prop · FY0321 · 1975-12-31 00:00:00 — Byggnadför undervisning eller vård anses som provisorisk, om den kan fiyttas och ingåri en planering, enligt vilken den skall utnyttjas för sådan verksamhet på sammaplats i högst . Radhus och kedjehus med mindre än tre våningar fåranordnas utan skyddsrum. Vidare får teater, biograf, restaurang och annansamlingslokal anordnas utan skyddsrum. Beträffande tillämpningen av 24 § 1 mom.femte punkten civilförsvarslagen sägs i anvisningarna att skyddsrumsbyggnadsskyldighetbör komma i fråga endast när det gäller anläggning eller byggnad, i vilkenvanligen vistas minst 25 personer och som är belägen högst från militärtmål eller som ingår i bebyggelse, där mer än 1/3 av befolkningen har ellerskall ha skyddsrum enligt 24 § 1 mom. första t. o. m. fiärde punktencivilförsvarslagen. Ianvisningarna har civUförsvarsstyrelsen reglerat fredsanvändningen avskyddsrum. Enhgt anvisningarna får fredsanvändning av skyddsrum inte minskadess skyddsförmåga mot vapenverkan. I befintliga skyddsrum får inte hål tas uppi skyddsrummens stomme. Inte heller får ingrepp göras på bärande konstruktion,infästningsanordningar av permanent slag för skyddsrumsutrustning, ingjutningsgodseller ventUer. 1 fredstid kan skyddsmm användas till en mängd olikaverksamheter utan att dess skyddsförmåga i krig behöver påverkas. Dessamöjligheter bör tillvaratas för att skapa god skyddsrumsekonomi. Verksamheteller lagring av vara som kan inverka menligt på skyddsmmsfunktionen godtasinte. Exempel på olämpliga verksamheter är enligt anvisningarna sådana som gerbestående lukt eller ohälsosamt stoft samt hantering av radioaktiv, giftig, brandfarhgeller explosiv vara. Enligt anvisningarna skall skyddsrum med hjälp av tUlgängligaverktyg kunna ställas i ordning av personer utan särskild utbildning för eUererfarenhet av sådant arbete med ledning av anvisningar som finns iskyddsrummet. Skyddsrum skall kunna sättas i funktionsdugligt skick inom 48timmar. Viss för skyddsrum nödvändig installation och utrustning får varademonterad under fredstid. Det gäller t. ex. fläktaggregat, tiUuftskanal ochövertrycksmätare. Montering av sådan materiel måste kunna ske enkelt.Demontering under fredstid av materiel som är särskilt viktig för att snabbthöja skyddsförmågan får inte ske. Det gäller t. ex. avlyftning av vissa dörrar. Då det gäller skyddsmmmens storlek innehålleranvisningarna bl. a. följande beräkningsregler som grundar sig på att skyddsrumanordnas för det antal personer som i fredstid i regel uppehåller siginom anläggning eller byggnad. För järnvägsstation, bussterminal, flygplats och därmed jämförhganläggning beräknas antalet skyddsrumsplatser efter dels antalet anställda,dels antalet trafikanter. Därvid förutsätts att antalet trafikanter inte uppgårtill mer än hälften av det största antal som kan komma ifråga. För hamnberäknas antalet skyddsmmsplatser endast efter antalet anställda inomhamnägarens egen verksamhet. I industriell anläggning beräknas skyddsrumsplatser fördet största antal personer, som i fredstid är närvarande under ettskift. Hänsyn behöver inte tas till antalet personer vid mötande skift. För undervisningsanstalt beräknas antaletskyddsrumsplatser efter av det antal personer anstalten är avsedd för. Försjukhus och för anläggning för öppen vård beräknas platsbehovet efter två skyddsmmsplatserper vårdplats resp. anställd. För hotell och pensionat beräknas antaletskyddsrumsplatser