prop · FY0320 · 1975-12-31 00:00:00 — Inom ramen för de s. k. punktbidragen utgår redan nubidrag till de av utredningen föreslagna ändamålen. Utredningens förslaginnebär emellertid att hittillsvarande bidragsprinciper skulle komma attändras på några punkter. För innevarande budgetår disponerar ca1,7 milj. kr. En jämförelse med de kommunala utgifterna förfolkbiblioteksverksamheten visar att de nuvarande statliga bidragen är av ringastorlek totalt sett. De utgör endast av de kommunala ekonomiskainsatserna. Även en myckel betydande ökning av de statliga insatserna förändrarsåledes inte det förhållandet att utvecklingen av folkbiblioteksverksamheten påett avgörande sätt beror av de kommunala åtagandena. Enligt min mening utgör de senast genomfördakommunsammanläggningarna, som innebär att vi fått kommunala enheter med deekonomiska och organisatoriska förutsättningarna att ge medborgarna en godservice på olika områden, samt kommunernas bedömning - såsom denframkom i samband med arbetet med föregående års kulturproposition avmöjligheterna att öka sina insatser inom kulturområdet, två väsentliga garantierför en positiv utveckling. Kommunernas åtgärder måste givetvis vidtas utifrånde lokala förutsättningarna och behoven. Självfallet måste också insatser förfolkbiblioteken vägas mot övriga åtgärder inom kulturområdet. Dessa måste i sintur vägas mot andra angelägna behov. framhåller att biblioteken inomramen för de kommunala anslagen bör kunna genomföra viktiga åtgärder och ivissa fall göra omprioriteringar för att öka servicen till nu missgynnadegrupper. Biblioteksväsendet genomgår som de flesta andra kulturverksamheter enständig utveckling med en anpassning till nya krav och nya villkor. a. den sociala biblioteksverksamheten, barn-och ungdomsverksamheten samtinsatserna för invandrarnas litteraturförsörjning tyder enligt min mening påatt biblioteken är medvetna om den betydelse dessa delar av verksamheten har.Jag kan därför instämma i utredningens betoning av att missgynnade ocheftersatta grupper bör ägnas en ökad uppmärksamhet. 1 likhet med vad som gällerför aU offentlig service är det naturligt att kommunerna tar till vara demöjligheter till omprioriteringar i biblioteksverksamheten som regelbundetmåste göras med hänsyn till nya krav och förutsättningar. Jag delar utredningens och remissinstansernas uppfattningatt statligt stöd även fortsättningsvis bör utgå till lokalfolkbiblioteksverksamhet. Det är också motiverat att detta stöd får en störreomfattning än de nuvarande punkt bidragen. Den syn på statsmakternas engagemang i folkbiblioteksverksamhetensom jag redovisat i det föregående innebär att tanken på införandet avgenerella bidrag tUl kommunerna, något som förordats av vissa remissinstanser,bör avvisas. Det statliga stödet till lokal folkbiblioteksverksamhet bör varaselektivt och i princip av engångskaraktär. Det bör i den utsträckning som detär möjligt med hänsyn till tillgängliga resurser syfta till en utjämning avbiblioteksstandarden mellan kommunerna. När bidrag utgår tiU en kommun bör detvara av en sådan storlek att det får en avgörande betydelse för utvecklingen avden aktuella delen av biblioteksarbetet. Enligt min mening är det rimligt attstatsbidraget i regel avser endast en viss del av kostnaden för den del avbiblioteksverksamheten tUl vUken bidraget utgår. Om särskilda skäl föreliggerbör bidraget emellertid kunna motsvara hela kostnaden. Liksom i fråga om denuvarande punktbidragen bör det ankomma på att fördelabidragen. undersökningar har visat alt detföreligger betydande skUlnader i läsandets inriktning och omfattning mellanolika grupper. En viktig roll spelar därvid bokdistributionens utformning ochkvalitet, dvs. förekomsten av bibliotek, bokhandel, kioskhandel etc. Mångamänniskor är på grund av geografiska avstånd eller andra skäl förhindrade ellerfrämmande för att utnyttja bibliotek eller bokhandel för att tillgodose sitt behov av böcker. En grundläggandeåtgärd för att bereda dessa grupper tUlfäUe till kontakt med