prop · FZ03166 · 1975-12-31 00:00:00 — I de fall tolkningstvister uppkommer omregelns tillämplighet skall dessa kunna hänskjutas till den särskilda nämnd,som enligt vad industriverket föreslår, skall kallas "nämnden förstyrdserepresen-tationsfrågor". 9.2.4Beräkning av antalet anställda Sättetatt beräkna antalet anställda kommer, med det föreslagna till-lämpningsområdet,att ha betyddse för företag med ca 50 anställda och ett aktiekapitalunderstigande 1 milj. kr. Detta bör enligt industriverket inte hindra attberäkningssättet preciseras. Verket föreslår att beräkningen i första handbaseras på begreppet "tillsvidareanställning" enligt lagen (1974: 12)om anställningsskydd. I de faU förbundsförhandlingar medfört att detta begreppinte tiUämpas (t. ex. byggnadsindustrin) bör som beräkningsgrand i ställetutnyttjas anställda med en minsta veckoarbetstid motsvarande gränsen för desociala förmånerna (f. n. /vecka). Antalet anställda skallberäknas på basis av antalet genomsnittligt sysselsatta under det senastförflutna räkenskapsåret. Industriverketföreslår att nämnda anställningsbegrepp skall användas även vid bestämning avden fackliga organisationsgraden vid ett företag. 1975/76:166 88 9.2.5Undantag från lagens tillämpning Industriverketföreslår att nuvarande dispensregler bibehålls. Undantag skall enligtförslaget kunna medges också för det fall att antalet anställda eller antaletstyrelseledamöter nedgår under det lägst föreskrivna. Industriverkethar inte närmare studerat de företagsformer som undantagits frånlagstiftningen. Uppgifter från visar att antalethandelsbolag med fler än 50 anställda är relativt stort, närmare bestämt 112(varav 32 med fler än 100 anställda). vill ifrågasätta om detinte finns anledning att handelsbolag (och kommanditbolag) med minst 50anställda ges skyldighet att inrätta en styrelse och att man på så sätt öppnarmöjligheter för de anställda att erhålla styrelserepresentation. Dennafråga behandlas emellertid av bolagskommitté, som har till uppgift attse över nuvarande handelsbolagslagstiftning och föreslå åtgärder för atttUlgodose samhäUets och de anställdas krav på insyn i främst de störrehandelsbolagen. finner att resultaten från denna utredning böravvaktas, innan frågan om de större handelsbolagens StäUning istyrelserepresentationshänseende slutgUtigt avgörs. Industriverketkonstaterar att verksamhetens art vad avser stiftelser och ideella föreningar iflertalet fall gör frågan om arbetstagarrepresentation i styrelsen mindreangelägen. För ideella föreningar gäller dessutom att situationen i dettahänseende är likartad med den som gäller för statlig och förvaltning.Mot denna bakgrund finner verket det naturligt att frågan om representationför de anställda i dessa senare organisationer övervägs i anslutning tUlmotsvarande bestämmelser avseende offentlig förvaltning. Den80/20-regel som gäller vid fördelning av styrelseplatserna mellan de lokalafackliga organisationerna, i de fall organisationerna inte överenskommit omannat, har enligt indtistriverket erbjudit problem i några enstaka fall.Industriverket anser dock att en ny regel i vissa fall kan leda tUl en aUtför"sned" representation. I företag med ett mycket begränsat antalmedlemmar från antingen PTK- eller förefaller det mindre lämpligtatt lagstiftningsvägen ge den mindre organisationen en med den störreorganisationen anlalsmässigt likvärdig representation. anseratt organisationerna under sådana omständigheter bör utnyttjasuppleantplatsema för att få till stånd en breddning av representationen.Verket förutsätter att detta kan lösas i samförstånd mellan de lokalaparterna. Industriverketsutredning visar att de lokala fackliga organisationerna i mycket begränsadutsträckning utnyttjat möjligheterna att utse externa 1975/76:166 89 styrelseledamöter.Det kan dock finnas tillfällen, t. ex. eller igeografiskt mycket utspridda företag, när det kan vara svårt att finna enlämplig styrelseledamot internt. Lokala konflikter mellan facket ochföretagsledningen kan också