prop · FZ03124 · 1975-12-31 00:00:00 — a. i , där bolagetår 1974 erhöll en koncession. Prospekle-ringsarbetet i form avseismiska mätningar har genomförts planenUgt. Borming av ell första hålplaneras . Preliminära indikationer finns på flera borrvärda stmkturermed oljepotential. Bolaget bedömer därför att en effektiv utvärdering avområdet kan komma alt motivera insatser till högre kostnader än de kontraktsenligaminimiåtagandena 25 mUj. Möjligheterna att avyttraviss inlresseandel genom s. k. farm-out sonderas, varigenom ytterligareriskspridning kan uppnås och Pelroswedes kapitalinsatser reduceras. Vidarehar Petroswede förvärvat intresse i ett koncessionsområde på land iTunisien. Seismiska mätningar har genomförts med preliminärtpositiva resultat. Underlag för beslut om borrprogram kommer att föreligga imderår 1976, varefter bormingar kan bli aktuella åren 19771978. Pelroswedes kontraktsenligaminimiålaganden utgör 15 mUj. Petroswededeltar vidare i elt internationellt konsortium, som preliminärt har tilldelatstre block på den irländska kontinentalsockeln. Bolagels inlresseandel är 17 %.Definitiv koncession förväntas under försia , varefter seismiska mätningarsamt borming av ell hål planerats för åren 19761977. Beträffandebolagets nuvarande situation framhålls följande. Efter två och ett halvt årsverksamhet har Petroswede slutfört ell projekt och påbörjat engagemang iytterligare fem projekt. Riskspridningen har successivt förbättrats men den äralltjämt starkt begränsad. T. o. m. har ca 40 mUj. förbmkals.Återstoden av den beslutade kapitalramen 100 milj. kr. är disponeradför att genomföra bundna åtaganden och för all vidmakthåUanuvarande organisation t. o. m. . Bolagetanger följande fördelning av kostnader 1978 (milj. Bolagetsgenomsnittliga intresseandel i inledda projekt utgör f. n. a. att bolagets intresseandelar reduceras kan dellagande i maximalt 1011borrhål påräknas inom tUlgänglig kapitalram. Mol bakgrand av intemationell resullatstatistikkan konstateras, alt Prop.1975/76:124 26 entolalmsats av denna storleksordning inte ger tillfredsställande sannolikhetför etl ekonomiskt driwärt fynd som representerar oljeproduktion avsignifikativ omfattning från försörjningssynpunkl. Aandra sidan framhålls att Pelroswedes inilialinsals under gynnsammaomständigheter kan ge god ekonomisk utdelning. Den har vidare gett och kommer atlge värdefuU branscherfarenhel. Petroswede har härigenom etablerat en vissposition på prospekleringsmarknaden, vilket i förening med ell stort antalkontakter och tekniskt kunnande erbjuder goda föratsättningar för fortsattdeltagande i tekniskt och ekonomiskt intressanta projekt. 1975:30 (bil. 1 s. 213 och 392) om energihushåUning m.m. redovisadesvissa frågor rörande naturgas. Det framhölls all föratsättningarna för enintroduktion av naturgas på den svenska marknaden har. varit föremål för ellbetydande intresse under de senasie åren. särskilt bolag bildades för ulredningssamarbete beiräffande import av naturgas frånSovjelunionen (prop. 1973: 112, NU 1973: 49, rskr 1973: 184). Delägare ibolaget är dels , dels elt antal kommunala och enskildaförelag. Bolaget utförde är 1973 förprojeklering av en nalurgasledning frånfinsk till svensk kust. tillkallades också en delegation (I 1973: 03)med uppgift alt samordna den svenska utrednings- och förhandlingsverksamheten m.m. avseende import av naturgas lUl . Ipropositionen anmäldes vidare att (induslri-minislrama)hade uppdragit åt den nordiska ämbetsmannakommittén för industri- och energipolitikalt göra förberedande undersökningar resp. aktualisera tidigare materialrörande tre konkreta frågor, nämligen möjlighetema atl utnyttja naturgas frånden norska konlinentalsockeln i Nordkalotlområdel för bl. a. industriellaändamål, möjlighetema alt anlägga en överföringsledning från eventueUa fyndutanför Mörekuslen till och saml möjlighetema attutnyttja gas från eventuella nya fynd i med ilandföring av gasen påJylland och överföring lill och eventuellt . En första avrap-porteringskulle