prop · FZ03110 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag har föravsikt all senare föreslå regeringen att bemyndiga mig att tillkalla särskildasakkunniga för atl utreda frågan om videogram och distribution. Jagdelar kommitténs uppfattning all del under lång lid framåt kommer alt varanödvändigt med elerdistribution av utbildningsprogram för alla berörda ulbildningssekloreräven om möjligheterna all distribuera och spela upp program i form av t. ex.kassetter ökar. Distributionav ÄV-material vid sidan av etersändningar sker f n. i olika former bl. a. medhjälp av filmkopior och kassetter. Producenten kan själv ombesörjadistributionen ellerden kan skötas av speciella distributörer. Så t.ex.distribueras ljud och rörliga bilder lill skolväsendet i huvudsak genom de s.k. läns-AV-centralema och de kommunala läromedelscenlraler-na. Ändra avnämareav ljud och bild, t. ex. folkbildningsorganisationema, hyr bl.a. film frånolika filmulhymingsförelag. Det är enligl min mening Prop.1975/76:110 122 naturligtalt de som utnyttjar ljud och bild i undervisning, i studie- eller kulturverksamhetkan ha olika önskemål om formema och vägama för distributionen. Såvälolikheterna i ulnytljamas tillgång på teknisk utmstning som deras skiftandeintresseinriktningar och kontaktnät är av betydelse i detta sammanhang. När detgäller distributionen av utbildningsprogramorganels egna program anser jagdärför i likhet med kommittén all man bör sträva efler att finna de föranvändarna lämpligaste formerna och vägarna. Jagkan också instämma i kommitténs uppfattning alt avnämarna skulle ha stor nyttaav en samlad och lättillgänglig informaiion om förekommande ljud- ochbildprogram. En samlad information i detla avseende förutsätter emellertid enliglmin mening cckså en enhetlig form av registrering av ljud- och bildprogram.Någon sådiin finns f. n. inle. Kommittén - som erinrar om atl den inle hafttill uppgift alt lämna förslag i dessa frågor - diskuterar olika lösningar närdet gäller registrering och information. Med registrering avser kommitténinspelning, arkivering och informaiion. Registrering skulle enligl kommitténsmening kunna ske endera uppdelat efter vilka avnämargmpper som avses ellersamordnat i ett enda register som sammanställs av en ceniral enhet. F. n.svarar Kommunsamköps filmseklion för registrering av vissa AV-medel förskolområdet. Utbildningsprogramorganet borde enligt kommittén kunna svara förhögskoleområdet. När det gäller vuxenutbildnings-området och kultursektorndiskuterar kommiltén bl. a. de fördelar med en ceniral registrering somunderstrukits i prop. 1975: 20 om den statliga kulturpolitiken 2. Med hänsyntill alt del är angelägel atl frågan om registrering av rörlig bild får ensnabb lösning förordar kommiltén att den bereds av en särskild utredning. Ävenjag anser all det är angelägel alt frågan om en heltäckande registrering av AV-malerialprövas vidare. Jag vill emellertid inte i begreppet registrering inrymma inspelning,arkivering och informaiion utan anser atl registreringen endast bör avse altpä ett systematiskt sätt sammanställa vissa dala om AV-malerial som sedan kanutgöra en gmnd för informationen till dem som använder materialet. har lill uppgift att ulföra en sådanregistrering när del gäller cenirala läromedel - inkl. AV-material - förgrundskolan och gymnasieskolan samt den kommunala och statligavuxenutbildningen. Registreringen av de AV-malerial som inle omfattas avverksamheten vid bör enligt minmening läggas upp på ell sådanl sätt atl samverkan eller samordning medregistret vid siatens möjliggörs. Formernaför registrering av AV-malerial, vilkel eller vilka organ som bör ha ansvarelför denna saml i vilken utsträckning registreringen också bör vara förenad meduppgiften atl informera om utbudet av AV-material bör i likhet med vad kommitiénföreslår utredas ytterligare. Jag avser att återkomma till denna fråga i annatsammanhang. När del gäller arkivering av AV-material vill jag erinra om att dalaarkive- Prop.1975/76:110 123 ringskommittén (U 1968:48) avlämnat delbelänkandet(SOU 1974: 94) Bevara ljud och bild, i vilkel näraliggande frågor tas upp.Belänkandet har remissbehandlats och ärendel bereds f n. inom utbildningsdepartementet.Därvid beaktas också frågan om arkivering av AV-material. Genom ökadtillgång på videokasseltspelare inom utbildningsområdet kommer utnyttjandet avbefintligt material, svenskl och utiändskt, all öka. kan möjlighelernaalt utnyttja befintligt material för icke kommersielll bruk inom t. ex. utbUdningsområdetkomma alt bli stora. Delta kommer emellertid atl ställa anspråk på resurser förkopiering av rörlig bild. Kopieringen inom detta område bör ske ulanvinstintresse. talar flera skäl för all kopieringen bör ske ianslutning till utbildningsprogramorganels verksamhel. Kommiltén framhålleralt utbildningsprogramorganet måsle disponera resurser för kopiering ochbearbetning av befintligt material. Jag instämmer i kommitténs uppfattning all utbildningsprogramorganeli likhel med vad som har gällt för TRU. skall kunna använda sina medelför all kopiera och bearbeta befintliga program. Omfattningen av resursemahärför får bedömas i del årliga budgetarbetet. Del bör också vara möjligl för ulbildningsprogramorganetall på beställning kopiera program. TRU, SR/UTB inkl. SR/VUX har i anslutning tillsin programverksamhet framställt trycksaker. TRU hargjort detta både i egenregi och i samarbele med olika förlag. SR/UTB har genom sin skolmalerielsektionproducerat och distribuerat trycksaker som hör lill skolprogrammen. Påmotsvarande sätt har förlaget inom fungerat som producent ochdistributör för trycksaker som hör lill vuxenutbildningsprogrammen. Kommitién anser all del nya utbildningsprogramorganet iväsentlig utsträckning bör kunna förlägga trycksaker. Efter sammanläggningenav TRU och SR/UTB bör skolmaterielsektionen och de personer som inom TRUhandhar föriagsfrågor inom ulbildningsprogramorganet kunna svara förproduktion, distribution och marknadsföring av trycksaker. Utbildningsprogramorganelbör i huvudsak svara för produktion av de trycksaker som ingår i flermedieprojekt,men i vissa fall bör det samarbeta med annal förlag. Kommiltén anser det vidareviktigt att utgivning av läromedel inte dubbleras. Därför börutbildningsprogramorganet informera andra läromedelsförlag om vilka insalsersom planeras. är det angeläget att finna sådanaformer för samverkan och samordning av de statliga resurserna påläromedelsområdet, atl den förlagsresurs och del kunnande som Liberrepresenterar utnyttjas i en samlad resursinsats. Med anledning häravifrågasätter Statsförelag kom- Prop.1975/76:110 124 mittensförslag och föreslår bl. a. all Liber skall svara för föriagsproduklion bådeför produkter, som utges och finansieras genom försäljning, och förbeställningsuppdrag som betalas genom utbildningsprogramorganel. Härigenomskulle utbildningsprogramorganel endasl behöva begränsade förlagresurser församverkan med förlagsproducenlen. Jag instämmer i kommitténsuppfattning, som också Brevskolan understmkit, all en förutsättning för allåstadkomma meningsfulla studier är all ljud- och bildmaterialet stöds också avtryckt material. Enligt min mening är det därför värdefullt all utbUdningsprogramorganetfår resurser för all kunna framställa studiematerial i anslutning tillproduktionen av program som etersänds. Jag delar således kommitténs uppfattningatl del är viktigt alt utbildningsprogramorganel har möjlighet atl kunnaförlägga trycksaker. Emellertid bör ulbildningsprogramorganet inle ägna sig åtannan trycksaksproduktion än sådan som har samband med produktion av ljud- ochbildprogram. Dessuiom bör utbildningsprogramorganel, som TRU härgjort, samverka med andra förlag. Det samarbete som TRU har haft med t. ex.Liber och beträffande tryckt material bör av del nya ulbildningsprogramorganetkunna fördjupas och utvidgas på etl för utvecklingen av läromedelsområdet fmklbartsäll sedan - genom siatens medverkan - förlaget och kortespondensinslilutellagts samman. Jag har i del föregående förordal atl utbildningsprogramorganetsproduktion i huvudsak skall avse brislområden inom skilda delar av utbUdningsväsendet.