prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Bedömningarna och kalkylerna för de olika råvarugrupperna liksoniockså för de delvarugrupper som bygger upp färdigvaruexporten redovisas idetalj i pro-duklionskapillet (kapitel 4) och mer kortfattat nedan. I tabell 3: 4 redovisas exportens fördelning påvamgrupper, med uppdelning gjord i överensstämmelse med de branschvisaberäkningar som redovisas i produkUonskapitlet. Nedan följer kortasammanfattningar av bedömningarna för de viktigaste varugrupperna. Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Fmansplanen Hälften av den svenska exporten av jordbruksprodukterbestod 1974 av vete. Övriga spannmålsprodukter, oljefrön saml obereddapälsskinn, utgjorde ytterligare en dryg tredjedel av exportvärdet.Exportvolymen av jordbruksprodukter bestäms äv inhemsk produktion ochefterfrågan medan exportpriserna betingas av situationen på världsmarknaden.Re- Tabell 3: 4 Exportuvecklingen för olika varugrupper19741976 Exportvärde, milj 1974 1975 -17,5 -24,1 -0,5 -30,5 .. 5,1, -32,5 1,9,9 -12,5 -7,7 -15,5 -21,1 -3,8 -6,1 8,7. -4,5 -l-,3 -15,5 -2,5 -12,5 -12,5 28,4. 16,5. -4,3 -9,5 -7,6 -21,5 ' Volymutvecklingen för exporten och importen enligtutrikeshandelsstatistiken avviker frän den som redovisas inationalräkenskaperna främst genom att deflätorerna för verkstadsprodukter ärolika samt att prisindexformlerna för varugruppernas sammanvägning är olika. - Prisförändringen för färdigvaror., särskiltverkstadsprodukter, kan endast till viss del hänföras till "rena"prisökningar. De prisförändringar som redovisas i tabellen är s. k.enhetsvärden, dvs. de implicita prisförändringar som framkommer med ledning avutrikeshandelsstatistikens varuvisa uppgifter om exporterad kvantitet ochmotsvarande värdesumma och avspeglar således den genomsnittligaprisförändringen inom olika varupösitioner. Därigenom registreras inte endastfaktiska prisförändringar utan även kvalitetsförändringar och förändringar ifördelningen av varor av olika kvalitet inom varupösitioner. ' Papper och papp, järn och stål, verkstadsproduktersamt övriga industriprodukter, utom elektrisk ström. *Export exkl. fartyg och de i not 3 nämnda varugrupperna. 'Enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetodik: volym , pris . 'Enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetodik: volym , pris . Anm. 191A års exportvärden enligtutrikeshandelsstatistiken. Värdena är baserade pä exportutvecklingenunder årets tio första månader. Samtliga uppgifter avser prognoser. Ipreliminära utfall och i prognoser är värdeuppgifterna avrundade till närmaste5- resp. 10-tal milj. kr. och de procentuella förändringarna till närmaste hela resp. halva tal. kordskörden1974 medförde kraftigt ökade exportskeppningar av vete ochförsta . Skörden var av mer normalt omfång och de för exporttUlgängliga kvantiteterna uppgick endast till hälften av vad som erhölls ur1974 års skörd. Detla påverkade spannmålsexporten och kommerockså att få återverkningar . Exporten av jordbruksprodukterberäknas nu ha visat en volymmässig ökning på 19741975 efter enökning på 5,'19731974. Förutsatt ell normalt skördeulfaU 1976 lorde enex-porlvolymminskning på komma att erhållas 19751976. I samband medvikande världsmarknadspriser har priserna på den svenska exporten avjordbruksprodukter fallit kraftigt under loppet av 1975. Dessa torde ha minskat15 å 19741975. Prisnivån antas förbli i stort sett oförändrad 19751976. Exporten av livsmedel beslår av bl. a. kött, mjöl,mejeriprodukter och fetter. Efter en volymminskning 19731974 lill följd av bl.a. minskad fläskexport räknas nu med en volymminskning 19741975 på ca 15 %delvis som en följd av en ytterligare neddragning av fläskexporten. Bidragandeär även minskad utförsel av mejeriprodukter. En viss volymmässig uppgång avlivsmedelsexporten beräknas komma till slånd 19751976. Leveranspriserna synesha utvecklats svagt och exporlprisslegringen19741975 torde därmed ha begränsats tUl . Exporlprisökningen förutsesdämpas ytterligare 19751976. Den svenska järnmalmsexportens volymmässiga tillväxt19731974 begränsades av utskeppningskapaciteten och stannade vid . Mot slutetav började emellertid utskeppningslakten dämpas liU följd av, den vikandestälkonjunkturen och under större delen av 1975 minskade utförseln kraftigt.