prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — återgick , efter lättnaden ivalularegleringen , tilltidigare.bestämmelser för utlandsupplåning. Förändringen innebar närmast enprecisering av villkoren för lillståndsgivningen snarare än en reell skärpning.Företag och privatpersoner får sålunda fr. o. m. mitten av juU 1975 lånautomlands för finansiering av verksamhet i endast om det gällerindustrieU investering, som bedöms vara angelägen från bytesbalans- ochvalutasynpunkt. Mot bakgmnd av en förbättrad valutastäUning och sänkning av dekorta räntoma utomlands företogs en nedjustering av Diagram9:1 RiksbaukeDS guld och valutor, valutabanhemas tidspositiön samtvalutareserven 19711975 Stockuppgifter vid slutet av 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 1S2 Diagram9: 2 Affärsbankemas utestående krediter till övriga ändamål exkl. bostadsbyggnadskrediter19701975 1970 1971 1972 1973 1974 1975 diskonto med en procentenhet till . upphävdes utiånings-taket förbankerna. Bankernas likviditetskvotskrav höjdes dock med 2 %.Affärsbankernas övrigutiåning blev mycket expansiv (diagram 9: 2). Den 7 november1975 sänkte kassakvoten för bankaktiebolag från 5 tUl 2 %.Anledningen var att det bakomliggande motivet tUl höjningen ejlängre förelåg. Sänkningen av kassakvoten för affärsbankerna skuUe ge bankernastörre frihet att fördela sina likvida tiUgångar men däremot ej att öka takteni bankemas utlåning. Detta underströks av en ungefär samtidig höjning avlikviditetskvoten för de tre största affärsbankerna från 34 tUl . Även denrekommenderade likviditetskvoten för sparbanker och föreningsbanker höjdesfrån . Höjnuigen av likviditetskvoterna utgjorde en anpassning av likviditetskravet tUl den högrelikviditet, som uppstått i banksystemet på grund av tillväxten avvalutareserven, omfattningen av detstatiiga budgetunderskottet och verkstäUda utbetalningar av investeringsfondsmedel. PenningmängdenPenningmängden, omräknad med hänsyn tiU prisutvecklingen, före- Bil.1 Preliminär nationalbudget 153 Tabell 9:1 Penningmängden hos allmänheten de tre förstakvartalen 1975 Penningmängden hos allmänheten. Statens upplåning utanför bankerna (- -)' -2 284 Medel på investerings- och arbets- miljökonto i ()' Bankernas utlåning till allmänheten Bankernas nettoförvärv av hypoteks- "Tecknet () innebär, att förändringen i posten i fräga har erhållit omvänttecken. falleratl ha stagnerat efter en tillväxt under de försia månaderna 1975 (diagram 9:3). Denna tillväxt föregicks i sin tur av en viss reducering i samhällsekonominstotala likviditet omräknat i fasta priser . Värdemässigt blev penningmängdens tillväxt ca 1,8miljarder kr. större under de tre första kvartalen 1975 jämfört medmotsvarande period året innan (tabell 9: 1). Den totala likviditeten ökadesålunda med . t. o. m. september 1975.Bland de faktorer, som verkade uppdragande på penningmängdens stegringslaktvar framför allt valutareservens kraftiga omsvängning från etl utflöde på 3,7miljarder kr. under de tre försia kvartalen 1974 till ett inflöde på 3,9miljarder kr. Dessutom var den positiva inverkan avbankemas neltoköp av hypoteksobligalioner större under de tre första kvartalen1975 jämfört med samma kvartal 1974. Denna effekt neutraliserades av altbankernas utiåning till allmänheten var något lägre under de tre förstakvartalen än 1974 och alt net-loinsällningarna på olika investerings- ocharbetsmiljökonton i var betydligt större, trots de mycketstora utbetalningama . I neddragande riktning avpenningmängdens steg-ringstakl verkade också statens budgetpolitik. Tillväxten i penningmängdsökningen under de tre förstakvartalen återfanns i huvudsak inom hushålls- och kommunsektorema. Företagensinlåning uppvisade, av bankstatistiken att döma, en mycket kraftig stegringunder andra hälften av 1975. Detla bestyrks också av statistiska centralbyrånsstatistik över utveckUngen av de större industri- och handelsföretagensbanktillgodohavanden. 