prop · FZ03118 · 1975-12-31 00:00:00 — Skolstyrelsen i ifrågasätter om inteengelskan för invandrarbam generellt borde förläggas till årskurs 4. I varjefall borde ett avgörande kunna ske från fall till fall. kommunönskar alt ytterligare utredning görs om undervisningen i engelska och frågarnär kunskaperna i hemspråket och i svenska är så stabila att inlärning avytterligare ett språk kan startas. allmänna skolstyrelse delar dennauppfattning och uttalar att invandrargruppen inte har någon lösning påproblemet, varför frågan måste ägnas fortsatt uppmärksamhet. 1 saml Nr 118 1975/76:118 50 Invandrarbarnenssituation i specialskolan och särskolan Samtligaremissinstanser lämnar utan erinran eller instämmer i invandrargmppenssynpunkter om möjUghetema alt förbättra invandrarelevernasundervisningssituation i specialskola och särskola samt att dessa synpunkterbör utgöra riktlinjer för ett fortsatt utvecklingsarbete av resp. huvudman. Socialstyrelsenanser att särskUda insatser måste göras för att finna och hjälpa invandrarbarnmed handikapp och påtalar, att normalbegå-vade invandrarbarn som testats avskolpsykolog i vissa fall inle förstått instmktionema och följaktligenplacerats i hjälpklass eller särskola utan egentlig anledning. Riskerna härförbör uppmärksammas. SÖ delar invandrargruppens synpunkter på riktlinjer förfortsatt utvecklingsarbete kring invandrarbamens situation i dessa skolformer.AMS anser det nödvändigt att behovet av ökade resurser för stöd åt elever ispecialskolor och särskolor tillgodoses. framhåller att det börytterligare utredas vUka insatser för syn- och hörselskadade samt psykisktutvecklingsstörda invandrarbarn som kan göras inom de olika undervisningsformerna.SIV anser att läromedlen bör förbättras redan nu för de synskadade invandrarbamensamt att hemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråket bör ges ienlighet med regler. Länsstyrelseni anser att invandrargruppen behandlar frågan om bammed handikapp summariskt. I synnerhet de psykiskt utvecklingsstörda barnen blirlätt isolerade från kontakter med hem och samhälle. belönar attsärskild uppmärksamhet bör ägnas åt att språket inte i onödan förstärker dennaeffekt. framhåller att samma förutsättningar bör gälla förden del av förskolan, gymnasieskolan och särskolan som har landstingskommunalthuvudmannaskap. Hemspråkslärarna måste kunna utnyttjas också i landstingensskolor. I varje enskUt fall måsle överenskommelse träffas med primärkommunernaom samordning av resurserna. TCO tillstyrker alt särskolan och specialskolanblir föremål för fortsatt utveckUngsarbele vad gäller invandrarbarnensundervisning. TCO betonar att det är viktigt att dessa skolor tilldelas de resurseirsom kan krävas för att undervisa de handikappade barnen. Tillgången påhemspråkslärare bör närmare utredas och utbUdningen förslärkas för dehemspråkslärare som skall tjänstgöra inom resp. handikappgrupp. och , finska .delegationen, framhållerall det finns många finska elever i särskolan och alt det föreligger särskUdabehov av tvåspråkiga lärare i specialskolan/särskolan. Det behövs en bådeelev- och familjekoncentrerad resurs på gmnd av familjernas speciellasvårigheter. i understryker att de barnsom eventuellt är i behov av placering i särskola bör framför alla andraelever få undervisning på sitt eget språk, efiersom den undervisning som skolanerbjuder bör få en uppföljning i 1975/76:118 51 hemmet.Haparanda kommun uttalar att det bör föreskrivas som en skyldighet att särskolklassermed invandrarelever i möjligaste mån integreras med skolenheter, där det finnselever med samma språk. En kategori-sering måste undvikas. Så gott som samtligaremissinstanser lämnar utan erinran eller tillstyrker invandrargmppensövervägande att inte lägga fram förslag tUl förändrmg avnuvarande organisation för högstadiets del vad gäller invandrarelevernassituation. Bland dem som instämmer med understrykningar av vissa problem är SÖ,länsskolnämnderna