prop · FZ03190 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1975/76:190 ominrättande av ett flygvapenmuseum och vissa skolor för försvarsmakten; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att ett flygvapenmuseum inrättas på Malmenområdet iLinköping . En gemensam styrelse för , marinmuseetoch modell kammaren i Kariskrona samt det föreslagna flygvapenmuseet föreslåstillkomma . Under styrelsen skall de tre museerna varainbördes självständiga. Ipropositionen föreslås också att en arméns tekniska skola inrättas i Östersundgenom att huvuddelen av tygförvaltningsskolan i , mekanikerskolanvid arméns stabs- och sambandsskola i och arméns radar- och luftvärnsmekanikerskolai förs samman. Även nuvarande utbildning av värnpliktiga mekanikervid Norriands och artilleriregementen föreslås bli överförd till dennya skolan. Utbildningen vid skolan föreslås i princip omfatta nuvarandeteknikerutbildning vid berörda skolor m. m. För skolans verksamhet behövs ca225 personer. Det genomsnittliga antalet elever bedöms uppgå till ca 635.Skolan beräknas kunna flytta till och vara hell inrättad år1982. Som ett första steg föreslås att den tekniska delen av tygförvaltningsskolanombildas till en arméns tekniska skola . Vidareföreslås att en försvarets förvaltningsskola inrättas i genom att intendenturförvaltningsskolani , tygförvaltningsskolans förvaltningsutbildning och viss övrig utbildningslås samman och omlokaliseras. Skolans lärar-och administrationspersonalberäknas till ca 25 personer. Utbildningen vid skolan beräknas omfatta igenomsnitt ca 150 elever. Skolan väntas kunna flytta till samtidigtmed arméns tekniska skola. Som ell första steg föreslås att intendenturförvaltningsskolanombildas till försvaret förvaltningsskola den Ijuli 1977. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , ,, Propositionom inrättande av ett flygvapenmuseum och vissa skolor för försvarsmakten Inrättande av ett flygvapenmuseum i Kungl.Maj:t bemyndigade chefen för atttillkalla sakkunniga för att utreda frågor om museiväsendet och verksamhetenmed riksutställningar. Dessa antog namnet musei-och ulställningssakkunniga(MUS 65; E 1966:52). 1betänkandet (SOU 1973:5) Museerna redovisade MUS 65 att de senare skulle läggafram förslag om ett militärt flyghistoriskt museum. De remissinstanser som dåuttalade sig i frågan om ett sådant museum var positiva. MUS65 överiämnade ett betänkande (Ds U 1974:12) Flygvapenmuseet iLinköping med förslag om inrättande av ett museum för det militära flygetshistoria föriagt till . Yttrandeöver betänkandet har avgetls av överbefälhavaren, chefen för flygvapnet,fortifikationsförvaltningen, , krigsarkivet, ,, , delegationen för militärhistoriskforskning, luftfartsverket, statskontoret, ,, statens , universitetskanslersämbetet,efter hörande av högskolan i , , efter hörande av länsskolnämndeni och i , ,i , i , , . Tjänstemännens centralorganisation.Centralorganisationen /SR, , och Linköpingsstads museum. Prop.1975/76:190 3 informaiion vid svenska museer. , flyghistoriska sällskap och Svensk flyghislorisk förening. Tekniskamuseet har till uppgift att belysa utvecklingen inom ingenjörskonsten och dessgrundvetenskaper samt inom industrin. I museet har samlatsflygplan jämte utrustning, arkivalier m. m. Museets strävan har varit attbelysa några av milstolparna i flygteknikens utveckling. Ävenvid Industrimuseet i , i , Militär-och bygdemuseeti Karisborg och finns flygmuseala samlingar. Vissasamlingar rörande fiygets historiska utveckling finns i enskild ägo. De mestkända är Svedinos bil- och flygmuseum i Ugglarp, Hammarnäsets museumsmilitärhistoriska samlingar och S. A. Andrée-museerna i , Enstaka objektav intresse för belysningen av flygets historia kan förekomma i skilda privatasamlingar. Någon total inventering har inte företagits. haräven museala samlingar som planeras ingå i ett civilt flygmuseum vid Ariandaflygplats norr om . Landetsstörsta flyghistoriska samlingar tillhör flygvapnet. Dessa förvaras till störredelen