prop · FZ03160 · 1975-12-31 00:00:00 — Den omprövning som OK företog av sekretessreglerna innebar i fierafall en vidgad offentlighet, men exempel fanns också på alt förslaget leddetill sekretess i fall där offentlighet förut rådde. Vidremissbehandlingen vitsordades alt hade slora förtjänster frånprincipiella och teoretiska synpunkter. Flera remissinstanser uttaladeemellertid starka tvivel på de tillämpande organens möjligheter alt hantera ensekretesslagstiftning som var så konstruerad som OK hade förordat. Även i flerasakfrågor framkom invändningar mol förslagel. Det var mol bakgrund härav somyUerligare utredning ansågs nödvändig, innan förslag lill ny lagstiftning omoffentlighet och sekretess kunde föreläggas . Den nya utredningenuppdrogs som nämnts ål , Enliglsina direktiv hade au särskilt uppmärksamma sådani informationsmaterialsom har tagils upp i annan form än som text eller bild, specielll medanvändning av automatisk daiabehandlingsieknik (ADB), De problem som harsamband med ADB behandlade i delbeiänkandet (SOU 1972:47) ochintegritet. 1 detta framlades förslag till ändringar i TF rörandeolTentlighetsprincipens tillämpning på ADB-lagral intbrma-lionsmaierial.Dessutom föreslogs nya regler, samlade i en datalag, för alt skydda denpersonliga integriteten mol obehörigt intrång genom användning av ADB-teknik.Förslagen lades lill grund för lagstiftning (prop, 1973:33, 'Bilagorna intagna i särskilt band. 1975/76:160 16 KU 1973:19 och 1974:8). innehåller förslag till ett särskilt kapitel om allmännahandlingars offentlighet, avsett alt ingå i en ny"yltrandefriheis-grundlag". Kapitlet motsvarar i alll väsentligt denreglering som är intagen i 2 kap. TF. Det upptar sålunda bl. a,besiämmelserom tillåtna sekretess-grunder, om vad som skall förslås med allmänhandling och om den ordning i vilken framställning om all få ul allmän handlingskall göras. föreslår vidare en lag om allmänna handlingar. Denna är avsedduti ersätta den nuvarande sekretesslagen. Lagen innehåller de materiellasekretessbesiihnmelser-na, ordnade gruppvis efter de i grundlagen angivnasekreiessgrunderna. Den föreslås dessutom inrymma vissa andra föreskrifter,såsoin angående registrering av allmänna handlingar, tystnadsplikt ominnehållet i hemliga handlingar, besvär över beslul all vägra utlämnande ochsekretess myndigheter emellan, lägger också fram förslag lill vissaändringar i och för-valtningsprocesslagen(l97l:29l)samt lillvissa förordningar. Treunder avgivna uiredningsbelänkanden har beröringspunkter med till lagstiftning om offentlighet och sekretess, OSKhar utgått från att grundlagskapitlei om allmänna handlingar för framtidenskulle ingå i en ny grundlag angående yttrandefriheten i massmedier, tänkt attersätta TF. Förslag till en sådan grundlag har under årel lagls fram avmassmedleuirednlngen i betänkandet (SOU 1975:49) Massmediegrundlag.Massmedieuiredningen har som 5 kap, i förslaget till massmediegrundlag fört indet av föreslagna grundlagskapitlet om allmänna handlingar. Till de frågorsom massmedieutredningen behandlar i sitt betänkande hör spörsmålet omavvägningen mellan tystnadsplikter, bl, a, dem som åligger offentligafunktionärer, å ena sidan, och ansvarsfriheten för den som lämnar meddelandeför publicering i pressen och andra massmedier, å den andra. Denna fråga, somhar samband med sekretessen för hemliga handlingar, ingick ursprungligen iOSK:s utredningsuppdrag. Övergripandefrågor om yttrande- och informationsfriheten behandlas fri- ochräiiigheisulrednings betänkande (SOU 1975:75) Medborgerliga fri- ochrättigheter. I de av utredningen föreslagna räitighetsreglerna iregeringsformen hänvisas emellertid, liksom f, n,, beträffande rätten alt ladel av allmänna handlingar lill den särskilda grundlagsregleringen. Deltredje betänkandet av intresse i detta sammanhang har avgetls i december 1975av lystnadspllkiskominiiién. Betänkandet (SOU 1975:102) har titelnTystnadsplikt och yttrandefrihet. Kommittén har utarbetat torslag till en lagom offentliga funktionärers