelbundenhemundervisning. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1956:252)angående statsbidrag tiU förskolor, skolhem och hemundervisning för döva ochhörselskadade barn (omtryckt 1962:458, ändrad 1967:820). Utöver vad som följerav nämnda kungörelse kan efter prövning i varje enskilt fall bidrag utgå tUlpersonell assistans inom förskoleverksamheten åt synskadade barn inom enkostnadsram av . för /75. beräknarmedelsbehovet för driftbidrag till daghem, fritidshem och deltidsgrupper enligtgällande bidragsgrunder till 572 milj. kr. för /76. Styrelsenföreslår liksom tidigare att statsbidrag efter särskild prövning skall kunnautgå till extrakostnader för skjutsar i samband med verksamhet i deltidsgrupp.Styrelsen föreslår vidare att 2 milj. kr. anvisas för fortsattutbildningskomplettering för förskolans personal m. m. Skolöverstyrelsenberäknar medelsbehovet för bidrag till förskoleverksamhet m. m. för vissahandikappade barn tdl 1,2 milj. kr. för /76. 1975:1 Bilaga 7 58 Statsbidragen till daghemoch fritidshem ökades kraftigt . Drift bidraget till daghemhöjdes då från . per plats och år. Driftbidraget tUlfrUidshem höjdes från . per plats och år.Denna höjning har, tillsammans med den temporära fördubbling av de stathgaanordningsbidragen som i form av en konjunkturpolitisk åtgärd beslutades vid1973 års höstriksdag, bidragit tUl en ökad utbyggnad av antaletdaghems- och fritidshemsplatser. För att ge kommunernamöjlighet att genomföra en fortsatt snabb utbyggnad av daghems- ochfritidshemsverksamheten förordar jag nu en ytterligare höjning av driftbidragenden . Bidraget till daghem bör då höjas med . tiU 7 500 kr.per plats och år. Bidraget till fritidshem bör höjas med . per plats och år. Statens kostnader för bidragshöjningen kan beräknastill 90 milj. kr. Anslagsbehovet för drtftbidragen tiU daghem ochfritidshem under nästa budgetår beräknar jag till ca 565 milj. kr. Fr.o.m. den I januari1975 utgår också statsbidrag till driften av deltidsgrupper. Anslagsbehovethärför beräknar jag tUl ca 37 milj. kr. för nästa budgetår. I likhet medinnevarande budgetår har jag vidare under anslaget beräknat 2 milj. kr. förviss fortbildning av förskolans personal. Jag har vidare beräknatmedel i enlighet med förslag för bidrag tillförskoleverksamhet m. m. för vissa handikappade barn. Medel för detta ändamålhar tidigare redovisats under åttonde huvudtitelnmen bör för nästa budgetår tas upp under förevarande anslag. Jag beräknar detsammanlagda anslagsbehovet för nästa budgetår till 605 milj. kr. I förhällandetill innevarande budgetår innebär det en ökning med 192 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna de av migförordade grunderna för statsbidrag tiU driften av förskolor och fritidshem, 2. till Bidrag till driftenav förskolor och fritidshem för /76 anvisa ett förslagsanslagav . Bidrag till kommunala familjedaghem 1973/74 Utgift 91 140 440 1974/75 Anslag 90 000 000 1975/76 Förslag 150 000 000 Från anslaget utgårstatsbidrag tUl kostnader för kommunala familjedaghem. Statsbidrag utgår med35 % av kommunens bruttokostnader för lön, sociala förmåner ochomkostnadsersättning åt dagbarnvårdare. Samma bidrag utgår också för kommunenskostnader för föreskrivna hälsokontroller av dagbarnvårdare och dennes familj. Statsbidrag betalas ut i efterskott för kalenderår. 