prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — en lägger i sitt betänkande framförslag till mål och rikllinjer för sexual- och samlevnadsundervisningen iskolan. Till betänkandet har fogals förslag tUl lärarhandledning. Ett stort anlal remissvar har inkommit. Regeringen fattat beslut att överlämna betänkandet och samtUgaremissyttranden till SÖ för beaktande i det fortsatta läroplansarbetettillsammans med en inom utbildningsdepartementetupprättad promemoria. Denna har även tillställts samlliga remissinstanser. Jag avser ocksåi samråd med chefen för att föreslå regeringen att tillriksdagen vid 1975/avlämna en särskild proposition på grundvalav de förslag om invandrarbarnens hemspråksträning som har utarbetats av enarbetsgrupp inom . Därvid kommer bl. a. alt behandlasgruppens förslag om ökade insalser för hemspråksträning i förskolan,och gymnasieskolan. Enligt gruppens uppfallning är en sådan nödvändigför atl stimulera invandrarbarnets känslomässiga, intellektuella, sociala ochspråkliga utveckling. Gruppen har beräknat att ca 95 000 barn kan komma i frågaför särskUda åtgärder. Med hänsyn lill de stora variationer som finns vadgäller olika språkgrupper, geografisk spridning, svårigheter medtjänstgöringsunderlag m. m. anser gruppen atl man måste tiUförsäkra ett starktlokalt inflytande över verksamheten. Jag vill i deltasammanhang erinra om att betydande insatser redan nu görs för invandrarelever igrundskolan. Invandrargruppen har beräknat kostnaderna för nuvarandestödundervisning i svenska, studiehandledning på hemspråk ochhemspråksundervisning till ca 90 milj. kr. i och gymnasieskolan. Även inom ramen för anslaget Särskilda åtgärderpå skolområdet görs insatser för invandrareleverna. Huvuddelen av medlenunder detla anslag används dock till åtgärder av generell natur. Enutvärdering av användningen av medlen, som gjorts av (),visar att stora delar av anslaget för undervisningsändamål används för att ökalärartätheten. Dessa frågor kommer mer ingående att behandlas i den propositionsom jag avser att föreslå på grundval av förslag från . Enligt utvärderingenförefaller insatserna för elevvårds- och fritidsändamål ha inneburit positivaeffekter för många elever. Det är därför tillfredsställande att kommunerna iaUt större utsträckning har engagerat sig för sådana insatser. SÖ har iskrivelse redovisat användningen av medlen för läsåret1974/75. Jag kommer idet följande att föreslå en ökning av anslaget Särskilda åtgärder påskolområdet tUl 50 mUj. Anslaget skulle därmed uppgå liU 50 milj. kr. Vid minaställningstaganden tUl SÖ:s anslagsframställning har jag i likhet med tidigareår lagt särskUd vikt vid de förslag som avser de han- 1975/76:100 Bilaga 10 183 Inomspecialskolans ram föreslår jag därför en fortsalt utbyggnad av den regionalastödorganisationen för synskadade elever. Vidare anser jag attskolledarorganisationen vid specialskol-enhelerna bör förstärkas. För denpågående försöksverksamheien med tidig språk- och läsinlärning för döva barnräknar jag medel för tjänster som speciallärare (lågstadielärare). Ytterligareinsalser för elevernas fritidsverksamhet och för föräldrars besök vidspecialskolenheterna bör också göras. Expertgruppen för vissa zigenarfrågor har tillstatsrådet överlämnat en redogörelse för försöksverksamhet förutomnordiska zigenare och förslag lill åtgärder. Föredragande statsråd kommersenare denna dag under elfte huvudtiteln att redogöra för innehållet ipromemorian saml för de synpunkter som framkommit vid remissbehandlingen. har överlämnatbetänkandet (SOU 1975: 99) Samema i . Slöd åt språk och kultur.Vid sin behandling av de samiska utbildningsfrågorna har utredningen karllagtinslagen av samiska språk och samiskkultur inom alla delar av utbildningssamhället. En rad åtgärderföreslås för att stärka de samiska inslagen påalla nivåer. UtbUdning av klass- och ämneslärare föreslås för sameundervisningen i sameskolan (nomadskolan),och