prop · FY0324 · 1975-12-31 00:00:00 — Beträffandedramatikområdet menar förbundet att det med tanke på betänkande ärrimligt att anta att den kommunala verksamheten kommer att växa i omfattningbåde för vuxna och barn. Detta borde medföra stora möjligheter att kombineralärartjänst med andra uppgifter inom kommunen. Även anser bör utbUda ettämneslärare som kan kombinera tjänstgöring inom och utomskolväsendet. En lärare i konsumenlkunskap kan t. ex. vara kommunalkonsumentsekreterare. Skolans kontaktytor med de övriga samhällssektorernaskulle därigenom ökas. Kulturarbetarnas socialdemokratiska förening som i principär positiv tUl tvåämnesutbildning föreslår att en lärare med ettämnesutbUdninggenora sraidig organisation kan få sitt timantal för tjänst fyllt genom timraartill förfogande, frivUlig undervisning, vuxenundervisning m, m. Flerareraissinstanser som i princip tillstyrker utredningsförslaget befarar att tvåämnesutbildningenmedför att studietiden i LUK-ämnet blir alltför kort, och attfärdighetsträningen därmed riskerar att bli för begränsad. Till deremissinstanser som är tveksamma inför studietidens längd hör , ,och Skola, slöjd-lärarseminariei, statens dansskola iStockholm, SAF och teater- och musikrådet. UKÄ,och pekar på risken att antalet lärartjänster i kombinationer inomnuvarande ämnesområden vid de filosofiska fakulteterna kraftigt skärs ned oraförslaget genoraförs, frarahåller att organisationen inte kan accepteraatt en förbättring för en grupp sker tUl priset av arbetslöshet för andralärargrupper raed ämneskombinationer som omfattar ämne/n som föreslagits ingåi LUK-kombinatloner. Någraremissinstanser och organisationer avstyrker helt förslaget om tvåämnesutbildningraed raotivering att den föreslagna studietiden medför en oacceptabelförsämring av utbUdningens kvalitet. Till dessa organisationer hör Akademienför de fria konsterna och , konstnärsutbildningssakkunniga.Konstnärliga och litterära yr- 1975: 24 35 , statens scenskola i ,och Teckningslärarnas och . UKÄtillstyrker att utbUdningen i de av utredningen behandlade ämnena sker inomhögskolans rara, att äranesstudiema byggs upp med studiekurser om 20, 40 eller60 poäng, samt att den praktisk-pedagogiska utbildningen byggs ut tUl tvåterminer och förläggs till lärarhögskola, UKÄ är i prmcip positiv till den lärarinriktadeyrkesförberedelsen, men anser att det f, n, inte är möjligt att överblicka depraktiska konsekvenserna av ett genomförande, SÖstöder utan reservationer förslaget att förlägga ämnesstudierna före ochorganisatoriskt skilda från den praktisk-pedagogiska utbildningen, samt attämnesstudierna för att ge lärarbehörighet skall omfatta 120 studiepoäng, SÖbiträder i princip förslaget om en lärarinriktad yrkesförberedelse som skallvara insprängd i tiden för ämnesstudierna. Styrelsenför gymnastik- och idrottshögskolorna anser det värdefullt alt läramtbildnlngskommitténi den framtida utbildningen vUl infoga och vidareutveckla vissa positivafaktorer i värvningen med fyra komponenter. En avgjord fördel med dennuvarande utbUdningen vid gymnastik- och idrottshögskolorna är möjligheten attpå ett mycket tidigt stadium uppleva skolan och pröva på hur det är att varalärare. Det ger en motivation för den fortsatta utbildningen som inte nog kanuppskattas. Därtill kommer möjligheten för den som upptäcker att hon/han satsatpä fel häst att sadla om . Även , och att studier i LUK-ämnena samordnas med studier vid filosofiskfakultet. SFS anser dock att man skaU bevara fördelarna med seminarieformengenom att söka bibehålla möjligheterna till intensiv samverkan raellan ämnesteoriundervisning,metodikstudier och praktik. TCOfinner läraratbUdningskommitténs ställningstagande ändamålsenligt med hänsyntill direktiven och önskvärdheten av att lärare som skall verka i sammaskolformer har en gemensam referensram. Kommittén har varit bunden av densnävt tilltagna tidsramen för utbildningen. Enligt TCO hade det varitrimligare att kommittén fått arbeta fram ett förslag tUl tjänstekonstruktionoch