ett brettlitterärt utbud är att öka möjligheterna att få tag i böcker. Som jag tidigareframhållit bedriver biblioteken i ökad omfattning ohka former av extern verksamhetför att etablera kontakt med nya läsare. Den begränsade men grundläggandeuppgiften att tiUhandahålla litteratur åt dem som söker upp bibliotekslokalenhar således kompletterats med en utåtriktad och uppsökande verksamhet. Enligt minmening är detta för stora grupper av människor en läsfrämjande insats avfundamental betydelse. Vid sidan av insatser för att utjämnabiblioteksstandarden framstår detta som ett område där staten har särskildanledning att stödja kommunerna i deras insatser. Med utgångspunkt i vad jag här anfört anser jag aft dedelar av det lokala biblioteksarbetet som de statliga insatserna f. n. börinriktas mot är bokbussverksamheten, arbetsplatsutlåningen ochlitteraturförsörjningen för invandrare. Därutöver bör staten kunna lämnabidrag tiU allmän upprustning saml till vissa andra ändamål. Bok bussarna har visat sig vara ett betydelsefullt medelför att lösa bibliotcksproblemen i glesbygd och områden utanför kommunernascentralorter. Befolkningen upplever bussarna som en klar förbättring iförhållande till de utlåningsstationer med starkt begränsat bokbestånd som mantidigare oftast varit hänvisad till. Med bokbussverksamheten har biblioteken imycket hög grad nått ut till människor som tidigare aldrig nyttjat biblioteket.Verksamheten har också stimulerat till ett ökat utnyttjande av de fastabiblioteksenheterna, såväl huvudbibliotek som filialer. Bussarna är också avstort värde i den sociala biblioteksverksamheten där de t. ex. lämnar serviceåt olika vårdinstitutioner som ligger utanför de större centralorterna.Statligt stöd till inköp av bokbuss kan redan nu utgå i form av punktbidrag. Dekommuner som erhållit bidrag har emellertid i de flesta fall själva fått svaraför halva kostnaden för bussen. föreslår med instämmandefrån de remissinstanser som yttrat sig i frågan att bidrag fortsättningsvis skallutgå för hela inköpskostnaden. Jag ansluter mig till utredningens förslag. Bidrag tillinköp av bokbuss bör kunna utgä till kommuner med relativt sett stor glesbygdoch ett lågt antal skattekronor per invånare och med en biblioteksorganisationsom motiverar denna typ av verksamhet. Kommunerna får förutsättas svara fördriftkostnaderna för verksamheten. För att undvika att kommuner i avvaktan påbeslut av tiUsynsmyndigheten uppskjuter inköp av bokbuss är det rimligt attstatens kulturråd gör en översiktlig bedömning av vilka kommuner som bör kunnakomma i fråga för bidrag. Denna bedömning bör göras i nära kontakt med . Bokbussverksamheten medför ökade krav på tillgång till aktueUutlåningslitteratur. Det är därför enligt min mening rimligt att bidrag tillinköp av bokbuss i vissa faU kan kombineras med bidrag tiU inköp av htteralur.Statens kulturråd bör vid sin bedömning därvidlag bl. a. ta hänsyn till vilka förändringar i biblioteksorganisationen som bokbussverksamhetenmedför i form av nedläggning av filialer och utlåningsstationer. Jag kommer idet följande (13.2) att inom ramen för medlen tUl bidrag tUl lokalafolkbibliotek för /76 beräkna 2,2 milj. kr. för bidrag tiU bokbussar. föreslår att bidrag skall kunna utgåför allmän upprustning av biblioteksverksamheten i kommuner med svagbiblioteksorganisation. Bidraget bör främst avse kostnaderna för att bygga uppett grundbestånd av böcker men bidrag bör även kunna utgå till andra typer avupprustning. Utredningen framhåller att denna typ av stöd främst behövs ikommuner som uppkommit genom sammanläggningar av små kommuner vilka saknat eUerhaft obetydliga biblioteksresurser. Kommun som erhåller bidrag tillupprustning skall enligt utredningens förslag utfästa sig att svara för dedriftkostnader som följer av upprustningen. De remissinstanser som berörtförslaget är i princip positiva men menar att den av utredningen föreslagnaövre gränsen för bidraget om . är för låg. Jag delar uppfattningen att ett allmänt bidrag av dennatyp bör