prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Avsikten medöverenskommelserna var atl nå en samlad lösning av Öresundsfrågorna. Dennainnebar att den tänkta bro- och lunnelförbindelsen över mellan Köpenhamnoch (KM-leden) skulle samordnas med anläggandet av en flygplats påSallholm, vilket skulle medföra anläggningsekonomiska fördelar och samtidigtmöjliggöra en samordnad lösning för den genomgående Öresundslrafiken ochflygplalstrafiken. Lösningen innebar vidare all i nära anslutning lUIvägförbindelsen i KM- 201 Kommittéer: K: 32 läget en järnvägsförbindelse skulle komma till slånd genomen tunnel mellan och (HH-leden). Den svenska godkände överenskommelserna den 13december 1973. I det danska folkelinget har del emellertid inle gåtl alt samlaen majoritet för ett godkännande av överenskommelserna. 1 det uppkomna läget har jag vid etl möte i den21 med den danske trafikministern behandlat frågan om den fortsattaberedningen av Öresundsfrågorna. I anslutning härtill har den danske trafikministernmeddelat, att den danska regeringen avser atl liUsätla etl särskilt udvalg meduppgifl alt företa en förnyad utredning av flygplatsfrågan. En samlad värderingskall ske av de ekonomiska, miljömässiga och andra konsekvenserna av allanlägga en ny flygplats på Saltholm eller alternativt att bygga ut dennuvarande flygplatsen i . I fråga om Öresundsförbindelserna har vid mötet enighetuppnåtts om att del bör tillsättas en dansk och en svensk delegation meduppgifl all gemensamt verkställa en förnyad genomgång av frågan omÖresundsförbindelserna, deras trafikmässiga förutsättningar och deras lämpligautformning med hänsyn bl. a. härtill. En översyn bör ske av det material somlegal lill grund för den senasie regeringsöverenskommelsen om fastaförbindelser. Materialet bör kompletteras och revideras i den utsträckning sombedöms nödvändig. Härvid bör förutom en aktualisering av trafikprognoser enprövning ske av tekniska lösningar, kostnader och lönsamhet avseende de olikaförbindelserna. Vidare bör bedömas förbindelsernas konsekvenser i olikahänseenden. Vid översynen av materialet bör vidare övervägas de ylterligare åtgärdersom kan vidtas i syfle alt främja kollektivtrafiken. Vid den hiltiUsvarande lösningen av frågan omÖresundsförbindelserna har planerna på en ny slorflygplals på Sallholm utgjortell betydelsefuUt inslag med hänsyn bl. a. tiU del vidgade trafikunderlag somdärigenom skapas för . Även vid de fortsatta övervägandena bör uppmärksamhetägnas frågan om det samband en KM-led kan ha med lösningen av flygplalsfrågan.Konsekvenserna för en KM-led av de lösningar av flygplatsfrågan som man pådansk sida kommer att överväga bör prövas av delegationerna. Utredningsarbetet bör bedrivas med sikte på att det skallvara slutfört . Avsikten är att det material som delegationernasammanställer skall tjäna som underlag för nya regeringsöverläggningar omÖresundsfrågorna. Delegationen har hållittre sammanträden. Därjämte har etl flertal sammanträden ägt rum med delar avdelegationen och möten håUils med vissa expertgrupper. Delegationens arbete beräknas pågå . Sakkunnig (K 1975:07) med uppdrag att utreda vissasäkerhetsfrågor vid användning av truckar Tillkallad enligl regeringens bemyndigande den 26j uni 1975 för alt utreda vissa säkerhetsfrågor vid användning av truckar: K: 32 Skr 1975/76:103 202 Sakkunnig: Lundbergh, Per C, hovrättsråd Expert: , , ingenjör Lokal: ,Näckslrömsgalan2, Fack, 103 80 , tel. växel 14 19 35 Direktiv (PM upprättad inomkommunikationsdepartementet): Med truckar avses som regel fordon som är avsedda förlastnings-, lossnings- och slaplingsarbelen. Emellertid ingår också i bildenalt truckar utför vissa transporter av gods. Transportarbetet är oftast avbegränsad omfattning men kan ibland komma att avse ganska långa sträckor,delvis i kontakt med allmän trafik. Mol bakgrund av den tveksamhet som ditintills rått omtruckarnas rätta klassificering utfärdades kungörelsen (1952:45) angåendeklassificeringen av vissa gaffeltruckau". I kungörelsen stadgas