prop · FZ0318 · 1975-12-31 00:00:00 — Den somicke gör anmälan, vilken är föreskriven i författning, utfärdad med stöd avdenna lag, eller som i sädan anmälan eUer i ansökningsärende enligt denna lageller sådan författning mot bättre vetande lämnar oriktig uppgift; den som hjälper utlänning att inkomma i riket i strid motföreskrift i denna lag eller i författning, utfärdad med stöd därav; uflänningsom, i annat avseende än beträffande skyldighet att hava pass, tillstånd allinresa, tillstånd att vistas i riket eller arbetstillstånd, överträderbestämmelserna i denna lag eller vad med stöd av lagen blivit föreskrivet; samt uflänning som försöker hindra " Senaste lydelse 1974: 194, Den somicke gör anmälan, vUken är föreskriven i författning, utfärdad med stöd avdenna lag, eller som i sådan anmälan eller i ansökningsärende enligt denna lageller sådan författning mot bätlre vetande lämnar oriktig uppgift eller svikligenförtiger förhållande av betydelse; den somhjälper utlänning att inkomma i riket i strid mot föreskrift i denna lag elleri författning, utfärdad med stöd därav; utiänningsom, i annat avseende än beträffande skyldighet alt hava pass, tillstånd attinresa, tillständ att vistas i riket eller arbetstillstånd, överträderbestämmelserna i denna lag eller vad med stöd av lagen blivit föreskrivet; samt utlänning som försöker hindra verkställighet av beslut om hans avvisning, förpassning,förvisning eller utvisning, straffes med dagsböter eller, där omständighetema äroförsvärande, med fängelse . Överträder utlänning föreskrift, meddelad med stöd avdenna lag, att han icke må uppehålla sig utanför viss orl, viss kommun ellervisst polisdistrikt, straffes med fängelse i högst eUer, däromständigheterna äro mildrande, med dagsböter. verkställighet av beslut om hans av\'isning, förpassning,förvisning eller utvisning, dömes till dagsböter eller, där omständigheterna ärförsvårande, till fängelse . Till fängelse i högst elt år eller, där omständigheternaär mildrande, till dagsböter dömes, utan hinder av första stycket, den somhjälper utlännittg att inkomma i riket beträffande vilken föreligger sådanaomständigheter som avses i 20 § första och andra styckena samt utlänningsom försöker hindra verkställighet av beslut om avvisning enligt 20 § ellerutvisning enligt 29 § första stycket punkt 5. Överträder utlänning föreskrift, meddelad med stöd avdenna lag, att han icke må uppehålla sig utanför viss ort, viss kommun ellervisst polisdistrikt, eller överträder utlänning föreskrift som meddelatsenligt 51 § femte stycket, dömes till fängelse i högst eller, däromständigheterna är mildrande, //// dagsböter. Vid krigeller krigsfara, vari riket befinner sig, eller under andra utomordentligaförhållanden äger Konimgen utfärda särskUda föreskrifter om utlännings inresaoch uppehåll i riket, rält flll anställning här och avlägsnande härifrån samtom uflännings omhändertagande i anstalt eller förläggning. Har Konungen i annat fall än då riket är i krig meddelat bestäm-m.elserom verkställighet av avvisning, förpassning, förvisning eller utvisning, vUkaavvika från vad som stadgas i 53 och 54 §§, eller " Senaste lyddse 1973: 163. Är riket ikrig eller krigsfara eller råder sådana utomordentliga förhållanden som ärföranledda av krig eller av krigsfara vari riket har befunnit sig, ägerregeringen utfärda särskUda föreskrifter om utlännings inresa och uppehåll iriket, rätt till anställning här och avlägsnande härifrån samt om utlänningsomhändertagande i anstalt eller förläggning. Harregeringen i annat fall än då riket är i krig meddelat bestämmelser om verkstäUighetav avvisning, förpassning, förvisning eller utvisning, vilka avvika från vadsom stadgas i 53 och 54 §§, Nuvarandelydelse ock bestämmelser om utlännings omhändertagande i anstalt ellerförläggning, skola, såvida icke krig inträffar, bestämmelserna, vid äventyr attde eljest bliva ogiltiga, inom en månad underställas prövning.Varda bestämmelserna icke från det underställningen skett avriksdagen