på i och till en del i en av kommunen uppförd förrådslokali stadsdelen . Enligt preliminära uppskattningar torde antalet objekt varamellan 5 000 och 10 000. Vid flera av flygvapnets förband har enstaka flygplanbevarats som minnesföremål sedan de tagits ur bruk. OrganisationenFlygvapnets Malmensamlingar bildades med uppgift att samla,förvara, katalogisera och sköta det flyghistoriska material som redan finnseller kommer att tillföras organisationen. tjänstgör vid flygvapnetsMalmensamlingar fem till sex personer, främst pensionerad flygvapenpersonal. MUS65 har i betänkandet Museerna understrukit Tekniska museets roll somcentralmuseum och som konsekvens härav dess ansvar även för flygteknikens musealabevakning. spänner emellertid över ett så vidsträckt fält altde insatser som kan göras för att belysa flygets historia måste begränsas. Endecentralisering till två mindre specialmuseer, som skall presentera och belysadet civila resp. militära flygets utveckling, är därför ändamålsenlig. Denav luftfartsverket planerade museiverksamheten vid Arianda kom- Prop.1975/76:190 4 meri huvudsak att bestå av att visa verkets samlingar och belysa det civila flygetsulveckling. Flygvapnetsnuvarande museiorganisation har med de lokalresurser, som ställts lillförfogande av , skapat möjligheter till en kontinueriig menbegränsad verksamhet. Materialet bör enligt MUS 65 genom en bred utåtriktadverksamhet bestående av utställningar, undervisningsservice ochpublikationsutgivning presenteras för en slörre publik. Detta bör ske i regi avett flygvapenmuseum i . Museels funktion som militärhistoriskinstitution kan väntas medföra ett samarbete med och med deviktigare militärhisloriska museerna, främsl . Detföreslagna flygvapenmuseet bör enligt MUS 65 i likhet med de övriga militärhistoriskamuseerna syfta till att ge en kulturhistoriskt inriktad information som äranpassad till behov och intressen hos skilda grupper i samhället. Utredningenanser det nödvändigt att i anslutning till de utställda föremålen presenterafakta och ge förklaringar till dessa. Museetbör ha en basutställning som antyder vilka teorier och föreställningar, somunder olika tider har rått beträffande arten av del krig i vilket flygvapnetvarit avsett att fungera. De sakkunniga rekommenderar att tyngdpunkten läggspå hur flygvapnet har utvecklats som militär organisation. En sådan informationbör syfta till att dels sätta in den tekniska utvecklingen i sitt militärasammanhang, dels redovisa de sociala, politiska och ekonomiskaförutsättningarna. bör svara för den övergripande dokumentationenoch presentationen av den svenska flygindustrin jämte den forskning och detutvecklingsarbete som har bedrivits inom denna. Flygvapenmuseetbör till stor del fungera som turistmål. Detta ger basutställningen särskildbetydelse. Vid sidan om basutställningen bör dock finnas utrymme förenregelbunden verksamhet med tillfälliga utställningar. Insamling,vård och tillförsel Närdet gäller insamling av så utrymmeskrävande föremål som flygplan fordras avekonomiska skäl en avsevärd restriktivitet. Insamlingenav föremål som är mindre utrymmeskrävande bör enligt MUS 65 kunna ske mindrerestriktivt. Beträffande flygvapenförbandens om-långsrika malerial som är hänförbarttill tiden fr. o. m. andra väridskriget bör dock klara riktlinjer för ett urvalkunna utarbetas vid museet. Museetsinsamlingsområde bör i första hand omfatta flygvapnets verksamhetsfält. Desakkunniga föreslår all del planerade museet får till uppgift att i samverkanmed övriga museer,somarbetar inom det militärhistoriska om- 1975/76:190 5 rådet,svara för en verksamhet som omfattar flygets utveckling inom försvaret i desshelhet. Flygvapnenmuseet bör även ta till vara sådana föremål som är av värdeför att belysa den tillverkning av försvarsmateriel som har skett inom flygvapnetsegna verkstäder. Debestånd av arkivhandlingar som bildas inom flygvapenorganisationens olikaenheter står under tillsyn av krigsarkivet. Ritningsmaterial, bl. a. konstruktionsritningar,skall