prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — De kraftiga prisstegringarpå textilråvaror, som inträffade under loppet av 1973, har vad gäller kläder först fått ett tydligt genoraslag i indexen. Det är dock fortfarande,liksom , vamgruppen bränsle och drivmedel som Tabell 6:5 Konsumentprisindex december 1973oktober 1974 Bränsle och drivmedel' ' Exkl. kokgas och elström, vilka ingår ioffentliga tjänster. Källor: och . Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 124 uppvisarden starkaste indexökningen, 1974. Nästefter bränsle och drivmedel noteras den kraftigaste uppgången för gruppenövriga icke varaktiga varor. Priserna på tjänster steg nästan lika mycket soravarupriserna, tUl skillnad . Tjänstepriserna steg i genomsnitt med9,1974 mot 1973. Starkt bidragande till skillnaden i ökningstaktunder de båda åren är utvecklingen avegnahemsposten, som 1974 enligt nuvarande beräkningsprinciper förutsättspåverkas av diskontohöjningarna . Dessutom torde flerhyreshöjningar än normalt ha inträffat . Detta är en följd avatt hyresavtalen något förlängdes, vilket medförde en framflyttning avvissa bostadsprisstegringar. 1974 stegkonsumentprisindex totalt . För varor var uppgången och förtjänster . Prisprognosen grundas på de beräkningar som redovisas i tabell6: 6. Beräkningarna har gjorts med utgångspunkt från olika prisstegringskomponenter.Under oktoberdecember 1974 väntas den totala prisökningen bli . Dettaleder till en uppgång 1974 sammatal som i . Mellan genorasnittslägena förkalenderåren 1973 och 1974 uppskattas höjningen av konsumentprisindex till 9,. Implicitprisindex för den privata konsumtionen beräknas ha ökat någotraindre, eUer raed 9,. Bedömningen av prisutsikterna för 1975har utgått från tillgängliga prognoser och antaganden angåendearbetskraftskostnader och importpriser m. m. Med utgångspunkt frånlönekalkylen har arbetsgivarnas genomsnittliga kostnader församtliga anställda antagits öka i det lägre prognosalternativet ochmed i det högre alternativet. Lönekostnadernas genomslag inom de fråninternationell konkurrens skyddade områdena antas få ett normalt värde.Hämtöver har emellertid restfaktorn justerats upp något i priskalkylen medhänsyn till troliga eftersläpande effekter av tidigare års importpris-och/eller lönekostnadsstegringar. Restfaktorns inverkan på konsumentprisuppgångenväntas bli 3,6 alternativt varav antasfalla på ändring av diverse taxor. Vad beträffar de internationellt bestämdapriserna, har de senaste årens kraftiga höjningar i mycket stor utsträckninghaft sitt urspmng i stora prisstegringar på råvaror. Från omkring mitten av1974 har emellertid en nedgång i noteringspriserna på de flesta råvaror blivittydlig, en nedgång som antas fortsätta in på 1975. En dämpning av de effektivaråvaruprisernas utveckling utgör därmed den väsentliga förklaringen tUl denavmattning i de internationellt bestämda prisernas stegringstakt som beräknas för1975. Effekten på konsumentprisindex av fortsatt uppgång Tabell 6:6 Konsumentprisförändringen 19731975 uppdeladpå komponenter Konsumentprisoivånsprocentuella uppgång, totalt däravhänförs tUl: ändring av indirekta skatter automatiskaeffekter av indirekta värdeskatter ändringav internationellt bestämda priser ändring av jordbrukspriser ändring avbostadsprissättning ändring av diverse taxor trendavvikelseri priserna pä färskvaror restfaktor alt. 1 alt. 2 ide internationellt bestämda priserna har under sådana omständigheter satts tUl1,. Jordbruksprisemasutveckling har håUits tillbaka genom upprepade insatser av utökade subventioner. Bedömningen för1975 utgår från antagandet attsubventioneringen inte skall ökas ytterligare efter utgången av 1974.Inverkan på totalindex av höjda jordbrukspriser har därför tentativt satts till0,7 alternativt . Bostadspriserna beräknas bidra tillfortsatt uppgång i konsumentprisnivån . 