prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Dettamedför en försämrad kartstandard och får vidare återverkningar i form avförsämrad effektivitet och sämre planeringsmöjligheter för slora sektorer inomstatlig och . Särskilt kan inaktualiteten hoskartbeslåndet befaras öka kraftigt. En minskad karlulgivning medför ocksåinläktsborlfall. Planeringen avverksamheten enligt budgetalternativ 1 innebär i stort att rikstrianguleringenslutförs med fältarbete t. o. m. , att försla-gångsutgivningen av deekonomiska och topografiska kartserierna slutförs och attrevideringen av den ekonomiska och den topografiska kartan successivt ökas. Ialternativet ryms vidare en årlig utgivning av 7 blad av översiktskartan iskalan 1 : 250 000. Ibudgetalternativ 2 föreslås en krafiig satsning på partiell revidering avkartor i skalor större än 1 : 25 000. En revidering grandad på ortofo-tokartakan avhjälpa brister i kartförsörjningen i de län där inteförsta-gångskartläggning eller fullständig revidering pågår. LMV föreslår attytterligare ca 400 partiellt reviderade blad framställs ulöver de som ryms inomalternativ 1 (kr. 1975/76:100 Bilaga 14 69 För kontinuerligajourhållning av den ekonomiska kartan bör resurser successivt tiUföras deolika länen i takt med att ortofotokarta blir tillgänglig (+600 000 kr. LMV vill vidareutvidga kartläggningsområdet för den ekonomiska kartan till att omfatta delarav fjällvärlden. En sådan utökad kartläggning planeras att genomföras under detre närmaste budgetåren ( + . Den allmännakartläggningen finansieras i huvudsak med anslagsmedel. Förstagångsutgivningen av såväl den ekonomiska som den topografiskakartan skall enligt nu gällande planer avslutas . Även detfältarbete som är nödvändigt för den förnyade rikstrianguleringen av nuvarandeområde planeras vara klart . Delta innebär att för en stor del av denverksamhet som bedrivs inom programmet, inte minst den allmännakarlläggningen, måste göras en förnyad långsiktigplanering utifrån den inriktning som den kommande verksamheten skall ha.Lantmäteriverket studerar f. n. frågan i kontakt med kartrådet men har avnaturliga skäl ännu inte kommit tillräckligt långt för att föreslå riktUnjerför en ny kartpolitik. har inte heller varit möjligt med hänsyn till attfrågan är beroende av pågående utredning om gränsdragningen mellan de uppgifiermed avseende på de allmänna kartorna som skall ankomma på LMV och . Mot denna bakgrund vill jag endast lämna några synpunkter ianledning av den måldiskussion som verket för. Jag anser i likhetmed LMV att det ligger etl stort värde i långsiktig planering i den allmännakartläggningen men atl planeringen måste vara flexibel med syfte attkontinuerligt kunna möta avnämarnas behov. Den nya organisationen medkartverksamheten förankrad även på regional och lokal nivå erbjuder härvidlaggoda möjligheter till avkänning av avnämarnas behov. En uppgift bör vara attinom ramen för tillgängliga resurser och utifrån ett väl a-wägt basmaterialsamordna olika intressenters behov och rum för framställning av önskadekarlprodukter. Härigenom uppnås inte bara en ökad behovsanpassning avkarlproduktionen utan också förutsättningar för en lämplig kostnadsfördelningmellan kartintressenterna. Jag kanansluta mig till verkels förslag till planering av produktionen /77 enligt budgelallemativ 1. Jag förordar vidare att anslaget,utöver medel enligt nämnda altemativ, tillförs särskilda resurser (. )för en verksamhet i de olika länen med kontinuerlig ajourhållning av denekonomiska kartan i takt med att ortofotokarta blir tillgänglig. Jag hemställer att regeringenföreslår alt tillLantmäteriet: Mätning och kartläggning anvisa ett reservationsanslag av . 