Även med en inkalkylerad återhämtning torde exportvolymen haminskat 1974 1975. Avsevärt förbättrade internationeUastålkonjunklurer är att emotse 'och därmed torde malmbehovet kommaalt öka påtagligt års låga nivå. Exportvolymökningen 19751976skattas till . Prisema på svensk järnmalm har höjts kraftigt ochexport-prisökningen torde ha varit 1974-1975. Exportpriserna torde ökanågot även 19751976. Trävaruexporten går nästan uteslutande till Västeuropa.Till följd av den starka minskningen i byggandet där under loppet av 1974,sjönk trävamkonsumlionen kraftigt vilket fick påtagliga återverkningar påträvaruimporlen. De svenska avsättningsmöjligheterna på europamarknadenpåverkades dessutom negativt av ett ökat utbud trävaror från , dåbostadsbyggandet i och drastiskt föll tillbaka. Densvenska exporten av trävaror minskade under dessa omständigheter med ca 20 %räknat i volym 19731974. Byggandet i fortsatte alt gå ned underloppet av 1975 i flertalet län- Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen Diagram3:1 Exportutvecklingen, totalt och för vissa varugrupper 1969 1976 kr., 1968 årspriser. 19000 17000 15 000 13 000 15 000 13 000 1800 1700 1600 1500 1400 1300 1200 1100 1000 Total export, exkl. fartyg r--/I j ./"' 1500 1400 1300 1200 1100 1000 Papper, papp och träfiberf 1600 15001400 1300 1200 I \ \ L 1969 70 71 72 73 74 75 76 1969 70 71 72 73 74 75 76 och statisliska centralbyrån. Bil.1 Preliminär nationalbudget 61 Styrkan i nedgången avtogdock bl. a. somen följd av ett omslag till en ökning i och . EflerfrågeprofUenförstärktes också av alt den starka lagerawecklingen i importör- ochförbrukarleden upphörde . Den svenska konkurrenssituationenförbättrades dessutom mol slutet av året då del kanadensiska utbudetbegränsades till följd av strejker. Den svenska exporten som föll kraftigtunder försia halvåret kunde sålunda öka ochvolymminskningen 19741975 kom atl stanna vid . Byggandet iVästeuropa beräknas stiga under loppet av 1976. Räknat mellan årsgenomsnitten1975 och 1976 lorde dock ökningen bli begränsad. Importen beräknas emellertidstiga förhållandevis kraftigt lill följd av del tidigare nämnda omslaget i lagercykeln. Med hänsyn till en sannoliktbegränsad konkurrens från beräknas den svenska utförseln kunnaöka 1975 1976. Leveranspriserna, som föll hela 1975, beräknas medhänsyn till den förutsedda förbättringen av avsätlningsläget stiga inleobetydligt under loppet av 1976. Efterfrågan påmassa från exportmarknaderna var god och överskred även tillgången under slörredelen av 1974. En vändpunkt inträffade emellertid dåefterfrågan kraftigt föU tUlbaka. Vikande efterfrågan har därefierkännetecknat även de tre första kvartalen . Alt efterfrågan fallit såkraftigt kan ses som en följd dels av att papperförbrukarna i sänktesin konsumtion, dels av atl förbrukare och mellanhänder började lära på sinavälfyllda papperslager. Detta medförde attden västeuropeiska pappersindustrin i avsevärd utsträckning drog ner påköpen av massa utifrån. Till följd av del förbättradeekonomiska läge som kunde skönjas i mol slutet av 1975 beräknaspapperskonsumtionen åter stiga, vilket skulle verka uppdragande på behovet avimporterad massa. Den svenska massaexporlen beräknas ha vänt uppåt i slutet av1975 men utförselvolymen blev ändå lägre än . Uppgångenav den svenska massaexporlen torde ha underlättats av den minskning iutbudet av nordamerikansk massa på- den västeuropeiska marknaden som bl. a.strejkerna inom den kanadensiska skogsindustrin orsakat. beräknasefterfrågan på massa stiga. Den emotsedda konjunkturuppgången i Nordamerikaantas verka återhållande på utbudet av .nordamerikansk massa till Västeuropaunder 1976 då den allt övervägande delen av den nordamerikanskamassaproduktionen förmodas åtgå till inhemsk förbrukning. Detta är en