prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Till den gynnsamma utvecklingen har också bidragit de aktiva insatsersom gjorts för atl i första hand möta uppkommande sysselsättningsproblem inne iföretagen. Här avses bl. a.regeringens beslut vid miuen av alt låta företagen utnyttja de allmänna och särskilda investeringsfondernasamt arbelsmiljöfonderna. Förelagen fick samlidigl möjlighet all överföra medelfrån investeringsfond lill lagerinvesteringskonto.Vid samma tidpunkt infördes särskilt slalsbidrag lill lagerökning lill förelag som bibehöll sinsysselsättningsgrad. Fram lill millenav december månad 1975 hade 533 ansökningar inkommit. Dessa berörde förelag med ca 126 000 arbetstagare ochgrundades på en beräknad lagerökning om ca . Vid öppnande i oklober 1975 laderegeringen fram ell 25-punklsprogrammed förslag lillsysselsättningsskapande ålgärder inom en kostnadsram av ca 2 000 milj. kr. Häri ingick bl. a. industribeställningar,offentliga investeringar och andraålgärder för att hävda sysselsättningen under främst , liksom en rad insalser i form avutbildning m. m. för all ge arbeteoch yrkeskunskap åt ungdomar. Verksamheien med personalutbildning i kombination med ersättare inom vård- och barnslu-geseklorn vidgades lill all gälla hela den kommunala sektorn. Utbildningsbidragenhöjdes liksom statsbidragen till kommunala beredskapsarbeten för ungdomar. har arbetsmarknadsverket fåll personaltillskottmoisvarande 100 ijänsler för särskilda insatser för ungdomar, delvis isamarbele med den statliga sysselsällningsulredningen. De senare ålgärderna betingades av all denminskade efterfrågan på arbetskraftunder främsl medfört problem för ungdomar och andranytillträdande på arbetsmarknaden. Även om arbetslösheten bland ungdomar totalt sett sjönk mellan åren1974 och 1975 utgjorde den enförhållandevis högre andel av hela arbetslösheten. Särskilt gäller della ungdomar i åldern som saknaryrkesutbildning. Situationen fördenna åldersgrupp är dock markant bättre än året innan. Arbetslösheten minskadefrån iredje kvartalet 1974 lill5,3 96 . föreligger betydande svårigheter attbedöma hur arbetsmarknad och sysselsättning kommer all utvecklas. Enförsvagning kan väntas avarbetskraftseflerfrågan inom bl. a. tillverkningssektorn. Den bör i viss utsträckning kunna motverkas av en samtidig godefterfrågan inom främsl Prop.1975/76:100 Bilaga 13 5 Sysselsättningen bör vidare kunna hävdas med hjälpav de ålgärder statsmakterna beslutat, av vilka fiera iräder i kraft . Den sysselsättningspolitiska beredskapen har höjtssuccessivi . Enfortsatt bred sysselsättningspolitisk beredskapsplanering pågår för att mölauppkommande problem inne på arbetsplatserna och ute på arbetsmarknaden. Behovel av ålgärder fårfortlöpande bedömas med hänsyn lill konjunkturutvecklingeninom landet och i internationellt perspektiv. En huvudlinje i regeringenssysselsättningspolitik måste liksom vara alt möta uppkommande arbetsmarknadsproblem inne på arbetsplatserna. Den andra huvudlinjen ikampen mol arbetslösheten omfattarhela det register av arbetsmarknadspolitiska ålgärder som står lill samhällets förfogande för all bereda arbele ochulbildning ål nytillträdande påarbetsmarknaden och andra som har svårl all fö anställning. I della arbele spelar arbetsförmedlingen en framträdande roll. Arbetsförmedlingen behandlas i en särskild proposition lillriksdagen. Förslag läggs fram om obligatoriskanmälan lill arbetsförmedlingen av alla lediga plalser som försök i vissa län.Lekmannanämnder inrällas vid arbetsförmedlingens distrikts-kontor. ADB skall i ökad grad användas iförmedlingsarbetel. Vidare föreslås vissaålgärder rörande arbetsförmedling för kulturarbetare. I det följande förordas all förslagen i nyssnämnda propositionföljs upp med ökade resurser till arbetsmarknadsverket.AMS lillförs således ytterligare lönemedel motsvarande 250 Ijänsler. Enkraftig upprustning inleds av personalutbildningen inom verkel. Den datorassisterade framställningenav plalslistor vidgas lill altomfatta av platsmalerialet. Praktiska