prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — (I 1972:03; EPU) tillkallades medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande för att utreda och bedömaden framtida utvecklingen på energiområdet. Utredningen avlämnade rapporten (Ds I 1973:2) Lägesrapport från energiprognosutredningen med redogörelse för uppläggningenav utredningens arbete och redovisning av det inventeringsarbete som dittillshade utförts. Utredningen genomförde en enkätundersökningbland ett stort antal myndigheter och organisationer med sikte på att fåsynpunkter på och kompletteringar till det i rapporten redovisade materialet.Synpunkter som kommit fram i enkätsvaren har beaktats i utredningens fortsattaarbete. Utredningen har avlämnat sitt betänkande(SOU 1974: 64) Energi 1985 2000 med bilaga (SOU 1974: 65), innehållande bl. a.redogörelser för specialstudier som utredningen låtit utföra. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avstyrelsen för internationell utveckling, överbefälhavaren, försvaretsforskningsanstalt (FOA), , , ,postverket, , (), statens vägverk,transport-forskningsdelegationen, , luftfartsverket,transportnämnden, statens väg- och trafikinstitut, statskontoret,, , (),, universitetskanslerämbetet (UKÄ), (), tekniska fakulteten vid universtetet i , nationalekonomiskainstitutionen vid i , tekniska högskolan i , Chalmerstekniska högskola, lantbruksstyrelsen, , ,statens jordbruksnämnd, , ,jordbrukstekniska institutet, kommerskollegium, statens pris-och kartellnämnd,; överstyTelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF),(), .bostadsstyrelsen, statens råd förbyggnadsforskning, , statens planverk,statens industriverk, , geologiskaundersökning (SGU), styrelsen för teknisk utveckling (STU), statenskärnkraftinspektion, domänverket, samtliga länsstyrelser, utredningen omkollektivtrafik i tätorter, trafikpolitiska utredningen,energi-beredskapsutredningen, elutredningen, delegationen för naturgasfrågor,utredningen om radioaktivt avfall (), fullmäktige i ,AB Atomenergi, Centrala driftledningen (CDL), användning, ek för (HSB), ,(),(), Kungl. ' Betänkandet har avgetts av landshövdingen ,ordförande, civilingenjören , professorn ,verkställande ledamoten i statens delegation för rymdverksamhet Hans Håkanssonoch docenten . Till utredningen har varit knuten enparlamentarisk grupp bestående av riksdagsledamöterna (), EinarHenningsson (s), (), (), (vpk) och (). 1975:30 Bilaga 1 Industridepartementet 3 i (LO), ,, ; Näringslivetsbyggnadsdelegation, AB Stor-Stockholms lokaltrafik, Svensk kärnbränsleförsörjningAB, (), , , , . ,, Svenska . ,, , akademikerscentralorganisation (), allmännyttiga bostadsföretag, , , Sverigeshantverks- och industriorganisation, , , (), (VVS-branschen) och . EPU redovisar ett högre och ett lägre alternativ förkonsumtionsutvecklingen under de närmaste decennierna. Det högre alternativetmotsvarar förväntad spontan utveckling utan särskilda sparinsatser medan detlägre alternativet motsvarar en nivå åstadkommen bl. a. genom sparinsatser somberör stora delar av vårt samhälle. I skrivelse har ettantal myndigheter anmodats att yttra sig om dels möjligheterna att uppnåytterligare besparing enligt två närmare angivna alternativ, dels åtgärder sombehöver vidtas för att alternativen skall uppnås. Redogörelser för möjligaenergibesparingsåtgärder m. m. har lämnats av överbefälhavaren,, , post verket, , , statensvägverk, , luftfartsverket, transportnämnden, statens väg- ochtrafikinstitut, , , , , ,statens jordbruksnämnd, , , , , statensråd för byggnadsforskning, , statensplanverk och statens industriverk. 1 vissa fall har samråd skett med olika organisationersåsom . har i särskild skrivelse redovisat en bedömning av möjligheterna till energibesparing inom verksamhet rörande fritidsverksamhet, vattenförsörjning och avloppsrening. (I 1973: 06; EPK) tillkallades medstöd av Kungl. bemyndigande för att utarbetaförslag till forsknings- och utvecklingsprogram inom energiområdet. EPK har avlämnat betänkandet (SOU 1974:72)Energiforskning-. Till betänkandet har fogats ett omfattande expertmaterial(SOU 1974: 7376 och Ds I 1974: 8). 