gUlade, skola de upphöra att gälla. Föreslagenlydelse eller ock bestämmelser om utlännings omhändertagande i anstalt ellerförläggning, skola, såvida icke krig inträffar, bestämmelserna, vid äventyr attde eljest bliva ogilflga, inom en månad underställas prövning.Varda bestämmelserna icke från det underställningen skett avriksdagen gUlade, skola de upphöra alt gälla. Denna lag träder i kraft . Vad i lag eller annan författning föreskrives i fräga omden som innehar bosättningstillslånd skall i stället gälla, intill utgången avår 1977 den som är bosall här i riket och innehar permanentuppehållstillstånd och för tiden därefter den som inneharpermanent uppehållstUlstånd. Lag om ändring i lagen (1968: 555) om rätt för utlänningoch utländskt företag att idka näring här i riket Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1968: 555) om rättför utlänning och utländskt företag att idka näring här i riket dels att ordet "Konungen" i 6, 13, 21, 26 och3133 §§ skaU bytas ut mot "regeringen",i dels alt 3 och 4 § § skall ha redan angivna lydelse. Utlänningsom har bosättningstillstånd är likställd med svensk medborgare beträffanderätt att idka näring. Utlänningsom är bosatt här i riket och som har permanent uppehållstillstånd eller ärmedborgare i , , eller är likställd med svenskmedborgare beiräffande rält att idka näring. Utlänningsom ej har bosältningstillstånd men är bosatt här i riket är likställd medsvensk medborgare beträffande rätten att idka följande näringar: 1. jordbruk jämtebinäring vUken icke drives som självständigt företag, 2. skogsbruk i denmån det ej omfattar förädling av råvara, 3. fiske, 4. rederirörelsemed svenskt fartyg i vilket utlänningen äger del, 1 Senaste lydelse av 32 § 1971: 574. Utlänningsom ej avses i 3 § men som är bosatt här i riket är likställd med svenskmedborgare beiräffande rätten att idka följande näringar: 1. jordbruk jämtebinäring vilken icke drives som självständigt företag, 2. skogsbruk i denmån det ej omfattar förädling av råvara, 3. fiske, 4. rederirörelsemed.svenskt fartyg i vilket utlänningen äger del. 1975/76:18 191 5. undervisningsverksamhet, 5.undervisningsverksamhet, 6. verksamhet som läkare, tand- 6.verksamhet som läkare, tandläkare och veterinär. läkare och veterinär. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i förordningen (1968: 564) om tillfällig handel Härigenomföreskrives att 3 § förordningen (1968: 564) om tillfällig handel skall hanedan angivna lydelse. 3§ TillfälUg handel får drivas endast efter särskilt tiUstånd, Svenskmedborgare och utlän- Svensk medborgare och utlän ning som har bosättningstillslånd ning som har permanent uppe- får dock utan flllslånd driva tUl- hållslillstånd får dock utan till fällig handel med livsmedel, blom- stånd driva tillfällig handel med mor och alster av inhemsk hem- livsmedel, blommor och alster av slöjd saml med andra varor om inhemsk hemslöjd samt med andra handeln drives i lokal över vilken varor om handeln drives i lokal han förfogar. Vidare får, förutom över vilken han förfogar. Vidare svensk medborgare, utlänning som får, förutom svensk medborgare, har bosättningstillstånd utan till- utlänning som har permanent up- stånd driva tillfällig handel med pehållstillstånd utan tillstånd driva tryckt skrift. tillfällig handel med tryckt skrift. Dennalag träder i kraft och gäller till utgången av . Lagom ändring i lagen (1975: 000) om tillfällig handel Härigenomföreskrives att 3 § lagen (1975: 000) om tUlfäUig handel skall ha nedan angivnalydelse. Lydelseenligt prop 1975: 52 Föreslagen lydelse 3§ Tillfällig handel får drivas endast efter särskUt tillstånd. Svensk medborgare och utlän- Svensk medborgare och utlän ning som har bosältningstillstånd ning som har permanent uppe- får dock utan tillstånd driva till- hållstillstånd får dock utan till fällig handel med livsmedel, blom- stånd driva tillfällig handel med mor och alster av inhemsk hem- livsmedel, blommor och alster av slöjd. Vidare får, förutom svensk inhemsk