därför lämnas till krigsarkivet. Vissteknisk och taktisk litteratur liksom instruktioner som inte längre används iflygvapnet bör samlas i flygvapenmuseet. ADB bör användasför registrering m. m. Museets forskning bör inriktas på att klariäggautvecklingslinjerna i flygvapnets tekniska uppbyggnad under olika tider. Dennaforsknings- och utredningsverksamhet bör utgöra grunden för museets insamlingav föremål. Ikonserverings- och underhållsarbetet bör man enligt de sakkunniga fortsättaatt bygga på de principer och rutiner som tillämpas vid fiygvapnets verkstäder. Nuvarande bestämmelser förtillförsel av flyghislorisk materiel innebär alt materiel som ulgår urflygvapnets organisation efter beslut av huvudavdelningen för flygmateriel tillförs Malmensamlingarna. Del bör ankomma påflygvapenmuseet att ta initiativ till förvärv. befogenhet beträffandesamlingarnas accession föreslås därför upphöra. Gemensamma bestämmelser förmuseiverksamheten bör gälla inom de olika försvarsgrenarna. Försvarsgrensvisa musei-kommittéermed anknytning till materielverket föreslås bli inrättade. De sakkunniga anserdet dessutom vara av värde att , och modellkammaren i Kariskronasamt statens tillsammans med det föreslagna nya museetför flygvapnet får ett gemensamt forum med anknytning till materielverket därdiskussioner och överiäggningar kan föras i allmänna frågor om demilitärhistoriska museernas insamlingsuppgifter. Denpersonal som enligt MUS 65 behövs för verksamheten vid flygvapenmuseet uppgår till14 anställda samt en museidirektör. Deåriiga lönekostnaderna för den fast anställda personalen beräknas till ca . Härutöver behövs ca . för konsulter ochca . för tillfälligt anlitad visningspersonal. Bokföring,personaladministration och vissa övriga förvaltningsuppgifter kan skötas avflygvapnet. MUS65 föreslåratl flygvapenmuseet får ett rent statligt huvudmannaskap. Vissservice direkl lill invånarna i bör dock bekostas med kom- 1975/76:190 6 Museet bör ledas av en styrelse. En museidirektör bör leda verksamheten.De sakkunniga föreslår att styrelsen skall bestå av en ordförande och åttaövriga ledamöter. Ordföranden föreslås bli utsedd av Kungl. Maj:t och övrigaledamöter av chefen för flygvapnet. Av dessa ledamöler bör en utses efterhörande av länsskolnämnden i och en efter hörande avLinköpings kommun. Museidirektören bör vara självskriven ledamot. Ledamöterna börha suppleanter. Vid museet bör finnas en företagsnämnd. 1frågan om var museet skall föriäggas konstaterar MUS 65 att en lokaliseringtill har slora fördelar. Fråganom den närmare lokaliseringen inom bör enligl de sakkunniga lösassärskilt, MUS 65 lämnar därför inte något förslag utan redovisar endast vissapreliminära bedömningar, Linköpingskommun reserverade mark för ett flygmuseum inom stadsdelen , Iaugusti 1967 kunde betydande delar av flygvapnets samlingar inrymmas i en avkommunen för ändamålet uppförd förrådslokal inom delta område. Chefen förflygvapnet har som svar på en förfrågan från MUS 65 meddelat att två olikaplatser inom Malmenområdet skulle kunna utnyttjas för ett museum och sålundautgöra alternativ till en lokalisering inom stadsdelen . I ena fallet läggsmuseet i omedelbar närhet av flygfältet och Malmens gamla lägerområde. I detandra fallet läggs byggnaden i områdets utkant, utan visuell kontakt med flygplatseneller lägerområdets äldre, kulturhistoriskt intressanta del. MUS65 anser att värdet av en föriäggning till Malmenområdet ligger i den förmuseets besökare stimulerande miljön där den pågående flyg-aktiviteten väckerintresse. Inomen inte alltför avlägsen framtid bedöms hela lägerområdet kunna disponeras förmuseiverksamhet. Ävenom de gamla byggnaderna syns vara attraktiva är de helt otidsenliga och ävenotillräckliga. Med hänsyn till de krav som måste ställas på en modern museibyggnadär det därför nödvändigt att bygga en helt ny mu-seibyggnad,om flygvapenmuseet föriäggstill Malmen. Lokalbehovetinnefattar en anläggning som rymmer utställningshallar för flygplan och kringutrustning,entréutrymmen, föreläsnings- och undervisningssalar samtadministrationsutrymmen. 