prop · FZ03194 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringenföreslår att antaga det förslag som har tagits upp i bifogade utdragav regeringsprotokoll. 1propositionen föreslås att rätten att använda fjärrmanövrerad TV-kamera förpersonövervakning begränsas. Det blir sålunda förbjudet bl.a. att dolt utnyttjasådan övervakningskamera. För TV-övervakning av gator, torg och andra allmännaplatser krävs särskilt tillstånd. Fråga om sådant tillstånd prövas avlänsstyrelse under medverkan av den kommun inom vilken övervakningen skall ske.Kan en tillståndspliktig TV-kamera riktas mot arbetsplats, t.ex, i ett varuhus,skall även inhämta de anstäUdas mening. Den nya lagen föreslåsträda i kraft . Härigenomföreskrives som följer. Dennalag är tillämplig på TV-kamera som är anbringad så att den kan fjärrmanövrerasoch användas för personövervakning (övervakningskamera). Lagen gäller dock ejövervakningskamera som används vid lokal, förvaringsutrymmc eller annananläggning som har betyddse från totalförsvarssynpunkt. övervakningskameraskall brukas med tillbörlig hänsyn tUl enskilds personliga integritet. Övervakningskamerafår ej brukas med mindre upplysning därom lämnas genom anslag eUer på annatlämpligt sätt. Övervakningskamerafår ej vara anbringad så att den kan riktas mot plats som är upplåten för ellereljest nyttjas av allmänheten, om ej tiUstånd föreligger enligt denna lag attbruka kameran. Frågaom tillstånd prövas av . Regeringenfår förordna att avgift skall tagas ut för handläggning hos avfråga om tUlstånd. Ansökanom tillstånd skall göras skriftligen av den som avser att brukaövervakningskameran. 1. uppgift om ändamålet med kameran 2. beskrivning av kameran och den plats där den skallanbringas samt 3. uppgift om den övervakningsanläggning i vilkenkameran skall ingå. 1975/76:194 3 Vid sin prövning av frågan om tillstånd skalllänsstyrelsen taga hänsyn dds till sökandens intresse av att få brukaövervakningskameran, dels till det intresse som berörda enskilda kan ha av attövervakning ej förekommer. Tillstånd får meddelas endast om kameran ärerforderlig för det uppgivna ändamålet och anledning saknas att antaga, attotillbörligt intrång i enskilds personliga integritet skall uppkomma. Innan tillstånd meddelas, skall yttrande inhämtas från denkommun inom vilken kameran skall brukas. Kan kamera som brukas av arbetsgivareriktas mot arbetsplats, skall även skyddsombud, skyddskommitté ellerorganisation som företräder de anställda få tillfälle att yttra sig. Tillstånd skall avse viss till ändamål, plats ochfunktionssätt bestämd kamera och förenas med föreskrift om hur upplysning omövervakningen skall lämnas. 1 övrigt skall meddelas de föreskrifter i fråga omupptagning av bilder och förvaring eller användning av det upptagna materialetsom kan anses erforderliga med hänsyn till enskilds personliga integritet. får meddela ytterligare föreskrifter elleråterkalla tillstånd att bruka övervakningskamera, om otillbörligt intrång ienskilds integritet uppkommer efter tillståndsbeslutet. Är övervakningskamera ej längre erforderlig för detändamål som tillståndet avser, skall tillståndet återkallas. utövar tillsyn över att övervakningskameraej är anbringad i strid mot 4 § samt att de föreskrifter som meddelats medstöd av denna lag följes. Innehavaren eller brukaren av övervakningskamera skallbereda tillträde till kontrollrum och andra delar avövervakningsanläggningen samt lämna de uppgifter styrelsen begärför tUlsynen. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet brukarövervakningskamera 1975/76:194 4 utanatt upplysning därom lämnas enligt 3 § eller har sådan kamera anbringad i stridmot 4 § första stycket eller bryter mot föreskrift som meddelats enligt 7 §eller 8 § första stycket dömes till böter. Underlåterinnehavare eller brukare av övervakningskamera att för tillsyn enligt 9 § lämnatiUträde till lokal eller tiUhandahålla upplysning, får föreläggavite. För tillträde som angivits nu kan också anlitapolishandräckning. Talan mot beslut föres hos regeringen genom besvär. Justitiekanslernfår föra talan för att tillvarataga allmänna intressen. Dennalag träder i kraft den . Sökesföre utgången av tiUstånd enligt lagen att bruka övervakningskamerasom före ikraftträdandet anbringats så att den kan riktas mot plats som ärupplåten för eller eljest nyttjas av allmänheten, får kameran brukas utan hinderav 4 § till dess ansökningen slutiigt prövats. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , , , ,, , har TV-apparatur kommit att användas förbevakning av butikslokaler eller lagerutrymme och för kontroll av inpasse-ringtill industrier och andra anläggningar. TV används vidare förpatientövervakning inom sjukvården och vid fullgörande av sådanabevakningsuppgifter som särskilda bevakningsföretag ofta har hand om. Ävenpolisen använder TV i sin verksamhet. Övervakning eller bevakning med hjälp av TV innebär riskerfrårt integritetssynpunkt. Med anledning av de ökade risker förintegritets-kränkningar som den moderna tekniken för ljudupptagning och fotograferingmedför tillkallades sakkunniga för att utreda frågan om förstärktintegritetsskydd på personrättens område. De sakkunniga, som har antagit namnetintegritetsskyddskommittén (Ju 1967:62), avlämnade betänkandet (SOU1974:85) Fotografering och integritet. Kommittén föreslår i detta betänkandedels förbud mot fotografering utan lov av personer som befinner sig iavskildhet m.m,, dels särskilda bestämmelser om personövervakning med hjälp avtelevisionskamera. 1 ett kommande betänkande avser kommittén att företrädesvista upp frågan om åtgärder mot utnyttjande av uppgifter om enskildas privataförhållanden. 1 Dåvarande justitiekanslern , ordförande,riksdagsmannen , dåvarande riksdagsmännen och docenten samt hovrättslagmannen ochgeneraldirektören . 1975/76:194 6 Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetls av riksåklagaren (). hovrättenöver och , (), kriminavårdsstyrelsen,överbefälhavaren, , , , generaltullstyrelsen,länsstyrelserna i , och ,arbetsmiljöutredningen, datainspektionen. ,landstingsförbundet, , ,hantverks- och industriorganisation, ,(), akademikerscentralorganisation (), i (LO), () gemensamt med , ,, , . Pressens ombudsman och . RÄhar bifogat yttranden av överåklagarna i , och åklagardistriktsamt av länsåklagarna i och , och . LOhar bifogat ett yttrande från . iStockholms län har överlämnat ett yttrande från polisstyrelsen i Stockholmspolisdistrikt och i län har bifogat ett yttrande frånpolisstyrelsen i polisdistrikt. Yttrandenhar vidare inkommit från , , Konstnärligaoch litterära yrkesutövares samarbeisnämnd. , Foto ochNordiska Museet. UnderremissbehandUngen har kommitténs förslag om straffrättsliga åtgärder motfotografering fått ett blandat mottagande. Flera remissinstanser har ocksåkritiserat kommitténs uppdelning av utredningsuppdraget. Ävenjag anser att en granskning av förslaget försvåras av den av kommittén sålundavalda uppläggningen av utredningsarbetet. Enligt min mening är det svårt att taställning till vilka åtgärder som behöver vidtas mot olovlig och otiUbörligfotografering som sådan, när det inte går att överblicka om och i vad mån detär möjligt att ingripa mot spridning av fotografier och annan information omenskildas privata förhållanden. Jag finner därför att övervägande skäl talarför att de bestämmelser i (BrB) om förbud mot fotografering m.m.som har föreslagits av kommittén bör prövas först när kommittén har slutförtsitt arbete. Det finns däremot inte något hinder mot att redan nu behandlafrågan om lagstiftningsåtgärder mot TV-övervakning. Jag kommer därför att idet följande ta upp denna fråga tUl särskild behandling. Kommitténslagförslag såvitt gäller skydd mot TV-övervakning bör fogas till protokoUet idetta ärende som bilaga. 1975/76:194 7 Från en TV-kamera överförs bilden antingen per tråd ellerper radiovåg till en mottagare, ibland kallad monitor. TV-kameran är i sådanafall antingen trådsändare eller radiosändare i radiolagens (1966:755) mening.Enligt lagen fordras tillstånd för radiosändning. 