prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Bidrag till driften avförskolor och fritidshem 1974/75 Ulgift 392 442 634 1975/76 Anslag 605 000 000 1976/77 Förslag 955 000 000 Från anslagel ulgår statsbidrag lilldriften av daghem, fritidshem och deltidsgrupper.Driftbidragei utgår f n. med . och plals i daghem för barn under skolåldem där minsl tvåtredjedelar av antalet plalser ulnylljasminsl fem limmar per barn och dag. För tillsyn i friiidshem för bam i skolåldern ulgår f n.driftbidrag med . och plats som hålls öppen under minsl fem limmar per dag. Slalsbidrag lill dellidsgrupper utgår med . perbarn och år för del ökade antal sexåringar som är inskrivna i deltidsgrupp i förhållande lill platsanlalet . Till kommuner som kunde anvisa plals lill samtliga sexåringar ulgår Prop.1975/76:100 BUaga 7 63 bidragetför del anlal sexåringar i förskola som överstiger av anialel sexåringar i kommunen. Samma bidrag ulgår förfyra- och femåringar som bereds förskoleverksamhet i dellidsgrupper pågrund av särskilda behov av slöd ochstimulans, dock för högsl av anlalet fyra- och femåringar ikommunen. Driftbidrag ulbelalas i efterskott för budgetår.Förskott kan ulgå med högst hälftenav beräknat bidrag för budgelåret. Bidragsbesiämmelserna ålerfinns i kungörelsen (1973:1207) om statsbidrag till förskolor och fritidshem. Från anslagel ulgår också slalsbidrag lill förskolor, skolhem och hemundervisning för döva och hörselskadade barn iförskoleåldern. Slalsbidrag ulgår iefterskott med . för varje bam som fått undervisning vid förskola,samt därutöver med . för varje barn som också vistats på skolhem eller annars genom huvudmannensförsorg Hu vård och underhåll.Vidare ulgår slalsbidrag med . för varje barn som - utan all ha varit inskrivet vid förskola - underredovisningsåret fåll regelbunden hemundervisning. Bidragsbesiämmelsernaålerfinns i kungörelsen (1956:252) angåendeslalsbidrag till förskolor, skolhemoch hemundervisning för döva ochhörselskadade barn (omtryckl 1962:458, ändrad 1967:820). Utöver vad som följer av nämnda kungörelse kan efterprövning i varje enskilt fallbidrag utgå lill personell assistansinom förskoleverksamheten åt synskadade barn inom en kostnadsram av 100 000 kr.för budgetårel 1975/76. sarskill bidrag lill jordbruksdaghem ulgår med högst 60 96 av driftkostnaderna. beräknar medelsbehovet fördriflbidrag lill daghem, fritidshemoch deltidsgrupper lill 774 milj. kr.för /77. Medelsbehovet grundar sig pä gällande bidragsreglersamt förslag från styrelsen omhöjning av driftbidraget med . per plats i daghem och . per plals i friiidshem. Del beräknademedelsbehovet inkluderar bidrag lill jordbruksdaghemsamt för vissa handikappade grupper. Styrelsen föreslår vidare atl 2 milj. kr.anvisas för fortsall utbUdningskomplettering för förskolans personal m.m. I en särskild proposiiion( 1975/76:92) som anmälssenare denna dag föreslår jag etthelt nytt bidragssystem fr. o. m.den Ijanuari 1977 pågrundval av den i avsniiisinledningen nämnda överenskommelsen mellanregeringen och om utbyggnad av kommunernas barnomsorg. Med lillämpning av de i denna proposition närmareredovisade bidragsgrun-dernaberäknar jag det sammanlagda anslagsbehovet för nästa budgetår lill 955 milj.kr.Ilikhel med innevarande budgetår har jag mot bakgrund av den tidiga- Prop.1975/76:100 BUaga 7 64 renämnda utbyggnaden av bamomsorgen under anslaget beräknat 2 milj. kr. förviss fortbildning av förskolans personal. Jag hemställer