1975/76:100 Bilaga14 70 1974/75Utgift 1960 458 1975/76Anslag 1 092 000 1976/77Förslag 1 289 000 ' Härav utgör . medel från sjunde huvudtitelnsanslag Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. Programmetär indelat i två delprogram: Programmet omfattar sådana uppgifter som åliggerlantmäteriverket för att trygga kartförsörjningen i krig, vari ingår främstberedskapsplanläggning, förberedelser för krigskartetryckning,sekretessåtgärder i form av granskning av kartor och flygbilder samt vissaadministrativa åtgärder i övrigt. Måletför programmet Försvarsberedskap är atttill skydd för rikets säkerhet granska kartor och flygbilder, att svara för att lantmäteriets verksamhet bedrivs såatt de krav som rikets säkerhet släller kan lillgodoses, att svara för åtgärder som tryggar totalförsvaretsbehov av kartor samt att svara för ålgärder för samordning av totalförsvaretsutnyttjande av lantmäteriets kartdala och terränginformalion. Uppgiftema styrs till väsentliga delar av verksamhetersom sammanhänger med utvecklingen inom totalförsvaret liksom inom samhället iövrigt. Exempel på sådana verksamheter är krigsplanläggning inom totalförsvaret,extern kartproduktion, utvecklingen inom ADB-området och den tekniskautvecklingen inom bl. a. området för fjärranalys. Pris- och löneomräkning beräknas till . avser höjt lönekoslnadspålägg. O-alternativet medför en minskning av programmetsresurser med . Om alternativet genomförs uppstår fördröjningar iärendehandläggningen som berör allmänheten, myndigheter och företag. I budgetalternativ 2 framhåUer LMV att efterfrågan pågranskning av externt framsläUda kartor ökar som en eftersläpningföreUgger av beredskapsplanläggningen. I den nya organisationen lämnas även servicetill lantmäteriets regionala och lokala organ vilket kräver ökade resurser förutbildning i och informalion om säkerhetsskydd och sekretess-åtgärder (+200 000kr. 1975/76:100 Bilaga 14 71 Jag hemställer att regeringenföreslår att till Lantmäteriet: Försvarsberedskap förbudgetårel 1976/77 anvisa ett reservationsanslag av . Lantmäteriet: Bidrag till förrättnings- och uppdragsverksamhet 1974/75 Utgift 6225 547 1975/76Anslag 7 000 000 1976/77 Förslag 7000 000 Med hänvisning tillvad jag anfört under anslaget D 2. Lantmäteriet: Förrättnings- ochuppdragsverksamhet beräknar jag behovet av medel oförändrat 7 milj. kr. Jag hemställer alt regeringenföreslår att lill Lantmäteriet: Bidrag till förrättnings-och uppdragsverksamhet för /77 anvisa ett förslagsanslagav . 1974/75 Ulgift 3485 953 Reservation 1993 782 1975/76Anslag 1 500 000 1976/77 Förslag 3000 000 Härutöverhar på tilläggsbudget I för /76 anvisats 1 milj. kr. Under anslagetredovisas normalt kostnader för utrustning med anskaffningsvärde av . I förra åretspetita anmälde LMV att den tekniska verksamhetens integrering inomlantmäteriets olika organ var föremål för ulredning av en projektgmpp, varsarbete bl. a. skulle leda till förslag beträffande ändamålsenlig tekniskutmstning. Gruppen har lämnat en rapport. LMV har på gmndval avrapporten ulfärdat föreskrifter och anvisningar angående åtgärder förökad samordning av mätnings- och kartteknisk verksamhet inomlantmäteriorganisationen. Huvuddragen i gmppens förslag till