ske före utgången av . Slutiigenframhölls att införandel av naturgas även i begränsad omfattning kunde komma atlinnebära vissa finansieringsproblem. Den statliga kreditgaranti intill ellbelopp av 2 000 milj. kr. som hade förordats i propositionen i syfle allunderlätta finansieringen av utvinning m. m. av råolja, kol och naturgas skullesåvitt avsåg nalurgasprojekt Prop.1975/76:124 27 kunnautnyttjas för finansiering av såväl rörledningar som fartyg och anläggningarför import av flytande gas (LNG). Nalurgasdelegationenhar lämnat en redogörelse för del aklueUa ulrednmgsläget m. m.på naturgasområdel. Delegationen erinrar början om att det svenska intresset för naturgas väcktes under den senaredelen av och alt flera utredningar bl. utredning (Fi1969: 49).om rörtransport av olja och gas genomfördes omkring 1970för atl utröna fömtsättningama för introduktion av gas i . Sonderande förhand-lingskontakterkom till slånd genom det av och vissaSkånekommuner samägda AB för leverans från tiUavsättningsmarknader i och sedermera genom för leveransfrån Sovjelunionen tUl avsättningsmarknader i östra . Delegationenhar i samarbete med de båda nämnda bolagen och med Svenska Gasföreningens nalurgasrådsökt vidga kunskapen om de förutsättningar som kan anses gälla för enintroduktion av naturgas i . Särskild vikt har därvid lagts vid attsöka klara ut de prismässiga förutsättningama. Delegationen konstaterar att hittUlsbedrivna utredningar, undersökningar och förhandlmgar numera har förts fram tUletl sådant stadium att det krävs särskilda ställningstaganden om nalurgasfrå-ganskall kunna föras vidare mol en nalurgasinlroduktion i . Ensvensk marknad för naturgas måste, framhåller delegationen, förutsättas blibaserad på import av rörtransporterad gas från produktionsområden i Nordsjönoch/eller på anslutning lill etablerade transmissionssystem från mera avlägsnaproduktionsområden, i första hand . Etl på rörtransporter baseratförsörjnmgssystem kan också behöva kompletteras med fartygslransporterad LNG. Dettaleder lill krav på samordning mellan olika delmarknader och lillförselprojekl.Bl. a. bör i undersökningar och förhandlingar olika försörjningsmöjligheterkunna hållas öppna även om deras eventueUa förverkligande ligger åtskilda itiden. Kravet på samordning gäller också i förhåUande tUl marknadsföratsätlningarnai omkringliggande länder, i försia hand de nordiska. Säkerkunskap om de prismässiga föratsättningarna kan vinnas först genom reellaförhandlingar om leveranser av fixerade kvantiteter. Sådana förhandlingar hardet hittiUs inle varit möjligt att driva från svensk sida. Gjordaundersökningar och utredningar pekar emellertid på all betalningsförmågan hospotentiella svenska naturgasmarknader väsenlligl understiger de priser pålevererad gas som kan härledas ur leverantö- Prop.1975/76:124 28 Även om detta prisgap på kan tänkas krympanågot kommer en del därav sannolikt ått finnas kvar somett hinder mot frivUlig övergång till naturgas. Enligtdelegationens bedömning kan naturgasfrågan inte föras stort längre än vad somredan har skett inom ramen för nuvarande organisation. Kommunala och enskUdaföretag som har varit delaktiga i hiltUlsvarande utredningsarbete har anmältintresse för en fastare organisatorisk uppbyggnad och kraftsamling till förmånför en introduktion av naturgas i . Tanken på ett nalurgasbolag omfatlandesamtliga potentieUa marknader i landet har därvid tagits upp. Intresset för attmedverka i bUdandet av ett sådant bolag och för att ikläda sig de förpliktelseroch kostnader som är förenade med en mer kommersieUt inriktad undersöknings-och utredningsverksamhet görs emellertid beroende av möjhghetema tillsamhälleligt slöd. Medverkan från samhällets sida behövs dels för attneutralisera det tidigare nämnda prisgapet meUan naturgas och olja, dels föralt lösa finansieringsproblemen i samband med att ett naturgasprojekt skallgenomföras. Delegationen delaruppfattningen att den kraftsamling som krävs för atl behövligautredningsresurser skall kunna