1 kalkylen haroförändrat diskonto förutsatts. Totalprognosen ger enkonsumentprisstegring under loppet av 1975 på7,alternativt (se tabell 6: 6). Mellan genorasnittslägena för kalenderåren1974 och 1975 uppskattas förändringen till alternativt . Den genomsnittliga prisökningen skulle således bli betydligtstörre än prisökningen . En av förklaringarna tUl detta är den tillfäUigasänkningen av mervärdeskatten under den mellersta delen av 1974.Implicitprisindex för den privata konsumtionen har i de båda alteraativenberäknats öka resp. . 6.3 Den privata konsumtionen Trots att hushållens reala disponiblainkomster steg kraftigt mellan 1972 och1973 beräknas den privata konsumtionens volymtillväxt under sammatidsperiod ha varit fortsatt svag, . Som framgår av tabell 6: 7 har bl. a.turistnettot och bilkonsumtionen visat en minsknuig. 1974 beräknas de reala disponiblainkomsterna ha ökat ännu snabbare än 1973. Den volymmässiga öknmgen av hushållenskonsumtion under de tre första kvartalen var i jämförelse med sanmia period1973 . Härvid har uppenbarligen en köpmsh inför momshöjningen bidragit un- Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell 6:7 Hushällenskonsumtionsutveckling 19631974 1-3 1973 k v. 1-3 1-3 1974 kv. Varaktiga varor LL Bilar 1.2. övriga 8 746 2863 5 883 36109 22 906 13 203 27 654 15338 12316 -2,6 1,3 0,52,6 2,2 -12,2 4,6 1,36,4 2,0 -11,0 3,7-3,4 -16,0 Källor: och statistiskacentralbyrån. der tredje kvartalet. Bilkonsumtionen, somsäsongrensat föll markant under loppet av 1973 och , stegdärefter utomordentiigt kraftigt under andra och tredje kvartalet. Nivån undersistnämnda kvartal låg högre än sanuna kvartal 1973. Den successivatillväxten i konsumtionen av övriga varaktiga och delvis varaktiga varor, sombörjade , fortsatte också under tredje kvartalet 1974.Konsumtionen av icke varaktiga varor visar en osedvanligt snabb uppgång mellanförsta och . Denna uppgång synes dock i högre grad än vadbeträffar de varaktiga varorna kunna återföras på en låg konsumtion underförsta kvartalet i avvaktan på den förestående momssänkningen. Denna skuUesålunda delvis ha resulterat i en omfördelning av hushållskonsumtionen mellande två första kvartalen. Vidare noteras att konsumtionsnivån för varaktigavaror låg högre under de tre första kvartalen än under motsvarande period1973. För icke varaktiga varor exkl. livsmedel låg den däreraot lägre.Detta talar för att momssänkningen även kan ha haft en omfördelande effektfrån icke varaktiga varor till varaktiga varor. Diagram 6:1 Hushållens disponibla inkomster ochkonsumtionsutgifter 19601975 Miljarder kr., priser. 