faktorsom antas påverka den svenska massans konkurrenssituationpå den västeuropeiska marknaden i positiv riktning. Därmed beräknas densvenska massaexportens volym stiga 19751976. Exporlleveransprisernaberäknas ha stigit 19741975 och för 19751976 förutses en ökning medknappt . Den myckel gynnsamma utvecklingsom pappersexporten haft sedan 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 62 tUlbaka avbröts hastigt påhösten 1974. Efterfrågebortfallet blev då mycket omfatlande till följd avsjunkande papperskonsumtion i i förening med all pappersförbrukareoch importörer övergick från lageruppbyggnad lill lageravveckling. Fallandeexportefterfrågan har därefier varit fortsall rådande under slörre delen av1975. En antydan till förbättring av det ekonomiska läget i Västeuropaframträdde mol slutet av 1975. Detta förväntas leda till en ökandepapperskonsum-lion och då förbrukarnaspapperslager bör befinna sig på en miniminivå förbättras därigenomavsättningsmöjligheterna för den svenska pappers-exporten. För 19741975 beräknas volymminskningen av den svenskapappersexporten trots omslaget ha uppgått till . Under1976 väntas den påbörjade tendensen till ökad papperseflerfrå-gan befästas.Vidare förutses en minskad konkurrens från de nordamerikanska producenterna påden västeuropeiska pappersmarknaden. En ökning av den svenska pappersexportensvolym om kalkyleras bli möjlig 19751976. Räknat meUan helåren 19741975beräknas priserna på exporlleveranser av papper ha ökat . Prisökningenär en följd av stigande priser under förstahälften av 1975. Ökningen av exporlleveranspriserna 19751976 beräknasuppgå lill . medmycket exjjansiv utveckling avtog tillväxttakten i den svenska exporten av järnoch stål markant under loppet av 1974. Den volymmässiga ökningen 19731974 komdärmed att stanna vid . förändrades situationendrastiskt och exporten av jäm och stål föll mycket snabbt under loppet av1975. Minskningen i exportvolymen beräknas preliminärt ha varit 1974 Deninternationella stålmarknaden karakteriserades av en extremt svag efterfrågan. Stålförbrukningen i industriländerna, som var vikande till följd av konjunkturavmattningen, för svagades ytterligare som den låga aktivitetsnivån hos stålkonsumenterna då föranledde dessa att reducera sina lager. I samband med en upphörande lageranpassning hos förbrukare och mel lanhänder samt en uppgång i den faktiska slålförbrukningen beräknas exporten av järn och stål vända uppåt under loppet av 1976. Exportvo lymen har därför bedömts komma alt öka med en dryg procent 1975 Exportprisernauppvisade en med hänsyn till det svaga avsätl ningsläget förvånansvärt gynnsam bild . Leveranspriserna som stigit snabbt alltsedan 1972 fortsatte att öka under större delen av 1975 och inte förrän vände prisema nedåt. Därmed kom prisökningen 19741975 att uppgå till . Priserna be räknas fortsätta alt falla en bra bit in på 1976 för att därefter i samband med den förväntade marknadsförstärkningen åter vanda uppåt. Den ge nomsnittliga prisnivån beräknas sålunda komma atl ligga lägre än . Exporten av verkstadsprodukterutgör av totalexporten och väl över hälften avfärdigvamexporten. Vad som inledningsvis anförts om exporten av färdigvarorhar därför en mycket direkt tillämpning på denna varugrupp. Exportvolymenökade i snabb takt under loppet av 1974 konjunkturförsvagningen inom kompenserades av mycketstarka exportökningar till och och till vissa ,däribland OPEC-länderna. Takten i exporttUl-växlenlill dessa länder dämpades påtagligt dock med undantagför OPEC-länderna som efterfrågan från föllylterligare tillbaka. Detla resulterade i en successiv nedgång avverkstadsexporten exportvolymen beräknas ha minskat 19741975. Denunder 1976 förväntade konjunkturuppgången inom OECD-området beräknas först motslutet av 1976 leda till en uppgång av verkstadsexporten dit. tordeman även få räkna med tämligen begränsade exportökningar lill ländernaulanföi . Exporlvolymen 19751976 har därmed beräknats bli ungefäroförändrad. Exporlprisindex synes ha stigit 19741975 specielltstark var prisuppgången . förutses en lugnareprisutveckling exporlprisindex förutses stiga med . Exporten av övriga industriprodukter som bl. a.består av kemiska produkter, textilvaror och snickerier utgör ca 1/6av totalexporlen och bUdar därmed den näst största av de enskilda varugmpperna.Den svaga efterfrågeutvecklingen i bl. a. , och har medfört alt exportenav övrigvaror volymmässigt minskat sedan andra kvartalet 1974.ExportbortfaUet var stort vilket medförde attexporlvolymökningen 19731974 kom atlstanna vid . En drastisk minskning av exportvolymen skedde även deförsia månaderna 1975 varefter exporten legat på en i stort sett oförändradnivå under återstoden av året. Inbegripet en beräknadmåttlig återhämtning mot utgången av 1975 torde exporlvolymen hauppvisat en minskning på 19741975. I linje med de internationellakonjunkturutsiktema torde efterfrågeutvecklingen på avnämarmarknaderna kommaalt bli klart expansiv under loppet av 1976. Exportleveranserna förutsessålunda komma alt uppvisa en förhållandevishög ökningstakt under loppet av 1976 och exportvolymökningen 19751976beräknas bli . Som en följd av bl. a. de stora råvamprisslegringarnaökade exportpriserna snabbt så att prisökningen 19731974 kom attbli . Prisstegringarna upphörde tvärt och en stabilprisnivå etablerades. Någon väsentligupptrappning av-priserna skedde troUgen inte under de sista månadernaav 1975 och den beräknade exportprisökningen på mellan genomsnitlslägena 1974 och 1975 är såledesnästan helt att tUlskriva den drastiskt stegrade priskurvan under loppetav 1974. Exportpriserna förutses öka i en successivt stigande takt under loppetav 1976. 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 64 mellanhelåren 1975 och 1976 lorde dock prisökningen stanna vid . Exporlleveranserna av fartyg synes 19741975 ha stigitmed,i volym den starka ökningen tillstor del hänförlig till utförseln av begagnade fariyg. Exporten harbedömts med hjälp av varvsenkät och beräknasvärdemässigt stiga med , vilket med det prisantagande som gjorts skulleinnebära en volymökning på . Enligl preliminära beräkningar minskade imporlvolymenmed 2 1/19741975. Imporlvolymen, som expanderade synnerligen kraftigt under1974, vände nedåt och föll sedan ytterligare underandra halvåret. Denna utveckling synes till största delen vara avhängig av denminskade industriproduktionen importen består tUl inemot hälftenav insatsvaror till industrin och del är också för dessa varor som denkraftigaste nedgången synes ha skett. Härtill bidrog även den väsentligt lägretakten i uppbyggnaden av insatsvarulagren. Även konsumlionsvamimporlen minskadeunder loppet av 1975 som en följd av lägre tillväxttakt i varukonsumtionen ochden jämfört med drastiskt lägre lagemppbyggnaden i handeln. Någon nämnvärd förslärknnig av den inhemska efterfråganpåräknas inte förrän . Importvolymen beräknas i enlighethärmed bli tämligen oförändrad under försia för att sedan återstiga , vilket innebär en nedgång på till1976. Produktionsutvecklingen inom de branscher som har störst betydelse förinsalsvamimporlen väntas bli fortsalt svag för att sedanförslärkas något . väntas emellertid lagrenav insalsvaror minskas . Importen av insatsvaror till industrinberäknas i enlighet härmed sjunka ytterligare något under första halvåret 1976för att sedan stiga . Den prognoserade ökningen avvarukonsumtionen jämte den väntade väsentligt mindre neddragningenav handelns lagerinvesleringar kalkyleras medföra en successivt stigandekonsumlionsvaruimport under loppet av 1976. Importökningen av jordbruks-, skogsbruksprodukter ochfisk uppgick gick till 19731974 och tUl 19741975. Starktbidragande till tillväxttakten inom denna grupp har de tre senaste årenimporten av skogsbruksprodukter varit, vilken nära nog fördubblats irad. Importen av jordbruksprodukter främst kaffe, frukt, köksväxter ochtobak som utgör huvuddelen av gruppen, ökade 1973 1974 med och synes19741975 ha minskat något. beräknas denna import stiganågot som importök- Tabell3: S Importutveckling för olika varugrupper 1974 1976 