prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — talarflera skäl för en successiv uppluckring av den deflationistiska politiken.Utsikten tUl relativ framgång i kampen mot inflationen man räknar officielltmed att kunna begränsa konsumentprisökningen i förhållande liU 1974 tUl och den snabbt återställda yttrebalansen i kombination med den förutsedda mera expansiva politiken iFörbundsrepubliken och sannolikt även , bör skapa etttillräckligt stabiliseringspolitiskt utrymme för en expansion av den inhemska efterfrågan. Tidpunkten för och kraften i denförutsedda uppgången i ekonomisk aktivitet kommer dock, förutom av eventuellaekonomisk-politiska insatser att påverkas av dels takten i lagerhållningensanpassning till den önskade nivån, dels avtalsrörelsens "våroffensivens" förlopp. Bostadsinvesteringarna, som under 1974föU med , kommer sannolikt på gmnd av lättare kreditpolilik ochsjunkande markpriser kunna öka med inemot . Den underliggandeefterfrågetren-den för industriinvesteringar är fortfarande mycket stark ochdessa väntas öka med trots fortsatta administrativarestriktioner. Då en uppgång planeras även för de offentliga investeringarna,kan en ökning av de totala investeringarna av storleksordningen förutses. Tack vare den antagna lägreinflationstakten bör den privata konsumtionen kunna fortsätta attöka med . 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 40 Den japanska exporten kommer sannoliktatt fortsätta att öka sina marknadsandelar, men då efterfrågan hos Japansfrämsta handelspartners antas öka tämligen svagt blir exportökningen 1975lägre än 1974 och kan förmodas uppgå till . Under början av 1975väntas importen komma alt bromsas av den pågående lagerminskningen, mendärefter bör expansionen i inhemsk efterfrågan successivt leda till enimporluppgång på . Som en följd av förbättrat bytesförhållande kanjapanerna trots importökningen se fram mot ett avsevärt handelsbalansöverskott.Mot bakgrund av de antaganden som här gjorts bör en BNP-tUlväxt på under1975 vara sannolik. upplevdeden brittiska ekonomin en intensiv högkonjunktur med en BNP-ökning av åtföljd av en real ökning iprivat konsumtion och en uppgång i industriproduktionen på hela 7,. avmattades konsumtionen dock, sannolikt som en följd avdels inflationens inverkan på realinkomsternas utveckling, dels en merarestriktiv ekonomisk politik. Om således 1973 kan sägas ha varit ett istort framgångsrikt år, så har utvecklingen fått ett helt annatförlopp. En fördubbling av inflationstakten,svårigheter med energiförsörjningen, intensiv oro på arbetsmarknadenunder och rekordartade bytesbalansunderskott var företeelsersom lagrades ovanpå den påtagliga avmattningen ikonjunkturen och som tiUsammans gjorde 1974 till ett av de svåraste åren frånekonomisk synpunkt . Som en följd av främst arbetskonflikteninom kolindustrin infördes tredagarsvecka inom huvuddelen av industrin underhela . Trots detta minskade inteindustriproduktionen med i förhållande tillföregående kvartal, och återgick produktionen nivå på under den relativt höga nivå som gällde . Efter hand fick dock den svagaefterfrågeutvecklingen aUtmer märkbara effekter på produktionen ocharbetslösheten ökade successivt till inemot av arbetskraften.Industriproduktionen föll något och den totalaproduktionen beräknas ha under-skridit nivå med någon tiondelsprocent. Tack vare minimilönsyslemet ochutbetalade arbetslöshetsbidrag minskadesinte hushåUens disponibla inkomster nämnvärt av produktionsbortfallet isamband med tredagarsveckan, och den privata konsumtionen kom därför attminska med . En viss återhämtning avhushällens reala disponibla inkomster ledde till enpåtaglig ökning av detaljhandelns omsättning. som helhet beräknas dockden privata konsumtio- 1 Preliminär nationalbudget 41 nenha stagnerat nivå. Lagerhållningen drogs ned kraftigt i samband medtredagsveckoma. Den därpå följande lageruppbyggnaden bidrog också till attstärka efterfrågan . Investeringarna i fast kapital har utvecklatsnegativt och för hela 1974 beräknas en