atl regeringenföreslår alt lillBidrag till driften av förskolor och friiidshem för budgetårel 1976/77 anvisa etl förslagsanslag av 955 000 000kr. Från anslagel utgår statsbidrag tillkosinader för kommunala familjedaghem.Statsbidrag ulgår med 35 96 av kommunens bruttokostnader för lön, sociala förmåner och omkostnadsersälining åtdagbarnvårdare. Samma bidrag ulgårockså för kommunens kostnader för föreskrivna hälsokontroller avdagbarnvårdare och dennes familj. Statsbidrag betalas ut i efterskott förkalenderår. Anslagel för /77 avser alltså bidrag lillverksamheien under kalenderårel 1976. Bidragsbestämmelserna ålerfinns i kungörelsen(1968:236) om statsbidrag lill kommunalfamiljedaghemsverksamhei (ändrad senasl 1974:842). beräknar på grundval av gällandebidragsregler anslagsbehovet för /77 lill 210 milj. kr. Enligl den överenskommelse mellan regeringen ochkommunförbundet som jag inledningsvisberört ändras statsbidragsreglerna för familjedaghem fr. o. m. . Förslag om deändrade bidragsreglerna kommer somförut nämnts att redovisas i en särskild proposition (1975/76:92) som anmäls senare denna dag. Med hänsyn lill att bidragen lill familjedaghem betalas ut för kalenderår i efterskott påverkar de nyabidragsreglerna inte medelsbehovel för nästa budgeiår. Med hänsyn lill kostnadsutvecklingen och beräknat antal kommunala familjedaghemberäknar jag anslagsbehovet för nästa budgeiår lill 290 milj. kr. Jag hemställer atl regeringenföreslår alt tillBidrag lill kommunala.familjedaghem för budgetårel 1976/77 anvisa etlförslagsanslag av . Prop.1975/76:100 Bilaga 7 65 Bidrag till ferievistelseför barn Statsbidrag utgår till kommun med . för varje barn , som av kommun eller genom kommuns förmedling underåret beretts vistelse på barnkolonieller i feriehem. För barn, som är handikappat eller sjukt, ulgör bidraget . Bidrag ulgår förkalenderår i efterskott. Bidragsbestämmelsernaålerfinns i kungörelsen (1967:473) om statsbidrag till ferievistelse förbarn. För /75 utgick bidrag avseende 15000 barn som vistats på koloni och 17 900 barn som vistals i feriehem. Antaletbarn som vistats på koloni eller iferiehem har tidigare minskat men än nu förhållandevis . Kostnaderna för verksamheten har ökat under senareår. I avvaktan på resultatet av barnstugeutredningens översyn av denorganiserade sommarbarnsverksamhetensmål och innehåll föreslår styrelsen inle någon ändring avbidragsreglerna. Barnstugeulredningen har getiom tilläggsdirektivfått i uppdrag att göra en översyn avden organiserade sommarbarnsverksamhelens mål och iii-nehåll. Uiredningen kommer att redovisasina förslag i betänkandet (SOU 1975:94) Barns sommar. Anslagsbehovetför nästa budgetår beräknar jag tilloförändrat 4 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår atl tillBidrag till ferievislelse för barn för /77 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till semesterhem m. m. 1974/75 Ulgift 1437854 1975/76 Anslag 1800000 1976/77 Förslag 1800000 Statsbidrag lill driften av semesterhem utgår lill semesierhemsanordnare med . per dag och plats som utnyttjasav personer, som med hänsyn 5 1975/76. Prop.1975/76:100 BUaga 7 66 till sina sociala och ekonomiskaförhållanden anses behöva hjälp för att fåtillfälle lill vila och rekreation.Statsbidrag betalas ul av i efterskott för kalenderår. Förskottkan ulgå med högsl tre fiärdedelar av det beräknade bidragsbeloppet förkalenderår. Statsbidrag utgår även för resor lillsemesterhem eller resor i samband medannan form av semestervistelse. fördelar de för delta ändamål avsedda medlen mellansemesterhemsnämnderna i landstingsområdenavarefter del ankommer på dessa nämnder atl bevilja och betala ut resebidragen. Bidragsbestämmelserna återfinns ikungörelsen (1967:472) om slalsbidragtill driften av semesterhem m. (ändrad senast 1969:782). 