gymnasieskolan.Vidare föreslås särskilda tjänster som hemspråkslärare i samiska. Förutsättningarbör enligt utredningen skapas för ett ökat anlal veckotimmar i samiska igrundskolan. Utredningen framhåller alt man inom ram har de bästaförutsättningarna för att med elt ökat samhällsstödbidra till bevarandet och utvecklingen av samernas kultur. Sameulredningensbetänkande remissbehandlas f. n. Anlaletbehöriga förstahandssökande till minst ettåriga utbildningar inomgymnasieskolans direkt grundskoleanknutna del minskade för /76 med 5 700 jämfört med föregående år.Antalet förstahandssökande uppgick till totalt ca 101 000. Sammanlagt möterde mera utpräglat yrkesinriktade linjerna och därtill knutna specialkurser ensådan efterfrågan från elevernas sida att antalet tUlgängligautbildningsplatser inte molsvarar behovet. En viss minskning avförstahandsinlresset för den el-leletekniska linjen och vårdlinjen kan noteras.Dessa linjer har dock fortfarande elt stort överskott på sökande. De tvåårigamera teoretiska linjerna fortsätter att minska i popularitet medan de tre- ochfyraåriga linjerna i stort sett möter samma elevintresse som . Även förinnevarande läsår har emellertid den naturvetenskapliga linjen rönt ett minskatförstahandsintresse från elevernas sida. Enligt vad somframgår av SÖ:s långtidsbedömning för budgelåren 1976/771980/81 kommer antalet16-åringar under nästa budgetår att minska i antal jämfört med innevarande år.Nedgången är dock tillfällig och anlalet 16-åringar ökar därefier successivtför att mot periodens slut beräknas uppgå till mer än 123 000. Detta innebär enökning med ca 20 000 jämfört med vad som beräknas för /77. Prop.1975/76:100 Bilaga 10 ]84 Jag räknar därför redan för nästa läsår med enförsiktig uppräkning av antalet elevplalser inom gymnasieskolan totalt. Jagbedömer det vara angeläget alt fortsätta utökningen av de tvååriga merautpräglat yrkesinriktade linjernas kapacitet. SärskUt angeläget anser jag detvara alt få lill slånd en utökning av antalet platser på vårdlinjen för atttiUgodose samhällets behov av utbUdad personal såväl inom hälso- och sjukvårdensom inom barnomsorgen. Jag vUl framhålla vikten av alt berörda myndigheter görsärskUda insalser för att öka andelen pojkar på denna linje. Även en fortsattulbyggnad av verksladslinjen, processteknisk, fordonsteknisk samtel-teleteknisk linje bör enligl min mening komma till stånd. För att underlättaför kommunerna att anordna sådan utbildning som kräver särskilt stora insalseri form av nyulmslning föreslår jag att förhöjda slalsbidrag skall utgå förutrustning på vissa linjer. Som jag har nämnt är del fortfarande svårt altfå en tillfredsslällande anslutning av elever till den naturvetenskapligalinjen inom gymnasieskolan. Chefen för berör senarebl. a. de konsekvenser en sådan vikande rekrytering kan komma attmedföra för tillgången på personal med högre naturvetenskaplig och tekniskulbildning. Anlalet studieavbrott på denna linje är oroväckande högt. Särskildainsalser bör därför övervägas för alt söka intressera dé ungdomar som harpåbörjat studier på linjen att fullfölja dessa. Som exempel kan nämnas allantalet elever som slutförde studierna på linjen 1974 endast utgjorde avanlalet som påbörjade studierna i årskurs 1971. Särskilt svårt synes detvara atl få flickor alt intressera sig för den naturvetenskapliga linjen vUketi ännu högre grad gäller för den tekniska linjen. Som jag kommer attredogöra för under anslaget Bidrag tiU driften av gymnasieskolor bedrivs inomSÖ ett omfatlande arbete på olika plan för alt bryta denna negativa utveckling.Jag anser det vara synnerligen angeläget att SÖ:s arbete med alt ökaanslutningen till den naturvetenskapliga linjen intensifieras. Jag vill i dettasammanhang erinra om den bedömning som gymnasieutredning gjorde ibetänkandet (SOU 1963: 42) Elt nytt gymnasium vid motiveringen av förslagetbeträffande ulbUdningskapacitet för den naturvetenskapliga linjen.Gymnasieutredningen