i vissa fall temporärt motivera användandet av enextern styrelseledamot. Mot denna bakgrund finner industriverket inteanledning föreslå att nuvarande beslämmelse ändras. Ikoncerner och vid koncernliknande förhållanden bör enligt verkets menmg enarbetstagarledamot, utan särskilt tillstånd, kunna ingå såväl i endotterbolagsstyrelse som i koncemstyrelsen. I koncerner och vid kon-cemliknandeförhållanden kan behovet av kontakter mellan dotterbolagen och moderbolagetvara så stort att det i vissa fall kan anses motiverat att enarbetstagarledamot eller -suppleant i en dotterbolagsenhet även ingår somordinarie ledamot eller som suppleant i koncernstyrd-sen. Industriverketföreslår att den nuvarande bestämmelsen bibehålls men att undantag görs förkoncerner och koncernliknande förhållanden, där styrdsema i moderbolag ochdotterbolag betraktas som olika organ i ett och samma företag. nya aktiebolagslagen utgör den tillåtna mandattiden för de bolagsstämmovaldaledamöterna . anser att den bör gälla även arbetstagarledamöter.Industriverket föreslår således att samma maximala mandattid skall tiUämpas föralla styrelseledamöter men att de fackliga organisationerna inom dennamaximitid ges rätt att fastställa arbetstagarledamöternas mandattid. Utredningsmaterialetvisar att suppleanternas deltagande är mycket begränsat. Detta gälleräven de ägarvalda representanternas suppleanter och som motiv till dennuvarande ordningen anges ofta just önskemålet om en likformig behandling avägarvalda och arbetslagar-valda suppleanter. Suppleantema utestängs vanligtvisäven informa-tionsmässigt. Industriverketsreferensgrupp har diskuterat frågan om en utbyggd suppleantroll. I dessadiskussioner har betonats att arbetstagarledamöternas suppleanter av speciellaskäl bör beredas möjlighet att delta i styrelsearbetet och att det därför ärfel att utgå ifrån en "likabehand-Ungsprincip". De anställdassuppleanter utnyttjas (eller borde utnyttjas) för att bredda representationenmellan de fackliga organisationema samt, i förekommande fall, mellan skildageografiska enheter inom samma företag. Behovet av kontinuitet istyrelserepresentationsfunktionen för de anställda är också stort. Argumentetmot en lagregel som ger de anställdas suppleanter närvaro- och yttranderätt ärenligt industriverket att det kan komma att medföra en betydande utökning avvissa styrelser eUer i övrigt mer kom- 1975/76:166 90 Styrelsen kan komma att utvecklas tiU ett förhandlingsorgan;ett kontrollorgan snarare än ett operativt organ. Tendensen till att bildaarbetsutskott kan komma att förstärkas. Industriverketunderstryker dock starkt värdet av att de anstäUdas suppleanter bereds tiUfälleatt delta i styrelsearbetet. Med hänvisning tUl att redan den proposition somföregick nuvarande lagstiftning innefattade en rekommendation i denna riktning som uppenbarligen följts mycket dåligt och att ett utbyggtsuppleantdeltagande inte betyder någon reell inflytandeförskjutning, villindustriverket förorda en sådan lagstiftning. föreslår attarbetstagarledamöternas suppleanter via en lagbestämmelse ges närvarorätt ochyttranderätt vid styrdsens sammanträden. föratsätter att dettai praktiken även kommer att innebära att de likställs med de ordinarieledamöterna vad gäller tillgången till såväl muntlig som skriftlig information. Industriverketsreferensgrupp har diskuterat frågan om en ökning av de ordinarie arbetstagarrepresentanternasantal som ett alternativ till ei. utbyggd rätt för representantemas suppleanteratt delta i styrelsearbetet. anser att den föreslagna regeln omnärvaro- och yttranderätt för suppleanterna ar bäst ägnad att tillfredsställade önskemål som framkommit . Av denna anledning vUlindustriverket förorda att antalet ordinarie arbetstagarledamöter i berördaföre-tagsstyrdser även fortsättningsvis skall uppgå till två. Nuvarandestyrelserepresentationslag innefattar inga regler om styrelsearbetets former. Industriverketsutredningsarbete har aktualiserat tanken på att i lagstiftningen ta inbestämmelser