prop · FZ03209 · 1975-12-31 00:00:00 — Skyddets omfattning framgår i försia hand avkapitlet om grundläggande fri- och rättigheter (2 kap,), där de politiska fri-och rättigheterna tas upp. En "katalog" över ytirande- ochtryckfrihet, rätt lill informaiion, mötesfrihet, demonslralionsrätt.föreningsfrihet, religionsfrihet och rörelsefrihet inleder kapitlet (1 ij). Därnäst följer skydd för den "negativa"sidan av föreningsfrihet, religionsfrihet och yttrandefrihet (2 ij) saml skyddmol påtvingat kroppsligt ingrepp, husrannsakan, inirång i brev-, posl-ochteleförbindelser och hemlig avlyssning (3 ij). Rätten alt vidta fackligaslridsälgärder åierfinns också i delta kapitel (5 tj), I kapitlet om normgivningsmakten (8 kap,) åierfinnsförbud mol dödsstraff, landsförvisning m, m,, berövande av svensktmedborgarskap i vissa fall, retroaktiv strafflagstiftning samt expropriationutan ersättning (I j;). Förbud mol lillfälliga domstolar saml rätt all fåfrihetsberövande pröval av domstol ellerdärmed likställd nämnd föreskrivsslulligen i kapitlet om rättskipning och förvaltning (11 kap, 1 ij andrastycket och 3 ij andra stycket). Prop.1975/76:209 25 Skyddet är i huvudsak begränsat lill all gälla Försvensk medborgare. Utlänning åtnjuter dock skydd mot dödsstraff, retroaktivstrafflagstiftning, expropriation och tillfälliga domstolar saml räll tilldomstolsprövning av straffrättsliga och straffprocessuella frihetsberövanden. Regleringen innebär all del krävs grundlagsändringför inskränkningar i skyddel mol dödsstraff landsförvisning m, m,, berövande avsvenskt medborgarskap i vis.sa fall, retroaktiv strafflagstiftning,expropriation ulan ersättning och tillfälliga domstolar samt i rätten tilldomstolsprövning av frihetsberövanden. Föreskrifter som närmare ulformar de politiska fri-och rättigheterna (2 kap, 1-3 ijij) kan meddelas genom lag, stiftad i vanligordning, eller undanlagsvis genom regeringens förordning med stöd avbemyndigande i lag, nämligen om del är fråga om tystnadsplikt i vissa falleller om att sälla föreskrift i lag i vissa ämnen i eller ur lillämpning,Rällen alt vidla fackliga stridsåigärder gäller om annal inle följer av lageller avtal. Principenom normmässighet i myndigheiernas verksamhel slås fast i 1 kap, 8;j, Av vad som harsagls framgårail föreskrifter sombegränsarde politiska fri- och rällighelerna (2 kap, 1-3 Sjj) i princip liggerinom det obligatoriska lagområdel. Där finner man också den civilrältsliganormgivningen (8 kap, 2 ij).Annan normgivning angående förhållandet mellan enskilda och del allmänna än som sagts och som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden faller inom lagområdel och ankommer alltså i princip på men kan i vissa fall bli föremål för delegation till regeringen, förvaltningsmyndigheteller kommun(8kap, 3,7,10ochll jjjj). Grundlag stiftas, ändras eller upphävs genom tvåriksdagsbeslut med mellanliggande val lill (8 kap, 15 och 17 ;ji! ),Normgivningsmakt kan i begränsad omfattning överlåtas till mellanfolkligorganisation för fredligt samarbete (10 kap, 5 iJ försia styckei). För extraordinära förhållanden gäller, all, omriket är i krig och lill följd därav varken ellerdess krigsdelegalionkan fullgöra sina uppgifter, regeringen skall handha dessa i den mån den finnerdel behövligt för att skydda riket och slutföra kriget (13 kap, 5 ij). Är riketi krig eller krigsfara eller råder sådana utomordentliga förhållanden som ärföranledda av krig eller av krigsfara vari riket har befunnit sig, kanregeringen med stöd av bemyndigande i lag genom förordning meddela sådanaföreskrifter som enligt grundlag annars skall meddelas genom lag. Erfordrasdel även i annat fall med hänsyn till försvarsberedskapen, kan regeringen medstöd av bemyndigande i lag genom förordning besiämma alt i lag meddeladföreskrift om rekvisition eller annat sådani förfogande skall börja ellerupphöra att tillämpas (13 kap, 6 ij). Regeringen har inle i någol fall räll allstifta, ändra eller upphäva grundlag, Lagprövningsrätlenär inte fastslagen