utrustning harlagls till grund för LMV:s invesleringsplanering. Den upprustning somför den regionala och lokala organisationen erforderlig medför följande sammanlagda investering (milj.kr. Prop.1975/76:100 Bilaga 14 72 Totalt Del som belöper sig påutruslningsanslagel Reproutruslninghos ÖLM 1,8 1,8 Den lämpligatiden för upprustningens genomförande har bedömts vara . Det årligabehovet av medel beräknas därmed till 2,3 milj. kr. LMV föreslårvidare nyanskaffning för verksamhet vid centralorganet av två nyadigitaUseringsenheter för numeriskt styrd ritning och gravyr, eltsalellillaserinstrument, en mekometer för precisionsmätningar, en flygkamerasamt ljuslåda och förstoringsapparat för färgförstoringar till en sammanlagdkostnad av 1 milj. kr. LMV yrkar altutrustningsanslaget tillförs totalt ytterUgare 3,1 milj. kr. för budgetåret1976/77 ( + . Lantmäteriverkethar genom en särskild utredning undersökt vilken ytterligare teknisk utmstningsom behövs inom lantmäteriet i den nya organisationen. Utredningsresultatetvisar att framför allt den regionala och lokala organisationen behöver rustasupp. Mot denna bakgrund har på tilläggsbudget I till statsbudgeten förinnevarande budgetår anvisats 1 milj. kr. för detta ändamål. Föredragandedepartementschefen har i det sammanhanget (prop. 1975/76: 25 s. 63) uttalat alten ändamålsenlig och rationell instrumentpark utgör en grundläggande förutsättningför att den nya organisationen på ett förtroendeingivande sätt skall kunna lösasina väsentliga uppgifier inom samhällsbyggandet och att därför vissa omodernaoch orationella instrument successivt bör ersättas. En godinstmmentpark är ägnad att rationalisera och effektivisera lantmäterietsverksamhet. Jag har i likhetmed LMV prioriterat behovet av ytterligare medel för utmstning och delar heltverkets uppfattning att de ökade resursema skall användas lill att i förstahand förstärka förrättnings- och uppdragsverksamheten i den lokala ochregionala organisationen. Av den anledningen har jag räknat upp anslaget med1,5 milj. kr. tUl 3 milj. kr. Någon nyanskaffningav utmstning till centralorganet ulöver den som ryms inom nuvarande anslag ärjag inte beredd att förorda. Jag hemställer alt regeringenföreslår alt tillLantmäteriet: Utrustning anvisa ett reservationsanslag av . 1975/76:100 Bilaga 14 73 IV:11 Lånefonden för bostadsbyggande 1974/75Ulgift 2 665 600 000 BehåUning 1 323 000 000 1975/76Anslag 1 670 000 000 1976/77 Förslag 1 660 000 000 Från fondenutbetalas bostadslån, ränlelån, räntebärande förbättringslån, tomträttslåntill kommun samt lån avseende kostnader för outhyrda lägenheter. GäUande bestämmelser om bostadslån fiims ibostadsfinansieringsförordningen (1974: 946, ändrad : 1144)som trädde i kraft och i bostadslånekungörelsen (1967: 552,ändrad : 487). Enligt dessabestämmelser utgår lån i hu-vudsak till ny- och ombyggnad av bostadshus. Bostadslånets storlek besiäms så att det utgören andel av ett i särskild ordning fastställt låneunderlag. Andelen är30 % för kommun eller allmännyttigt företag, för bostadsrättsförening medkommunal insyn m. m., i fråga om småhus som skall bebos av låntagaren och15 % i övriga fäll. Låneunderlaget bestäms i fråga om nybyggnad enligt en avregeringen faslslälld metod som summan av beräknade kostnader för mark ochdess iordningställande för bebyggelse samtför byggande. Vid ombyggnad utgör med vissa begränsningar den godkändakostnaden för arbetet låneunderlag. Det förutsätts