nedgång på . Den kraftigasteminskningen svarade bostadsinvesteringama för, men ävenservicesektorn drog ned sina investeringar, medan de offentliga investeringarnaökade obetydligt. Däremot steg de privata industriinvesteringarna med inemot . Bytesbalansen, som 1972 hade visat ettvisst överskott, försämrades kraftigt och medfördenedgången i bytesförhållandet gentemot utlandet och den i förhållande till denneddragna produktionen väl hävdade konsumtionsefterfrågan ett rekordartatunderskott. Mer än hälften av detta orsakades dock av oljeprishöjningama.Exporten utvecklades tämligen gynnsamt och ökade med . Importen ökadeförst för att sedan sjunka så att resultatet för året i desshelhet blev en minskning. Då tjänste-och transfereringsnettot lågstilla värdemässigt för och bytesförhållandet förbättrades någotunder , beräknas det samlade bytesbalansunderskottet hauppgått till ca . Finansieringen av detta stora underskotthar kuimat ske påfallande friktionsfritt ställning sominternationellt finanscentrum, de oljeproducerande ländemas traditionellaanknytning lill samt inte minst den ökade kreditvärdighet somden planerade oljeulvinningen i skänker landet, medförde att en delav de oljeproducerande ländernas ökade inkomster placerades i Storbritannien.Till följd härav ökade valutareserven successivt . lade regeringen om dendittills expansiva ekonomiska politiken i syfte alt dämpa den då starkaefterfrågan. De främsta motiven för denna kursändring var dels att dämpaprisstegringstakten, dels nödvändigheten att undvika en alltför stor försämringav bytesbalansen. Åtstramningen tog sigformen av en nedskärning i de offentliga utgifterna med och en höjningav vissa skatter. Penningpolhiken hade stramats ål redan under sommaren1973 och i kombination med oljeprishöjningarna åstadkoms därför en kraftigkontraktiv effekt. Budgeten /75 som lades fram av dennytillträdande labourre-geringen förutsattes få en neutral effekt påefterfrågan och omfattade bl. a. ökningar av de direkta och indirektaskatterna, höjda pensioner samt störrelivsmedelssubventioner. Mot bakgrund av den stigande arbetslöshetenlades en "minibudget" fram innebärande bl. a. en sänkningav mervärdeskatten från fr. o. m. augusti. "Minibudgetens"expansiva effekt har beräknats till av bruttonationalprodukten medan dess dämpande inverkan påprisstegringarna uppskattas tiU . 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 42 Som nämnts ovan har prisutvecklingen deekonomisk-politiska åtgärderna till trots varit mycket snabb ;Konsumentprisnivån beräknas ha stigit med i förhåUande tiU 1973. Dehuvudsakliga drivkrafterna bakom prisutvecklingen har utgjorts av de stigandeimportprisema och löneökningar på , som speglar löntagarnas strävanatt kompensera sig för de inträffade reallöneminskningarna. En stor del avlönelyften avser den offentUga sektorn och får därför ingen omedelbar effekt påkonsumentpriserna, men å andra sidan slår importprisökningarna igenom ikonsumentprisledet med en viss fördröjning, varför en fortsatt höginflationslakt är att vänta. I den extrabudget som finansministerHealey presenterade gavs prioritet åt exporten ochindustriinvesteringarna före såväl de offentliga ulgiflema som den privatakonsumtionen. I detla syfte föreslogs lättnader i företagsbeskattningen ochpriskontrollen som bankerna gavs riktlinjer för utlåningen enligtvilka export- och investeringsverksamhetenskuUe få den nödvändiga kreditvolymen tryggad. På det sociala områdethöjdes transfereringarna till pensionärer och barnfamUjer. Kostnadema för dessastimulansåtgärder balanserades till en del av höjda skatter, bl. a. en kraftigthöjd bensinskatt, men nettoeffekten på budgeten av de föreslagna åtgärderna beräknasbli ett underskott på ca . Novemberbudgeten kan sägas ha sammainriktning som julibudgeten, med försiktig selektiv expansion inom de relativttrånga ramar som prisslabiliseringsmålet och omsorgen om den externa balansenuppställer. Den officiella bedömningen är alt man med nuvarande utvecklingskall kunna hålla arbetslösheten