prop · FZ03209 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76:209 Regeringensproposition omändring i regeringsformen; Regeringen föreslår att antaga detförslag som har upplagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. G,E, STRÄNG 1 propositionen föreslås all del i regeringsformen(RF) iniagna skyddet för de medborgeriiga fri- och rältigheterna skall utvidgasoch förstärkas. Härutöver föreslås att vissa programsladganden om de viktigastemålen för den samhälleliga verksamheten skall las in i grundlagen. Utvidgningen av del skyddade områdei sker genom altett flertal nya rättigheter föreslås bli införda i RF vid sidan av denuvarande. De nya rättigheterna är skydd mot tvång att delta i demonstrationeller meningsyttring, skydd mot att anteckning om medborgare i allmäntregister utan dennes samtycke grundas enbart på hans politiska åskådning, skyddmot tortyr och kroppsstraff samt mot medicinsk påverkan i syfte att tvinga frameller hindra yttranden, krav på domstolsoffentlighet samt rätt för författare,konstnärer och fotografer till sina verk. Vidare föreslås regler till skydd molrättighelsbegränsningar enbart på grund av politisk, religiös, kulturell ellerannan sådan åskådning och mot föreskrifier som innebär att någon missgynnas pågrund av ras eller kön, Förslärkningen av räiiighetsskyddei sker på olikasätl. Till RF:s nuvarande undantagslösa rättigheter - bl, a, förbud moldödsstraff, landsförvisning av svensk medborgare, berövande av svensktmedborgarskap i vissa fall, retroaktiva straff och tillfälliga domstolar -fogas följande rättigheter, som inle heller kan begränsas: skyddel mot tvångalt ge till känna åskådning, skyddel mol tvång att delta i demonstralion etc,skyddel mol tvång att tillhöra trossamfund eller annanåskådningssammansluining, skyddet mol åsiktsregistrering ulan samtycke samt skyddetmot kroppsstraff, tortyr och medicinsk påverkan i syfte alt tvinga fram ellerhindra yttranden, ,Även religionsfriheten hör till denna grupp, Prop.1975/76:209 2 Övriga fri- och rältigheter, av vilka de viktigasteär de s, k, opinions-friheierna - yttrandefrihet, informationsfrihet,mötesfrihet eic, - sami rörelsefriheten skall enligt förslagel kunna begränsasmen liksom nu endast genom lag. Möjligheterna att beslula rätlighelsbegränsandelagar inskränks på flera sätt. För det första får begränsning ske endast föratt tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Vidarefår en begränsning aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till detändamål som har föranletl den, och den får heller inte sträcka sig så långtatt den ulgör ett hot mol den fria åsiktsbildningen såsom en av folkslyrelsensgrundvalar. Också förbuden mot diskriminering på grund av åskådning, ras ellerkön ingår som led i skyddel för de begränsningsbara rättigheterna, I fråga om opinionsfrihelerna föreslås därutövergälla att dessa skall få begränsas endast för att tillgodose kvalificerade,lill stor del särskilt angivna intressen. Förslaget innebär vidare alt reglerna i 10 kap, 5vj om överiåtelse av konstitutionell befogenhet till mellanfolkligorganisation ändras på så sätt att det inte blir möjligt att överiåta kompetensalt beslula rätlighelsbegränsande föreskrifier. Skyddet för utlänningarnas rättigheter föreslås blikraftigt förstärkt, 1 fråga om de flesta av de ickc-begränsningsbararättigheterna jämställs utlänningar här i riket med svenska medborgare. Såvittgäller del stora flertalet övriga rättigheter är utlänningarna likställda medsvenska medborgare om annat inle följer av särskilda föreskrifter i lag.Förslaget innebär bl, a, alt de nuvarande möjligheterna att överlämna tillregeringen att besluta om rättighelsbegränsningar starkt begränsas. Förslaget lill förbättrat skydd för de medborgerligafri- och rättigheterna bygger på att den lagprövningsräli som f. n. finns irättspraxis alltjämt skall beslå. En domstol eller annan rättstillämpandemyndighet får således inle grunda ett avgörande på en föreskrift som uppenbartslrider mol ett sladgande i grundlag, I redaktionellt hänseende innebär förslagel allsamtliga rättsligt bindande rältighelsregler samlas i ett särskiU kapitel omgrundläggande fri- och rältigheter som ersätter RF:s nuvarande 2 kap. Lagom ändring i regeringsformen Härigenomföreskrives i fråga om regeringsformen' delsall nuvarande 1 kap, 2-8 ss; skall betecknas I kap, 3-9. dels all I kap, 9 . 