11Riksdagen 1975/76. 1975/76:100 BUaga 1 Finansplanen Diagram 9: 3 Penningmängden hos allmänheten 19681975 Stockuppgifter vid slutet av i fasta priser. Medelpriser 1968 = 100 ./'"l JVa Anm.Penningmängden definieras som allmänhetens sedelinnehav samt inlåning ibankinstituten. Diagram 9: 4 Industrins likviditetsutveckling 19691975 Anm. Med likvida medel menas kassa-, bank-,postgirotillgodohavanden, kortfristiga penningplaceringar samt icke-utnyttjadcheckräkningskredit. Uppgifterna avser industriföretag med fler än 200anställda. Likviditelsläget i banksystemet förbättrades med 1,6miljarder kr. under de tre försia kvartalen 1975 (labeU 9: 2). Detla innebarett omslag i positiv riktning på . Bakom denna utveckling lågtill övervägande delen de snabba kastningarna i valutaflödena. Dessutom höllsbankernas kassakrav till skillnad från föregående år oförändrade t. o. m. , varför kassakravs-medlen iriksbanken endast växte i takt med ökningen av bankernas balanser eller medknappt 500 milj. kr. 1974 hade de ökat med 3,8mUjarder kr. till följd av höjningen av affärsbankemas kassakrav från 1 tUl . Den likviditetspåspädande effekten motverkades emeUertid avomfattande insättningar på olika investerings- och arbelsmiljökonlon iriksbanken. Dessa behåU-ningar växte med . under de tre försiakvartalen 1975 mot . Tabell9: 2 Bankernas likvida tillgångar de tre första kvartalen 1974 och 1975 Milj.kr., nettobelopp 1974 1-3 kv. Statensupplåning utanför bankerna ()' Allmänhetensinnehav av sedlar och mynt ()' Medelpå investeringskonto i ()' Medelpå arbetsmiljökonto i (> Medelpå särskilda investeringskonton i Summa(1) + (2) Kortanettofordringar på utländska banker Summa(1) Kortanettofordringar på övriga kreditinstitut Summa(2) Kortanettofordringar på övriga kreditinstitut likvida tillgångar 842 2 590 1Tecknet () innebär, att förändringarna i fråga har erhållit omvänt tecken.Anm. Affärsbankernas kassakvotmedelär ej medräknade i deras likvida tillgångar.Källa: . 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 156 stalsskuldspoUtikensutformning kom det stora statliga budgetunderskottet att få en mindrelikviditetspåspädande effekt under januariseptember 1975 än motsvarandeperiod 1974. Affärsbankernaslikvida tUlgångar i form av nettofordringar mot staten, (exkl.kassakravsmedel) och utländska banker kom atl öka med 1,4miljarder kr. mot en nedgång på 7,3 mUjarder kr. moisvarande kvartal 1974.Detta innebar, att affärsbankernasberoende av riksbanksupplåning successivt minskade under trekvartaisperiodent. o. m. . I samband med kassakravssänkningen i början avnovember kom affärsbankernas nelloförvärv av statsobligationer att växa. För perioden somhelhet uppvisar affärsbankernas nelloinnehav av statsobligationer en nedgång,som dock kan hänföras tUl första halvårets riksbanksberoende och diirmedförknippade avyttringar av statsobligationer.Affärsbankernas kassamässiga beredskap kom dessutom att håUas uppe genomen ökning på . av de korta