prop · FZ0327 · 1975-12-31 00:00:00 — Sjukpenning utgår dockinte för tjänstgöringstiden. I fråga om sjukpenningens storlek har AFL:sbestämmelser motsvarande tillämpning. Därvid får emellertid vid beräknande avden skadades årliga arbetsförtjänst hänsyn inte tas till belopp som överstiger fn.45.000 kr, medan arbetsförtjänsten å andra sidan inle får sältas lägre än fn.22.500 kr. Utöver sjukpenning enligl militärersätlningsför-ordningen kan denskadade erhålla sjukpenning enligt AFL, om och i den mån han är berättigad tillhögre sådan ersättning. Värnpliktig som under grundutbildning eller viss annanutbildning eller inom viss lid därefter har ådragit sig sjukdom som inleberättigar till ersättning enligl det tidigare sagda kan erhålla särskildsjukpenning. Denna beräknas på en anlagen arbetsförtjänst av f n. omåret men skall minskas med sjukpenning som utgår enligt AFL eller YFL.Sjukpenning enligt mililärersällningsförordningen utgör skattepliktig inkomst.Den som uppbär sjukpenning enligl nämnda förordning har Prop.1975/76:27 12 undervissa förutsättningar också rält all erhålla vårdbidrag om högst perdag. Vårdbidraget är inle skattepliktigt. Enligtlagen om ersättning åt smittbärare är tillfällig smittbärare, som på grund avmyndighets ingripande underkastas inskränkning i sitt arbete, berättigad tillersättning av statsmedel för inkomstbortfall. Ersättning till den som omfattasav sjukförsäkring enligt AFL utgår i princip med del högsta belopp som hanskulle ha erhållit i sjukpenning och sjukpenninglillägg enligl AFL. Beträffandeden som inle omfattas av sjukförsäkring enligl AFL utgår ersättning med beloppsom han skulle ha erhållit om han hade varit sjukpenningförsäkrad. om sjukpenning m.m. har, med vissa förbehåll,motsvarande tillämpning beiräffande ersättningar enligl vissa andraförfattningar. Hit hör ersättning enligl förordningen om ersättning i anledningav kroppsskada, ådragen under tjänstgöring i civilförsvaret, förordningen omersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under vistelse å anstalt m.m.,lagen om krigsförsäkring för sjömän m.fl., kungörelsen om ersättning på grundav medverkan i skyddsarbete vid olyckor i alomanläggningar m.m. och 19 §brandlagen. Även sjukpenning enligl dessa författningar är skattepliktig. Enliglen undersökning som gjordes års sjukpenningreform hade ca sju % avde sjukpenningförsäkrade enbart sjuklön från arbetsgivaren vid sjukdom, varvidgällde s.k. arbetsgivarinlräde i sjukförsäkringen, medan av övrigaförsäkrade uppbar endast sjukpenning. För dem som uppbar enbart sjuklön -huvudsakligen stats- och kommunalanställda - varierade sjuklönen mellan 89 och92 % av den ordinarie lönen och var beskattad. Som har framhållits i detföregående uppgår sjukpenningens kompensalionsnivå numera till avbruttoinkomsten, dock med viss begränsning. som sjukpenning ochliknande ersättningar med vissa undantag har gjorts skattepliktiga har de isamma mån blivit pensionsgrundande för tilläggspension. Ett av syftena medsjukpenningreformen var all skapa ökad jämlikhet mellan grupper som enbart hadesjukpenning att lita lill och andra grupper som uppbar ersättning frånarbetsgivaren vid sjukdom och olycksfall (prop. 1973:46 s. 95, 101 och 105).Sjukpenningen ansågs bli direkt jämförbar med sjuklön från arbetsgivaren genomde ändringar som skedde. 3Förslag till utsökningsbalk och remissyttranden däröver Genombelänkandet (SOU 1973:22) Utsökningsrätt XII har lagberedningen lagt framförslag lill utsökningsbalk, som avses skola ersätta bl.a. De nuvarande bestämmelserna om införsel och om utmätning i lön o.l.har tagils upp i huvudsak oföränd- Prop.1975/76:27 13 radei förslaget (4 och 8 kap.). Någon ändring föreslås infe beträffande möjlighetenatl ta i anspråk .sjukpenning och liknande ersättningar (jfr 4 kap. 2 § andrastycket; se även s. 324 i betänkandet). Iyttranden över betänkandet har några remissinstanser, bl.a. RSV, framhållit attsjukpenning numera har karaktär av