angående vilka ärenden som skall behandlas i styrelsen, ett visstminimiantal sammanträden , regler när det gäller förhandsinformationinför ett sammanträde, förbud mot främmande språk i styrelsearbetet etc.Anledningen är att utredningen visat på sådana brister i en del styrelsersfunktion att man ifrågsatt i vilken mån styrdserepresentation ger de anställdai dessa företag de möjligheter till insyn och inflytande som lagstiftarenavsett. Detär enligt industriverket uppenbart att aktiebolagslagen ger styrelsen rollensom det överordnade organet inom företaget. Lagstiftningen ger styrelsen rättatt besluta om riktlinjer och anvisningar för den verkställande direktören.Styrelsen avses också kunna ge verkstäUande direktören bindande anvisningar omhur löpande förvaltningsåtgärder skall handläggas och beslutas. Verkställandedirektörens befogenhet att handha den löpande förvaltningen upphör således omstyrelsen tar hela sin bestämmanderätt i anspråk. 1975/76:166 91 Detfaktum att aktiebolagslagen ger styrelsen rätt att i hög grad bestämmaverkstäUande direktörens befogenheter är dock enligt industriverkets mening avbegränsat intresse i detta sammanhang. Aktiebolagslagen ger denna rätt tillstyrelsens majoritet. Arbetstagarledamöterna befinner sig iminoritetsställning. Mot bakgrund av det nämndaredovisar industriverket två handlingsalternativ: 1. de anställda ges rätt tillrepresentation i de organ där besluten i realiteten fattas, 2. styrelsearbetet regleras på ettsådant sätt att för företagets utveckling viktiga beslut alltid skall fattasinom styrelsens ram. har valtatt inte ta ställning till värdet av åtgärder som skulle ge de anställda rätttUl representation i ledningsgrupper, direktioner etc, dvs. rätt tillrepresentation i företagsledningsorgan som inte är direkt knutna tillstyrelsen. Verket finner att denna problemställning närmast faller inom ramenför de frågor som arbetsrättskommittén haft att överväga. finner detangeläget att inte i onödan försvåra en anpassning av styrelsearbetet som kananses motiverad med hänsyn till omständigheterna. Med beaktande just avsvårigheterna att utforma enhetliga lagregler som skall omfatta såväl storakoncernföretag som relativt små aktiebolag och ekonomiska föreningar och medhänsyn tiU att flertalet företag uppenbarligen försöker att leva upp tilllagens anda och mening, har industriverket i flertalet fall avstått frånförslag till författningsreglering. Underutrednuigsarbetets gång har diskuterats värdet av dispositiva bestämmelseravseende ett minsta antal styrelsesammanträden . Syftet skulle vara attpå detta sätt stödja de arbetstagarledamöter som bevisligen har haftsvårt att få till stånd sammanträden. I aktiebolagslagen finns ingabestämmelser om antalet styrelsesammanträden dock krävs ett i sambandmed undertecknandet av årsberättelsen. Aktiebolagslagen ger såvälarbetstagarledamöter som övriga styrelseledamöter rätt att begära styrelsenssammankallande. föreslår att lagen om ekonomiska föreningarkompletteras med en liknande bestämmelse. Regeln bör kunna införas i 25 § ochha samma lydelse som motsvarande regel i aktiebolagslagen. finner'däremot inte anledning föreslå någon reglering i lagen omstyrelserepresentation angående ett minsta antal sammanträden . Verketanser att det bör vara tillfyllest med en hänvisning till aktiebolagslagen ochtill den föreslagna bestämmelsen i lagen om ekonomiska föreningar. 1975/76:166 92 Representation i arbetsutskott eller motsvarande Industriverketföreslår att det i den permanenta lagen om styrelserepresentation för deanställda tas in en bestämmelse som ger arbetstagarledamöterna rätt tillrepresentation i beslutsförberedande arbetsutskott (eUer motsvarande) inomstyrelsen. Utredningsmaterialettyder enligt industriverket på att det förekommer att betydelsefulltunderlagsmaterial för de ärenden som behandlas på styrelsens sammanträdenutdelas under själva sammanträdet eller utsänds föresammanträdet. Ett sådant förfaringssätt försvårar givetvisarbetstagarledamöternas, liksom