Importvärde, milj. kr. Procentuellaförändringar frän föregående är 19741975 1976 1974 1975 1976 3 440 3 795 6,2 5 755 7 250 2,0 4 340 5 975 0,1 61 888 63 875 66 180 13,7 3 950 3 905 2,7 365 405 -0,1 7 425 6 920 3,3 4 760 4 260 13,7 2 270 2 165 16,8 22 814 26 270 27 645 22,6 4,5 -5 14,6' 10,5' 11' 20 880 11,6 -4,5 3,5 28,8 7,5 7 77 225 12,5 -1 -0,5 37,9 5,5 6 1130 114,6 -44,5-26,5 4,1 -3,5 5 78 405 14,5 -2,5* -1= 37,1 5* 6' Jordbruks-,skogs produkter och flsk 3 195 Mineraliska produkter 4 897 därav: råolja 3 734 Industriprodukter exkl. fartyg därav: livsmedelsprodukter trävaror, massa samt papper och papp 420 petroleumprodukter 9 063 järn och stål 4 792 ickejärnmetaller 2 587 verkstadsprodukter exkl. fartyg inkl.elektrisk ström 18 418 18 835 fartyg 69 980 73 070 Fartyg 2 729 1 470 Total import 72 758 74 585 -2 -2,5 33,9 -21 8 46,7 -12,5-11,5 131,5 -9 -5 39,1 2,5 -4,5 39,5 2,5 6,5 9 2 4 6 0,5-5,5 10,5 2,5 -6,5 5 9 -5,5 -14,5 O ' föreligger en differens mellan summan avsamtliga varugrupper och totala importen på ca 50 milj. kr. beroende på att dekorrigeringar som företagit på stat-nummernivå avvikerfrån de korrigeringar som företagits på totalnivå. Då prognoserna görs på resp.varugrupp återfinns motsvarande differens även . » Volymutvecklingen för exporten och importen enligtutrikeshandelsstadstiken kan avvika från den som redovisas inationalräkenskaperna främst genom att prisdeflatorerna för verkstads-produkterär olika. ' Prisförändringen förverkstadsprodukter kan endast till viss del hänföras till renaprisökningar. De prisförändringar som redovisas i tabellen är s. k.enhetsvärden dvs. implicita prisförändringar som framkommer med ledning avutrikeshandelns varuvisa uppgifter om importerad kvantitet och motsvarandevärdesumma och avspeglar således den genomsnittliga prisförändringen inom olikavarupösitioner. Därigenom registreras inte endast faktiska prisförändringarutan även kvalitetsförändringar och förändringar i fördelningen av varor avolika kvalitet inom varugrupper. *Enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetodik: volym , pris . Enligtnationalräkenskapernas beräkningsmetodik: volym , pris . Anm. 1974 ärs importvärden enligt statistiskacentralbyråns korrigeringar av utrikeshandelsstatistiken. Värdena ärbaserade på den faktiska importutvecklingen under årets tio första månader.Samtliga uppgifter avser prognoser. I prognoserna är värdeuppgifternaavrundade till närmaste hela 5- resp. 10-tal milj. kr. och de procentuellaförändringarna till närmaste hela resp. halva tal. ningenav skogsbruksprodukter beräknas bli väsentligt lägre än under de senasie åren.Totalt för gruppen förutses importen stiga 19751976. Importen av mineraliska produkter, som lill störstadelen består av råolja, steg 19731974. Råoljeimporten var emellertidläm ligen oförändrad och uppgången var huvudsakligenhänförlig till en kraftigt ökad stenkolsimport till det nya koksverket iLuleå. Importen av råolja steg 19741975, hänföriigt 5Riksdagen 1975/76. 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 66 mycket kraftig uppgång , då mycket betydandekapacilelstillskoll på raffineringssidan tagits i bruk. Importen av övrigamineraUska produkter sjönk emellertid 19741975, varför importökningen förhela gmppen begränsades lill . Då råoljebehovel i samband med de ovan nämndakapacilelstillskol-len kommer alt stiga kraftigt även 1976, beräknas importenav råolja öka med detta år. Även 19751976 väntas importen av övrigamineraliska produkter utvecklas svagt, varför importökningen för hela gmppenhar beräknats lill . Livsmeddsimporten steg med 19731974 ochmed 19741975. Båda åren svarade importen av färdiga konsumtionsvarorför den starkaste tillväxten. Importen för hela gmppen beräknas öka med 19751976 beroende på en snabbare tillväxttakt för såväl konsumtionsvarorsom insalsvaror. Införseln av petroleumprodukter ökade med drygt 3 %19731974 och föll sedan med 12 å 19741975. Nedgången somframför allt ägde mm var huvudsakligen en följd av attden inhemska försörjningsgraden steg kraftigt beroende på