2 Betänkandet har avgetts av verkställande direktörenLars , ord förande, riksdagsledamoten , professorn , riksdagsledamöterna , partisekre teraren , statssekreteraren och överingenjören frid Wennerberg. 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 4 Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av överbefälhavaren, ,, , ,postverket, , , statens vägverk, transportforskningsdele-gationen,, luftfartsverket, transportnämnden, , , , , universiteten i , ,, och , , tekniska högskolan iStockholm, , högskolan i , högskolan iLuleå, statens råd för atomforskning, statens naturvetenskapliga forskningsråd,statens råd för samhällsforskning, SÖ, lantbruksstyrelsen, statensjordbruksnämnd, , jordbrukstekniska institutet,, , skogshögskolan, ,statens råd för skogs- och jordbruksforskning, , , ,arbetarskyddsstyrelsen, , statens råd för byggnadsforskning,, statens planverk, statensindustriverk, , , statens provningsanstalt, STU,, domänverket, trafikpolitiska utredningen,energiberedskapsutredningen, elutredningen, naturgasdelegationen,, , CDL, . , , Jernkon-toret, KF, Kungl. automobil klubben, LO,. Svensk kärnbränsleförsörjning AB, Svenska elverksföreningen.Svenska gasföreningen, Svenska kemiingenjörers riksförening. Svenska utvecklings AB,. , , , , , Swedisol, TCO, ,och samt enskilda personer. EPK:suppdrag utvidgades till att omfatta bl. a. frågan ombehovet av och kostnaderna för prototyper och demonstrationsanläggningar. Kommitténhar avlämnat promemorian (Ds I 1975: 1 Energiforskning.Behov av prototyper och demonstrations-anläggningar. IEPK:s uppdrag har inte ingått att utarbeta förslag om organisationen avforsknings- och utvecklingsverksamheten inom energiområdet. Förslag härom harutarbetats inom industridepartementet och redovisats i promemorian (Ds I 1974:10) Organisation av forskning och utveckling inom energiområdet. 3Promemorian har avgetts av överingenjören , ordförande,riksdagsledamoten , professorn ,riksdagsledamöterna , partisekreteraren och statssekreteraren . Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet S Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av ,transportforskningsdelegationen, statskontoret, RRV, UKÄ, ÖEF, statens råd förbyggiiadsforskning, statens industriverk, , , statenskärnkraftinspektion, forskningsrådsutredningen, , delegationenför forskning rörande kärnkraftens säkerhets- och miljöfrågor (Kärnsäkforsk),AB Atomenergi, CDL, Centralorganisationen /SR, IVA, LO, SAF, . ,CF-STF, och . (I 1972: 04)* tillkallades med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 7 april1972 för att klarlägga utformningen av från samhällssynpunkt bästa möjligastruktur och utbyggnad av transport, raffinering och förädling av olja ochnaturgas. fick utredningen genom tilläggsdirektiv i uppdrag att medförtur behandla frågan om den fortsatta raffinaderiutbyggnaden i . Utredningenhar avlämnat lägesrapporten (Ds I 1973: 5) Petroindustrin iSverige, en inventering och delrapporten (Ds I 1974: 7)Petroindustrin i : alternativa raffinaderilägen. OljeprospekteringAB har lämnat en översikt över den hittillsvarande prospekteringenefter olja och naturgas på svenskt område. har den 24 januari1975 lämnat en redovisning av bolagets prospektering utomlands. har överlämnat rapporten som drivmedel.Rapporten har utarbetats av en arbetsgrupp med representanter för jordbruks-,handels- och industridepartementen i samarbete med AB . (I 1970: 16) tillkallades med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 13 mars1970 för att utreda frågor om förläggning av kärnkraftverk för kombineradproduktion av el och värme. fick utredningen tilläggsuppdrag att,närmast som underlag för arbetet med den fysiska riksplaneringen, studera ävenvissa frågor om bl. a. samlokalisering av kärnkraftverk och amian industri. Utredningen har i augusti1974 avlämnat betänkandet (SOU 1974: 56) Närförläggning av kärnkraftverk. Medhänvisning till bl. a. den uppbyggnad av resurser på kärnsäkerhetsområdet somskett under de senaste * F.d. generaldirektören , ordförande, direktören ,teknologie doktorn , riksdagsledamöterna ochKarl-Erik Häll, direktören , generaldirektören , direktören och förbundsordföranden . 