1 anläggningen bör ingå en gård för uppställning avstörre flygplan som måsle förvaras utomhus. Till museet bör även höraverkstäder och förrådsbyggnader. 1975/76:190 7 MUS65 föreslår att får i uppdrag att lämna förslag till byggnadsprogrammed bedömning av hur lokalbehovet skall tillgodoses. bördärvid utreda frågan om museets närmare föriäggning. MUS65 har inte gjort någon närmare beräkning av lokalkostnaderna men beräknarutgifterna för hyror, bevakning, städning, bränsle m. m, till ca I milj. kr.per år. Expenser, omkostnader och resor m. m. beräknas till totalt ca 125 000kr. För tillfälliga utställningar och administrativ service från flygvapnetbehövs 50 000 resp. . Museetväntas få ca . i intäkter av viss service och försäljning.Dessa inkomster kan dock endast få marginell betydelse för finansieringen avdriften. De sammanlagda intäkterna av gruppbesöksav-gifter kan uppskattas till125 . Avdriftkostnaderna om ca 2 milj. kr. Bidrag bör dessutom kunna lämnas av näringslivet och av amatörorganisationermed intresse för flyg- och militärhistorisk forskning, t. ex. för störrekostnadskrävande inköp av föremål. Ettflertal myndigheter har gett uttryck för uppfattningen att både ett militärtoch ett civilt flygmuseum bör komma lill stånd och tillstyrker därför att ettflygvapenmuseum inrättas. betonar särskilt nödvändigheten avatt inrätta två specialmuseer. Överbefälhavaren anser att det är angeläget attett flygvapenmuseum inrättas men tillstyrker detta endast under förutsättningatt samtliga resurser för att skapa och vidmakthålla museet kan tillgodosesutanför del militära försvarets ram. Dessa synpunkter delas av försvarels ralionaliseringslnstitul.Statskontoret och riksrevisionsverkel framhåller att ett inrättande av detföreslagna flygvapenmuseet bör bedömas i ett samlat kulturpolitiskt perspektiv.Tekniska museet och /SR framhåller att inrättandet av ett flygvapenmuseuminte får försämra förutsättningarna för övriga museers verksamhet inom deltekniska ämnesområdet. bör Tekniska museets roll som centralmuseum med ansvar förden flyghistoriska forskningen betonas. Överbefälhavaren,statskontoret, riksrevisionsverkel och försvarets rationaliseringsinstitutföreslår alt möjligheterna att organisatoriskt samordna de militärhistoriskamuseernas verksamhet bör prövas. Därigenom kan man eventuellt vinna attpersonalen kan samutnyttjas och vidare kan de militärhistoriska museernaskontakter med övriga museer hållas samman. Enligtöverbefälhavaren, , fortlfikationsför- Prop.1975/76:190 8 valtningenoch har de militärhistoriska museerna en särställning genom att deredovisas under Qärde huvudtiteln och budgeteras inom den militärautgiftsramen. Detta medför att andra än kulturella hänsyn inverkar på vilkaresurser som kan avsättas för museal verksamhet inom försvaret. För att få enur kulturell synvinkel riktig behandling bör museerna enligt dessaremissinstanser föras bort från den militära utgiftsramen och antingen förasöver till verksamhetsområde eller behållas underförsvarsdepartementet men placeras utanför den militära utgiftsramen.Överbefälhavaren, försvarets rationaliseringsinsUtut och förordardet senare alternativet bl. a. därför att accessionen av museiföremäl bedömsbli underiättad av en knylning till försvaret. Dessulom finns inom försvaretett starkt intresse för tradilionsvård. Riksrevisionsverketdelar inte denna mening utan ifrågasätter om inle alla statliga museer börföras samman till samma departement. Ett sådant sammanförande skulle underiättaprioriteringar mellan olika museer eller olika kulturaktiviteter i allmänhet.Enligt statskontoret bör ett flygvapenmuseum bedömas i ett samlat kulturpolitisktperspektiv där prioriteringar mellan museala önskemål i första hand bör görasav . Remissinstansernadelar i huvudsak de sakkunnigas uppfattning om den utåtriktade verksamheten ochom insamling och vård av museiföremäl. Ett