att underliggande lån tasupp i öppna marknaden. För bostadslån skall erläggas ränta efter en räntesatssom fastställs av regeringen för ett kalenderår i sänder. Bostadslånet ärförenat med räntesubventioner enligt regler som har redovisats under anslagetRäntebidrag m. m. Amorteringstidenför lån till nybyggnad är om lånet avser småhus som skall bebos av låntagaren. Med visst undanlag är amorteringstidenför lån till nybyggnad i övriga fall beroende av förhållandet mellan garanteradränta och faktisk räntekostnad under låneliden. För lån lill ombyggnad äramorteringstiden högst . Bestämmelsema omräntelån finns i räntelånekungörelsen (1967: 553, ändrad : 948).Räntelån utgår dels för bostadshus som har uppförts eller byggts om med stöd avstatligt lån som har beviljats enligt de bestämmelser som gällde före den 1januari 1968, dock ej för 1975/76:100 Bilaga 14 74 hus som färdigställts ,dels för bostadshus som har uppförts utan statligt lån, om räntebidrag harutgått för huset enligt bestämmelsema iräntebidragskungörelsen (1962: 541, upphävd 1967: 553). Fr o. m. den 1januari 1975 ulgår räntesubventioner också i samband med räntelån enligtregler som har redovisats under anslaget Räntebidrag m. m. En redogörelse för bestämmelserna i kungörelsen(1962: 538) om förbättringslån (omtryckt 1973: 535, ändrad senast 1974:486) har lämnats förut under anslaget Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. Tomträttslånenligt tomlrättslånekungörelsen (1965:905, omtryckt 1973: 537, ändrad senast1974: 956) kan utgå till kommuner som har upplåtit tomträtt lill mark förbostadsändamål. Lån enligtkungörelsen (1972: 760) om lån avseende kostnader för outhyrda lägenheter(ändrad : 222) hyresförlustlån ulgår för att täcka viss del avhyresförluster . För långivningen iform av bostadslån och förbätlringslån fastställer olikaramar. Regeringen har bemyndigande att under vissa fömtsättningar utvidga defastställda ramarna. riksdag har medgivit att ramen för lån tillnybyggnad för fastställs till 8 375 000 m våningsyla motsvarande ettberäknat antal lägenheter av 72 500 jämte lokaler som omfattas av låneunderlagoch pantvärde för bostadslån. För vart och ett av har ramensamma omfattning som för . Lån tUl ombyggnad samt räntebärande förbättringslånfår beviljas intill ett belopp av 250 iriilj. och 270 milj.kr. Ramen för har med slöd av bemyndigandeutvidgats till 360 milj. kr. Anslaget lill fonden, vilket anvisas med detbelopp som behövs för utbetalning av beviljade lån, har förts upp med 1670 milj. kr. för /76. Bostadsstyrelsenanför följande om bostadsbyggandets och långivningens omfattning ochinriktning. Ar 1974 färdigställdes genom nybyggnad 85 300lägenheter, vilket innebär en minskning med 12 200 lägenheter i jämförelse medår 1973. Minskningen avsåg helt flerfamiljshusbyggandet. Anlalet färdigställda lägenheteri flerfamiljshus minskade sålunda med 15 000. Anlalet färdigställda lägenheteri småhus ökade däremot med 2 800. Tillskottet avlägenheter fördelade sig med 46 500 på lägenheter i småhus och 38800 på lägenheter i övriga hus här benämnda flerfamiljshus. Andelenlägenheter i småhus uppgick härmed till , en ökning med 10 procentenheterjämfört med . Av tillskott avlägenheter i flerfamiljshus utgjordes 990 av 1975/76:100 Bilaga 14 75 rum i s. k. specialbostäder, dvs.bosläder för studenter, åldringar i ålderdomshem, personal vid sjukhus ochvårdanstalter etc. Totalt minskade nyproduktionen av specialbostäder mellanåren 