lön och ansett att sådan ersättning börkunna las i anspråk även genom införsel för skatter och allmänna avgifter samtböter och viten, liksom genom utmätning i den ordning som är föreskriven förutmätning i lön o.l. I några remissyttranden har framhållits att detsamma börgälla föräldrapenning och arbetslöshetsunderstöd. Isin skrivelse till har RSVframhållit följande. Sjukpenningen har numera karaktär av lön, vilket innebäralt skatteavdrag görs vid utbetalningen. Den nya sjukpenningen är i principlikställd med sådan sjuklön som betalas av arbetsgivaren och i vilken införselfår äga rum för alla slags fordringar. Införsel bör därför kunna ske isjukpenning för samtliga fordringar som omfattas av införselinstilutel. Ommöjligheten till införsel i sjukpenning utvidgas på angivet sätt, bör av sammaskäl även utmätning kunna äga rum i sjukpenning. Med hänsyn till kravet på ökadeffektivitet i indrivningen av statens fordringar och på lika behandling av gäldenäreroberoende av i vilken form ersättning utgår vid sjukdom bör ändringarna inleanslå i avvaktan på utsökningsbalken. Många kronofogdemyndigheter har underhand till RSV framhållit angelägenheten av all ändring sker enligl delanförda. RSV hemställer därför alt de föreslagna ändringarna genomförs snarastmöjligt. Idepartementspromemorian behandlas till en början frågan om sjukpenning börkunna tas i anspråk genom införsel även för skatter och allmänna avgifter samtböter och viten. 1 promemorian framhålls alt sjukpenning enligl AFL numera ärdirekt jämförbar med sjuklön som utges av arbetsgivare. Sjukpenningensförhållandevis höga nivå utgör också skäl för all tillåta införsel isjukpenning för nämnda fordringsslag. Även rättviseskäl talar för en sådanändring. Hänsyn lill vad gäldenärens sjukdom kräver kan enligt promemorian tasvid bestämmande av förbehållsbeloppel. Uirymme för införsel för de nu aktuellafordringarna bör finnas l.ex. i fall då någon utan eller med ringaförsörjningsbörda har hög sjukpenning. Den ifrågasatta utvidgningen av införselinstitutelstillämpningsområde kan också motverka 1975/76:27 14 eventuellamissbruk av sjukförsäkringsförmånerna samt ibland vara flll fördel för gäldenärengenom atl sakutmätning kan underlåtas. Anledning saknas enligt promemorian attgöra skillnad mellan å ena sidan skatter och allmänna avgifter och å andrasidan böter och viten. Om införsel skall kunna ske i sjukpenning för samtligainförselbara fordringar, bör detsamma gälla andra liknande dagersättningar. Detmerarbete för kronofogdemyndigheterna och försäkringskassorna som dendiskuterade ändringen torde medföra behöver inte bli alltför betungande iförhållande till det förväntade resultatet. 1 promemorian föreslås därför attsjukpenning och andra liknande dagersättningar som avses i 2 § andra stycketinförsellagen skall kunna tas i anspråk genom införsel för samtliga införselberältigadefordringar. Ändringen bör enligt promemorian genomföras utan avvaktan på ny ulsöknings-lagstiftning. Vadsom har anförts som skäl för alt införsel skall kunna ske i sjukpenning ochandra liknande ersättningar för samtliga införselbara fordringar är enligtpromemorian i huvudsak tillämpligt även på frågan om utmätning i den ordningsom är föreskriven för utmätning i lön bör kunna äga rum i sådana ersättningar.Med hänsyn till att det utmätningsfria beloppet skall vara avsevärt större änförbehållsbeloppet vid införsel torde emellertid enligl promemorian uirymme sällanfinnas för utmätning i sjukpenning o.l. Vidare befaras merarbetel förkronofogdemyndigheterna och försäkringskassorna inte stå i rimlig proportion lilldel resultat som man kan räkna med. I promemorian framhålls också att enutvidgning av möjligheten till exekution i sjukpenning o.l. till att gälla ävenutmätning skulle föra med sig ganska omfattande författningsändringar, vilketknappast framstår som befogat med tanke på alt ändringarna inle antas medförastörre fördelar. Av bl.a. dessa skäl anses möjligheten att ta i anspråksjukpenning o.l. i vart fall inte fn. böra vidgas till alt gälla ävenutmätning. 