5Verkställande ledamoten i statens delegation för rymdverksamhet ,ordförande, överingenjören , föreståndaren ,direktörerna , kanslirådet ochtekniske direktören . 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 6 årenhar utredningen i skrivelse föreslagit att de frågor somomfattas av tilläggsuppdraget skall bearbetas vidare inom andra befintligaorgan. Maj:t har beslutat att utredningens arbeteskall vara avslutat. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av överbefälhavaren, ,, , , Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (), , ,statens planverk, statens industriverk, ,matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid i , tekniskafakulteten vid i , tekniska högskolan i ,energitekniskt centrum vid , tekniska fakulteten vidhögskolan i , länsstyrelserna i , , , ,samt , , ,, , , AB Atomenergi,CDL, och . Tillkärnkraftinspektionens yttrande har fogats ett yttrande av inspektionensreaktorsäkerhetsnämnd. Länsstyrelserna har hört vissa kommuner m. fl. i har, jämte tekniska fakultetens yttrande, överlämnatdels ett eget yttrande i ärendet, dels skrivelser från ett antalfakultetsledamöter, som innehåller avvikande synpunkter från dem som redovisatsi fakultetens yttrande. Rektorsämbetetvid tekniska högskolan i har förutom yttrandet från tekniskafakulteten, som utarbetats av en för ändamålet särskilt tillsatt kommitté,överlämnat yttranden från fem sektioner. Utredningenom radioaktivt avfall (I 1972:08; )' tillkallades med stöd avKungl. Maj:ts bemyndigande för att utreda frågor omhögaktivt avfall från kärnkraftverk. utvidgades uppdraget till attomfatta också de frågor som rör hantering och förvaring av låg- och medelaktivtavfall. Utredningenhar avlämnat lägesrapporten (Ds I 1974: 6) Kärnkraftens högaktivaavfall. Utredningarnasmaterial kompletteras genom följande redogörelser och rapporter. Kärnsäkforskhar överlämnat årsrapporten 1973, promemorianÖversikt över behovet av fortsatta forskningsinsatser rörande kärnkraftenssäkerhets- och miljöfrågor samt yttrande över AB Atomenergisanslagsframställning för / 76 för särskilda säkerhetsarbeteninom kämenergiområdet. CDLhar överlämnat rapporten för- 6 F.d. landshövdingen , ordförande, riksdagsledamöterna , professorn , riksdagsledamoten , t. f. avdelningschefen samt riksdagsledamöterna . 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 7 läggning av kärnkraftverk samt lägesrapportenBergförläggning av kämkraftstationer ur reaktorsäkerhetssynpunkt. har den 9 september 1974överlämnat rapporten sammanställning av onormala händelser vid svenska kärnkraftverkoch skrivelsen Redogörelse för kvalitetsstyrningen försvenska kärnkraftverk med anledning av händelserna med nivåregleringspumpar iRinghals 2. Kärnkraftinspektionen har vidare lagtfram rapporterna (SKI 1974: 1) Kontroll av klyvbart nukleärt material och (SKI1974: 2) Fysiskt skydd för att förhindra eller försvåra förlust av nukleärtklyvbart material. FOA har presenterat rapporten (FOA 4 rapportC 4567-T3) Risker för kärnladdningsframställning i det fördolda. Rapporten utgörden offentliga delen av en hemlig rapport med samma titel . har den 22 november 1974avgett rapporten mot sabotage vid värmekraftanläggningar. Inom har utarbetats promemorian (DsUD 1975: 1) Internationellt handhavande av klyvbart material. En sakkunnig för vissa uppgifter i samband med informationi energifrågor (I 1974: 04; referensgruppen för energiinformation)'' tillkalladesmed stöd av Kungl. Den sakkunnige har medskrivelse överlämnat promemorian Information ienergifrågor. Utredningen rörande vattenkraftutbyggnader i södraNorrland och norra (C 1972: 02) avlämnade betänkandet (SOU1974: 22) Vattenkraft och miljö. Utredningsarbetet om förutsättningarna föroch konsekvenserna av ytterligare vattenkraftutbyggnad fortsätter genom