prop · FY034 · 1975-12-31 00:00:00 — av , P. .,lantbrukare, led. av , , kommunalråd , , överlantmätare, f.d. led. av , , bostadsdirektör,led. av , R. , optikermästare, f.d. led. Kn:4 Skr 1975:4 630 B., landstingsråd , rådman, led. , ., länsråd Clarholm, , byrådirektör , , t.f. departementsråd , Hans B., professor , S. , länsrådNorden, N. ., professor , , länsråd , , avdelningsdirektör , ., avdelningsdirektör , BengtE., departementsråd , , arkitekt Huvudsekreterare:Hinnfors, S. , förste länsassessor (t.o.m. ) Sekreterare:Finnveden, ., byråchef (t.o.m. ) Myhlback, , fil. lic. (t.o.m. ) Direktivenför beredningen, se riksdagsberättelse C 19. Beredningenhar - hållit nio sammanträden varav etlinternatsammanträde. Beredningenhar avgett betänkandet (SOU 1974:84) Stat och kommun isamverkan. Uppdragetär därmed slutfört. 5.Utredningen (C 1970:29) om den kommunala demokratin Maj:ts bemyndigande för att göra en översyn avden kommunala demokratin (se Post- och Inrikes tidn. och den 6maj 1972): , , fru, led. Ledamöter:Blomdahl, , förbundsordförande , . H., assistent, led. avriksdagen Elmsledt, ., lantbrukare, led. av , F.Agne S., universitetslektor , ., försäkringstjänsteman, led. avriksdagen , , fru, led. 631 Kommittéer: Kommundepartementet Kn:6 dr, led. av , , kommunalkonsulent Experter:Edström, J. , informationschef , , statssekreterare Sekreterare:Bergqvist, , fil. Bitr.sekreterare: , , fil. kand. Ek, , fil. lic. (fr.o.m. den16 ) Högdahl, , kommunsekreterare Lokal:Kommundepartementel, Kanslihuset, Mynttorgei 2, Fack, 103 10 , tel.växel 763 10 00 Direktivenför utredningen, se riksdagsberättelse C 20. Tilläggsdirektiv, se 1973års riksdagsberättelse C 10. Utredningenhar under liden hållit elva sammanträden. Utredningenhar publicerat en rapport (SOU 1974:50) Information och medverkan ikommunal planering. Utredningensarbete beräknas pågå . 6.Kommunallagsutredningen (C 1970:30) Maj:ls bemyndigande för lagteknisk översyn avkommunallagarna m. m. (se Post- och Inrikes tidn. Utredningsman:Nordlund, , regeringsråd Experter:Kaijser, ., bitr. Riberdahl,, förbundsjurisi (fr.o.m. ) Romson, , direktörSahlin, , förste sekreterare Sekreterare:Riberdahl, , förbundsjurist (t.o.m. ) ,, kanslichef (fr.o.m. ) Lokal:Kommundepartementet, Kanslihuset, Mynttorgei 2, Fack, 103 10 , tel.växel 763 1000 Kn.6 Skr 1975:4 632 Direktivenför utredningen, se riksdagsberättelse C 21. Tilläggsdirektiv, se 1972års riksdagsberältelse C 18. Uppdragetatt göra en lagteknisk översyn av lagen om ändring av och ecklesiastikindelning har överförts lill en särskild utredning (Kn 1974:04) tillkalladenligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 27 sepiember 1974. Utredningenhar - hållit 21 sammanträden. månad 1974 beräknas utredningen lägga fram sitt huvudbetänkande. Utredningenberäknas slutföra sitt arbeie . 7.Indelningsutredningen (C 1972:03) berörande kommun m. m. Maj:ts beslut för att utreda hur indelningen avStockholms och län i kommuner lämpligen bör ske såvitt avserUpplands-Bro och kommuner: , Box 246, 801 04 , tel. /1801 30, 18 33 00 Särskildadirektiv har ej meddelats. Utredningsmannenhar - hållit tre sammanträden medrepresentanter för berörda kommuner, regionala statliga organ ochlandstingskommuner. Utredningsmannenberäknas slutföra sitt arbete . 