1 brev den24 har bemyndigats alt av anslaget för /76 disponera 1,1 milj.kr.för resebidrag i samband med semestervistelse . söktes statsbidrag för ca 8 600 gäster vidsemesterhem. Jämfört' med föregående år innebär detta en ökning med ca200 gäster. Styrelsen framhåller att enöversyn av beslämmelserna om resebidrag är angelägen. Styrelsen föreslår atlanslagel för nästa budgetår förs upp med oförändrat 1,8 nailj. Jagbiträder förslag till medelsberäkning för nästa budgetår. Medhänsyn till kommunalekonomiska utredningens arbete är jag inte beredd förorda någon särskild översyn av denuvarande bidragsbestämmelserna. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen alt lillBidrag till semesterhem in. m. för /77 anvisa ellförslagsanslag av . 1975/76:100 BUaga 7 67 Myndigheter inom hälso- ochsjukvård, socialvård m. m. Sjukvården i vårt land befinner sig i eltutvecklingsskede som kännetecknas aven omfattande utbyggnad av den öppna hälso- och sjukvården och en ökad inriktning på förebyggande åtgärder.Samtidigt eftersträvas en ökadintegration av olika verksamheter inom både hälso- och sjukvården och socialvården. En viktig ulgångspunkt för detsjukvårdspolitiska reformarbetetutgör det av efter en omfattande remissbehandling redovisade strukturprogrammet Hälso- och sjukvårdinför 80-talet. Programmet utgårfrån en helhetssyn på patientens behov av personlig omvårdnad och kvalificerad medicinsk vård och behandling.Det anger med dessa utgångspunkterden framlida strukturen på vår hälso- och sjukvård. Den viktigaste gmndsatsenär utveckling och utbyggnad av den decentraliserade distriktsvården. En betydande ulbyggnad av vårdcentraler och andraformer av närhetsservice inomdisiriklsvården har också kommil i gång på olika håll i landet. har tillkommitnärmare 100 vårdcentraler ochläkarstationer, och för omfatiar landstingens planer elt 50-tal nyasådana anläggningar. Elt annat viktigt reformområde inom hälso- ochsjukvården har sin utgångspunkt ibefolkningsutvecklingen med ett växande antal personer i högre åldrar. Långtidssjukvården och hemsjukvårdenliksom en god hälsoservice för äldreär därför angelägna uppgifter. Dessa frågor, som är av avgörande betydelseför de äldre i samhället, avser regeringen att under försia halvåret ta upp vid en särskild konferens medLandstingsförbundet och . Huvuduppgiften för vår sjukvård är givetvis atlgenom vård och behandling bota sjukdomar och återställa hälsa. Detfinns emellertid anledning alt samtidigtunderstryka de förebyggande insatsernas ökade betydelse. En offensiv hälsopoliiik med syfle all lidigi spåraoch bekämpa medicinska och socialariskerar en viktig utvecklingslinje i hälso- och sjukvårdspoliiiken. Socialsiyrelsen vänlas redovisa ellutredningsuppdrag från regeringen omhälsokontroller och andra förebyggande åtgärder och hur dessa skallkunna inordnas i den allmänna hälso- och sjukvården. Den genomförda reformeringen av läkarutbildningenoch del läkarfördelningsprogram somgällt har möjliggjort en prioritering av den offentliga öppiia läkarvården tillsammansmed långtidssjukvården ochpsykiatrin. Dessa åtgärder har