efter planerat antal logerande gäster samt anställd personal. För kontor och liknande beräknas en skyddsrumsplats per 30m våningsyta. För butik och varuhus beräknas två skyddsrumsplatser peranställd. För bostadshus beräknas en skyddsmmsplats per 34 mvåningsyta. För byggnad som inrymmer lokaler för olika ändamål beräknasplatsantalet för kontor, butiker och varuhus enligt de normer som nämntsför varie sådan typ av lokal och för bostäder med halva antalet platser enUgtde normer som gäller för bostadshus. Totala antalet platser får dock inteunderstiga det som normalt krävs för byggnad med enbart bostäder. I särskilda fall kan hos regeringen begäraatt skyddsrum får anordnas för ett större antal personer än som tidigare angetts,t. ex. för fartygsbesättningar eller trafikanter i hamn. Skyddsrums totala golvyta får inte överstiga 400 m. Detantal platser i ett och samma skyddsmm som godtas är beroende av antaletovanliggande betongbjälklag och bärande stomme. Det största antalet platsersom godtas enligt anvisningarna är högst 400 skyddsrumsplatser. Skyddsrum fårunder vissa förutsättningar anordnas i rad. Därvid godtas högst 800skyddsrumsplatser i en och samma skyddsrumsrad. Skyddsmm får vidare anordnas ibyggnad eller friliggande från denna. Skyddsrum placeras om möjligt helt underomgivande marknivå. Skyddsrum skall placeras så att det snabbt kan nås av deskyddssökande för vUka det är avsett. Som största tillåtna gångavstånd i markplanetanges 25200 m, beroende på våningsantalet i byggnaden. Om särskilda skälföreligger får dessa gångavstånd ökas med 200 m. Skyddsrum skall placeras på betryggande avstånd frånvarandra med hänsyn till vapenverkan. Vidare skall skyddsrum avskiljas påtillfredsställande sätt från utrymme vilket inrymmer verksamhet eller varorsom kan medföra fara för de skyddssökande. Skyddsrum skallanordnas så att risken för översvämning eller blockering av rasmassor blir såliten som möjligt. Skyddsrum skall ges lämplig form från skyddssynpunkt ochförses med öppningar så att in- och utrymning säkerställs utan attskyddsförmågan försämras. Reservutgång skall alltid finnas. 1 skyddsmm skallanordnas gasfång. Ett gasfång erfordras per skyddsrum. Gasfång kan utföras fasteller monterbart. I anvisningarna stäUs också vissa brandtekniska krav m. m.på skyddsrum. CivUförsvarsstyrelsenstekniska bestämmelser innehåller även föreskrifter och anvisningar i vad avserbyggnadskonstmktioner, installationer, utrustning samt ett supplement tillföreskrifter och anvisningar för normalskyddsrum i vad avser fredsanvändning. Den 1januari 1974 fanns i landet ca 50 000 enskUda normalskyddsmm med sammanlagt ca4,9 milj. skyddsrumsplatser beräknade efter en skyddsrumsplats per 0,75 mgolvyta. Ungefär 2/3 av platserna finns i bostadshus. Drygt hälften avskyddsrummen är av äldre typ, dvs. huvudsakligen avsedda att ge skydd motkonventionella vapen och visst skydd mot BC-stridsmedel och radioaktivstrålning. har skyddsrummen getts förbättrat skydd mot bl. I befintliga befolkningsskyddsrum finns sammanlagt 57 000skyddsrumsplatser beräknade efter en plats per 0,75 m golvyta. Skyddsrummen ärfördelade på 15 anläggningar. 