Även om en följd härav blir all denna produktion i alll väsentligt kommer allutgöras av projekt som av kommersiella läromedelsförlag inte kommer all bedömassom företagsekonomiskt lönsamma anser jag likväl all nära kontakter bör finnasmellan ulbildningsprogramorganet och dessa förlag. viktigt syfte med dessakontakter är atl undvika dubbelarbete. Del bör ankomma på utbildningsprogramorganelall utveckla sådana kontakter med övriga läromedelsförlag. Jag vill här ocksåerinra om vad jag har anförl rörande samråd mellan statens institut förläromedelsinformation och utbildningsprogramorganel. Jaghar tidigare förordat all utbildningsprogramorganel skall tillämpa principen omfull kostnadstäckning vid försäljning av sina produkter och tjänster. Delinnebär alt även produktionskostnaderna för program som inle avses företersändning bör beaktas vid prissättningen av dessa program. Det bör ankommapå organisalicnskommillén alt lämna förslag till den närmare ulformningen av reglemaför prissättningen. Fråganom den framlida lokaliseringen av TRU-kommilléns produk-lionsverksamhel harprövats av stalsmaklema både och . Delegationen för lokaliseringav statlig verksamhet föreslog i sin huvudrapport (SOU 1970: 29)Decentralisering av slallig verksamhel alt Prop.1975/76:110 125 TRUskulle lokaliseras till och all om dess verksamhet lades samman med SR/UTBbåda enheterna skulle förläggas dit. 1971: 29 angående omlokaliseringav viss statlig verksamhel föreslog Kungl. alt verksamheten skulleförläggas tUl med hänsyn lill behovet av närhet lill Slockholm.Riksdagen beslöt atl frågan om möjligheten alt förlägga verksamheten lill Umeåborde utredas ytterligare. Även andra loka-liseringsaltemativ borde därvidkunna övervägas (InU 1971:13, rskr 1971i 196). Delegationen för lokalisering avslallig verksamhet fick i uppdrag alt på nytt överväga lokaliseringsfrågan. I sinslutrapport (SOU 1972:55) Decentralisering av slallig verksamhel - etl led iregionalpolitiken föreslog delegationen alt TRU II skulleges i uppdrag all även pröva frågan om verksamhetens framlida lokalisering. Kungl.Maj:l och anslöt sig till delegationens förslag (prop. 1973:55, InU1973:22, rskr 1973i220). gav senare TRU II i uppdrag alt utredalokaliseringsfrågan. Kommitténföreslår nu all utbildningsprogramorganel av såväl regionalpoliliska som verksamhetsmässigaskäl lokaliseras lill . Vid ell val mellan och Nortköpingförordar kommiltén . Som motiv för att förorda Stockholmsregionenanför kommitién att de nuvarande regionalpolitiska förhållandena i viktigaavseenden är annorlunda än de som förelåg omkring och som då taladeför en omlokalisering från Slockholm. Ulvecklingen inom såvälStockholmsområdet som vissa andra delar av landel har under 1970-lalel varit enannan än under 1960-talel. Sålunda har den snabba befolkningstillväxten inomStorstockholmsområdet upphört som befolkningsminskningarna i andradelar av landel dämpats eller helt avstannat. Ivalet mellan och vid en ev. omlokalisering anser kommittén atlde regionalpolitiska synpunkterna synes ge en svag förtur för . Närdet gäller möjligheterna för utbildningsprogramorganel all bedriva sin verksamheleffektivt och rationellt anser kommittén atl väsentliga nackdelar skulle uppstågenom en omlokalisering. Det gäller främsl möjUghetema all anlita lilUälligamedarbetare och utnyttja och tekniska resurser. Vid eltval mellan och förordar kommittén en lokalisering tillNorrköping med hänsyn lill de bättre möjligheterna lill kontakter medStockholmsregionen. Detövervägande flertalet remissinstanser som har yttrat sig i frågan, t. ex.statskontoret, SÖ och ABF, tillstyrker kommitténs förslag om lokalisering lillStockholmsregionen. Några remissinstanser, t. ex. och ,förordar atl programorganet får lokaler så nära iStockholm som möjligt. De remissinstanser som förordar en lokalisering till Slockholmeller Slockholmregionen betonar främst verksamhetens karaktär som