kunna vara ett betydelsefullt medel för att utveckla verksamheten ikommuner med svag biblioteksorganisation. För att få en avgörande effekt bördock bidraget, i de fall där så bedöms lämpligt, kunna utgå med ett högrebelopp än det av utredningen föreslagna. Enligt min mening bör en nivå på upp tUl300 . Bidraget bör vara av engångskaraktär men bör avpraktiska skäl kunna fördelas pä en period av upp till . Kommunen somsöker och erhåller sådant bidrag får självfallet förutsättas vara införståddmed att den kan få ökade driftkostnader. Med hänsyn till att de här diskuteradeinsatserna för vissa kommuner innebär att biblioteksverksamheten byggs utunder ser jag det som angeläget att beslut om statligtbidrag föregås av ett nära samråd mellan och kommunen i frågavad gäller olika planeringsfrågor. I undantagsfall bör det vara möjligt attkombinera det föreslagna upprustningsbidraget med bidrag till bokbuss. Förbidrag till upprustning av svaga biblioteksorganisationer beräknar jag (13.2)för /76 ett belopp om 1 milj. kr. biblioteksförsök har understrukitvärdet av bibliotekens externa verksamhet. Speciellt har utlåning på arbetsplatservisat sig vara en effektiv metod att nå grupper som tidigare av olikaanledningar inte varit biblioteksbesökare. Fördelarna med denna typ av externutlåning är bl. a. att böckerna finns på en plats där låntagarna vistasdagligen samt att utlåningen inle har de institutionella drag som iblandpräglar biblioteken. Verksamheten är kostnadskrävande och för att stimulerakommunerna att påbörja arbetsplatsutlåning föreslår utredningen att ett stimulansbidragom . per utlåningsställe och år utgår . Bidragförutsätts inle annat än i undantagsfall utgå till arbetsplatser med färre än100 anställda. Remissinstanserna är i princip positiva till förslaget ombidrag till arbetsplatsul- låning men ställer sig i flera avseenden kritiska tillbidragskonstruktionen. Det gäller bl. a. bidragets storiek samttidsbegränsningen. Flera instanser, däribland LO och ABF, framhåller attverksamheten måste förankras i de anställdas organisationer. Enligt min mening är det angeläget att bibliotekenutvecklar alla former av extern verksamhet. Folkbiblioteken bör vara en såflexibel resurs som möjligt och man bör sträva efter att söka nå människor imiljöer som är kända för dem. Del är därför väsentligt att biblioteken verkar imånga sammanhang med information om biblioteksverksamheten samt också meddirekt låneservice. En väsentlig uppgift är därvid att i ökad omfattningintegrera arbete i andra kommunala verksamheter såsom barntillsyn,ungdoms- och fritidsverksamhet, åldringsvård och annan socialvård. Även detlokala organisationslivet utgör i detta sammanhang en viktig samarbetspart.Litteraturutredningens försöksverksamhet har visat att arbetsplatsutlåningenär en särskUt angelägen form av extern verksamhet. Jag delar utredningens ochremissinstansernas uppfattning att staten bör underlätta för kommunerna attpåbörja sådan verksamhet. Enligt min mening bör emellertid det statliga stödetutformas på ett något annat sätt än vad utredningen föreslagit. För att arbetsplatsutlåning skall bli framgångsrik är detenligt min bedömning nödvändigt att verksamheten är förankrad bland deanställda. Jag förutsätter därför att verksamhet för vilken bidrag söks harplanerats i nära kontakt med de anställda. Representanter för de anställda börockså engageras i den löpande verksamheten. Jag vill särskilt framhålla att detframstår som angeläget att de anställda medverkar vid sammansättningen avbokbeståndet såväl vid starten som vid den successiva förnyelsen. För att enbred biblioteksservice skall kunna ges i verksamheten är det önskvärt attarbetsplatsen regelbundet besöks av fackutbildad personal. Det bokbestånd sominförskaffas bör givetvis ingå som en del i det kommunala totalabokbestånd. Bidraget tUl ärbetsplatsutlåning bör sökas av och utgåtill kommunen. Bidraget bör kunna avse dels kostnader för litteratur och annanutrustning, dels kostnader för information, personal, transporter