prop · FZ0337 · 1975-12-31 00:00:00 — 1. upplåtelse av nyttjanderätt till mark förförsamlingsändamål, kommunalt behov, bostadsbebyggelse, industri eller annatliknande ändamål. 2. upplåtelse avtomträtt, 3. upplåtelse avrätt till annan naturtillgång än vattenkraft, 4. upplåtelse avservitut. Upplåtelse av rätt till vattenkraft på kyrklig jord somavses i 14 § beslutas av kammarkollegiet. 1 ärende som rör naturreservat,naturminne eller bestämmelser till skydd för djurlivet företrädes kyrklig jordsom avses i 14 § av stiftsnämnden, om ej Konungen bestämmer annat. / ärende som rör upplåtelse av rätt till vattenkraftföreträdes kyrklig jord som avses i 14 § av kammarkollegiet. I ärende som rör ledningsräti eller vågrätt företrädeskyrklig jord som avses i 14 § av stiftsnämnden även om den ej förvaltas avstiftsnämnden. Delsamma gäller ärende som rör tmturreser-vat, naturminne ellerbestämmel- Prop.1975/76: 37 ser lill skydd för djurlivet, om ej regeringen bestämmerannat. Tillstånd till försäljning eller byte av kyrklig jord fårlämnas för att tillgodose bostadsbehovet i orten eller bildandet av lämpligaenheter för jordbruk eller skogsbruk eller för att främja annat liknandesyfte. Tillstånd får också lämnas, när kyrklig jord i annat fall behövs förändamål som avses i 1 § lagen (1917:189) om expropriation eller när jorden pågrund av särskilda omständigheter ej lämpligen bör behållas för sitt ändamål. Tillstånd till avhändelse får lämnasendast om avhändelsen kan ske utan olägenhet för det allmänna och endast motvederlag som motsvarar fastighetens värde med hänsyn särskilt till ortens prisoch fastighetens avkastning. Tillstånd till försäljning eller byteav kyrklig jord får lämnas för att tillgodose bostadsbehovet i orten ellerbildandet av lämpliga enheter för jordbmk eller skogsbmk eller för att främjaannat liknande syfte. Tillstånd får också lämnas, när kyrklig jord i annat fallbehövs för ändamål som anges i 2 kap. expropriationslagen (1972: 719) ellernär jorden på gmnd av särskilda omständigheter ej lämpligen bör behållas försitt ändamål. Tillstånd till avhändelse enligtförsta stycket får lämnas endast om avhändelsen kan ske utan olägenhet för detallmänna och endast mot vederlag som motsvarar fastighetens värde med hänsynsärskilt till ortens pris och fastighetens avkastning. Om särskilda skäl föreligger, kantillstånd ges lill sådan försäljning eller sådant byte av kyrklig jord,varigenom denna erhåller nalur av kyrklig jord av annat slag. 27 § Medel som skall fonderas enligt 26 § och som härrörfrån löneboställe eller prästgård skall utgöra prästlönefond för pastoratet.Även annan fond vars avkastning är avsedd för avlöning åt församlingsprästutgör prästlönefond. Prästlönefond förvaltas av pastoratet. Den skall görasräntebärande på sätt som föreskrives om omyndigs medel. kanmedge, att fondens tillgångar placeras på annat sätt enligt bestämmelser sommeddelas av Konungen. Prästlönefond förvaltas av pastoratet. Den skall görasräntebärande på sätt som föreskrives om omyndigs medel. kanmedge, att fondens tillgångar placeras på annat sätt enligt bestämmelser sommeddelas av regeringen. Av medel ur prästlönefonder från flera pastorat kan bildasprästlönejordsfond för inköp av prästlönefondsfastighet. Prästlönejordsfondförvaltas av stiftsnämnden. Om inköp av fast egendom för medel ur prästlönefond ellerpräst- Om inköp av fast egendom eller förvärv av tomträtt förmedel ur Prop.1975/76: 37 16 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse lönejordsfond meddelas bestäm- prästlönefond eller prästlönejords- fond meddelas bestämmelser av Talan mot stiftsnämnds eller Talan mot stiftsnämnds eller kammarkollegiets beslut enligt kammarkollegiets beslut enligt denna lag föres genom besvär hos denna lag föres genom besvär hos Konungen. Besvärshandlingen skall regeringen. Talan mot beslut en- inges till den myndighet som med- ligt 21 § om fördelning av vinst delat beslutet. eller förlust som avses där föres dock genom besvär hos