52 50 48 46 44 42 40 38 36 1960 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 Källor: och . Som framgår av tabell 6: 7 har deninhemska tjänslekonsumlionen ökat snabbare de tre första kvartalen 1974 änunder de närmast föregående åren. Nedgången i turislnettot har däremotfortsatt. Konsumtionsutvecklingenunder fjärde kvartalet 1974 är bl. a. som en följd av raomshöjningen iseptember mer än vanligt svårbedömd. Man kan emellertid utgå ifrån att enlidigareläggning av frärast kapitalvaruinköpförekonmiit och att denna till en del inneburit en omfördelning av inköp från fjärde tUl tredje kvartalet.Tillgängliga informationer om fjärde kvartalet ger visst slöd åt dettaantagande. erfarenheter av momsmsher tyder dock på attkonsumtionsbortfallet kvartalet efter en momshöjning i allmänhet inte är avsamraa storlek sora tillskottet kvartalet före. Här har räknats raed en ökningav den totala konsumtionsvolymen mellan fjärde kvartalen 1973 och 1974 på 3,. Uppgången mellan helåren beräknasdärigenom tiU . Räknat i löpande priser beräknaskonsumtionsökningen ha varit . Sparkvoten skulle således ha stigitytterUgare eller med till 1974. Konsumtionsprognosenför 1975 får ses mol bakgrund av hushållens realinkomst- och konsumtionsutveckling de närmast föregåendeåren. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram 6: 2 Privatkonsumtion fördelad på varugrupper. kr., priser. 1 Preliminär nationalbudget 129 Inkomsltillskottenhar sålunda varit betydande både 19721973 och 19731974 utan att åtföljas aven raotsvarande tillväxt i den privata konsuralionen, varför sparandet stegkraftigt såväl 1973 som 1974. Det finnsanledning förvänta sig att hushållens anpassning av sin levnadsstandardtill de kraftiga tillskotten av real köpkraft, sora de erhöll 1973 och 1974,fortsätter in på 1975. Med hänsyn härtUl synes det befogat räkna raed en icke obetydlig tillväxt av den privatakonsuralionen 1975, trots den relativt svaga ökningen av hushållensreala köpkraft. Del synes därför rimligt räkna med en tillväxt av den privatakonsumtionen på 19741975. 9Riksdagen 1975.1 saml. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 130 7.1 Sammanfattning av investeringsprognosen De beräkningar som framläggs itabellerna 7: 1 och 7: 2 skUjer sig från de som redovisades i konjunkturinstitutetshöstrapport. Den omräkning avbyggnadsprisindexarna som ge-noraförde hösten1974 har fr. o. m. denna rapport inarbetats i kalkylerna. Allmänt sett innebärdessa omlagda beräkningar att volymutvecklingen höjts förbyggnadsinvesteringarna med i genomsnitt för de senaste åren.Konsekvenserna av omläggningen för ohkabyggnadssektorer är beroende på inslaget av byggnads- resp. anläggningsinvesteringar. Det är således en något förändrad bildför de totala byggnadsinvesteringarna som redovisas i tabeU 7:1. Minsknmgen avbyggandet, som för 19721973 i de tidigare beräkningarna uppgick till , ärnu reducerad till . Inkl. de totala maskininvesteringarna, som ökade med5,, skulle minskningen i de totala investeringarna stannat vid från1972 tiU 1973. Även de preliminära kalkyler sora nuföreligger anger en vissupprevidering av byggnadsinvesteringarna jämfört med kalkylerna hösten1974 den totala minskningen beräknas nu tUl . Till en del är detta enteknisk konsekvens av den omnämnda prisomräkningen men även en vissuppjustering av de bakomliggande nominella kalkylerna har ägt rum. Såväl påden privata som den kommunala sidan har beloppen räknats upp något. För denegentliga industrin beräknas nu byggnadsinvesteringarna ha stigit med intemindre än i volym tUl1974 efter en stagnerande utveckling . Kommunernasbyggnadsinvesteringar beräknas ha minskat , vilket är endämpning av nedgångstakten från föregående år. Bostadsinvesteringarna minskarenligt kalkylerna främst till följd av den låga igångsättningen avflerfamiljshus. Här har räknats med en total igångsätlnmg på 69 000 lägenheterunder 1974 varav 23 000 lägenheter faller på flerfamiljshus. Detta