1 skyddsrumsutredningens betänkande lämnas en översiktligframställning över skyddsrumsbyggandet i , , , ,, och . Skyddsrum förekommer i samtliga nu nämnda länder. I detföljande redovisas också skyddsrumsbyggandet i , , ochJugoslavien. I föreligger skyldighet för fastighetsägare att inybyggnader av viss storlek göra förstärkta källare, som vid senare tillfälleom så behövs kan ställas i ordning tUl skyddsrum. Skyddsrummen får i fredstidanvändas utan egentliga begränsningar. Genom statens försorg anordnasoffentliga skyddsrum för trafikanter och för andra som eljest saknar skyddsrum.Om offentligt skyddsrum inrättas av enskUd eller kommun i samband med altbyggnad uppförs, utgår ersättning av staten för merkostnaden. Det finns ca 1,8milj. platser i privata skyddsrum och ca 260 000 platser i offentligaskyddsrum. Omkring 150 000 skyddsrumsplatser i privata skyddsrum tiUkommerårligen. Samtliga skyddsrum skall ge ett rimligt skydd mot konventionella vapensamt mot ras, brand och strålning från radioaktiv beläggning. En särskUdutredning har övervägt skyddsrumsfrågorna. I anordnas enligt befolkningsskyddslagen skyddsrumi de s. k. skyddsorterna (130 st) i byggnader som uppförs i storleken 3 000 meller mer. Skyddsrummet anordnas av fastighetsägaren och på dennes bekostnadmed viss rätt till avdrag i beskattningshänseende. Det åligger kommunerna attbygga allmänna skyddsrum inom områden som saknar skyddsrum samt för trafikanterm. Staten svarar för kostnaden för trafikantskyddsrummen. Är 1970 fanns ca1,2 milj. skyddsmmsplatser varav 86 000 platser i de allmänna skyddsrummen. Denårhga tUlväxten är ca 100 000. Skyddsrummen skall vara säkra mot byggnadsrasoch andra verkningar av bomber än verkan av fullträff. Ändrade regler ochnormer för skyddsrumsbyggandet övervägs f. n. I föreligger allmän skyddsrumsbyggnadsplikt. Den haromfattat tätbebyggelse med över 1 000 invånare i och 500 invånare iNordnorge. I varje nybyggnad skall skyddsrum inrättas genom fastighetsägaren,som svarar för utgifterna med ett mindre stöd genom beskattningsreglerna. Detankommer vidare på kommunerna att bygga offentliga skyddsrum i en omfattningsom i regel svarar mot av befolkningen. Kommunerna erhåller i regelstatsbidrag med 2/3 av kostnaden för de offentliga skyddsrummen. Den 1 januari1974 fanns ca 1,3 milj. skyddsrumsplatser. har ca 90 000 nyaplatser tillkommit i privata skyddsrum. Skyddsrummen skall skydda mot Iryckverkan,värme, radioaktiv strålning och förorenad luft. Förslag till ändradebestämmelser har på begäran lagts fram för regeringen av direktoratel för civil beredskap. På grundval härav har beslutats att skyddsrum inte längre skall byggas i 150 avlandets kommuner. I de omkring 290 kommuner där skyddsrum i fortsättningenanordnas skall olika typer av skyddsrum förekomma med avseende påbeskaffenheten. Vidare har normerna för beräkning av platsbehovet för olikaslag av byggnader ändrats. I anordnas skyddsrum i flervåningshus.Skyddsrummen skall främst skydda mot radioaktivt nedfall. Anordningar för skyddmot verkan av tryckvåg eller för ventilation saknas. I finns en särskild lag som reglerarskyddsrumsbyggandet. I alla orter med mer än 1 000 invånare skall skyddsmm ochreservutgångar anordnas i samband med nybyggnad eller större ombyggnad av källamt-rymmen.Undantag kan emellertid göras. Skyddsrummen anordnas av fastighetsägaren.Statliga och kommunala bidrag utgår med . Antalet skyddsmmsplatser ärca 3 milj. Ärligen tillkommer ca 300 000 nya platser. I aUmänhet inrättasskyddsrummen som s. k. närträffsäkra, vUket betyder att de skall skydda mot stötvågoch splitter från en bomb, som faller på visst avstånd frånskyddsrummet, samt vara rassäkra. I vissa fall anordnas skyddsrummen som fulllräffsäkramot