i RF men har förutsatts bestå. Prop.1975/76:209 26 Parallellt med fri- och rätiighetsuiredningen harytterligare ett par utredningar arbetat med frågorna om grundlagsskydd för degrundläggande fri- och rättigheterna, Offenllighels-och sekreiesslagsiiflningskommil-1 én () lillsalles 1969 med uppdrag alt ulreda frågor om offentlighet ochsekretess beträffande allmänna handlingar, 1 sill slutbetänkande (SOU 1975:22)som överlämnades lade uiredningen bl, a, fram förslag till nyagrundlagsregler på området, Belänkandel har lagls lill grund för det förslaglill ny avlaiming av 2 kap, iryckfrihetsförordningen som har förelagtsriksdagen i prop, 1975/76:160, Den 1970 tillsatta massmedieuiredningen (MMU) harhaft i uppdrag all ulreda frågan om enhetlig reglering i grundlag avyiirande-friheien i massmedier, 1 ell belänkande (SOU 1975:49)Massmediegrundlag som avgavs lade utredningen fram förslag massmediegrundlag som skulle ersälla iryckfrihelsförordning (TF)och som innehöll reglerom iryckla skrifter, radio och film. De av OSKutarbetade reglerna om allmänna handlingar hade arbetats in i förslagel. Somjag har nämnt i tidigare sammanhang har det inie ansetts lämpligt alt läggaMMU:s förslag lill grund för en total reform på ifrågavarande rättsområden. MedUlgångspunkl i förslaget har regeringen emellertid i prop, 1975:76:000 föreslagitviktiga ändringtir i TF, bl, a, i fråga otn meddelar- och anonymitetsskyddet.Som framgår av uttalanden i nämnda proposition har jag för avsikt all inom dennärmasle framtiden tillsätta en ulredning som skall ha i uppdrag att utredafrågan om en särskild yllrandefrihelsgrundlag som kan ersätta TF och som skallförstärka skyddet förde viktigaste av de opinions-friheter som f n, regleras iRF, 3Huvuddragen i fri- och rättighetsutredningens slutbetänkande Utredningen framhåller all ett skydd i grundlag förmedborgeriiga fri-och rättigheter är av väsentlig belydelse för vakthållningenkring demokratin och att sambandet ärsärskilt starkt mellan demokratin somstyrelseform och de rättigheter - yttrandefriheten, informationsfriheten,mötesfriheten m, fl, -som utgör grunden förden fria åsiktsbildningen, Enliglulredningens mening ärdel angelägel att kompletteraden nya regeringsformen,somärbyggd på folk-styrel.sens principer, med regler som utvidgarrättighelsområdet och befäster skyddet för rättigheterna. Ett grundlagsskydd för fri- och rättigheter harenligl uiredningen sin största betydelse, när den demokratiskasamhällsordningen hotas av anii-de-mokratiska rörelser inom landel eller närden, t, ex, vid krigsfara, utsätts för påfrestningar lill följd av tryckutifrån. Det är främsl i sådana situationer som del kan finnas risk för all dedemokraliska institutionerna sviktar i omsorg om medborgarfiihelerna. Med tankepå detta bör grundlagens rät- 1975/76:209 27 lighelsregleri första hand utformas så, all de lägger rättsligt verkande band på deoffentliga organens handlingsfrihet gentemot medborgarna. Självfalletblireltsådanlrättsliglskydden värdefull tillgång också i tider av inre ochyttre lugn. Grundlagens rältighelsregler verkar emellertidenligl uiredningen inte endasl pä rättslig väg. De fyller också en vikliguppgift av psykologisk nalur genom all mobilisera medborgaropinionen lillförsvar för rällighelerna. Ytterst är fri- och rättigheternas bestånd beroendeav ell last rotat demokratiskt medvetande hos medborgarna och en därur vuxenvaksamhet mol alla ansatser alt förkväva de grundläggande friheterna. Utredningen understryker att del ligger i sakensnatur att en fri- och rättighelsreglering i grundlag för att få deneftersträvade skyddseffekten i viss utsträckning måsle innebära all ocksåfolkrepresenlalionens, , handlingsfrihet begränsas. Begränsningarnamåste emellertid ulformas med slor varsamhet, 1 annal fall kangrundlagsreglerna om fri- och rättigheter komma all äveniyra inlressen somockså de är centrala för en levande demokrati. Del ligger, påpekar uiredningen, i öppen dag alträttigheter som beskrivs i vedertagna termer, säsom