1promemorian berörs också frågan huruvida förmåner vid arbetslöshet, vilka intef.n. kan bli föremål för införsel eller löneulmälning, bör kunna tas i anspråkgenom införsel eller utmätning. Frågan anses emellertid inte böra las upp i nuförevarande sammanhang. Förslageti promemorian att sjukpenning och annan liknande dagersättning skall kunna tasi anspråk genom införsel även för skatter och allmänna avgifter saml böter och vitentillstyrks eller lämnas utan erinran av samtliga remissinstanser. Enligthovrätten för får den föreslagna reformen anses angelägen.Kronofogdeföreningen anser alt förslaget skulle väsentligt förenkla och effektivisera 1975/76:27 15 kronofogdemyndigheternasarbete med de allmänna målen. i distriktframhåller all de restförda skallebeloppen har ökat betydligt de senaste årenoch all del numera krävs all indrivningsmyndigheierna arbetar myckel snabbt ocheffektivt. Indrivningsarbetet har också blivit alltmerakomplicerat och målen svårare, som belalningsmolståndel har ökat. Införselinstilutelär enligt kronofogdemyndigheten ulan tvekan etl effektivt och enkeltindrivningsmedel. Det är dessutom ofla den enda exekutionsform som gerresultat. Man bör visserligen inte överskatta den praktiska vinsten av den föreslagnautvidgningen av införselinstitutels tillämpningsområde. Kronofogdemyndighetenär dock övertygad om atl en inle oväsentlig vinst kommer all uppnås omförslaget genomförs. anser del synnerligen angeläget attändringen genomförs möjligl. 1fråga om de närmare skälen för förslaget understryker flera remissinstansersärskilt alt sjukpenningbeloppet har höjts och alt sjukpenningen har blivitjämförbar med sjuklön från arbetsgivare, vilken kan tas i anspråk för samtliga införselberältigadefordringar. Länsstyrelseni framhåller all sjukdom visserligen som regel innebär enförsämrad situation, som minskar gäldenärens möjligheter att fullgöra sinaförpliktelser. Detta bör dock beaktas vid verkställigheten på samma sätt som iandra motsvarande siluationer och inle genom ett generellt undantag.Länsstyrelsen förutsätter också att hela dagersättningen förbehålls gäldenärenunder den första delen av sjukperioden. anser också altden enskildes intressen vid sjukdom kan tillgodoses genom införsellagensbestämmelser om förbehållsbelopp. TCO understryker särskilt atl vid bestämmandeav förbehållsbeloppel hänsyn verkligen tas till de ökade utgifter i form av bl.a.kostnader för läkarvård och annan vård som en sjukdom medför. RFV utgår frånatt den garanterade sjukpenningen om per dag som tillkommer hemmamake m.fl.och den frivilliga sjukpenningen om högst per dag alllid skallförbehållas gäldenären. Verket förutsätter också alt införsel inte skall kunnaske . Utrymmetför införsel i sjukpenning för skatter, böter o.l. berörs närmare avkronofogdemyndigheten i distrikt, som anser atl sådant uirymme oflafinns när gäldenären inte har någon försörjningsplikt. Möjligheten till sådaninförsel skulle vara särskilt värdefull vid långvarig sjukdom.Kronofogdemyndigheten framhåller vidare atl en del hantverkare arbetar underenkla former och för olika arbetsgivare och alt de då är oåtkomliga förinförsel. Även dessa, som inle sällan är belalningsovilliga och saknarutmätningsbara tillgångar, skulle man vid sjukdom i viss mån kunna komma lillrätta med. Denuvarande reglerna har enligl kronofogdeföreningen medfört all Prop.1975/76:27 16 illojalaskattskyldiga har kunnat genom sjukskrivning åtnjuta avsevärda förmånersamtidigt som de har undandragit sig att betala sina skulder. Denna grupp av gäldenärerhar varit tillräckligt stor för atl vålla kronofogdemyndigheterna betydandesvårigheter vid indrivningen. I upplyser attkronofogdemyndigheterna i länet har framfört misstankar om alt sjukskrivning iviss utsträckning utnyttjas för atl undgå betalning av skatteskulder. Kronofogdemyndigheteni distrikt anser att den nuvarande