uppbådas bäst främjas genom bildandet av ettbolag för hela den svenska nalurgasmarknaden. Delegationen är också av denmeningen att introduktion av naturgas inle tycks kunna förverkUgas med mindreän all slöd från samhällets' sida ställs i utsikt. Motdenna bakgrand rekommenderar delegationen att förhandlingar tas upp om bUdandeav ett aktiebolag för hela den potentiella naturgasmarknaden i och atti detta sammanhang även frågor om pris-och finansieringsstöd las upp. Medanledning av nalurgasdelegalionens skrivelse har förhandlingar tagits upp mellanvattenfallsverkel och om samarbete för att planera,samordna och vidta åtgärder i syfle all främja landets försörjning mednaturgas. Förhandlingama har lett till en överenskommelse om bUdande av ettaktiebolag för ändamålet. Den närmare innebörden av överenskommelsen framgår avelt mellan valtenfallsverket och ()ingånget konsortialavlal och en tUl avtalet fogad bolagsordning. Avtalet blirför valtenfallsverkels del bindande först genom regeringens godkännande. Iskrivelse den 9 febmari 1976 har verket hemställt om godkännande av avtalet. Detnya bolaget skall enligt avtalet ha tUl uppgift att 1.i samråd med berörda myndigheter och förelag utreda och klarlägga villkorenför inköp av naturgas. Prop.1975/76:124 29 2. i samråd med berördamyndigheter och företag utreda och klarlägga möjlighetema till försäljning avnaturgas inom landet, 3. utreda fömtsättningar ochkostnader för transport och lagring av naturgas samt för eventuellterforderliga transileringar, 4. framlägga förslag tillstatsmakterna om inköp, försäljning, transport och lagring av naturgas, 5. i övrigt engagera sig i sådanverksamhet som står i överensstämmelse med bolagets syften. Kostnademaför bolagets löpande verksamhet har för perioden tiU utgången av år 1977beräknats tiU 1 milj. kr. och skall täckas genom bidrag från partema iförhållande till deras andelar i aktiekapitalet tUl den del de inle täcks genoriiintäkter från bolagets verksamhet. Beslut av styrelsen om större ekonomiskaengagemang utöver nämnda kostnader för bolagels löpande verksamhet liksom omhur kostnadema för sådana engagemang skall fördelas mellan parterna kräver fyrafemtedels majoritet. Detta gäller även vid väsentiig utvidgning av verksamheten,t. ex. för inköp av naturgas, byggande av rörledningar för transport avnaturgas eller av anläggning för mottagande av naturgas. Part som inle biträdersådana beslut skall under vissa fömtsättningar ha rält alt efteruppsägning utträda ur avtalet. Bolagelskall ta upp förhandlingar med AB om delägarskap i detsistnämnda bolaget. Bolaget skaU vidare verka för och vara berett att påmotsvarande villkor delta i andra regionala förelag för inköp, distribution ochlagring av naturgas. Bolagelsaktiekapital skall vara lägst . och skallfördelas på valtenfallsverket och på SGFS. Vid bolagsstämma fåraktieägarna rösta för det fulla antalet aktier de företräder. Till skydd förparterna har i bolagsordningen föreskrivits atl aktie som har övergått tillnågon som inte förut är aktieägare skaU hembjudas aktieägama i bolaget.Parterna har dessutom i avtalet förbundit sig alt inte bjuda ut eller antaanbud på aktiepost förrän medparten haft tUlfälle all ta ställning till om hanönskar förvärva aktieposten ifråga. Utanhinder av hembudsbestämmelserna äger dock SGFS efter samråd med den statiigadelägaren att överlåta sina aktier tUl sådana kommuner och industriföretag somhar betydande intressen inom gas-försörjningen och som är medlemmar i . Bolagetsstyrelse skall bestå av fem ordinarie ledamöter och fyra suppleanter. En avledamöterna, tillika ordförande i styrelsen, och en suppleant skall utses avchefen för industridepartementet. Två ledamöter och en suppleant skall utsespå förslag av vattenfaUsverket samt två ledamöter och två suppleanter påförslag av SGFS. Avtaletgäller för tiden t. o. m. . Prop.1975/76:124 30 sägninginte sker senast elt år före avtalstidens utgång förlängs avtalet automatisktmed i taget. Som fömtsättningför avtalels gUtighet gäller för