nämnda bombstorlek. Förslag om nya riktlinjer för skyddsrumsbyggandet harlagts fram för förbundsförsamlingen. Enligt förslaget skaU målet vara attskyddsrumsplats skall finnas för varje schweizisk invånare. Skyddsrummen skallskydda mot konventioneUa stridsmedel, stridsgaser och kärnvapen samt vara säkramot brand och ras. Målet för planeringen är att skyddet skall vara fuUtuppbyggt fram . I anordnas skyddsmm regelmässigt i källare ifierfamiljs-hus. Tunnelbanorna i de största städerna är avsedda att kunnaanvändas som skyddsrum. Skyddsrumsfrågan har tiUmätls storbetydelse. Planer finns för att i hotande situationer även kunna ställa iordning provisoriska skydd. Skyddsrummen utrustas för att ge etttillfredsställande skydd mot följderna av kärnladdningsexplosioner och mot sprängbomber.Skydd mot verkningar av ABC-vapen tillmäts den största vikten. I gäller en särskild skyddsrumslag som träddei kraft . Lagen syftar till att införa skyddsrumsplikt i samband mednybyggnation. Enligt förbundsdagens beslut skall emeUertid skyddsrumsbyggandetmed hänsyn till den ekonomiska situationen t. v. inle vara obligatorisk förfastighetsägarna. I stället räknade man med att tillskott av allmänna medel skuUefrämja att nya skyddsrum frivilligt tUlkommer i nybyggnader. Det beräknades attca 130 000 skyddsrumsplatser skulle tillkomma på frivillig väg. F. n.finns således inte några bestämda mål uppsatta för skyddsrumsbyggandet. Ejheller har den i lagen angivna skyldigheten för fastighetsägare att inrättaskyddsrum satts i tillämpning. Enligt uppställda krav skall skyddsrummen skyddamot ras, brand, radioaktivt nedfall samt biologiska och kemiska stridsmedel. Deskall vidare ge ett begränsat skydd mot verkan av tryckvåg. I vidtas åtgärder för skydd mot verkningar avradioaktivt nedfall. Lokaler som är användbara härtUl har förtecknats och ivissa fall märkts för sitt ändamål. inriktar sitt civilförsvar på andrakomponenter än skyddsrum. I Israelinreds skyddsrum i praktiskt taget alla nya hus som uppförs i tätorter. Förmindre hus byggs ofta gemensamma skyddsrum. Åtgärderna tar sikte på skydd motverkningarna av konventionell krigföring. Skyddsrum i gränstrakter förses medtäckning för skydd mot direktträff från artilleri. Där skall också finnas särskUdasäkerhetsrum i husen utöver skyddsrummen för att minska skadorna avöverraskande beskjutning. Stor vikt läggs vid anordningar för att skyddsrumskall kunna uppsökas snabbt. Gasskydd är förberett i alla moderna skyddsmm menfilter anskaffas inte. Ytterligare skyddsanordningar i form av täckta sphtter-skyddfinns längs vägarna i gränsområdena. IJugoslavien är skyddsrum obligatoriska i nya hus i alla tätorter. Myndigheternabestämmer för varie särskUt fall om skyddsrummet skall avse byggnadens egetbehov av skydd eller om även andra skyddsbehov skall tUlgodoses . Föratt finansiera skyddsrummen upprättas kommunala fonder som också används föratt ställa i ordning skyddsrum i käUare i befintliga byggnader och andralämpliga utrymmen. Enligt bestämmelserna skaU skyddsrummen i största möjligautsträckning vara användbara för olika ändamål i fredstid. 