utbildning som motsvarar skolans krav och att tidsramen för utbildningenanpassats därefter. TCO har i sitt yttrande föreslagit att en utredningtillsätts med uppgift att företa en översyn av all lärarutbildning. Möjlighetenatt utforma en lärarutbildning med fyra komponenter varvade bör inte uteslutasi en kommande utredning. Kommitténs förslag är i hög grad inriktat på attstudierna skall genomföras i en följd. TCO fäster emellertid stor vikt vid attindividen ges möjlighet att varva utbildning och yrkesverksamhet bl, a, av detskälet att tidigare yrkesverksamhet kan gehögre motivation i studierna och att risken för felaktigt yrkesval minskar. Avsamma skäl ser TCO positivt på den lärarinriktade yrkesförberedelse soraföresläs ligga parallellt med ämnesförberedelsen. Facklärarförbundetdelar i princip kommitténs uppfattning om de pedagogiska nackdelama med envärvning med fyra komponenter. Flera av dessa nackdelar skulle dock enligtförbundets mening kunna undanröjas i en reformerad läraratbUdning. En reform grandadpå kommittéförslaget kan emellertid inte uppskjutas så länge att möjlighetenatt utforma en för all lärare klart yrkesinriktad utbildning medfyra komponenter varvade blir föremål för utredning och beslut.Facklärarförbundet tillstyrker därför att den praktisk-pedagogiskautbildningen huvudsakUgen skall ske efter avslutade ämnesstudier. Facklärarförbundettillstyrker också att lärarinriktad yrkesförberedelse bör ske parallellt medämnesstudierna. ,, organisationskommittén för högre musikutbildning (OMUS), SAF,, och tar avstånd från den föreslagna studieorganisationen, SAFställer sig tveksam tUl kommitténs påstående att en hög procent av destuderande inom flertalet LUK-äranesutbildningar skulle vara bättre betjänta aven utbUdning med annat innehåll och annan studieorganisation. Det är, enligtSAF, rimligt att anta att en överväldigande majoritet av dem som studerar LUK-äranenplanerar att bli lärare. Därför skulle en utbUdning av "seminarietyp"vara att föredra. Kommittén borde i så stor utsträckning som möjligt försökata till vara de kvaliteter sora finns i "seminariemodellen", I övrigthar SAF dock ingen erinran mot den principiella uppläggningen av studieorganisationen. Konsthögskolananser att övningslärare bör få en varvad utbildning, där de metodologiskaaspektema kan läggas på själva ämnesområdet, aUtså en seminarieutbildning avden typ som finns på teckningslärarinstitutet. En sådan utbildning hardessutom enligt karaktär av metodutveckling och forskning imotsats tlU LUK-model-lernas radbandsundervisning. och kräver attnuvarande seminariemodell får finnas kvar och att studerande och lärare gesmöjlighet att fortsätta att vidareutveckla den. Teckningslärarnas riksförbundanför vidare: Deavgörande skälen till varför en varvad lärarutbildning är överlägsen denmodell utredningen förordar är att inriktningen raot lärarrollen äraktuell och detta positivt påverkar ämnesstudierna. Praktiken ger en realistiskbakgrund till ämnesstudierna och en oumbärlig möjlighet att kontinuerligtpröva de teoretiska kunskapema. Lärare och studerande kan därigenomfortlöpande förändra utbildningen mot bakgrund av de krav läraryrket stäUer. Prop.1975: 24 37 ÄvenElevförbimdet anser att det vore ett misstag att lägga metodik-ochpedagogikundervisningen i slutet av undervisningen i stället för att integreraden i utbildningen i de olika ämnena. EnligtOMUS mening är det i högre grad än för andra ämnen naturligt att kombinera ämnesundervisningeni musik med information om olika slag av tillämpningar i konkretaundervisningssituationer. anser att skälen för envärvning med fyra komponenter är tungt vägande, och att skälen mot en varvadutbildning inte är av intresse när det gäller dramatikutbUdningen. Då enstuderande bestämmer sig för att studera dramatik har han därigenora redangjort ett yrkesval, eftersom möjligheterna är små att utanför skolan få mer änhalvtidstjänst, Avde remissinstanser och organisationer, som yttrat sig om detta avsnitt, instäramersomliga i