i , och , statensungdomsråd, AMS, , sameutredningen, , ,, i ,, , och Surahammarskommuner, skolstyrelserna i och samt lärare i svenska som främmandespråk i . SÖanser alt i samband med verkets arbete med utveckling av bl. a. högstadietsundervisning invandrarundervisningen efter hand bör ytterligare analyseras.Prioriteringen på låga åldrar får inte leda tiU all högstadietsinvandrarelever inte får den undervisning och hjälpsom de eljest skulle ha. Verket tillstyrker förslag om ytterligare insatserför studie- och yrkesorientering för invandrarelever. Ett flertal länsskolnämnderhar uttryckt sin oro över studiesituationen för invandrarelevema på högstadiet,däribland länsskolnämnden i , som emotser nya överväganden omhögstadiets lillvalsor-ganisation. Länsskolnämnderna i och länmenar alt införandet av SIÄ-skolan ger stora möjligheler att garanterainvandrarelever erforderlig undervisning i hemspråk på högstadiet. Statens ungdomsrådbetonar att en genomförd SIÄ-skola innebär ökade möjligheter att utnyttjaaktiviteterna under och efter skoldagen på ett mångsidigt och flexibelt sättunder ledning av tvåspråkiga ledare, t. ex. för stödundervisning och läxhjälp,hemspråksunder\'isning och föreningsverksamhet i olika former. AMSunderstryker att samverkan mellan arbetsförmedlingen och skolan är nödvändigkring de elever på gmndskolans högstadium och i gymnasieskolan som lämnarskolan för alt söka sig ut i arbetslivet. Det gäller i särskilt hög gradinvandrarbarnen som inte sällan har svårigheter på gmnd av bristandespråkkunskaper att få en med hänsyn till intresse och utbUdning lämpliganställning. konstaterar att invandrargmppen i sitt förslaginte tillräckligt behandlat syo-problemet för barn med särskUda behov, tillvilken gmpp invandrareleven måste räknas. Kommunstyrelsen föreslår att den nuvarandesyo-organisalionen förstärks eller omoriganiserås så alt den kommerinvandrareleven bättre tUl del än hittiUs. ,sameutredningen', TCO, , ,i , Finlandssyens- Prop.1975/76:118 52 kärnas riksförbund, och kommuner,samt Lärare i svenska som främmande språk i Västeråstar upp frågan om hemspråkels ställning som B-språk eller som tUlvalsämne. anser alt möjlighet att studera invandramas hemspråksom B-språk bör övervägas. Dels skulle invandrarelever som har bristfälligakunskaper i föräldramas modersmål kunna lära sig detla systematiskt, delsskulle svenska elever ges en chans att bekanta sig med resp. språk och kultur.Same utredningen erinrar om att samiska på försök får vara självständigt tUlvalsämnepå och sameskolans (nomadskolans) högstadium i länunder läsåren 1975/78. TCO anser alt försöksverksamhet bl. a. bör ingåendepröva möjligheten atl byta ul något tillvalsämne, t. ex. tyska eller franska,mot hemspråket. Om detla visar sig lämpligt, skuUe hemspråket få en starkareställning på högstadiet. i anser altmöjlighet bör finnas att välja hemspråk som tUlvalsämne saml alt inrättaförberedelseklasser även på högstadiet. Vidare bör samordnad specialundervisningges på hemspråket. allmänna skolstyrelse anser att försöksverksamhetenmed hemspråk som tillvalsämne för invandrarelever bör öka. Skolstyrelsenframhåller alt valet av tillvalsämne på högstadiet har med attityder alt göra.Om omgivningen är positiv, blir elevens motivation att välja hemspråket större.Surahammars kommun anser att hemspråket bör jämställas med övrigatillvalsämnen. Skolstyrelsen i finner det tvivelaktigt atl anordnahemspråksundervisning som frilt valt arbete och anser atl det kan vara en godlösning alt göra hemspråket till lillvalsämne. Detta förutsätter emellertid molsvarandereform i gymnasieskolan. Skolstyrelsen i anser att det hade varitvärdefullt om ytterligare modeller för hemspråksträning på högstadiet hadeutarbetats av invandrargmppen. Skolstyrelsen föreslår att timmar kan tas frånsamhällsorienterande eller naturorienlerande ämnen för hemspråksundervisningen,om motsvarande avsnitt behandlas på hemspråkslimmarna. Detta skulle