etc. I vissafall bör bidraget kunna täcka den totala kostnaden för verksamheten. För altden statliga insatsen skall få avsedd effekt är det rimligt att bidrag kan utgåunder en period . Vad jag här förordat innebär att bidragetinte kommer all utgå med ett generellt belopp för varje arbetsplats över enviss storiek där utlåning bedrivs utan att i stället en prövning får ske ivarje särskUt fall. bör vid fördelningen av bidrag bl. abeakta den allmänna biblioteksstandarden i kommunen och de möjligheter kommunenhar att påbörja verksamheten ulan statligt stöd samt också den roll arbelsplatsutlåningenkan spela som ett alternativ till bokbuss- eller filialverksamhet. Som en följdhärav bör även verksamhet vid relativt små arbetsplatser kunna komma i frågaför bidrag. Behovet av utlåning på arbetsplatser med en stor del invandrare börsärskilt beaktas. Med tanke på att arbetsplatsutlåningen kan komma att utgöra en ersättning för t. ex. en bokbuss är det väsentligtatt verksamheten tar sikte på att tillfredsställa inte enbart de anställdasönskemål och behov utan också deras familjers. Som ett led i denna strävan bördet således vara helt naturligt att låta barn- och ungdomsböcker ingå ibokbeståndet. För bidrag till ärbetsplatsutlåning beräknar jag för budgetåret1975/76 i det följande (13.2) ett belopp av 1 milj. kr. Jag vill i detta sammanhang även erinra om lagen(1974:325) om avsättning till arbetsmiljöfond. Det bör som ett led isträvandena att förbättra arbetsplatsernas kvalitet vara möjligt att användamedel ur de fonder som byggts upp på så sätt att viss kulturell service kanerbjudas, t. ex. genom bokutlåning. Enligt vad jag erfarit har de fackligaorganisationerna inget att erinra mot alt fondmedel används för ett sådantändamål. Enligt min bedömning bör de anställda med hjälp av medel ur fondernakunna införskaffa litteratur för utlåningsverksamheten och svara för vissaandra initialkostnader av investeringskaraktär. Från såväl de anställdas sombibliotekets sida bör det finnas ett intresse av att utlåningsverksamhetensamordnas med den övriga biblioteksverksamheten i kommunen. Jag ser det docksom naturligt att önskemål och synpunkter som framförs av de anställda tillmätsen större betydelse i en verksamhet som påbörias på detta sätt än i de fall dåsärskilt statsbidrag utgått till kommunen. Vid sidan av de stöd tiU den lokala folkbiblioteksverksamheten som jag här berört och bidrag till inköp av litteraturpå invandrarspråk som jag (11.3.5) återkommer till bör statens kulturrådäven disponera medel för bidrag till andra verksamhetsgrenar för vilka det ärangeläget att staten stimulerar och underlättar en utbyggnad. Jag kommer i detföljande (13.2) att ta hänsyn härtill vid min beräkning av medel för bidragtill lokala bibliotek för nästa budgetår. Folkbibliotekens verksamhet har fått enallt större bredd. Allmänkulturell verksamhet såsom utställningar, fUmvisningar,teater- och musikframträdanden förekommer i ökad omfattning. tar isitt betänkande (SOU 1972:66) Ny kulturpolitik främst upp folkbibliotekens allmänkullurellauppgifter och framhåller att folkbiblioteken i flertalet kommuner bör kunnautgöra den institutionella grunden för ett mer differentierat kulturulbud.Kulturrådet anser vidare alt biblioteken bör utvidga den avgiftsfriamediedistributionen inom ton- och bildkonsten och om möjligt även på fUmområdet.Litteraturutredningen föreslår att biblioteken skall kunna få bidrag till sin allmänkultureUaverksamhet i form av bidrag till kulturprogram inom föreningslivet. Som jag framhöll i föregående års kulturproposition delarjag syn på folkbibliotekens framtida roll. De varierande förhållandenai olika kommuner vad gäller föreningslivets sammansättning och omfattning,traditioner och redan etablerade former för den kulturella verksamheten gör delemellertid olämpligt att ge allmänna rekommen- dationer om folkbibliotekens uppgifter. Det är inte heUeren uppgift för statsmakterna, utan dessa frågor bör lösas utifrån de lokalaförutsättningarna och