1975:1 Bilaga 7 59 /76 avser alltså bidrag tillverksamheten under . Bidragsbestämmelserna återfinns ikungörelsen (1968:236) om statsbidrag till famUjedaghemsverksamhet(ändrad senast 1974:842). Socialstyrelsern räknarmed att antalet platser i kommunala familjedaghem kommer att öka med ca 3000 . Som tidigare nämnts har1974 års riksdag fattat beslut om nya regler för bl. a. statsbidragentill kommunernas familjedaghemsverksamhet (prop. 1974:141, SoU 1974:41, rskr1974:345). Beslutet innebär att statsbidrag skall utgå av kommunernasbruttokostnader för verksamheten inkl. omkostnadsersättning. Den tidigarekvotregeln i bidragssystemet slopades . De nya bidragsreglernagäller fr. o. m. . Med beaktande härav beräknar jaganslagsbehovet för nästa budgetår till 150 mUj. Jag hemställer att regeringen föreslår att tiU Bidrag tillkommunala familjedaghem för /76 anvisa ert förslagsanslag av150 . Bidrag tiU ferievistelse för barn 1973/74 Utgift 3 323 700 1974/75 Anslag 4 000 000 1975/76 Förslag 4 000 000 Statsbidrag utgår tillkommun med . för varje barn , som av kommun eller genomkommuns förmedling beretts vistelse på barnkoloni eller i feriehem.För barn, som är handikappat eller sjukt, utgör bidraget . Bidrag utgår förkalenderår i efterskott. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen(1967:473) om statsbidrag till ferievistelse för barn. För /74utgick bidrag avseende 14 600 barn som vistats på koloni och 17 875 barn somvistats i feriehem. Antalet barn som vistats på koloni har minskat under senareår. Antalet barn i feriehem, som tidigare ökat något, visar också en minskning. Kostnaderna förverksamheten har ökat . Med hänsyn härtiU föreslårsocialstyrelsen att bidragsbeloppen höjs till . barn som vistats på barnkoloni eller i feriehem.För handikappat eller sjukt barn föreslår styrelsen en höjning till . 1968 årsbarnstugeutredning har genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att göra enöversyn av den organiserade sommarbarnsverksamhetens mål och innehåU. Medhänsyn härtill bör de nuvarande bidragsgrunderna inte ändras. Anslagsbehovet för nästa budgetår beräknar jagtill 4 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tUl Bidrag tillferievistelse för barn för /76 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag tUl semesterhem m. m. 1973/74 Utgift 1715 490 1974/75 Anslag 1800 000 1975/76 Förslag 1800 000 Statsbidrag till driftenav semesterhem utgår till semesterhemsanord-nare med . per dag och platssom utnyttjas av personer, som med hänsyn till sina sociala och ekonomiskaförhållanden anses behöva hjälp för att få tillfälle tUl vila och rekreation.Statsbidrag betalas ut av i efterskott för kalenderår. Förskottkan utgå med högst tre fjärdedelar av det beräknade bidragsbeloppet förkalenderår. Statsbidrag utgår ävenför resor till semesterhem eller resor i samband med annan form avsemestervistelse. fördelar därvid för detta ändamål avseddamedel mellan semesterhemsnämnderna i landstingsområdena varefter det ankommerpå dessa nämnder att bevilja och betala ut rese bidragen. Bidragsbestämmelsernaåterfinns i kungörelsen (1967:472) om statsbidrag till driften av semesterhemm. (ändrad senast 1969:782). I brev har socialstyrelsenbemyndigats att av anslaget för /75 disponera 1,1 milj. kr. förresebidrag i samband med semestervistelse . Är 1973 söktesstatsbidrag för ca 8 400 gäster vid semesterhem. Jämfört med föregående årinnebär detta en minskning med ca 1 300 gäster. Styrelsen framhåller att enöversyn av bestämmelserna om resebidrag är angelägen. Styrelsen föreslår attanslaget för nästa budgetår förs upp med oförändrat 1,8 milj. kr. 1975:1 Bilaga 7 61 Jag biträder förslag till medelsberäkning för nästa budgetår. Med hänsyn tUl kommunalekonomiskautredningens arbete är jag inte beredd förorda någon särskild översyn av de nuvarande bidrags bestämmelserna. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Bidrag tdlsemesterhem m. m för /76 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1975:1 BUaga 7 62 Myndigheter inom hälso- och sjukvård,socialvård m. m. Den sjukvårdspolitiskamålsättningen har i allt högre grad inriktats på att få till stånd en förändradstruktur av den svenska sjukvården. Den viktigaste utvecklingslinjen är attbygga ut den öppna decentraliserade sjukvården och långtidssjukvården. En ökadintegration av organisation och insatser kännetecknar också den pågåendeutveckhngen inom såväl hälso- och sjukvården som socialvården