5 Litredningen 5.1 Utgångspunkter Som utgångspunkt för sitt arbete har utredningen förutomdirektiven bl. a. haft de säkerhetspolitiska bedömningarna i 1972 årsförsvarsbeslut (prop. 1972:75, FöU 1972:17, rskr 1972231). För civUförsvaretsdel innebär dessa bedömningar i huvudsak följande. CivUförsvaret bör bidra tUl totalförsvarets fredsbevarandefunktion genom att stärka befolkningens motståndsförmåga och därmed tiUtrontill vår vilja att göra motstånd mot angreppp och påtryckningar. I de faU viinte lyckas att avhålla från angrepp eller hot är det civilförsvarets uppgiftatt skydda befolkningen och lindra verkningarna av skador. Även i de fall krigpågår i vår omvärld och endast indirekt berör vårt land skall CivUförsvaretkunna lindra de sekundära verkningarna för befolkningen. Befolkningsskyddets fortsatta utveckUng bör utgå från enändrad grundsyn på framtida krigs karaktär. Det innebär bl. a. att åtgärderskall vidtas för skydd mot verkningar av i första hand konventionellastridsmedel vid bekämpning av militära mål i samband med invasion och vidmarkstrider samt att befolkningscentra som sådana inte bör ses som primära målför angriparen. Skyddet bör dessutom utformas så att man tar tillvaramöjligheterna att till måttliga kostnadsökningar åstadkomma skydd mot ABC-slridsmedel. försvarsbeslut framhålls att skyddsrum ochutrymningar inte ersätter varandra utan närmast bör ses som komplement tillvarandra i olika situationer, exempelvis så att begränsad utrymning får vägaupp brister i tillgången på skyddsrum. Det kan också visa sig nödvändigt att ivissa situationer utrymma särskilda grupper av befolkningen eller särskUthotade områden. I fråga om utrymning framhålls vidare att utrymningar avden omfattning som förutsätts i det högsta av nu gällande utrymningsalternativkan ha konsekvenser som i flera hänseenden är mindre önskvärda församhällslivet. Planeringen bör därför inriktas på att skydd i möjlig mån beredsbefolkningen i skyddsrum. Skyddsrumsbyggandet bör i fortsättningen främst inriktasmed hänsyn tUl det konventionella krigets krav och till att deallvarligaste riskområdena är sådana som innehåller eller Ugger nära militäramål och i invasionsområden. Nuvarande förteckning över skyddsrumsorter böromprövas mot bakgrunden av denna ändrade grundsyn. Vidare slås fast att detinte längre finns skäl att generellt undanta låghusbebyggelsen frånskyddsrumsbyggnadsskyldighet. Det är nämligen inte begyggelsetypen som böravgöra var skyddsrum skall finnas utan i stället det bedömda hotet. Inte hellerfinns det längre skäl att generellt undanta innerområdena i de 14 störstatätorterna frän enskilt skyddsrumsbyggande. De blivande reglerna för att genomföra skyddsrumsbyggandetbör enligt försvarsbeslut utformas så att begränsningar av erforder- ligt antal skyddsrumsplatser är möjliga.Skyddsrumsbyggandet bör planeras områdesvis inom riskorterna med hänsyn tilldet bedömda hotet och behovet i stället för att som generellt vara låst tillde enskilda byggnaderna. Härigenom skulle béhovsberäkningen bättre kunnaanpassas till lokala förhållanden och förutsättningar bildas för ettändamålsenligt resursutnyttjande. I delta sammanhang betonas också betydelsenav att skyddsrunisplaneringen inordnas i den allmänna samhällsplaneringen påett effektivare sätt än vad som f. n. är fallet. I de större tätorternas innerområden kommer betydandebrister att kvarstå även sedan man börjat bygga skyddsrumdär. försvarsbeslut innehåller därför en rekommendation om attöverväga åtgärder för att tillgodose de mest angelägna skyddsbehoven i dessaområden genom att, där så är möjligt till rimliga kostnader, ställa i ordningbefintliga och tillkommande undcriordiska utrymmen till skyddsrum. Vad beträffar skyddsrymmens utnyttjande under krigsförhållandenfinns