hemslöjd. Vidare fär, för medborgare, utlänning som har utom svensk medborgare, utlän- bosätlningstillslånd utan tillstånd ning som har permanent uppe- driva tillfällig handel med tryckt hållslillstånd ulan tillstånd driva skrift. tillfällig handel med tryckt skrift. Dennalag träder i kraft , 1975/76:18 192 Lagom tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall 1 §Skall på grund av förordnande enligt 51 § tredje stycket utlän ningslagen (1954:193) av regermgen meddelat beslut om awisning eller utvisnmg ej verkställas, äger 25 §§ tillämpning beträffande utlänning som avses med beslutet. Harenligt utlännmgslagen meddelats beslut i andra fall än sädana som avses iförsta stycket om awisning, förpassning, förvisning eller utvisning och kanbeslutet ej verkställas, får regeringen, om sådana omständigheter föreligger beiräffandeutlänningen som avses i 20 § första och andra styckena samma lag, förordna alt25 §§ skaU äga tiUämpning. 2 §Finnes det vara av betydelse för att utröna huruvida organisa flon eller grupp som avses i 20 § andra stycket utlänningslagen (1954: 193) planlägger eller förbereder åtgärd som utgör hot mol allmän ord ning och säkerhet, får utlänning, som avses i 1 §, underkastas husrann sakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning. Av sådan utlänning får också tagas fingeravtryck och fotografi. Förordnandeom åtgärd enligt första stycket meddelas av polismyndighet. I fråga om sådanåtgärd gäller i övrigt bestämmelserna i 28 kap, i tillämpligadelar, 3 §För ändamål som avses i 2 § första stycket kan rällen, om syn nerliga skäl föreligger, meddela polismyndighet tillstånd alt taga del av samtal till och från telefonapparat, som innehaves eller eljest kan an tagas komma all begagnas av utlänning som avses i 1 §, Rätlenkan för ändamål som avses i 2 § första stycket, om synnerliga skäl föreligger,även meddela polismyndighet tillstånd att närmare undersöka, öppna ellergranska post- eller telegrafförsändelse, brev, annan sluten handling ellerpaket som har ställts lill eller avsänts från utlänning, som avses i 1 §, ochsom påträffas vid husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning eller somfinnes hos post-, telegraf-, jämvägs- eller annan befordringsanstalt, ItiUslånd som avses i andra stycket kan rätlen förordna, alt i tUlståndetavsedd försändelse, som ankommer lill befordringsanstalt, skall kvarhållas tilldess den närmare undersökts, öppnats eller granskats. Förordnandet skallinnehålla underrättelse alt meddelande om åtgärden ej får utan tiUslånd av densom har begärt åtgärden lämnas avsändaren, mollagaren eller annan, 4 §TUlslånd som avses i 3 § skaU meddelas att gälla ej över stigande en månad. Tiden räknas, vid tillstånd till telefonavlyssning från den dag tiUståndet delgavs tdefonanslaltens föreståndare och i övriga fall frän den dag tillståndet meddelades. Frågaom tillständ prövas av på yrkande av rikspolisstyrelsen.Rättens avgörande sker genom slutligt beslut. Sådant beslut går iverkställighet. I fråga om förfarandet äger i övrigt 1975/76:18 193 bestämmelsernai om förfarandet vid rättens prövning av fråga som under förundersöknmgi brottmål uppkommit om åtgärd enligt 27 kap, 16 § nämnda balk moisvarandetillämpning, 5§ Uppteckning som ägt rum vid telefonavlyssning får ej granskas av annan änrätten, , polismyndighet eller åklagare. Innehålleruppteckningen något som ej är av betydelse för det ändamål som föranlettavlyssningen, skall den i sådan del efter granskningen förstöras. Försändelse eller annanhandling som omfattas av tillstånd enligt 3 § får ej närmare undersökas, öppnaseller granskas av annan än rätlen, , polismyndighet elleråklagare. Handling varom här är fråga skall undersökas möjligl. Närundersökningen har slutförts, skall försändelse som finnes hos befordringsanstalttillställas den tUl vUken försändelsen är ställd och annan handling återlämnastill den hos vilken handlmgen påträffats, om ej beslag sker enligt därom gällandebestämmelser. Dennalag träder i kraft och gäller lill och med den 31 december1976. 