prop · FZ0399 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:99 Regeringens proposition 1975/76: 99 omteckning av aktier i Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade uldrag avregeringsprotokoll. Iproposilionen föreslås atl 1 500 mUj. anvisas för teckning av aktier iStatsföretag . Härav föreslås 750 milj. kr bli anvisade på tUläggsbudget II /76 och 750 milj. kr för /77. Medlen är avseddaför Statsförelaggruppens investeringsprogram under återstoden av 1970-talet.Investeringsprogrammets tyngdpunkt ligger i en utbyggnad av gruppens exportinrikladegruv-och stålindustri, skogsindustri ocb petrokemiska industri. 1 1975/76. Prop.1975/76: 99 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenAndersson, , , , , , , , ,, , , , , Proposition om teckning av aktier i bildades (prop. 1969:121, SU 1969: 168, rskr 1969: 381). övertog bolaget frånfonden för statens aktier aktierna i 22 bolag till ett sammanlagt bokfört värdeav drygt 1 700 milj. kr. I enlighet med riktlinjerna i prop. 1969: 121 fickbolaget ett aktiekapital om 1 400 milj. kr. och en reservfond om drygt 300milj. Det egna aktiekapitalet har höjts med 350 milj. kr. genom beslut avriksdagar och (prop. 1974: 64, NU 1974: 40, rskr 1974: 263, prop.1975: 1 bU 15, NU 1975: 31, rskr 1975: 192). Höjningen har skett för attfinansiera ett nytt stålverk i . Den allmänna övergripande målsättningen för Statsföretagangavs i prop. 1969: 121 vara att företagel under krav på lönsamhet skulle uppnåstörsta möjliga expansion. De statliga företagen skulle även tahänsyn till samhällsintresset vid val mellan olika produktions-och lokaliseringsallernativ.Vid sidan av dessa mål skulle också gäUa målet att nå allt störrearbetstillfredsställelse för de anställda. I detta sammanhang betonades särskUtutvecklingen av en fördjupad företagsdemokrati. Statsföretag skulle utifrån de av ägaren angivnaövergripande målen ange målen för de i koncernen ingående företagen inom ramenför vad statsmakterna hade beslutat. Vidare skulle Statsförelag tillsättastyrelser i dotterbolagen, underlätta för dotterbolagen att skaffa nödvändigaresurser för verksamheten, följa företagens planering och kontrollera att Prop.1975/76: 99 3 uppställda mål infriades samt vidta korrigerande åtgärdervid bristande måluppfyllelse. Detta innebar att Statsföretag ålades ansvaretför den översiktliga planeringen. Förvaltningsbolaget borde vidare medverka ikoncernens kapitalanskaffning och verka för samordning mellan de i gruppeningående bolagen för alt öka effektiviteten. Andra uppgifter för Statsföretag angavs vara all stimuleraetl utnyttjande av de möjligheter tUl utveckling, rationalisering och arbetsfördelningsom finns inom den statiiga sektorn. Statsförelag borde på så sätt underlättaoch stödja expansionen i de mest ulvecklingsdugliga delarna av koncernen ochsamtidigt stimulera och medverka till ökad rationalisering i dess mindreeffektiva delar. Där så befanns lämpligt borde bolagel även främja samarbetetmed företag utanför den statliga sektorn. Statens ägaransvar bestod i alt uppställa mål för bolaget,följa verksamheten och därmed indirekt den statliga koncernens långsikliga utvecklingsamt alt integrera den statliga företagsgruppen i den allmänna näringspolitiskaplaneringen. Stalsföretaggruppen består av förelag verksamma inom etlflertal branscher. Statens engagemang i de företag som överlogs av Statsföretaggrundade sig på olika motiv. En grupp företag har tillkommit av beredskapsskäl. a. och AB Svensk Torvförädling. Beredskapsmolivel har för endel bolag senare kommil i bakgrunden. och () harövertagits resp. bildats för att skapa möjligheter till en konkurrenskraftigproduktion och för att upprätthålla sysselsättning i resp. region. Statsförelaggruppens sammansättning har ändrats under åren1970 1975. (Svetab) har tillkommit somen kompletterande resurs till de regionaipolitiska instrument statsmakternaförfogar över. Företaget lar initiativ lill och samordnar förelagselableringari undersyssdsatta regioner. En