2 kap,. 8 kap, I. 3.7, 10 och II , 10 kap, 5 5; saml II kap, I. 3och 6 ;;;; skall ha nedan angivna lydelse. delsatt i regeringsformen skall införas en ny paragraf. I kap, 2 ;. av nedanangivna lydelse, I SFS1974:152. I kap, 2§ Den offentliga makten skaU utövasmed respekt för alla människors lika värde och Jör den enskilda människansfrihel och värdighet. Den enskUdes personliga, ekonomiskaoch kulturella välfärd skaU vara grundläggande mål för den offentligaverksamheten. Del skaU särskill åligga det allmänna an tiygga rätten tUl arbete,bostad och utbildning samt an verka för social omsorg och tiygghet och för engod levnadsmiljö. Det allmänna skaU verka för alt demokratinsidéer blir vägledande inom samhällets alla områden. Det allmänna skalltillförsäkra män och kvinnor Uka rättigheter samt värna den enskildesprivatliv och familjeliv. Etniska, språkliga och religiösa minoritetersmöjligheter att behålla och Ulveckla ett eget kultur- och samfundsliv börfrämjas. Domstolar och förvaltningsmyndigheterskall i sin verksamhet iakttaga saklighet och opartiskhet. De får ej utanrättsligt stöd särbehandla någon på grund av hans personliga förhållanden,såsom tro. åskådning, ras. hudfärg, urspmng. ålder, natio-naliiet, språk,samhällsställning eller förinögenliei. Domstolar 50/77? förvaltningsmyndigheter och andra somfullgör upp-giflerinom den offentligaJöivaltningen skall i sin verksamhetiakttaga saklighet och opartiskhet. Grundläggande fri- och rältigheter Varje medborgare är gentemotdet Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad allmänna tillförsäkrad 1, ytirande- och iiyckfrihel: frihetatt i lal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela uppglfler och framföraåsikter, 2, rätt IiU information: rätt att inhämtaoch mottaga uppgifier och upplysningar, 3, mötesfrihet: frihet att anordna ochatt dellaga I möten. 4. demonstrationsrätt: rätt att en sam eller i grupp framföra åsikter på allmän plats, 5, föreningsfrihet: frihel att sam mansluta sig med andra tiU förening, 6. religionsfrihet: frihet att sam mansluta sig med andra trossam fund och an utöva sin religion, 7, rörelsefrihet: frihet att röra sig inom riket och an lämna riket. 1, ytirandejiihei:frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samtulliycka tankar, åsikter och känslor. 2, informationsjiihet:frihet alt inhämta och mottaga upplysningar samt alt i öviigt taga del avandras yttranden. 3, mötesfrihet:frihet att anordna och bevista sammankomst för upplysning, meningsyttringeller annal liknande syfte eller för framförande av konsinäriigt verk, 4, denionstraiionslriliet:frihet att anordna och deltaga i demonstration på allmän plats, 5, föreningsfrihet:frihet att sammansluta sig med andrajörallmänna eller enskilda sy fen. 6, religionsfrihet:frihel all ensam eller Ullsammans med andra ulöva sin religion. Beträffande iryckfiheien gäller vadsom är löreskrivet i iryckfrihetsförordningen. I denna Jiniis också bestämmelserom län att taga del av aUmänna handlingar. Varje medborgare är skyddad mot at;myndighei tvingar honom alt tillhöra /o/-eH/rtif eller trossamfund eller attge sina åsikter till känna. Varje medborgare är gentemot detallmänna skyddad mot tvång an giva IiU känna sin åskådning i politiskt, religiöst,kulturellt eller annat sådani hänseende. Han är därjämte gentemot det allmännaskyddad mot tvång att deltaga i demonstration eller iiie-ningsyttring eller atttillhöra poUtisk sammanslutning, trossamfund eller annan sammanslutning föråskådning som avses i försia meningen. Anteckning om medborgare i aUmäntregisler får ej ulan hans samtycke grundas enbart på hans poUtiska åskådning. Dödsstraff får icke förekomma. Varje