ordningen innebär viss risk förmissbruk av sjukförsäkringsförmånerna. Även För-säkrlngskasseförbundel menaratt förslaget kan bidra till att minska möjligheterna till missbruk. Fråganom den föreslagna ändringen kan befaras medföra ett betungande merarbete förberörda myndigheter diskuteras i några remissyttranden. Hovrätten för VästraSverige framhåller att bestämmelserna om införsel i sjukpenning o.l. föruttagande av underhållsbidrag m.m. synes ha fungerat bra i tillämpningen.Hovrätten upplyser också att enligt kronodirektören vid kronofogdemyndigheten iGöteborgs distrikt torde den föreslagna utvidgningen till skatter, böter m.m.inte medföra några större problem från administrativ synpunkt.Kronofogdemyndigheten i distrikt uppger alt som införselför underhållsbidrag har förekommit i sjukpenning har inte märkts några störrepraktiska eller andra problem. Om förslaget genomförs, kommer enligtkronofogdemyndigheten antalet fall av införsel i sjukpenning för skatter, bötero.l. helt säkert alt hållas inom måttliga gränser och försäkringskassornakommer inte att vållas större bekymmer. i och länpåpekar dock för sin del att besvär till överexekutor i länet överinförselbeslut redan f n. anförs i ganska stor utsträckning och att dessa målofta är svårhanterliga. framhåller atl den allmänna sjukpenningen starkthar begränsat det utrymme som täcks av privat sjukförsäkring samt attkarenstiderna dessutom har förlängts. Privat försäkring lorde därför inteberöras i någon nämnvärd omfattning av förslaget. Förbundet förordar altbestämmelsen om införsel i sjukpenning jämkas på så säll att införsel i förstahand skall ske i den allmänna sjukpenningen och ersättning enligl privatförsäkring tas i anspråk i andra hand. Enligt förbundet skulle detta bliadministrativt enkelt. RFVvänder sig mot uttalandet i promemorian atl föräldrapenning enligl AFL omfattasav den nuvarande bestämmelsen i 2 § andra stycket införsellagen om införsel förunderhållsbidrag m.m. i sjukpenning och liknande dagersättningar. Verket, somhänvisar till molivuttalanden till ändringar i dåvarande införsellag, menaratl föräldrapenningen kan intill garanlinivån anses motsvara moder- Prop.1975/76:27 17 skapspenningenoch vara avsedd att täcka även vissa kostnader som föranleds av barnsbörden.Den nuvarande bestämmelsen om införsel i sjukpenning och liknande ersättningarär enligt verket inle tillämplig på föräldrapenning. Verket anser dock attföräldrapenning i den mån den utgår med belopp över garantinivån bör kunnalikställas med sjukpenning. I så fall bör emellertid detta särskilt anges iinförsellagen. Även anser att den nuvarande bestämmelsenom införsel i sjukpenning och liknande ersättningar inte omfattarföräldrapenning. Enligt förbundet omfattas inte heller sjukpenning vid vård avbarn. Förbundet anser emellertid rimligt alt dessa ersättningar jämställs medsjukpenning vid införsel. Förbundet anser vidare att det uttryck som i lagenanvänds för atl beskriva de ersättningar som jämställs med sjukpenning börpreciseras så alt det klart framgår vilka ersättningar som avses. Promemoriansståndpunkt alt möjligheten atl ta i anspråk sjukpenning och liknandeersättningar i vart fall inte fn. bör vidgas till att gälla även utmätning iden ordning som är föreskriven för utmätning i lön har godtagils av flertaletremissinstanser. Till de remissinstanser som uttryckligen ansluter sig tillnämnda uppfattning hör hovrätten för , i Göteborgsoch län, kronofogdemyndigheterna i och distrikt,kronofogdeföreningen och . Hovrättenför anser visserligen atl sjukpenning av principiella skäl börvid utmätning jämställas med avlöning, pension och livränta. Med hänsyn tillalt det utmätningsfria beloppet är högt och utmätningen är tidsbegränsad kan ensådan ändring dock väntas få ringa praktisk betydelse. Den kan enligt hovrättenockså förmodas medföra stort merarbete för kronofogdemyndigheterna. Även Försäkringskasseförbundetanser alt utrymme sällan skulle flnnas för