8.Mullsjö-utrednlngen (C 1972:04) Maj:ts bemyndigande med uppdrag att verkställaen förutsättningslös utredning rörande kommuns kommunblockstillhörighetsamt rörande sådana ändringar i planerna för indelning av ochSkaraborgs län i kommuner som kan föranledas därav: Utredningsman:Finnveden, ., byråchef Särskildadirektiv har ej meddelats. Utredningsmannenhar - hållit åtta sammanträden medföreträdare för berörda kommunala och statliga organ. 633 Kommittéer: Kommundepartementet Kn:10 Utredningsmannenhar avgett betänkandet (Ds Kn 1974:1) Utredning rörandeMullsjö och kommuners kommunblockstillhörighet. Uppdragetär därmed slutfört. 9.Kommittén (C 1973:02) för biståndsverksamhet Maj:ts bemyndigande för att utreda kommunala ochlandstingskommunala åtgärder i anslutning till den svenska internationellabiståndsverksamheten (se Post- och Inrikes tidn. Ordförande:Mehr, ., landshövding Ledamöter:Hörlén, S. (), borgarråd , K. , fil. dr, led. avriksdagen Kärnek, . C, landstingsråd , , godsägare, led.av , K. R. , lantbrukare, led. av Öhvall, O.Bertil, ekonomikonsulenl, f.d. led. R., departementsråd Sekreterare:Strömberg, , hovrättsassessor , se riksdagsberättelse C 16. Kommitténhar - hållit nio sammanträden samt haftöverläggningar med myndigheter, organisationer och andra som berörs avkommitténs arbete. Kommitténhar avgett betänkandet (SOU 1974:86) Kommunalbiståndsverksamhet. Uppdragelär därmed slutfört. 10.Sakkunnig (C 1973:03) 1 fråga om utvidgat samarbete mellan länslandstingskommun och kommun Maj:ts bemyndigande för förberedelser i fråga omutvidgat samarbete mellan landstingskommun och kommun (sePost- och Inrikes tidn. Kn:10 Skr 1975:4 634 Experter:Ekholm, , landstingsråd , , landstingsråd , StigF., landstingsråd , , kommunalråd , , landstingsrådLundberg, , kommufullmäktiges ordförande , , direktörSterning, , kommunalråd , . B., landstingsråd , ,direktör för experter: , landstingsråd ,, kommunalråd Sekreterare:Ahrland, ., förste länsassessor (fr.o.m. ) Direktivenför den sakkunnige, se riksdagsberättelse C 17. Utredningsmannenhar - hållit sex sammanträden, varav tvåmed samtliga förordnade experter. Utredningsmannenhar utarbetat förslag till överenskommelse om fördjupat samarbelemellan parterna. Överenskommelsen har godkänts av och kommunen. Uppdragetär därmed slutfört. 11.Utredningen (C 1973:04) för översyn av frågan om skorstensfejarmästarnasställning Maj:ts bemyndigande för översyn av frågan omskorstensfejarmästarnas ställning (se Post- och Inrikes tidn. den 26 juni1973): Ordförande:Henrikson, ., ombudsman, led. , M. , lantbrukare, led. av , ,ombudsman, f.d. led. Experter:Carlström, O. , brandingenjör (fr.o.m. ) ,, hovrättsråd (fr.o.m. ) 635 Kommittéer: Kommundepartementet Kn:12 ,., förbundsordförande (fr.o.m. ) , ErikS., förbundsordförande (fr.o.m. ) , Per K. V.,försäkringsdirektör (fr.o.m. ) Sekreterare:Scheutz, , förste länsassessor Lokal: i , 35186 , tel. växel 0470/200 00(sekreteraren) Särskildadirektiv har ej utfärdats. Utredningenhar - hållit tre sammanträden.Utredningen beräknas slutföra sitt arbete under senare hälften av . 12.Sakkunniga (C 1973:05) för översyn av brandförsvarsutbildningen m. m. Maj:ts bemyndigande för översyn avbrandförsvarsutbildningen m. m. (se Post- och Inrikes tidn. den 8 november1973): Ordförande:Holmqvist, ., fastighetschef G. , led. av , E. , brandmästare Experter:Anderberg, ., direktör (fr.o.m. ) Buchl, , kansliråd (fr.o.m. ) Domvall, E. , byrådirektör(fr.o.m. ) , . H., överdirektör (fr.o.m. den14 ) , , rektor (fr.o.m. t.o.m. den 20juni 1974) , A. , vice brandchef (fr.o.m. ), , ombudsman (fr.o.m. ) Renning, ,utbildningschef (fr.o.m. ) Stavréus, .,sektionschef (fr.o.m. ) S. , avdelningsdirektör (fr. o. m. ) Lokal;, . Postadress: Box 6029, 102 31Stockholm, tel. Direktivenför utredningen, se riksdagsberätlelse C 19. Kn:12 Skr 1975:4 636 Kommitténhar - hållit fyra sammanträden.Kommitténs arbete beräknas pågå . 