1973 och 1974 med . Under år 1975torde färdigställandet komma att uppgå till ca 73 000 lägenheter, dvs. ca 12000 lägenheter mindre än . Antalet färdigställda lägenheter ismåhus beräknas uppgå till ca 48 000 och antalet lägenheter i flerfamiljshustill ca 25 000. Under år 1974påbörjades 80 500 lägenheter, dvs. ca 400 lägenheter mer än under år 1973.Antalet påbörjade lägenheter i småhus ökade med10 400 tUl 53 600 lägenheter. Antalet påbörjade lägenheter i flerfamiljshusminskade med 10 000 lill 26 900. Detla innebar en ökning av andelen lägenheteri småhus från tiU . Påbörjandet av lägenheter i småhus var avspeciella skäl mycket högt under slutet av . En förutsättning förkompensation för mervärdeskatt var nämligen att företagen påbörjades föreutgången av och färdigställdes . De av regeringenfastställda ramarna för beslut om bostadslån till nybyggnadsföretag innebär för inte någon begränsning av långivningenoch därmed påbörjandet. För företag utan slatliga lån gäller en ram förmeddelande av byggnadstillstånd på 6 500 lägenheter och en ram på 1 500 förvårdplatser i ålderdomshem. Outnyttjade delar av vårdplatsramen får utnyttjas för bostadsbyggande. EnUgt bosladsstyrelsensbedömning kommer lån- och tillslåndsgivningen att avse företag medtotalt ca 60 000 lägenheter. I fråga om bostadsbyggandets regionala fördelningvar storstadsområdenas andel av färdigsläUåndet i hela riket under år1974 , dvs. samma andel som föregående år. Moisvarande minskning av anlaletlägenheter var ca 4 000. Minskningen varmarkant i med drygt 4 500 lägenheter. I Stor-Göleborgökade anlalet färdigställda lägenheter något medan det i var istort sett oförändrat. I landet i övrigt minskade färdigställandet med 8 100lägenheter. Antaletpåbörjade lägenheter i storstadsområdena minskade med ca 2 200 lägenhetermellan - andelen sjönk därigenom från till . Ilandet i övrigt minskade påbörjandet i de största kommunerna men ökade i övrigakommuner, främst i kommuner med mindre än 30 000 invånare. Beträffandefördelningen på lägenhetstyper minskade andelen lägenheter om tre eller flerarum och kök i flerfamiljshus medan andelen lägenheter om ett rumökade. I småhusen ökade andelen lägenheter om fyra eller flera rum och kök.Lägenheter fördelade på lä-genhetslyper i hus färdigställda under åren19721974 redovisas i följande tablå. Prop.1975/76:100 Bilaga 14 Inflyttningsfärdiga lägenheter fördelade på lägenhetstyper 1 rok el. Den genomsnittligalägenhelsytan för påbörjade lägenheter i flerfamiljshus minskade under år1974. För småhusen har däremot våningsytan genomsnittligt ökat . Vad gäller defärdigställda lägenheternas fördelning efter byggherrekategori har i fråga omsmåhusen den offentliga och kooperativa sektorns andel minskat medan denenskilda sektorns andel ökat till . Vad gäller flerfamiljshusen har bådeden kooperativa och den enskilda sektorns andelar ökat till 19resp. Den offentUga sektorns andel har minskat till . Antaletfärdigställda lägenheter utan slatligt stöd minskade liU 16 300, dvs. med ca 1 100 lägenheter.Andelen lägenheter med statligt slöd var , jämfört med 82 %under år 1973. Andelen färdigställda småhus med slatligt stöd ökade under år1974 och uppgick till . Andelenflerfamiljshus med statligt slöd minskade något till . SCB har underår 1974 börjat beräkna flera helt nya indexserier avseende byggnadskostnaderför bostäder. var den årliga procentuella stegringen avbyggnadskostnaderna för flerfamiljshus enligt