underströk att förulsätlnuigen för all ka-pacitelsmålelskulle nås var att flickor i slörre utsträckning ägnade sig åtnaturvetenskapliga och tekniska studier. Medan vi har nått andra mål somställts upp för gymnasieskolans utveckling har della mål inle uppnåtts. Jag vill emellertid betona alt det inle är tillräckligtatt vidta ålgärder enbart inom gymnasieskolan för alt komma till rätta med detminskade intresset för naturvetenskapliga och tekniska studier. Elevernasattityder och intresse för sådan ulbUdning och yrkesverksamhet grundläggs somregel mycket . Det är därför viktigt alt olika slag av åtgärder sätts inredan i för atl stimulera intresset för naturvetenskap 1975/76:100 Bilaga 10 iss och leknik både bland flickor ochpojkar. Jag tänker då framför allt på åtgärder inom undervisningsmetodiken ochutformningen av den praktiska yrkesorienteringen bl. a. i syfte att få en merrealistisk bild av arbetslivet. För alt bryta traditionellt könsrollstänkande istudie- och yrkesvalet måsle också åtgärder inom studie- och yrkesorienteringenvidtas. Som jag har redovisat avser jag alt senare föreslå regeringenalt för framlägga en särskild proposition utifrån de förslag SIAredovisal. Då kommer jag även alt framlägga vissa förslag som ansluter lill vadjag nu anförl. i (LO) har i enskrivelse lUl regeringen framlagtvissa förslag rörande gymnasieskolan. LO föreslår bl. a. ökade insatserför ämnet arbetslivsorientering inom de tvååriga mera utpräglat yrkesinriktade linjerna och att alla elever igymnasieskolan skall beredas möjligheter till praktisk yrkesorienteringpå arbetsplatsen. LO finner det vidareangeläget att den gymnasiala utbildningen kan erbjudas i etapper genometl utbud av kortare kurser på hel- eller dellid. En del av defrågor som har aktualiserats av LO hör nära samman med förslag som framförts avutredningen om skolans inre arbete, varför jag avser alt behandla dessa i densärskilda proposition lill vid 1975/som jag avseratt föreslå regeringen. LO:s krav om alt lärare skall ha arbetslivserfarenhetutanför skolan behandlas nu lärarutbildningsutredning efler det allregeringen har utfärdat tUläggsdirektivhärom. Vissa förslag av LO som rör gymnasieskolan behandlas i den avmig senare berörda rapporten m. m. för 1619-åringar. Jag anser attdet är angeläget att LO:s förslag i olika former följs upp i del forlsallareformarbetet på skolans område. budgetproposition (prop. 1975: 1 bU.10 s. 100) redovisade jag atl en arbetsgrupp har tillsalts inomUtbUdningsdepartementet med uppgift alt kartlägga problem och övervägaålgärder vad gäller ulbUdning m. m. för gruppen 1619-åringar. I försia handhar arbetsgruppen föreslagit ålgärder som syflar till alt. stärka ställningenför de ungdomar som tiUgodoses mindre väl av nuvarande utbildningssystem. Efterförslag av arbetsgruppen har regeringen genom beslut medgivitalt försöksverksamhet får anordnas i Göieborg, , , Ludvikaoch i syfle atl pröva såväl elt nytt kursutbud som en mer flexibelorganisalion, ändringar i inlagningsförfaran-det och förstärkt studie- ochyrkesorientering. Arbetsgruppen har överlämnat sin rapport(Ds U 1975: 18) Ulbildning m. m. för 1619-åringar. Mot bakgrundav att ungdomar ulan yrkesförberedande utbUdning löper stor risk alt slås ut påarbetsmarknaden föreslår gruppen bl. a. atl man inom gymnasieskolan skall kunnaerbjuda ungdomar, som valt att' inte studera vidare utöver , kortayrkesförberedande kurser. 