kammarrätten. Mot stiftsnämnds beslut i fråga Mot stiftsnämnds beslut i fråga som fullföljts dit får talan föras som fullföljts dit får talan föras endast om sådant är tillåtet enligt endast om sådant är tillåtet enligt bestämmelser som meddelas av bestämmelser som meddelas av Om domkyrkorådet i med- Om domkyrkorådet i med delas bestämmelser av Konungen. delas bestämmelser av regeringen. Närmare föreskrifter för till-lämpningenav denna lag meddelas av Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer. Denna lag träder i kraft den 1januari 1976. Besvär över beslut som har fattats före ikraftträdandet skallhandläggas enligt de äldre bestämmelserna. Lag om ändring i lagen (1970: 940) om kyrkliga kostnader Härigenom föreskrives i fråga omlagen (1970: 940) om kyrkliga kostnader dels att punkten 6 i övergångsbestämmelserna skall upphöraatt gälla, dels att i 2, 46, 8, 1012 och 15§§ samt i punkt 8 i övergångsbestämmelserna ordet "Konungen" i olikaböjningsformer skall bytas ut mot "regeringen" i motsvarande form, dels att i 12 § ordet"statsdepartement" skall bytas ut mot "departement", dels att 13 och 16 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 § Pastorat kan få lån ur kyrko- Lån ur kyrkofonden kan läm- fonden för nas för åtgärd som syftar till ratio- 1975/76: 37 17 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1. åtgärdsom syftar till ratio- naliseringav driften av lönebo-nalisering av driften av lönebo- ställe ellerprästlönefondsfastighet ställe, eller för sådant förvärv av jord- 2. kostnadför löneboställe till bruksfastighelsåsom löneboställe följd av fastighetsbildningsförräll- eller prästlönefondsfastighet,vilket ning eller företag enligt vatten- syftar lill rationalisering av det lagen (1918:523) eller lagen kyrkliga jordinnehavet i stiftet. (1939: 608) omenskilda vägar. kan få upptaga lån Kostnad för löneboställe eller ur kyrkofonden för motsvarande prästlönefondsfastighettill följd av ändamål. företag enligt vattenlagen (1918: 523), lagen (1939: 608) om enskil da vägar eller anläggningslagen (1973:1149) skall i fråga om möj lighet till lån vara likställd med kostnad för sådan rationaliserings åtgärd som anges i första stycket. Närmare bestämmelser om lån Närmarebestämmelser om lån ur kyrkofonden meddelas av Ko- ur kyrkofonden meddelas av re nungen, geringen. 16 § Närmare föreskrifter för lill- Talan mol beslut i fråga om av- lämpning av denna lag meddelas räkning mellan pastoratoch kyr- av Konungen. ko fond enligt 810 §§ föres ge- nom besvär hos kammarrätten. Denna lag träder i kraft den 1januari 1976. Besvär över beslut som har fattats före ikraftträdandet skallhandläggas enligt de äldre bestämmelserna. Bestämmelserna i punkt 6 iövergångsbestämmelserna till lagen (1970: 940) om kyrkliga kostnader gällerfortfarande i fråga om sådan ansökan som har kommit in tillutbildningsdepartementet före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1963: 633) om biskopsval Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1963: 633) ombiskopsval dels att 20 § skall upphöra att gälla, dels att i 1, 6, 9 och 19 §§ ordet "Konungen" iolika böjningsformer skall bytas ut mot "regeringen" i motsvarandeform, dels att 3 och 18 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Val av ärkebiskop förrättasdels i stift av en valkorporation, som är sammansatt på sätt stadgas i2 §, dels i övriga stift av domkapitlen, vart och ett såsom en valkorporation. Prop.1975/76: 37 I stift ingå i valkorporationendärjämte dels präster, vU-ka för valet inneha-va tjänster såsomkyrkoherde i svensk församling i utlandet eller ock enligt förordnandeuppehålla obesatta sådana tjänster, dels präst, som är anställdsåsom direktor för eller svenska kyrkansdiakonistyrelse eller såsom generalsekreterare vid svenska kyrkanssjömansvårdssty-relse. 