medborgare är skyddad mot kroppsstraff Han ärdärjämte skyddad mot tortyr och mol medicinsk påverkan i syfte an framtvingaeller hindra yttranden. Varje medborgare är skyddad mot an myndighet utsätterhonom för kroppsvisitation eller annat påtvingat kroppslig! ingrepp, förhusrannsakan, Jör inirång i hans brev-, post-eller telejörbinddser eller förhemlig avlyssning. Varje medborgare är gentemot det aUmänna skyddad molpåtvingat kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i 4 och 5 Ingen medborgare får landsfönisaseller hindras att resa in i riket. Ingen medborgare som är eller harvarit bosatt i riket får berövas sitt medborgarskap i annal JäU än då han äreller blir medborgare i annan stat. Varje medborgare är gentemot delaUmänna skyddad mot frihetsberövande. Han är även i öviigt lillförsäk- rad frihet att törjlytta sig inom riket och alt lämnadetta. Har annan myndighei än domsiolberövat någon medborgare friheten med anledning av brott eller misstanke ombrotl, skall denne kunna få saken prövad av domstol utan oskäligt dröjsmål.Vad nu sagts gäller dock Icke när fråga är om all UU riket överflyttaverk-ställigliet av frihetsberövande påföljd som har ådömts i annan stat. Har medborgare av annan anledningän som angives i första slyckel blivit omliändenagen tvångsvis, skall hanlikaså kunna få saken prövad av domstol utan oskäligt dröjsmål. Med prövning avdomsiol likställes i sådant fall prövning av nämnd, om nämndens sammansättningär bestämd i lag och ordföranden i nämnden skaU vara eller ha varit ordinariedomare. Siraff eller annan broitspålöljdfår icke åläggas for gärning som icke var belagd med brottspåföljd, när den förövades.Ej heller får svårare brotts-påJÖIfd åläggas jör gärningen än den som varföreskriven då. Vad nu sagts om bröttspåföljd gäller även förverkande ochannan särskild rättsverkan av brott. Domstol jår icke inrättas för redanbegången gärning och ei heller för viss tvist eller I övrigt for vissl mål. Förhandling vid domsiol skall varaoffenUig. Beträjfande tryckfriheten och rällen att taga del avallmän handling gäller vad som är föresklivet i tiyckfiihets-jörordningen.Föreskrifler som i öviigt närmare uijörmar de fri- och rältigheter och delskydd som avses i 1-3 s\\> beslutas i den ordning som Jöreskrives i 8 kap. De fri- och rättigheter som avses iI 1-5 samt i 6 och A' ',S'- och i // ; andra styckei får, I den ulslräckningsom 13-16 medgiver, begränsas genom lag eller genom annan jörfatt-iiing eflerbemyndigande i lag enligt S kap. 7 § första styckei 7 eller 10 §. Begränsning som avses i lörstastyckei får göras endast JÖr all tillgodose ändamål som är godtagbart i ettdemokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som ärnödvändigt med hänsyn till del ändamål sotn har föranlett den och ej hellersträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fila åsiktsbildningen såsomen av folkslyrelsens grundvalar. Begränsning Jår et göras enbart på grund avpolUlsk, religiös, kultureU eller annan sådan åskådning. Yttrandefriheten ochinformations-friheten får begränsas endast om särskUt vikliga skäl föranlederdet, såsom av hänsyn till 1. riketssäkerhet eller dess törhållande till annan stal eller mellanfolkligorganisation, 2. myndighetsverksainhet för inspektion, kontroll eller annan tillsyn. 3. intressetatt förebygga eller beivra broll. 4. allmänordning och säkerhet. 5. detallmännas ekonomiska intresse. 6. skyddetför enskUds personliga eller ekonomiska förhållanden. 