liksom meUandessa båda verksamhetsområden. Utgångspunkten för detta arbete är att förebyggandeinsatser och social omvårdnad bör grundas på en helhetssyn. harlagt fram ett principbetänkande (SOU 1974:39) Socialvården, mål och medel.Utredningens betänkande är nu föremål för en omfattande remissbehandling somavslutas . På grundval av principbetänkandet och de synpunkter somkommer fram vid remissbehandlingen skall utredningen därefter lägga framförslag tUl utformningen av en helt ny socialvårdslag. Inom hälso- ochsjukvården kommer helhetssynen till uttryck framför allt i ökade insatser närdet gäller medicinskt förebyggande åtgärder och i en kraftig utbyggnad avnärhetsservicen i den decentraliserade öppna hälso- och sjukvården. Att på siktmöta befolkningens hälso- och sjukvårdsbehov enbart med en alltmerspecialiserad sjukhusservice är sannolikt inte möjligt. Det framstår allttydligare att problemen måste angripas genom åtgärder som skyddar individen idennes totala miljö och genom primärt förebyggande åtgärder.Landstingsförbundets skrift till häisopolitik utgör härett värdefuUt debattunderlag. En betydande utbyggnad avden öppna sjukvården utanför sjukhus har kommit igång. Under åren 19731975tillkommer närmare 100 läkarstationer och vårdcentraler. harläkarutbildningen kraftigt inriktats på allmänläkarna med hänsyn till derasökade betydelse i den framtida hälso- och sjukvården. Genom den ändring avsjukvårdslagstiftningen, som trädde i kraft , harsjukvårdshuvudmännen också fått de formeUa förutsättningarna att föra ut merkvalificerade vårduppgifter till den öppna sjukvården. Större och välutrustadeöppenvårdsenheter kan därmed skapas och erbjuda både aUmänläkarvård och vissspecialistvåld ute i läkardistrikten. Det är viktigt att här också få tiU stånden ökad samverkan mellan hälso- och sjukvården och socialvården för att kunnaförverkliga den sociala helhetssynen. 1 strukturprogramHälso- och sjukvården inför 80-talet som remissbehandlats och inom kortkommer att redovisas har sjukvårdsorganisationen sådant sättatt de mänskliga kontakterna mellan patienter och sjukvården underlättas samtatt kontinuiteten mellan patient och läkare så långt som möjligt kanupprätthållas. Genom en utbyggnad av primärvården, som bör omfatta hälsovårdoch all sjukvård som kan bedrivas utanför sjukhus, bedöms mer än fyrafemtedelar av de problem som för människan i kontakt med sjukvården kunnaklaras i närheten av patientens egen miljö. Härigenom skaU också en kontinuitet 1975:1 Bilaga 7 63 i vården kunna tillgodoses. För denspecialiserade medicinska verksamheten skall primärvården kunna repliera pålänssjukvårdens och regionsjukvårdens resurser. Den pågåendebefolkningsutvecklingen med ett ökat antal äldre ställer nya krav påsamhällsinsatser inom långtidssjukvården. Detta nödvändiggör enomstrukturering av den nuvarande vårdorganisationen för långtidssjukvårdenfrån en tidigare i huvudsak sjukhusanknuten verksamhet till enprimärvårdsförankrad omvårdnad så nära den långtidssjukes egen hemmiljö sommöjUgt. Detta medför i fråga om nya vårdplatser en prioritering av sjukhem förgod personlig omvårdnad och av hemsjukvården. Även inom det psykiatriskavårdområdet sker en utveckling mot öppna vårdformer. En minskning avvårdplatserna på lasarett för psykiatrisk vård kan märkas isjukvårdshuvudmännens planer. Jag vill i dettasammanhang erinra om de viktiga ändringar i sjukförsäkringslagstiftningen somträtt i kraft i enlighet med förslag i prop. 1974:104 (SfU1974:23, rskr 1974:260). Genom nya ersättningsregler för den läkarvård somlämnas av privatpraktiserande läkare ökas samhällets inflytande överprivatläkarvården som försäkringsskyddet för patienterna förstärks.De privatpraktiserande läkarnas verksamhet knyts genom det nyasjukförsäkringssystemet närmare samman med den av samhället organiseradesjukvården. Med en bindande taxa för de till