altgaffeltruck varmed förstås sådant med höj- och sänkbar godsbehållare försettmotordrivet fordon, som är byggt för all användas för lossning, lastning ochstapling av gods ävensom för av dylikt arbete föranledda korta transporter skall hänföras till motorredskap om fordonet är konstruerat för en haslighel avhögsl /lim. och endasi med svårighet kan ändras lill högre hastighet ochom fordonet med hänsyn lill sin konstruktion uppenbarligen inle är lämpat förandra transporter än sådana som nämnts. Truckar har liksom de flesta molorredskap i huvudsaklämnats utanför regleringen i vägtrafiklagstiftningen. Orsaken till deltaförhållande torde slå atl finna i atl man vid tillkomsten av bestämmelsernainte räknade med alt dessa fordon skulle komma alt användas annat än som renaarbetsredskap och atl de alltså endasi i obetydlig omfattning skulle förekommai trafik. När del gäller molorredskapens utrustning och beskaffenhetgäller självfallet den allmänna regeln i 7 § fordonskungörelsen (1972:595) (FK)all fordon får brukas i trafik endasi om del är tillförlitligt från säkerhetssynpunktoch i övrigt lämpligt för trafik. I 20 § FK finns vidare vissa bestämmelser omutrustning. Delaljföreskrifler lill utrustningsbestämmelserna kan vidareenligl 102 § FK utfärdas av (). Möjligheten attkontroUera efterlevnaden av dessa bestämmelser är emeUertid begränsad eftersommotorredskap inte underkastas registreringsbesiktning eller regelbundenkonlrollbesiklning. Det är vidare all märka alt molorredskap inte ärföremål för registrering, vilket också försvårar kontrollen över fordonen. När det gäller förarbehörighel saknas regler. Deltainnebär all inga krav på ålder, utbildning eUer erfarenhet ställs upp för densom skall föra molorredskap. 1 sammanhanget kan anmärkas atl många truckar ärstora och svårmanövrerade. Det bör också observeras alt beslämmelserna i 4 § 1mom. Iredje stycket och 4 § 2 mom. lagen (1951:649) om straff för vissatrafikbrott (TBL) (promilleraltfylleri och rattonykterhet) inle kan tillämpaspå förare av molorredskap. Slutligen kan det erinras om atl frågan om truckarstrafikskadeansvar och 203 Konunittéer: K: 32 trafikförsäkringsplikt är i viss mån oklar. I tvårättsfall (NJA 1965 s. 468 och 1973 s. 100) har högsta domstolen funnit all en gaffeltruck och en hjullaslare var underkastade regleringen i lagen (1916:312) angående ansvarighet för skada i följd av automobiltrafik. Del är emellertid svårl atl av rättsfallendra mera vittgående slutsatser om trafikskadeansvaret för truckar eflersom högsta domstolen grundat sina avgöranden på den omständigheten atl transporter ingick som elt väsenlligl led i del arbete som utfördes med fordonen. ' 2.1 Utredningens överväganden och förslag har haft till uppgift all göra entotal översyn av reglerna om motorredskap. I utredningens slutbetänkande (SOU1974:26) Molorredskap föreslås en reglering av molorredskapen eflerhuvudsakligen samma rikllinjer som gäller för andra motordrivna fordon. Sålundaföreslås t. ex. alt motorredskap skall registreras och alt regler omförarbehörighel införs. I huvudsak knyts reglerna lill redskapels konstruktivahastighet. För molorredskap med konstruktiv hastighet . föreslåsendasi mindre förändringar. Enligl utredningens mening bör de emellertidregistreras och vissa grundkrav bör uppställas för förarbehörighel. Vidarelägger uiredningen fram vissa förslag när det gäller utrustning förmolorredskap. a. Iruckfordonen harmotorredskapsutredningen ullalal: Mol bakgrund av alla exempel utredningen sett eller fållsig förelagda på den ofta ytterst begränsade sikten från förarplatsen på mångaredskapslyper bör kraven på sådan sikt anges i detalj i TSV:s föreskrifter. Idessa krav bör också beaktas inverkan av atl ytterligare eller annat aggregatmonteras eller kan monteras på etl redskap. Uiredningen har slutligen föreslagil all kungörelseäven fortsättningsvis skall gälla. 