7. intressetatt reglera eller begränsa kommersieU reklam. Vid bedömandet av vilka begräns- ningar som får göras med stöd av första Slycket skaU särskUtbeaklas vikten av vidaste möjliga yllrandefihet och informationsfrihet ipoliUska. religiösa, fackliga, vetenskapliga och kulturella angelägenheter. Som begränsning av yttrandefrihetenoch iltfbrmationsfriheten anses icke meddelande av föreskrifler som utanavseende på yttrandes innehåU närmare reglerar visst sätt all sprida ellermottaga yttranden. Mötesfriheten ochdemonstrations-friheten jår beglänsas endast av hänsyn lill rikets säkerhet,till ordning och säkerhet vid saminankoinslen eller demonstrationen eller tilltrafiken eller för an motverka farsot. Föreningsfriheten får begränsas endastsåvitt gäller samntanslutningar vilkas verksamhel är av militär eller liknandenatur eller innebär förföljelse av folkgrupp av viss ras. med viss hudfärgeller av visst etniskt ursprung. Lag eller annan föreskrif jår ej innebäraatt någon medborgare missgynnas därför all han med hänsyn UU ras. hudfärgeller etniskt ursprung tillhör minoritet. Lag eller annan föreskrif får cj innebäraalt någon medborgare missgynnas på grund av sitt kön, om ej föreskriften utgörled i strävanden an åsladkomma Jämställdhet tnellan män och kvinnor eller avservärnplikt eller motsvarande tjänsteplikt. Prop.1975/76:209 9 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Förening av arbetstagare samlarbetsgivare och förening av arbetsgivare äger rätt alt vidtaga fackligastridsåigärder, om annal ej följer av lag eller avtal. Varje medborgare skall vara tillförsäkradersättning enligt grunder som bestämmes i lag Jör det fall att hans egendomtages i anspråk genom expropriation eller annat sådani Jörjö-gande. Författare, konstnärer och fotograferäger rän lill sina verk enligl bestämmelser som meddelas i lag. Utlänning här I riket är likställdmed svensk medborgare i fråga om 1. skyddmol tvång att deltaga i demonstration eller meningsyttring eller att tillhöratrossamfund eller annan sammanslutning (2 s'> andra meningen), 2. skydd motdödsstraff kroppsstraff och tortyr samt mol medicinsk påverkan i syjie attframtvinga eller hindra yttranden (4 och 5 fs9. 3. rälttill domstolsprövning av fri-heisberövande med anledning av brott ellermisstanke om brolt (9 § försia Slycket), 4. skyddmot retroaktiv broitspålöljd och annan retroaktiv rättsverkan av brotl (10 sV, 5. skyddmot inrättande av domstol i vissa läU (I I Jörsta stycket), 6. skydd mol missgynnande på grund av ras, hudfärg eller etniskt ur sprung eller på grund av kön (15 och 16 s), 7. rätt lill Jdckliga slridsälgärder (I7s'), S. rätt lill ersäitning videxpropriation eller annat sådant förfogande (ISiff Om annal icke Jöljer av särskilda föreskrifler i lag, ärutlänning här I riket likställd med svensk medborgare även i fråga om 1. yttrandefrihet. Informationsfrihet,inölesfrUiet, Uetnonslraiionsfri-het, Jöreningsfrihet och religionsfrihet (I O. 2. skydd mol tvång alt giva till kännaåskådning (2 > första meningen). 3. skydd mot kroppsligt ingrepp även iannat faU än som avses i 4 och 5 sVs'>. mol kroppsvisitation, husrannsakanoch liknande inirång samt mol intrång i förtrolig meddeldse (6 ,sV. 4. skydd mot frihetsberövande (8 §första meningen), 5. rätt lill domstolsprövning av .frihetsberövandeav annan anledning än brott eller misstanke om brolt (91 andra stycket), 6. offentlighet vid domstolsförhandling(11 andra stycket), 7. skydd mot ingrepp på grund avåskådning (12 andra stycket tredje meningen). 8. författares, konstnärers och fotografersrän lill sina verk (19 §). Lag eller annan jöreskrifl får ej innebära alt dödsstrajfskall kunna ådömas. Lag eller annan jöreskrifl får ef in- .4v bestämmelserna i 2 kap. om grundläggande fri- ochrättigheter följer all föreskrifler av vissl innehåU ej får meddelas eller fårmeddelas endast iiebära att svensk medborgare skall genom lag. 1975/76:209 II Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse kunna landsförvisas eller eljest hindras att återvändatill riket eller att svensk medborgare som är bosatt I riket skaU kunna berövassitt medborgarskap i annat jall än då han är eller blir medborgare iannan stal. Lag eller annan Jöreskrifl jår ejinnebära all straff eller annan brotts-pålÖUd .skall kunna ådömas lör gärningsom Icke var belagd med brottspåföljd. när den förövades, eller alt svårarebrollspdföljd skall kunna ådömas för gärningen än den som var föreskriven då.Vad nu sagts om brottspåföUd gäller även föiverkande eller annan särskildrättsverkan av brotl. Enskild skall vara tillJÖrsäkrad