under enmiljonstrecket . Mot denna bakgrund framstår en fortsattmåttlig återhämtning av produktionen som sannolik. De främstadrivkrafterna bakom denna torde bli exporten och en något mer hävdadkonsumtions-utveckling. Avgörande för exportutvecklingen blir givetvis humvidalöneutvecklingen kan hållas inom de ramar det s. k. sociala kontraktet mellanregeringen och fackföreningarna anger, dvs. lönehöjningarna begränsas till att håUa jämna steg med prisutvecklingen. Importen fömtses visserligenöka tiU följd av ökningen i privat konsumtion, men effekterna av tidigaredeprecieringar torde fortfarande vara verksamma, varför importökningenförutses underskrida exportökningen med någon procent i volym. Utsikterna för investeringarna i fastkapital är under rådande omständigheter svårbedömda. harlikviditetsbristen hos företagen och de osäkra konjunkturutsikterna i världenlagt en hämsko på investeringsplanerna och dessa faktorer kan fortsätta attgöra sig gällande . Trots dessa omständigheterpekade barometerdata på en uppgång i industrinsinvesteringar på . Novemberbudgetens satsning på attförbättra Bil, 1 Preliminär nationalbudget 43 företagens likviditet och den omsvängning tUl merexpansiv ekonomisk politik iFörenta staterna, som äi" en av förutsättningarna för denna prognos, tordeskapa de nödvändiga incitamenten för en kanske något mer markerad uppgång iindustriinvesteringarna. För bostadsinvesteringarnas del kan det dock endastbli fråga om en långsammare minsk-ningstakt jämfört med , även om antaletigångsatta lägenheter väntas komma alt ökaigen efter den mycket svaga utvecklingen . Kommer det s. k. socialakontraktet att bli i stort sett vägledande för löneutvecklingen, vilket här antas ske, kommer de reala disponibla inkomsternainte att kunna öka från lönesidan. Den privata konsumtionen antas trotsdetta kunna öka något, främst tack vare ökade sociala transfereringar och ensänkt sparkvot. Den fömtsedda uppgången i export, privat konsumtion ochindustriinvesteringar fömtses visserligen bli tämligen måttliga i ett längre tidsperspektiv, men bör ändåkunna stimulera till en total produktionsökning på . hade den västtyska ekonominupplevt en kortvarig men stark expansion. Som en följd av en kraftigtåtstramande finans- och peimingpolitik dämpades den inhemska efterfrågan underandra halvåret, medan exportefterfrågan förblev stark och i hög grad bidrogtUl ett fortsatt högt kapacitetsutnyttjande inom industrin. Totala produktionsökningen1973 kom därför att uppgå tiU , en snabb tUlväxt jämfört med utvecklingenunder de två föregående åren. Trots successivalättnader i finanspolitiken präglades utvecklingen av en allt mer stagnerandehemmamarknad. Till en del hade denna utveckling sin grund i den fortsatt stramakredilpoliliken, men de negativa effekterna av oljeprishöjningarna på främstden privata konsumtionen spelade också sin roU. Bortfallet på dennakompenserades delvis, främst , av den starka utländskaefterfrågan på västtyska varor, men blev den outnyttjadekapaciteten allt mer påtaglig och arbetslösheten nådde en nivå av3,av arbetskraften. Flera olika faktorer torde ha legat bakomden västtyska exportens snabba öknmg, vilken beräknas ha uppgåtttill i volym, en ökning som uppnåddes trots effektiva revalveringar avD-marken om . Vid sidan av den relativt settlåga inflationstakten konsumentprisindex torde ha ökat mellan1973 och 1974 och industrins höga konkurrenskraft och starka inriktning påexport har den västtyska exportexpansionen främjats av den svaga inhemska efterfrågeutvecklingen. Denna skapade en avsevärdledig produktionskapacitet som kunde las i anspråk för att tillgodoseefterfrågan i utlandet på främst investeringsvaror. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 44 Hushållens disponibla inkomster ökadelångsammare än och steg sparkvoten med närmare enprocenterdiet, vilket ledde till en stagnation i den privata konsumtionenunder 1973 och 1974. Bidragande orsaker tUl hushållens återhållsamhet torde havarit de osäkra arbetsmarknadsutsikterna generellt och i synnerhet inom de ur sysselsättningssynpunkt betydelsefuUa bil- ochbyggbranscherna. De privata investeringarna bidrog inteheller till någon ökning i tillväxttakten. Mot bakgmnd av en mycket strampenningpolitik och en stagnerande privat konsiuntion minskade industrinsinvesteringar och lagerinvesteringarna underskred nivå. Inombyggsektorn blev nedgången särskilt drastisk, men även bUindustrin uppvisade enkrympande investeringsvolym. Den enda expansiva inhemskaefterfrågekom-ponenten var den offentliga konsumtionen som ökade sin andelav bmttonationalprodukten med . Importens värdemässiga ökning får helt tillskrivas den snabba prisutvecklingen för importvaror.Volymmässigt stagnerade importen som en följd av den inhemska efterfråganssvaghet och det låga importiimehållet i exporten. Då exporten ökademed , varav i volym, fortsatte det västtyska handelsbalansöverskottetatt växa och nådde redan för perioden januarijuli 1974 samma nivå, 30miljarder , som . beräknas överskottet påbytesbalansen uppgå tUl . Det primära målet för den ekonomiskapolitiken i har varit att dämpainflationstakten. har dock finanspolitiken, genom avskaffandeav den särskilda konjunkturskatten och selektiva sysselsättningsskapandeåtgärder motsvarande av bruttonationalprodukten, successivt fått en någotmer expansiv inriktning. Inför de ökande likvidiletsproblemen i företagen ochden stigande arbetslösheten lättades även den dittills mycketstrama penningpolitiken upp något. Som ovan nämnts har konsumentprisernasökningstakt varit ovanligt låg vid en internationell jämförelse och politikenkan därför i detta avseende sägas ha varit framgångsrik. Utvecklingen förimport- och partihandelspriserna har dock varit avsevärt mindre gynnsam, menhar än så länge hindrats av bl. a. den svaga efterfrågan från att slå igenom ikon-sumentledet. Industriproduktionen stagnerade under1974. Den hölls uppe av exportefterfrågan, något som bidrog till attefterfrågetrycket blev mycket ojämnt fördelat över olika branscher. Nedgången ibil- och byggbranscherna vägdes upp av enstark expansion i exempelvis järn- och stålindustrin och den kemiskaindustrin. Tillväxten i bruttonationalprodukten väntas ha stannatvid jämfört med . Förutsättningarnaför utvecklingen grundas i många av- seendenpå den ekonomiska politik som kan förväntas vara förhanden både nationellt ochinternationellt. I den prognos som läinnas här har en väsentlig utgångspunkt varit att den ekonomiska politiken ivästvärldens industrUänder förändras i en mera expansiv riktning under1975. I samma riktning och betydande åtgärder har redan vidtagits fömtsätts den ekonomiska politiken iFörbimdsrepublUfen komma att verka. Med dessa utgångspunkter kan en successivuppgång i den ekonomiska aktiviteten väntas komma tUl stånd en bit in på 1975efter en fortsatt låg produktionstillväxt under årets första månader. Den skatte- och barnbidragsreform somträdde i kraft per beräknas få en stimulerande effekt påinhemsk efterfrågan i storleksordningen av bruttonationalprodukten. Vidare presenterade imitten av förslag till konjunkturstimulerande åtgärder med bl. a.betydande subventioner till industriinvesteringar som företas före den 1 juli1975, sysselsättningsbidrag till arbetslösa och ökade offentliga investeringar.Den restriktiva penningpolitiken har efter hand luckrats upp genom sänkningenav räntenivån och en ökning av kreditbasen. Inflationstakten har kunnat hållaspå en internationellt sett rekordlåg nivå och löneavtalen under hösten 1974har hållit sig inom den ram klart som sattes upp som vUlkor förstimulansåtgärder. Delta har skapat det med hänsyn till prisslabiliseringsmåletnödvändiga utrymmet för en mera expansiv stabiliseringspolitik. Som nämnts innebärskatte- och barnbidragsreformen en kraftig efterfrågestimulans. I kombination med en inflationstakt somväntas bli skulle hushållens reala disponibla inkomster stiga i enomfattning som vid en i stort sett oförändrad sparkvot kunde ge en ökning avden privata konsumtionen i storleksordningen . Flera