även de bolagsstämmovaldastyrelseledamöternas, möjligheter att delta i verksamheten. Enförutsättning för att styrelseledamöterna skall kunna utöva något inflytande äratt de erhåller en tillfredsställande förhandsinformation i så god tid före ettsammanträde att de hinner sätta sig in i de ärenden som skall avhandlas. Dettai kombination med det faktum att lagen syftar tiU att ge de anstäUda i gemenökad insyn och ett ökat inflytande medför att det i fråga omarbetstagarledamöterna måste ställas speciellt höga krav påförhandsinformation. IndustriverketvUl dock inte föreslå att bestämmelser om förhandsmaterialet införs i lagen omstyrdserepresentation men anser att frågan om slyrelsens krav på informationbör tas upp till diskussion i varje enskUd styrelse och att man där skallförsöka enas om en arbetsordning. Det förefaller rimligt att en sådaninnefattar regler om att förslag tiU dagordning skall utsändas föresammanträdet, att protokoll möjligt utsänds efter sammanträdet, attgenomförda utredningar så långt möjligt skall utsändas före sammanträdet, iden mån de skall tjäna som underlag för beslut vid sammanträdet etc. I den månutvecklingen inte leder till förbättringar I informationshänseende villindustriverket föreslå alt en mer detaljerad lagstiftning på detta områdeövervägs i samband med en mer genomgripande omarbetning av aktiebolagslagenresp. lagen om ekonomiska föreningar. Enfråga som har samband med den som ovan behandlats rör användandet av främmandespråk i samband med styrelsens sammanträden och i förhandsmaterialet. Detta harI sin tur medfört krav på att styrelsespråket i ett svenskt företag skall varasvenska. delar i princip denna uppfattning men anser att det ivissa fall kan finnas fog för att främmande språk används i samband medstyrelsearbetet, t. ex. i de fall ett företag lyckats engagera en framstående utländskexpert eller 1975/76:166 93 omrepresentanter för det utländska moderbolaget ingår i styrelsen. Industriverketanser att styrelseledamöterna i sådana undantagsfall bör beredas fullgodatolkningsmöjligheter (t. ex. simultantolkning) i samband med styrelsemötenasamt översättningshjälp när det gäller förhandsmaterialet. Vidare bör aUaberörda arbetstagarledamöter enUgt industriverket beredas tillfäUe tiUspråkutbildning. Deenkätundersökningar som industriverket har genomfört visar att en majoritet avarbetstagarledamöterna "saknar några frågor/ärenden istyrelsearbetet". I flertalet fall är det personal- och arbetsmiljöfrågorsom efterlyses men även t. ex. ärenden rörande långsiktsplanering och investeringsfrågor.Även andra enkätfrågor liksom koncern- och familjeföretagsstudien visar attstyrelsearbetet kan vara mycket formeUt och innehåUslöst. Industriverketföreslår att den permanenta lagen om styrelserepresentation innefattar enparagraf som innebär att arbetstagarrepresentant äger rätt att påfordra attstyrelsearbetet bedrivs på ett sådant sätt att de anställda ges möjlighet tillmsyn och inflytande på beslut av väsentlig betydelse för företagets utveckling.I motivskrivningen för denna paragraf bör en utförlig diskussion föras rörandekrav som bör kunna ställas på styrelsearbetets innehåll. Tvister rörandelagstiftningen, bör kunna hänskjutas till den föreslagna nämnden förstyrelserepresentationsfrågor. 9.2.12 Arbetstagarledamöternasställning i styrelsen Nugällande lagstiftning om styrelserepresentation bygger på att arbetstagarledamöternaskall ha i princip samma ställning och ansvar som övriga ledamöter i styrelsen.Aktiebolagslagens regler gäller såväl arbetstagarledamot som bolagsstämmovaldledamot. Under utredningsarbetets gång har synpunkter framkommit som går ut påatt arbetstagarledamöterna bör ges extra stöd i olika avseenden.Industriverket finner det dock inte vara motiverat att i enstyrelserepresentationslag ta in bestämmelser som i detta avseende ger deanställda en särställning I styrelsen. Förutom de negativa psykologiskaeffekter detta kan ha viU verket också peka på att man med regler med dennainnebörd på