nyakapacilelstillskolt både vad gäller raffinaderier och kolprodukl-induslrin.Delta får betydande återverkningar även på importbehovel och importenav petroleumprodukter förutses då minska med . Importen av järn och stål befann sig i snabb liUväxlunder hela 1974 och importökningen 19731974 uppgick till . Under1975 försvagades emellertid produktionstillväxten markant i destål-konsumerande branscherna, som elt negativt lageromslag hosförbmkare och grossister ägde mm. Importen sjönk sålunda med närmare 9 %19741975 innebärande en viss nedgång och etlsynnerligen brant fall . beräknas efterfrågan påjärn och stål falla ytterligare, varför importen kalkylerats minska 5 %19751976. Importen av verkstadsprodukter, som svarar för drygt1/3 av totala importen, expanderade myckel kraftigt under loppet av 1974 importökningen 19731974 kom atl uppgå till . Importvolymen vändenedåt och nedgången förstärktes . På grund av den starka uppgången under loppet av 1974 innebar dennautveckling en ökning av importen på mellan helåren 1974 och 1975.Under försia delen av 1975 var nedgången hänförlig lill investeringsvaror ochkonsumtionsvaror, men i samband med en neddragning av produktionsvolymen inomverkstadsindustrin sjönk även insatsvamimporten från första till andra halvåret1975. 1976 beräknas verkstadsimporlen minska med , varvid inberäknasen fortsatt kraftig nedgång och en blyg sam uppgångunder . Importen av insatsvaror fömtses Bil.1 Preliminär nationalbudget 67 härvidminska med 19751976 i samband med en väntad neddragning avproduktionsvolymen inom branschen och minskade lagerinvesteringar iinsalsvarulagren. Importen av investeringsvaror beräknas falla med 19751976, dels beroende på den prognostiseradesvaga investeringsulvecklingen, men också på att efterfrågan på dessavaror fömtses i väsenlligl ökad utsträckning rikta sig mothemmamarknaden i samband med alt leveranstiderna inom den svenskaverkstadsindustrin torde komma att förkortas ylterligare under 1976.Konsumlionsvamimporlen fömtses bli nära nog lika hög 1976 som 1975. Införselnav personbilar väntas härvid minska kraftigt, vUket i det närmaste molvägs avden prognostiserade importökningen för de övriga konsumtionsvarorna. Importen av övriga industriprodukter, som ökademed 1973 1974, föll med 19741975. Nedgången 1975 varfrämst hänförlig lill en kraftig minskning av insatsvamimporten i samband med denneddragna produktionsvolymen inom denna industrisektor. dämpadestillväxten av konsumlionsvamimporlen markant. fömtses en uppgång av insatsvamimporten i samband med en förväntadproduktionsdllväxt under loppet av 1976 inom sektorn. Konsumlionsvamimporlenväntas 19751976 öka i ungefär samma omfattning som 19741975. För gmppen somhelhet har importökningen 19751976 beräknats till . Prisindex för totalaimporten ökade med 19731974. Efler en mycket snabb acceleration ibörjan av 1974 dämpades prisstegringslakten markant under loppet av året.Under försia skedde enytterligare uppbromsning men prisslegringslakten ökade framför allt molslutet av året. Prisökningen 19741975 kom sålunda atl uppgå lUl . Denintemationella prisutvecklingen för basråvaror kom under såväl större delen av1974 som alt uppvisa en klart nedåtriktad tendens. För industriellabasråvaror kulminerade noleringspriserna ochdärefter föll priserna snabbt ned till en låg nivåvid /1975. Därefter har de inte uppvisat några större förändringar.Denna utveckling har till stor del bestämts av marknadslägel för flertaletickejärnmetaller där prisnivån under loppet av 1975 uppvisat en svagt fallande tendens. Däremot har prisutvecklingen på ickesynteliska fibrer 1975 varit svagtuppåtriktad. De dominerande mark-nadsfaklorerna för flertalet basråvarorhar varit en låg efterfrågan och stadigtstigande lager. Betydande produktionsinskränkningar samt medvetnabegränsningar av exporten för vissa varor hade ännu inte vid utgången av 1975givit några nämnnvärda utslag uppåt på prisutvecklingen. Prisuppgången pålivsmedelsråvarorna kulminerade betydligt senare än för industriella basråvaror inle förrän vände livs-