SGFS:s del att SGFS:s bidrag till bolaget bliravdragsgillt från beskattningssynpunkt för SGFS. Utövervad som framgår av konsorlialavtalet är vattenfaUsverket och SGFS överens omatt det nya bolagets verksamhet inledningsvis skall administreras av SGFS. Vidareanser parterna atl verksamheten inom öslgas AB torde' kunna läggas ner och ikvarvarande delar föras över till det nya bolaget eftersom den med Östgas ABavsedda verksamheten numera i huvudsak har slutförts. Någon reorganisalion av ÖslgasAB till ett mera kommersiellt inriktat företag synes f. n. inle aktuell. Enligtdet konsortialavlal som ligger tiU grand för skall bolaget träda ilikvidation om överenskommelse om nytt konsortialavlal för fortsatt samarbeteinte har Iräfffals före . Ienlighet med sina uppdrag har två arbetsgrupper inom nordiska ämbetsmannakommitténför industri- och energipolitik lagt fram rapporter om dels möjligheterna attutnyttja naturgas från den norska konlinentalsockeln i Nordkalotlområdel förbl. a. industriella ändamål, dels förutsättningama för ett inom Nordengemensamt utnyttjande av naturgas baserat på ilandföring av gasen på Jyllandeller i Möre. Rapportema har i febraari 1976 publicerats med benämningenNordiske nalurgasudredninger (NU 1976: 1). Iförstnämnda rapport framhålls alt Nordkalotlområdel med sin fåtaliga ochspridda befolkning ger dåligt underlag för utnyttjande av naturgas i störte omfallnirig.Ilandföring och avsättning av gas från eventuella fynd på den nordnorska konlinentalsockelnskulle emellertid kunna motivera utbyggnad av industrier med särskilt storaenergibehov och av petrokemisk industri som använder naturgas som råvara iproduktionen. En sådan induslriell utbyggnad bör till övervägande del ske iNorge i närheten av ilandföringsplatsen. Verkningarna i övriga delar av Nordkalotlområdelbedöms bli begränsade. Produktionoch Uandföring av naturgas samt utbyggnad av ett rör-ledningssystem uteslutandei syfle alt försörja de svenska och finska delarna av med gas ansesinte realistiskt. Endast slörre rörtransportprojekl med transitering genomNordkalotten för huvudsaklig avsättning längre söderut kan tänkas erbjudaalternativ som kan få väsentlig betydelse även för dessa områden.. Det är ettprojekt som fordrar delaljerade och tidskrävande förstudier och som måsteplaneras av de berörda länderna gemensamt. Vissa av dessa förberedelser måsle Prop.1975/76:124 31 varavidtagna redan när eventuella naturgasförekomster utanför blirupptäckta. I annat fall är det risk för alt förseningen i sig själv blir etthinder för projektets genomförande. senare rapporten redovisas leveransfömlsättningar, avsättningsmöjligheteroch ett antal tänkbara altemativ för rörledningssystem samt investerings- ochtransportkostnader för dessa. I rapporten framhålls att de nordiska ländernaligger tämligen väl placerade i förhållande tUl gasproduktion i söderom 62:a breddgraden eftersom Uandföring av gas via inle erbjuder någraoöverstigliga tekniska problem. Sådan gasproduktion kommer å andra sidanantagligen att bli starkt efterfrågad på de stora marknaderna på kontinentenoch i med väl utbyggda gasdistribulionsnäl. Vid eventuellagasfynd på den norska konlinentalsockeln norr om 62:a breddgraden kommer denordiska ländema alt vara naturliga marknader för rör-transporterad gas. Detkan emellertid visa sig fördelaktigare alt trans portera denna gas nedkyld somLNG, i vilket fall samma marknader som för Nordsjögasen och kanske även andramarknader kommer att stå till buds. Irapporten konstateras vidare att de avgörande ekonomiska förutsättningama föralt genomföra samnordiska gassyslem blir beroende mindre av transportekonomiskaförhåUanden än av pris-, volym- och andra förhandlingsmässiga villkor förleveranser och avsättning av naturgas. Rapporten mynnar ut i slutsatsen att regeringamai de nordiska ländema bör rekommenderas att vidta lämpliga åtgärder för atlklarlägga för och öka beredskapen att ta emot och avsätta naturgas. 