innebär enbetydande minskning av andelen lägenheter i flerfamiljshus. Av den loialaigångsättningen uppgick denna tiU ca 1/3 jämfört med 2/3 ännu så sentsora 1971. De totala maskininvesteringarna beräknasha ökat raed tUl 1974. Som närmare berörs i avsnittet om denegentliga industrin finns det dock anledning förmoda att kalkylerna är någotunderskattade på grund av vissa eftersläpningsfenomen i företagens rapporteringvilket har sin grund i den snabba prisökningen på investeringsvaror. Totaltberäknas de privata maskininvesteringarna ha ökat med 7:1 Bruttoinvesteringarnasutveckling 19701974 samt prognos Procentuell förändring från föregående år -3,5 -11,0 -7,0 Privat jordbruk, skogsbruk och -5,5 -1,5 -1,0 -0,5 -9,5 -11,0 -14,5 -9,5 -0,5 -2,0 -14,0 -7,0 -11,0 -4,5 -2,5 -2,5 -3,5 -4,0 -2,5 Maskiner m. m. Privat jordbruk, skogsbruk och -6,0 -2,5 Handel m. m. -6,5 -3,5 -3,5 -8,0 -4,0 -8,0 -13,5 -0,5 -11,0 -36,5 -22,5 -1,5 -3,5 -1,5 -11,0 -7,0 Privat jordbruk, skogsbruk och -7,0 -4,5 -8,0 -1,5 -5,5 -1,5 -2,5 -10,5 -8,0 -9,5 -3,0 -1,5 -3,5 -1,0 -0,5 -1,0 Summa exkl. handelsflottan' -2,0 -0,5 -1,5 -0,5 ' Häri innefattas bl. a. flertalet friståendekontorsbyggnader. ' Inkl. statliga väginvesteringar. ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur m.m. Summan av byggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej medtotala investeringar. Anm. Procenttalen är avrundade till hela ochhalva procenttal. I övriga investeringar ingår förutom privata även vissaoffentliga investeringar, nämligen investeringar i statliga kraftaktiebolagoch statliga delen av SAS. Nedan redovisas byggnadsunderhålletsprocentuella förändring priser 1969-1970 1970-1971 1971-1972 1972-1973 1973-1974 1974-1975 3,5 -1,5 1,5 4,0 0,0 3,5 Källor: och statistiskacentralbyrån. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen TabeU 7: 2 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19701974samt prognos för privat, statlig ochkommunal sektor -2,5 -2,0 -1,5 -2,5 -2,0 -1,0 -1,0 -1,0 -1,0 -3,5 -13,5 -10,0 -3,5 -7,0 -11,0 -4,5 -2,5 -2,5 -3,5 -4,0 -2,5 -4,0 -4,5 Maskiner m. m. -1,5 -2,5 -4,0 -13,5 -0,5 -0,5 -0,5 -2,0 -1,0 -2,0 -1,0 -4,5 -12,5 -8,5 -2,5 -8,0 -9,5 -3,0 -1,5 -1,0 -0,5 -1,0 -1,0 -1,5 ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur m. m. Summanav byggnads- och maskininvesteringar överensstämmerdärför ej med totala investeringar. Källor: och Statistiskacentralbyrån. medan på den offentliga sidan de kommunala synes ha stigit och destatliga . För de totala investeringarna har beräkningarna resulterat ien minskning i volym 19731974. Till grand för investeringsprognosernaför 1975 ligger bl. a. ett antagande om att bostadsföretagen mot slutet av1975 konuner att dra upp igångsättningen av flerfamiljshuslägenheter. Verksamtbidragande härtill skulle vara att stocken av outhyrda lägenheter förutsättskomma att minska som en följd av det mycket låga färdigställandet.Här har räknats med en total igångsättning på 72 000 1 Preliminär nationalbudget 133 lägenheter.Denna ökade igångsättning hinner dock inte vända den nedåtgående trenden i detotala bosladsinvesteringarna ulan dessa förutsättsminska raed i volyra huvuddelen av minskningen dock fortfarandehänförlig till flerfamiljshusbyggandet. Utgångspunkterna för bedönmingen avnäringslivets investeringar har i huvudsak varit de enkätundersökningar somgenomfördes av under noveraber 1974. På basis avdessa enkäter har del beräknats att de totala privata investeringarna