utmätning i sjukpenning. skulle vidare merarbetel för bl.a. försäkringskassorna inte stå irimlig proportion till resultatet. Inte heller kronofogdemyndigheten i Örebrodistrikt, som medger att vissa skäl talar för att utmätning bör kunna ske isjukpenning och liknande ersättningar, anser att några större fördelar skullevinnas med en sådan ändring. i , somprincipiellt anser att utmätning i den ordning som är föreskriven för utmätningi lön 0.1. bör kunna ske av sjukpenning och liknande ersättningar, framhåller atlreglerna för löneulmälning är sådana alt löneulmälning är arbetskrävande förkronofogdemyndigheten som den inle är särskilt effektiv. Så länge denuvarande reglerna består flnns enligl kronofogdemyndigheten inte anledning attutvidga sådan utmätnings tillämpningsområde lill sjukpenning och liknandeersättningar. Enligt kronofogdeföreningen skulle införande av möjlighet lillutmätning i sjukpenning kräva ökade personalresurser hos kronofogdemyndighe- Prop.1975/76:27 18 terna.Dessutom skulle det ekonomiska resultatet sannolikt inte bli så Stort. Del kanemellertid enligt föreningen flnnas anledning atl ompröva frågan i samband medarbetet på utsökningsbalken. Ståndpunkten i promemorianbeträffande utmätning i sjukpenning och liknande ersättningar kritiseras avRSV, och kronofogdemyndigheterna i och Östersundsdistrikt. RSV kan inle dela uppfattningen att utrymme sällan torde finnas förutmätning i sjukpenning o.l. Sjukpenningbeloppel är så högt atl löneutmätningskulle kunna ske i de förhållandevis många fall då gäldenären har lågbostadskostnad och liten eller ingen försörjningsbörda. RSV vill emellertidframhålla all ändring beträffande möjligheten till införsel är mera angelägen.Även kronofogdemyndigheten i distrikt ifrågasätter riktigheten avpåståendet all uirymme sällan skulle finnas för utmätning i sjukpenning o.l.Enligt kronofogdemyndigheten skulle otvivelaktigt relativt stora grupper gäldenärer,däribland ensamstående utan försörjningsbörda och egna företagare, mycket välkunna komma i fråga för utmätning i sjukpenning o.l. Enligl kronofogdemyndighetenserfarenhet är del inle ovanligt atl gäldenär som har blivit föremål förutmätning i lön myckel snart låter sjukskriva sig. Införande av möjlighet tillutmätning i sjukpenning o.l. synes inle behöva medföra nämnvärt merarbete förkronofogdemyndigheterna. i distrikt understrykerall sjukpenningen numera är alt anse som sjuklön och alt sjuklön kan bliföremål för löneulmälning. Enligl kronofogdemyndigheten är del etl jämlikhetskravaft även sjukpenning kan tas i anspråk genom utmätning. Myndigheten anser detinte heller rimligt t.ex. all staten kan utnyttja sjukpenningen för att drivain böter medan den som är berättigad till skadestånd för samma broll kanske inlehar möjlighet att få ul sin fordran. Eventuella svårigheter vidförfattningsändringarna får inte hindra en reform, som av andra skäl kan ansesbefogad. Införande av möjlighet till utmätning i sjukpenning m.m. torde enligtkronofogdemyndigheten inte bli alltför betungande. Liksom vid införsel kan vidgademöjligheter alt la i anspråk sjukpenning medföra alt kronofogdemyndigheten ien del fall kan undgå arbete med att förrätta sak-utmätning och atl säljaegendom. Om gäldenär under pågående utmätning i lön blir sjuk, kan utmätningske i sjukpenningen i stället för all kronofogdemyndigheten måste avvakta alt gäldenärenpå nytt uppbär lön. Målen skulle därigenom kunna avslutas snabbare i en delfall. Hos egna företagare som driver rörelse i form av aktiebolag kanlöneutmätning ofta inte ske, eftersom lönen påstås vara minimal. Trots dettakan vid sjukdom ulgå en förhållandevis hög sjukpenning, vilken bör kunnaangripas genom utmätning. Härigenom skulle enligl kronofogdemyndigheten denkrets som kan bli föremål för löneutmätning avsevärt vidgas. Socialstyrelsenanser atl de i promemorian anförda Prop.1975/76:27 19 skälenför att ändring inte bör göras i fråga om möjligheten till utmätning