2.2 Remissyttrande över motorredskapsutredningensbetänkande Frågan om truckars säkerhet och användning har underremissbehandlingen av motorredskapsutredningens belänkande inle tilldragit sigsärskild uppmärksamhet. Det kan dock anmärkas att några remissinstanser, såsomarbelarskyddsstyrelsen och , lar upp deproblem som föreligger med siklförhållandena, särskilt när truckar framförslastade. i ifrågasätter om inte bestämmelser bordeinföras om utmärkning eller skydd för anordningar som skjuter ut framförfordonet såsom gafflar, skopor och lyflanordningar. I en framställning till chefen för kommunikationsdepartementetden har aktualiserat desäkerhetsproblem som föreligger vid användning av truckar. Förbundetkonslalerar all del främst är två huvudfrågor som behöver lösas. Den första ärfrågan om lämpligheten av all truckar framförs i allmän trafik. Den andrafrågan, som delvis hänger samman med den första, rör de speciellasiklsvårigheter som föreligger vid användande av åtminstone vissa Irucklyper. Förbundet konstaterar, all dessa speciella problem inle närmarebehandlats av motorredskapsutredningen. Vidare konstaterar förbundet alt K: 32 Skr 1975/76:103 204 del efler initiativ av bUdals en särskild arbetsgrupp med uppgift allinventera och analysera inträffade olycksfall med truckar, inventera i dagförekommande skyddsutrustning på truckar, utarbeta förslag till utbildning avförare och ansvarspersonal för truckkörning i trafik, utarbeta förslag tillsäkerhetsföreskrifter dels med avseende på Iransporldonets utformning,utrustning och manövrering, dels med avseende på trafikplatsens utformning,utrustning och organisation. Förbundet finner emellertid atl de nu aktualiseradefrågorna varken genom motorredskapsutredningen eller den nämnda arbetsgruppentrots all såväl utredningens som arbetsgruppens verksamhet medfört atl vissaav truckproblemen kommit närmare sin lösning blivit föremål för övervägandensom lett till förslag om konkreta åtgärder. Mol dennabakgrund hemställer förbundet i framställningen atl en statlig utredningtillsätts för alt överväga de nu berörda problemen jämte övrigasäkerhetsproblem vid användning av truckar. De av aktualiserade problemenär sådana som i och för sig faller inom det område som motorredskapsutredningenbehandlat. Problemen rörande truckar är emellertid delvis av speciell karaktäroch hänger samman med dessa fordons särskilda konstruktion ochanvändningsområde. Konstruktionen medför i viss utsträckning atl siklförhållandenablir mindre goda. Vidare kommer truckar i en inte helt oväsentiig omfattning ikontakt med allmän trafik, där de antydda siktproblemen kan få svårakonsekvenser. Truckarnas konstruktion, som hänger samman med all de i försiahand är avsedda för lastnings-, lossnings-och staplingsarbete inom begränsadeområden, medför också att de har manöveregenskaper som gör dem mindre lämpadeall föras i allmän trafik. De nu beskrivna problemen torde också få betydelsenär det gäller atl överväga frågor rörande förarkompetensen. Mot denna bakgrund torde del vara lämpligt alt en särskildsakkunnig får i uppdrag alt överväga de säkerhetsproblem som föreligger vidanvändning av truckar. Den sakkunnige har hållittvå sammanträden med experten. Därutöver har överläggning håUils med vissorganisation som berörs av den sakkunniges arbete. Den sakkunnige beräknas slutföra sill arbete under år1976. allmänflygutredning (K 1975:08) Tillkallade enligl regeringens bemyndigande den 26 juni1975 för att utreda om den framlida lokaliseringen av allmänflygel iStockholmsregionen (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande: , . 