omständigheter talar för att äveninvesteringarna återhämtar sig , trots avmattningen iexportefterfrågan. Först och främst bör konjunkturpaketet geen stark impuls till ökade industriinvesteringar. Den förutsedda markantauppgången i privat konsumtion torde också i viss utsträckning verkastimulerande. Den successiva uppluckringen av den strama penningpolitiken börvidare kunna leda tUl att det betydande antal investeringar, som planeradestill 1973 och 1974 men som uppsköts på grund av den restriktiva politiken, nuförverkligas. Behovet av att ersätta obsolet produktionskapital har dessutomökat . Den dämpade lönestegringstakten och stabiliseringen avråvampriserna bör också öka förtroendet hos företagarna. En uppgång i industrinsinvesteringar med ca 2 1/ler sig mot denna bakgrtmd som fullt möjlig. Inombostadsbyggandet kan en fortsatt nedgång fömtses, men takten i denna nedgång kommer att sjunka kraftigti takt med den snabba stmkturella anpassningen av produktionen till en lägrelångsiktig efterfråge- 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 46 kan den nedåtgående trenden t. o. m. vändastill följd av en lägre räntenivå och successiv nedgång i antalet ledigalägenheter. Även de offentliga investeringarna kan antas fortsätta öka. Den härantagna uppgången torde för åtskilliga investeringar inträffa först in . Utfallet för helåret beräknas därför bli , ävenom uppgången kan bli mycket tydlig. Som en följd avuppgången i inhemsk efterfrågan finns vidare anledning anta attinvesteringarna i lager ökar något. Med de antaganden som här gjorts skuUe dentotala inhemska efterfrågan kunna öka med . Utrikeshandeln kommer att påverkas av denlångsammare ökningen i världshandeln och frånvaron av de speciellaomständigheter som gynnade den västtyska exporten . Exporten bromsasförmodligen in högst påtagligt och har beräknats öka . Den inhemskaexpansionen av importintensiva efterfrågekomponenter som privat konsumtion ochlager leder sannolikt tUl en mera markant uppgång av importen på mellan 6 och8 % i volym. Bytesbalansen kan trots dessa förändringar i handelsutveckhngenantas uppvisa ett fortsatt och betryggande överskott i storleksordningen 15mUjarder D-mark. Den franska högkonjunkturen visadepåtaglig motståndskraft mot de tillväxtdämpande impulserna 1974. Ännu eftersemestrarna ökade industriproduktionen förhållandevis snabbt ellermed i årstakt, ehum vissa avmattningstendenser kunde förmärkas inomkonsu-mentvarubranscherna. uppträdde emellertid klarastagnationstendenser och då även i kapitalvaruproducerande branscher. Den ekonomiska politiken fick 1974 en merlångsiktig inriktning i syfte att anpassa den ekonomiska stmkturen tUl deuppkomna villkoren beträffande extern balans och prisrelationer. Under våren1974 tillgreps finanspolitiska, kreditpolitiska och valutapolitiska åtgärdervUka kulminerade i samband med skattehöjningarna och diskontohöjningen i juni.Därefter utformades medelinsatserna med en bredare framtoning där jämvälarbetsmarknadspolitiska och energipolitiska åtgärder sköts fram. Parallellthärmed bedrevs en aktiv internationell upplåning i syfte att täckahela den tUl följd av oljeprisstegringarna uppkomna merkostnaden om ca 30miljarder franc främst med långfristigt kapital, varvid direkta förhandlingarfördes med oljeproducerande länder, bl. a. , i syfte att uppnå samarbetsavtaldär de finansiella resurserna uppbringas i form av förskottsbetalningar förframtida franska vamleveran-ser. Prisstegringstakten var, under hela 1974hög ehum den dämpades något under loppet av året. Priskontrollpolitikenaktiverades ytterligare 1974, varvid genomslaget i konsumentledet avoljeprishöjningarnas fulla 1 Preliminär nationalbudget 47 låg konsumentpriserna på en högre nivå än 1973. Den under senaredelen av 1974 allmänt avmattade utvecklingen slog igenom på arbetsmarknaden där antaletarbetslösa som av året successivt minskat från460 000 vid årets början till 440 000 islutet av maj, efter en svag uppgång steg tiU 534 000 . Antalet lediga platserväxte t. o. m. men