1 stift ingå i valkorporationendärjämte dels präster, vilka för valet innehava tjänster såsomkyrkoherde i svensk församling i utiandet eller ock enligt förordnande uppehållaobesatta sådana tjänster, dels präst, som är anställdsåsom direktor för eller svenska kyrkanscentralråd för evangelisation och församlingsarbete eller såsomgeneralsekreterare vid sjömans-vårdsstyrelse eller diakoninämnd. Besvär anföras hos Konungen. Besvären skola ingivas tilldomkapitlet och hava inkommit dit från den dag förslaget blivitkungjort genom anslag. Besvär anföras hos kammarrätten. Besvärshandlingen skallha kommit in från den dag förslaget blivit kungjort genomanslag. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1957: 577) om prästval Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1957: 577) omprästvaP dels att 44 § skall upphöra att gälla, dels att i 1, 35, 10, 15, 19, 30,31, 33, 35, 38 och 39 §§ samt i pimkterna 4 och 5 i övergångsbestämmelsernaordet "Konungen" skall bytas ut mot "regeringen", dels att7, 11 och 42 §§ skall ha nedan angivna lydelse. / fråga om särskilda villkor för behörighet till tjänst som domprost, kyrkoherde eller komminister gälla de bestämmelser som regeringen meddelar. Särskilda villkor för behörighet äro a) i frågaom domprost- eller kyrkoherdetjänst: alt hava fyllt och att underminst hava fullgjort prästerlig tjänstgöring inom ; b) i fråga om komminister- ' Senaste lydelse av 15, 19 och 33 §§ 1970: 755. Prop.1975/76: 37 tjänst: att hava fullgjorttjänstgöring som sagts. Från dessa behörighetsvillkor må dock Konungen medgiva undantag. Domprost, som ej under innehaft den tjänst till vilken han senast blivit utnämnd, må ej utan Konungens tillstånd på gmnd av egen ansökan komma i fråga till annan prästerlig tjänst. / bestämmelser som regeringenmeddelar kan föreskrivas att domprost, kyrkoherde eller komminister, som ejinnehaft den tjänst, till vilken han senast blivit utnämnd, viss minsta tid,ej utan regeringens tillstånd kan konuna i fråga till annan prästerlig tjänstpå grund av egen ansökan. Vad i första stycket sägs skalläven gälla kyrkoherde, utom när fråga är om tillsättning av prästerlig tjänsti högre lönegrad. Vad i första stycket sägs skalläven gälla komminister, när fråga är om tillsättning av komministertjänst iannat pastorat. Minsta tiden skall dock vara . 42 §> I beslut i fråga om Talan motdomkapitlets beslut tillsättning av prästeriig tjänst må enligt 40 och 41 §§föres hos ändring sökas genom besvär hos kammarrätten genom besvär. Ta- Konungen lan mot annat beslut av domka- pitlet i fråga om tillsättning av prästerlig tjänst föres hos rege ringen genom besvär. Besvären skola hava inkommit Besvärshandlingen skall hava till inkommit inom tre veckorfrån från den dag, då beslutet tillkän- den dag, då beslutet tillkännagavsnagavs genom anslag i domkapit- genom anslag i lokal. Över beslut om förslag så ock överbeslut om förord, som i 35 § sägs, eller om utnämning jämlikt 36 § må besväranföras endast av sökande; dock må besvär över beslut, varigenom präst, somkallats att uppföras på förslag, förklarats obehörig därtill, anföras av denkallade och av röstberättigad. Denna lag träder i kraft en veckaefter den dag, då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. "- Senaste lydelse 1970: 755. ' Senaste lydelse 1963:500. 1975/76: 37 20 Lagom upphävande av lagen (1926:104) angående lindring i arrendevillkoren förvissa arrendatorer av till ecklesiastikt ändamål anslagen jord Härigenom föreskrives att lagen (1926: 104)angående lindring i arrendevillkoren för vissa arrendatorer av tillecklesiastikt ändamål anslagen jord skall upphöra att gälla dagen efter den,då denna lag enligt uppgift på den utukommit från trycket i Svenskförfattningssamhng. Lagom upphävande av lagen (1932: 465) om ändring i arrendevillkoren för vissaarrendatorer av ecklesiastika löneboställen Härigenom föreskrives att lagen (1932: 465) omändring i arrendevillkoren för vissa arrendatorer av ecklesiastikalöneboställen skall upphöra att gälla dagen efter den, då denna lag enligtuppgift på den utkommit från trycket i . Prop.1975/76: 37 21 Närvarande: statsrådet , ordförande, ochstadsråden , , , Skrivelse till