prov med dalorbaserad sökning och matchning inleds vid vissa kontor i sexlän. Dessa ålgärder syflar, i likhetmed de nya medel som har lagils i bruk inom arbetsmarknadspolitiken, till att höja effektiviteten i förmedlingsarbelet. Samma syfte har de förbättringar som förordas i del följande underavsnittet C Arbetsmiljö ifråga omarbetsbiträde lill handikappade ochbidrag och lån lill anskaffning av motorfordon. Dessa medel är väsentliga ianpassningsgruppernas arbele. AMS har lill överlämnat en utvärdering av anpassningsgruppernas verksamhet. Utvärderingensom närmare redovisas i avsnittetArbetsmiljö innebär bl.a. all arbelsförmedlingens roll inom anpassningsgruppernakoncenlreras på nyanställning inom företagen av arbetssökande medarbetshinder. Forskning rörande arbetsmarknadspolitiken och dessolika medel har bedrivits inom bl. a. expertgruppenför utredningsverksamhet iarbetsmarknadsfrågor (EFA). F. n. studeras bl. a. effekten av olika sysselsättningsskapande åtgärder, bl.a. beredskapsarbeten. Anslagsposlen lillarbetsmarknadsforskningen räknas nu upp lill 4,2 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga 13 6 I del föregående har redovisais hursysselsättningen har utvecklats under år1975. En viklig fråga är i vilken ulslräckning del lagfästa anställningsskydd som trädde i krafl underår 1974 har medverkat lill all hålla sysselsättningen uppe under del gångnaårel. Erfarenheterna pekar mot att lagstiftningen väl fyllerdetla syfte i en konjunklurfas som den vi upplevt . För all syftet med den nya trygghelslagstiftningen skalluppfyllas krävs forlsalla insalser för alt främja anställning av personer medskilda arbetshinder. Den utvärderingav systemet med anpassningsgrupper som AMSföretagit pekar i samma riktning som lidigare erfarenheler, nämligen mol all anpassningsverksamheten visseriigen ärmyckel resurskrävande, men också effektiv genom all den kan ske inne iförelagen i samarbele med arbelsgivare ochfackliga representanter. I budgetförslaget har därför beretts uirymme för en fortsatt ulbyggnad avpersonalresurserna för anpassningsverksamhetensamlidigl som de arbelsmarknadspolitiska hjälpmedlen förstärks. 1 nuvarande arbetsmarknadssituation är forlsallainsatser för all stödja personer medarbetshandikapp myckel belydelsefulla. 1 budgetpropositionen föreslås sålunda höjda bidrag lill arbetsbiträde ål personer med handikapp som nyanställs. För all underiätta för personersom slår utanför arbetsmarknaden till följd av svårigheler att la sig lill arbetsplatsen föreslås väsenlligl förbättrade bidrag och lån i samband medköp av bil som är nödvändig förarbelel. Makes inkomsl skall inle längre ha betydelse vid behovsprövningen. Under hösien 1975 har förslag lagls fram om denframlida organisationen av all skyddad verksamhet. Förslag vänlas ifråga om den yrkesinriktaderehabiliteringen, som bl. a. innefattar den verksamhel med arbetsprövning och arbetsträning som bedrivs vidlandslingskommunala och kommunala arbetsvårdsinstitut. I avvaktan på allställning kan las lill dessa förslag föreslås höjda driftbidrag lill verksläder för skyddat arbele från 7 000 lill9 . per plals och år saml från 7 000 lill . Härigenom kommer driftbidragei för arbetsträningall beloppsmässigt sammanfalla med del bidrag som ulgår förarbetsprövning. Lagarna (1974:12) om anställningsskydd och(1974:13) om vissa anslällningsfrämjandeålgärder är liksom lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen av väsentligbetydelse för utvecklingen inom arbetslivet . Efter omfattande utredningsarbete slår nuytteriigare några stora lagslift-ningsområden inför en reformering. Regeringen kommer all presentera denlag om medbestämmande i arbetslivet,som avses ersätta bl. a. lagarna om förenings- och förhandlingsrätt samt omkollektivavtal. I förslagel ges nya regler för förhållandel mellanarbetsmarknadens parter varigenom arbeisiagarparten får vid- Prop.1975/76:100 Bilaga 13 7 gadförhandlingsrätt, rält tillinformation, nya möjligheter lillavtal om medinfiytande