tystnadsplikt. Till denna har kommiiién lon sammanföreskrifterna om tystnadsplikter i offentlig verksamhet. Regleringen i lagenär nära anknuten till bestämmelserna om allmänna handlingars offentiighet ochinskärnkningar däri. Kommittén har byggt på OSK:s förslag lill lag om allmännahandlingar m, m. Föreskrifterna om handlings-.sekretess lår enligttystnadsplikiskommitléns förslag belydelse bl, a. där- 1975/76:160 ' igenomalt de uppgifter i en hemlig handling som utgör grund tor hemlighållandetskall omfattas av tystnadsplikt, har vidare, närmast pågrundval av massmedieutredningens förslag lill massmediegrundlag, övervägtvilka tystnadsplikter, för offentliga funklionärer och enskilda, som bör haföreträde framför grundlagsprincipen om ansvarsfrihet för meddelare lillpressen m, fi. Kommittén har lagl fram förslag till en lag vari anges delysinadsplikier som har sådant försteg. Delta innebär bl, a, alltystnadsplikten kring innehållet i hemliga handlingar i allmänhet viker lillförmån lor rätten all lämna meddelanden till massmedierna. har, som helhet sell, fått ell gott mottagande under remissbehandlingen.Del har allmänt vitsordats alt det är väl ägnat att läggas lill grund för nylagstiftning på handlingsoffentlighetens område. Också jag anser att, sedanfrågan nu har varit föremål för ett långvarigt utredningsarbete, tiden ärmogen alt göra en totalrevision av regleringen av allmänna handlingarsoffentlighet och begränsningarna däri. Somjag har nämnt förut lägger jag i detta ärende fram förslag endast i den del somavser grundlagsregleringen. Enligt vad regeringen har beslutat kommernågot förslag om en ny massmediegrundlag inte att föreläggas pågrundval av massmedieulredningens betänkande. De nya grundlagsbestämmelsernabör därför få formen av ett nytt 2 kap. i TF, Delhade givetvis varit en fördel om man i ett sammanhang hade kunnat ta slällningi detalj till hela det ifrågavarande lagkomplexet, både grundlagsdelen och dendel som skall regleras i vanlig lag. Jag har dock fäst avgörande vikt vid detnära samband som föreligger mellan handlingssekretessen och den muntligasekretessen för offentliga funklionärer. Det är enligt min mening därförnödvändigt alt få till slånd en samordning i både tekniskt och sakligthänseende av lagstiftningen om handlingssekretess och om tystnadsplikt i allmäntjänst. Som nämnts har tystnadspliktskommitién avlämnat sitt betänkande idecember 1975. Remissbehandlingen är ännu inte avslutad. Det torde la inteobetydlig tid i anspråk att sedan remissyttrandena har kommii in utarbetaförslag lill lagstiftning om hemlighållande av handlingar och av annaninformation. Särskilt blir detta fallet om man, i enlighet med ell förslag somjag berör närmare i avsnitt 7.2, skulle välja att föra samman reglerna omhandlingssekretess och tystnadsplikt i en lag. Det kan i sådant fall bl. a.visa sig behövligt att innan proposition beslutas remissbehandla ett inomdepartementet upprättat lagutkast. Mol denna bakgrund har det inte varitmöjligt all i detta sammanhang föreslå regler i lag om handlingssekretess. Jagräknar med att proposition i ämnet skall föreläggas /77 årsriksmöte. Vadjag har sagt i del föregående hindrar inte att man redan i detta ärende tarställning till vissa frågor som har betydelse för författningsregleringenunder grundlagsnivå. Fördelningen av förfallningssloffet mellan grundlag, lagoch förordning är uppenbariigen en fråga som måste behandlas 1975/76:160 18 Ävenom jag alltså anser all OSK:s belänkande kan läggas lill grund för revision avlagstiftningen om offentlighet och sekretess för handlingar hos myndigheterna,är därmed inte sagt all alla hithörande frågor har fått sin slutliga lösninggenom kommitténs förslag, Enlig min mening finns avsnitt som är i behov avfortsatta och fördjupade överväganden. Jag syftar i första hand på frågorna omoffentlighetsprincipens tillämpning på ADB-lagrad information och principensutvidgning till organ utanför del traditionella myndighetsområdet. Riksdagenhar vid (KU 1975:11) hemställt om en