13.ADB-berednlngsgruppen (C 1973:06) Maj:ts beslut för att behandla frågor omutveckling och utnyttjande av automatisk databehandling (ADB) med anknytningtill samhällsplaneringen inom länsstyrelserna m. m.: J., avdelningsdirektör , J. , länsråd , E.Gunnar, kanslichef , ., departementsråd , , länsarkitektSandberg, ., planeringsdirektör , , kanslirådThufvesson, , departementsråd Expert:Chamberl, ., arkitekt (fr.o.m. ) Sekreterare:Sjöberg, , avdelningsdirektör (fr.o.m. ) Direktiv(PM upprättad inom ): Fråganom utnyttjande, särskilt inom samhällsplaneringen, av de datorer som finns vidlänsstyrelserna har aktualiserats i flera sammanhang. Enomfattande försöks- och utredningsverksamhet pågår inom detta vida fält. Dettafår ses mot bakgrund av bl. a. samhällsplaneringens successiva utveckling ochdet växande behovet av att i planeringen utnyttja bättre dataunderlag ochbättre planeringsmodeller. Denna utveckling leder till bl. a. krav påanvändande av ADB-teknik. Vidöverväganden i fråga om de problem som har uppmärksammats i samband medlänsdatorernas utnyttjande måste frågor med helt olika tidsperspektiv hållasåtskilda. Tillfrågor som aktualiseras i det långsiktiga perspektivet hör bl. a. uppbyggnadenav nya system och nya datorer i den regionala förvaltningen,fastighetsdatabankens driftsystem 2, del ömsesidiga sambandet mellansamhällsplaneringens behov och de tekniska systemen, frågan omregionalisering/centralisering av databanker m. m. 637 Kommittéer: Kommundepartementet Kn:13 Dessalångsiktiga frågor behandlas i ett mångsidigt utredningsarbete som f. n. pågår,bl. a. inom (), () (). Inom RSV pågår enutredning om den framtida utformningen av ADB-systemet för folkbokföring ochbeskattning. Arbetet är f. n. inriktat på att den nya systemlösningen skallinföras eller 1979.1 utredningen ingår bl. a. att analysera både centtalaoch regionala systemutformnings-alternativ. Ulredningen har inletts med enförstudie. InomCFD har inletts också med en förstudie ett utredningsarbete angåendeutformningen av det framtida systemet (driftsystem 2) för fastighetsdatabanken.I utredningsarbetet undersöks olika möjligheter att åstadkomma samordningmellan fastighetsdatabanken och systemet för folkbokföring ocb beskattning.Utredningsarbetet omfattar även regionall utbyggda alternativ. Hur länsstyrelsernas ochden övriga regionala förvaltningens synpunkler bäst skall vägas in i de nuberörda utredningsprojekten bör bli föremål för fortsatta överväganden. Redannu behövs emellertid ett mera samlat grepp om de kortsiktiga utvecklings- ochsamordningsfrågorna. Följandehuvudtyper av problem förutses på kort och medellång sikt: a) Behovet av och formerna för produktion avdataunderlag för samhällsplaneringen. Länsstyrelsernas roll istatistikproduktionen, särskilt deras relationer till () statistikproduktion och centrala register. b) Utvecklingen av datoranvändning som ett led isjälva planeringsverksamheten. Samordning av metodutveckling ochprogramarbete. c) Eventuellt utnyttjandei samhällsplaneringen av fastighetsdatabankens koordinatdata i anslutmng till CFD:s driftsystem 1 och de befintliga länsdatorerna. Ianslutning