fordringarna på riksgäldskonloret iform av skattkammarväxlar. somaffärsbankernas likvida tiUgångar i form av nettofordringar på staten,och utländska banker ökade under de tre första kvartalen ökadeäven deras nelloinnehav av bosladsobliga-tioner med , vilketvar . mer än samma kvartal 1974. Vid utgången av uppgick dengenomsnittliga likviditetskvoten för samtliga affärsbanker tiU 40,3 %.Det genomsnittiiga kravet kan beräknas till . Kreditslrömmarna påden organiserade inhemska marknaden växte med ca . under de treförsia kvartalen 1975 lill . (tabell 9: 3). Det var isynnerhet kreditgivningen till näringslivet, som ökade, nämligen med närmare 2miljarder kr. Affärsbankernas kreditgivning expanderade med drygt 4 miljarderkr. under de tre första kvartalen 1975 till . Det varaffärsbankernas transaktioner med staten, som svarade för hela tillväxten ikreditgivningen. t. o. m. utökadenämUgen affarsbankema till följd av det förbättrade likviditelsläget sittskattkammarväxelinnehav med . 1974hade affärsbankerna i samband med ett ansträngt likviditelsläge och omfattanderiksbanksupplåning reducerat sina mest likvidatillgångar såsom dagslån i riksgäldskonloret och innehav av skattkammarväxlar. Affärsbankernaskreditgivning tUl bostadssektorn var ungefär oförändrad under de tre förstakvartalen jämfört med samma kvartal Tabell9: 3 Kreditmarknaden de tre första kvartalen 1974 och 1975 Milj.kr., nettobelopp Exkl. återlån samt exkl. förvärv av utländskaobligationer och bankers förlagsbevis. 1974.Däremot skedde en omfördelning i deras placeringsobjekt. Ökningen iaffärsbankernas nelloinnehav av bostadsobligalioner var nämligen närmare 600mUj. slörre under de tre första kvartalen 1975 än samma period 1974.Samtidigt resulterade snabbare avlyft än utbetalningar avbostadsbyggnadskrediter i en nedgång i affärsbankernas stock av uteslåendebostadsbyggnadskrediter med drygt 200 milj. kr. under de tre första kvartalen1975 att jämföras med en uppgång 1974 med ca 770 milj. kr. över hela trekvartaisperioden t. o. m. september1975 var affärsbankernas kreditgivning till näringslivet av ungefär sammastorleksordning som 1974. Den inbördeskvarlalsfördelning-en skiftade dock starkt. Sålunda kom affärsbankernas direktalån till näringslivet att öka med ungefär sammabelopp, som denna form av kreditgivning minskade under första halvåret 1975eller med . Denna utvecklingstendens framgår av diagram9: 2 över procentuella 12-månadersförändringar i affärsbankernas stock av övrigutlåning. Expansionen i affärsbankemas direkta lån till näringslivet undertredje kvartalet 1975 sammanhängde med slopandet av det s. k. utiåningstaketför affärsbankerna som genomförandet avlagerstödsprogrammet antogs medföra betydande finansieringsbehov. Sparbankernas totala kreditgivning minskade de treförsta kvartalen 1975 med drygt 600 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 158 tenoch reverslån tUl bostadssektorn. Föreningsbankernas kreditgivning undergickinga större förändringar t. o. m. . De enskilda försäkringsinrättningarnas totalanettoplaceringar på den svenska kreditmarknaden belöpte sig till 4,1miljarder kr. de tre första kvartalen 1975,vUket var en ökning med . jämfört med åretinnan. Det var särskilt deras kreditgivning till bostadssektorn samt näringslivet, som accelererade. Ökningen uppgick sålundatUl drygt 700 mUj. för vardera av sektorerna. Allmännapensionsfondens (de tre första fondstyrelserna) kreditgivning uppgick under detre