1975/76:18 194 Närvarande:justitierådet Comadi, regeringsrådet , justitierådet , justitierådetMannerfelt, lillhandakommet utdrag av protokoll vidregeringssammanträde har beslutats att lagrådets yttrande skallinhämtas över upprättade förslag till 1, lag om ändring iutlänningslagen (1954: 193), 2, lag om tvångsåtgärder ispaningssyfte i vissa fall. Förslagen,som finns bilagda detta protokoll, har och den 1122 september1975 inför lagrådet föredraghs av hovrättsassessorn . Lagförslagenföranleder följande yttranden inom lagrådet. Förslagettill lag om ändring i utlänningslagen Imånga länders lagstiftning finns bestämmelser om s.k. flykflngföi-klaring.Genom en sådan förklaring kan den som anser sig vara politisk flykting i ettland erhålla i regel på ett tidigt stadium av sin vistelse i landet - en mereller mindre auktoritativ och bindande förklaring från myndigheternas sidabeträffande frågan huruvida han kommer att behandlas som politisk flyktingeller ej. Motsvarighet till dylik förklaring saknas i vår lag, och de nuföreslagna ändringarna medför ingen förändring i sådant hänseende. Ämnetbehandlas i avsnittet 8.2 i remissprotokollet. Som framgår av vad där anförtsföreslog utlänningsutredningen, att etl sådant institut skulle införas iutlänningslagen. Förklaringen skulle dock enligt utredningens mening vara blottdeklaralorisk och således inte bindande vid myndigheternas fortsalla behandUngav frågan om flyktingens kvarstannande i landet. Man måste håUa medföredraganden om all en flyklingförklaring med dyUka inskränkta verkningar inteär mycket värd. Å andra sidan är det svårt att passa in etl institut, som innebären bindande flyklingförklaring, i vårt förvaltningsrältsliga system, Idetta dilemma ty i en rällsslat måste det väl anses angeläget att en flyktingså snart som möjligt kan få ett ordentligt besked huruvida 1975/76:18 195 hanfår asyl eller ej har ansträngningarna närmast inriktats på att skapa ettsurrogat för flyktingförklaringen. Flyktingkonventionen somSverige biträtt förutsätter att konventionsstat tar StäUning till asylfrågannär ansökan görs om resedokument (jfr kungörelsen 1955: 29 om resedokument förvissa flyktingar). Hos oss är det som utfärdar resedokument. Även om SIVanser att sökanden är politisk flykting och beviljar hans ansökan om resedokument,binder dock detta ställningslagande ej vid framtida prövning av frågor, där detpolitiska flyktingskapet kan ha betydelse. Avslagsbeslut kan emellertid alltidöverklagas hos regeringen (remissprotokollet avsnitt 8.3, ingressen); och harregeringen prövat frågan, kan dess beslut givetvis antagas få stor faktiskgenomslagskraft. - På det hela taget kan emellertid beslut i anledning avansökan om resedokument inte på tl rimligt säll ersätta en flyktingförklaring. Beslutav som innefattar avslag på begäran om uppehållstillstånd kan i regel inteöverklagas. Om i ell dylikt ärende underkänt flyktingens begäran att blibetraktad som politisk flykting, kan frågan alltså inle bringas underregeringens prövning. Del händer emellertid ej sällan, att utlänningar trotsatt de vägrats uppehållstUlstånd kommer alt kvarstanna i landet under lång lidmed de prövningar och svårigheter för dem som detta medför, ej minst om desjälva betraktar sig som politiska flyktingar. Under det nu förevarandelagstiftningsärendets gång har därför föreslagit, atl beslut innefattandeavslag på ansökan om uppehållstiUstånd regelmässigt skall förbindas med förpassningsbeslut,som skall kunna överklagas hos regeringen. Genom en sådan ordning skulle alltsåasylfrågan på etl tidigt stadium kunna bringas under regeringens prövning, ochsådan prövning skulle kunna innebära elt rimligt surtogat för flyklingförklaring. har visserligen funnit, alt definitiv ställning till SIV:s förslag idenna del inte kan tagas i förevarande sammanhang, framför allt därför altregeringskansliet ej är utbyggt för den ökning av antalet utlänningsärenden somväntas bli följden av reformen. skall