ersäUningenligl grunder som bestämmes i lagfor det fall att hans egendom tages I anspråkgenom expropriation eller annat sådant förjögande. Föreskrifter om förhållandet mellanenskilda och del allmänna, som gäller åligganden för enskilda eller i övrigiavser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, meddelasgenom lag. Sådana föreskrifter är bland andra Sådana föreskrifter är bland andra föreskriftersom begränsar dejii- och föreskrifter om brott och rättsverkan rätiigheieroch det skydd i övrigi som av brolt, om skall lill staten saml enligt 2kap. 1-3 tiUkommer svensk om rekvisition och annat sådani för-medhorgare,Jöreskrijter om brolt och fogande, rättsverkan av broll, löre.skrifler omskatt lill slalen saml föreskrif er om rekvisition och annal sådani förfogande, 7s Utan hinder av 3 eller 5 kan re- Ulanhinder av 3 eller 5 S kan re geringen efter bemyndigande i lag geringenefter bemyndigande i lag genom förordning meddela före- genomförordning meddela före skrifter om annat än skatt, om fö- skrifterom annat än skatt, om fö reskrifterna avser något av följande reskrifternaavser något av följande ämnen: ämnen: 1, skydd för liv,personlig säkerhet eller hälsa, 2, utlänningsvistelse i riket, 3, in- ellerutförsel av varor, av pengar eller av andra tillgångar, lillverkning,kommunikationer, kreditgivning <'//«näringsverksamhet. 4, jakt, fiskeeller natur- och miljövård, 5, trafik ellerordningen på allmän plats, 6, undervisning och utbildning. Utan hinder av 3 <; kan regeringen efter bemyndigande I lag genom förordning meddelaföreskrif er om förbud all röja sådani som någon har erfarit i allmän tjänsteller under utövande av tjänsteplikt. Bemyndigande som avses i denna paragraf medför ej rätt allmeddela föreskrifter som i annat hänseende än som angives i andra slyckelbegränsar någon av de fri- och rältigheter eller del skydd i övrigt som enligt2 kap. 1-3 s\ tillkommer svensk medborgare. Sådant bemyndigande medför ejheller rätt att meddela.föreskrif ler om annan rättsverkan av brott än böter.Riksdagen kan i lag, som innehåller bemyndigande med stöd av denna paragrafföreskriva även annan rättsverkan än böter för överträdelse av föreskrift somregeringen meddelar med stöd av bemyndigandet. 1, skydd för liv,personlig säkerhel eller hälsa, 2, utlänningsvistelse i riket. 3, in-eller utförsel av varor, av pengar eller av andra tillgångar, tillverkning,kommunikationer, kreditgivning, näringsverksamhet eller ut-Jbrmning avbyggnader, anläggningar och bebyggelseniiljö, 4, jakt, fiske,djurskydd eller natur- och miljövård, 5, trafik ellerordningen på allmän plats, 6, undervisningoch utbildning, 7, förbud alt röjasådani som någon har erfarit i allmän tjänst eller under utövande avtjänsteplikt. Bemyndigande som avses i försiastyckei medför ej rätt all meddela fö- reskrifter om annan rättsverkan avbrott än böter. kan i lag, som innehåller bemyndigande med stöd avförsta stycket, föreskriva även annan rättsverkan än böter för överträdelse avföreskrift som regeringen meddelar med stöd av bemyndigandet. Regeringen kan efter bemyndigandei lag i ämne som angives i 7 >; första styckei eller 9 > genom förordning besiämma att loreskrift i la- Regeringen kan efter bemyndigandei lag i ämne som angives i 7 5; första styckei eller 9 S genom förordningbestämma att föreskrift i la- genskall börja eller upphöra all till-lämpas, gäller även om föreskriftenbegränsar någon av defi- och rättigheter eller det skydd i öviigt som enligt 2kap. 1-3 sS tillkommer svensk medborgare. genskall börja eller upphöra att till-lämpas. Bemyndigarriksdagen enligt denna regeringsform regeringen att meddela föreskrifter ivisst ämne, kan därvid medgiva alt regeringen överiåter åtförvaltningsmyndighet eller kommun alt meddela beslämmelser i ämnet, 1 fallsom nu sagls kan också uppdraga åt förvaltningsmyndighet underriksdagen att meddela sådana bestämmelser. Bemyndigarriksdagen enligt della kapiiel regeringen att meddela föreskrifter i visstämne, kan därvid medgiva att regeringen överlåter