utredning av frågor somgäller skyddet för den personliga integriteten vid personregistrering med hjälpav ADB. Jag avser all begära bemyndigande au d tillkalla en kommilléför denna ulredning. Enligt min mening bör ulredningsuppdragei vidgas lill attavse också frågan om offentlighetsprincipens tillämpning på ADB-lagrad information.För ulredning av frågan om ulsträckning av principens tillämpning till andraorgan än myndigheter bör en särskild kommitté tillkallas. Jag återkommer tilldessa frågor dels i följande avsnitt i denna proposition, dels i direktiven förkommittéerna. Iövrigi vill jag nämna alt spörsmålet om avvägningen mellan behovet av sekretessinom offentlig verksamhet och intresset av skydd för massmediernasinformationskällor kommer alt behandlas i en proposition om vissa andrapartiella ändringar i TF som jag har för avsikt au inom kon anmäla. Inomjustitiedepartementet förbereds vidare förslag till proposition om ytterligarereglering i regeringsformen av de medborgeriiga fri- och rättigheterna.Innehållet i denna proposition torde inte komma att rubba förutsättningarnaför de förslag som jag i detta ärende lägger fram angående allmänna handlingarsoffentlighet, 3Huvuddragen i gällande rätt, m. m. Genom1766 års TF infördes den medborgeriiga rättigheten att fritt och på eget ansvartrycka skrifter. Syftet var att säkerställa ett fritt meningsutbyte och enallsidig upplysning, I sammanhanget uppfattades rätten att i tryckoffentliggöra myndigheternas handlingar som betydelsefull. Varje medborgaretillerkändes därför i grundlagen rätten att fritt ta del av i princip allahandlingar som rörde rättskipning och förvaltning och att fritt trycka av dem.Rätten var emellertid inte undantagslös. Grundlagen föreskrev också vissainskränkningar. Även i följande tryckfrihetsförordningar, utom TF, harrätten att ta del av myndigheternas handlingar utgjort en av tryckfrihetensbeståndsdelar. Föregångarenlill nu gällande TF, dvs. TF, byggde i fråga om rätten att utge ochutbekomma myndigheters handlingar på de principer som hade kommii lill uttrycki TF. Inte heller TF var rätten till allmänna handlingarfullständig. För vissa grupper av handlingar innehöll grundlageninskränkningar. Antalet undanlag från offent- Prop.1975/76:160 '9 ligheisprincipenvar till en början litet men utökades efler hand. Den reglering av rättenall utfå och trycka allmänna handlingar och inskränkningarna i denna rätt som1812 års TF innehåller blev i huvudsak gällande lill , då reglerna omallmänna handlingars offentlighet erhöll den utformning som de i huvudsakfortfarande har (SOU 1935:5, prop. 1936:140, KU 1936:37, prop. 1937:107, KU1937:21), Reformen innebar alt undantagen från offentlighelsregeln bröts ut urgrundlagen till en särskild lag, lagen (1937:249) om inskränkningar i rättenall utbekomma allmänna handlingar, den s. k, sekretesslagen, medan TF endaslmera allmänt kom alt ange de förutsättningar under vilka inskränkningar ioffentlighetsprincipen fick förekomma. En annan huvudpunkt i reformen var altoffentlighetsprincipen gjordes tillämplig också på de kommunala myndigheternashandlingar. Vid nuvarande TF:s tillkomst företogs inte någon genomgripandeöversyn av bestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet och ominskränkningarna däri. Grundlagsbestämmelserna om allmänna handlingar samladesi 2 kap, TF, Detta kapitel har i huvudsak behållits oförändrat efler TF:stillkomst. beslöts dock, som förut nämnts, vissa ändringaravseende offentlighetsprincipens tillämpning på ADB-upptagningar och andratekniska upptagningar. Reglernai iryckfrihetsförordningen om allmänna handlingar har i huvudsak följandeinnehåll, Enligl1 kap. 1 S står det varje svensk medborgare fritt att i tryckt skriftoffentliggöra allmänna handlingar. Varie svensk medborgare har vidare engrundlagsfäst rätt att ta del av allmänna handlingar (2 kap. I §), Denna rättär inte undantagslös. Ett stort antal allmänna handlingar är inte offentliga.Vilka handlingar som är hemliga kan emellertid inte utläsas ur TF. Iöverensstämmelse med de principer som antogs vid grundlagsreformanger TF endast sekreiessgrunderna. 