översyn av företagets organisation ochinriktning i syfte att effektivisera verksamheien har gjorts . har bildals för atl producera tryckkärloch andra tunga komponenter för främst kärnkraftindustrin. Företaget har byggtupp en särskild kompetens för att kunna möta de speciella kraven vid dennatillverkning. Med sin nuvarande inriktning är företagel be roende av densvenska energipolitikens utformning. Vidare har elt antal företag förvärvals. Härigenom har förStats-företaggrappen nya branscher tillkommit. Exempel härpå är förvärvet 1975/76.1 saml. 1975/76: 99 4 avBerol (tidigare ) som utvecklar och tillverkar kemiskaindustriprodukter ur petrokemiska råvaror. Andra exempel är förvärven avtextilföretaget och elektronikföretagen . Vidare kan nämnas förvärven av och AB HusqvarnaBorstfabrik, vilka tillverkar plastartiklar. Dessa båda företag är nusammanslagna till ett företag under namnet . Här bör också nämiiasförvärvet av verktygs-maskinförelagel , , , ochUrsvikens . Vissaföretag har tillkommit inom företagsgruppen som elt led i en strukturomvandlingav gruppen som syftar till att sammanföra företag med gemensamma intressen.Exempel härpå är bUdandet av , som är moderföretag för Statsföretaggmppensintressen inom förlagsbranschen och inom den grafiska industrin. Den grafiska sektomutökades genom förvärvet av Skrivab i och i . Vidarekan nämnas att en verktygsmaskinsektor har bildats inom Stalsföretaggruppengenom alt samtliga verktygsmaskinföretag har sammanförts till ett företag, SMT-PuUmaxAB. Detta bolag har senare från Svetab förvärvat och . Ylterligareelt exempel på en liknande samordning är bildandet av en byggmaterialsektor medSvenska () som moderföretag. I detta bolag ingår de från Svetabövertagna bolagen , , AB Kök, ABKramfors Kök och med dotterbolaget . Statsförelagsförvärv av av aktiema i och återstående avaktierna i , som ägdes av annan intressent, bör också ses som ettled i engagemanget inom byggmaterial-sektom. Inomgruvsektorn har () övertagit av aktiema iAB Forshammars med fyndigheter i . Tuollavaara Gmvaktiebolagmed verksamhet i har också införlivats i . Statsföretag haröverlåtit aktierna i till . AB Statsgruvor har sin verksamhetförlagd till . har också intressen i oljebranschen genom sittdellagande i , och Svenska har bildat ett nytt dotterbolag, AB Kimit, förtillverkning ocb försäljning av sprängämnen. bar förvärvat företag med kompletterandeproduktion. AB Kabi förvärvade och i samband med attApoteksbolaget bildades och har tillsammans med AB medverkat vidbildandet av AB . Prop.1975/76: 99 5 Vidarehar Kabi övertagit samtliga aktier i . ÄB () har köpt , Pappersbruk ÄB och som etl led i en strävan attvidareförädla skogsråvaran inom företagsgruppen. AB Sonab har köpt AB ÄGA:smobilradioenhet. har förvärvat och AB Truck. Dessa företag tillverkar medeltunga och tungatruckar. har förvärvat somtillverkar traverser. har från Statsföretag förvärvat SinjetAB och från AB Kabi Grumme-bolagen, som liksom Sinjet är verksamt inom konsumentvarusektorn.Tobaksbolaget har också förvärvat av aktierna i , som i sin tur köpt distributionsföretaget . Berol Kemi ABhar utvecklat sina intressen i den petrokemiska branschen genom all förvärva ylterligareaktier i och . Berol Kemi innehar därmed samtliga aktier iKatalys AB och av aktierna i . Underår 1975 har Statsföretag förvärvat av aktierna i och9,i ÄB. Förutomatt genom strukturförändringar skapa ett ändamålsenligt samarbete mellan Statsförelaggruppensförelag prövas också andra vägar att nå detta syfle, exempelvis genomgemensamma styrelseledamöter. Tyngdpunkteninom Statsföretaggruppen ligger inom gruvindustrin, stålindustrin ochskogsindustrin. Genom förvärvet av har uppbyggnaden av enpetrokemisk industri påbörjats. Dessa industrier, vilkas produkter ligger tillgrund för vidareförädling, betecknas i det följande som basindustrier. F. n.äger Statsföretag eller mer av aktierna i etl 30-tal bolag som i sin luräger aktier i andra bolag. 