tillsammans med den ökade läkarutbildningen inneburit förbätiringariläkarsitualionen. harantalel läkare i vårt land ökal frånca 7 000 till ca 16 1975. Detinnebär alt vi nu har en läkare på ca 500invånare. Med nuvarande utbildningskapacitetberäknas antalet läkare komma att uppgå till ca 21 000. Elt nytt läkarfördelningsprogram som omfattar tiden t.o.m. har Prop.1975/76:100 BUaga 7 68 ijuni 1975 fastställts av sjukvårdsdelegation. Målet med detta program är att skapa balans mellantillgång och efterfrågan på läkare inom olika medicinska verksamhetsområden ochalt utjämna regionala olikheter. Sjukförsäkringen har genom etl ökal engagemang ifinansieringen av sjukvården framför alll underlättat en utbyggnad avden öppna sjukvården. Jag vill här erinra omden överenskommelse som träffades mellan ochsocialdepartementet (prop. 1975:36, SfU 1975:16, rskr 1975:125). Den innebären väsentlig ekonomisk förstärkningav landstingens resurser för sjukvården fr. o. m. . För att fullfölja en sjukvårdspolitik som gersamhället elt övergripande inflytande över hälso- och sjukvården och som gerpatienterna den trygghet de har rättatt kräva har regeringen beslutat tillsätta en parlamentariskt sammansatt utredning med uppgiftalt utarbeta förslag till en helt nylagstiftning för hälso- och sjukvården. Avsikten är all utredningsarbetet med utgångspunkt i en övergripandemålsättning för hälso-ochsjukvårdspolitiken skall leda fram till en ramlagstiftning för hälso- och sjukvården i dess helhet. Utredningen skallsåledes behandla även de delar avhälso- och sjukvården som f n. inle regleras i den gällande sjukvårdslagen. Målsättningen för utredningens arbete bör präglasav en social helhetssyn på hälso-och sjukvården och därigenom inom ramen för samhällets totala insalser på detta område även innefattaförebyggande åtgärder. En annan viktig utgångspunkt för utredningen blir attundanröja sådan detaljreglering i lagstiftningen som inte längre behövs. Tandvården ingår som en viktig del i hälso- ochsjukvården. En utredning inomsocialstyrelsen undersöker f n. hur landvårdsresurserna skall anpassas tillvårdbehov och vårdefterfrågan, Vidare pågårförsöksverksamhet beträffande deförebyggande åtgärdernas effekt på behovet av tandvård. Som etl led i den pågående och planerade utbyggnaden avfolktandvården har meddelal regler för tandläkarresursernasfördelning inom folktandvården föratt åstadkomma en jämnare fördelning i olikadelar av landet. Vid fördelningen har bl. a. beaktats befolkningsunderiagetinom olika åldersgrupper ochutbyggnadsgraden i förhållande lillvårdansvaret för främsl barntandvården.I anslutning härtill har på begäran av och med slödav gällande lagbestämmelser infört en reglerad etablering förprivatpraktiserande tandläkare. Syftet därmed är au hela nettotillskottet avnya tandläkare i enlighet med statsmakternas beslut vid tandvårdsreformen skall tillföras folktandvården. En redogörelse för erfarenheterna hittillsav den allmänna tandvårdsförsäkringenhar lämnats i prop. 1975/76:44 som godkänts av . a. redovisats åtgärder för atl ge nya patienter ökade möjligheter tilltandvård inom ramen förtandvårdsförsäkringen. Frågan om införandet av allmäntjänstgöring hos folktandvården i anslulning lill tandläkarutbildningen har ocksåbehandlats i denna proposition. Läkemedelsförsörjningenhar självfallet ett nära samband med hälso- och Prop.1975/76:100 BUaga 7 69 sjukvården.Del var mol den bakgrunden slatsmaktema (prop. 1970:74, SU 1970:98, rskr 1970:223) beslutade ometl förstatligande av apoteksväsendet.Beslutet innebar att det nybildade apoteksbolaget övertog ansvaret för upphandling och distribution genomapoteken av läkemedel i landet. 