yttrandefriheten,rörelsefriheten, rällen till skydd mol husrannsakan, ofta måste kunnainskränkas för skilda ändamål. Yll-randefriheten i vidsträckt mening begränsast. ex. i gällande rätt av beslämmelser om skydd för försvarshemligheler. omförbud mol ärekränkning och om förbud mol inirång i upphovsrätt.Rörelsefriheten inskränks bl. a. genom regler om fängelsestraff för skildabrolt och om tvångsvis omhändertagande av personer som är i oundgängligt behovav vård. Bland de begränsningar som gäller i skyddet mot husrannsakan nämnsföreskrifter om räll för polisen all söka efter brottslingar ochförarbelarskyddsmyndighet att inspektera arbetslokal, Uiredningen nämner altmånga av dessa begränsningar är så självklara att de inle betraktas somingrepp i vad som kan kallas rättighetens kärna. Del är tydligt att rättighetsregleringen i grundlagmåsie öppna möjlighel lill begränsningar av det slag som har angetts ,Räitighetsreglerna får, framhåller utredningen, inle leda lill hinder för denordinära lagstiftningen, dvs, för lagsliftning som är naturiig i ell folkslyrtsamhälle som skydd för viktiga enskilda och allmänna inlressen eller som led ien fortgående social och ekonomisk reformverksamhet. Man måste med andra ordslå vakt om majoritelsprincipen, som är grundläggande för ett demokratisktpolitiskt system. Denna princip beskrivs så att den majoritet i somhar utkristalliserats genom ett val skall kunna med ansvar inför väljarnafatta de beslul som vid varje lillfälle anses bäsl gagna samhället. Ett annal krav som enligt utredningen måste kunnaställas på en rättighelsreglering i grundlag är alt politisk makl inle fårföras över lill icke-politiska organ, t, ex, domstolarna, 1 samband med dellaslår all domstolarnas sammansättning inte lar politiseras. 1975/76:209 28 Slulligen har ett riktmärke för utredningen varilalt grundlagsreglerna om fri- och rättigheter skall vara så utformade att denpolitiska diskussionen i sakfrågor inte belastas av juridiska tvistigheter. Såvitt gäller de grundläggande kraven på ett fri-och rällighelsskydd i grundlag uttalar uiredningen sammanfattningsvis bl, a,all regleringen i allt väsentligt bör ha rättslig verkan, dvs, ställa upp ettskydd som innebär att vissa reella band läggs på de offentliga organenshandlande. Utredningen påpekar att det också stämmer bäst överens med svenskförfattningstradition att i huvudsak ta in endast bindande rättsregler igrundlag. Del nu sagda utesluter emellertid enligluiredningen inte alt vissa särskill viktiga principer för samhällsverksamhetensinrikining får komma lill uttryck i grundlag. Utredningen förklarar att denhar funnit del naturiigt all i RF föra in s, k, målsättnings- ellerprogramsladganden i fråga om vissa värden som framsiår som grundläggande förmedborgarna men som av olika skäl inle kan skyddas genom rättsligt bindandegrundlagsregler, gäller t, ex, för de sociala rättigheterna. Frågan mol vem grundlagens rällighelsskydd skall gälla behandlas tämligen ingående i betänkandet, Uiredningen påpekar attRF:s rättighelsreglering f. n, - med undanlag för den fackliga friheten - endasl gäller förhållandet mellan den enskilde ochdel allmänna och att vanlig lagstiftning också i de flesta fall är tillräckligför all skydda medborgarnas rättigheter mol angrepp från andra enskilda. Tilldelta kommer enligl uiredningen alt del inte är praktiskt möjligt all igrundlag la in en generell reglering av skyddet för de medborgerliga fri- ochrättigheterna såvitt gäller förhållandet mellan de enskilda inbördes. Manskulle i så fall - utan all ändå hell kunna överblickaverkningarna av regelsyslemel - tvingas lill en reglering som så detaljeratanger vilka beteenden som är förbjudna och vilka påföljder som skall knylastill de uppslällda förbuden all den lill följd av sin omfattning svåriigen kanrymmas inom en rimligt tilltagen ram. Del är däremoi inle på lekniska grunderuteslutet all i grundlag ta in vissa klart avgränsade regler som gällerförhållandel mellan enskilda. Med hänsyn bl, a, lill