att ensakkunniga (B 1974: 01) har tillsatts med uppgift att belysa dessa frågorbeträffande norra . Den sakkunnige har lämnat en lägesrapport (Ds B1974: 4) Vattenkraft och miljö 2. (Ju 1973: 06)1" jjarhösten 1974 avgett betänkandet (SOU 1974: 77) Värmeförsörjning enligt värmeplanmed förslag till lag om allmänna värmesystem. De nyssnämnda frågorna rörande vattenkraftutbyggnaderbereds inom i. samband med arbetet med den fysiska riksplaneringen.Värmeanläggningsutredningens förslag övervägs inom justitiedepartementet.Betänkandena och rapporten redovisas i det följande i den utsträckning de ocksåbelyser energipolitiska frågor. avgav betänkandet (SOU 1970: 13)Sveri- "i Redaktören . 8 F. d. landshövdingen . Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 8 gesenergiförsörjning, Energipolitik och organisation." 1973:41angående industripolitisk verksorganisation m. m. behandlades kommitténsförslag i de delar de hade betydelse för organisationen av det föreslagnaindustriverket. Kommitténs förslag om upprättandet av en kontinuerlig prognos-och utredningsverksamhet anmäldes i samband med tillsättandet av EPU. Övrigaförslag bör nu tas upp till behandling. har överlämnat ett sammandrag av enutredning Möjlig utbyggnad av fjärrvärmebaserad elektrisk mottryckskraft iSverige. Yttrande häröver har efter remiss avgetts av ,statens planverk, samt CDL och som avgett gemensamt yttrande, IVA, . , ochSvenska teknologföreningen. har på eget initiativ avgettyttrande. Frågan utreds därefter gemensamt av CDL och Värmeverksföreningen.Organisationerna har överlämnat en skrivelse med vissapreliminära slutsatser från utredningsarbetet. Lunds tekniska verk och Sydsvenska kraftaktiebolaget har den 1juli 1974 överlämnat en lägesrapport från en gemensam utredning avseendemöjligheterna att överföra hetvatten från kärnkraftverket i tillfjärrvärmesystemen i och . Den17 har kommit in med en skrivelse avseendebl. a. möjligheterna att överföra hetvatten från ett kärnkraftverk i Haningetill . Den10 har redovisat en preliminär bedömning,som gjorts av verket i samråd med i , av möjligheternaatt överföra hetvatten från kärnkraftverket i till fjärrvärmesystem iGöteborg. I december1974 har AB Atomenergi redovisat en lägesrapport (AE- US-134) Lågtemperaturf järrvärme. Ettstort antal internationella utredningar har pågått om olika energifrågor. Påofficiell nivå har främst medverkat i arbetet på en långsiktigenergistudie inom och utveckling(). En slutrapport, Energy to 1985, har lagts fram av generalsekreterare.Den behandlar bl. a. försörjnings- och prognosfrågor, miljöfrågor, forskningoch utveckling samt energipolitiska målfrågor och internationellasamarbetsmöjligheter. mängd synpunkter och förslag rörande åtgärder på energiområdet har förtsfram av kommuner, organisationer, företag och enskilda. Jagkommer att i det följande lägga fram vissa riktlinjer för energi- II Betänkandethar avgetts av departementsrådet , ordfö rande, direktören , generaldirektören och professorn . 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 9 politikensöm är avsedda att ligga till grund för regeringens och myndigheternasfortsatta behandling av frågor om användningen av och försörjningen medenergi. Jag kommer vidare atthemställa att vissa förslag om åtgärder som dessa riktlinjer föranleder inomindustridepartementets verksamhetsområde underställs förgodkännande. 1975: 1 (bil. 124, 163 och 183) har regeringen föreslagit att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, för /76 beräkna 1. till Kostnader för vissanämnder ett förslagsanslag av , 2. till Främjande av landsbygdenselektrifiering ett reservationsanslag av , 3. till Statens kärnkraftsinspektionett förslagsanslag av , 4. till Atomenergiverksamhet inomAktiebolaget ett reservationsanslag av , 5. till Utvecklingsarbete rörandeutvinning av uran ett reservationsanslag av , 6. till Särskilda säkerhetsarbeteninom kärnenergiområdet ett reservationsanslag av , 7. till Internatioitelltatomenergisamarbete ett förslagsanslag av , 8. tillKraftstationer m. m. ett investeringsanslag av 1 . Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet lo (EPU) har både i lägesrapporten och i betänkandet Energi 1985 2000 redovisatuppgifter om de förändringar som inträtt på energimarknaderna de senaste årenoch om den energi-politiska planeringen i några för specielltintressanta länder. () har också redovisat uppgifter om energiförsörjningssituationen i vissaländer och speciellt om den forskning och utveckling (FoU) på energiområdetsom förekommer där. Denlägesrapport som utredningen om radioaktivt avfall () avgettinnehåller även uppgifter om internationella utvecklingstendenser m. m. påspeciellt kärnenergiområdet. och utveckling () har utarbetats enstudie över utvecklingen på på energiområdet för medlemsländernasdel. En inventering av energiresurser har publicerats av organisationenVärldsenergikonferensen (, WEC). En rapport (Nordiskutredningsserie : 26) om energisamarbetet i har utarbetats avnordiska ämbets-mannakommittén för industri- och energipolitik och överlämnatstill . Denföljande redovisningen grundas i huvudsak på nämnda utredningar och rapporter. 2.2 Vissaallmänna uppgifter om de globala energiflödena ni. globala energiförsörjningen dominerar råoljan med en andel av bortåt 50 9o,därefter kommer kol med och därnäst naturgas med andel.Dessa s. k. fossila energiråvaror dominerar således praktiskt lagetfullständigt den globala energibilden. Vattenkraft och uran spelar en avsevärtmindre roll. Uranets betydelse väntas dock komma att öka snabbt. Deglobala energiflödena och världskonsumtionen av energi samt andeldärav åskådliggörs av figur 2.1 och 2.2. Ävenom vi i vårt land har en hög energikonsumtion tar vi i anspråk bara en mindredel av det totala utbudet. Således utgör t. ex. vår oljeförbrukning drygt I %av världens totala. I brist på egna tillgångar är vi dock helt beroende av deninternationella marknaden. Oljansandel i den globala energiförsörjningen har ökat successivt under de senastedecennierna. Detta har flera orsaker. Produktions-och transportkostnaderna förråolja är klart lägre än motsvarande kostnader för kol och naturgas. Dettasammanhänger med att oljan på en 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet drivmedel (bensin + flygfotogen) \ raffinering Figur 2.1 De globala energiflödena i Mtoe.' gånghar den lätthanterlighet, som är karakteristisk för de flytande och gasformigatillstånden, och den koncentration av energi, som är karakteristisk för deflytande och fasta tillstånden. I många sammanhang där kol skulle kunnaanvändas t. ex. för uppvärmningsändamål är oljan lättare att hantera ochdess förbränning lättare att kontrollera. Elenerginsandel av den globala energikonsumtionen har ökat stadigt. Allaprimärenergiformer kan omvandlas till elenergi. Elenergin är lätt att hanterabåde i detaljdistributionsledet och hos konsumenten. Den kan användas inom istort sett alla förbrukningsområden men är f. n. inte ekonomisktkonkurrenskraftig för fordonsdrift. 1Mtoe = milj. ton ekvivalent olja. Energikvantiteter av olika slag kan omvandlasefter sitt termiska innehåll och anges i det gemensamma måttet ton ekvivalentolja (toe). 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet Kol och andra bränslen12,6 °< kärnkraft 0,1 i Figur2.2 Primärenergikonsumtionen i världen och i . Cirkelytan ärproportionell mot energikonsumtionen. Energiförsörjningeni olika länder har ofta helt olika karaktär med bl. a. varierandesjälvförsörjningsgrad, oljeberoende och konsumtionssammansättning. I t. ex.Sverige och svarar importerad olja för närmare tre fjärdedelar avenergiförsörjningen, medan oljans andel i exempelvis ,och är mindre än hälften och i varierandeomfattning täcks eller kommer att täckas 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 13 Kolet svarar i för cirka en tredjedel, iFörenta staterna för en femtedel och i för cirka fyra femtedelar avenergiförsörjningen, medan dess andel i är obetydlig och i huvudsak beroendeav efterfrågan från processindustrin. I används inte någon naturgas