ökar raed2 % i volym tUl 1975, med enökning på för byggnadsinvesteringarna resp. förmaskininvesteringarna. I beräkningarna har förutsatts alt näringslivelskreditförsörjning i huvudsak koraraer att tryggas och endast ge raåtlligtåterhållande effekter om den rådande kreditåtstramningen bibehålls under hela1975. Beträffande industrins investeringsplanerkan sägas alt de enligt föreliggande enkätmaterial är optimistiska för 1975.Del goda vinstiäget inora industrintUlsaramans med det relativt sett höga kapacitelsutnyttjandet inomslora delar av industrin torde utgöra några av de viktigaste förklaringarnahärför. Prognosen innebär en ökning på såväl byggnads- sommaskinsidan. Härvid har fömtsätts att de förväntningar om likviditet ochkreditmarknadsläge som företagen baserat sina enkätsvar på i stora dragkoraraer att förverkligas. På den offentiiga sidan prognoseras destatiiga investeringarna rainska medan de koraraunala väntas minskamed lill 1975. Vid bedöraningen av de statiigainvesteringarna måste det hållas i minnet att den underHggande informationen iviss mån ger ullryck för de enskilda verkens och myndigheternasanslagsframställningar. De statliga byggnadsinvesteringarna beräknas bli istort sett oförändrade. Affärsverkensbyggnadsinvesteringar beräknas öka medan myndigheternasförutses minska . Till stor del förklaras denna nedgång av ett minskatvägbyggande beroende på att de vägarbeten sora utförs sora beredskapsarbetenenligt nu föreliggande planer kom mer att i det närmaste halveras; till någondel motverkas dock detta av ett nyinfört konjunkturbetingat anslag tUlvägverket. De statligamaskininvesleringarna beräknas 1975 rainska . Affärsverkensraaskininvesteringar förutses enligt gällande enkätinfor-raation minska raedan rayndigheternasbedöms öka något. På konmiunsidanförefaller nu en viss uppbromsning av de närmast föregående årens minskningar vara att vänta. Det är möjligtatt de koraraunala investeringarna efter en nedgång med drj'gt i volym sedan1970 nu stabiliserats på en lägre nivå. Sålunda fömtses kommunernas byggnadsinvesteringar minska raed 2,5 %medan maskininvesteringarna beräknas öka . Den uppgång i antaletigångsatta lägenheter som påräknas torde kunna få en viss positivef- Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på sektorer 19661975 Index: 1966 = 100. ,' '' ,.,'''" r---'''' ,-'- ~~"-. '"',-. 11 I I I I I I I I I 1966 63 70 72 74 Anm. I varje deldiagram är resp. total inlagdsom en tunt streckad kurva. Källor: och statistiskacentralbyrån. fekt på kommunernas investeringar i gator ochvägar samt vallen- och avloppsanläggningar. Sammanfattningsvis lederde redovisade kalkylerna lUl en fortsatt minskning av byggnadsinvesteringaraa,vUka beräknas tUl medan maskininvesteringarnaförväntas öka . För de totala investeringarna uppgår minskningen till , dvs. samraa minskningstakt som 19731974. 7.2 Investeringsutvecklingen inom olika områden Den av regeringenframlagda bostadspropositionen (prop. 1974: 150) innebär förslag till en rad förändringarpå bostadspolitikens område. Vad det gäller bostadsfinansieringen markerar denya förslagen en strävan att koraraa till rätta med vissa olägenheter inom detnuvarande systemet för bostadsfinansiering, att hejda de kostnadsstegringarsora framträtt i de senaste årens nyproduktion av bostäder och att söka likställaolika boendeformer med avseende på kostnaderna. Diagram 7: 2 Andel outhyrda lägenheter 3 månaderefter färdigställandet 19681973 T""- / / / / ----- -?''' 