emellertid en nyutredning tiUsättas för översyn av utlänningslagstiftningen, och dennautredning skall med förtur behandla den fråga som här avses. Lagrådetutgår frän att det nu behandlade spörsmålet genom en sådan utredning löses påett tillfredsställande sätt. Iförvisningsärenden har ett samarbete etablerats mellan fängelsemyndigheternaoch gående ut på att i tveksamma fall av politiskt flyktingskap tidigtunder slraffverkställighelen lämnar elt (i och för sig oförbindande)förhandsbesked humvida förvisningen kommer att kunna verkstäUas eller ej. Gårbeskedet ut på att förvisningen sannolikt ej kommer att kunna verkställas, kanfängelseledningen inrikta sina frigiv- 1975/76:18 196 ningsförberedelserpå att ordna förhållandena tillfredsställande för den intagne i efter frigivningen.Ordningen synes fungera bra. Dennuvarande regleringen beträffande bosättningstiUstånd skall enUgt detremitterade förslaget utmönstras ur denna och andra paragrafer. Därvid synesdock inte ha uppmärksammats att även 7 § nänrner bosättningstillstånd ochalltså bör ändras på motsvarande sätt. Därjämte bör i samma paragraf ordet"Konungen" bytas ut mot "regeringen". Paragrafen bördärför jämkas på följande sätt: "Regeringen äger förordna att utiänningicke utan tillstånd må inresa eller uppehålla sig i riket; tillstånd meddelassåsom visering eller uppehållstillstånd," Enligt1 § terrorisflagen gäUer som enda rekvisit för avvisning, att det fmns gnmdadanledning antaga, att hit anländ utiänning tUlhör eUer verkar förterroristorganisation eller terroristgrupp av i lagen närmare beskriven typ, Iförevarande paragraf, som motsvarar 1 § terroristlagen, föreslås den ändringeni förhållande till gäUande rätt, att för awisning dessutom skall krävas, attdet med hänsyn till vad som är känt om utlänningens tidigare verksamhet ellereljest föreligger fara för att han medverkar till terroristaktion av visstangivet slag. Detta rekvisit synes ha tillagts närmast för att awisning ejskall ske av passiva medlemmar av terroristorganisation utan lydnadsplikt förmedlemmarna. Förslaget förefaller genom denna ändring komma att gå utöver vadförsiktigheten påkaUar, Att en person tagit ett sådant steg som att ingå sommedlem i terroristorganisation av den utomordentligt farliga typ som det härgäller måste i princip anses tUlräckligt för att han i det sammanhang varom nuär fräga skall presumeras vara potentiellt farlig. Den omständigheten attmedlem av sådan organisation ännu inte deltagit aktivt i organisationensverksamhet utgör, vare sig han är underkastad lydnadsplikt gentemotorganisationen eller inte, en osäker grund för antagandet att han ävenfortsättningsvis skulle förhålla sig passiv och därför trots sitt medlemskapvara ofarhg. Av intresse är vidare, atl del mestadels är svårt eller omöjligtför myndighet eller annan utomstående att skaffa sig någon kunskap om vad enmedlem av en terroristorganisation tidigare förehaft sig, vilken roll han i verkUghetenspelar eUer vilken makt organisationen har över sina medlemmar. När vid tUlämpningav den föreslagna awisningsregeln fråga uppkommer, humvida medlem av Prop.1975/76:18 197 terroristorganisalion är aktiv eller passiv, hamnar mandärför läll i den situationen, att det på gmnd av bristande tillgång tillerforderliga upplysningar i saken framstår såsom ovisst, hur det förhåller sighärmed. Som förslaget är utformat, lärer vid ovisshet härom avvisning intekunna ske. Vad ovan sagts gäUer också, när fråga uppkommer huruvida passivmedlem är underkastad lydnadsplikt eller ej. Med hänsyn flll nu berörda förhåUandenkan man inte lämna den eventualiteten ur räkningen all i realiteten aktivamedlemmar av lerroristorganisationer med utnytflande av de uppenbara utredningssvårighelernafår tillträde tUl vårt land genom atl ge sig ut för att vara passivamedlemmar. Intresset alt öppna våra gränser för passiva medlemmar av hithörandelerroristorganisationer kan inte anses ha den tyngd, alt det bör tillgodosesäven lill priset av försämrade möjligheter