de konsekvenser som sådanaregler kan få för gällande civilrätt bör man emellenid enligt utredningensuppfattning iaktta stor restriktivitet i delta hänseende, I belänkandel diskuteras olika meloder alt stärkadel rättsligt verkande grundlagsskyddet för fri- och rättigheterna. Enligt uiredningen är del inte någon framkomlig vägall direkl anknyta grundlagens rältighelsregler lill texterna i deinternationella fri- och rät-lighelskonvenlionerna, Konveniionsiexierna ärsvåröverskådliga och svårtillgängliga. De bygger på en terminologi som varkenär enhetlig eller anpassad lill svensk lagstiftningsteknik, Uiredningenförklarar all undersökningar som den har låtit ulföra har visat attkonventionslexlerna i ålskilliga stycken är svårtolkade, Uiredningen framhålleremellertid att konveniio- 1975/76:209 29 nernassakliga innehåll har betytt myckel för de framlagda förslagen och all den harsträvat efter all genom grundlagsregleringen ge rällighelerna ett skydd som inivå inte ligger under konventionernas. En utgångspunkt för utredningens arbeie har varilalt yttrandefriheten i massmedier blir föremål fören utförlig och detaljeradreglering i en särskild grundlag. Utredningen har inte del rimligt altmed moisvarande utföriighet reglera övriga rättigheter som bör omgärdas medgrundlagsskydd. Del har dessulom inle varil möjligt all inom den lid som harstått lill ulredningens förfogande utarbeta förslag lill en sådan reglering, enreglering som inle kan rymmas i RF. Uiredningen föreslår alltså attgrundlagsskyddet uianför massmedierältens område utformas i mera generelllhållna beslämmelser som upptas i RF, Inom uiredningen har diskulerals att skydda fri-och rällighelerna genom all ställa upp krav på kvaflfcerad majoritet iriksdagen för beslul om lagar som begränsar de i grundlagen beskrivna fri- ochrättigheterna, t, ex, krav på anslulning från 5/6 av de röstande. En sådanlösning har beträffande en grupp rättigheter, främsl opinionsfrihelerna,förordals av en minorilel inom utredningen, medan majorileien har ställl sigavvisande. En lösning som bygger på metoden med kvalificeradmajoritet kommer enligl uiredningen i konflikt med det förut nämnda kravei allgrundlagsskyddet inle får leda lill förskjutningar i de politiskamaktförhållandena, sådana dessa på grundval av majoritelsprincipen harutkristalliserat sig genom ett val, Majoritelsprincipen innebär att en enkelmajoritet fäller utslaget. Principen sägs ha blivit särskilt markerad genom detår 1969 beslutade riksproportionella valsystemet och genom den nya RF somuttryckligen bygger på folksuveränitetens grundsals. En ordning som med verkanför det reguljära lagsliftingsarbetel fordrar kvalificerad majoritet skulle isjälva verket innebära alt olika minoriteter i åtskilliga frågor kom att styrade politiska besluten. Den kan därför enligl uiredningen från principiellautgångspunkter inle accepteras, Uiredningen förklarar all de principiellainvändningarna mol ett system med kvalificerad majoritet kvarstår, även ommetoden reserveras endast för beslul om inskränkningar i vissa rättigheter.Konsekvenserna av metoden belyses med ett par exempel som avseryttrandefriheten och informationsrätten. Uppställs krav på 5/6 majoritet förbifall till inskränkning i dessa rättigheter, innebär del att redan drygl 1/6av de röstande i kan stoppa förslag om förbud mol alkoholreklam ellerom begränsning i rällen alt samla in och lämna ul personuppgifter i samband meddaiaregislrering, Samma minoritet kan enligt uiredningen också försvåra genomförandetav en reform som rör näringslivet eller medborgarnas sociala förmåner ellerrent av tills vidare hindra den genom alt säga nej till en bestämmelse omtystnadsplikt för tjänstemän som skall handlägga ärenden enligt den nyalagstiftningen. Av samma skäl som har nämnls nu släller siguiredningen negaliv lill förslag om andra former av särskild procedur förlagbeslui som begränsar Prop.1975/76:209 30 fri-och rättigheterna, t, ex, längre uppskov med riksdagsbehandlingen, Visslsamband med