1975/76:100 Bilaga 10 186 Iett längre perspektiv bör enligt gruppen gymnasieskolan ses över sek-lorsvismed målet att främja möjligheterna till återkommande utbUdning.Gymnasieskolans utbildning bör vidare utformas så alt den leder till rörlighet på arbetsmarknaden. Delta måsleenligt gruppen bl. a. medföra alt gymnasieskolans mer teoretiskt inriktadelinjer tillförs yrkesförberedande inslag, vilket också är enförutsättning för moisvarande utveckling inom den högre utbildningen ienlighet med beslut på grundval av proposilionen om reformering avhögskoleutbildningen m.m. (prop 1975:9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179). Gruppenföreslår vidare elt ökat ansvarslagande för de elever som av olika anledningarinle väljer att studera vidare efter bl. a. i form av en uppföljningav dessa elever för alt underlätta deras inträde påarbetsmarknaden eller återgång till studier. Gmppens rapport remissbehandlasf. Redan nu vill jag emellertid anmäla att jag i den nämnda proposilionenpå grundval av förslag från utredningen om skolans inre arbete räknar med enbetydande uppräkning av antalet gmndbelopp för försöksverksamhet meduppsökande studie- och yrkesorientering. Vissavårdutbildningar som ingår i gymnasieskolan kommer fr. o. m. den 1 juli1977 att ingå i högskolan (prop. 1975: 9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179). Fleraav dessa utbildningar har behandlals av utbUdningsutredning (U 68) ibetänkandet (SOU 1973:58) Högskoleutbildning-,hälso- och sjukvårdslinje, social servicelinje, medicinsk assislenllinje,arbetsterapeut- och sjukgymnastlinje. Betänkandet har remissbehandlats. U 68förutsatte i belänkandet att förslagen skulle bearbetas ytterligare. Elt sådanlarbete pågår inom . Berörda myndigheter,utbildningshuvudmän och personalorganisationer kommer att beredas tUlfälle altdella häri. Riktpunkt för arbelel är alt göra vissa studieorganisaloriskaförändringar i utbildningarna som kan genomföras . I arbeteteftersträvas en anpassning av innehållet i utbildningarna lill de riktlinjersom har presenterats av U 68 och de därav föranledda remissyttrandena. Genomdelta arbete skapas nya förutsättningar för sådana förändringar av vårdutbildningarnas innehåll som följer av utvecklingeni fråga om personal-struktur och personalbehov på vårdområdet. Denvärldsaktionsplan som antogs vid i sommaren1975 omfattar bl. a. en rad åtgärder inom utbildningsområdet och påarbetsmarknaden för att lösa sociala och ekonomiska problem som motverkarjämställdhet mellan könen. Nationella och internationella insalser förutsättsför att uppnå de mål som uppställdes för det Internationella Kvinnoåret 1975under temat . Arbetet inomSverige för att följa upp världsaktionsplanen samordnas, såsom framgår avföredragande statsrådets redogörelse tidigare 1975/76:100 Bilaga 10 i87 denna dag under Iredjehuvudtiteln, av delegationen för jämställdhet mellan män och kvinnor. Eltfortlöpande samråd i utbUdningsfrågor äger rum mellan delegationen ochutbildningsdepartementet. Uppföljningen av planen inom utbildningsområdetulgör en fortsättning på de olika insatser för att öka jämställdheten mellanmän och kvinnor som har berörts i olika sammanhang . En slutrapport föreligger nu över deii förstaetappen av SÖ:s särskilda könsrollsprojekt. Rapporten, som fått namnet"Ett friare val jäm-ställdhetsprogram för skolan", ger förslag omhur skolan skall kunna förverkligauppställda mål i fråga om ökad jämställdhet och åstadkomma en jämnarekönsfördelning inom olika studievägar. Rapporten, som f. n. remissbehandlas,har utgjort underlag för diskussioner i skolorna under den 1924oktober 1975 under temat . I rapportenåterfinns bl. a. förslag tiU åtgärder för alt ändra tillvalen på gmndskolanshögstadium, vUka är starkt könsbundna,och för att bryta skolsamhällets eget könsrollsmönster, som bl. a. återspeglasi att så gott som alla skolledare är män och nästan alla lågstadielärarekvinnor. På dessa punkter sker redan nu en uppföljning av projektet. Förslagrörande elt tekniskt-prakliskt ämne i och förändring avtillvalsmöjligheterna på högstadiet kommer sålunda att behandlas i den kommandeproposilionen om skolans inre arbete. Minaförslag avses även omfatta vissa utbildningsinsatser för att bl. a. stimuleratUl ökad rekrytering av kvinnor till skolledartjänster. Förslag lUl sådana åtgärder har också lagls fram ibetänkandet (SOU 1975: 43) angående kvinnor i statlig tjänst.Rekryteringen till skolledartjänster