försia kvartalen 1975 till , vUket var . Denna ökningkunde bl. a. hänföras till en kraftig omsvängning i fondens banklån från enreducering på 620 milj. kr. under de tre försia kvartalen 1974 lUl en tillväxt på 450 milj. kr. Då några större svängningar i fondens återlån samt lån tillbanker ej kunde konstateras har även dess fondökning i hög grad bidragit tillden ökade kreditgivningen t. o. m. september 1975.Under de tre första kvartalen 1975 var det framförallt fondens innehav av statsobligationer,som växte i snabb takt. som helhet kom fondens kreditgivning tillnäringslivet att växa kraftigt medan kreditgivningen till bostadssektornminskade. Fondens upplånings- samt place-ringspolilikhar sin bakgmnd i den successivt tiUtagande lättnaden på kreditmarknaden1975. Den fjärde fondstyrelsens nettoplaceringar i aktier undergick inga störreförändringar . 9.3 Den sektorvisa upplåningen Statensbudgetunderskott ökade med ytterligare . under de tre"första kvartalen 1975 jämfört med (labell 9: 4). Dentidigare förskjutningen av stalsskuldspo-litiken i långfristig riktningaccentuerades . Statens nettoupplåning i form av räntebärandelånga obligationer och premieobligationer växte från . t. o. m. till 6,3 mUjarder kr. under sammaperiod 1975. avtog statens korta obligationsskuld med 1,5 miljarderkr., mot en tillväxt på en knapp miljard kr. under trekvartsåret t. o. m.september 1975. Nedgången under de tre första kvartalen 1975 berodde på attstaten inte emitterade några korta obligationslån. däremotemitterades två kortfristiga obligationslån. Komnmnernas finansiella sparande försämradesväsentligt eller med ca . Denna ökning avutgiftsöverskottet kan till en smärre del ha finansierats med en något snabbarelikviditelsned-dragning 1975 jämfört med , då den uppgick till knappt 1miljard Tabell9: 4 Statens budgetutfall samt upplåningsformer de tre första kvartalen Milj.kr., nettobelopp BudgetutfaU {.nettoutgift -) 5 165 Upplåning {ökning -{-) Skattkammarväxlar och kortfristig upplåning 393 Långa obligationer 2 470 Anm. För att få överensstämmelse mellan budgetutfalletoch förändringen i statsskulden har statsverkets och riksgäldskontoretskassamässiga förändringar dragits bort från skattkammarväxlar och kortfristigupplåning. kr.Utvecklingen skulle i så fall ha ägt rum under årets sista månader. Någonentydig tendens i denna riktning kan nämligen ej skönjas i kommunernasinlåningsutveckling under de tre första kvartalen 1975. Accelerationen ikommunemas ulgiftsöverskott 1975 förefaller tUl övervägande delen ha täckts meden ökad upplåning, framför allt i utlandet. Den utländska upplåningen uppgicktill . Däremot torde kommunernas upplåning på deninhemska kreditmarknaden ha utvecklats i lugn takt 1975, vUket uppgifter förde tre första kvartalen ger en indikation på. Bostadsinvesteringarna beräknas ha minskat ivolym . Den värdemässiga förändringen uppskattas till en ökning på350 milj. kr. Netloutbetalningarna av de statliga bostadslånen har beräknatsligga på ungefär samma nivå 1975 som 1974. Investeringsutvecklingen skullesåledes i sig föranleda en obetydlig upplåningsökning på kreditmarknaden 1975.I denna riktning pekar också bostadssektorns upplåning på kreditmarknadenunder de tre första kvartalen 1975, då tillväxten uppgick tUl 380 milj. (labell 9: 5). De olika upplåningsformema skiftade dock markant.Bostadssektorns upplåning på obligalionsmark- Tabell 9: 5 Bostadssektorns upplåning pä kreditmarknadende tre första