1 stället för med tråd ellerradiovåg kan bilden överföras till mottagaren med laserljus som bärvåg. TV-kamerakan användas också tillsammans med videobandspelare eller liknande utrustning,som ansluts till kameran. Bilden registreras då direkt på bandspelaren och kansenare spelas upp. TV-kamerankan bestå av optikdel med kamerarör, manöverpanel och strömkälla. Optikdelenbehöver inte vara större än i diameter och i längd. Manöverpanelenkan anslutas till optikdelen med kabel och kan därför vara placerad på avståndfrån själva kameran. Som strömkälla kan användas batterier. TV-kameranförbrukar emellertid relativt mycket effekt. Batterier blir därför utrymmeskrävande.Mycket små och föga effektkrävande TV-kameror, som har en platta med en mosaikav små ljuskänsliga element i stället för kamerarör har dock börjat blikommersiellt tillgängliga. För fotografering av detaljer på långt håll kan TV-kameranförses med tdeobjektiv. Förutomvid rundradiosändningar används TV-apparatur som hjälpmedel vidövervakning, förmedling av information, utbildning och bevakning. TV används t.ex.för den bevakning av industriella processer när miljön är besvärlig, fördirekta iakttagelser eller för överföring av diagram eller skriftligameddelanden från en plats tUl en annan. 1 sådana fall överförs information påtråd. För bevakning används TV bl.a. i butikslokaler och vid lastkajer samt förkontroll av inpasseringen till industrier och andra anläggningar. Ett stortantal anläggningar för portbevakning har tagits i drift. Debevakningsföretag, som installerar och betjänar sådana anläggningar, räknarmed en alltmer ökad användning av TV som hjälpmedel vid bevakning. TV-anläggningarsom används för övervakning eller bevakning består ofta av flera fasta ellerrörliga kameror som på tråd kan överföra bilder från de olika kameraplatsernatill en eller flera monitorer i ett kontrollrum. Polisen använder sådana TV-anläggningarvid övervakning av ordningen på och i tunnelbanan i Stockholmoch vid övervakning av trafiken på vissa av mera trafikerade stråk.Det kan i sammanhanget nämnas att en kommun har låtit installera TV förkontroll av ordningen på en allmän toalett. 3 Gällande rätt m.m. 1 kommitténs betänkande (s. 34) redovisas gällandebestämmelser om skydd för enskilda mot anskaffande av information om dem medhjälp av teknisk apparatur. Här skall endast nämnas att bl.a. fridsbrotten i 1975/76:194 8 BrB om ofredande och de fåtal inskränkningar med hänsyn till riketssäkerhet m.m. i rätten att använda optisk apparatur som finns i vissa andraförfattningar ger ett visst, om än mycket begränsat indirekt skydd motintegritetskränkningar som sker med hjälp av rörlig optisk utrustning. Däremotsyaes bestämmelserna i 4 kap. 7 § BrB vara det enda lagrum som kan åberopas motden som använder en fast fjärrmanövrerad TV-kamera för personövervakning utan tUlbörlighänsyn till enskilds personliga integritet. Om nämligen en sådan kamera öppetutnyttjas på ett särskilt påträngande sätt, för intensiv övervakning eller närbruket av apparaturen med hänsyn till den angripnes situation annars framstårsom en särskilt kännbar fridskränkning är det att anse som ett sådanthänsynslöst beteende som kriminaliseras i paragrafen. Tilläggas kan att den i 2§ radiolagen föreskrivna tillståndsplikten för TV-kameror inte gäller sådanakameror som vanligen används i TV-övervakningsanläggningar, nämligen trådbundnakameror. Arbetsmiljöutredningentar i sitt betänkande (SOU 1976:14) Ar-betsmUjöIag upp frågan om TV-övervakningpå arbetsplatser. Utredningen berör därvid integritetsskyddskommitténs förslagtill lag om TV-övervakning som innebär att tillstånd skall fordras för attrikta övervakningskamera mot plats som nyttjas av allmänheten. Arbetsmiljöutredningenframhåller att anställda, som berörs av övervakning, skaU ha tUlfälle att yttrasig innan tillstånd ges. Utredningen anser att det berörda lagförslaget börkompletteras på denna punkt. Övriga frågor om bruk av TV på arbetsplatsen bör iallmänhet kunna lösas