samllolkningsförelräde. Förslagel, som granskas av lagrådei, föreläggs riksdagenförbehandling varefter den nya lagstiftningen kan träda ikraft . Den nya medbestämmanderätten leder till krav på informations- och utbildningsverksamhet.Dessa frågor liksom frågan om utvecklingsarbete på företagsdemokratins område kommer all las upp lill prövning . En rad frågor och problem som har aktualiseratsav arbelsrättskommittén eller ianslulning lill remissbehandlingen avdess betänkande bör bli föremål förfortsalla överväganden. Avsikten är att i annat sammanhang la upp frågan om formerna för delta utredningsarbete.Den kommande uiredningen bör fö i uppdrag all också övergripande följa den nyalagstiftningens introduktion i arbetslivet. Semesterlagsliftningen slår inför en omfattanderevidering. se-mesterkommitléhar lagl fram förslag om fem veckors semester. Förslaget innefallarbelydelsefulla ändringar av gällande regler om i vilken ulslräckning sjukdomoch annan frånvaro från arbelel grundar räll lill semester. Regeringeneftersträvar en skyndsam behandling av frågan för all göra förhandlingsuppgörelser om semestern möjligapå avtalsområden där särskilda semesterregler tillämpas. Avsikten är atlförelägga förslag i frågan . Arbelel i delegalionen för arbetslidsfrågor(DELFA) fortsäller i syfte all geparterna på arbetsmarknaden elitillräckligl underlag föratt bedöma frågan när och i vilken takt framlida allmännaarbetstidsförkortningar kan bli aktuella. En lägesrapport fråndelegalionen kan vänlas . Arbetarskyddslagsliftningen har sedan början av1970-talet varit föremål föröversyn. Såsom en etapplösning genomfördes med verkan fr. o. m. betydelsefulla ändringar i arbetarskyddslagsliftningen,varigenom bl. a. den lokalaskyddsorganisationen på arbetsplatserna gavs en stärkt ställning. Förslag från arbetsmiljöutredningen lill ny arbelsmiljölag beräknas föreligga 1976.Regeringen avser atl föreläggariksdagen förslag i frågan under /77. Den nya arbetsmiljölagenberäknas kunna träda i krafl . vänlas även förslag frånyrkesskadestatistikutredningen. Härigenombreddas underiaget föratt bedöma på vilka sätt dödsfallsregisier, sjuk- och olycksfallsslatistik samt annaninformation om ohälsa, som kan hasamband med arbetsmiljön, kan användas i det förebyggande arbetarskyddet. Det är angelägel att den offentligaorganisationen på arbetarskyddels områdeytterligare byggs ul inför den nya lagstiftningen. Betydande personalförslärkningar begärs nu för såvälarbelarskyddslyrelsen som för yrkesin- 1975/76:100 Bilaga 13 8 speklionen.Sammanlagt 80 nya ijänsler föreslås inrättade. Bland de verksamhetersom i försia hand byggs ut vid slyrelsen är märknings-, hanterings- och skyddsföreskrifter för kemiskaprodukter samt epidemiologisk forskningrörande bl.a. yrkesbetingad cancer.Vid yrkesinspektionen tillkommer bl. a. ytieriigare resurser för attbekämpa kemiska hälsorisker. Invandring och svenskt medborgarskap har en rad reformer genomföris påinvandringspolitikens område. Sålundaantogs riktlinjer för den framlida utlänningspoliliken m. m. Behovet av en reglerad invandring somkan anpassas lill vår politik och resurserna på skilda områden slogsfast liksom grundsatsen att invandrarnaskall ha möjlighel atl leva på samma levnadsnivå som den inhemska befolkningen. Vidare inrättades år 1969statens invandrarverk som vid sidan av tillstånds- och medborgarskapsfrägorfick huvuduppgiften atl svara församordning, uppföljning och bevakning av insalser för invandrarnasanpassning. viktigt stegför atl underiätta invandrarnas anpassning i vårt land togs genom beslut hösien 1972 och om undervisningi svenska för anslällda invandrare.Dessa fick genom lagsliftning rält till ledighet och lön vid dellagandei sådan undervisning. På grundval av förslag från den lillkalladeinvandrarutredningen ställde statsmakterna upp målen för denframlida invandrar-och minoritetspolitiken.Denna skall i fortsättningen utformas med utgångspunkt i begreppen jämlikhet, valfrihet ochsamverkan. Politiken bör syfta lill altskapa jämlikhet mellan invandrare