sjönk därefter och uppgick i slutet avseptember tiU 195 000. Det förtjänar att påpekas att relationen mellan antaletarbetslösa och antalet lediga platser i påverkats avett starkt växande utbud av arbetskraft bl. a. tUl följd av ökad yrkesfrekvens. hade antaletarbetslösa ökat till 689 000. Bruttonationalprodukten somhelhet torde ha ökat med ca 4 3/i volym,med en klart förbättrad real bytesbalans. Bland bruttonationalproduktensanvändningskomponenter torde vid sidan av exporten, de privata fastainvesteringarna ha utvecklats starkast, medan den privata konsumtionen fick ennågot dämpad utveckling. Lagemtveck-lingensvängde 1974 om från en uppbyggnad uppgående tUl av bruttonationalprodukten1973 till en tömning av motsvarande storleksordningoch den offentliga sektorns efterfrågan avmattades klart tUl följd avden restriktiva finanspolilUcen. Den ekonomiska utvecklingen är bl.a. avhängig graden av framgång för den ekonomiska politiken främst rörandeprisutveckling och yttre balans. De officiella prognoser sompresenterats i samband raed budgetförslaget kan sägas ha en närmastnormativ karaktär. Bruttonationalprodukten beräknas enligt dessa komma att öka4,i volym och i löpande pris 1975. För exportvolymens tillväxt 1975 har en så hög volymökningstakt som10 % förutskickats. Visserligen utformas den ekonomiska politiken med uttalatexportfrämjande syfte, men den utveckling som kan fömtses förexportmarknaderna gör att prognosen förefaller ligga flera procentenheter förhögt. Inte minst torde de italienska importrestriktionerna inverka dämpande.Importvolymens ökningstakt beräknas 1975 avsakta till jämfört 1974bl. a. till följd av de planerade energibesparande åtgärderna. Även vid bedönmingen att exporten kommeratt öka något långsammare än enUgt de officiella prognoserna skullebytesbalansen sålunda förbättras 1975. Vid sidan av den externa jämvikten intarprisstabiliteten en fortsatt viktig roll somekonomisk-politiskt mål 1975. Som exempel ur den ekonomisk-politiskamedelarsenalen kan nämnas den s. k. antimflationsskat-ten vilken träder i kraft fr. o. m. årsskiftet1974/1975. Skatten, vilken utgår med 33 1/på i princip de ökningarav förädlingsvärdet i företagen som berorpå prisstegringar utöver den i de officieUa prognoserna impliceradenormen, kommer enligt officiella uttalanden att elimineras 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 48 närprisstegringstakten dämpats till i tre på varandra följande månader. Detär dock vanskligt att uttala sig om skattens grad av effektivitet. I branschermed hög efterfrågan kan skatten mycket väl komma att övervältras på köparna.Bl. a. mot den bakgrunden är det möjligt att denofficieUa prognosen för BNP-deflatorns nivå 1975 över nivån1974 är tilltagen i underkant. En bedömning av den troliga utvecklingenav bmttonationalproduktens användningskomponenter torde också ge vid handenatt den officiella prognosen härvidlag kan vara något i överkant. a. en beräknad dämpad utveckling av den offentliga sektoms utgiftsvolym.Med hänsyn till den officiella prognosens normativa karaktär torde detsamtidigt inte kunna anses som uteslutet att en viss omläggning avstatsutgiftspolitiken efter hand kommer tdl stånd 1975. Den konjunkturuppgång som inleddes iItalien låg senare i tiden än vad som gällde för flertaletövriga . var tUlväxttakten fortsatt hög ochbedömningarna pekade mot en fortsatt expansion under 1974.Eftersom till är beroende av oljan för sin energikonsumtionledde oljekrisen till en dämpning av produktionstakten mot slutet av 1973.Under första delen av 1974 synes en återhämtning ha ägt rum. Effekterna av oljekrisen har dock varitmest märkbara på den externa balansen och inflationstakten. Redan under 1973hade bytesbalansen till följd av den snabba ökningen av den inhemskaefterfrågan och den höga utnyttjandegraden av produktionsresurserna visat ettunderskott på nära , varav en stor del är att hänföra tilloljeimporten. Prisstegringstakten i konsumentledet ökade tUl . försämradesbåde den externa och den interna balansen.