genom överenskommelse mellan parterna. Med stöd av denallmänna föreskriften i 2 kap. 1 § andra stycket förslaget till arbetsmiljölagbör enligt utredningens mening emellertid ingripande kunna ske mot missbruk avteknisk apparatur som riktar sig mot den anställdes berättigade anspråk påintegritetsskydd. Detbör slutiigen nämnas: att fri- och rättighetsutredning i sittbetänkande (SOU 1975:75) Medborgerliga fri- och rättigheter med hänsyn tUlteknikens utveckling förordar att grundlagsskyddet för rätten till förtroligkommunikation görs klarare och mera omfattande. Utredningen föreslår därföratt rätten tUl förtrolig kommunikation anges som skydd mot undersökning avbrev, post eller andra försändelser och mot hemlig avlyssning eller upptagningav andra förtroliga meddelanden. Utredningen anför bl.a. att rätten tillförtrolig kommunikation inte kräver att övervakning ,iv sådana allmänna platsersom exempelvis tunnelbaneperronger och rulltrappor som sker öppet med hjälp av TV-kameror,mikrofoner och annan teknisk utrustning får utföras endast med lagstöd.Utredningen hänvisar dock till att förslag till lag om TV-övervakning lagtsfram av integritetsskyddskommittén. 1975/76: 194 9 Kommitténanför att i den allmänna debatten uppmärksamheten har kommit att riktas motsådana i regel kabelbundna TV-anläggningar som används för övervakning ochbevakning. Man har framhållit, att ett utbrett bruk av sådan apparturmöjliggör en övervakning av medborgarna som inte kan anses godtagbar frånintegritetssynpunkt. Kommittén anser att möjligheterna allmänt sett är goda attvinna kontroll över förekomsten och utformningen av övervakningsanläggningar avnu åsyftat slag. De särskilda åtgärder som kan vara erforderliga bör emellertidinte behandlas i samband med allmänna straffrättsliga bestämmelser mot missbrukav optisk apparatur. Den krets av personer som regler om s.k. TV-övervakningdirekt riktar sig till är så begränsad att kompletterande speciallagstiftningframstår som naturligare. Enligt kommitténs mening finns det ett behov av attgenom sådan lagstiftning bereda enskilda skydd mot övervakning med TV. Övervakningmed TV medför påtagliga fördelar i olika hänseenden. Kommitténanser det därför varken möjligt eller lämpligt att införa något allmänt förbudmot att TV nyttjas för personövervakning. Däremot anser kommittén att det ärmöjligt att i större utsträckning än när det gäUer optisk apparatur i allmänhetuppställa villkor för apparaturens nyttjande. De regler som kan erfordras för TV-övervakningbör enligt kommitténs uppfattning ges i en särskild lag som gäller såvälmyndigheters som enskildas övervakning. Kommitténanser väsentligt att information om förekommande lämnas. Därförföreslås upplysningsplikt för all personövervakning med TV. Därutöver börrättsliga möjligheter finnas att i fall när allmänheten berörs regleraförekomsten och utformningen av övervakningsappartur. Kommittén föreslår att tUlståndskaU fordras för TV-övervakning av allmän plats. Enligt förslaget skalllänsstyrelserna ha hand om tillståndsprövningen. Vilka villkor som bör gällaför TV-övervakning eller hur övervakningen bör bedrivas kan inte anges annat äni mycket allmänna ordalag. På grund av allmänt håUna regler får från faU tUlfall avgöras om och hur TV-övervakning får ske. Kommun som berörs av tilltänktTV-övervakning föreslås få inflytande på tillståndsfrågan. 1fråga om arbetsplatser framhåller kommittén de väsentiiga funktioner som TVkan ha som hjälpmedel för att skapa en lämplig arbetsmiljö eller säkerhet iarbetet. Bevaknings- eller övervakningsuppgifter kan skötas från en plats därman inte är utsatt för ogynnsamma mUjö-faktorer och ensamarbete kan beredasstörre trygghet från såväl fysisk som psykisk synpunkt. Det är emeUertid menarkommittén uppenbart att TV också kan utnyttjas på ett sätt som från olikasynpunkter inte kan anses godtagbart med TV kan utforskas vad som utgörarbets- Prop.1975/76:194 10 tagares privata förhållanden. TV kan också utnyttjas föratt mera allmänt ställa någon under övervakning medan han fullgör sinaarbetsuppgifter. Enligt kommittén bör TV-övervakning av arbetsplatser inte fåföretas i hemlighet. Huruvida TV-övervakning av arbetsplats därutöver bör bliföremål för särskild reglering har samband med frågor om arbetsmiljön.Kommittén anser att de för arbetstagarna negativa effekter som kan följa avarbetsgivarens bruk av övervakningsapparatur bör beaktas inom ramen förutredningsarbetet om arbetsmiljön. 