sjukförsäkringen anslutna läkarnablir det nu möjligt att inom praktiskt taget hela den öppna sjukvården erhållaläkarvård till en i förväg bestämd patientavgift. Försöksverksamhet med nyaarbetsformer för samverkan mellan socialvård och hälso- och sjukvård pågår påflera håll. fick i uppdrag att bedrivaförsöksverksamhet med social samverkan. Försöksverksamhetens målsättning är attfinna lämpliga former för en organiserad och systematiskt bedriven socialsamverkan mellan olika myndigheter och organ. Samverkan gäller trehuvudområden, nämligen planering, behandhng och information till allmänheten.Försöksverksamhet har bedrivits i och en preliminär rapport haravgivits. En liknande verksamhet pågår nu i och Linköping.Försöksverksamhet med främst samordnad hälso- och sjukvård, socialvård ochskolans elevvård pågår vidare i i samarbete med , Uppsalaläns landsting, socialmedicinska institutionen vid ,i och sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut (Spri). Ett annat exempel kan hämtas från Skaraborgslän, där i samverkan med kommunerna planmässigt börjat bygga upp envårdorganisation efter nya riktlinjer. Målsättningen är att skapa enlångtgående integration dels inom hälso-och sjukvårdsorganisationen, delsmellan denna organisation samt den primärkommunala socialvården och övrigaorgan, främst apotek, försäkringskassa och arbetsvärd. Som centrum för denintegrerade hälso-, sjuk-och socialvårdsorganisationen skall i princip finnasen vårdcentral i varje kommun. Det finns också anledning att erinra om detbetydelsefulla forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs vidlakar- 1975:1 Bilaga 7 64 stationen i , där en integration medsocialvården nu också genomförs. Den genomfördareformeringen av läkarutbildningen och det läkarfördelningsprogram för åren1973-1977 som utarbetats av på uppdrag av socialdepartementetssjukvårdsdelegation möjUggör en stark prioritering av den offentUga öppnaläkarvården tillsammans med långtidssjukvården och psykiatrin. 1 anslutningtiU den av chefen för tUlkalladesysselsättningsutredningen har sjukvårdsdelegationtiUsatt en arbetsgrupp med uppgift att utarbeta material som underlag föralternativa bedömningar av personalbehovet inom hela hälso-, sjuk- och socialvårdssektornunder den närmaste tioårsperioden. Arbetsgmppens första rapport, som beräknasföreligga , kommer att omfatta hithörande frågor beträffandelångtidssjukvården och barnomsorgen. Inom ramen för det fastställdaläkarfördelningsprogrammet (LP 77) har vidare kompletterande utredningarpåbörjats. Förberedelser har startats för ett nytt läkarfördelningsprogram förperioden 1 975 1980 (LP 80) som skaU redovisas för sjukvårdsdelegationen ijuni detta år. Vidare görs på uppdrag av sjukvårdsdelegationen en utredning ommöjligheterna att underlätta övergång för läkare verksamma inom speciaUseradvård tUl aUmänläkarvård. För att ytterligare öka rekryteringen av allmänläkarehar tUlsatt en arbetsgrupp med representanter för sjukvårdshuvudmännenoch . Inrättandet avläkartjänster grundar sig på det av sjukvårdsdelegationen fastställdaläkarfördelningsprogrammet. Genom den hittUls begränsade tillgången påvidareutbildade läkare har tvingats tUl stor restriktivitet vidmedgivande av tjänster inom vissa medicinska verksamhetsområden. Ett mål vidmedgivande av tjänsterna är att åstadkomma en balanserad fördelning avläkarresurserna mellan landets sjukvårdsregioner och mellan sjukvårdsområden medjämförbar sjukvårdsstruktur. Utöver befolkningsunderlaget beaktarsocialstyrelsen vid fördelningen av läkartjänster ävensjukvårdsorganisationens uppbyggnad, glesbygdsförhållanden,regionsjukvårdsuppgifter, planmässig utbyggnad enligt framlagd sjukvårdsplansamt förhållanden vid enskilda sjukvårdsenheter. Det pågående arbetet medatt genomföra ett system med enhetligt uppbyggda sjukvårdsplaner, för vilketriktlinjerna har dragits upp av sjukvårdsdelegation, harnu lett tiU att samtliga sjukvårdshuvudmän utarbetar sådana sjukvårdsplaner.Dessa planer beräknas bli redovisade till i början av dettaår. Som ett led i denpågående och planerade utbyggnaden av folktandvården har fåtti uppdrag att genomföra ett system för tandläkarresursernas fördelning inomfolktandvården. Målet härför är att åstadkomma en jämnare fördelning av detotala tandläkarresurserna i olika delar av landet. 