3 Statsföretaggruppens ekonomiska utveckling åren 19701975 Idet följande lämnas en kortfattad beskrivning av Statsförelaggruppensutveckling åren 19701975. Uppgifterna rörande Stalsföretaggruppen är i huvudsakhämtade från årsredovisningar. Vidare har Statsföretag i skrivelsekompletterat med vissa uppgifier om utvecklingen i gruppen , Dåbokslut för Stalsföretaggruppen f. n. inle föreligger är uppgifterna för år1975 preliminära. Ensammanställning med uppgifter om de olika bolagens omsättning, resultat,investeringar och antal anställda och en prognos för avbolagens omsättning och resultat fogas till detta protokoll som bilaga 1 ochbilaga 2. Prop.1975/76: 99 6 Statsförelaggruppens fakturerade försäljning ökade med ca125 % . Försäljningen var drygt 8 000 milj. kr.Omsättningsökningen för svensk industri uppgick lill knappt70 %. Är 1975 medförde den internationella lågkonjunkturen att omsättningenlåg kvar nivå. Av Statsföretaggruppens försäljning svararbasindustrierna för en ökande andel. var deras andel av försäljningenca medan den hade ökat till . Exportens andel avomsättningen uppgick såväl som år vilket innebär enexportökning med eller med ca 2 500 milj. kr. tilldrygt 4 500 milj. kr. Den totala svenska exporten har under samma tidsperiodökat från ca 35 200 milj. kr. lUl ca 70 500 milj. kr. Stalsföretaggruppen har svarat för en i förhållande tillsin omsättning mycket stor del av de svenska industriinvesteringarna underåren 19701974. Gruppens andel av industriinvesteringarna i underperioden har i genomsnitt uppgått lill , vilket kan jämföras med attgruppens andel av den svenska industrins omsättning har uppgått till 3 ä 4 %.De årliga anläggningsinvcsteringarna har uppgått till i genomsnitt avomsättningen, vilket är en mycket hög siffra efter svenska förhållanden. Denhöga investeringstakten fortsatte även . Änläggningsinvesteringarnadetta år har beräknats uppgå till ca J 500 milj. kr. och för perioden 19701975till omkring 5 700 milj. kr. Förutom investeringar i anläggningar har företagförvärvats för ca 600 milj. kr. Investeringarna har i stor utsträckning koncentrerats tillNorrbottens län, där , NJA och har investeratdrygt 2 500 milj. kr. Stalsföretaggruppen har därmed svarat för av detotala industriinvesteringarna i . Är1975 har av Statsförelaggruppens anläggnings-investeringar skett iNorrbottens län. Flera av koncernens mindre och medelstora företag haretablerat produktionsenheter i andra delar av stödområdet. Statsförelaggruppens investeringar har i myckel slorutsträckning koncentrerats till basindustrierna. Investeringarna i gruvor,järnverk, skogs- och petrokemisk industri har uppgått till ca 3 000 milj. kr.under perioden 19701974. Detta innebär atl Stalsföretaggruppen svarar för en avsevärddel av investeringarna inom svensk basindustri. Är 1975 har avgruppens anläggningsinvesteringar skett inom basindustrierna. Prop.1975/76:99 7 Gruppensinvesteringar har visat en jänrn ökningstakt, medundantag för en mindre nedgång , trots att Statsföretaggruppens resultathar varierat kraftigt. Detla bar medfört påfrestningar på gmppens finansiellaställning. I avsnittet om de enskilda dotterbolagen lämnas en mer detaljeradredogörelse för investeringsverksamheten. Antaletanställda i Slalsföretaggmppen har 1974 ökat från ca 34000 till över 41 000. Ar ökade antalet anställda ytterligare tUl ca 45000. Denna ökning är en följd dels av gruppens mycket omfattandeinvesteringsprogram, dels av företagsförvärv. Sysselsättningsökningen tUl följdav de gjorda investeringarna är svår alt mäta på elt rättvisande sätt, men kangrovt uppskattas till storleksordningen 6 000 personer. Sysselsättningen inomden svenska industrin har stagnerat. Antalet industrisysselsattai har varit i stort sett oförändrat . Totaltsysselsätts av Statsföretaggmppens anställda i . Huvuddelenav dessa sysselsätts i , där avStatsföretaggruppens anställda fanns. Delta innebär att av allasysselsatta i arbetar inom . Även iBlekinge län är Statsförelaggruppens andel av sysselsättningen förhållandevishög. De dotterbolag som