allmänna kyrkomöte med förslagtill lag om ändring i lagen (1970: 939) om förvaltning av kyrklig jord, m. m. gäller enhelt ny lagstiftning på det kyrkligt ekonomiska området. Den omfattar lagen(1970: 939) om förvaltning av kyrklig jord (FörvL) och lagen (1970: 940) omkyrkliga kostnader (KostnL) samt kungörelsen (1971: 860) om förvaltning avkyrklig jord (FörvK) och kungörelsen (1971:861) om kyrkliga kostnader (KostnK). efter den 1 januari1972 har i skilda sammanhang aktualiserats olika frågor om förtydliganden ochkompletteringar av den nya lagstiftningen. Sålunda föreligger framställningarom ändringar i lagstiftningen från församlings- ochpastoratsförbund (pastoratsförbundet) i skrivelse angåendeplacering av prästlöne-fondsmedel, stiftsnämnden i i skrivelseden angående översyn av lagstiftningen om förvaltning avkyrklig jord m. m., stiftsnämnden i i skrivelseden angående ändring i FörvL, stiftsnämnden i i skrivelseden angående möjlighet för pastorat att erhålla lån urprästlönefond för värdebeständig rationalisering på löneboställe och pastoratsförbundet i skrivelse den15 angående ändringar i FörvL. Inom harvidare upprättats två promemorior med förslag till ändringar i sammalagstiftning, nämligen 1975/76: 37 22 promemorian (DsU 1974: 17) Förslagtill vissa ändrade bestämmelser om förvaltning av kyrklig jord, m. m. (1974 årspromemoria) och promemorian (DsU 1975: 05)Församlings rätt till ersättning av kyrkofondsmedel för byggnadsvirke (1975års promemoria). Efter remiss har yttranden avgettsöver skrivelsen från stiftsnämnden i avkammarkollegiet, stiftsnämndema i , , , , Växjöoch , pastoratsförbundet och föreningen . Över övriga skrivelser och överdepartementspromemoriorna har yttranden efter remiss avgetts avkammarkollegiet, samtliga stiftsnämnder och pastoratsförbundet, i fråga omskrivelserna med undantag för det organ som gjort vederbörande framställning.Yttranden har dessutom avgetts av stiftsjägmästareföreningen över skrivelsenden från pastoratsförbundet och promemoria. Vissa av de frågor som berörs iskrivelserna och promemoriorna bör kunna behandlas utan hinder av pågåendeöverläggningar om det framtida förhållandet mellan staten och svenska kyrkan.Detta gäller frågor om dels sådana förtydliganden som kan behövas för att nå deresultat som åsyftades med den nya lagstiftningen, dels vissa språkliga förtydligandenoch dels vissa ändringar på gmnd av ny lagstiftning. Sådana frågor som skulleinnefatta reformer av den aktuella lagstiftningen bör däremot inte föranledanågon åtgärd. 1 det följande kommer jag att behandla de frågor som såledesenligt min mening nu bör kunna föranleda ändringar i lagstiftningen. Jagbehandlar därvid i princip först FörvL och tar då frågorna i den ordning som debör föranleda ändringar och tillägg i lagens olika paragrafer. Därefter tar jagupp förslag om ändringar och tillägg i KostnL. I ett särskilt avsnitt avser jagatt behandla vissa frågor av mindre betydelse, däribland frågor om ändringar ilagen (1963: 633) om biskopsval och lagen (1957: 577) om prästval. 2 Andringar och tillägg i lagarna om förvaltning avkyrklig jord och om kyrkUga kostnader FörvL avser endast fast egendom. Pågrund härav kan tomträtt aldrig få karaktär av kyrklig jord enhgt lagen. Det ärsåledes inte möjligt för exempelvis ett storstadspastorat att anordna prästgårdgenom att förvärva en tomträtl. promemoria har därför föreslagitsatt FörvL ändras så, att detta blir möjligt. Förslaget har lämnats utan erinrani remissbehandlingen. Även jag finner det lämpligt atttomträtt kan förvärvas som kyrklig jord. 1 FörvL bör därför anges att kyrkligjord är fast egendom eller tomträtt. En mening av denna innebörd bör föras in i1 § som ett nytt 1975/76: 37 23 1 övrigt krävs formella ändringar i 2, 3, 9 och 27 §§ FörvL. Av framställningen från stiftnämnden i ochyttranden däröver framgår, att viss osäkerhet råder om beslutsordningen ifrågor rörande prästgård. a. har den uppfattningen kommit till uttryck,att bestämmelsema i 11 § FörvL