1 rätten till allmänna handlingar fårsålunda enligt 2 kap, I § gälla endast sådana inskränkningar som påkallasantingen av hänsyn till rikets säkerhet och dess förhållande till främmandemakt eller i anledning av myndighets verksamhet för inspektion, kontroll ellerannan tillsyn eller för brotts förekommande och beivrande eller till skydd förstatens, menigheters och enskildas behöriga ekonomiska intresse eller av hänsyntill privatlivels helgd, personlig säkerhet, anständighet och sedlighet. 1särskild lag - varmed avses sekretesslagen - skall noga anges de fall då enligtdessa grunder allmänna handlingar skall hållas hemliga. Offentlighetsprincipenär således begränsad på det sättet alt vissa handlingar enligl sekretesslagenär hemliga. En annan begränsning ligger i begreppet allmän handling, sådantdetta definieras i 2 kap. 2 § TF. För att en handling skall vara allmänttillgänglig krävs lill en bönan att den förvaras hos myndighet. Vad som menasmed myndighet anges i 2 kap. 3 ij TF. Men inle alla hos myndighet förvaradehandlingar är underkastade offentlighetsprincipen. Medan handling som kommerin till en myndighet 1975/76:160 20 frånnågon utomstående- myndighet eller enskild fysisk eller juridisk person - blirallmän redan i och med att den avlämnas till myndigheten (2 kap. 5 § förstaslycket) blir handling som tillkommer inom en myndighet i princip inte allmänförrän den har nått sin slutliga utformning eller - enligt TF:s terminologi - harupprättats, I 2 kap. 4-6 SS TF preciseras nännare bl. a. när handling är altanse som upprättad. Vadsom sägs i 2 kap. TF om handling avser också karta, ritning eller bild. Sedanår 1974 anges vidare uttryckligen att offentlighetsprincipen är tillämplig intebara på handling i konventionell mening ulan också på ADB-upptagning och annanteknisk upptagning (2 kap. 2 S andra stycket). I fråga om tekniska upptagningarinnehåller TF vissa kompletterande särregler. Bl, a. gäller att upptagning förADB anses förvarad hos myndighet även om den har kommit in lill ellerupprättats hos annan än myndighet, förutsatt all myndigheten förfogar överupptagningen. Reglernaom sättet för utlämnande av handlingar meddelas i 2 kap. 8 i; TF. Huvudregelnär att allmän handling, som inle skall hållas hemlig, på begäran genast ellerså snart ske kan ulan avgift skall tillhandahållas den som för läsning elleravskrivning på stället önskar ta del av den. Den som så önskar har vidare rättatt mol fastställd avgift erhålla avskrift av handlingen. Enligl2 kap. 9 ij skall framställning om utbekommande av allmän handling göras hosden myndighet där handlingen finns. Framställningen skall som regel ocksåprövas av den myndigheten. Densom har dit avslag på begäran om att d ut allmän handling kan söka ändring ibeslulel genom besvär. Besvärsinstitutét regleras i 2 kap. 10-12 SS- Denhuvudsakliga innebörden i dessa paragrafer är att ändring skall sökas hosöverordnad myndighet och, i fråga om myndighet, i regel hoslänsstyrelse. Beslut av departementschef kan inte överklagas, I fråga ombeslut av allmän domstol är högsta domstolen högsta instans. I övrigt prövasbesvär i sista hand av regeringsrätten. 14 § TF meddelas regler om hemligbeteckning, s.k. hemlig-stämpling. Defall då allmänna handlingar skall hållas hemliga i förhållande lill enskildanges, som redan har nämnts, i sekretesslagen. 1 en katalog, omfattande ett40-tal paragrafer, räknas de handlingar upp som på grund av någon i TF angivengrund inte dr lämnas ut. Sekretesslagen reglerar däremot inte - med ettundantag - i vad mån myndigheterna skall kunna få tillgång till varandrashandlingar, 1de fiesta fallen är sekretessen knuten till viss myndighet, till viss typ avärende eller lill vissl verksamhetsområde. I en del lagrum talas sålunda omhandlingar som har kommit in lill eller upprättats hos viss myndighet, i andraom handlingar i visst ärende eller rörande visst förhållande. Också andrauttryckssätt används, Sätiet att beskriva den handling som avses med ensekretessbestämmelse är avgörande bl. a. för frågan om handlingen är 1975/76:160 21 sekretesskyddadhos alla myndigheter eller om den i sekretesshänseende är att bedöma på annatsätt sedan den har lämnats över från en myndighet lill en annan. 