hade flest anstäUda var med ca 8 600, ASSIca 5 600, ca 5 500, NJA ca 5 100, Uddevallavarvet ca 3 400 och ca 3 000 anstäUda. Statsföretagfastställde ett ramprogram för den företags-demokratiskautvecklingen inom företagsgruppen. Avsikten var att i enlighet med ägarensönskemål stimulera utvecklingen i riktning mot ökat medinflytande för de anställda. Isamarbete mellan Statsföretag, Statsföretagens förhandlingsorganisation och deberörda fackliga organisationerna har företagsanpassade handlingsprogramupprättats och vidareutvecklats. Sådana handlingsprogram finns eller håller påatl utarbetas i flertalet dotterbolag. Försöksverksamhetenmed ökat löntagarinflytande pågår inom ramen för detpartssammansatta för statsägda förelag. Sedanår 1974 finns en tendens att inom linjeorganisationen på olika nivåer inom förelagenlåta de anställdas representanter dellaga i beslutsfattandet exempelvis genomdeltagande i det löpande direktionsarbelet. Erfarenheter föreligger från bl.a. , Kal- 2t 1975/76.1 saml. Prop.1975/76: 99 g marVerkstads AB, Tobaksbolaget, , , allmänna reslaurangakliebolag,ocb . Inom ett antal förelag har parisgemensammahandlingsprogram givits formen av medbestämmandeavtal. Underår 1975 har träff als överenskommelse om s. k. ekonomikom-millé och arbelstagarekonsulter.Härigenom ges de anställda bättre tillgång till sådan ekonomisk och annaninformation som är nödvändig för ell aktivt medinflytande. 3.5Lönsamhet och finansiell struktur Statsförelaggruppenslönsamhet mätt på totalt arbetande kapital låg åren 19701973 på i genomsnittknappt . Högkonjunkturårel 1974 uppnåddes den högsta lönsamhetenmed . Resultatet före bokslulsdispositioner och skatter uppgick tUlca 1 000 milj. kr. Om resultatet hade belastats med kalkylmässiga i stället förplanenliga avskrivningar och om lagervinslerna inle tillåtits påverkaresultatet skulle delta dock varit avsevärt lägre. Gruppen är merakonjunkturkänslig än industrin i allmänhet genom det mycket starka inslaget avbasindustrier med stor försäljning på exportmarknaderna. har lönsamhetendärför starkt försämrats i takt med den internationella konjunkturutvecklingen.Resultatet före bokslutsdispositioner och skaller har för preliminärtberäknats tUl 200250 mUj. Hänsyn har härvid tagits till planenligaavskrivningar, men ej till eventuella statliga lagerstöd lill vissa av gruppensförelag. Enskildadotterbolag har visat stora skUlnader i lönsamhet. Destora vinstgivande företagen har varit och Svenska TobaksAB. Även , , AB Kabi, och UddevallavarvetAB har visat goda resultat. har dock lönsamheten i fleradotterbolag varit otillfredsställande. NJA, och ÄB Sonab har haflbetydande lönsamhetsproblem. Flera av , främst byggmaterialförelagen,har också haft en myckel ogynnsam resultatutveckling. ESSBO som ärmoderbolag för byggmaterial-företagen kommer atl visa enbetydande förlust. Ändra förelag som , och har däremot kunnat visa en gynnsam resultatutveckling efter genomförda rekonstruktioner. Statsföretaghade vid bUdandet en soliditet på , m"åtl som förhåUandetmellan justerat eget kapital och totalt arbetande kapital. Den stora upplåning,som har varit nödvändig för att finansiera Statsförelaggruppens myckelomfattande investeringsprogram på ca 5 700 mUj. kr.,medförde atl soliditeten sjönk märkbart. Ar 1975 bedöms den ha sjunkit till ca26 %. 1975/76: 99 9 härvidtagits lUl två höjningar av Statsföretags egna kapital på vardera 175 milj. kr.avsedda för 80. Bortser man från dessa höjningar reduceras soliditetenytterligare med ett par procentenheter. Jämförelservisar att soliditeten har sjunkit snabbare inom än inomsvensk industri i övrigt. För exempelvis de börsnoterade företagen sjönk soliditeteni genomsnitt från år . Självfinansieringsgradenför anläggningsinvesteringar har för Stalsföretaggruppen varierat i takt medlönsamhetsförändringarna. Åren19701972 sjönk den tUl för alt stiga tillca . bedöms självfinansieringsgraden ha minskat till ca 35 %.Investeringarna har varit så omfattande att Stalsföretaggruppen trots ökad lönsamhetinte bar lyckats nå upp tUl den genomsnittliga självfinansieringsgraden för anläggningsinvesteringarinom svensk lUlverkningsindu-slri. Denna bar för perioden 19701974 igenomsnitt legat på . 