denna inställning har utredningens avvisande hållning till ettförslag lill ändring i reglerna för grundlagsstiftning av innebörd delsattendasl ordinarie val skulle k unna bli utgångspunkt för slutligt beslut i engrundlagsfråga, dels att krav skulle uppställas påatt det försia beslutetskall fattas minsl före och det andra beslutet tidigast sex månaderefter riksdagsvalet. Enligt uiredningen ligger en tillräcklig garanti motförhastade grundlagsändringar i att folket har haft möjlighet alt ta ställningtill vilande grundlagsförslag. Att tvinga den nyvalda till uppskov ärfrån demokratisk synpunkt stötande och kan leda till all angelägnagrundlagsändringar, om vilka kanske råderallmän enighet, fördröjs. Kravei attdet försia riksdagsbeslutet om grundlagsändring skall fattas förevalet kan få lill följd att förarbetet forceras lill men förlagstiftningsprodukten. Av liknande skäl molsätlersig utredningen också tankenatt avstänga en riksdag som har utsetts genom extra val från alt fatta ettdefinitivt grundlagsbeslut,-Uiredningen påpekar i sammanhanget alt ell förslagom folkomröstning i samband med riksdagsval om vilande grundlagsförslag f n,behandlas av och inle har prövats av utredningen. Mot bakgrund av de synpunkter som har nämnls haruiredningen stannat för all utforma grundlagsskyddet i enlighel med en metodsom i slorl innebär att grundlagen släller upp mer eller mindre långtgåendeförbud mot att ingripa i särskilt beskrivna fri- och rättigheter och som därmedi motsvarande del utrustar fri-och rättigheterna med det skydd som liggeri altde kan sältas ål sidan endasl efter en grundlagsändring, Uiredningen förklarar all del i ett anlalbetydelsefulla fall har varit möjligi all undantagslöst skydda en räiiighei motinskränkningar genom vanlig lag, I de flesia fallen måsie emellertid enrättighet i RF få en definition i så vida termer att vissa inskränkningar i denframstår som både nödvändiga och högst legitima. Möjlighet till sådanainskränkningar måste då öppnas. Beträffande nästan samtliga rättigheter sägsdock gälla att omfattande restriktioner ställs upp för möjligheteratt besluta begränsningar genom lag. Särskilt långtgående är de restriktionersom föreskrivs för kompelens att inskränka opinionsfrihelerna,Förslagel innebär härell försök att ringa in del område som är väsentligt medlanke på de demokratiska funktionerna och att avskära frånbefogenheten att genom vanlig lag gripa in på detta område, 1 enlighet med vadsom lidigare har sagls skall i gengäld inskränkningar i rättigheterna som inleberör della centrala område kunna beslutas genom vanliglagstiftning.efteranslulning från en enkel majoritet i . Gränsen mellan den del av en beskriven rättighetsom får inskränkas och den del .som är giundlagsfasl kan dras på olika säll,Beiräffande opinionsfrihelerna begagnar uiredningen i sill förslag i huvudsaken ända-målsmelod, dvs, angei- ändamål för vilka inskränkningar i rällighelenkan beslulas. En annan metod går ut på att RF generell t förbjuder ingrepp irättigheterna på vissa grunder. Utredningen föreslår i tre hänseenden sådanadiskrimi- Prop.1975/76:209 31 neringsförbud,nämligen med avseende på politisk och annan åskådning, ras och annat etnisktursprung samt kön, Uiredningen påpekar all ett skyddssyslem sominnebär all handlingsfrihet i lagstiftningen kringskärs enliglbeslämmelser i RF kommer all få en högsl belydande effekt redan genom denpolitiska kontrollen av att beslämmelserna följs, Skyddel fåremelleriid inledenbehövliga fastheten, om del inte kompletteras med en kontroll som är oberoendeav de politiska organen. Utredningen föreslår all efterlevnaden av grundlagensregler till skydd för fri- och rällighelerna skall kunna kontrolleros irättslig ordning. Bl, a, med hänsyn lill all en rättslig kontroll avlagstiftningen inte får innebära all politisk makl förs över lill domstolar ochförvaltningsmyndigheter avvisar utredningen tanken påen förfaliningsdomsioleller liknande organ. Del grundläggande syftet med en fri- ochrättighelsreglering