faktorprisindex inkl.löneglidning 7,6, 11,9 resp. 17,2. Genom att de nyaindexseriema har en aktuellare viktfördelning kan, till skiUnad från föregåendeår, även utvecklingen av byggnadskostnaderna för småhus uppskattas på sammasätt med hjälp av faktorprisindex för gruppbyggda småhus. Åren 19721974 varden årliga procentuella stegringen för dessa 8,1, 14,2 resp. 17,1. Den starkaindexökningen beror huvudsakligen påmaterialprisutvecklingen, främst för trävaror, mellan maj 1973 och maj 1974.Under andra halvåret 1974 var indexökningen obetydlig. 1975/76:100 Bilaga 14 77 Enligt den s. k. låneunderlagsgruppens statistikhar byggnadskostnaderna, dvs. produktionskostnader minus tomtkostnader, förstatUgt belånade flerfamiljshus och s. k. gruppbyggda småhus ökat påsätt som framgår av följande tablå. Genomsnittlig bostads-lägenhetsyla (flerfamiljs-hus)/boslads-yta (småhus), m' Genomsnittlig byggnadskostnad' per m" lägenhelsyla (flerfamiljshus)/bostadsyta (småhus) Äldre definition, kr. Ny definition, kr. Ökning i % från föregående år 1093 1 198 1 198 'Är 1973 ändrades definitionen avbyggnadskostnadsbegreppet p.g.a. alt tomtkoslnadsbegreppetutvidgades. Kostnadsuppgifterna,såväl SCB:s som låneunderlagsgmppens, inkluderarnormal mervärdeskatt. Någon hänsyn har således inte tagits tUl momskompensationeller tillfälligt nedsatt mervärdeskatt. För samtligabostadshus som har färdigslällts utgår kompensation för mervärdeskatt,liksom för hus som har påbörjats om de har färdigslällts senast år1975. Dessutom kan småhus som färdigställdesår i vissa fall få reducerad kompensation. Kompensationsbeloppenvid nybyggnad uppgår normalt till 13 500 Kr.för enfamiljshus, . för tvåfamUjshus och /m lägen-helsytaför flerfamiljshus. Med få undantagtorde de hus som har påbörjats få momskompensation. För småhus innebär detla en kostnadssänkningpå i genomsnitt /m bostadsyta vilket molsvarar 9 av byggnadskoslnaden. För flerfamiljshusinnebär momskompensationen en sänkning av byggnadskostnaderna med igenomsnitt 8 . I tidigareanslagsframställningar har ulvecklingen av markkostnaderna för flerfamiljshusbelysts med uppgifier om förändringama under olikaår i medelvärdena för vissa vid beräkningen av låneunderlag och pantvärdetiUämpade schablonbelopp. Är 1973 ändrades metoden för bestämning av dessa belopp, något som försvårar jämförelser av kostnadernaunder senare år. 1975/76:100 Bilaga 14 78 Uppgifier frånlåneunderlagsgruppens undersökningar ger emellertid följande belysning avutvecklingen. För företag medpreliminärt beslut utgjorde den del av pantvärdet som motsvarade tomt-och grundberedningskostnader i genomsnitt186 kr./m våningsyta för flerfamiljshus i exploateringsområden och 293kr./m våningsyta för gruppbyggda småhus. Motsvarande uppgifter för var167 resp. . Av den totalaproduktionskostnaden utgjorde produktionskostnaden för tomt ochgrundberedning oförändrat för flerfamiljshus inom exploateringsområde och24 % för gruppbyggda småhus. Hyrorna i nyproducerade, statsbelånadeflerfamUjshus kan följas genom SCB:s årliga undersökningar. I följandetablå belyses hyresnivån för lägenheter somfärdigstäUdes . Uppgifterna för ärpreliminära. Uppgifterna avser den vanligaste lägenhetstypen tre rum och kök och sådana lägenheter i allmännyttiga företag. av de nyalägenheterna i statligt belånade flerfamiljshus bestod av oehkök, och de allmännyttiga företagen svarade för av det statsbelånadeflerfamiljshusbyggandet. Hyrorna för lägenheter om 