1 enlighet medstatsmakternas beslut i samband med den vid riksdag beslutadetandvårdsreformen skaU utgångspunkten för detta arbete vara att volymenprivattandläkarvård skall hållas på oförändrad nivå. 1975:1 Bilaga 7 65 med stöd av gällandelagbestämmelser infört en reglerad etablering för privattandläkarvården. Syftetdärmed är att hela nettotillskottet av nya tandläkare skall tillförasfolktandvården. Av det anförda framgåratt har viktiga uppgifter i det pågående utvecklingsarbetet påhälso- och sjukvårdens och socialvårdens område. Inte minst det strukturprogramför hälso- och sjukvården som utarbetats av är enligt minmening av stor betydelse för den fortsatta utvecklingen. Inom socialstyrelsenhar påbörjats en översyn av styrelsens verksamhetsformer ochorganisation för att bl. a. analysera och precisera de övergripande och meralångsiktiga målen för verksamheten. Jag vill här också erinraom några för den framtida sjukvården betydelsefulla utredningar som nyligentillsatts. Sålunda har mot bakgrund av utvecklingen inomsjukvården tillkallats särskilda sakkunniga för att utreda regionsjukvårdensinnehåll och verksamhetsformer, regionindelningen samt frågan om samverkan inomoch mellan sjukvårdsregionerna m. m. En annan utredning har tUlsatts meduppgift att se över den nuvarande verksamhet och reglerna församhällets tillsyn över personalen inom hälso- och sjukvården. Utredningenskall även överväga åtgärder för att förbättra kontakterna mellan de förvården ansvariga och patienterna och för att stärka patienternas rättssäkerhetoch integritet. har också tUlsatts en utredning för att allsidigtbelysa de viktiga frågor av olika slag som är förbundna med sjukvård i livetsslutskede. Den grundläggande utgångspunkten för utredningens arbete är attvarje patient skall ges den behandling som hans tillstånd fordrar och somöverensstämmer med vetenskap och beprövad erfarenhet. Jag vill i detta sammanhangockså nämna att överlämnat ett förslag om kontroll avfabrikssterUiserade engångsartiklar för hälso- och sjukvårdsändamål. Överförslaget har yttrande avgivits av ett flertal myndigheter, organisationer m.m. Med hänsyn tiU vad som anförts vid remissbehandlingen kommer förslaget attöverarbetas. Av-sUcten är att förslag i denna fråga därefter skall läggas frami en särskUd proposition . Centrala och regionala myndigheter m.m. 1973/74 Utgift 49 123 844 1974/75 Anslag 51 102 000 1975/76 Förslag 58 562 000 ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden som rör socialvård, hälso- och sjukvård samt läkemedelsförsörjning. 1 samL Nr1. utgörs av generaldirektören och åtta särskUtförordnade ledamöter. Inom verket finns sex avdelningar, en för tandvård,social barna- och ungdomsvård m.m., en för långtidsvård, åldringsvård m.m., enför hälsovård, akutsjukvård, nykterhetsvård m. m., en planerings-och beredskapsavdelning,en administrativ avdelning samt en läkemedelsavdelning. Avdelningama är i sintur uppdelade på totalt 21 byråer. Läkemedelsavdelningen bekostas frånanslaget E 12. 