i grundlag - all skydda de demokraliska värdena ikrisbelonade lägen - kräver enligl uiredningen inle annat eller mera änrättsliga spärrar mol klara kränkningar av degrundlagsförankrade fri- ochrällighelerna, konlrollinsirumeni som svarar mol detta krav finner man i enlagprövningsräli för domstolar och andra rättstillämpande myndigheler, sådanden har utbildats i vårt land. Del svenska lagprövningsinsliluiei innebäratt endomstol ellerannan myndighet vid handläggningen av mål eller ärende skallsälla en lag ål sidan om den slår i uppenbar strid med en beslämmelse igrundlag, men endasl då, Uiredningen förklarar att en lagprövningsräli utformadpå sådani säll inle leder lill alt domstolarna blir politiska maktfaktorer, menall den å andra sidan medför all dessa med auktoritet kan gripa in motkränkningar av räiiighetsskyddei i de fall då del verkligen framsiår sompåkallal. Vid en bedömning av lagprövningens värde är alt hålla i minnet attulredningens förslag till rättighelsreglering innebär all områdei lorlagprövning utvidgas betydligt i jämförelse med vad som har gälli ivårt land. Lagprövningens betydelse ligger enligl ulredningens mening inleminsl på del förebyggande planet: risken för ett underkännande i tillämpningenmotverkar att lagförslag antas som sätter grundlagens rällighelsskydd ål sidan,- Utredningen föreslår all uttryckliga beslämmelser om lagprövningen förs in iRF, Uiredningen anser inle alt man nu bör ta slällninglill frågan om obligatorisk lagrådsgranskning av förslag lill lagar sombegränsar någon räiiighei. Flera olika förslag om obligalorisklagrådsgranskning är akluella f n. De bör bedömas i ett sammanhang. Del bör skei en särskild ulredning som lar i uppdrag all förulsäilningslösi övervägalagrådsinsliluiel. För all öka överskådligheien föreslår uiredningenalt samtliga rättsligen bindande fri- och rältighelsregler samlas i 2 kap, RF.som omarbetas hell, 11 kap, RFföreslåsen ny paragraf,2 ij.med vissabestämmelserav programkaraktär. Utredningen läggerockså fram förslag tilländringav 10 kap, 5 i; RF,som gäller möjlighelen all överiåta konstitutionellbefogenhet på internationellt organ. 1975/76:209 32 Utredningens förslag utgår från förhållandel igällande lagstiftning under grundlagsnivå. Några ändringar i denna lagsliftningföreslås inle. Utredningen förklarar alt den varken har haft i uppdrag ellerhar haft möjlighet att ompröva bestämmelser i vanlig lag som berörrällighelerna, Uiredningen förutsätter emellertid i motiven all dess förslagleder lill vissa lagändringar, Ulredningens förslag innebär all rältighetsom rådelutvidgas i följande hänseenden. 1 en ny 2 ij i 1 kap, RF har tagils in förslag tillmålsättningssiadganden. I della lagrum uttalas inledningsvis att den offentligamakten bör utövas så alt alla människors värdighet och lika värde erkänns, altalla är lika inför lagen, all män och kvinnor åtnjuter lika rättigheter, enskildes frihel och prival- och familjeliv skyddas saml all envarsekonomiska, sociala och kulturella välfärd främjas, Enligl förslaget gällervidare alt det allmänna skall verka för alt demokratins idéer blir vägledandeför samhällets inslilulioner och organ, organisationsväsendet och arbetslivet.Därjämte fastslås att envars rätt till arbete, bostad, utbildning, socialtrygghet, vård och omvårdnad saml en god levnadsmiljö är grundläggande mål fördel allmännas strävan. Slutligen förklaras att etniska, religiösa och språkligaminoriteters rätt till eget kultur- och samfundsliv bör främjas. Derättsligt bindande reglerna i 2 kap, RF upptar följande nya rättigheter. Skydd mol tvång all delta i möte, demonstrationeller annan opinionsyttring. Skydd mot anieckning ulan samtycke i registerenbart på grund av politisk åskådning. Skydd mot tortyr och kroppsstraff samt motmedicinsk påverkan i syfte att tvinga fram uppgifier eller hindra yttranden. Rältför förfallare, konslnärer och andra upphovsmän lill sina verk. Skydd mol räiiighetsbegränsning enbart på grund avpolitisk, religiös eller annan åskådning.