4 Statsföretaggruppens planerade utveckling åren 19761979 Avskrivelse med bilagor från Statsföretag rörande koncernensinvesteringsplaner för åren 19761979 och härav föranledda kapitalbehov ochfinansiering framgår i huvudsak följande. Statsföretag skall enligt prop.1969: 121 ansvara för den översiktliga planeringen för Statsföretaggruppen.Detta har lett fram lill att enhetliga rapportsyslem och redovisningsprinciperhar tagits fram inom gruppen som ett system för långsiktig planeringhar utarbetats. Långsiktsplaneringen görs i form av milande planer som förnyasvarje år. harStatsföretags dotterbolag arbetat fram planer för perioden 19761979. Dessaplaner som omfattar samtliga dotterföretag är väl underbyggda ochgenomarbetade. På flera håll har planerna arbetats fram under aktiv medverkanav de anställda. En fortsalt utveckling av Stalsföretaggruppen kommer enligtplanerna alt kräva finansiell medverkan från Statsföretag. Flertalet avdotterbolagen har räknat med finansiellt stöd från moderföretaget genomnyemissioner, lån och borgensåtaganden för sitt upplåningsbehov såväl påinhemsk som utländska kapitalmarknader. Visst stöd från moderbolagets sida kanockså bli nödvändigt för alt lösa lönsamhetsproblemen inom företag som NJA, Uddcomb,Sonab och ESSBO. Sedan planerna sammanställts stod det klartall Statsföretag inte av egen kraft kunde klara finansieringen av detföreslagna investeringsprogrammet. Överläggningar togs därför uppmed ägaren genom industridepartementet. 1975/76: 99 10 Pågrundval av dessa överläggningar har en revidering skett av företagensexpansionsplaner. har därefter med förbehåll förstatens fmansieUa medverkan fastställt den reviderade planen för åren19761979. Vägledandeför investeringsprogrammets utformning i den reviderade planen har varit attden hiltUlsvarande inriktningen mot investeringar i exportinrikladebasindustrier, framför allt i , skall bibehållas. Investeringama bUdargrundvalen för en fortsatt expansion under god lönsamhet, varvid gmppensproduktionskapacitet ökar fram för allt inom basindustrierna. Programmet måstegenomföras med en tillfredsställande solidilelsnivå. Varje dotterbolag fårunder perioden en investeringsram baserad på alt normala ersättnings- och rationaliseringsinvesteruigarsamt expansionsinvesteringar huvudsakligen skall självfinansieras i fråga omanläggningskapitalet. En lägre självfinansieringsgrad kan accepteras i företagmed angelägna investeringsprojekt. Detla gäller t. ex. Berol Kemis investeringarinom den petrokemiska sektom och förelag med pågående rekonstruktionsprogram.Varje enskilt investeringsprojekt kommer dock att prövas mot de lönsamhetskravsom gäller inom företagsgmppen. Dessa krav varierar från tid lUl annan bl. a.beroende på projektets karaktär, kapitalmarknadslägel, penningvärdeutvecklingenm. m. men tigger i regel på 20 ä intemränta. Föråren 19761979 planeras enligt den reviderade planen investeringar för ca 5500 milj. kr. i löpande priser. Av investeringarna avser en stor delinvesteringar i , i första hand genom , NJA och . Totaltberäknas av investeringama bli genomförda ä . Såsom varitfallet under tidigare period kommer också en slor del av investeringarna attske i de kapitaltunga basindustrierna malm, järn och stål, skog saml petrokemi.Dessa basindustrier beräknas svara för av de totala investeringarna. Föratt bibehålla produktionskapaciteten och förbättra effektiviteten iproduktionen planeras avsevärda ersättnings- och rationaliseringsinvesteringar.Det kan ofta vara svårt att skilja mellan vad som hänför sig till ersättnings-eller rationaliseringsinvesteringar och vad som hänför sig till en expansionsinveslering.Av de totala investeringama på . kan ersättnings- och ralionaliseringsinvesteringarberäknas uppgå tUl 3 500 milj. kr. Resterande del, ca 2 000 milj. kr., är expansionsinvesteringar.H"åri imräknade pågående expansionsinvesteringar beräknas kosta ca 700 mUj.kr. Bland dessa större pågående projekt kan nämnasUddevallavarvets utbyggnad. 