utgångspunkterna för läramtbildningsköm-raitténs förslag till äraneskombinationer,även om de kan ha invändningar raot vissa kombinationer. Styrelsenför gymnastik- och idrottshögskolorna finner det tillfredsställande attkommittén vänt sig direkt till lärarna raed en enkät angående deras intresseni fråga om ämneskombinationer. Att man sedan av rent praktisk-organisatoriskaskäl måste begränsa antalet kombinationer finner styrelsen rimligt, likaså att raanvid valet av korabinationer tagit hänsyn lill möjligheterna av samverkan meUanämnen i skolan. ÄvenTCO finner det nödvändigt att man begränsar antalet kombinationer med hänsyntill möjhgheterna att få tjänst efter avslutad utbildning. Enligt TCO verkardock vissa av de föreslagna ämneskombinationerna ha ett tämligen begränsat timunderlag.Facklärarförbundet stöder utredningens uppfattning om vilka faktorer som börbeaktas vid kombination av ämnen. Enligt förbundets mening är emeUertid de ämneskombinationersom lärarutbildningskomraittén föreslagit alltför begränsade. Kommittén har t,ex, undvikit att föreslå ämneskorabinationer raellan utredningsäranen, samtkombinationer med yrkesbetonade ämnen i gymnasieskolan, SÖär däremot kritisk raot koramitténs sätt att resonera och vikta de olikakriterierna för förslagen till kombinationer av ämnen i tjänster ochutbildningslinjer. Det hade enligt SÖ:s bedömning varit mer naturligt att sökasig fram till förslag om ämneskombinationer efter i huvudsak följanderesonemang: Förskolan finns formulerat ett mål. Läroplanerna beskriver den organisation somskolan skall använda sig av för att uppnå målet. Där anges i vilka ämnenundervisningen skall vara organiserad, och där anges också i vilkakonstellationer dessa ämnen främst skall samverka för att målet skall uppnås.Självfallet är varken skolans mål eller dess läroplaner oföränderliga, men detbör ändå vara i dessa planer man 1975: 24 38 tarsin utgångspunkt då man söker de lämpliga resurserna för skolans verksamhet. Den främsta resursen är lärarna. Deras utbildning bör då utformas med utgångspunkt i skolans behov . Om de stude rande som avser att bli lärare erbjuds kombinationer av ämnen för sina studier som överensstämmer med skolans behov, finns det anledning att förmoda att dessa kombinationer skall tillfredsställa de studerandes egna intressen och deras krav att med relativt stor trygghet kunna investera i sina studier med skäUg förhoppning att senare kunna finna användning för sin examen Innan ämneskombinationer slutli gen fastställs och ett utbildningssystem av den typ utredningen föreslår genomförs, raåste undersökningar göras i syfte att fastställa de frän pe dagogiska och administrativa synpunkter nödvändiga och tUlräckliga villkoren för att kunna bereda lärarna tjänster. Dessa överväganden bör då i högre grad än vad som varit fallet inom läramtbUdnlngskommittén inrymma kombinationer av LUK-ämne plus LUK-ämne och kombina tioner av LUK-ämne plus yrkestekniskt ämne. Enligtutredningsdirektiven bör en allmän utgångspunkt vara att de i en kombinationingående ämnen skall stödja varandra, dvs. närbesläktade ämnen bör i förstahand kombineras. UKÄ och ifrågasätter att de UtbUdningsUnjer som föreslåsi betänkandet tillgodoser detta krav. anser det med hänsyn härtUl tveksamtom skolans mål i nämnvärd grad främjas av att LUK-lärama blir tvåämneslärare iicke"stöd-jande" ämneskombinationer. anser vidare attarbetsmarknadssituationen måste tUlmätas en långt större vikt än vad somgjorts 1 utredningen. Enligt raening får inte ett genoraförande av utredningensförslag skapa ett utbildningssystem, som medför att möjlighelerna tilllärarutbildning i kombinationer med enbart teoretiska ämnen försvinner. AMSpekar på risken för att rekryteringen till vissa LUK-äranen förändras så, attpersoner med konstnärhga intressen inte kommer att söka till en utbUdning somockså kräver studier inom helt andra ämnesområden. I så fall kan enhgt AMS enutarmning av lärarkåren i de konstnärligt betonade ämnena ske. Kombinationenbildkunskap och