1apoteksbolagets uppgifter ingår att svara för prisförhandlingar med läkemedelsproducenterna. Apoteksbolaget har ocksåtill uppgift att svara för en avproducentintressen obunden läkemedelsinformation och för en fortlöpande statistik överläkemedelsförbrukningen. Genom sitt dotterföretag har apoteksbolaget successivt övertagit merparten även av partidistributionen av läkemedel inom landet. Det harskett med ulgångspunkt i vad somanfördes i prpp. 1970:74 om att särskild uppmärksamhet borde ägnas åt möjligheten alt effektivisera distributionengenom en integration mellan partihandels- och detaljhandelsleden.Erfarenheterna hos apoteksbolagethar visat att betydande rationaliseringsvinster kunnat uppnås genom en sådan integration. - dåapoteksbolaget övertog den verksamhetsom drivits av Astradistribution - svarar apoteksbolaget genom för av partidistributionengenom egna kanaler. Jag vill i sambandhärmed nämna att apoteksbolaget har tagit upp frågan om alt på delta satt integrera även den återståendeverksamheten avseende partidistributionav läkemedel med hänsyn lill deytteriigare rationaliseringsvinster som därigenom kan uppnås. Apoteksbolagels verksamhet omfattar närmare 700apotek för försäljning till allmänheten.Dessutom har bolaget ett 30-tal apotek på sjukhus med uppgift att försesjukhusen med läkemedel för den slutna vården. I distributionsnätet ingårockså omkring I 500 andra utlämningsställen för läkemedel. Bolaget ersätter också fraktkostnaderför receptförskriven medicin inom glesbygdsområden.Elt 60-tal apotek har nyöppnats och etl 100-lal har omlokaliserats under den lidsom apoteksbolaget verkat. Det har därvid varit en strävan allapotek såvitt möjligt skall finnas dels vid sjukhus och vårdcentraleroch dels i sådana centra där allmänheten gör sinainköp av andra varor. En riksomfattande genomgång av apotekens föriäggning ochderas struktur pågår f n. i nära samverkan med landslingen och med utgångspunkti landstingens sjukvårdsplaner. som en utbyggnad av apoleksnätetskell haren betydande produktivitetsökning uppnåtts sedan tillkomsten av apoteksbolaget. En jämförelse mellan antaletanställda och arbetsvolymens ökning visar på en produktivitetsökning med 1596 . Som nämndes ingår det enligl riksdagensbeslut i apoteksbolagets uppgifteratt svara för en av producentinlressen obunden läkemedelsinformation.Apoteksbolaget förbereder f n. en väsentlig utbyggnad av sina resurser på detta område. Syftet därmed är att isamverkan med ochlandstingen och i kontakt med läkarna få lill stånd en effektiv läkemedelsinformationi samhällets regi i stället för den kommersiella läkemedelsreklamen. Läkare och annan personal somsvarar för uppgifter inom läkemedelsförsörjningenskall därigenom fl tillgång lill enöverskådlig in- Prop.1975/76:100 BUaga 7 70 formationom olika läkemedel med prisjämförelser. Etl viktigt led i detla arbete blir de lokala läkemedelskommittéerna ute ilandstingen. Utvecklingen går i denriklningen all dessa lokala organ för läkemedelsinformation i fortsättningen blir verksamma inte bara på sjukhusen utan också i denöppna hälso- och sjukvården. Ifortlöpande kontakt med pågår f n. arbetet med en läkemedelshandbok från apoteksbolaget som är avseddall bilda stommen i det