1975/76: 99 11 varavåterstår drygt 300 milj. kr., investeringar i Berol Kemi för ca 100 milj. kr.,i för ca 100 mUj. och i NJA för ca 100 milj. kr. Enjämförelse mellan det reviderade investeringsprogrammet ocb investeringamaunder fyraårsperioden 19721975 visar att anläggningsinvesteringarna i löpandepriser planeras öka från ca 4 800 mUj. till ca 5 500 milj. kr. Med hänsyntill penningvärdeförändringen Ugger det reviderade investeringsprogrammetsålunda på ungefär samma nivå som . Statsföretaghar också beräknat att avskrivningar på ca 4 800 mUj. blir nödvändiga underåren 19761979 för att produktionskapaciteten skall bibehållas. De planeradeersättnings- och rationaliseringsinvesteringama är lägre . En avförklaringarna härtill är att gruppens expansionsinvesteringar också ger en märkbar rationaliseringseffekt. Underperioden väntas sysselsättningen i Stalsföretaggruppen öka med ca 3 000 personerpå gmnd av tidigare gjorda investeringar och det nu föreslagnainvesteringsprogrammet. En stor del av denna ökning kommer alt ske i Norrland.I avsnittet om de enskilda dotterbolagen lämnas en utförligare redovisning avplanerade investeringar och sysselsättningsökningar. Finansieringenav 80 är inte inräknad i de nämnda investeringsplanerna. i sin kapitalbehovsberäkning avsatt 350 milj. kr. föraktieteckning i NJA avsett för finansiering av 80. Vidare ligger ett slörreantal investeringsprojekt, som eventuellt kan aktualiseras, utanförinvesteringsprogrammet. Det är projekt som ägaren/staten av skilda skäl kanvara intresserad av alt genomföra helt eller delvis inom gruppens ram. Formemaför Statsföretags eventuella medverkan får prövas i särskild ordning. Exempelpå denna typ av projekt är byggandet av raffinaderi, krackeranläggning ochdärav följande investeringar inom den petrokemiska sektorn, utvinning av uranur skiffer i och exploatering av jämmalmsfyndigheterna i Kaunis-vaara,samordning av den svenska varvsindustrin samt ytterligare insatser på lextU-och konfektionsområdet. 4.2Utvecklingen inom några viktigare dotterföretag Idet följande lämnas en kort beskrivning av vissa av dotterföretagen i företag svarar för den helt övervägande delen av gruppens försäljning ochkapitalbindning. Deras andel av gruppens investeringar under åren 19761979beräknas uppgå till . LKABär ett av världens största gruvföretag. Huvuddelen av jäm-malmsbrytningen skeri Kimna ocb i . Är 1974 var den lo-tala malmproduktionen ca 30 milj.ton. Omsättningen i företaget upp- 1975/76: 99 12 gicksamma år lill drygt 2 000 milj. kr., varav exporten svarade för . InomLKAB fortgår en snabb utveckling mot speciella och kundanpassade malmprodukter.Genom ökade satsningar på utveckling av förädlingsgraden avser man att skapa fömtsättningarför en lönsam drift även på och därmed ökad trygghet för deanställda i malmfälten. Under perioden 19701975uppgick investeringarna till närmare 1 700 milj. kr., varav huvuddelen avsåg förvaltningarnai och i . har nya huvudnivåer bearbetats igruvorna i och i . Detta har inneburit all produktionskapacitetenökat. Förädlingsgraden har höjts genom investeringar i kul-sinler-, ochsovringsverk. Investeringsvolymen 1979 planeras uppgå tillca 2 300 milj. kr. beräknas härigenom öka sin andel av gruppens totalainvesteringar från till . a. tUl att bevara och förstärka produktionskapaciteten vid gmvoma i Kimnaoch i . En ny huvudnivå i Kimna och påbörjandet av en ny huvudnivå iMalmberget för sammanlagt ca 600 mUj. är kostnadsmässigt de störstainvesteringarna. Förädlingsgraden kommer alt böjas genom till- och ombyggnadav sovrings- och kulsinterverken i och i Leveäniemi. I samband medbrytning på nya nivåer ökar produktionen och därmed behovet av ökadetransporter. I pågår f. n. ett större anläggningsarbete i avsikl attbibehålla och i viss mån öka kaj- och lagerkapaciteten.