1968 1969 1970 1971 1972 1973 Anm. Gäller endast lägenheter i statsbelåoadeflerfamiljshus. K'ålla: . Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Paritetslånesystemetföreslås avvecklas till förmån för ett system med garanterad ränta. Denna ränta är bestämdtill en låg nivå och omfattar endast statliga lån. Räntan uppgår det förstaåret tUl för nyproducerade hyres- och bostadsrättshus och till förnyproducerade småhus och räknas därefter successivt upp något mer för småhus än för hyres- och bostadsrältshus. Det högre räntelägetför småhus motiveras bl. a. av att småhusägarnas avdrags-rätt för ränteutgiftervid inkomstdeklaration bibehålls. För bostäder med paritets- och räntelånföreslås en anpassning till det nya systemet med garanterad ränta. Införandetav dessa nya räntesubventioner skuUe innebära en kostnad för staten budgetåret1975/76 på ca 2 200 milj. kr. Lånereglerna ändras för de statiiga lånenså att kravet på egen kapitalinsats vid egnahemsbyggande kan minskas tiUhälften. Vidare innebär de ändrade reglema för de kooperativa bostadsföretagenatt dessa skulle kunna få möjlighet att upplåta småhus med hyresrätt. Vidare stärks kommunernas ställning dådet gäller markfrågor genom att ett villkor för statiig långivning med vissaövergångsbestämmelser och undantag blir att kommunen upplåter marken där byggandetskall ske. I konkurrensfrämjande syfte knyts ytterligare vUlkor tillbestäraraelserna ora statlig långivning. De totala bosladsinvesteringarna sjönkmed i volym 1972 1973. Flerfamiljshusinvesteringarna minskade med , medan däreraot investeringarna i sraåhus och i ombyggnad uppvisade varderaen ökning raed . januarioktober 1974 harca 19 000 lägenheter börjat byggas i flerfamiljshus och ca 35 500 i småhus.Arets totala igångsättning beräknas stanna vid omkring 69 000 lägenheter varav23 000 lägenheter i flerfamiljshus och 46 000 i sraåhus. Härav följer att ande- Diagram 7: 3 Medianbyggnadstid förpåbörjade lägenheter 19701975 1970 71 72 73 74 75 1970 71 72 73 74 75 Anm. Fr.o.m. 1971avses med päbörjandemånad månad för grundbotten-besiktning och/eller de egentligabyggnadsarbetenas påbörjande. Källor: och statistiskacentralbyrån. Diagram 7: 4 Investeringar i bostäder och inom egentlig industri19681975 Index: 1966 = 100. /V A. .''' 1968 69 70 71 72 73 74 75 1968 69 70 71 72 73 74 75 Källor: och statistiskacentralbyrån. lensraåhus av totala påbörjandet som hade stigit till för 1974skuUe uppgå tUl . beräknas färdigställandet avlägenheter i flerfamiljshus ha närmat sigen så låg nivå att delta tillsaramans med den förefintiiga reserven av outhyrdalägenheter inte skulle kunna tillfredsställa behovet avnyproducerade lägenheter. Att uthyrningssvårigheterna tycks ha avtagit någotframgår av diagram 7: 3. Detta förhållande skulle kunna initiera ett ökatantal påbörjade lägenheter i flerfamiljshus , men då först underårets senare del. Den förväntade uppgången av igångsättningen tordeunderlättas av den föreslagna ändringen av systemet för bostadsfinansiering;denna beräknas medföra att hyreshöjningarna i nyproduktionen bromsas upp.Igångsättningen beräknas totalt uppgå tiU 72 000 lägenheter, varav27 000 lägenheter i flerfamiljshus och 45 000 lägenheter i sraåhus. De byggnadstider som ingår iberäkningarna av bostadsinvesteringarna finns redovisade i diagram 7:4. Häravframgår att några större förändringar i byggnadstidernas längd inte beräknasske . Utifrån de antaganden som gjorts ovanbeträffande