1974/75' Beräknad ändring 1975/76 (22 000) Traktamenten åt vissa befattnings- a) expenser för eget behov b) expenser för annat än eget c) kostnader för flyttning av Kontorsdrift m. m. i kvarteret Informationsverksamhet m. m. material m. m. Kurser för ledamöter i lokala Summa utgifter 51490 000 + 7 460 000 Nettoutgift 51 102 000 + 15 884 000 + 7 460000 Prop.1975:1 Bilaga 7 67 Löne-och prisomräkning m. m. , varav I . O-alternativet skullemedföra reduceringar över hela verket. Arbetsuppgifter skuUe i vissa fall fåhelt åsidosättas och i en del fall få flyttas över tUl andra myndigheter. Styrelsen föreslår attsammanlagt 19 tiänster förs över från sakanslag inom styrelsens verksamhetsområde tiU styrelsens löneanslag. (+ .) Styrelsen föreslår endelning av barnavårdsbyrån och en samtidig förstärkning med fem tjänster förintensifierat utvecklingsarbete inom förskoleområdet. För administration avförsöksverksamheten med fritidsaktiviteter för barn behövs enbyrådirektörstjänst. (+ .) Införandet avtandvårdsförsäkringen har inneburit en kraftig ökning av arbetsuppgifterna förtandvårdsbyrån. Styrelsen föreslår därför att tjänsten som specialföredragandetandläkare på halvtid omändras tiU en heltidstjänst. (+ .) På medicinal- ochhälsovårdsbyrån krävs ytterligare insatser av kvalificerad arbetskraft, varfören byrådirektörstjänst bör inrättas. Samhällets starka engagemang inommUjövårdsområdet medför krav på en förstärkning av byrån med tvåbyrådirektörer. Förskoleverksamhetens utbyggnad medför att byrån bör tillförasen föredragande läkare. För insatser inom det trafikmedicinska området behövsen halvtidstjänst som föredragande läkare. (+513 000 kr.) För ärenden rörandesjuksköterskor och annan sjukvårdspersonals tjänstgöring i slutenkroppssjukvård behöver sjukhusbyrån en halvtids-tiänst för en byrådirektör. Förplanerings- och utvecklingsarbete behöver byrån för psykiatrisk sjukvårdförstärkas med en byrådirektörstjänst. Vidare föreslås en halvtidstjänst förpsykolog. Nykterhetsvårdsbyrån bör tillföras en tjänst för utarbetande avriktlinjer för vård- och utbildningsfrågor. (+ .) Långtidsvårdsbyrånbehöver förstärkning med en halvtidstjänst för sjuksköterska samt enheltidsföredragande läkare inom området medicinsk rehabilitering. Förkvalificerade administrativa uppgifter begärs en byrådirektör. Byrån föromsorger om utvecklingsstörda behöver en tjänst för tillsyn avförskoleverksamheten för psykiskt utvecklingsstörda. För insatser inomåldringsvårds- och socialvårdsområdet behöver socialvårdsbyrån förstärkningmed en avdelningsdirektör, två byrådirektörer och ett bUräde. (+ .) Byrånför personal- och utbildningsplanering behöver en ny tjänst för handläggning avärenden rörande läkares vidareutbUdning. För övriga uppgifter behöver byrån tvånya tjänster. Vårdplaneringsbyrån behöver två tjänster för utvärdering ochdokumentation av försöksverksamheten beträffande samverkan mellan socialvårdoch hälso- och sjukvård. För bearbetning av registren om utveckUngsstörda barnm. m. föreslår styrel- 1975:1 BUaga 7 68 sen att statistikbyrån förstärks med endeltidsanställd medicinsk föredragande. Vid beredskapsplaneringsbyrån föreslåsen tjänst för planering av försörjningen med förbrukningsartiklar för hälso-och sjukvården under kris- och krigsförhållanden. (+613 000 kr.) På grund av den storaansvällningen av arbetsuppgifter som ägt rum inom lagbyråverksamheten begärsytterligare två tjänster. Byrån för kansli- och personalärenden behöver entjänst för organisations- och rationaliseringsfrågor, en tjänst för internpersonalutbildning och en tjänst för personalvårdsärenden. För nödvändigsamordning mellan den personaladministrativa planeringen ochverksamhetsplaneringen krävs en tjänst. Dessutom begär styrelsen 300 000 kr.för personalvårdande åtgärder. (+958 000 kr.) Vid kameralbyrån begärstyrelsen två tjänster bl. a. förutbildning inom system S samt en ny tjänst förhandläggning av statsbidragsärenden inom socialvården. Vid byrån förinformation och internationellt samarbete föreslås två tjänster för redigeringav skrifter. (+452 000 kr.) För att styrelsen skaUkunna anlita experter i erforderlig utsträck ning och biträdeshjälp tUl dessa begärs en uppräkning av medelstUldel ningen för ändamålet (+ .) Vid behandlingav prop. 1972:5 med förslag tUl skadeståndslag m. m. framhölls bl.