kommandeinformationsnätet. Även andra åtgärder isyfle atl nå fram till en avproducentintressen obunden läkemedelsinformation planeras gemensamt av apoteksbolaget och medresursinsatser från apoteksbolaget. Det är enligt min mening viktigt all detla pågående arbete kanresultera i etl ökal samhällsin-fiytande över läkemedelsinformationen. Jag villi samband med läkemedelsfrågorna också erinra om alt chefen för industridepartementet har tillkallaten delegation för alt utreda möjligheternatill en samordning av resursernainom den svenska läkemedelsindustrin och ta nödvändiga inilialiv härför. Forskning och uivecklingsarbele samtförsöksverksamhet har slor betydelsesom underiag för planeringen inom socialvården och hälso- och sjukvården. Flera sådana projekt pågår, avseende bl.a. samverkan mellan hälso- ochsjukvården och socialvården. Vid läkarstationen i bedrivs sedan flera åretl organiserat forsknings- och utvecklingsarbete. 1 bedrivs enförsöksverksamhet inriktad bl. a. på samordning av hälso- och sjukvård, socialvård och skolans elevvård. Enmotsvarande försöksverksamhel harockså påbörjats i kommun. Försök med samverkan mellan bl. a. socialvården, ochsjukvården har skell i ,,och . 1 det pågående utvecklingsarbetet på hälso- ochsjukvårdens och socialvårdens områdehar vikliga uppgifter. Med hänsyn härtill pågår inomsocialstyrelsen en översyn av styrelsens verksamhetsformer och organisalion för all bl. a. analysera ochprecisera de mera långsiktiga målen för styrelsens verksamhet. Jag villhär också erinra om några pågående och för den framtida sjukvården betydelsefulla utredningar. En av dessa harlill uppgift atl utreda regionsjukvårdens innehåll och verksamhetsformer,regionindelningen samt frågan omsamverkan inom och mellan sjukvårdsregionerna m. m. En annan utredning ser över den nuvarande ansvarsnämndensverksamhet och reglerna församhällets tillsyn över personalen inom hälso- och sjukvården. Den skall även överväga åtgärder för atlförbättra kontakterna mellan de förvården ansvariga och patienterna och för alt stärka patienternas rättssäkerhetoch inlegriiel. Vidare har lillsalls en utredning för all allsidigt belysa deviktiga frågor av olika slag som är förbundna med sjukvård i livels slutskede. Den grundläggande utgångspunktenär därvid att varje patient skall ges den behandling som hans lillslåndfordrar och som överensstämmer med vetenskap och beprövad erfarenhet. Anslaget för las förnästa budgetår upp under nionde huvudtiteln. Prop.1975/76:100 BUaga 7 Centrala och regionalamyndigheter m. m. 1974/75 1975/76 1976/77 58436 907 58 612 000 74 420 000 är cenlral förvaltningsmyndighet förärenden som rör socialvård, hälso- och sjukvård samt läkemedelsförsörjning.Styrelsen utgörs av en generaldirektör och åtta särskilt förordnade ledamöter.Inom verket finns sex avdelningar, en för tandvård, social barna- ochungdomsvård m.m., en för långtidsvård, åldringsvård m. m., en för hälsovård,akutsjukvård, nykterhelsvård m. m.,en planerings-och beredskapsavdelning, enadminislrativ avdelning samt en läkemedelsavdelning. Avdelningarna är i sin turuppdelade på totalt 21 byråer. Läkemedelsavdelningen bekostasfrånanslagelE 11.Statlig läkemedelskontroll. Beräknad ändring 1976/77 + 7 1/2 . -(-65 + 8 1/2 -(-22 346 000 + 12 299 000 -(- 761000 (72 000) (-t- 40 000) (+ 9 000) + I 714 000 +1623 000 Traktamentenåt vissa befattnings havare inom 105 0(X) Lokalkostnader 6 470 000 Expenser + 599 000 + + 987 000 + + 395 