kanskestimulera till slörre intresse för studier i gymnasieskolan. Flertalet remissinstanser lämnar ulan erinran ellertillstyrker generellt invandrargmppens förslag för gymnasieskolans invandramndervisning.Elt tiotal remissinstanser, däribland SÖ, länsskolnämnderna i ,och , TCO, ,i , Esternas representation i ,, allmänna skolstyrelse, samtskolstyrelserna i och är kritiska till att gmppstorleken åtta eleverföreslås oförändrad vid val av hemspråk som altemativ till B- eller C-språkeller engelska. SÖ ser i arbetsgruppens förslag en förstärkning ochförbättring av invandrarelevernas utbUdningsprogram i gymnasieskolan.Bestämmelsen Prop.1975/76:118 53 om åtta elever för att anordna undervisning i hemspråketsom B- eller C-språk bör dock ändras tUl fem elever. Detta är i många fall enav förutsättningarna för alt främja en aktiv tvåspråkighet. De flesta länsskolnämndernaanser att möjlighelerna alt läsa hemspråk som alternativ till B- eller C-språkskall beslå. Länsskolnämnderna i och anser attbestämmelsen om åtta elever är olycklig, då undervisning i så fall bara kananordnas, där det finns ett myckel högt antal invandrarelever. Skolstyrelsen iMalmö påpekar att ännu aldrig kunna bilda gmpper förhemspråksundervisning som B- eller C-språk med nuvarande beslämmelse om åttaelever per grupp. Skolstyrelsen förordar generösa dispensbestämmelser ellerännu hellre sänkta delningstal. i anser allinvandrargruppens motivering för åtta elever per grupp är diskutabel ochförordar atl invandrareleverna bör uppmuntras alt studera sitt hemspråk bl. a.genom generösa gmppbeslämmelser. TCO anser del vara ett rällvisekrav att invandrareleverpå de högre skolstadierna kompenseras för att resurserna för invandrarundervisningenvarit klart otillräckliga. TCO och föreslår attgymnasieskolan tiUdelas en förstärkt resurs vid val av B- eller C-språk så atten grupp får inrättas, om fyra elever har gjort samma språkval medanskolstyrelsen i anser att det bör vara fem elever. anser att gmppstorleken skaU vara fem elever, om finska läses somC-språk. Några remissinstanser bl. a. framför andraalternativ. anser att invandrareleverna t. v. måsteges betydligt generösare stöd t. ex. i form av särskild studiegång, assistentlärareoch parallellundervisning på hemspråket, i avvaktan på att en utvärdering görsom effekterna av en större satsning på hemspråksträning i de lägreskolåldrarna nått åsyftad verkan. De föreslagna inlroduktionskursema för invandrarelever förinträde i gymnasieskolan tiUstyrks bl. a. av UKÄ, SÖ, de flesta länsskolnämnderna,AMS, i . , ,skolstyrelserna i , , , och . UKÄ betonar alt inlroduktionskursema kan ha effekter ävenför andelen invandrarstuderande på högskoleområdet. SÖ framhåller alt sådanakurser kan behövas också för invandrare i vuxenutbildning. SÖ anseratt erfarenhetema av den försöksverksamhet med uppsökande studie- ochyrkesorientering som pågår /75 bör kunna ge underlag för denav invandrargruppen föreslagna försöksverksamheten. Kurserna bör i principvara ettåriga. och länsskolnämnden i samtskolstyrelsen i Olofslröm betonar att kursema bör stå öppna även för andraungdomar än invandrare. Likaså biträds förslaget om sommarkurser och framhållsatt de erfarenhe- 1975/76:118 54 tersom vunnits t. ex. genom statens ungdomsråds försöksverksamhet bland invandrarei Olofslröm bör tillvaratas.' Svenska kommunförbuttdet 'år tveksamt omkommunernas möjligheler alt anordna kompletterande kurser på ferietid.Kommunförbundet utgår från alt staten släller medel till förfogande för attgenomföra försöksverksamhet med introduktionskurser. TCO är tveksam tillkompletterande kurser på ferietid och förespråkar istället altstödundervisning, studiehandledning på hemspråket och hemspråksundervisningförstärks under pågående läsår samt att viss anpassning av studiegångengenomförs, där så erfordras, utifrån invandrarelevens speciella problem.Vidare efterlyser TCO en försöksverksamhet med stödundervisning i svenskaintegrerad