skäl försina ställningstaganden. De remissinstanser som tillstyrker en omlokaliseringrepresenterar olika orter och kommuner utanför och anför främst regionalpoliliskamotiv för sina ståndpunkter. Prop.1975/76:110 126 anser jag atl såväl regionalpoliliska som verksamhetsmässiga skälbör beaktas vid lokaliseringen av utbildningsprogramorganel. Vadförsl gäller de regionalpolitiska aspeklema får jag efler samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet anföra följande. Detidigare överväganden som gjorts när del gäller TRUis lokalisering hade sombakgrund 1960-lalels stora obalans i den regionala ulvecklingen. De mål somangavs för storstadsområdenas utveckling regionalpoliliska handlingsprogramoch som innebar atl tillväxten borde dämpas har nåtts bl.a. beroende på omlokaliseringenav slallig verksamhel från . De bedömningar som kan göras - t. ex.grundade på resultalel av länsplanering 1974 eller på den regionaliseradelångtidsutredningen - tyder på all ulvecklingen i ävenunder reslen av 1970-lalet skulle bli balanserad. De riktmärken församhällsplaneringen som har lagts fram av länsstyrelse och kommuner iStockholms län pekar mol en svag befolkningstillväxt. Del finns från dessautgångspunkter inget behov av atl nu ytterligare avlasta . Åandra sidan finns etl behov av alt förstärka näringslivel på de orter somtidigare övervägts som lokaliseringsorter för TRU nämligen Nortköping ochUmeå. En samlad bedöm ning leder dock lill slutsatsen atl den nuvarande svaga ulvecklingeni inte bör försämras ytteriigare genom utflyttning avcentral statiig verksamhel ulöver den som redan har beslutats. Regionalpoliliskaskäl talar alltså f n. mol en lokalisering av utbUdningsprogramorganet utanförStockholmsområdet. Belräffandede krav som produktionen av ljud- och bildprogram släller på lokaliseringsortfår jag anföra följande. Utbildningsprogramorganetkommer vid en förläggning till annan ort än atl behöva ha eni del närmaste fullständig egen teknisk utrustning. Den komplicerade ochkänsliga inslmmentuppsätlning som fordras för ljud- och bildproduktion kräverockså tillgång lill avancerad service. Sådan finns på delta område praktiskttaget endasl i Slockholm. Risken för driflavbroll och avsevärt fördyradservice är därmed påtaglig vid annan lokaUsering än i . UtbUdningsprogramorganetkan inte heller göras hell självförsörjande ens ulmslnings-mässigl. Så t. ex.är del från ekonomiska utgångspunkter orealistiskt atl bygga ell eget filmlaboraloriumför utbildningsprogramorganel. Inte heller är det möjligl atl klarautnyttjandet av bUd- och ljudarkiv på annat säll än genomdirekta besök vid detla. Arbetet med framställning av program sker effektivasti gmpp. och del är därför förenat med stora fördelar om en projektgmpp i sinhelhet eller någon del av den lillsammans besöker bild- och ljudarkiv ochbibliotek för att på ort och ställe diskutera igenom vilka material man skallla med i programmen. Närdet gäller investeringar i byggnader m. m. förutsätter en omlokalisering lillort utanför en total nybyggnad och. 1975/76:110 127 harnämnts, en i det närmaste fullständig teknisk utmstning. En lokalisering iStockholmsområdet medför möjligheter till ell samulnylljande av tekniskaresurser med . Investeringsbehovet kan på gmnd härav beräknastill drygt 15 milj. kr. lägre om verksamheten behålls på sådan ort iStockholmsområdet all sambruk med möjliggörs än om denlokaliseras till någon av de övriga nämnda ortema. Enförutsättning för all nå godtagbar kvalitet på programmen är tillgång tillskådespelare, musiker, artister och speciaUster av skilda slag. Tillgångentill sådan specialiserad personal är begränsad utanför storstadsområdena. Enlokalisering av utbildningsprogramorganet utanför kommer allmyckel kraftigt begränsa dess möjligheter alt få medverkan från sådanpersonal. Etl skäl härtill är all en sådan medverkan i de flesla fall inle harformen av anställning ulan är tilUällig. Medverkan kan röra några limmar perdag under en viss lid eller heltid för . Den är oftast enbisyssla eller