somi flera andra länder är en betydelsefull primärenergikälla. Närdet gäller den internationella oljemarknaden har väsentliga förskjutningartill producentländernas förmån inträtt första år, vilkettagit sig uttryck bl. a. i stora prisstegringar. Händelserna i samband medkriget i Mellersta östern och den utdragna oljebojkotten undervintern 1973/1974 illustrerade på ett drastiskt sätt hur beroende denindustrialiserade världen är av en fungerande oljetillförsel. Enligtden inventering som WEC utfört uppgår världens kända utvinningsbaratillgångar på fossila bränslen till 760 000 Mtoe. Av dessa tillgångar utgörs av fasta bränslen, dvs. kol och i några länder även torv, av råolja, 6 %av naturgas och av olja som kan utvinnas ur oljeskiffer och tjärsand. Ettofta använt sätt att ange reservernas storlek är att redovisa kvoten mellantillgång och rådande årlig konsumtion. Denna kvot, som alltså anger hur mångaår reserverna skulle räcka om konsumtionen vore , blir för dessa nukända utvinningsbara tillgångar . Deutvinningsbara tillgångarnas storlek är emellertid starkt beroende av delsmarknadspriserna, dels utvinningskostnaderna. De utvinningsbara tillgångarnaökar med andra ord vid ökat marknadspris och/eller förbättrad utvinningsteknikoch därav följande lägre kostnad. Detär därför svårt att ange den totala omfattningen av energireserverna ivärlden. Ett undantag kan göras beträffande tillgångarna på kol, som pågrundval av geologiska studier kan anges till storleksordningen tjugo gångerde redan kända tillgångarna. Av dessa totala tillgångar beräknas ungefärhälften kunna utvinnas. Med utgångspunkt från denna beräkning avkoltillgångarna blir kvoten mellan beräknade utvinningsbara tillgångar påfossila bränslen och nuvarande förbrukningsnivå ca 1 . I WEC:s översiktpåpekas att tillgångarna på oljeskiffer och tjärsand är ofantliga, och atthärur utvinningsbar olja kan ökas avsevärt om även lågvärdiga förekomsterskulle exploateras, men att detta inte kan göras av ekonomiska skäl. Närdet gäller uran redovisas i översikten kända tillgångar som kan utvinnas kostnad lägre än per kg. Använda i termiska reaktorer ger dessaurantillgångar 230 000 TWhi, vilket är av den energi som kanutvinnas ur de kända tillgångarna på fossila >1 TWh = = 1 miljard kWh. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 14 bränslen.Använda i bridreaktorer ger de i stället 14 milj. TWh, vilket är mer ände fossila bränslena kan ge. Om tillägg görs för thorium, som också kananvändas i bridreaktorer, ökar kända tillgångar för fissionsenergi tillmotsvarande 18,5 milj. TWh. Kärnbränslereserverna utgör då två tredjedelar avalla kända bränslereserver. Om förväntade men ännu ej kända tillgångar på uranoch thorium räknas med blir reserverna av fissionsenergi nästan dubbelt såstora. Världenstotala vattenkraftresurser beräknas motsvara en energitill-gång av 10 000 TWhper år. Tidvattenskulle teoretiskt kunna ge totalt . Under den praktiskaförutsättningen att endast tidvatten med större amplitud än 2 m kan utnyttjaskan emellertid endast 2 å av den beräknade tillgången exploateras. Denteoretiska tillgången på jordvärme som är lagrad i vatten eller ånga på djupmindre än 10 000 m har beräknats motsvara 1 milj. Mtoe. Av tillgången intill beräknas , eller motsvarande 10 000 Mtoe kunna användas förelproduktion. Om jordvärmen används för uppvärmningsändamål kan ävenförekomster med måttliga temperaturer utnyttjas. Mängden teoretisktutvinningsbar energi blir då större. Solenergin,mätt som total instrålning till jordklotet, utgör en energitillgång som är ca20 000 gånger större än världens nuvarande totala energikonsumtion. Dentotala energin hos vindarna i atmosfären motsvarar teoretiskt 2 600 miljarderTWh varav över land. Endast en mindre del av detta finns emellertidi luftlagren närmast jordytan. Temperaturskillnadernai världshaven innehåller stora energimängder. Som exempel kan nämnas attgolfströmmen utanför har ett energiinnehåll motsvarande 180 000TWh . Den totala globala tillgången är alltså oerhört stor.