8.11975 års riktlinjer för oljepolitiken I prop.1975: 30 om energihushåUning m. m. redogjorde jag (bU. 1 s. 380385) för minsyn på statens uppgifier på oljeonirådet mot bakgrand av de ändradeförhållandena på oljemarknaden efler kris. Jag påvisade därvid etlbehov av ökat direkt statligt engagemang inom oljehanleringen. Detta gäUdespeciellt de från försörjnings-synpunkt vitala leden råoljeanskaffning,raffinering och lagring. Jag framhöll att utvecklingen kunde komma att medförakrav på insatser även i transport- och distributionsleden. Det vidgade statligaengagemanget inom oljehanteringen borde ytterst syfta tUl en kraftigt ökad nationeUkonlroll över vår oljeförsörjning. En sådan kontroU utgjorde enligl min mening eltnödvändigt inslag i en långsiktig energipolitik mot bakgrund av såväl oljansdominerande roll för vår totala energitillförsel som osäkerheten beträffandeden framtida marknadsutvecklingen. (NU 1975: 30, rskr 1975: 202) hade intet att erinra mot Prop.1975/76:124 32 vadjag sålunda hade anfört beträffande de allmänna riktiinjerna för den statligaoljepolitiken. Efterförslag i nämnda proposition fattade beslut om att införa en statliggaranti för oljeutvinning m. m. Syftet härmed var i första hand att underlättafinansieringen av investeringar i utvinning av oljetiUgångar av väsentiigbetydelse. från svensk försörjningssynpunkl. Vidare anvisades medel tillStatsföretag för projektering av etl nytt raffinaderi vid Bro fjorden.Parallellt med dessa åtgärder inleddes inom Statsföretaggruppenarbetet med att bygga upp ett statligt oljehandelsföretag. Deoljepolitiska åtgärder som vidtogs var således av förberedandekaraktär. Det gäUde i första hand att skapa elt bättre underlag för framtidabeslut rörande den statliga verksamheten på oljeområdet. Den närmareinriktningen av denna verksamhet lämnades emellertid öppen, Uksom frågor omverksamhetens organisation och finansiering. Detfanns flera skäl för detta. Läget på den internationella-oljemarknaden varefter kris fortfarande mycket oklart, bl.a. när det gällde denviktiga frågan om de multinationella oljebolagens framtida roll. För vårtlands del stod flera frågor öppna. En sådan fråga var möjligheterna atl snabbtskapa en ny gmnd för vår oljeförsörjning genom bilaterala överenskommelser medoljeproducerande länder. Vidare pågick diskussioner om samarbete meUan statenoch olika förelag på den svenska marknaden med anledning av planerna på enutbyggnad av raffinaderikapaciteten. Frågan om de fortsatta insatserna på oljeprospek-leringensområde var inte mogen för elt beslut, beroende bl. a. på att möjligheterna tillsvenska insatser i främst måste klarläggas. Underdel gångna året har ökad klarhet nåtts beiräffande förutsättningarna för denstatliga verksamheten på oljeområdet. De arbeten som har bedrivits inom Slalsföretaggmppeni samarbete med har gett ett väsentUgt fastarebeslutsunderlag särskilt när dél gäller de kommersiella delarna ävverksamheten. Jagavser att i det följande lägga fram vissa förslag rörande den statligaverksamheten på oljeområdet. Förslagen syftar bl. a. till att stegvis bygga uppen effektiv organisation, varvid insatserna bör koncentreras till områden därde försörjningspolitiska intressena har speciell tyngd. Jag vill emellertidunderstryka att dessa förslag inte innebär att verksamheten ges sin slutligainriktning och form. ÅtskiUiga frågor rörande såväl den internationellautvecklingen som förhållandet tUl olika parter på marknaden behöver klarläggas.Den statiiga verksamheten bör därför byggas upp på elt sätt som medger snabbanpassning till ändrade förhållanden utom och inom landet. Prop.1975/76:124 33 Utvecklingenpå den inlernationeUa oljemarknaden är bestämmande för vårt landsoljeförsörjning. Delta är en given utgångspunkt för den statiiga verksamhetenpå området. 