en del i frilansverksamhel. De yrkesgmpper del här rör sig omarbetar främsl på orter där arbetstillfällen av nämnt slag kan erbjudas avinstitutioner som t. ex. , teatrar, filmbolag m. m. Ävvad jag har anfört framgår atl de krav som utbildningsprogramorganelsverksamhet släller på lokaliseringsort kraftigt talar för en lokalisering avdetta till . Mot denna bakgmnd och med hänvisning till deregionalpolitiska överväganden jag har redovisat förordarjag i likhetmed kommittén och majoriteten av remissinstanserna alt utbildningsprogramorganelbör förläggas lill . Dennärmare lokaliseringen inom bör bestämmas så atl den bidrar bättre balans mellan arbetsplalsemas och bostädernas lokalisering. Starkaregionalpolitiska skäl talar för lokalisering av utbildningsprogramorganettill den södra delen av området. Regeringen bör bemyndigas atl fatta beslul omutbildningsprogramorganels förläggning till kommun inom den södra delen avStockholmsområdet. Jagvill i detla sammanhang instämma i de synpunkler som kommit lill uttryck inågra av remissvaren, nämligen alt det är angeläget atl produktionen genomförspå ett sådanl sätt alt den kan spegla de skiftande förhållandena i landelsskilda delar. Jag har bl. a. av detta skäl förordal en utbyggd försöksverksamhelav den regionala kontaktverksamhet och produktion som både TRU och SR/UTB harbedrivit. Enligt min mening bör en betydande del av utbildningsprogramorganetstillkommande resurser användas för en produktion med regional förankring. Dettabör vara möjligt genom att lägga ut programproduklion på de orter där för varjeenskilt program lämpliga resurser finns. En fömtsättning härför är en noggrannprogramplanering och en väl fungerande ceniral enhet, så belägen alt desskontakter med de olika delama av landel lält kan byggas ut och upprätthållas. Jagär däremot inle beredd all biträda de förslag som har förts fram med innebördenall del borde vara möjligl all förlägga någon del av verksamhe- Prop.1975/76:110 128 lentill annan ort än huvuddelen. Tanken skulle då vara all dela verksamheten såall t. ex. produktionen för vuxenutbildning eller produktion med inriktning molförslagsvis samhällsvetenskapliga ämnesområden decentraliseras till någon ort.Varje uppdelning, som innebär atl en del av verksamheten permanent förläggstill annan ort än huvuddelen med syfte all där någorlunda självständigt ochmed hjälp av egna resurser producera program, kommer all möta alla desvårigheter som jag har redovisat om utbildningsprogramorganellokaliseras utanför . Kommilténhar i sina beräkningar av resursbehoven utgått ifrån en lokalisering lillStockholmsregionen. Niir del gäller beräkningama i fråga om behov av teknisk utmstningbör enligl kommittén utbildningsprogramorganel i stort sett blisjälvförsörjande. För atl delta skall bli möjligl behöver organet dels överta TRUisnuvarande utmstning, dels komplettera denna med viss angiven utmstning.Kommitténs beräkningar utgår från en i förhåUande lill verksamheten budgelårel1974/75 ökad produktion. Flertaletremissinstanser som yttrat sig i frågan är tveksamma till om det nya organetbehöver vara självförsörjande i fråga om teknisk utmstning. Statens institutför läromedelsinformalion förordar alt organet utnyttjar Radiosresurser enligl särskilt avtal. SIF, som förordar alt uibildningsprogramverksamheleni sin helhet inordnas i , anför som etl huvudskäl för sinståndpunkt det olämpliga i atl bygga upp en ny teknisk enhet utanför SverigesRadio. framhåller alt re-sursberäkningama bör ses över och all besluli frågan inle bör fallas förtän förslag från radioulredningen föreligger. Detnya utbildningsprogramorganel bör börja sin verksamhel den . Delfinns därför inle anledning all nu beslula om resurser för del nya organet.Resursbehoven beror bl. a. på den framtida verksamhetens lokalisering. Jag min behandling av lokaliseringsfrågan förordat all utbildningsprogramorganellokaliseras till . Jaganser atl det nya utbUdningsprogramorganet bör överta TRUis nuvarande utmstning.När del gäller atl lillgodose