slöjd kan dock tilltala många med intresse för kreativverksamhet. Slöjdlärarseminarietföreslår att textilslöjd och trä- och metallslöjd kombineras. Enligt seminarietuppfyller den kombinationen direktivens krav att ämnena bör stödja varandra.Vidare skulle en sådan kombination ge större möjligheter till tjänsteunderlag,elever och lärare skulle kunna följas åt termin efter termin. Kombinationenskulle vara befrämjande för en naturlig inställning tiU de båda slöjdarternasegenart och ge bättre möjligheter tlU integration meUan dessa. KoUegietvid gymnastik- och i och statens scenskola iGöteborg föreslår bl. a. att gymnastik och dramatik skall kunna kombineras. OMUSföreslår i sitt yttrande att den studerande skall välja sin ämneskombinationredan vid äranesstudiernas början och att antalet plåt- serinom kombinationen vid lärarhögskolorna skall anpassas till arbetsmarknadensbehov. Mot bakgrund härav anser OMUS att antalet kombinationer med musik medfördel kan utökas. Deremissinstanser som helt avslyrker förslaget om tvåämnesutbildning accepterarnaturligtvis inte heller utredningens förslag till ämneskombinationer och UtbUdningsUnjer, 2.3.5Behörighetskrav för tillträde till studier i LUK-ämnen Deflesta remissinstanser som yttrat sig om behörighetskraven instämmer i attstudier i utredningsämnena liksora i andra unlversitetsäranen bör grunda sig pågenomgången tvåårig gyranasieskola. Liksom i andra ämnen bör betyg i engelskaoch svenska från tvåårig gymnasielinje fordras. Förslaget om att minst ettårs erfarenhet av förvärvsarbete efter gymnasieskolan skall vara särskiltbehörighetskrav för tUlträde till lärarhögskolas ämneslärarlinje tUlstyrks avElevförbundet, KF, , . , , SEL och SSU. Följande remissinstanser raotsättersig förslaget och förordar i slället att arbetslivserfarenhet på frivilliggrund skall kunna ge meritpoäng vid ansökan tUl all lärarutbildning: kompetenskommittén,OMUS, RRV, , , , . styrelsen för gymnastik- ochidrottshögskolorna, SÖ och TCO. anser vidare att man inte kan behandlafrågan om arbetslivserfarenhet isolerat för just lärarutbildningen. I Ukhet medUKÄ vill därför utveckla sin uppfattning i denna fråga i samband medremissbehandlingen av U 68, Flera instanser, däriblandSÖ. UKÄ, och anser att förslagen om behörighetskrav för de särskildaämnena, de s, k, särskilda behörighetskraven, inte kan behandlas förtän korapetenskommitténavgivit sitt förslag. Kritiken mot de föreslagnabehörighelskraven koncentreras framför allt på två frågor. Den ena gäUer läraratbUdningskommitténsanvändande av begreppet "normalväg", den andra gäller längden ochkomplexiteten i kompletteringskraven. Många remissinstanseranser att koraraittén begagnar begreppet nor-mahäg på ett missvisande sätt,eftersom ordet här endast avser ett LUK-ämne, inte en utbUdningslinje, trotsatt utredningen föreslår att alla ämnen skall studeras i kombination raed minstett annat ämne. anför att så länge raan raed normalvägendast avser den snabbaste vägen att få behörighet till en del av en utbUdningslinje i detta fall ett isolerat LUK-ämne begreppet normalväg har ett mycketbegränsat och tveksamt informationsvärde. Det hade varit önskvärt med sådanaförslag till behörighetsregler att normalvägen kunde garantera behörighet tilltvå kombinerbara LUK-ämnen, När det gäller kombinationer av LUK-äranen raedsådana ämnesoraråden, för vUka 1975: 24 40 korapetenskommitténutreder förkunskapskraven, bör de föreslagna normalvägarna i "informationssammanhanghanteras mycket försiktigt och med tillbörliga reservationer i avvaktan påresultatet av kompetenskommitténs arbete", SÖnoterar att det som lärarutbUdningskommittén kallar normalväg inte är en sådanväg fram till en full högskoleutbildning utan normalväg endast frara till endel av denna. Om hela kombinationen beaktas kan i vissa fall alternativanormalvägar utpekas. Även TCO pekar på att för heterogena ämneskombinationerkan flera linjer i gymnasieskolan betraktas som normalvägar och att detta börframgå i informationen till eleverna. Då