önskemålen. Jag vill emellertid, bl. a. mot bakgrund avvad jag i föregående års kulturproposition anförde om organisationslivets rolli kulturverksamheten, framhålla det önskvärda i att föreningslivet svarar fören betydande del av den allmänkulturella verksamheten i kommunerna.Föreningslivet har en bred kontaktyta och därmed möjligheter att söka uppmänniskor i deras olika närmiljöer. För att uppnå en fruktbar växelverkan inomhela kulturområdet bör en nära samverkan komma tUl stånd mellan bibliotek ochföreningsliv där biblioteken i många fall bör kunna svara för lokaler och andraresurser medan verksamheten främst blir en uppgift för organisationerna. Jag ärmed hänvisning tUl vad jag här anfört inte beredd att föreslå ändringar avbestämmelserna för bidrag till kulturprogram inom föreningslivet av innebördatt även biblioteken skall kunna erhålla bidrag. 11.3.3 Stöd åt länsbibliotek och lånecentraler anser att länsbibliotekensverksamhet bör byggas ut så att kommunerna får ett effektivare stöd i sinbiblioteksverksamhet än f. n. Utredningen föreslår att länsbiblioteken får ettantal nya uppgifter, nämligen att bevaka litteraturförsöriningcn i länet ochgöra de framställningar detta kan leda till, att samordna och förmedlainformation om litteratur och bibliotek tUl länels allmänhet saml alt ianslutning till bevakningsuppgiften efter avlal temporärt överta större ellermindre delar av bokförsörjningen i en kommun som saknar resurser för entillfredsställande biblioteksverksamhet. De utökade uppgifterna kräver enligtutredningens bedömning främst personella förstärkningar vid länsbiblioleken.Behovet beräknas för varje länsbibliotek motsvara två bibliotekarietjänsteroch en biträdesljänst. Det statliga bidraget föreslås höjt med ett beloppmotsvarande kostnaderna för dessa tjänster. Remissinstanserna är i flera avseenden reserverade tillutredningens förslag. Samtliga instanser som berört frågan ställer sigtveksamma eller avvisande till förslaget att länsbiblioteken skall kunna träffaavtal om överlagande av delar av bokförsörjningen i en kommun. Landstingsförbundetframhåller i sill yttrande att länsbiblioteken kan spela cn betydelsefull rolli kulturpolitiken men understrykeratt de inte kan styra biblioteksarbetet ienskilda kommuner utan skall betraktas som en gemensam resurs. Förbundetframhåller vidare att varje kommun efter de senaste kommunsammanläggningarnatorde klara sin egen biblioteksverksamhet. anser attlänsbiblioteken fortsättningsvis i huvudsak bör ha nuvarande funktioner ochmotsätter sig den föreslagna ökningen av det statliga bidraget för personella Länsbibliotekens verksamhet har förändrats i takt med attde lokala biblioteken fått förbättrade resurser. Verksamheten med vandringsbibliotekhar successivt avvecklats och länsbiblioteken har kunnat inrikta sinlåneservice på sådana specialarbeten som de lokala biblioteken inle haranledning att införskaffa. En central del i arbetet har därmed blivit den s. k.interurbanlåneverksamheten som innebär att ett läns lokala bibliotek hoslänsbiblioteket kan beställa litteratur som de själva inte har. Om den aktuellaboken inte finns på länsbiblioteket kan detta i sin tur vända sig till någon avde tre lånecentralerna eller tUl något centralbibliotek för att förmedla detönskade lånet. Detta system har en stor betydelse för en rationell utlåning avlitteratur som har en låg lånefrekvens i de lokala biblioteken. I vissa län harman valt att förlägga bestånd av litteratur på invandrarspråk och talböcker försynskadade till länsbiblioteket. Ett annat viktigt inslag i länsbibliotekensverksamhet vid sidan av interurbanlåneverksamheten är rådgivning i olika frågortill de lokala biblioteken. Biblioteksområdet skiljer sig på flera sätt från övrigadelar av kulturområdet där samhället svarar för institutionellt bedrivenverksamhet. En väsentlig skillnad jämfört med teater- och musikområdena är attvi i folkbiblioteken har en decentraliserad, lokalt förankrad verksamhet i allakommuner. Del finns således inte samma motiv som