3 rum och kök färdigställda åren 1973 och1974 i allmännyttiga företag Kommuner med över 75 000 inv. Hyra per lägenhet, kr.' 8 250 8 820 8 210 8 430 7 140 7 620 7 240 7 940 Hyra per m= boslads-lägenhetsyta, kr.' Bostadslägenhetsyta per lägenhet, m= 1973 1974 'Hyra inkl. bränsle. Hyrorna för delägenheter som färdigställdes var genomgående högre än färdigstäUande. Störst var ökningen i (13,) och i de mindre kommunerna (9,). Ökningen var lägst i (2,). Förändringarna i lägenhelshyrorna sammanhängeri hög grad med hur den genomsnittliga lägenhelsytan har förändrats. minskade genomsnillsylan med medan den i de mindrekommunerna steg med . Prop.1975/76:100 Bilaga 14 lägenhetsyta steg med omkring 7 %i alla kommungmpper utom i , där den ökade . Hyresförändringarnai hela bostadsbeståndet kan belysas genom de bostads-och hyresundersökningar som SCB genomför, och som omfatiar etturval av hela rikets bestånd av hyreslägenheter. Uppgifterna avser hyrorinklusive bränsle. För samtligalägenheter ökade hyrorna i genomsnitt ,dvs. ungefär dubbelt så mycket som under vart och ett av de närmast föregåendetvå åren. Under alla de tre redovisade åren har den relativa hyreshöjningenvarit större för de äldre årgångarna än för de yngre. Situationen beträffande outhyrda lägenheter synesha stabiliserats . Uthyrningssituationen i nybyggdastatligt belånade flerfamiljshus efler husens färdigställandeenligt SCB:s undersökningar redovisas i följande tablå. Andel (%) outhyrda lägenheter inom olika ortsgrupper efterfärdigställandet Kommuner med över 75 000 inv. 1 halvåret 2" 1 halvåret 2" Andelenouthyrda lägenheter nådde sitt maximum, , i den produktion som blevinflyttningsfärdig . För produktionen var andelen outhyrda lägenheter väsentligt lägre. 1975/76:100 Bilaga14 Uppgifter om antalet outhyrda lägenheter istatsbelånade flerfamiljshus som har färdigställts och senare enligtbostadsstyrelsens undersökningar redovisas i följande tablå. Uppgiftema avserde lägenheter som varit färdigställda t. o. m. halvåret före resp.undersökningstidpunkt. Oulhyrda lägenheter i statsbelånade flerfamiljshusfärdigställda är 1967 och senare med över 75 000 inv. Antalet outhyrda lägenheter uppgick tUl23 500, varav drygt hälften återfanns i storstadsområdena. Både det absolutaantalet och den procentuella andelen oulhyrda lägenheter ökade kontinuerligtfram t. o. m. . Därefter tycks utvecklingen ha vänt. Isamtliga kommungrupper har de outhyrda lägenheterna minskat såväl absolut somrelativt, men andelen outhyrda lägenheter är ändå dubbelt så hög som för tre årsedan. Uthyrningssvårigheterna har inte drabbat endast desenast färdigställda lägenheterna ulan också de något äldre husen, därålskilliga lägenheter står tomma hyresgäster flyttat. Andelenouthyrda lägenheter i dessa hus har tidigare ökat år men även i detlaavseende registrerades en förändring vid undersökningen den 1 mars 1975.Förändringama framgår av följande tablå. Andel(%) outhyrda lägenheter i hus färdigställda och senare 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 3,2 4,5 4,2 3,0 3,7 7,2 4,0 5,2 5,8 4,3 4,4 5,4 4,3 5,5 5,8 5,1 4,9 4,8 7,1 4,5 6,3 7,1 5,5 5,5 5,1 5,6 4,1 5,1 5,8 5,5 5,2 4,0 4,5 6,6 1975/76:100 Bilaga 14 81 årliga enkät ombostadsförmedllngsverksamheten omfattar numera samtliga 278 kommuner ochavser att belysa medverkan vid förmedling av lägenheter och tomtersamt vid information om bosläder. Vidare inhämtas kommunernas bedömning av bostadsmarknadslägel.