fömUätter att fråga om behovet av ny prästgårdskall prövas av regeringen. Enligt 15 § KostnL ankommer det på regeringen att bestämma,om pastorat skall vara skyldigt att tillhandahålla tjänstebostad åt ordinarieförsamlingspräst. Beslut i detta hänseende, som har meddelats före den I januari1972, gäller enligt 39 § KostnK även därefter tills regeringen förordnar annorlunda. Regeringen kan också föreskriva att tjänstebo stad skall finnas i form av prästgård eller bostadslägenhet. Har detta senare inte skett, är det pastoratet självt som bestämmer, om tjänste bostad skall tillhandahållas på prästgård eller i bostadslägenhet på an nan fastighet. anordna ny prästgård, tillkommer det enligt II §FörvL stiftsnämnden att avgöra var den skall läggas. Med anordnande av ny prästgård avses härvidanordnande av prästgård på plats där sådan inte har funnits. Fråga omexempelvis ett åtemppförande av en nedbmnnen prästgårdsbyggnad på den gamlaplatsen behöver däremot inte underställas stiftsnämnden. För att sammanhanget mellan de olika beslutsledenskall framstå klarare bör bestämmelsema om prästgård i 2, 10 och 11 §§ FörvLförtydligas. Av 2 § bör framgå att prästgård är kyrklig jord på vilkentjänstebostad är anvisad åt ordinarie församlingspräst i anledning av attpastorat har ålagts att, enligt 15 § KostnL eller motsvarande äldre bestämmelser,tillhandahålla sådan församlingspräst tjänstebostad. I 10 § FörvL bör angesatt, om pastorat är skyldigt att tillhandahålla tjänstebostad, beslutarpastoratet självt om tjänstebostaden skall anvisas på prästgård eller ibostadslägenhet. Detta gäller dock endast om regeringen inte i sitt beslut harangett att tjänstebostaden skall tillhandahållas på prästgård. Skyldigheten attanordna prästgård, som följer av 10 §, bör föras över till 11 §. Dennabestämmelse bör tas först i paragrafen. Därefter bör de bestämmelser som finnsi 11 § följa. Enligt dessa skall ny prästgård förläggas på löneboställe ellerannan fast egendom. Beslut härom fattas av stiftsnämnden. I detta sammanhangbör i 11 § göras en ändring i anledning av vad jag föreslagit om tomträtt såsomkyrklig jord. I 11 § bör därutöver finnas de bestämmelser om skyldighet attunderhålla och nybygga husen på prästgård samt om skötsel som står i 10 §. 1975/76: 37 24 2.3Talerätt för stiftsnämnd vid arrendenämnd och domstol Av 15 § FörvL följer att jordbmk på löneställe,församlingskyrkas fastighet eller fastighet inte får upplåtaspå arrende annat än på de arrendevillkor som boställsnämnden har bestämt.Själva arrendeavtalet ingås emellertid mellan pastoratet, församlingen resp.det särskilda domkyrkorådet för fastigheter och arren-datorn.Vid bestämmande av arrendevillkoren skall boställsnämnden beakta den i 14 §FörvL angivna grundsatsen att förvaltningen av den kyrkliga jorden skallinriktas på att egendomens avkastningsförmåga skall tillgodogöras på ekonomisktbästa sätt. Arrendet skall således bestämmas till det belopp som är skäligt medhänsyn till jordbmkets storlek och kvalitet. Med inkomsterna från sinaprästlönetillgångar, dvs. a. från ev. löneboställen, skall pastoratbestrida avlöningsförmåner åt församlingspräster (6 § KostnL). Om dessainkomster och ett belopp som motsvarar viss utdebitering av församlingsskattinte täcker kostnadema för avlöningsförmånerna får pastoratet tillskott urkyrkofonden (8 § KostnL). Arrendets storlek är således av betydelse inte baraför det berörda pastoratet. Förvaltare av löneboställes jordbruk, pastoratet,som är missnöjd med boställsnämnds beslut om arrendevillkor kan föra talan motbeslutet hos stiftsnämnden. Arrendator som inte vill godta arrendevillkor kanvända sig till arren-deämnd. I skrivelsen redogörstiftsnämnden i för ett fall där detta skett. I ärendet hade pastorat ocharrendator vid arrendenämnden förlikts om ett lägre arrende än det boställsnämndenhade bestämt. fastställde därefter denna förlikning.Stiftsnämnden överklagade då arrendenämndens beslut, först till tingsrätten ochdärefter till hovrätten. Dessa