kvartalen 1974 och 1975 Milj.kr., nettobelopp 1 -3 kv. Direkta lån i affärsbanker Bostadslån frän andra kreditinstitut Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 160 Tabell 9: 6 Vinstutvecklingen inom iindustrin 1969 1974 Årligförändring i bruttovinstmarginalen (procentenheter) -0,6 -0,2 Textil-, beklädnads-, läder- och -1,4 -0,7 -0,5 -0,6 -0,6 Massa-, pappers- och pappersvaru- tillverkning, grafisk produktion -2,1 -0,7 Tillverkning av kemiska produkter. -0,1 -0,8 Tillverkning av varor av mineraliska -0,1 -0,9 -3,7 -1,7 -2,6 -0,3 -0,9 -1,1 Anm. Bruttovinsten har beräknats som rörelseöverskottminus underskott och inkluderar nedskrivning av lager. Vinstmarginalen harbeäknats som kvoten mellan bruttovinsten och försäljningsintäkterna.Differensen mellan vinstmarginalerna är beräknade för identiska industriföretagmed minst 50 anställda för två på varandra följande år. t. o. m, september 1975.Samtidigt sjönk bostadsbyggnadskreditema i affärsbankerna till följd av snabbaavlyft av uteslående bostadsbyggnadskrediter. Även bostadsbyggnadskrediter hosfrämst sparbankerna reducerades . Näringslivets investeringar i byggnader och maskinerökade med ca . i värde 1975. fortsatte lagren atlbyggas upp med några miljarder kr. mer 1975 än 1974. Uppgifter om utvecklingenav rörelseresultatet för industriföretag raed minst 500 anställda visar underde första 68 månaderna 19741975 en nedgång i detta med inemot 19 %.Reduceringen förefaller i stort sett ha berört samtliga branscher. Verkstads-samt livsmedelsindustrin uppvisade dock en viss ökning i rörelseresultatet.Totalt minskade industriföretagens bmtlovinstmargi-nal, uttryckt som andel avomsättningen, delåren 19741975 . (TabeU 9:6 ger en grovjämförelse bakåt i tiden.) En sammanställning av samtliga sektorers finansiellasparande antyder en försämring av näringslivets finansieUa sparande 1975 påmellan 7 och . Avsättningarna lUl arbelsmiljöfonder saml särskiltinvesteringskonto i påverkade sektorns likviditelsutveckling inegativ riktning 1975. Betydande insättningar medmotsvarande likviditetsindragande effekt följdes dock av frisläpp . De likvida medlen sjönk som följd av dessa transaktionertiUsammans med ca . Denrelativt kraftiga ökning av näringslivels finansieringsbehov 1975, 1 Preliminär nationalbudget 161 Tabell 9: 7 Självfinansieringen inom industrin 1969 1974 1969 1970 1971 1972 1973 1974 Textil-,beklädnads-, läder-tillverkning Trävarutillverkning Massa-, pappers- ochpappersvarutillverkning, grafiskproduktion 129 90 40 64 185 141 Tillverkning av varor av mineraliska ämnen utom metaller Metallframställning Verkstadsvarutillverkning exkl. varv industrin inkl. lagerförändring Hela industrin exkl. lagerförändring Tillverkningav kemiska produkter, gummi- och plastvaror 75 86 75 142 108 105 Anm.Självfinansieringskvoten har beräknats som sparandet i procent av investeringari anläggningar, maskiner samt lager. Dessutom har den angivits exkl.lagerinvesteringar för hela industrin. Källor: ochstatistiska centralbyrån. somutvecklingen av dess finansiella sparande och fondavsättningar sålunda gavupphov till, täcktes till en del med en expansion av upplåningen på den inhemskakreditmarknaden. Under de tre försia kvartalen växte denna upplåning med 1,9miljarder kr. (labell 9: 8). Expansionen skedde helt ,medan en mindre nedgång ägde rum . Denna omkastning iupplåningen på kreditmarknaden får ses mol bakgmnd av upphävandet avutiåningstaket . Effekten härav