med undervisning i yrkesteknik för invandrarelever på deyrkesinriktade linjema. Skolstyrelsen i redovisar goda erfarenheter avyrkesinriktad grundkurs för invandrare. Skolstyrelsen i anser attintroduktions- ocli feriekurser samt lärarfortbildnUigskuirser iinvandrarfrågor tUl stor del bör hjälpa till att öka gymnasiebenägenheten blandinvandrarelevema. kommun framhåller alt den föreslagna kontinuerligaintagningen i gymnasieskolan i samband med introduktionskurser i regel inte ärmöjlig med nu gällande läroplaner. Vuxenutbildningen skulle bättre kunna tUlgodoseönskemålen om kontinuerlig intagning. Kommunen föreslår att invandrare börkunna få delta i vuxenulbildnihgsgymnasiels skolkurser redan från ålder.Skolstyrelsen i Södertälfe föreslår att introduktionskurserna blir föremål förytterligare överväganden samt att den kommunala vuxenutbildningens möjlighetertill medverkan bör beaktas. i anser däremot attde föreslagna åtgärderna är helt otillräckliga. Introduktionskurserna börutsträckas till elt eller med möjligheter till siudiehandledning påhemspråket i samtliga teoretiska ämnen. förordar ett heltläsårs deltagande i introduktionskurs mellan och gymnasieskolan. Invandrargmppensförslag och överväganden om personeU samverkan mellan förskola, gmndskola ochgymnasieskola samt alt samma person, hemspråkslärare, om möjligt skall arbetai förskolan med hemspråkslräning, delta i uppsökande verksamhet förinvandrarbarnen och deras farruljer samt undervisa i och på hemspråket igrundskola och gymnasieskola har mötts av blandad kritik av remissinstanserna.Detsamma gäller förslagen om att hemspråkslärarnas tjänster skall vara särskUda,kommunalt reglerade tjänster, om att det skall ankomma på kommunerna attutifrån egna bedömningar och värderingar av lämpligheten utse innehavare avtjänsterna samt om att statliga myridigheter inte bör faststäUa särskUda reglerför tillsättning, meritvärdering eller behörighet. Elt stort antalremissinstanser har lämnat förslagen utan erinran eller instämmer utanförbehåll. Således tillstyrks förslaget bl. 1975/76:118 55 avSÖ, flertalet länsskolnämnder, AMS, länsstyrelserna i och ochStockholms län, SSK, sameutredningen; Föreningen , ,, , och kommuner samt skolstyrelserna iSundsvall och . SÖframhåller att hemspråksläramas insatser utgör ett viktigt komplement i det elewårdandearbetet. Då ett stort antal invandrarbam innebär en generellt ökadarbetsbelastning för skolans elevvårdspersonal bör invandrarbamens behovsärskilt beaktas vid planering och organisation av elevvården inom en kommun.När kommunala hemspråkslärartjänster inrättas måste också behovet avtvåspråkiga lärare inom vuxenutbildning beaktas. SärskUt i kommunermed relativt Utet antal invandrare bör även denna undervisning kunna ingå i tjänstgöringsskyldigheten.Länsskolnämnden i ullalar att den arbetstrygghet sominvandrargruppen föreslår för hemspråkslärare genom atl kommunalisera derastjänster är elt värdefullt stöd. AMS framhåller atl ökade -insalsermåste göras för att hjälpa i synnerhet kvinnorna och ungdomarna.Hemspråkslärarnas insats skulle här kunna bli mycket betydelsefull.Invandrargruppens förslag om kurativa uppgifter tillstyrks därför, menhemspråkslärarna måste få en lämpligt avpassad utbildning härför. Länsstyrelseni anser alt hemspråksläraren skall tjänstgöra i samtligaskolformer. Ytterligare utredning krävs på vilket sätt huvudmannaförhållandenabör ändras eller om del är möjligt alt tjänstgöra inom hela skolväsendet inomnuvarande organisationsformer. SSK delar, invandrargmppens bedömning att förutsättningarsaknas för en mer genereU organisatorisk anordning för hemspråksträning och förde uppgifter som hör dit. Enda möjligheten lorde därför vara att överlåtaansvaret för detta på den lokala skolledningen. På vilken nivå i fråga omskolledning ansvaret bör ligga får bedömas lokalt utifrån kommunens storlek ochskiftande förutsättningar. SSK tiUstyrker till följd härav ätt det