isjukpenning o.l. inte är helt övertygande. Även om vissa praktiska skäl talar molen ändring, är det enligt otillfredsställande atl sjuklön ochsjukpenning behandlas olika. Uttalandenai promemorian om huruvida förmåner vid arbetslöshet bör kunna tas i anspråkgenom införsel och utmätning berörs endast i ett fåtal remissyttranden. AMS ochhovlälien för godtar promemorians ståndpunkt att frågan inle upp i nu förevarande sammanhang. Däremot anser att ävendenna fråga borde ha tagits upp . Särskilt ersättning enligt lagen (1973:370)om arbetslöshetsförsäkring kan utgå med sådana belopp att i vissa fall införseleller utmätning kan ske. Det finns enligt också så storalikheter och så många beröringspunkter mellan den allmänna sjukförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen att det kan synas onödigt all i detta sammanhang göraskillnad mellan ersättningar enligt dessa försäkringssystem. Mol ståndpunkten ipromemorian framhåller RSV, under åberopande av likheten mellan sjukpenningoch arbetslöshetsersättning, del önskvärda i att i vart fall införsel kan ske isådan ersättning. Enligtinförsellagen (1968:621) kan införsel äga rum i sjukpenning för uttagande avunderhållsbidrag och vissa kommunala bidragsfordringar som står underhållsbidragennära. Med sjukpenning likställs därvid annan dagersättning, som utgår på grundav sjukdom eller olycksfall eller av annan sådan anledning. Däremot fårinförsel inle ske i sjukpenning och liknande ersättningar för övrigainförselbara fordringar, dvs. skatter och allmänna avgifter samt böter och viten.Sjukpenning o.l. som innestår hos den myndighet som skall betala ut ersättningenkan inte heller tas i anspråk genom utmätning i den ordning som är föreskrivenför utmätning i lön o.l. Sådan utmätning sker i införselliknande former ochstår öppen för fordringar av alla slag. Innestående fordran på sjukpenning m.m.är i allmänhet fredad även från annan utmätning. Sedanmöjlighet atl ta i anspråk sjukpenning genom införsel för underhållsbidrag m.m.infördes genom lagändring har sjukpenningen enligl lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL) väsenlligl höjts lill beloppet. Höjning skedde senasti samband med reform av sjukpenningförsäkringen, somsjukpenningen i princip gjordes skattepliktig och pensionsgrundande förtilläggspension. Sjukpenningen utgår numera av den försäkradesinkomst upp till en årsinkomst som motsvarar sju och ell halvt basbelopp, f.n.67.500 kr. Sjukpenningbeloppel kan i följd därav f.n. uppgå 1975/76:27 20 Motsvarande ändringar bar skett beträffande liknandeersättningar enligt vissa andra författningar, bl.a. lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring (YFL). 1särskild framställning till har ()begärt lagändringar som gör det möjligt att ta i anspråk sjukpenning genominförsel även för skatter och allmänna avgifter saml böter och viten samt genomutmätning för andra fordringar i den ordning som är föreskriven för utmätning ilön. Liknande yrkanden har framställts i några remissyttranden överlagberedningens förslag lill utsökningsbalk. Några remissinstanser har därvidframhållit atl detsamma bör gälla föräldrapenning och arbetslöshetsunderstöd. 1en departementspromemoria (Ds Ju 1975:13) som har upprättats med anledning av RSV:sskrivelse har föreslagils att införsel skall kunna äga rum i sjukpenning ochliknande dagersättningar för samtliga införselbara fordringar. Däremot haransetts atl möjligheten att ta i anspråk sådana ersättningar i vart fall inte f.n.bör vidgas till att gälla även utmätning. Förslaget beträffande införsel hargodtagits av samtliga remissinstanser, medan promemorians ståndpunkt i fråga omutmätning har fåtl ett mera blandat mottagande. Föregen del vill jag framhålla att sjukpenning enligt AFL reform avsjukpenningförsäkringen kan anses direkt jämförbar med sjuklön som utges avarbetsgivare. Sjuklön kan, i likhet med lön i övrigt, tas i anspråk genominförsel för samtliga införselberältigade fordringar.