torde ha blivit ännu slörreunder fjärde kvartalet 1975. Näringslivels upplåning i bankerna förefaller haaccelererat i så snabb takt alt bankemas kreditgivning lill näringslivet underhela kan ha uppgått till . Detta tyder på attnäringslivels totala upplåning på kreditmarknaden kan ha vuxit med runt 4miljarder kr. Syftet med den ändrade inriktningen av kredilpoliliken var att gei försia hand industrin ett ökat uirymme på kreditmarknaden. Affärsbankernasökade utiåning har emellertid enligt Svenska Bankföreningens kreditanalysendast till en del disponerats för industrilån. Tabell9: 8 Näringslivets upplåning pä kreditmarknaden de tre första kvartalen 1974och 1975 Milj.kr., nettobelopp 1974 1-3 kv. Upplåning hos andra kreditinstitut 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 162 Näringslivels upplåning utomlands ökade påtagUgtkraftigt . Preliminära uppgifter tyder på att de ibetalningsbalansen registrerade privata kapitaltransaktionerna 1975 var ca 3,5miljarder kr. större än 1974. Dämlöver lorde restposten rymma en icke obetydUgupplåningsökning. Det var såvälfinansiering via emission av värdepapper och övriga privata långfristigalån som finansiering i anslutning till utrikeshandeln som ökade. Tack vare enexceptionell ökning i företagens totala nettoupplåning torde försämringen av sektorns finansieUa sparande samt effekten av avsättningartill och uttag från särskilda investeringsfonder mer än väl ha balanserats1975. Utrymme för en relativtsnabb likviditetsuppbyggnad torde därmed haförelegat 1975. En ökning i likviditetsuppbyggnaden med ett par miljarderkr. förefaller sålunda ej otrolig. uppgifter överindustrins och handelns likviditelsutveckling ger också uttryck för en sådantendens (diagram 9:4). t. o. m. växtede likvida medlen i industriförelag med minsl 200 anställda med drygt 3miljarder kr. eller jämfört med en obetydlig nedgång under motsvarande periodt. o. m. september 1974.Likviditetsuppbyggnaden t. o. m. september1975 var ej entydig inom de oUka branscherna. a. fick järn-och stålverksaml trävaruindustri vidkännas likvidiletsneddragningar. För merparten av deövriga branscherna uppgick likviditetsuppbyggnaden tiU . 9.4 Utblick mot 1976 Utifrån de inkomst-och utgiftsprognoser för de olika sektorerna som presenteras i de övrigakapitlen, framläggs i det följande vissa skattningar för dessa sektorers finansieUa variabler . Statens anspråk på kreditmarknaden beräknasuppgå tUl . Kommunernasfinansiella sparande väntas förbättras avsevärt 1976 eller med 2 mUjarder kr.,vilket i och för sig skulle kunna möjliggöra en förstärkning av kommunernaslikvidiletsställning och/eller en lägre total upplåning 1976 än 1975. Bostadsinvesteringarna beräknas minska med 7,8 %i volym mellan helåren 1975 och 1976, vilket torde motsvara envärdemässig ökning på 500 milj. kr. Då netloutbetalningarna av destatliga bostadslånen förefaller öka i ungefär samma takt skullebostadssektorns upplåningsbehov på kreditmarknaden kunna bli oförändrat 1976. Näringslivets fasta investeringar förväntasenligt den bedömning som läggs fram i kapitel 1 öka med 3,4 miljarderkr. i värde 1976. räknas i detta kapitel med ett väsentligtlageromslag från en markant uppbyggnad till en mycket måltiig tillväxt avlagren Bil.1 PreUminär nationalbudget 163 1976.Detta omslag förefaUer bli av sådan storleksordning, att näringslivetsfinansiella sparande kan hållas i stort sell oförändrat, trots tillväxt i defasta investeringarna och vinstförsämringar. Uttagen från de olika kontona iriksbanken kan förväntas fortsätta 1976. Ytterligare uttag från fonder såvälarbetsmiljö- som särskilda och traditionella investeringsfonder beräknas uppgåtill . Med tanke på depositiva effekterna av uttagen från fonderna i kan företagensanspråk på inhemsk och internationell kredit-marknad vid i stort settoförändrat finansiellt sparande väntas minska något 1976. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen Delprognoser och arbetsfördelning rörande preliminär nationalbudget 1976 Av inledningenframgår vUka kapitel och avsnitt som sammanställts inom finansdepartementetsekonomiska avdelning (EA) resp. (). Nedan redovisasdetta i tablåform. Härutöver framgår EA:s och KI:s bedömningar av utvecklingeninom olika delsektorer. Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster Produktion inom gruvor, mine- kr., priser. Bil.1 Preliminär nationalbudget 165 1.1 Tillbakablick på utvecklingen 2 1.3 Utvecklingen inom olika områden 9 2 Detinternationella läget 25 2.1 Sammanfattande översikt 25 3.3 Bytes- och betalningsbalansen 69 4.1 Sammanfattning avproduktionsutvecklingen inom industrin 75 4.2 Gruvor och mineralbrott samttillverkningsindustri 76 4.4 Övriga näringsgrenar och den totalaproduktionen 93 5.1 Läget på arbetsmarknaden 96 6 Deenskilda konsumenternas ekonomi 106 6.1 De disponibla inkomsterna 107 6.3 Den privata konsumtionen 114 7.1 Sammanfattning avinvesteringsprognosen 116 7.2 Investeringsutvecklingen inom olikaområden 120 8 DenoffentUga verksamheten 134 8.5 Den konsoliderade offentiigasektorn 142 8.6 Beräkning av finanspolitiskaeffekter 146 8.7 Effekter av sänkning avmervärdeskatten 149 9.2 Kreditinstitutens utlåning 156 9.3 Den seklorvisa upplåningen 158 9.4 Utblick mot 1976 162 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 166 1:1 Preliminär försörjningsbalans 19741976 5 2 Bytesbalans 19741976 9 2:1 Bmltonalionalproduktens utveckling i vissa länder och länder områden 19741976 25 2 Konsumentprisernas utveckling19621975 28 3:1 export av färdigvaror (exkl. fariyg) till OECD-om rådet 19721976 54 2 export av färdigvaror (exkl. fartyg)19681976 55 3 Prisutvecklingen för färdigvaror 19601976 57 4 Exportutvecklingen för olika varugrupper19741976 58 5 Importulvecklingen för olika varugrupper19741976 65 6 Bytes- och betalningsbalans 19721976 70 4:1 Industriproduktionensutveckling 19731976 77 2 Försörjningsbalans för sågade ochhyvlade trävaror 1974 3 Försörjningsbalansför verksladsprodukter (exkl. fartyg 1974 1976 86 4 Försörjningsbalans för övrig industrisektor19741976 89 5 Försörjningsbalansför mndvirke 19741976 92 5:1 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 19731975 100 2 Arbetslöshetenenligt arbetskraftsundersökningarna januari november1974 och 1975 101 3 Varsel om personalinskränkningar 19701975 102 4 Produktion och sysselsättnitig 1976 104 6:1 De enskUda konsumenternasinkomster och utgifter 2 Inkomstöverföringar tUl hu.shåU 19741976 109 3 HushåUens direkta skatter och avgifter 19711976 110 4 Konsumentprisindex december 1974oktober 1975 111 5 Konsumentprisförändringen 19731976 uppdelad påkom- «*s ponenter 112 6 HushåUens konsumtionsutveckling 19631975 113 7:1 Bmltoinvesteringarnasutveckling 19711975 samt prognos 2 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19711975 samt prognos för1976 för privat, statlig och sektor 118 3 Lägenheteri påbörjade och inflyltningsfärdiga bostadsbyggen 19701976 121