att skydda befolkningen i vårt landför den internationella terrorismens framfart. Goda skäl talar således för att avvisning liksom förnärvarande skall ske, när det finns grundad anledning antaga, atl hit anländutlänning tillhör eller verkar för organisation eller grupp som avses i andrastycket av förevarande paragraf. Undantag härifrån bör ej sträcka sig längre änflll fall, där det förekommer sådan utredning alt fog finns för anlagandel atldet inte föreligger någon fara för atl han medverkar till terrorist-aktion häri riket. Biträdes detta kan 20 § första slyckel förslagsvis få följandelydelse: "Utlänning som ankommer tiU riket skall avvisas, om det finnsgrundad anledning antaga atl han tillhör eUer verkar för organisation ellergrupp som avses i andra slyckel. Awisning skall dock icke ske, om med fog kanantagas, atl det ej föreligger fara för att han här i riket medverkar tillhandling som anges i nämnda stycke." 21 a § Lagrådet: Enligt 2 § första stycket utlänningslagen skall politiskflykting inle utan synnerliga skäl vägras i riket då han är i behovdärav. Mot bestämmelsen korresponderar 53 och 54 §§ som behandlar s. k.politiskt verkställighetshinder. Gör i avvisnings- eller verkställighetsärendeutlänningen invändning om politiskt flyktingskap, skall ärendet enligt 20 §andra stycket i dess nuvarande lydelse (21 a § första stycket i förslaget) och58 § underställas , så snart påståendet inte är uppenbart oriktigt. 1 remissprolokollet har föreslagits en liknandesärbehandling av vissa andra skyddsbehövande än politiska flykflngar. a, föreslagils alt utlänning som, ulan att vara politisk flykting, på gmndav de politiska förhållandena i sitt hemland inle vill återvända dit och somkan åberopa tungt vägande omständigheter till stöd härför inte utan särskildaskäl skall förvägras att vistas i riket (2 § tredje stycket 13 1975/76.1 saml. 1975/76:18 198 I fråga om denna gmpp har i 54 a § andra stycket föreskrivitsverkställighetshinder i visst fall. Beträffande nu berörda utlänningar harföreslagits, att ärenden om avvisning eller verkställighet skall underställasSIV när utlänningen påstår sig inle vilja återvända till hemlandet på gmnd avde politiska förhållandena där (21 a § första stycket och 58 § andra stycket). Medden utformning de nu föreslagna underslällningsbestämmdsema getts bliremellertid polismyndighet eller länsstyrelse skyldig atl, utan någon som helstprövning av det berättigade i utlänningens påstående, underställa ärendetså snart utlänningen med hänvisning flll de politiska förhållandena i hemlandetsäger sig inte vilja återvända dit. Detta blir enligt den föreslagna lydelsenav lagtexten fallet också när påståendet görs av exempelvis en dansk, finskeller norsk medborgare. En sådan ordning är inle lämplig och synes inte hellerha varit avsedd. Föratt få närmare överensstämmelse med vad som gäller när politiskt flyktingskapåberopas föreslår lagrådet att i 21 a § första stycket och 58 § andra stycket eflerorden "de politiska förhållandena där" tilläggs: "och deomständigheter han åberopar tUl stöd härför icke kan lämnas ulanavseende". EnUgtdet remitterade förslaget skall bosättningstiUstånd avskaffas och derättsverkningar som följer av bosättningstUlstånd skall i stället medvisst undantag anknytas till vistelse här i riket efler erhållande avpermanent uppehållstiUständ. Allmänt sett har jag intet alt erinra häremot. Denföreslagna förändringen föreslås emellertid gälla även i fräga om förvisningsinstitulet,vilket jag i vart fall i nuvarande läge finner vara betänkligt. Verkningarnaav förslaget i den delen har nämligen icke blivit kartlagda i remissprotokolleteller i SIV:s däri åberopade skrivelse, vilken för övrigt inte varit på remisstill någon domslol eller till RÅ eller annan företrädare för åklagarväsendet. Detremitterade förslaget innebär i praktiken att alla utlänningar meduppehållstillstånd redan efter ungefär vistelse här kommer i det lägetalt de icke kan förvisas med mindre synnerliga skäl är därtill.