påbörjande och byggnadstider beräknas volymen av investeringarna iflerfamiljshus ha Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell 7: 3 Lägenheter i påbörjade ochinflyttm'ngsfärdiga bostadsbyggen 19681975 Därav flerfamiljshus Påböriade Inflyft- (69 000) (82 000) (23 000) (37 000) (46 000) (45 000) (72 000) (67 000) (27 000) (25 000) (45 000) (42 000) ' Med päbörjandemånad avses fr. o. m. 1971 månad för grundbottenbesiktningoch/eller de egentliga byggnadsarbetenas påbörjande. Fram t. o. m.1970 avses den månad då schaktning, sprängning eller utfyllnadsarbetena påbörjas. Anm. Samtliga inom parentes angivna uppgifter ärprognoserade. Alla siffror är avrundade till närmast hela femtiotal. Källor: och Statistiskacentralbyrån. På grund av antagandet om en uppgång av igångsättningen av flerfamUjshus dämpasdäremot flerfamiljshusens volynuninskning 19741975 tUl ca 20 %.Investeringarna i småhus beräknas ha minskat med 19731974. Minskningen av småhusens investeringsvolym väntas tillta från1974 till 1975 och bli . Ombyggnadsinvesteringarna antas öka med ca 15 %19731974 och med 19741975. Härvid har hänsyn tagits till införandetav det statliga stödet till genomförande av energibesparande åtgärder ibostadshus före utgången av 1975. Sammantaget ger detta en minskning av detotala bostadsinvesteringarnas volym med 19731974 och även 19741975skulle en minskning inträffa, i detta fall med . Det totala färdigstäUandet avbostadslägenheter i nyproduktion beräknas uppgå till omkring 82 000lägenheter. Den låga nivån på igångsättningen och första delen av1975 skulle medföra ett färdigställande på omkring 67 000 lägenheter,vilket är den lägsta årsnivå som förekommit . Bil.l Preliminärnationalbudget \: 139 Den egentiiga industrinstotala investeringar ökade enligt ännu preliminära beräkningar i volymfrån 1973 tiU 1974. Byggnadsinvesteringarna tycks därvid ha ökat med 16,5 %medan ökningen för maskinmvesteringama stannade vid . Utgångspunkten fördessa kalkyler samt de prognoser som redovisas i det följande harvarit den enkätundersökning som genomförde i november1974. Den uppgång ivolym för industrins byggnadsinvesteringar som redovisas inationalräkenskaperna är påfallande stor och innebär ett kraftigt nivålyftjämfört med närmast föregående år; varbyggnadsinvesteringarna helt oförändrade. På samma gång som den kraftigaökningen på byggnadssidan kan noteras måste det konstateras att ökningen avmaskininvesteringarna är förvånansvärt liten med tanke på den allmännakonjunkturförbättring som ägde rum . På basis av tidigareerfarenheter hade en betydligt större ökning varit att vänta. Det finns dock skäl atttro att maskininvesleringarna kan ha underskattats i de nu gällandeberäkningarna . Den starka prisökningen av investeringsvaror som avallt att döma tycks ha inttäffat kan ha medfört att företagen intehar inrapporterat de fulla kostnaderna för sina maskininköp. Tabell 7: 4 Preliminärt verkställdainvesteringar 1974 resp. planerade investeringar 1975 enligt in-vesteriogsenkäti Livsmedels-, dryckesvaru- och Textil-, beklädnads- och lädervaru- Massa-, pappers- och pappersvaru- industri, grafisk industri Kemisk industri, , gummi- varu-, plast- och plastvaruindustri Järn-, stål- och metallverk El-, gas- och vattenverk Redovisningen inkluderar investeringar ibilar och bostäder. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 140 Tabell 7: 5 Planerade och faktiska förändringar av denegentliga industrins investeringar 19661975