börenligt min mening bli mer allsidig vad avser fördelning på kön och lärarkategorier.Det är angeläget att utifrån könsroUsprojektels förslag arbetet med hur skolanpraktiskt skall kunna fullgöra sin uppgift att medverka lill jämställdhetmellan könen nu går vidare. Sedangymnasieskolans införande /72 har vissa markanta förändringar sketti efterfrågan på utbildning inom denna skolform. a. har ett ökat intressekunnal noteras för de mer utpräglat yrkesinriktade linjerna. Förändringarnahar dock inte påverkat den sneda fördelningenav pojkar och flickor på olika linjer. Ökade insatser inom studie- ochyrkesorienteringen krävs för alt motverka de negativa effekterna härav.Studie- och yrkesorienteringens uppgift kommer jag också att behandla i densärskilda propositionen på grundval av förslag från bl. Som jagtidigare anfört måste också de problem uppmärksammas som hänger samman med den minskade anslutningen till högre naturvetenskapligulbildning och möjligheterna att stimulera även flickor till val av linjer ochstudievägar som kan bidra till att öka rekryteringen på området ifråga. Möjlighetenatt stimulera tUl okonventionella sludieval i gymnasieskolan sammanhänger medkonstruktionen av inträdeskraven för olika 1975/76:100 Bilaga 10 188 Denna frågabehandlas bl. a. av betygsutredning. Som ett led isamhällets insatser för barnomsorgen föreslås en väsentligt utökad barnskötareutbildning inom gymnasieskolan. I syfte att försökafå en jämnare åldersfördelning till slånd bland personalen i förskolan kommerökningen till största delen att gälla kortare kurser som främst är avsedda förpersoner med erfarenhet av arbete med eller vård av barn. Jag kommer vidare attföreslå regeringen alt i en särskUd propositiontill vid 1975/föreslå en kraftig utbyggnad av fritidspedagog- ochförskollärarulbildningarna. Försöksverksamheten för att ökarekryteringen av män till förskoUäramtbUdningen fortsätter mot bakgrund av deallljämt positiva erfarenhetema. För den planerade expansionen av samhälletsbarntiUsyn krävs ökad utbildning av lärare och handledare förpersonalutbildning inom området. I proposition 1975/76: 25 rörandetiUäggsbudget I till statsbudgeten för /76 har medel beräknatsför särskUda åtgärder i della syfle. har fattat beslut därom (UbU1975/76: 16, rskr 1975/76: 76). Lärarnasarbetsmarknad har genomgått betydande förändringar. Slor bristpå utbildade lärare har tidigare rått. Denna situation har beträffandeklass- och ämneslärare vänts till elt visst överskott. Det är positivt attskolan i högre grad än tidigare kan rekrytera behöriga lärare. finnsen stor brist på förskollärare och fritidspedagoger.De resurser som frigörs genom en minskad klass- och ämneslärarutbildningbör så långt möjligt utnyttjas i en utökad förskollärar- ochfritidspedagogutbildning. Dessa frågor kommer att behandlas i en särskild proposition till vid1975/. 1975/76:100 Bilaga 10 189 a)centrala och regionala myndigheter m. m. 1974/75 Utgift 69232 995 1975/76Anslag 70 414 000 1976/77Förslag 82 915 000 (), vars arbetsuppgifterframgår av förordningen (1965: 737) med instmktion för (omtryckt 1974: 441, ändrad ), är organiseradpå fem avdelningar, nämligen enundervisningsavdelning för skolan (S), en undervisningsavdelning förvuxenutbildning (V), en avdelning för lärarutbildning och pedagogisktutvecklingsarbete (L), en avdelning för planering (P) och en avdelning föradministrativa frågor (A). Inom SÖ finns 18 byråer,som fördelas mellan avdelningarna enligt SÖ:s bestämmande. Hos SÖ finnsvidare en skolöverläkare samt sektioner för information och förrationaliserings- och utredningsarbete. Beräknad ändring 1976/77 + 12 168 400 + 10 025 700 därav ersättning lill expertis (5 572 000) (+ 2 612 500) (+ 1 109 700) (63 000) (+ 7 000) (+ 6 000) + 1 832 300 + 1 869 100 + 14 724 200 + 14 724 000 'Avser tiden fr.o.m. dä ansvaret för lärarnas grundutbildning överförs till det nya universitets- ochhögskoleämbetet, vilket medför en