till alla de angivna huvudtyperna av frågor pågår eller kommer attiidedas utredningsarbete. a) När det gäller frågan om dataunderlag m. m. har tiUsatten arbetsgrupp för att utreda frågor om samordning och samarbete inom detregionalstatistiska området, inkl. företagsregisterfrågor. Företrädare förvissa statistikkonsumenter bl. a. iiuikes- och civildepartementen samtlänsstyrelserna ingår i arbetsgruppen. b) Iolika sammanhang pågår aktiviteter som syftar till utveckling av de meioder somanvänds i planeringen i länen. Sålunda har, som ett led i förberedelserna förlänsplanering 1974, ett tiotal länsstyrelser haft i uppdrag att komplettera detanvända analys- och prognossystemel på väsentliga punkter. Ettutvecklingsarbete har också inletts inom i fråga omlänsplaneringens framtida utformning. När det gäller utnyttjandet av ADB idessa och andra planeringsaktiviteter har på initiativ av länsstyrelserna istorstadslänen tillsatts en arbetsgrupp. I gruppen, som har haft anknytningtill länsstyrelsernas organisationsnämnd (), har ingått f örettädare förlänsdataenheterna och regionalekonomiska enheterna vid länsstyrelserna iStockholms, samt samt regionalekonomiskaenheten vid i . Arbetsgruppen har bl. a. inventeratbefintliga bearbetningsruliner och behovet av ytterligare ADB-rutiner församhällsplaneringen. Diskussionerhar även förekommit om att lägga upp ADB-rutiner för handläggningen av denkommunalekonomiska långtidsplaneringen (KELP) och inforamtionssystemetsamhälle-näringsliv. c) Fördiskussion om formerna för utnyttjande av fastighetsdatabankens Kn:13 Skr 1975:4 638 koordinatdatainom den översiktliga samhällsplaneringen bar en sakkunniggrupp tillsatts inomCFD. Länsstyrelserna är representerade i sakkunniggruppen. Denovan redovisade genomgången av frågor som inte är uttömmande visar att kravställs och kommer att ställas i ökande omfattning både internt och utifrån närdet gäller länsstyrelsernas och de berörda departementens insatser församordning, utredning och utveckling avseende ADB-frågorna i allmänhet och isamband med samhällsplaneringen i synnerhet. Ökade insatser kommer att krävasdels när det gäller att företräda länsslyrelserna i utredningsarbete m. m.,dels för att åstadkomma samordning och utveckling avseende ADB-frågorna inomläns-slyrelseorganisationen. Ensärskild beredningsgrupp bör bildas för att få till stånd en överblick och ensamordning av länsstyrelsernas mera kortsiktiga ADB-frågor. Gruppensarbetsområde bör med hänsyn till bl. a. avgränsningsfrågor och behovet av ensamlad syn på detta område omfatta länsstyrelsernas ADB-frågor i sin helhet,men huvudsakligen inriktas på frågor om användning av ADB inomsamhällsplaneringen. Enväsentlig uppgift för gruppen blir att verka för en samordning av pågåendeutvecklingsarbete med anknytning till regional ADB-verksamhet. Syftel bör varaalt genom informationsutbyte m. m. söka undvika dubbelarbete och åstadkommalikformighet mellan länen i fråga bl. a. om programutveckling, arkiv m. m. mån de angivna uppgifterna kräver mer omfattande utredningsarbete ellerbetydande insatser av annal slag bör detta kunna ske inom ramen för särskildaarbetsgrupper e. d. under beredningsgruppens ledning. Beredningsgruppenhar under liden hållit fem sammanträden. Arbetethar bedrivits i två arbetsgrupper, avseende karlläggning av behov av data ochdalorlillgång vid fysisk respektive regionalekonomisk planering. Beredningsgruppensarbete beräknas pågå . 