205 Kommittéer: Kommuniliationsdepartementet K: 33 Sakkunniga: , ., regionplanedirektörAndersson, Hans E. A., chefsinslruktör , , civilingenjör Florman, , direktör (fr.o.m. ), P. , kanslichef , ., planeringschef ,Caj-Aage, trafikdirektör , J. , länsråd , .,stadsarkitekt , , utredningschef , ., överste Sekreterare: , , förste trafikledare(fr.o.m. ) Lokal: , , 161 89 ,tel. växel 98 00 20 Direktiv (anförande av statsrådet till prolokoll vid regeringssammanträde ): I samband med behandlingen av Linjeflyg AB:sansökan om användning av jetflygplan av lyp F-28 i inrikes trafik påBromma flygplats gjordes en samlad värdering av de problem som sammanhänger medflygtrafiken där. Som resultat härav beslöt Kungl. Maj:l attskyndsamt utreda flygplatsfrågan med sikte på en avveckling av flygverksamhetensenast och bemyndigade chefen för atltillkalla sakkunniga med uppdrag atl utreda den fortsalla lokaliseringen avflygverksamheten på . fick i uppdrag all på kort siktvidta vissa åtgärder för alt begränsa störningarna av flygverksamheten påBromma. a. skulle verket i samverkan med ifrågakommande landsting ochkommuner samt med chefen för flygvapnet omgående överväga möjligheterna att påkort sikt överföra vissa delar av allmänflyget på till andra lämpligaflygplatser inom regionen. I fråga om Linjeflygs ansökan, som besvärsvägen hadeunderställts regeringens prövning, innebar ställningstagandet alt Linjeflygunder en försöksperiod av fick använda de ifrågavarandejetplanen för trafik på . Med anledning av uppdraget lill luftfartsverket fattadesbeslut om all från till överflytta inrikes och utrikeschartertrafik med jetflygplan med vissa undanlag vidare taxi- ochaffärsflyg med i utlandet registrerade flygplan. infördehärjämte vissa trafikrestriktioner för den kvarvarande trafiken på Bromma.Senare beslöt verket, all fr. o. m. skallhållas stängt med undanlag för ambulans- och räddningsflyg. De sakkunniga som hade all utreda den forlsallalokaliseringen av flygverksamheten på förordade i sittbetänkande (Ds K 1974:1) Brommaflygel, atl en ny flygplats för K: 33 Skr 1975/76:103 206 inrikeslrafiken anläggs i /Gelarenområdel.Uiredningen fann emellertid, alt även var ett tänkbart alternativ.Beträffande de problem som sammanhänger med allmänflygels lokalisering föreslogULF ytterligare utredning, sedan beslut hade fattats om vart inrikesflygetskulle förläggas. uppdrog regeringen ål luftfartsverket atl inför den förestående behandlingen av frågan om fortsatt användning vid Brommaflygplats av F-28 med hänsyn till miljö- och hälsovårdsaspeklerna skyndsamt utreda frågan hur snart en överflyttning av Linjeflygsverksamhet från lill är praktiskt möjlig. Verket harredovisat resultatet av sitt arbete i rapporten av lill alternativa lösningar. Äv rapporten framgår alt en överflyttning av Linjeflygsverksamhet lill inle kan ske förrän tidigast den 1 juli 1977alternativt beroende på vilken lösning Linjeflyg väljer för sintekniska tjänst. Allmänflyget i är f. n. lokaliseratlill huvudsakligen flygplatserna , , och Skå-Edeby. Ifråga om del till knutna allmänflygel bedriver elt tiotal flygförelag s.k. bruksflyg (bl. a. taxiflyg) med sammanlagt ca 40 flygplan, etl tiotalflygskolor utbildningsverksamhet med ca 15 flygplan saml förelag ochprivatpersoner s. k. privalflyg med ca 100 flygplan. På finns dessutomfem verkstadsförelag för allmäntlygverksamhelen. Av del totala antalet flygplansrörelser på Brommaflygplats svarade den inrikes linjefarten för , aUmänflyget för ,moisvarande ca 73 000 flygplansrörelser, saml återstående flygaktivileter förca . Antalet allmänflygrörelser på , , Skå-Edeby ochövriga mindre flyg))lalser i regionen var ca 8 000, ca 25 000, ca 50 000 resp.ca 35 000. Av det totala antalet allmänflygrörelser i ca193 000 hänförde sig således till . Den föreslående avvecklingen av flygplatsförutsätter, att frågan om alternativ förläggning av det där lokaliseradeallmänflygel las upp lill övervägande. Enligl av beslutaderikllinjer för huvudmannaskapet för flygplatser är frågan om flygplatser förallmänflyget en angelägenhet för landsting, kommun eller enskild intressent.