000 + + 2 000 000 + + 924 000 + 993 000 315000 150 000 a) expenser föreget behov I 900 000 b) expenser förannat än eget behov 316 0(X) c) kostnader förflyttning av verket 125 000 Kostnader för redovisningscenlral 859 000 Kontorsdriftm. m. i kvarteret Garnisonen 2 663 000 Databearbetning 1240000 Informationsverksamhet m. m. 2 055 000 Undersöknings- ochinformationsverk samhet rörande lekmaterial m. m. 646 000 Reglering avtrafikskador 20 000 1975/76:100 BUaga 7 1975/76' Beräknad ändring 1976/77 Anlagsprövningav vårdpersonal Kurser för ledamöleri lokala företagsnämnder Kostnaderför patientförsäkring + 29 827 000 + 15 930 000 388 000 + 122 000 + 122 000 58 612 000 Löne- och prisomräkning m.m.14 764 000 kr., varav . avser höjt lönekostnadspålägg. O-alternativet skulle medförareduceringar över hela verket. Arbetsuppgifter skulle i vissa fall fähelt åsidosättas och i en del fall få fiyttas över till andra myndigheter. Styrelsen föreslår altsammanlagt 21 tjänster förs över från sakanslag inom styrelsens verksamhetsområde till styrelsens löneanslag (kr. Styrelsen begär ökade medel lill ansvarsnämndenoch () (+ . För behandling av frågorrörande integrering i förskolan av barn med särskilda behov behövs två tjänster inom barnavårdsbyrån (+ 229 000kr. De två stora tandvårdsreformerna- folktandvårdens ulbyggnad och tandvårdsförsäkringen - har inneburit en ökningav arbetsuppgifterna för tandvårdsbyrån.För alt avlasta byråns specialistpersonal bör byrån tillföras en tjänstför administrativa uppgifter (+96 000 kr. För utvecklingsarbete inomöppen vård och primärvård bör hälsovårds-och medicinalbyrån tillföras en heltidsföredragande läkare, varvid entjänst som deltidsföredragande läkareföreslås bli indragen. Förskoleverksamhetens utbyggnad medför alt byrånbör tillföras en dellidsföredragande läkare (+ . Sjukhusbyrån behöver en nyijänsl för kvalificerat utredningsarbete. För ärenden rörande sjuksköterskors och annan sjukvårdspersonals tjänstgöring i sluten kroppssjukvård behöver byrån enhalvtidstjänst för en byrådirektör(legitimerad sjuksköterska) (+ . För löpande arbetsuppgifterm. m. behöver byrån för psykiatrisk sjukvård förstärkas med en byrådirektörsljänst. Prop.1975/76:100 Bilaga 7 73 Byråns rältpsykiatriska funktionsenhet behöver förstärkas med entjänst för kurator med rättspsykiatrisk erfarenhet (+ . Nykterhets- ochnarkomanvårdsbyrån behöver en ijänsl bl. a. för initiering och bevakning av försöksverksamhet inomnykterhets- och narkomanvård samlutarbetande av information och kursplaner för vårdpersonal (+ 159 000kr. Långlidssjukvårdsbyrånbehöver en heltidstjänst för sjuksköterska för frågor rörande sjuksköterskornasställning inom den expanderande långtidssjukvårdssektorn. Inom områdel för medicinsk rehabilitering behövs förstärkning med en heltidsföredragande läkare,varvid två tjänster som deltidsföredragandeläkare dras in. För kvalificeradeadministrativa uppgifter begärs en byrådirektörsljänst. (+291000 kr. Byrån för personal- ochutbildningsplanering behöver en ny tjänst för handläggning av ärenden rörande läkares vidareutbildning. Förfrågor rörande förändringar avnuvarande yrkesutbildning inom hälso-, sjuk- och socialvård behövs en byrådirektörstjänst och för frågor rörandeutländsk medicinalpersonal behövs en assistenltjänst. (+ .) Vårdplaneringsbyrån behöveren tjänst för utvärdering och dokumentation av försöksverksamhet beträffandesamverkan mellan socialvård och hälso- och sjukvård.