bör ankommapå kommunen att själv anställa hemspråkslärare. anser att de särskUdahemspråksljänsterna skulle vara synnerligen lämpliga även' förhemspråksträningen i samiska inom förskola, grundskola 'och gymnasieskola. Ensamordnad hemspråksundervisning möjliggörs därmed, varav behovet är särskiltstort i de kommuner som saknar särskild sameskola. Det bör uppdras åt SÖ attutforma etl utbildningsprogram i samiska för hemspråkslärarna. Haparandakommun anser alt hemspråkslärartjänsterna om möjligt bör kommunaliseras, då delokala förhållandena skiftar starkt på fältet från kommun till kommun. Det skuUemedverka lUl att bättre genomföra de fömtsättningar som fältet uppvisar. Mycketsocialt och kurativt kunnande krävs hos tjänsteinnehavaren. Det gör att enensidig pedagogisk merit bör kompletteras av sådana erfarenheter. En konimunaliseringframstår också i delta fall som en fördel för verksamheten. Skolstyrelsen iSundsvall anser alt 1975/76:118 56 gemensammatjänster i förskola, grundskola och gymnasieskola medför uppenbara fördelar,men torde kräver en reglering av samverkan mellan sociala centralnämnden ochskolstyrelsen. Invandrargmppens förslag om behörighels- och merilanvisningar samlanställningsbesläm-melser tillstyrkts helt. konmiun finnerinvandrargruppens förslag till åtgärder i personalfrågor realistiska. Dock börkoordinations-frågan för kommunens invandramndervisning bli föremål förutredning. Följanderemissinstanser ansluter sig med något eller några förbehåll till invandrargmppensförslag och överväganden: , , , ,och Skola, , , och Täbykommuner. Socialstyrelsenanser att skillnaderna i arbetssättet inom förskola, grundskola ochgymnasieskola är stora. Sannolikt är det nödvändigt alt utbUda hemspråkslärareför tjänstgöring enbart i förskola och grundskola. Endast i undanlagsfall, dåelevunderlaget är mycket litet, bör en hemspråkslärare tjänstgöra inom samtligaskolstadier. Vidare är kurativa uppgifter av slor betydelse. För nyinvandrade famUjerkan hemspråksläraren vara den enda person som de kan diskutera sina problem med.Läraren bör därför efter avsliitad utbildning ha god samhäUsorientering, välkänna till de kommunala organen och kunna avgöra vart eleven och hansföräldrar skall hänvisas i olika frågor. framhåller atl de invandrare iSverige som har lärar- eller annan lämplig utbUdning i första hand bör anlitasför uppgiften som hemspråkslärare och vidareutbildas för den. anser att SÖoch måste ges i uppdrag att utarbeta kompetensregler, så attde utbildade lärarna verkligen tiUförsäkras tjänster. väl vitsordadverksamhet som hemspråkslärare bör vara en tungt vägande merit. Verket påtalarvidare atl det är oklart hur den centrala planeringen avhemspråksundervisningen är tänkt. Det är nödvändigt med tillgång lill sakkunnigledning och pedagogisk rådgivning. De kommunala tjänsternas kombineradekaraktär ökar delta behov. Det måste vara en viktig uppgift för SÖ atl tillsammansmed socialslyrelsen ansvarar för delta. framhåller altdel innebär en osäkerhet vid bedömningen av hem-språkslärartjänstemas lämpligakonstruktion, att gmndutbildningen för hemspråkslärare ännu inle är utformad.Kommunförbundet har inga principiella invändningar mot förslaget om kommunaltreglerade tjänster som hemspråkslärare. Tjänstebenämningen bör prövas ianslutning till alt löne- och anställningsvUlkoren fastställs i den ordning somgäller för kommunala tjänster. Först när det kan bedömas vad grundutbildningenger för förberedelse kan man ta slällning till om särskilda regler behöverfastställas i fråga om tillsättning, meritvärdering eller behörighet. Sådanaeventuella regler bör dock inle fastställas av statUga myndigheter. LOuttrycker en bestämd vilja att det också införs en bestämmelse om attrekrytering av hemspråkslärare skall ske i samråd med in- 1975/76:118 57 vandrarorganisationerna.Organisationen anser det tveksamt om en och samma person kan klara så mångaarbetsuppgifter som invandrargmppen föreslagit