fiertal remissinstanser har docknärmare utvecklat de sakkunnigas synpunkter och redovisat vissa förslag mer preciserad inriktning av verksamheten. Universitetskanslersämbetetoch anser att den föreslagna personaluppsättningen ärväl motiverad. Chefen för flygvapnet, luftfartsverket och statskonioret anseratt organisationen är väl generöst tilltagen och anser att en något mindreorganisation bör övervägas. har inte något att erinra motresursberäkningarna men anser att de är gjorda i en generös anda. Statenssjöhistoriska museum anser att den föreslagna personalorganisationen äralltför svagt och schematiskt uppbyggd och lämnar ett förslag till annanorganisation. Överbefälhavaren,, statskontoret och riksrevisionsverketanser som har nämnts att del bör prövas om personal kan samutnyttjasmellan de militärhisloriska museerna. Chefenför flygvapnet, och Flyghistoriska rådel pekar påmöjligheterna att utnyttja personal som blir övertalig vid avvecklingen avförband inom flygvapnet, bl. F 11 och F 12. 1975/76:190 9 behovetav särskild kompetens rörande flygvapnet. Chefenför flygvapnet, , miUtärhögskolan och /SR behandlarnärmare frågan om personalens kompetens. Armémuseumär f n, programmyndighet för de nuvarande två militärhistoriska museerna.Enligt överbefälhavaren, , försvarets ralionaliseringslnstitul och statskonioretkan denna organisatoriska idé utvecklas vidare genom att skapa ett militärhistorisklmuseum med tre avdelningar, nämligen i , ochmodellkammaren i Kariskrona samt flygvapenmuseet i . Ett närliggandealternativ är enligt rationaliseringsinstitutet att programmyndighetsfunklionenbryts ur och förs över till en gemensam styrelse förde militärhistoriskamuseerna. En sådan gemensam myndighei eller styrelse böräven enligt institutetkunna spela en samordnande roll för andra militära museer och sam-lingaravmilitärochkulturhistorisk art. framhåller att det från traditionssynpunkt är angelägel attflygvapenmuseet inordnas under programmyndigheten . bör fiygvapenmuseet organiseras så att det underen museichef skapas en pedagogisk avdelning och en mu-seiavddning. Till varderaavdelningen föreslås knytas minst en intendents-tiänst. 1belänkandet föreslås att flygvapenmuseet skall ledas av en styrelse. påpekar att de framlagda förslagen inte stämmer överens med deregler och principer som tillämpas vid övriga miltärhistoriska museer.Materielverket och armémiiseum förordar en så likartad lednings-(siyrelse)-organisationsom möjligt för de tre försvarsgrenarnas militärmu-seala verksamhet. För attsärskild kompetens skall bli företrädd inom styrelsen lämnar ,, universitetskanslersämbetet, länsslyrelsen i Östergötlandslän, , och stads museum. och flyghistoriska sällskap särskilda förslagoch synpunkter på styrelsens sammansättning och på hur ledamöter skall utses. /SRifrågasätter om inte samarbetsbehovet med , det civilaflygmuseet och i borde ha beaktats i samband medupprättandet av förslag till styrelse. Ettflertal remissinsianser föreslår att flygvapenmuseet bör etablera ett närasamarbete med bl. a. armémuseet, och det föreslagna civila flygmuseet.Slatens kulturråd, /SR och föreslår mer fastasamarbetsformer, t. ex. i form av ett särskilt samarbetsorgan, är en företagsnämnd obehövlig med hänsyn lillpersonalens ringa storlek. Nämnden bör enligt föreningen kunna ersättas av ettpersonalråd. Prbp.1975/76:190 10 Flertaletremissinstanser förordar att det föreslagna flygvapenmuseet lokaliseras tillLinköping. är i princip inle motståndare till alternativetLinköping men ifrågasätter om inte flygfält skulle vara en lämpligarelokalisering bl. a. på grund av fiygvapenmuseets väntade behov av kontakter medTekniska museet. information vid Svenskamuseer anser att det planerade flygvapenmuseet bör förläggas till Stockholmdär merparten av övriga flygvapenhistoriska samlingar finns. Avde remissinstanser som har yttrat sig om lokaliseringen inom Linköpingsområdethar majoriteten i , och stads museumsamt en reservant vardera vid I ochÖstergötlands flyghislorlska