utredningsuppdraget helt inriktas påutbildning av lärare som skall kombinera ämnen i sin tjänst bordekommittén, enligt facklärarförbundets mening, ha behandlat principfrågan om normalvägarför utbUdningslinje eller ämneskombination. fall ingen existerande gymnasielinje ger erforderliga förutsättningar föratt påbörja studierna i visst högskoleämne eller utbildningslinje, kan iprincip tre vägar vara tänkbara för en lösning. Nya gymnasielinjer kantillföras skolväsendet. Inom befintliga gymnasielinjer kan arrangeras grenvalsmöjligheterförutsatt att dessa ej blir för komplicerade eller för hårt binder denstuderande vid ett raycket tidigt definitivt yrkesval. Reguljära gyranasielinjerkan korapletteras med specialkurser av olika slag sora koncentrerat kange acceplabel nivå för resterande behörighetskrav. Facklärarförbundethävdar därför att i de fall den nuvarande gymnasieskolan betraktas som otUlräckligvad gäller normalvägar för högre studier, gymnasieskolan måste tillförasytterligare linjer och/eller specialkurser av oUka slag, så att dessa ikombination med gymnasielinjer ger behövliga förkunskaper och kan utgöra normalvägför bestämd högskoleutbildning, FaststäUande av normalväg som grundar sig på tUlvalav olika ämnen får därför anses orealistiskt, LOdelar lärarutbUdningskommitténs uppfattning att man skall söka jämställabehörigheten för utbUdning i LUK-ämnen med behörighet till övrig högreutbildning, raen pekar på att detta kan få negativa konsekvenser för elever igymnasieskolans yrkesinriktade linjer. Dessa linjer kan enligt LO vara vällämpade sora grand för studier i LUK-ämne som t, ex, slöjd, barn- och ungdomskunskapoch även annan högre utbUdning. LO finner vidare i likhet medkompetenskommittén att förslagen till behörighetsregler är aUtför kompliceradei ämnena kostkunskap och miljö- och konsumentkunskap. Kommitténs förslag mnebäratt ingen linje i gymnasieskolan ger fullständig behörighet för studier i dessaämnen. Kompetenskommitténanser att kompletteringskraven bör kunna bli av mindre omfattning än vadförslaget anger med en mindre formell syn på frågan om inom vUka ämnen deönskvärda förkunskaperna kan erhållas och efter en systematisk genomgång ochbedömning av de olika gymnasieskolllnjernas ämnesinnehåll. 1975: 24 41 teringskravliksom svårigheter att få kompletteringskraven tillgodosedda befararkompetenskommittén kan få negativa konsekvenser. En viktig sådan är att de kanleda tiU en ekonomisk snedrekrytering beroende på att kompletteringsstudier aUtidfordrar extra resurser i form av tid, pengar och motivation. En annan risk äratt alltför omfattande kompletteringskrav kan motverka en bred rekryteringtill LUK-lärarutbild-ningarna även av andra skäl än ekonomiskt-sociala. SÖanser att antalet föreslagna särskUda behörighetskrav bör kunna väsentligtreduceras. Enligt lärarutbildningskommitténs uppfattning skall det totalakompletteringsbehovet för särskild behörighet till studier inom enutbildningslinje med LUK-ämne och ett annat ämne inte bli större än att tidenkan begränsas tUl högst . SÖ anser detta vara en optimistisk bedömning. Oraoptlraala organisatoriska förhållanden rådde, skulle möjligenkompletteringsstudierna kunna begränsas till eller något mera. Den somskall komplettera ett par ämnen med en tvåårig och treårig gymnasieskolkurs, kandock inte alltid med utnyttjande av gymnasieskolans dagundervisning komprimeradessa kompletteringsstudier till . Den andra huvudvägen förkomplettering som kommittén anvisar, nämligen den kommunala vuxenutbUdningen,har inle den kapacitet sora behövs för ändaraålet, AMSframhåller liksom LO att de yrkesinriktade linjerna endast undantagsvis gerbehörighet för tiUträde till utbUdning i LUK-ämne. För dem som valt sådanalinjer krävs i regel omfattande kompletteringar. Även för dem som valt vissaandra linjer blir kompletteringar nödvändiga. Behörighetskraven kommer därföratt förutsätta god tillgång på kompletteringskurser. Vidare påpekar AMS attinträdeskrav av den typ sora utredningen föreslår kräver