5 Remissyttrandena över förslaget till lag om TV-övervakning Kommitténs förslag om särskild lag om TV-övervakning fårett övervägande positivt mottagande av remissinstanserna även om viss kritikframförs mot enskildheter i förslaget. Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran avkriminalvårdsstyrelsen, generaltullstyrelsen, i ,, och . i anför att övervakning med TVtiänar väsentliga syften. En tilltagande övervakning med TV utankontroll kan emellertid enligt mening utgöra ett hot mot denpersonliga integriteten. Faran för ett omfattande missbruk av TV-övervakningskall givetvis inte överdrivas, men redan en utveckling, som leder mot attmedborgarna mer aUmänt blir föremål för sådan kontroll, bör i sig motverkas.Den snabba tekniska utvecklingen vidgar användningsområdet och det är intesvårt att finna situationer, där övervakningen med TV kan kommaatt missbrukas och leda till integritetskränkningar. vill understryka angelägenhetenav att TV-övervakningen bringas under kontroll. Användningen av TV-tek-nikenför övervakning kan i flera sammanhang vara ändamålsenlig. Använd i olämpligasammanhang eller på olämpligt sätt kan sådan övervakning emellertid medförastort obehag. TV-övervakning bör inte heller få användas för att klara problemsom uppenbarligen måste lösas på annat sätt. Övervakning av barn på skolgårdenkan enligt förbundets mening tjäna som exempel på ett användningsområde sommåste ifrågasättas. () ställer sig avvisande tillkommitténs förslag att tillstånd skall fordras för övervakningskamera som äranbringad så att den kan riktas mot plats som är upplåten för eller eljestnyttjas av allmänheten. KF ansluter sig visserligen tiU förslaget att länsstyrelsenskall utöva tiUsyn över den apparatur som det här är fråga om men anser sigdock inte kunna dela kommitténs förslag om tillståndsgivning av länsstyrelsen.KF förordar i stället anmälnings- och 1975/76:194 11 registreringsplikt till av de TV-anläggningarsom skall installeras. Kommitténs ståndpunkt att frågan om tillståndsplikt för bör beaktas inom ramen för utredningsarbetet om arbetsmiljönhar under remissbehandlingen föranlett en del synpunkter av delvis kritisk innebörd. LO anser att frågan om rättsskydd mot användning av TV-apparaturpå arbetsplatser bör tas upp till behandling och få sin reglering av arbetsmiljöutredningen.SACOISR och arbetsmiljöutredningen är av samma uppfattning. Även ÄBAB anseratt frågan i första hand bör lösas genom förhandlingar mellan arbetsgivare ocharbetstagarorganisationer. TCO är av den uppfattningen att övervakning påarbetsplatser endast skall få ske om kollektivavtal mellan parterna såtillåter. framhåller att TV-övervakning används i stor utsträckning ibutikerna för att på ett rationellt sätt registrera kundflödet i butiken ochvid behov kunna dirigera personal till platser i butiken där så krävs. Man kanhärigenom konstatera personalbehov till kassatjänster och övrigabetjäningspunkter i butiken. Som regel har t.ex. snabbköpskassörskorna utöverkassatjänsten också andra arbetsuppgifter i butiken t.ex. varuvård ochliknande. Genom fast TV-be-vakning av utgångskassorna kan butiksledningen lättse till att erforderlig kassapersonal görs tillgängUg för att betjänakunderna. Ett annat område inom butikerna som ofta är föremål för TV-bevakningär lager och varumottagning. Detta för att butiksledningen och personal lättskall kunna registrera när leverans av varor sker. Vid sådan leverans sker somregd viss uppräkningskontroll och liknande. För de lokaler där allmänheteninte har tillträde t.ex. varumottagning, lastkaj o.d. är