och den övriga befolkningen. Invandrarna och de språkliga minoriteterna börges bätlre möjligheter all bevara delegna språket och kulturarvet. Samlidigl bör invandrarpolitiken inriktas på atlskapa samverkan mellan svenskar och invandrare och öka solidaritetenmellan dem. Statsmakternas beslut om mål och rikllinjer förinvandrar- och minoriletspolitiken innehöll vidare beslut om konkreta ålgärderpå skilda samhällsområden för all främja invandrarnas sociala och kulturellasituation. Sålunda beslöts alt statsbidrag skall kunna ges lill invandrarnas organisationer för deras verksamheloch all organisalioner, trossamfund, fackliga organisalioner saml kommuner skall kunna få bidrag till avgränsade projekt lill förmån för invandrarnas anpassning. Kraftigtökade resurser för information lill och om invandrare ställdes lillinvandrarverkels förfogande, samtidigtsom verkel omorganiserades för alt bättre kunna fullgöra sina uppgifier inomanpassningsområdel. Statsmakterna betonade vikten av allinvandrarbarnen får möjlighel all bevaraoch utveckla sin språkliga ochkulturella identitet. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 9 inomutbildningsdepartementet har därefier utarbetat förslag om förbällringar av undervisningen för invandrarbarn.Riksdagen kommer attföreläggas förslag om bl.a. enutökning av hemspråkträningen för invandrarbarn i förskola, grundskolaoch gymnasieskola. Somhar framgått av vad chefen för denna dag har anmäll föreläggs nu förslag om bl.a. studiesocialt stöd för vuxenstuderandesom genomgår grundläggande utbildning för all i försia hand lära sig läsa och skriva. Vidare harskolöverstyrelsen lagt fram ell förslag om formen för sådanundervisning. remissbehandlas f n. Invandrarulredningens förslag om etl lagfäst minimiskydd i form av rätttill folkpension för alla invandrare efter en viss tids bosättning här haröverlämnats lill pensionskommillén, som har föll i uppdrag all seöver frågan. beslut omkommunal rösträtt och valbarhet för invandrare med viss lids bosäuninghär i landet innebär att vårt land som ett av de försia i världen har givitinvandrarna en reell och direkl möjlighel atl -på samma villkor som den övriga befolkningen - påverka förhållandena inomen kommun. organ för samråd i frågor rörandeinvandrarnas sociala och kulturella situation- invandrarrådel - har knutits lillarbetsmarknadsdepartementet. I rådetingår företrädare för invandrarorganisationer, för berörda statliga och kommunalainstanser samt för arbetsmarknadens parter. Tillarbetsmarknadsdepartementet har vidare knutils en expertgrupp för invandringsforskning. Gruppen har i uppdrag atldiskutera forskningsbehov saml allfölja och la initiativ lillforskning med anknytning tillinvandringen. Hösien om betydande ändringar i utlänningslagen. Härigenom har i anslulning lill beslämmelserna om skydd för politiska fiyk-lingar införts likartade regler för vissa andrautlänningar, som är i särskilt behovav skydd. För all stärka utlänningarnas rättsliga ställning har vidare full besvärsrält införts i ärenden om bl.a.avvisning och förpassning saml i verkställighetsärenden. I anslulning lill ändringarna i utlänningslagen har en utredning tillsatts med uppdrag all lägga fram förslag om en nyutlänningslag som så åskådligt sommöjligt lar upp de bestämmelser beiräffande utlänningar som förutsätter lagreglering. 1 uppdraget ligger bl.a. aumed förtur finna former för en snabbarehandläggning av avlägsnandeärenden, all överväga ställning och funktion och lämpligbesvärsinslans över invandrarverkels beslut. Expertgruppen för vissa zigenarfrågor har ipromemorian (Ds A 1975:8) Zigenare iSverige lämnat en rapport över den bedrivna försöksverksamheten för utomnordiska socialt handikappade zigenare samt föreslagit vissa ålgärder för all förbällra derassituation. Vidare har en arbetsgrupp inomregeringskansliet övervägt ålgärder för finska zigenare här i landet. Deltaarbete har skell i samråd med representanter för finska myndigheler. 