betydande inforraationsinsatser.Bestämmelserna måste därför utformas så att de lätt kan förstås av allmänhetenoch lätt kan beskrivas både vid muntlig information och i skriftligt material. Facklärarförbundetoch konstnärsutbildningssakkunniga avvisar förslaget tillkompletteringsstudier i flera av de ämnen som innehåller stora delar avfärdighetstränande moment, t. ex. barnkunskap, bostads/miljökunskap,kostkunskap, slöjd och teckning. Enligt deras uppfattning kan koncentreradeämnesstudier av det slag kommittén föreslår inte accepteras i ämnen somställer stora krav på färdigheter. och Teckningslärarnas och anser denundervisning som gymnasieskolan kan ge på bild- och miljöområdet otiUräckligför tillträde till teckningslärarutbildning. fack kaninte ersättas av tillval i teckning och estetisk specialisering, vilketutredningens majoritet menar. Resultatet av kommitténs förslag innebäroundvikligen att de teoretiskt och verbalt vältränade eleverna slår ut demindre vältränade, även om deras kreativa och praktiska förmåga står på topp.Dessa studerande skulle 1975: 24 42 utestängas från de studier de är väl lämpade för och frånde yrken, som fordrar sådan begåvning och färdighet. Ä\'en Kulturarbetarnas socialdemokratiska förening befararatt en följd av förslaget kommer att bli att som lärarkandidater tUl de kreativt-estetiskt-praktiskaämnena antages sådana som i sina gymnasiestudier kan uppvisa höga betygspoäng,dvs. studiebegåvningar i teoretiska ämnen och läroämnen. Sökande med uttaladmusikalisk, konstnärlig eller praktisk begåvning får svårighet att hävda sig ikonkurrensen. 2.3.6 Antagning och urval De UtbUdningar sora lärarutbildningskoraraittén behandlarföreslås ingå i högskolan. Detta fär enligt flera remissinstanser till följdatt frågor såsom intagning och urval inte kan behandlas separat för dessa utbUdningar.Till dessa remissinstanser hör UKÄ, SÖ, TCO, Facklärarför-biindet och SFS. Kommitténtar avstånd från inträdesprov och arbetsprov av den art som förekoraraer vidintagningen till teckningslärarinstitutet, I stället föreslås att försöksverksarahetinleds med specieUa studielämplighetsprov för studier inom ett visst område, iförsta hand vid urval bland sökande till studier i slöjd och bildkunskap, TCOoch SAF är positiva till att intagningen grundas på de föreslagnakomponenterna. Styrelsen för gymnastik- och idrottshögskolorna och facklärarförbundetanser att det är \ikligt att SÖ får i uppdrag att utpröva särskilda studielämplighetsprovav den föreslagna typen. delar utredningens uppfattning attbedömningen av arbetsprover i regel blir mer eller mindre subjektiv, SÖ finnerdet angeläget att utformningen av de speciella studielämplighetsproven bUrsådan, att färdighet i berörda ämnen kommer att tillmätas stor betydelse. Kompetenskommitténmenar att det i dagens situation måste vara angelägnare att satsa tillgängligaresurser på att fullfölja konstmktion och utprovning av ett generelltanvändbart studielämplighetsprov. Användandet av ett studielämplighetsprov ären så komplicerad och i vårt land förhållandevis oprövad urvalsmetod att detfinns all anledning att "skynda långsamt" när det gäller att tillföraantagningssystemet dessa nya komponenter. anser sig inte hamöjlighet att bedöma om och i vad mån speciella studielämplighetsprov skullevara överlägsna nuvarande arbets- och inträdesprov som urvalslnstruraent.Överhuvudtaget förefaller gränsen meUan de specieUa studielämplighetsprovenoch en mer konventionell typ av inträdes(arbets)prov vara flytande. Kompetenskoraraitténavstyrker därför tiUs vidare förslaget att SÖ fär i uppdrag att utforraa förvissa LUK-ämnen speciella studielämplighetsprov, anser att studielämplighetsprov äralltför svåra Prop.1975: 24 43 De som efter ett urval, grundat på gymnasiebetygen, kommer 1fråga, bör genomgå ett lämplighetsprov, som utförs vid den mottagandeinstitutionen före påbörjandet av studierna, SFS kan inte ta ställning tillhuruvida det är möjligt att utarbeta prov som verkligen mäter de faktorer somär väsentliga.