enligt förbundet kontrollintressetalltid påtagligt med tanke på det stora varuflödet i butiken. Här harövervakningskameran en ren kontrollfunktion och är både befogad och heltnödvändig från säkerhetssynpunkt. Enligt förbundets mening är dock sådanabevakningsarrangemang lämpliga att lösas förhandlingsvägen mellan arbetsgivareoch arbetstagare. Förbundet instämmer därför i utredningens förslag i denna dd. anser av principiella skäl att övervakningskamera över huvud tagetinte skall få användas på arbetsplatser. Förbundet pekar därvid på risken förkränkning av den anställdes personliga integritet och möjligheten tillmissbruk från arbetsgivarens sida. Om ett totalförbud inte är möjligt, anserförbundet att reglerna måste utformas mycket restriktivt och så långt möjligtta hänsyn till de anställdas berättigade krav på inflytande och skydd av denpersonliga integriteten. Reglerna måste vara så utformade att de anställdasfackliga organisation får ett direkt inflytande dels på tillståndsgivningenoch dels på formen för övervakningen. Förbundet betonar att vetskapen 1975/76:194 12 attständigt vara utsatt för kontroll via TV-kamera kan bli pressande ocb skapaotrivsel, vilket påverkar hela arbetssituationen. Enligt förbundets mening böryttrande alltid inhämtas från berörda fackliga organisationer. Yttrande böravse såväl behovet av övervakningskamera som formerna för den planerade TV-bevakningen.1 fråga om TV-kamerans placering föreslår förbundet att tillstånd som avserövervakning på arbetsplatser skall innehålla klara regler om att övervakningskamerainte får placeras i personalrum och övriga utrymmen där personalen tillbringarsina raster. Inte heller bör övervakningskamera få användas t.ex. i personalutrymmeneller ingångar till toaletter. Ständig TV-övervakning av en viss fast punkt t.ex.utgångskassor i varuhus och andra försäljningslokaler eller i lagerutrymmen fårinte tillåtas. Detta med hänsyn till den press en ständig bevakning utsätterden anställde för. 1 lokaler där enbart personal vistas bör TV-övervakning överhuvud taget inte få förekomma. Om missbruk förekommer eller om förekomsten avTV-övervakning medför påvisbara effekter på berörd personal, skall den kunnaavbrytas på begäran av den fackliga organisationen. ÄvenKF föreslår förbud mot att anbringa TV-kameror i personalrum och provrum ellerliknande utrymmen. Enligtdatainspektionens mening erbjuder arbetsplatserna gränsdragningsproblem. Enplats, som enligt 4 § i lagförslaget är upplåten för eller eljest nyttjas avallmänheten, kan vara arbetsplats för anställda, t.ex. affärslokaleroch restauranger. 1 dessa fall fordras enligt lagförslaget tillstånd, och dessaanställda är formellt inte tillförsäkrade någon möjlighet att hindra att tillståndges. I fråga om "interna" arbetsplatser, där lagen inte skalltillämpas, förutsätter kommittén att TV-övervakning bestäms efter förhandlingarvilket torde få tolkas som innebärande en faktisk vetorätt för de anställda. SkUdagrupper av anstäUda behandlas alltså olika. När övervakningsändamålet ärkontroll av allmän ordning och säkerhet och tiUstånd alltså krävs, har de berördaanställda inte vetorätt, när ändamålet är att sörja för lämplig arbetsmiljöeller säkerhet i arbetet och lagen inte är tiUämplig, föreligger enförhandlingssituation med vetorätt. Om kommitténs uttryckssätt att TV-övervakningenpå arbetsplatserna bör lösas förhandlingsvägen innebär att koUektivavtal skallträffas, föranleder detta enligt datainspektionens mening följandeöverväganden. Motsvarande problem börjar skymta inom datalagens tUlämpningsområdeoch det är där ännu en öppen fråga huruvida sådant som den enskilda människanspersonliga integritet är ägnat för förhandlingar; i viss mån får det givetvis betydelsepå vilken nivå förhandlingar förs och avtal träffas. Det ligger vidare iförhandlingarnas natur att parterna ger och tar. Det kan då uppfattas somstötande att personlig integritet ställs mot "förmåner" som är direktekonomiskt mätbara. Beaktas bör vidare att påstådda 1975/76:194 13