1975/76:100 Bilaga 13 1det följande läggs förslag fram om åtgärder för såväl utomnordiska som finskaoch svenska zigenare, föreslog i sittslutbetänkande vissa ändringar i medborgarskapslagstiftningen,bl, a, en sänkning avkvalifikationstiden för svensktmedborgarskap. Dessa och vissa andra frågor har beretts inom . De synpunkler somdärvid har kommil fram har redovisatsi promemorian (Ds A 1975:14) Förvärv av svenskt medborgarskap, som f n, remissbehandlas. Proposition iämnet kommer all föreläggas . Invandringen lill av utländska medborgare har under de senasie åren varieratkraftigt, vilkel lorde bero på främsl sysselsättningsläget i vårt land och andra länder. Utvecklingen framgår avföljande sammanställning. Följande tablå visar invandringens omfattningunder 1973-1975, jan,-nov. 1973 jan,-nov, 1974 jan,-nov, 1975' 23 600 29 400 35 900 12 100 16 400 24 200 11 500 13 000 11 700 -5 700 10 100 17 800 -7 200 3 100 11 700 1 500 7 000 6 100 'Siffrorna är preliminära. Nettoinvandringen av nordbor under periodenjanuari-november 1975 uppgick som framgår av tablån till 11700 personer. Av dessa var 6 700 danskaroch 4 100 finländare. Del stora antalet danskar lorde främsl bero på del försämrade sysselsättningslägel i Danmark.För finländarnas del kan noteras all benägenheten att åieruivandra ärvida slörre för dem än för övriga invandrare. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 H En sammanställning och försia utvärdering avresultaten av Länsplanering 1974 hargjorts inom . Utvärderingen redovisas i rapporten (SOU 1975:91) Politik förregional balans. Resultatet av Länsplanering1974 och sysselsältningsutredningens första etapp kommer all ligga lill grund för de förslag om den framlida sysselsättnings- och regionalpolitikensom avses föreläggas . Del kan nu konstateras all den hittillsvaranderegionalpolitiken varit framgångsrik. De slorregionala obalanserna har minskat.Resultaten av Länsplanering 1974tyder på atl denna förbättrade situation kommer att beslå under resten av 1970-talet. Den tidigarenegativa befolkningsutvecklingeninom stödområdet har vänts. En del av förklaringen till detta slår att finna i den - i förhållande lill övriga landet - gynnsamma industri-utvecklingen i stödområdet. ökade antalet sysselsattainom industri med ca 10 96 inom skogslänen och med ca 5 96 i övriga landet. Den regionaipolitiskastödverksamheten torde härvid ha spelat en väsentlig roll. som de storregionala obalanserna hardämpats har vissa inomregionala balansproblem kvarstått. beslutade om befolkningsramarför länen. Länsstyrelserna har i länsprogrammen lagt fram förslag lill nya befolkningsramar . Regeringen avser senare underriksmötet lägga fram förslag ombefolkningsramar för . I avvaktan härpå bör för år 1980göras vissa mindre justeringar i de lidigare fattade besluten. Regionalpolitiskt slöd lämnas främsl i form avlokaliseringsstöd vid investeringar saml inlroduklionsslöd,utbildningsslöd och sysselsältningsstöd. Lokaliseringsstödets omfattning ochgeografiska fördelning den I iuli 1965-den 30 iuni 1975frameår av följande labell. Utanför stödområdet har slöd lämnats till förelag i områden med särskilda sysselsättningsproblem, framför allt ivissa områden intill stödområdes-gränsenoch i Orter med ensidigt näringsliv. Ramen för regionalpolitiskt slöd har förfemårsperioden /74-1977/78 faslslälllslill 2 500 milj. kr., varvid 450 milj. kr. har beräknats för lokaliseringsbidrag/avskrivningslån, 325 milj. kr. förutbildningsslöd, 150 milj. kr. försysselsältningsstöd och 550 milj. kr. Vidare har inom ramen beräknals medel för slöd till stiftelsen . får dessulom tas i anspråk outnyttjatuirymme av den ram för beslut om regionalpolitiskt stöd som fastställdesför treårsperioden /-71-1972/73. 1975/76:100 Bilaga13 Lokaliseringsstöd lill.löretag, exkl. turistföretag,--(1 OOO-tal kr. därav inom stödomr, och därav inom stödomr. därav inom stödomr, därav inom stödomr, därav inom stödomr, därav inom stödomr. Därav: inom inre slödoinr, inom allm, stödomr, exkl, det inre stödomr, 623 inom gränsområdet till det allm, stöd omr, (gråzonen) 89 0,9. 