14.Arbetsgruppen (Kn 1974:01) för utredning av frågan om nordisk rösträttoch valbarhet Maj:ts beslut att ingå som ledamot i en nordiskarbetsgrupp för utredning av frågan om nordisk rösträtt och valbarhet: Ledamot:Neergaard, ., expeditionschef-rättschef Expert:Högberg, P. J. , folkbokföringsdirektör (fr.o.m. ) Lokal:Kommundepartementet, Kanslihuset, 2, Fack, 103 10 , tel.763 13 88 har beslutat om direktiv för arbetsgruppen. 639 Kommittéer: Kommundepartementet Kn:15 Arbetsgruppen har hållit fem sammanträden.Arbetsgruppen beräknas slutföra sitt arbete . 15.Rösträttsutredningen (Kn 1974:02) Maj:ts bemyndigande för att utreda frågan omkommunal rösträtt och valbarhet för invandrare: , ., borgarråd , K. , kommunalråd , , taxichaufför , .,fru, led. av Hormia, , professor N., segelmakare, led. av , ., fru, led. avriksdagen , N. , bankkamrer, led. av , , ingenjör, led. Experter:Högberg, P. J. , folkbokföringsdirektör , .,expeditionschef-rättschef , ., byrådirektör , .,byrådirektör (fr.o.m. ) Sekreterare:Lindquist, , hovrättsråd Direktiv(anförande av statsrådet till statsrådsprotokollet ): /74 var omkring 400 000 utländska medborgare bosatta i två tredjedelar av dem var medborgare i annat nordiskt land och nästanhälften finska medborgare. I runt tal 270 000 av de i bosattautlänningarna var /74 . har igenomsnitt ca 10 000 personer-om året beviljats svenskt medborgarskap. Föralt en utlänning som inte är medborgare i , , eller Norgeskall få bosätta sig och ta anställning här i landet krävs i princip särskilttillstånd. En utlänning, som är bosalt här, åtnjuter bl. a. i fråga om socialaförmåner i huvudsak samma rättigheter som en svensk medborgare. Han har ocksåmotsvarande skyldigheter, t. ex. när det gäller att erlägga skatter och socialaavgifter. På vissa områden gäller särskilda regler för utländska medborgare. Enutlänning måste t. ex. ha särskilt tillstånd för att få förvärva fast egendom.Svenskl medborgarskap är vidare elt röslrätts-och valbarhetsvillkor vid bådeval till ocb kommunala val. Kn:15 Skr 1975:4 640 Fråganom rösträtt och valbarhet för utländska medborgare har under senare årtilldragit sig allt större intresse. Grundlagberedningen stannade i belänkandel(SOU 1972:15) Ny regeringsform Ny riksdagsordning för att inte föreslåkommunal rösträtt för invandrare. Som skäl för denna ståndpunkt anfördeberedningen bl. a. alt del inle finns någon klar gräns mellan statliga ochkommunala angelägenheter och att de principiella skäl som talar mol alttillerkänna icke svenska medborgare rösträtt i riksdagsvalen därför gör siggällande också i fråga om de kommunala valen. Beredningen hänvisade i dettasammanhang lill möjligheten att förkorta kvalifikationstiden för erhållande avsvenskt medborgarskap och därmed fullständiga poliliska rättigheter. I prop.1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning anfördeföredragande departementschefen att de närmare villkoren för rösträttinte bör tas in i grundlag ulan i stället, liksom , anges ikommunallagarna. Han ansåg sig därför inte ha anledning att ta ställning tillfrågan om rösträtt för invandrare. framhöll isitt betänkande med anledning av propositionen (KU 1973:26) att frågan ärbetydelsefull från demokratisk synpunkt. Den rymmer enligl utskottet åtskilligabåde principiella och praktiska aspekter som bör övervägas ingående, innanslällning tas i sak. Utskottet förordade därför en förutsättningslös prövning isärskild ordning. följde utskottet (rskr 1973:265). Frågan omkommunal rösträtt och valbarhet för invandrare har också tagits upp imotionerna 1974:141, 351 och 931 till årets riksdag. Efterbeslut av har en arbetsgrupp underrådet tillsatts för att utreda frågan om rösträtt och valbarhet vid kommunaltval i bosättningslandet för medborgare i nordiskl land, som är bosalt i annatnordiskt land. Arbetsgruppen består av en företrädare för vart och ett av denordiska länderna. Utredningen skall enligt arbetsgruppens direktiv avse val ibåde borgerliga och kyrkliga kommuner samt, i fråga om land där direkta valtill sekundärkommunala församlingar förekommer, även sekundärkommunala val.Arbetsgruppen skall göra en inventering av de frågor av principiell karaktärsom bör övervägas i sammanhanget och redovisa ett underlag för eltställningstagande till om rösträtt och valbarhet för medborgare iannat nordiskt land bör införas. Den skall vidare undersöka den lagstiftning ide nordiska länderna som berörs av frågan samt kartlägga och anvisa lösningarpå de praktiska och administrativa problem som kan föreligga. Del ingår däremoiinte i arbetsgruppens uppdrag att göra en samlad bedömning av frågan omkommunal rösträtt och valbarhet för medborgare i annat nordiskt land. Denallmänna rösträtten är en grundläggande medborgerlig rättighet. I någrakommuner är av invåneirna utländska medborgare. Eftersom de saknarsvenskt medborgarskap, är de utestängda från det inflytande på utformningen avde lokala förhållandena som den kommunala rösträtten tillförsäkrar svenskamedborgare. De kan vara bosatta här i landet, kanske i samma kommun, underavsevärd lid men ändå vilja behålla den anknytning till hemlandet sommedborgarskapet ger. Genom sina arbetsprestationer och som skattebetalare görde insatser som kommer det svenska samhället som helhet och särskiltbosättningskommunen till godo. Från demokratisk synpunkt synes det med fogkunna hävdas att de inte bÖr utestängas från möjlighet att direkt påverka dekommunala insatserna på sådana områden som kan vara av särskild betydelse fördem. Det kan gälla t. ex. undervisningen, den sociala omvårdnaden, den kulturella 641 Kommittéer: Kommundepartementet Kn:15 verksamheten,fritidsverksamheten och boendemiljöns utformning. Om invandrarna ges kommunalrösträtt, kan deras intresse för samhällsfrågorna antas öka. Detta kan i sintur ge förutsättningar för en bättre anpassning och trivsel. Ettskäl som har anförts mot tanken på rösträtt för icke svenskamedborgare är att kommunerna delar ansvaret med staten för ett stort antalsamhällsuppgifter och alt det därför inte finns någon klar gräns mellankommunala och statliga angelägenheter. De principiella skäl som talar mol atttillerkänna icke svenska medborgare rösträtt vid riksdagsvalen skulle därförgöra sig gällande också i fråga om de kommunala valen. Jag är inle övertygad omatt delta är en hållbar argumentation. De beslut som fattas i enskildafolkvalda församlingar påverkar ju bara i begränsad utsträckning denrikspolitiska utvecklingen. Vidarehar mot rösträtt för invandrare invänts att rösträtt inte börtillkomma den som inte känner sådan samhörighet med landet att han villförvärva medborgarskap och att elt brytande av sambandet mellan rösträtt ochmedborgarskap skulle leda lill att innehållet i medborgarskapet tunnas ut ialltför hög grad. Synpunkler av detta slag kan enligt min mening inte anses hasamma tyngd när det gäller den kommunala rösträtten som när fråga