skall vila på invandrarläraren.Skolstyrelsen i erinrar om att kommunen redan tillstyrkt SSK:s och om en ökad kommunalisering av skolverksamheten. Skolstyrelsentillstyrker atl hemspråkslärarna överförs i men framhåller attdetta bör ske i samband med att även övriga lärarkategorier överförs. Överförsendast hemspråkslärarna till tjänsl, synes risk föreligga för att endel lärare lämnar verksamheten. Särskilda övergångsbestämmelser behövs, varvidde hemspråkslärare som har extra ordinarie tjänst bör erbjudas att kvarstå medoförändrade anställningsvillkor. anser att någon form avkriterium skall uppställas för lämpligheten som lärare inom förskola,grundskola och gymnasieskola. Skolstyrelsen i uttalar alt ur skolanssynpunkt lorde kommunala Ijänster kunna accepteras med det förbehållet att utförligarekommendationer och anvisningar ställs till kommunens förfogande för utvaletvid tillsättning av hemspråkslärartjänster. Generella rekommendationer omhemspråkslärarnas arbetsuppgifter bör utarbetas. Skolstyrelsernai , och tar inte nu slällning till förslagen omkommunala tjänster. Skolstyrelsen i anser övertygande motiv inte föreburilsför kommunall reglerade hemspråkslärartjänster och att, oavsett om kommunalaeller statiigt reglerade tjänster inrättas, det är viktigt alt möjlighet gesatt inom statsbidragels ram relativt fritt utforma tjänsternas innehåll.Skolstyrelsen i EskUstuna anser att frågan ännu inle tUlräckligt genomlysts föratt man skaU kunna ta ställning och förordar all en lösning utarbetas i detfortsatta arbetet i samråd med berörda fackliga organisationer. Tjänsternamåste struktureras och differentieras på ett bättre sätt än invandrargmppengjort och knytas till olika stadier. Skolstyrelsen i anser altförslaget om kommunala tjänster innehåller många frågetecken. Kommunenföreslår därför att utformning, innehåll och huvudmannaskap för hemspråkslärartjänsternaytterligare utreds. Följanderemissinstanser avvisar helt förslagen: Metodiklärarna i finska vidlärarhögskolan i , länsskolnämnden och i Norrbottenslän, /SR, TCO, , , finska delegationen. , Riksförbundet finskaföreningar i , . ,allmänna skolstyrelse, skolstyrelserna i , ochUmeå, sociala centralnämnden i . TCOanser det angeläget med personell samverkan meUan förskolan, ochgymnasieskolan, men framhåller med skärpa att invandrargruppens förslag står istrid med en enhällig läraropinion och. accepterar inte att invandrargruppensförslag föreläggs för 1975/76:118 58 beslut.Förslaget måste bli föremål för ytterligare utredning. SÖ bör få i uppdrag attutreda frågan om utbildningstidens längd och innehåll och återkomma.TCO förutsätter att berörda personalorganisationer blir representerade iutredningen. Organisationen hävdar att de utfärdade bestämmelserna förfinska lärare bör ligga lill grund även för övriga hemspråkslärares anställningsförhåUanden.SACO/SR anser bl. a. att två tjänstetyper bör inrättas för hemspråkslärare,den ena för undervisning och därmed förknippade uppgifler saml eventuellt annatarbete i förskolan samt på låg- och mellanstadium. Den andratjänstetypen bör omfatta motsvarande ijpp-gifter på högstadium ochi gymnasieskolan. I vilken utsträckning annat arbete än undervisningsarbeteOch därmed förenade uppgifter kan ligga i tjänsteinnehavarnas skyldigheter böravvägas efter förhandlingar med arbetsmarknadens parter. Huvudinnehållet i tjänsternaanser /SR bör bli läramppgifter. Det finns därför ingen anledning alt göradessa tjänster tUl kommunalt reglerade se-mestertjänster. anser att de av invandrargmppen uppräknade arbetsuppgifterna ärnödvändiga, men all det bör eftersträvas alt konstmera tjänster omfattandetjänstgöring inom förskolalågstadium eller för mellanstadium, högstadium och/eller gymnasieskola. Skolstyrelsen anser att hemspråkslärarnas undervisningoch tjänslekonstruktion helt skall jämstäUas med övriga lärares vidgrundskolan och gymnasieskolan. Fyllnadstjänstgöring vid förskolan bör varamöjlig.