1975: 30 (bil. 1 s. 375380) tecknade jag en bUd av lägetsåsom del framstod försörjningskris och efler de storaomvälvningar i fråga om priser och marknadsförhåUanden som skedde i samband medkrisen. Jag framhöll därvid bl. a. följande. Genom höjningen avoljeprisnivån och den därav betingade minskade efterfrågan i världen framstodden fysiska tillgången på råolja inle som något problem på kort och medellångsikt. Del våUade emeUertid svårigheter atl bedöma på vUka villkor oljan skullekomma alt släUas till förfogande för konsumeniländerna. De stora oljeproducerandeländerna inom Organization of the () strävadeefler atl hålla oljepriserna på fortsall hög nivå, om nödvändigt genombegränsningar i utbudet. Dessa länder siktade också lill alt överta de stora mullinationeUaoljebolagens lillgångar i råoljeproduklionsledet. I flertalet länder hade ocksånationella oljebolag upprättats med planer på såväl försäljning av råolja somraffinering, transporter m. m. Förde stora oljebolagen innebar, framhöll jag vidare, denna utveckling försämrademöjligheter att upprätthålla råoljeleveranserna, särskilt i krissituationer.Det kunde också förväntas alt bolagens lönsamhet skulle försämras och alt deskulle få svårigheler att finansiera investeringar i bl. a. raffinering ochdistribution på konsumenlländernas marknader. Jag drog därav tvåallmänna slutsatser beiräffande statens uppgifter på oljeområdet. För detförsta borde staten genom olika åtgärder söka begränsa den svenskaoljeförsörjningens sårbarhet genom atl anpassa den till de ändrademarknadsförhållandena. Som en möjlig väg angav jag direkta överenskommelser medproducenlländer, såväl OPEC-länder som andra länder. Som en andra uppgift förstaten angav jag atl svara för vissa kapaciteisuibyggnader inom bl. a. raffineringsom framstod som önskvärda från nationell försörjningssynpunkl men somoljebolagen saknade möjligheter att genomföra. Dessa bedömningar våren1975 av den internationeUa marknadsutvecklingen och av dess innebörd för svenskdel har enligt min mening i stort sett bekräftats. På flera punkter harutvecklingen under del senasie året gått i den riktning som förutsågs. Delfinns dock anledning atl komplettera och nyansera den bUd som gavs i prop.1975: 30 i vissa hänseenden. Jag vill i delta sammanhang särskilt peka påföljande faktorer. Denprisnivå för råolja som fastställdes av OPEC-länderna i samband med 19731974års försörjningskris har visat sig möjlig all 3 1975176.1 saml. Prop.1975/76:124 34 upprätthålla.Flertalet bedömare anser att OPEC kommer alt kunna bevarasin nuvarande kontroll över prissättningen. Produktion från nya områden i t.ex. och kommer inle att kunna påverka prisnivån på råolja. Eltprov på OPEC-karlellens styrka gavs då OPEC från fastställdeen höjning av råoljepriserna, trots all efterfrågan på oljeproduktervar låg i flertalet industriländer lill följd av konjunkturläget. Under år 1975beräknas OPEC-ländernas råoljeulvinning ha minskal med jämfört medföregående år. Så länge vissa producenlländer är beredda alt minska sinutvinning vid begränsningar i avsällningsmöjligheterna torde OPEC kunnavidmakthålla eUer t. o. m. genomdriva ytterUgare höjningar av oljeprisnivån. Beiräffande den nyaoljeprisnivåns inverkan på efterfrågan finns ännu inle något säkert underlagför en bedömning. De senasie årens konjunkturnedgång i industriländerna harinneburit en minskad efterfrågan på olja liksom på andra slag av energi. Den konjunklurför-bältringsom väntas kommer alt innebära atl efterfrågan åter ökar. Del äremellertid osäkert i vad mån tidigare samband mellan ekonomisk utveckling ocholjeförbrukning kommer alt gälla även vid den nya prisnivån. En väsentlig fråga isammanhanget är möjligheterna att er-sälla olja med andra energislag. I denstudie över utvecklingen på energiområdet lill som publicerades av OECDi antogs atl oljans andel av energiförbrukningen inom hela OECD-områdetskulle minska från lill , framför allt lill följd av ensnabbare utbyggnad av kärnenergi än enligt tidigare prognoser. För såvälVästeuropa som förutsågs även en ökning av oljeproduktionen,vilket innebar att behovet av oljeimport från OPEC-länderna skulle minska iabsoluta tal. Av allt alt döma baserades1975 års OECD-studie på alltför optimistiska anlaganden om möjligheterna altbygga ul kärnkraft .