ett olämpligt sätt kan störa arbetsrytmen i ett företag. Verketanser att de anställdas representanter, i förekommande fall, bör aktualiserafrågan i den egna styrelsen för att på så sätt få fram ett ställningstagandefrån styrelsens majoritet. utredningsarbete har krav på att arbetstagarledamöterna skallha rätt till fullständig information aktualiserats dels som följd av attarbetstagarledamöterna är i minoritet i styrelsen, dels som 1975/76:166 94 följdav att de är att betrakta som "insiders". Information nekas iblandarbetstagarledamöterna med hänvisning till att övriga styrelseledamöter inteerhåller motsvarande information. IndustriverketframhåUer att avtalet om ekonomikommitté och arbetstagarkonsulter är avbetydelse i detta sammanhang. Avtalet föreskriver att ekonomikommittén ocharbetstagarkonsulten har rätt tillskriftUg och muntlig information som rörföretagets ekonomiska förhåUanden. Denna rätt gäller utan inskränkningar.Rätten att avgöra vilken information styrelserepresentantefna skall få tiUgångtill läggs här på representanter för de anställda (i ekonomikommittén'eller ien särskild delegation för sekretessfrågor utsedd inom företagsnämnden), menavtalet ger inte automatiskt styrelsefepresentanterna rätt till fullständiginformation. Industriverketfinner det dock inte motiverat att i en styrelserepresentationslag ta inbestämmelser som i detta avseende ger de anställda en särställning. Arbetstagarledamotsskyldighet att iakttaga sekretess Industriverketpåpekar att i gäUande aktiebolags- och föreningslagstiftning ingår ingauttryckliga föreskrifter om styrelseledamots tystnadsplikt. Från fackligt hållhår man betonat vikten av att arbetstagarledamöterna ges möjlighet attinformera de anställda om styrdsens arbete och företagets förhållanden.Arbetstagarledamöterna kan behöva samråda med och informera de förtroendevaldainom sina organisationer (t. ex. ledamöter i företagsnämnden) även rörandefrågor som i princip bör vara sekretessbelagda. Industriverketsutredningsmaterial tyder på att sekretessfrågan utgör ett problem i vissaföretag. Enligt industriverket finns det trots detta anledning konstatera attsekretessfrågan för flertalet företag förefaller att utgöra något problem.Det finns således knappast anledning att införa några"sekretessregler" i lagstiftningen. En rimlig åtgärd finner däremotindustriverket vara att i en kommande proposition på nytt ta upp denna frågaoch betona att syftet med lagstiftningen är att ge de anställda, och inteenbart arbetstagarledamöterna, ökad insyn och ett ökat inflytande. Utredningsmaterialetvisar att kontakterna mellan arbetstagarledamöterna och de anställda erbjuderproblem. Från arbetstagarhåll hävdas-bestämt att detta inte uteslutande är ettfackligt problem utan att det ingår i ledningens uppgifter att inom företagetsprida information kring styrelsens verksamhet. Industriverketfinner detta vara ett angeläget problem och förordar att de fackligaorganisationerna ges mesta möjUga stöd när det gäller vi-dareinformations- ochaktiveringsproblemen. 1975/76:166 95 Koncernföretagenoch över hu-vud taget företag med geografiskt spridd verksamhet erbjuderspecieUa problem i vidareinformationsbänseende. Från arbetstagarhåU är manangelägen om att möjlighetema till kontakter mellan skilda enheter förbättrasoch' att resurser ställs till förfogande för denna kontaktverksamhet. Dettagäller t. ex. möjligheterna att dra samman referens- och kontaktgrapper tillregelbundna träffar. anser att stöd från företaget bör utgå fördenna typ av kontaktverksamhet. Underutredningsarbetets gång har ingenting framkommit som tyder på att lagensnuvarande bestämmelser erbjudit några speciella problem. viUpeka på de "komplikationer" som en utbyggnad av förhandlingsrätten, ienlighet med arbetsrättskommitténs förslag, kan skapa. Under nuvarandeomständigheter kan industriverket inte se något hinder mot ett bibehållande avnu gällande jävsregler även i den permanenta lagstiftningen, men utformandetav jävsreglerna bör övervägas i anslutning