sällskap förordat alternativet . Flertaletremissinstanser som stannat för alternativet har dock förordat en föriäggningtill Malmen, anser att såväl Malmen som kanaccepteras. Chefenför flygvapnet, SACOISR och delar de sakkunnigas uppfaltningatt en ny, modern utställningslokal bör uppföras. Det bedöms däremot onödigtatt bygga särskilda verkstadslokaler eftersom redan befintliga lokaler börkunna ulnylOas. Statskontoret, ,, slatens kulturråd och statens lämnarsärskilda synpunkler på de föreslagna lokalerna. Universitetskanslersämbetetpåpekar att det i Malmenalternalivel är relativt lätt att ordna kompletterandeutrymmen vid behov. Denna uppfallning delas av bl. FortlflkaiionsförvaUningenanser att byggnaderna bör ingå i försvarets fastighetsfond och projekteras av fortifikaiionsförvaltningen,om museet förläggs till Malmen. FortifikationsförvaUningenbedömer alt lokalkostnaderna är för lågt beräknade eftersom även försörjningmed värme, el etc. samt markarbeten bör tas med i totalkostnaderna. och siatskontoret flnner att någon närmare beräkningav lokalkostnaderna inle har gjorts. Enligt överslagsmässiga beräkningaruppskattas investeringskostnaden till omkring 20 milj, kr. Utgifts-ochinkomststalen bör enligl dessa myndigheler räknas upp till drygt 3 milj. kr.Vidare saknas en kalkyl över hur kostnaderna för flyghislorisk verksamhel inomflygvapnet skulle påverkas om ett flygvapenmuseum inrättas. Vissa resurserbedöms kunna frigöras eller föras över till flygvapenmuseet. Prop.1975/76:190 H Riksrevisionsverketpåtalar att underiag för kostnadsberäkningarna inte har redovisats. Ställningkan därför inte tas lill dessa beräkningar. 1965års musei- och ulställningssakkunniga (MUS 65) föreslår i delbetänkandet (Ds U1974:12) Flygvapenmuseet i bl, a. att ett specialmuseum inrättas föratt belysa det militära flygets utveckling. Det finns f n. en museiorganisationvid Malmen som fungerar som ett provisoriskt flygvapenmuseum. Enligt flertaletremissinstansers mening bör denna organisation ges fastare former. Jag ddardenna uppfattning och tillstyrker därför att ett flygvapenmuseum inrättas. Föratt få en lämplig behandling av de militärhistoriska museerna ur kulturellsynvinkel bör dessa enligl flera remissinstanser föras över till utbildningsdepartementetsverksamhetsområde eller placeras utanför den militära utgiftsramen. Eftersamråd med chefen för har jag i likhet medöverbefälhavaren, och kommit tillden uppfattningen att tillförseln av museiföremäl underiättas av en nära anknytningtill försvaret. En sådan anknytning underiättar även möjligheterna attsamordna verksamheten med övriga museer och museala samlingar inom försvaret.Det flnns vidare anledning att understryka den betydelse som de militärhisloriskamuseerna har för försvarsmakten, inte minsl för informationsspridning kringförsvaret. Mot denna bakgrund anser jag att de militärhistoriska museerna börligga kvar inom försvarsdepartementets verksamhetsområde. Kostnaderna för de militärhistoriskamuseerna böräven i fortsättningen bestridas frän ett särskilt anslag inom denmilitära utgiftsramen. Detföreslagna flygvapenmuseet bör enligt MUS 65 syfta till att ge en kulturhistorisktinriktad information. Till skillnad från som svarar förövergripande dokumentation och presentation av svensk flygindustri börflygvapenmuseet i första hand inriktas mot flygvapnets verksamhet. Jag delar ilikhet med de flesta remissinstanserna denna mening och kan i övrigt i huvudsakgodta den föreslagna inriktningen av verksamheten. 1likhei med MUS 65 anser jag att gemensamma beslämmelser för insamling, vårdoch tillförsel av museimateriel bör gälla inom de olika försvarsgrenarna. Jagavser därför att i annat sammanhang föreslå regeringen att meddela sådana bestämmelser. Föratt underiätta tillförseln av museimateriel föreslår MUS65 bl.a. att försvarsgrensvisamuseikommittéer inrättas. Det börenligt min mening ankomma på demilitärhistoriska museernas ledning att vid behov inrätta samordnande ochrådgivande organ.