enligt försvarsbeslut skäl att utgå ifrån alt skyddsrummen inteunder alla förhållanden kan utnyttjas på tidigare planerat sätt, dvs. uppsökasförst vid förvarningstillfället. Användningen av skyddsrummen måste anpassas tUlmöjliga prestanda hos stridsledningssystemet. Del innebär att skyddsrummen kanbehöva tas i anspråk i viss omfattning även när skenbartlugn råder under ett krig. Frågan om utformningen av skyddsrummen till följdhärav bör studeras närmare. En riktpunkt bör härvid vara alt åtgärderna kangenomföras tUl låga kostnader. 5.2 Sammanfattning av utredningens förslag Med de sålunda redovisade målsättningarna i 1972 årsförsvarsbeslut som utgångspunkt föreslår utredningen att skyddsrumsbyggandetprioriteras till orter, som är mest utsatta. Även låghusbebyggelse och innerområdenbör förses med skyddsrum. Enligt utredningen bör bedömningen av skyddsrumsbehovelske områdesvis mot bakgrund av en planering, som samordnas med den allmännabebyggelseplaneringen. Härigenom uppnås bl. a. ekonomiska fördelar genom attskyddsrumsbyggandet bättre kan anpassas till det faktiska skyddsbehovet inomen tätort eller ett område. Besparingarna är så stora alt de väl täckermerkostnaderna för skyddsrum inom låghusområden m. m. Utredningen föreslår all den närmare avgränsningen avvarje ort bestäms av kommunen, som bäst kan beakta de lokala förhåUanden sombör läggas tiU grund för avgränsningen. Gränsen för skyddsrumsbyggnadsskyldighetenbör i princip följa lätortsgränsen. Utredningen föreslår vidare att skyddsrummens nuvarandebundenhet vid enskilda byggnader och anläggningar löses upp och all ett friareval av skyddsrumslösningar medges. Inte bara skyddsrumsbehovel bör bedömasområdesvis utan också frågan hur behovet skall tillgodoses. Härvid bör manenligt utredningen beakta att byggnader av olika slag, t. ex. bostadshus och byggnader som huvudsakligen inrymmer arbetslokaler,har behov av skyddsrum under olika tider och därför delvis kan fåsina skyddsrumsbehov tillgodosedda i samma skyddsrumsutrymme. Genom en sådanöversiktlig bedömning av skyddsrumsfrågan anser utredningen det vara möjligtall finna de för varje särskilt fall från civilförsvarslaklisk och ekonomisksynpunkt mest fördelaktiga skyddsrumslösningarna. Enligt utredningen bör del finnas en skyddsrumsplan för varieskyddsrumsort. Planen bör upprättas genom kommunens försorg och antas avkommunens fullmäktige. Den bör fastställas av . Planen börsamordnas med den allmänna bebyggelseplaneringen, inte minst med deöversiktliga planer, som förekommer vid sidan av de lagreglerade planinsliluten.Planläggningen föreslås ske enligt anvisningar, som utfärdas av regeringeneller . I fråga om ansvaret för skyddsrummens tUlkomst föreslårutredningen att det bör ankomma på civilförsvarsnämnden i kommunen att med ledningav planen ta ställning tUl var skyddsrum skall anordnas. Beslut härom fattasallteftersom nya byggnadsprojekt, i vUka skyddsrum lämpligen kan inrymmas, bliraktuella. Skyldigheten att anordna skyddsrummet läggs på ägaren till denbyggnad i vilken skyddsrummet skall inrättas. Med hänsyn till beredskapskravet anser utredningen att allmateriel, som har direkt samband med skyddsrummens skyddsfunktion, böranskaffas och tillpassas i samband med att skyddsrummen anordnas. Liksomhittills bör materielen under fredslid kunna förvaras nedmonte-rad. Anskaffningav inredning och utrustning som inte direkt hänger samman med självaskyddsfunktionen, som