är om rösträttvid val till . Mottanken på rösträtt för icke svenska medborgare har också anförts atten invandrare kan genom förvärv av svenskt medborgarskap skaffa sigfullständiga poliliska rättigheter. En utlänning som har bott i i sjuår kan, om vissa ytterligare förutsättningar är uppfyllda, genom naturalisationupptagas till svensk medborgare. För medborgare i annat nordiskt land krävsenligt praxis vistelse i . Det har hävdats atl en sänkning avdessa kvalifikationstider skulle kunna tillgodose samma syfte som ett införandeav rösträtt för icke svenska medborgare. Jag anser emellertid atl manbör ha förslåelse för att en invandrare, även om han ämnar stanna i Sverigeåtskilliga år, kan vilja behålla den anknytning till hemlandet sommedborgarskap där ger honom. Sammanfattningsvisvill jag som min mening uttala att starka skäl talar för att även de invandraresom inte har förvärvat svenskt medborgarskap medges rösträtt vid kommunala val.Redan av den översiktliga framställning som jag har lämnat i det föregåendeframgår emellertid att åtskilliga principiella frågor måste övervägas, innanställning kan tas till om en sådan reform bör genomföras. För att utreda dessafrågor bör en särskild utredning tillsättas. Den nordiska arbetsgruppensuppdrag är nämligen begränsat i olika hänseenden. Dels avser uppdraget barainvandrare från annat nordiskt land, dels ingår det inte i uppdraget att göraen samlad bedömning av om rösträtt för invandrare bör införas. Med hänsyntill den betydelse som frågan har från demokratisk synpunkt börden nyaulredningen arbeta skyndsamt. Om utredningen inte finner att praktiska ochadministrativa svårigheter utgör hinder för en reform till val, börutredningen sträva efter att redovisa resultatet av sina överväganden vid sådantidpunkt att frågan kan underslällas . Utredningensöverväganden bör avse invandrare från både nordiska och ulomnordiska ländersamt såväl val till kommunfullmäktige och landsting som val tillkyrkofullmäktige. Enligt de kommunala rösträtts- och valbarhetsreglerna ärsvensk medborgare, som är röstberättigad, i princip också valbar. För attinvandrarna skall kunna göra sitt inflytande på de kommunala besluten gällandefullt ut fordras inte bara att de blir röstberättigade utan också att de blir valbara till de kommunala 1 saml Nr 4 Kn:15 Skr 1975:4 642 Ulredningen bör därför överväga om också valbarhet bör tillkommaicke svenska medborgare. Utredningenbör vidare pröva vilka särskilda förutsältningar som kan böra ställas upp förrösträtt och valbarhet. Det framstår inte som rimligt att personer som stannari och som inte har någon annan anknytning till landet ochinte känner någon djupare samhörighet med delta skall kunna påverkasamhälleliga beslut som kan få betydelse . Det är vidarenaturligt atl för rösträtt och valbarhet kräva att invandraren har varit bosatthär i landet att han har vunnit kännedom om och förslåelseför svenska förhållanden. Ålgärder har vidtagits för atl intensifieraundervisningen i svenska språket för invandrare men inte så få invandrarevistas här länge ulan att lära sig språket. De har naturligtvis ganska småmöjligheler att skaffa sig underlag för ell ställningtagande isamhällsfrågorna. Det finns emellertid knappast anledning befara atl partiernakommer alt nominera kandidater som inte behärskar svenska språket. Deskäl som talar för rösträtt och valbarhet för invandrare har sammatyngd oavsett den enskilde invandrarens ursprungsland.