1 allmänhettillgodoser de enskilda sekretessbestämmelserna endast ett av de i TF nämndasekreiessgrundande intressena. Del finns emellertid exempel på bestämmelser sombygger på fiera sekretessgrunder. Delskulle föra för långt att här lämna en fullständig redogörelse för samtligasekretessbestämmelser. Del kan emellertid vara på sin plats att med någraexempel illustrera hur TF:s sekretessgrunder har utnytljals i sekretesslagen. Hänsynenlill rikets säkerhet och dess förhållande till främmande makt ligger bakomsekretessbestämmelserna i l§i), varav 1 i; rör protokoll i regeringsärenden, 3Jj handlingar i utrikesärenden och 4 ij handlingar rörande försvaret. Handlingarrörande myndighels inspektionsverksamhet och brottsbekämpande verksamhetskyddas i viss utsträckning i 7 resp. 10 i;, I sistnämnda paragraf, som avserbl. a. polis- och åklagarmyndighets handlingar, är sekretessbestämmelserna förövrigt föranledda även av hänsyn till att enskildas personliga förhållandeninle onödigtvis bör avslöjas. Tillskydd för statens och menigheters ekonomiska intressen har sekretessbestämmelsergivits i fråga om t, ex. stadsplaner o. d. (8 ij), verksamhet (31ij), upplåning (33 S), upphandling, försäljning, entreprenader o, d, (34 ij)och de statliga affärsdrivande verkens affärs- eller driftförhållanden (34 aij). HänsynenUU enskildas ekonomiska Inlressen ligger till grund för sekretessbestämmelserrörande bl. a, förmynderskap (15 >;), statistik (16 ij), självdeklarationeroch taxeringsuppgifter (17 ij), statlig utredning, kontroll och stödverksamhetavseende näringslivet (21 ij), arbetsförmedling (25 ij), kommunikationer (28ij), post, telegraf och telefon (29 ij) samt utlåningsverksamhet (32 ij). Enskildaspersonliga Inlressen skyddas genom sekretessbestämmelser i framföralltIl-I4ij§. Bland dessa intar 14 ij en central plats, efiersom den behandlarfiertalet grupper av handlingar inom sjukvården och socialvården. Paragrafeninnehåller en lång uppräkning av ärenden, exempelvis ärenden angående hälsovård,sjukvård, socialhjälp, barnavård, nyklerhelsvård, socialförsäkring och vissapsykologiska undersökningar. Samtliga handlingar i uppräknade ärenden ärhemliga såvitt angår enskilds personliga förhållanden. Beslut dr dock normaltinte hållas hemliga enligt 14 ij- Slutligenbör nämnas att handlingar hos domstol har ägnats en särskild paragraf (36 ij),som bl. a. anger hur domstol skall förfara för att en handling som harföretetts vid förhandling inför domstol skall kunna hållas hemlig. Reglernai sekretesslagen har i allmänhet formen av direkta förbud mot utlämnande, Ivissa fall har dock sekretessen inte reglerats uttömmande genom lagen. Någraparagrafer - däribland 11 ij första stycket som avser 1975/76:160 22 14 ij fjärde stycket som avser socialregister och 23 ij somavser patenthandlingar - innehåller förbud av den konstruktionen all vissahandlingar inte får lämnas ut i andra fall än som anges i annan lag. Andraparagrafer är så konstruerade att utlämnande bara får ske i de fall regeringenbestämmer. Hit hör bl. 3 ij som rör utrikessekretessen och 11 ijandra-fjärde styckena som rör andra register än kriminal- och polis-regi.slren. Ifråga om fiera vikliga grupper av handlingar - handlingar angående försvaret (4§), granskning, inspektion eller kunskapsprov (7 §), ulredning, koniroll ellerstödverksamhet med avseende på näringslivet (21 S), rättshjälp ål enskildagenom andra myndigheter än allmän advokatbyrå eller publicus (26 ijandra stycket), undersökningar och utredningar m.m. till enskildas tjänst (27ij), utlåning annorledes än genom av allmänna medel (32 ij) samtangående statliga affärsdrivande verks affärs- och drifi-förhållanden(34aij)-anger emellertid sekretesslagen endast