Även lokaUseringsfrågan måste givetvis primärt knyta an lill regionens markanvändningsplanering.Trots detta framstår det som naturligt all låta frågan om den framlidalokaliseringen av allmänflygel i bli föremål föröverväganden i former, som medger alt de berörda landslings-och primärkommunalaintressena kan samordnas med de statliga såväl ci vUa som militära luf tfartsinlressena. Jag tänker då bl. a. pä de samband som finns inomflygplalsorganisalionen i vid bemärkelse och på den avvägning som måsle ske iförhållandel mellan flygplatsers lokalisering och luftrummets utnyttjande. Angivna förhållanden talar för alt särskilda sakkunnigatillkallas för all utreda den angivna lokaliseringsfrågan. Bland de sakkunnigabör ingå företrädare för landstingskommunen och i länsaml vissa primärkommuner, vidare för luftfartsverket och chefen förflygvapnet. Även allmänflyget skall vara representerat. En utgångspunkt för de sakkunniga bör vara, all delnuvarande aUmänflyget på flyttas bort i så nära anslutning som möjligllill avvecklingen av inrikesflyget på flygplatsen. I fråga om inrikesflygelsfortsatta lokalisering har jag vid mina överväganden av bl. 207 Konunittéer: K: 33 föreliggande utrednings- och remissmaterial funnit atten förläggning till är en realistisk ulgångspunkt för planeringen.Övervägandena i fråga om den framlida lokaliseringen av aUmänflyget börförutsättningslöst avse olika alternativa lägen inom regionen. En ingåendeavvägning bör i sammanhanget ske mellan å ena sidan kraven från regionplane-och miljösynpunkt och å andra sidan de krav på utvecklingsmöjligheter, påtekniskt-operativt gynnsamma betingelser och på ändamålsenligaverk-sladsanordningar som allmänflyget ställer. I detta sammanhang bör bl. a.också beaktas behovel av sysselsättningstillfällen i den södra delen av länet.De sakkunniga bör med hänsyn lill det anförda bedriva sill arbete skyndsamt ochsåvitt möjligl grunda sina överväganden på redan i andra sammanhnag framtagetunderlag. Uiredningen har hållit tvåsammanträden samt haft överläggningar med olika myndigheler och organisationersom berörs av utredningens arbete. Utredningens arbete beräknas pågå . Fi: 1 Skr 1975/76:103 208 Inom detta avsnitt har följande kommittéer avslutat sinverksamhet under år 1975:3, 5,14,18,23,25,29,31 och 38 Följande kommittéer inom avsmttet fullgör inte egentligtutredningsuppdrag: 1 och 9 Markdelegationen (K 1957:30) Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts beslut den 23 november1956 för alt ingå i en delegation med uppgifl alt företräda staten vidförhandlingar med Stockhohns stad rörande vissa mellan staten och stadenföreliggande byggnads- och markfrågor saml inkomma med de förslag somförhandlingarna kan föranleda: Ledamöter: . , kanslidirektör ,, f.d. generaldirektör , R. , bankdirektör Experter: Elghufvud, E. , faslighelschef , L.Rune, teknisk direktör , A. , planeringsdirektör , A. ,byrådirektör Sekreterare: , K. ., avdelningsdirektör Lokal: , 11147 , tel. och 11 46 88 Direktiven för delegationen, se 1957 årsriksdagsberätlelse I K 30 och 1965 K 11. Tilläggsdirektiv, seriksdagsberättelse 1971 Fi 18 och 1972 Fi 16. Delegationen har - oktober 1975hållit tolv sammanträden. Överläggningar och förhandlingar har pågåttkontinuerligt med myndigheter och de kommuner som berörts av de av delegationenhandlagda plan-, mark- och byggnadsfrågorna. Förhandlingarna med har avsett mark- ochplanfrågor rörande kvarteren Björnen och Loen som elt led i den markregleringsom är en förutsättning för om- och nybyggnad i kvarteren. 209 Kommittéer: Fi:2 Därjämte har diskuterats kommunens ev. intresse attdisponera kv. Kungl Myntet och förutsättningarna härför. I fråga om statens del av Järvafället har överläggningaroch förhandlingar avsett planeringen för bl. a. gods- och postterminal samtfrågor om marköverlåtelser. Delegationen bar vidare tillsammans med byggnadsstyrelsenträffat avtal med om överdäckning av tunnelbanansspårområde genom Kymlinge. Regeringen har med anledning avriksdagens skrivelse nr 314 i anledning av motioner om ändring av 1%6 års avtalangående försäljning av statlig mark på Järvafället m. m. uppdragit ålmarkdelegationen atl under förbehåll av regeringens godkännande Iräffa avtal omde ändringar ramavtal som fordras för all berörda kommuner skallberedas anstånd med amorteringen av de köpeskillingsreverser på vilkaamortering inte påbörjats vid tiden för beslut. Regeringen harvidare uppdragit ål markdelegationen att med iakttagande av vad riksdagenbeslutat