minskningav personalen på avdelning L med 20 handläggare och 15 övrig personal. Pris- och löneomräkning m. m. , varav 1 417 100 kr.avser höjt lönekostnadspålägg. I O-alternativet räknar SÖ med en nedskärning av medlen för 1975/76:100 Bilaga 10 i90 SÖ räknar vidare med enminskning med fyra skolkonsulenter, tre gymnasieinspeklörer, två amanuenser ibefordringsgång och tre biträden ibefordringsgång. SÖ räknar dessutom med en minskning av reseersättningaroch expenser. SÖ föratsätter alt ansvaret för lärarnas grundutbildning fr. o.m. förs över tUl det nya universitets- och högskoleämbetetoch har med anledning härav räknat med en personalminskning på avdelning Lfrån nämnda tidpunkt med 20 handläggare och 15 övriga tjänstemän. Vidare harmedlen för sjukvård, reseersättningar och expenser minskats. SÖ föreslår inrättande av två tjänster för handläggare inom administrativaavdelningen främst för frågor om företagsdemokrati, tilllämpningen av den nyalagstiftningen om anställningsskydd samt uppgifter med anledning avarbetsrättskommitténs förslag. Med hänsyn till de kvalificerade uppgifier detär fråga om föreslås en tjänst som avdelningsdirektör och en tjänst sombyrådirektör. (-f235 .) För studiehandledarfunktionen inom begärsen tjänst som förste byråsekrelerare ( + . TUl byrå S 2:s verksamhet hör bl. a. den ekonomiska sektom. Dettaområde är särskilt komplicerat och starkt differentierat. Del består, fömtomav de två- och treåriga linjerna, av ett 50-tal specialkurser och elt tiotalenskUda yrkesskolor inom den merkantila sektorn. Utvecklingen inom området gårockså snabbt, vilket kräver ett kontinuerligt kursplanearbete. För dettaarbete behövs en sammanhållande kraft, somockså kan garantera den kontinuitet i verksamheten som skolkon-sulenlorganisationeninte kan tiUgodose. SÖ föreslår därför alt en tjänst som skolkonsulenl byts utmot en tjänst som avdelningsdirektör. ( + .) Det ökade medelsbehovet för expertis beräknas tUl . SÖ begär medel för tre praktikplalser (+180 000 kr. Det ökade medelsbehovet förexpenser avser tUl största delen ADB-verksamheten och information omskolväsendet. En ökning av medel avsedda för framställning och distribution avprov samt av medlen till representationföreslås också. ( + .) I skrivelse den 8oktober 1975 har SÖ anhållit om resurser för en effektiv prognosverksamhet pålärarområdet. SÖ föreslår att fyra fasla tjänster inrättas. Dessutom begärsmedel för all tillfälligt kunna engagera personal med fälterfarenhet från detområde prognosen avser samt ökade medel för omkostnader. ( + .) Expertgruppenför vissa zigenarfrågor har i departementspromemorian (A 1975: 8) Zigenare i lämnat en redogörelse över försöksverksamhetför utomnordiska zigenare samt framfört förslag lUl vissa ålgärder.Expertgmppen anser bl. a. alt, då SÖ f. n. saknar sakkunnig personal förhandläggning av frågor rörande zigenamndervisning, SÖ 1975/76:100 Bilaga 10 i9i snarastmåsle tillföras sådan expertis. Denna måste utgöras av minst två heltidsanställdabefattningshavare (konsulenter) och expertgmppen beräknar kosinaden härförtill . Statskontorethar på regeringens uppdrag verkställt en översyn av byrå V3 vid SÖ. Härvid harstatskontoret kunnat konstatera vissa rationaliseringsmöjligheter genom ökaddelegering inom byrån, främst vad gäller s. k. driftadministrativa ärenden,dvs. ekonomi- och personaladministration samt upphandlingsärenden. böremellertid enligt statskontorets mening sådana administrativa ochorganisatoriska fömtsättningar skapas inom fältorganisationen både regionaltoch lokalt att dessa ärenden i större utsträckning kan decentraliseras frånSÖ. Statskontoret föreslår alt byråorganisationen förstärks med två tjänster som kvalificeradhandläggare/sektionschef med uppgift alt svara för den årligaverksamhetsplaneringen ("ramplanearbetet") resp. de alltmer krävandepersonaladminislraliva uppgiftema. Härvid bör en handläggarijänst inom byrånkunna dras in vid uppkommande vakans.