behovet av ytterligare utmstning bör följandebeaktas. Den utmstning som behövs för framställning av UtbUdningsprogramskiljer sig inle från den som används för der vanliga programverksamheten. Detfinns därför möjligheler atl utnyttj samma typ av utmstning för oUka programproduklioner.SR/UTB har t. ex. ingen egen utmstning för sin verksamhet ulan utnyttjar förnärvarande tillsammans med övriga delar av den inom företaget befintiigautmstningen. Investeringskostnaderna kommer dessutom all bli Prop.1975/76:110 129 avsevärthögre vid en lösning som innebär alt utbildningsprogramorganel blirsjälvförsörjande i fråga om teknik. Del kan därför inle vara rationellt ochsamhällsekonomiskt försvariigi atl, i elt läge när ledig kapacitet uppstårinom genom all SR/UTB bryts ul, bygga upp en fullständigteknisk enhet vid sidan av . Jag förordar således all utbildningsprogramorganelsbehov av ytterligare utmstning i första hand bör tillgodoses genom avtal medSveriges Radio. Jag fömtsätter därvid atl den prissättning som kommer alt gällaför tjänster motsvarar vad SR/UTB och TRU f. n. betalar.Skulle TRUis befintliga resurser tillsammans med dem som går atl utnyttja inomSveriges Radio inle räcka lill för all vidmakthålla utbildningsprogramorganelsproduktion kan del dock bli aktuellt med viss utmstningskomplettering. De bådaföretagen bör i avtalet la in beslämmelser som garanterar alt befintlig utmstningutnyttjas på etl effektivt sätt. Kommitténhar beräknat personalbehovet utifrån sitt förslag om utökad verksamhel ochdärvid förutsatt alt den personal som finns anställd inom TRU resp. SR/UTBinkl. SR/VUX vid beslutet om sammanläggning skall erbjudas anställning hos utbildningsprogramorganel.Kommitténs förslag om fortsatt anställning för personalen har tillstyrkts iyttrandena från , TCO och SIF. Somjag redan har nämnt har jag för avsikt atl föreslå regeringen all tillkalla ensärskild organisationskommitté som får i uppdrag atl närmare utreda ochplanera den nya organisationen m. m. En av dess huvuduppgifter blir atl lämnaförslag om den framlida verksamhetens omfattning med ål-följande beräkningar avresursbehov. Utgångspunkten för resursberäk-ningama för del nyaprogramföretaget skall vara verksamhetens omfattning inom TRU och SR/UTB inkl.SR/VUX /77. En annan utgångspunkt bör vara alt resursemafördelas på skilda utbildningsområden huvudsakligen i samma proportion somkommittén har föreslagit. En tredje utgångspunkt bör vara atl produktionen avsådana program som avses för annan distribution än elersändning högsl får ta ianspråk av utbildningsprogramorganels samlade resurser förproduktion. Jaghar tidigare förordat att TRU och SR/UTB inkl. SR/VUX läggs samman till ell nyttulbildningsprogramorgan. Denna sammanläggning bör ske med verkan fr.o. m. den Ijuli1977. Som jag i del föregående har framhållit fordras dock ett vidareförberedelsearbete, som bör uppdras åt en särskild organisationskommitté.Riksdagen bör därför redan nu la ställning till de principiella riktlinjernaför den framtida verksamheten. Organisationskommitténsförsta uppgift blir att utarbeta förslag lill underlag för beslut om det nyautbildningsprogramorganets tekniska, administrativa, personella resurser m. m.med erforderiiga kostnadsberäkningar. Prop.1975/76:110 130 Förslagi dessa avseenden bör föreligga så alt regeringensförslag kan föreläggas iiksdagen vid 1976/. Kommittén bör ävenfå bemyndigande all för statens räkning föra de förhandlingar med i förstahand som blir aktuella med anledning av sammanläggningen. Tilluppgifterna kommer även att höra att utarbeta förslag om behov avsändningsutrymme i etern och intern organisation för företagel saml allanställa erforderlig personal. Jag vill i detla sammanhang framhålla detangelägna i att sammanläggningen genomförs på ett sådant sätt att personalensanställningstrygghet garanteras. Detta bör kunna uppnås genom aU de som är anslälldavid TRU och SR/UTB inkl. SR/VUX vid lidpunkten för beslutet om sammanläggningenerbjuds anställning inom del nya programorganet.