t. ex. sjukvårdsutrustning, bör enligt utredningensmening i stor utsträckning kunna anstå tills civilförsvarsberedskap införs. När det gäller kontroll av skyddsrummen bör myndigheternages sådana resurser att investeringarna inte går förlorade genom att anläggningarnasvård och underhåll försummas. Enligt utredningens mening bör det, med utnyttjande avbefintliga tunnlar m. m., vara möjligt att med enkla medel anordna provisoriskaskyddsrum, i vilka de skyddssökande kan få visst stötvågsskydd motkonventionella vapen liksom skydd mot byggnadsras och splitter samt i vissutsträckning mot brand och radioakliv strålning. Förberedelserna för att ställai ordning provisoriska skyddsrum bör i första hand bestå i en karlläggning avde potentiella skyddstillgångarna i områden med brist på skyddsrum. En särskild skyddsrumsnämnd bör enligt utredningen tiUsättasmed uppgift att inför övergången till de nya reglerna utarbeta de ytterligareföreskrifter m. m. som behövs när de nya reglerna träder i kraft. verksamhet upphörl kan man behöva en personalförstärkning vidcivilförsvarsstyrelsen och länsstyrelserna. De grundläggande kraven på skyddsrummen bör enligtutredningen även i fortsättningen anges i civilförsvarslagstiftningen.Skyddsrummens närmare utformning kommer därigenom att regleras av lillämpningsbe- stämmelsertill civilförsvarslagen och civilförsvarskungörelsen. För utredningen framstårdet som naturligt att sådana tillämpningsbestämmelser meddelas av civUförsvarsstyrelsen.Den nödvändiga samordningen meUan de tekniska bestämmelserna om skyddsrum ochandra byggnadsbestämmelser bör kunna åstadkommas genom samverkan mellancivilförsvarsstyrelsen, statens planverk och andra berörda myndigheter, menarutredningen. Utredningen förordar att skyddsrumsbestämmelserna tas in i SvenskByggnorm som ges ut av planverket och som styr övrigt byggande. Vad gäUerfinansieringen av skyddsmmmen föreslår utredningen att var och en som uppför ennybyggnad inom en skyddsrumsort skall erlägga en skyddsrumsavgift. Avgiftenskall bestämmas med utgångspunkt i det antal personer som i fredstid kanberäknas regelmässigt uppehålla sig i byggnaden eller anläggningen. Medutgångspunkt i normalkostnaden för en skyddsrumsplats fastställs storleken avden avgift som skall utgå för varje person kommunvis av efterförslag av kommunen. Att skyddsrumsavgift erlagts bör enligt förslaget vara ettvUlkor för att lämnat byggnadslov skall få utnyttjas. Med de medel som flyterin skall skyddsmmsbyggandet bekostas. Skyddsrumsbyggandet förutsätts få den omfattningsom är möjlig inom ramen för tillgängliga medel. Därigenom kommerskyddsrumsbyggandets omfattning även i fortsättningen att bero av denfortgående byggnadsverksamheten. Enligt utredningen bör det föreslagnafinansieringssystemet öppna möjlighet att delvis finansiera skyddsrumsbyggandetgenom tiUskott av allmänna medel, t. ex. för kompletteringsbyggande inomområden där skyddsrumsbehovel är särskilt eftersatt.Avgifterna skall användastill ersättningar till de fastighetsägare som anordnar skyddsrum eller tillatt täcka kostnader som uppkommit för kommunen genom skyddsrumsbyggen i egenregi. Av avgifterna förslås kommunen ha rätt att tUlgodoräkna sig viss mindredel för administrationskostnader. Influtna skyddsrumsavgifter bör av kommunenredovisas på sådant sätt att det klart framgår hur mycket som är tUlgängligtför skyddsrumsbyggande. 5.3Behovsanpassning av skyddsrumsbyggandet 5.3.1 Allmänt