områden inom vars gränser sekretessfår förekomma. Den närmare regleringen skall i dessa fall göras genomadministrativa författningar. Denmöjlighet lill reglering i administrativ ordning som sekretesslagen sålundaerbjuder har använts i sju sekrelesskungörelser. Härtill kommer en särskildkarlsekretessförordning(1975:372). Bland sekretesskungörelserna kan nämnaskungörelsen (1939:7) med förordnanden pä civilförvaltningens område jämliktlagen (nr 249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmännahandlingar - den s. k, civilförvaltningens sekretesskungörelse medförordnanden enligt 7, 21, 26, 27, 32 och 34 a ijij sekretesslagen - ochkungörelsen (1950:462) med förordnanden på försvars-väsendets område jämliktlagen (nr 249) om inskränkningar i rätten att utbekommaallmänna handlingar - den s, k. försvarets sekre-lesskungörelse medförordnanden enligt framför allt 4 ij men också 7 och 27 ij? Förbudeni sekretesslagen mot utlämnande är i allmänhet inte ovillkoriiga. När ellförbud är meddelat i statens eller kommuns intresse, har i många fallbefogenhet tillagts regeringen eller annan myndighet att medge utlämnande. fall då en förbudsbeslämmelse är given närmast till skydd för enskildasintressen föreskrivs i regel att handling skall lämnas ut, om den som avses ihandlingen samtycker till det. Bestämmelser lill skydd för enskilda är ocksåofta villkoriiga så till vida att utlämnande får ske oberoende av den enskildessamtycke, om trygghet kan anses vara för handen att utlämnandet inte kommer attmissbrukas till skada för den enskilde eller, i vissa fall, hans nära anhöriga(se t, ex. 14 S)- Inågra d bestämmelser anges uttryckligen att handling inle dr lämnas ul om dettakan befaras leda lill viss skada (se t.ex. 10, 12a och 21 iJS). En annan inteovanlig konstruktion är den att sekretessbestämmelsen som huvudregel innehållerall handling inte dr lämnas ut i vad den angår enskilds förhållanden, samtidigtsom den medger all utlämnande får ske om del Prop.1975/76:160 23 intefinns någon risk för att detta skall lända lill skada för den enskilde ellerför hans nära anhöriga (se t.ex, 14 ij). 1fiertalet fall anges i sekretessbestämmelserna en viss maximitid för sekretessen,I fråga om handlingar rörande enskildas personliga förhållanden är maximitideni regel , i fråga om försvars- och utrikesförhållanden i regel , ifråga om ekonomiska förhållanden i regel . Andra tider förekommerockså,såsom 2 och . 1 vissa beslämmelser angesati sekretessen upphör då ärendethar slutbehandlats eller då annan händelse har inträffat (se t, ex, 8 !jrörande plansekretess), 1 andra fall anger sekretesslagen inle någon tidsgränsalls. Denredogörelse som har lämnats har avsett de egentliga sekretessbestämmelserna.Vid sidan härav innehåller sekretesslagen ett antal paragrafer som reglerarfrågor med anknytning till sekretessbestämmelserna. Bland dessa kan nämnas 37ij och 38 tj första styckei som innehåller vissa regler om dispens, I 38 ijandra stycket återfinns besiämmelserom domstols möjligheter att från annanmyndighet infordra hemlig handling som kan antas vara av belydelse som bevis.Sistnämnda beslämmelser, som togs in i sekretesslagen i samband med antagandetav , utgör det enda egentliga exemplet på reglering i lagen avförhållandel myndigheter emellan. 1 fråga om parts - eller därmed jämställdpersons - rätt att ta del av hemliga handlingar i mål eller ärende där han ärpart finns regler i 39 S- Slutligen kan nämnas att 40 S innehåller bestämmelserom påföljd för utlämnande av handling i strid mot sekretesslagen. Någonbeslämmelse om påföljd för den som utan alt lämna ut hemlig handlingvidarebefordrar hemlig information ur sådan handling innehåller sekretesslagendäremot inte. 4Offentlighetsprincipen 4.1 Gällande rätt Principenatt samhällsorganens verksamhet skall vara öppen för insyn från medborgarnassida är av gammalt datum i vårt land. Den realiseras genom rättsregler som tarsikte på skilda företeelser i de allmänna institutionernas och därtill knutnafunktionärers handlande.