åtförvaltningsmyndighet eller kommun att meddela bestämmelser i ämnet, 1 fallsom nu sagts kan också uppdraga åt förvaltningsmyndighet underriksdagen alt meddela sådana bestämmelser. Beslutanderättsom enligt denna regeringsform tillkommer , regeringen eller annat iregeringsformen angivei organ och ej avser jråga oin stiftande, ändring ellerupphävande avgnindlag kan i begränsad omfattning överiåtas till mellanfolkligorganisation för fredligt samarbete, till vilken riket är eller skall blivaanslutet, eller lill mellanfolklig domstol. Om sådan överiåtelse beslutarriksdagen i den ordning som är föreskriven för siiftande av grundlag eller, ombeslut i sådan ordning ej kan avvaktas, genom ett beslut, varom minst femsjättedelar av de röstande och minsl tre fjärdedelar av ledamöierna förenarsig. Beslutanderättsom enligt denna regeringsform tillkommer , regeringen eller annat iregeringsformen angivei organ kan i begränsad omfattning överlåtas lillmellanfolklig organisation för fredligt samarbete, till vilken riket är ellerskall bliva anslutet, eller till mellanfolklig domstol, Dänid får ef överiåtasbeslutanderätt som avser fråga om stiftande, ändring eller upphävande avgnindlag eller fråga om begränsning av någon av dejii- och rätiigheier somavses 12 kap. Om överiåtelse beslutar i den ordning som ärföreskriven för stiftande av grundlag eller, om beslut i sådan ordning ej kanavvaktas, genom ett beslut, varom minsl fem sjättedelar av de röstande ochminsl tre fjärdedelar av ledamöterna förenar sig. 1975/76:209 14 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Rättskipnings- ellerförvaltningsuppgift som ej enligt denna regeringsform tillkommer ,regeringen eller annal i regeringsformen angivei organ kän överlåtas till annanstat, lill mellanfolklig organisation eller lill utländsk eller internationellinrättning eller samfällighet, om förordnar om det genom ell beslut,varom minsl tre fjärdedelar av de röstande förenar sig. eller genom beslut iden ordning som gäller för stiftande av grundlag. Annan domstol än högsta domstolen eller regeringsrätten inrättas med stöd av lag. Om förbud mot in-lätiande av domstol i vissa Jall Jöreskrives i 2 kap. 11 if försia stycket. 11 kap, domstolen är högsta allmänna domstol ochregeringsrätten högsla förvaltningsdomstol, Rälten all få mål pröval av högsladomslolen eller regeringsrätten kan begränsas genom lag, I högsta domslolen ochregeringsrätten lar endasl den tjänstgöra såsom ledamot som har utnämnts tillordinarie domare i domstolen. Annan domstol än högsta domsloleneller regeringsriiiten inrättas med stöd av lag. Domstol får icke in-rälias förredan begången gärning och ei heller för viss Ivisi eller i övrigi för visstmål. Vid domstol som avses i andrastyckei skall finnas ordinarie domare, 1 fråga om domstol som har inrättats förhandläggning av en viss bestämd grupp eller vissa bestämda grupper av mål fårdock i lag göras undanlag härifrån. Rällslvisl mellan enskilda får ickeulan stöd av lag avgöras av annan myndighet än domstol. Har annan myndighet än domstolberövat någon friheten ined anledning av brott eller niisstanke om brott, skallden beslutet rör kunna få saken prövad av domstol utan oskäligt dröjsmål.Deisaninia gälter om svensk medborgare av annan anledning än nu sagts liarblivit omhändertagen tvån.gsvis. Med prövning av domstol likställes isistnämnda fall prövning av nämnd, om nämndens samniansäiining är be- Rätlstvist mellan enskilda får icke ulan stöd av lagavgöras av annan myndighei än domstol. Om domstols prövning av frihetsberövandeföreskrives i 2 kap. 9. Prop.1975/76:209 15 stämdi lag och ordföranden i nämnden skall vara eller ha varit ordinarie domare. Under regeringen lyder justitiekanslern,riksåklagaren, de centrala ämbetsverken och länsstyrelserna. Annan statligförvaltningsmyndighet lyder under regeringen, om myndigheten ej enligt dennaregeringsform eller annan lag är myndighei under . Förvaltningsuppgiftkan anförtros åt kommun. Förvaltningsuppgiftkan överläm- Förvaltningsuppgift kan överläm-