till övrig arbetsrättsUglagstiftning. Frågorom undantag i särskUda fall från lagen om styrelserepresentation prövas somnämnts av dispensnänmden för arbetstagarrepresentation. Nämnden har haft ettmycket begränsat antal ansökningar att ta ställning till under den pågåendeförsöksperioden. föreslår, att nämndens arbetsområde utökas isamband med att lagstiftningen permanentas och att nämnden görs om till en"". Denav industriverket genomförda utredningen tyder på att flertaletföretagsstyrelser arbetar på ett sådant sätt att de anställda genom minoritetsrepresentationi styrelsen uppnår den insyn och det inflytande som avsetts medstyrelserepresentationsreformen. De problem som industriverket har påvisatanser man i flertalet fall vara av övergående natur och verket finner därföranledning anta att såväl de nya lagregler som föreslås som de påpekanden somverket vill se införda i motivskrivningen tUl lagtexten, kommer att följaslojalt inom företagen. Underutredningsarbetets gång har emellertid exempel framkommit på uppenbara avstegfrån försökslagen och dess anda. Mot denna bakgrund finner industriverket attdet kan finnas behov av en instans vartUI tvister med anledning avlagstiftningen skall kunna hänskjutas. Tvisterna kan avse tolknmgen ochtiUämpningen av såväl lagreglerna som motivskrivningen. Det bör vara fråga omett organ som har den erforderliga erfarenheten från berörda områden avarbetslivet. Den nuvarande dispensnämnden har karaktären av en självständigmyndighet och består av ledamöter som utses av regeringen efter förslag frånarbets- 1975/76:166 96 anser det vara en lämplig ordning även for denföreslagna "". Industriverketsreferensgrupp har diskuterat vilken status nämnden och dess beslut bör ges ochden härmed sammanhängande frågan om nämnden skall kunna utdöma någon form avsanktion. Verket redovisar här enbart två alternativ. Ett alternativ är att senämnden i första hand som en rådgivande instans; ett stöd för parterna i defall tvister uppkommer. Om enighet mellan parterna ej kan uppnås, skall frågankunna hänskjutas till arbetsdomstolen, som skall kunna utdöma sanktioner. Ettannat alternativ är att ge nämnden status av dömande instans. Industriverketlägger inte fram något förslag beträffande utbildningsfrågorna men understrykerbehovet av att arbetstagarnas möjligheter till utbildning för sitt uppdrag imöjligaste mån underlättas. 10 Remissyttranden över statens industriverks utredning 10.1 Allmänna synpunkter Idet närmaste samtliga remissinstanser instämmer i verkets slutsats attförsöksperioden i stort utfallit positivt. Statsföretagens förhandlingsorganisation(SFO), , SAF/industriförbundet, /SR, kommunförbundet.Landstingsförbundet, A-pressens samorganisation, kooperativa ochallmännyttiga bostadsföretags förhandlingsorganisation (KAB) och () uttalar sig aUa i denna riktning. LOanför att de allmänna omdömen om styrelsemedverkan som avgivits av fackligarepresentanter i företagsstyrelserna oftast är övervägande positiva.Erfarenheterna som naturligtvis skiftar från företag tUl företag, ger enligt LOvid handen att insynen i företagens skötsel ofta har förbättrats. De fackligastyrelseledamöterna har fått tiUgång till ekonomiska rapporter och planer påett sätt som förut inte varit vanligt. De får på ett tidigare stadium vetskapom organisatoriska förändringar, händelser på marknaden, planeradeinvesteringar, köp och försäljning av företag och driftsenheter eller andrabeslut med betydande konsekvenser för de anställda i företaget. SAF/industriförbundetfinner att industriverkets utredning ger vid handen att lagen omstyrdserepresentation för de anställda i huvudsak fungerat tillfredsställande.Arbetstagarledamöterna synes i många fall ha gjort en god Insats och bidragitpå ett positivt sätt till styrelsens arbete. anför att reformen haft en mycket stor ge- 1975/76:166 97 nomslagskraftvad gäUer offentUgt ägda företag. De understryker att erfarenhetema av styrelserepresentationfrån medlems- och dotterföreta-. gen har varit positiva.