domstolar fann emellertid att stiftsnämnd intehar talerätt i sådant ärende. i finner det därför angelägetatt FörvL ändras så, att stiftsnämnd får föra talan för kyrklig jord i mål omarrendevillkor. Sedan stiftsnämnden fullföljt talan även mot hovrättens besluthar numera också högsta domstolen funnit att stiftsnämnden saknar talerätt. Framställningen från stiftsnämnden i Lundtillstyrks av de stiftsnämnder som yttrat sig däröver utom av stiftsnämnden iVästerås. Den sist nämnda stiftsnämnden anser att pastoraten numera är medvetnaom det nödvändiga iatt få ut marknadsmässiga arrenden för boställena och att det är viktigt att pastoraten får kännaansvaret för förvaltningen av dessa. anser att förarbetenatill den nya lagstiftningen inte ger stöd för att stiftsnämnd bör ha talerätt.Föreningen anser att nuvarande läge är uppenbartotillfredsställande. Föreningen anser att beslutanderätten bör ligga hosboställsnämndema som har den största sakkunskapen i fråga om jord-bmksskötsel. 1975/76: 37 25 Det är viktigt att enhetliga arrendeförhållandenoch därmed också enhetlig arrendesättning gäller för alla slag av kyrklig jord.I boställsnämndema finns särskild sakkunskap i fråga om jordbmksskötsel. Detvar därför naturligt att i den nya lagstiftningen anförtro boställsnämndemaatt fastställa arrendevillkoren på jordägarsidan (jfr prop. 1970: 168 s. 124).Bestämmelsema härom avsågs också innefatta en rätt för boställsnämndema att vidtvist om arrendevillkoren företräda upplåta-ren. Det torde inte vara lämpligt att i detta sammanhangöverväga en ändring som ger förvaltama rätt att utan medverkan av boställsnämndbestämma arrendevillkoren. Däremot bör nu i förtydligande syfte 15 § FörvLkompletteras med en uttrycklig bestämmelse om vem som företräder den kyrkligajorden inför artendenämnd och domstol i frågor om vilka arrendevillkor somskall gälla. Av praktiska skäl bör uppgiften anförtros stiftsnämndema. Dessahar tillgång till den personal och de resurser i övrigt som krävs. Jag utgårfrån som självfallet att stiftsnämndema därvid samarbetar med boställsnämndemaoch förvaltama i alla frågor som rör arrendevillkor. 2.4Bestämmelsema i 17 och 18 §§ FörvL Enligt 17 § FörvL beslutar stiftsnämnden om vissaupplåtelser på kyrklig jord. Upplåtelse av rätt till vattenkraft på kyrkligjord beslutas vidare enligt 18 § första stycket av kammarkollegiet. 1 fråga omsådana upplåtelser skall den kyrkliga jorden företrädas avden myndighet som beslutar om upplåtelsen, dvs. Som jag har anfört (avsnitt 2.3) bör för tydlighetensskull göras ett tillägg i 15 § av innebörd att stiftsnämnd skall föra talan vidarrendenämnd och domstol i vissa ärenden. För tydlighetens skull bör enmotsvarande ändring ske i 17 § och 18 § första stycket. I dessa paragrafer böranges att i ärenden som rör där nämnda upplåtelser företräds den kyrkligajorden av stiftsnämnden resp. kammarkollegiet. Enligt 17 § 1 beslutar stiftsnämnd om upplåtelse avnyttjanderätt i vissa slag av kyrklig jord för församlingsändamål, kommunalt behov, bostadsbebyggelse, industri eller annat liknande ändamål. Av stifts nämndens i framställning och yttrandena däröver framgår, att viss osäkerhet råder om vilka nyttjanderättsupplåtelser som omfattas av denna bestämmelse. Vissa remissinstanser anser att det efter ordalagen skulle ankomma på stiftsnämnden t. ex. att besluta om uthyrning till församling av hus som tidigare tillhört prästgård för något försam lingens ändamål. Vidare har uttrycket "upplåtelse av nyttjanderätt för --------- bostadsbebyggelse" på sina håll tolkats så, att stiftsnämn den skulle ha rätt att besluta även om hyresupplåtelse till enskild per son av exempelvis en övertalig prästgård eller en f. d. arrendatorsbostad. 1975/76: 37 26 Avsikten med bestämmelsema i 17 § har emellertid aldrigvarit att reglera hyresupplåtelser av något slag. För att i fortsättningenundvika missförstånd bör bestämmelsen förtydligas. Det kan lämpligen ske genomatt efter orden "upplåtelse av nyttjanderätt" tas in orden "".