verkställa erforderlig utredning och ta upp i beslutet avseddaförhandlingar i frågan huruvida förutsättningarna för planeringen m. m.undergått sådana förändringar i förhållande lill vad som kunde förutsättas vidtillkomsten av nämnda avtal all uppskov med fullgörandet av löpandeavbetalningar på köpeskillingsreverserna skäligen bör komma ifråga. Med anledning av uppdraget har delegationen i skrivelseden redovisat förslag lill avtal med kommun om anståndmed amortering av den revers om 54,2 milj. kr. som kommunen utställde i sambandmed kommunens förvärv av del av Järvafället . Härjämte har delegationen biträtt vissa statligamyndigheler i markfrågor. Delegationens arbete beräknas pågå . Utredningen (Fi 1959:37) om universitetensegendomsförvaltning Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 7 mars1958 för utredning om universitetens egendomsförvallning m. m. (se Post- ochInrikes tidn. Ordförande: , ., landshövding H., bankdirektör , BengtC. M., f.d. överdirektör , P. E. Carslen, professor 14 1975/76. Fi:2 Skr1975/76:103 210 Experter: , ., rättschef , ,kanslichef Sekreterare: , A. , avdelningsdirektör sekreterare: , ., hovrättsassessor Lokal: , Fack, 100 26 , tel. växel 5402 00 Direktiven för utredningen, se riksdagsberätlelseI Fi 37. Uiredningen har - oktober 1975hållit två sammanträden. Uiredningen beräknas slutföra sitt arbete i början avår 1976. Utredningen (Fi 1965:26) om redovisning iskuldförbindelser mot säkerhet i fartygsinteckning av vissa fondmedel TillkaUad enligt Kungl. Majits bemyndigande den 23 oktober1964 för alt utreda frågan om redovisning i skuldförbindelser mot säkerhet ifartygsinleckning av fondmedel, som avses i 274 lagen om försäkringsrörelse och19 lagen om understödsföreningar saml därmed sammanhängande spörsmål (se Post-och Inrikes tidn. Utredningsman: , , kommerseråd Expert: , , f.d. byråchef (fr.o.m. den11 ) Sekreterare: , ., avdelningsdirektör Särskilda direktiv har ej meddelats. Slalsrådel Sträng har , efterframstäUning av utredningen, förklarat all utredningens arbete skall ansesslutfört. (Fi 1967:32) Tillkallade enligt Kungl. Maj:tsbemyndigandenden4februariochden21 saml för översyn av börslagstiftningen(se Post- och Inrikes tidn. 211 Kommittéer: Fi:5 Ordförande: , , f.d. generaldirektör Ledamöter: ., börschef , S. Albert,f.d. borgarråd, , , fil. lic. (t.o.m. ), . A., bankdirektör , ., bankdirektör , PerV. A., auktoriserad revisor , . L., direktör ,, direktör , , direktör , E. , departementsrådÅhslröm, N. , hovrättsråd Experter: , S. , juslitieråd Loheman, ,hovrättsråd , Hans G., hovrättsråd (fr.o.m. den )Werding, ., byrådirektör Sekreterare: , , avdelningsdirektör Lokal: Bankinspektionen, Box 40045, 103 42 , tel.växel 24 21 20 (sekreteraren) Direktiven för utredningen, se riksdagsberätlelseFi 32. Tilläggsdirektiv, se riksdagsberätlelse Fi 8. Uiredningen har - oktober 1975hållit 15 sammanträden saml hafl överläggningar med olika myndigheter,organisationer och andra som berörs av utredningens arbete. Uiredningen beräknas slutföra sitt arbete . (C 1968:16) Tillkallade enligt Kungl. Maj:ls bemyndigande den 7 april1967 för alt utreda vissa frågor i förhandlingsrättssyslemel för de offentligatjänstemännen (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande: , N. , statssekreterare Ledamöter: , regeringsråd Fi:5 Skr 1975/76:103 212 , M. , generaldirektör, f.d. led. avriksdagen , Äke G., avdelningschef , .,departementsråd Experter: , K. , direktör Holtsberg, P. , departementssekreterare (t.o.m.den 31 juli 1975) , . Sekreterare: , S. , t.f. Direktiven för uiredningen, se riksdagsberätlelse Ci 16. TUläggsdirektiv, se riksdagsberätlelse 1970 Fi 39och 1971 Fi 32. Slalsrådel har , eflerframställning av utredningen, förklarat all utredningens arbete skall ansesslutfört. (Fi 1968:43) Tillkallade enligl Kungl. Maj:ls bemyndigande den 17 mars1967 för utredning om konstruktion av prisindex på byggnads- ochanläggningsområdet m. m. (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande: , E. , planeriingschef