0,6, 3,7' 263 433 279 899 8,5 Erfarenheterna av de två försia åren av femårsperioden1973/74-1977/78 visar all anspråken på lokaliseringsstöd har varit större änvad som kunde förutses vid ingången av perioden. En anledning härtill är altinvesteringsviljan inom näringslivet har varit hög. Genomförandet avinvesteringarna har i många fall varit av stort regionalpolitiskt intresse. Detregionalpolitiska stödet har därvid haft stor betydelse. Eftersom efterfråganpå lokaliseringsstöd bedöms bli hög även i fortsättningen föreslås atl ramenför beslut om regionalpolitiskt stöd utökas med I 500 milj, kr. 1975/76:100 Bilaga 13 13 Av ökningen beräknas 400 milj, kr, förlokaliseringsbidrag/avskrivningslån och 1 100 milj, kr, förlokaliseringslån. beslutade /74 om formerna fördet regionaipolitiska stödet underfemårsperioden /74-1977/78, Sysselsällningsulredningen kommer under våren1976 alt fä tilläggsdirektiv att göra en allmän översyn av det regionaipolitiska stödet inför del beslutom den fortsatta verksamheten som statsmakterna bör fatta senasl ,Resultaten från utvärderingen av Länsplanering 1974 bör bl, a, liggalill grund för översynen, Decentraliseringsulredningen har föreslagil altbeslutanderätten i vissa ärenden omregionalpolitiskt stöd skall överföras lill länsstyrelse resp, länsarbetsnämnd. Förslagen remissbehandlas fn. den 30 juni 1976 pågår en försöksverksamhelmed könskvoiering vid vissa former av regionalpolitiskt stöd. Som villkor förlokaliseringsstöd, inlroduklionsslöd och utbildningsslöd gäller alt minsl av det anlal arbetsplatser somtillkommer hos den som beviljas sådantstöd skall förbehållas vartdera könet. Försöksverksamheten föreslås fortsätta under återstoden av innevarandefemårsperiod för regionalpolitiskt stöd, dvs. fram t. o. m. den 30 juni1978. En utredning har tillkallats för atl se överföretagareföreningarnas ställning och roll inom samhällets närings- ochregionaipolitiska organisalion. Utredningenskall också behandla vissa frågor beträffande de små och medelstora företagens tillgångoch efterfrågan på krediter. Förslag från utredningen beräknas kommaunder . I handläggs ärendenrörande förhållandet till internationellaarbetsorganisationen (). har med trepartsdelegalioner (företrädare för staten,arbelsgivarna och arbetstagarna) deltagit i dels internationellaarbetskonferensens 60:e sammanträde, delsen förberedande teknisk sjöfartskonferens, dels industrikommitlé- och andra tekniska möten. I en konferens otnoffentlig tjänst dellog företrädare förde offentliga arbetsgivarna och för arbetstagarna. En konferens om sysselsättning, inkomstfördelning och socialtframåtskridande samt den internationellaarbetsfördelningen (den s. k. världssysselsäitningskonferensen) kommeralt äga rum . För beredning av vissa ärenden rörandeförhållandet till finns en ireparlisklsammansatt kommitté, . Internationella arbetskonferensen antog vid det60:e sammanträdet en deklaration omkvinnliga arbetstagares jämställdhet i fråga om möjligheter och behandling samt en resolution om enaktionsplan för atl främja deklarationenssyften. Aktionsplanen innefattar ålgärder på såväl nationell som internationell nivå. De nämnda ILO-dokumentenhärjämte den vid värids- Prop.1975/76:100 Bilaga 13 14 konferensenför det internationella kvinnoåret godkända världsaktionsplanen genom statsrådsberedningens försorgremitterats till etl ston antal myndigheteroch organisationer för yttrande. lLO:s konventioner (nr 139) om förebyggande ochkontroll av yrkesrisker förorsakadeav cancerframkallande ämnen och agenser samt (nr 140) om betald ledighet för studier (prop. 1975:63, InU1975:11, SoU 1975:12, rskr 1975:167 och 1975:188) har ratificerats av Sverigeoch kommer alt träda i kraft för del. Regelbundet nordiskt samråd förekommer i frågorrörande . återvann vidsenaste val till lLO:s slyrelse enordinarie regeringsplals. Denna innehas avNorge. Tyngdpunkten i det nordiska samarbetet har underär 1975 legal i utarbetandet av ett program för del fortsatta samarbetet påarbetsmarknadsområdet.