för teater- ochmusikverksamheten att genom regionalt förankrade insatser tillfredsställakravet på en rimlig verksamhet i landets alla delar. Basresursen påfolkbiblioteksområdet är del lokala medan det i fråga om teaternoch musiken kommer att vara den regionalt arbetande institutionen. De insatserför biblioteksverksamheten som görs på regional nivå bör alltså främst vara avkompletterande karaktär. Jag är med hänsyn härtill och till remissinstansernasinställning inte beredd att förorda en utvidgning av länsbibliotekens uppgiftereller en utbyggnad av det statliga stödet i enlighet med vad htteraturutredningenföreslagit. Omfattningen av länsbibliotekens uppgifter och arbetevarierar mellan olika län beroende på vilka funktioner i litteralurförsörjningenman valt att föra till regional nivå och därmed vilken standard de lokalabiblioteken har. Det är därför lämpligt att även för länsbiblioteken välja enselektiv bidragsgivning som gör det möjligt att med statliga insatser minskastandardskillnaderna mellan olika delar av landet. En viss förstärkning bördock ske av det generella statsbidrag som utgår till länsbiblioteken. länsbibliotek bör därför höjas till . per kalenderår räknatfrån . förtilläggsbidrag till länsbibliotek som på grund av geografiska eller andraförhållanden har en särskilt kostsam verksamhet. För att skapa förutsättningarför en effektiv, differentierad bidragsgivning bör ytterligare medel kunnaanvändas för sådana bidrag. Jag beräknar (13.2) för nästa budgetår en ökningmed . Vid fördelningen av medlen bör utöver geogra- fiska förhållanden ta hänsyn till bl. a. interurbanlåneverksamhetensomfattning, insatserna för olika läshandikappades biblioteksservice ochbiblioteksstandarden i länets övriga kommuner. En viktig faktor är vidareomfattningen av länsbibliotekets insatser för invandrarnas lilleraturför-sörjningtill vUka jag återkommer längre fram. Vid fördelningen av de rörhga resursernabör beakta möjligheterna att med samtidiga statliga bidragtill lokala bibliotek i ett län och till länsbiblioteket åstadkomma enstandardhöjning av den lokala verksamheten. Målet bör därvid vara attlänsbibliotekets insatser successivt skall kunna minskas. Enligt kungörelsen om statsbidrag tUl länsbibliotek ochlånecentraler får som innehavare av tjänst som chef för länsbibliotek intetillsältas annan sökande än sådan som slatens kulturråd förklarat kompetenttill befattningen. Denna inskränkning i den kommunala självbestämmanderättenhar påtalats av bl. Jag avser att i annatsammanhang föreslå regeringen att låta detta statsbidragsvillkor utgå. För att den skall underlättas och utvidgas föreslår utredningen attde lokala biblioteken skall slippa betala returporto för lånade böcker. Dessakostnader bör i stället debiteras de långivande biblioteken enligt reglerna försvarstillstånd. Som kompensation för de ökade kostnaderna bör länsbibliolekenoch lånecentralerna erhålla statligt bidrag. Jag delar utredningens uppfattningom interurbanlåneverksamhetens betydelse och finner det positivt om den kanstimuleras. Det bör emellertid påpekas att frågan om svarstillslånd måste,enligt vad jag erfarit, lösas lokalt för varie bibliotek med resp. postanstalt.Del är därför inte aktuellt att fatta något centralt beslut i fråga omsvarstillstånden. och litteraturutredningen aktualiserar fråganom landstingens inflytande i länsbiblioteksverksamheten. Svenska kommunförbundetoch har utfärdat en gemensam rekommendation rörandelandslingens representation i länsbibliotekens styrelser. Enligt min mening börnågon reglering av landslingsinflylandel inte ske genom föreskrifter ellerrekommendationer från statligt håll ulan det bör få ankomma på och alt ta ställning till om nyarekommendationer bör utfärdas. De tre lånecentralerna har en vikfig funktion som detsista ledet i interurbanlånekedjan i folkbiblioleksorganisalionen. Enligt litteraturutredningenbör staten svara för hela kostnaden för lånecentralernas arbete. Utredningenföreslår därför en ökning av bidragen. Med hänsyn till bl.