prop · FZ03169 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop1975/76:169 Regeringens proposition medförslag tiil lag om styrelserepresentation för de anställda i bankinstitut ochförsäkringsbolag; Regeringenföreslår all antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Riksdagenantog lag om styrelserepresentation för de anställda i bankinstitut ochförsäkringsbolag. Lagen är av försökskaraktär och gäller till utgången av juni1976. Ipropositionen föreslås att lagen ersätts av en permanent lag. Vissa ändringari förhållande till den nuvarande lagen föreslås. Arbetstagarna föreslås få rätttill styrelserepresenlation i bankinstitut och försäkringsbolag som har minst25 anställda mot f. n. minst 50 anställda. En arbetstagarrepresentant lår rättatt ingå i direktion eller arbetsutskott, som förbereder styrelseärenden, ochi de regionstyrelser som finns inom de större bankerna. Vissa tvister omtillämpningen av lagen skall kunna prövas av arbetsdomstolen. I 1975/76. Prop.1975/76:169 2 Lagom styrelserepresentation för de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag 1 § Denna lag syftar till att de anställda i bankinstitut ochförsäkringsbolag genom styrelserepresentation skall beredas insyn ochinflytande i fråga om företagets verksamhet. 2 § avses i denna lag bankinstitut eller försäkringsbolag,vara lagen är lillämplig. Medkoncern förstås i denna lag svenska juridiska personer som enligt bestämmelsernai 1 kap. 2 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller vid en motsvarande tillämpningav dessa bestämmelser är moderföretag och dotterföretag i förhållande tillvarandra, under förutsättning att moderföretaget är bankinstitut ellerförsäkringsbolag som avses i 4! ; första stycket. 3 §Med anställd avses i denna lag 1. den som är anställd tills vidare, 2. den som är anställd , viss säsong ellervisst arbete och arbetar i genomsnitt minst 16 limmar . Genomkollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av berördacentrala arbetstagarorganisationer kan beslämmas att annan minsta lid än somsägs i första stycket 2 skall gälla. Medanställda i cenlralkassa avses i denna lag även anställda i ansluten jordbrukskassa. 4 §1 bankaktiebolag, sparbank, centralkassa för jordbrukskredit, försäkrings aktiebolag och ömsesidigt försäkringsbolag som ej är moderföretag och som under del senast förflutna räkenskapsåret här i landet har sysselsatt i genom snitt minsl 25 arbetstagare har de anställda rätt att ulse två ledamöter i styrelsen (arbetslagariedamöter) och en suppleant för varje sådan ledamot. Förstastycket äger motsvarande tillämpning på moderföretag. Därvid skall anlalelarbetstagare avse koncernen i dess helhet och rätten lill styrelse represenlationtillkomma samtliga anställda inom koncernen. 5 § Har arbetslagariedamöter utsetts, förändras ej deanställdas rätt till styrelserepresentation, om därefter antalet anställdaunderskrider 25, 6 § Bolagsstämma, sparbanks huvudmän ellercentralkassas stämma kan utan ändring av företagets bolagsordning, reglementeeller stadgar besluta att denna lag skall äga tillämpning, även om antaletanställda ej uppgår till 25, eller att de anställda skall ha rätt alt enligldenna lag utse flera än två arbetslagariedamöter och suppleanter för dem. Prop.1975/76:169 3 7 §Vid tillämpning av 71 § första styckei lagen (1955:183) om bankrörelse och av 26 § första stycket första punkten lagen (1956:216) om jordbruks kasserörelsen skall hänsyn ej tagas till arbelslagariedamot. 8 § Bestämmelserna i 72 § andra slyckel lagen (1955:183) om bankrörelse,37 § andra stycket 1 lagen (1955:416) om sparbanker och 26 § andra stycket lagen(1956:216) om jordbmkskasserörelsen äger ej tillämpning på arbelslagariedamot. 9 § Om ej annat följer av denna lag, äger vad som är föreskrivet om styrelseledamotoch styrelsesuppleant i företags slyrelse motsvarande tillämpning på arbelslagariedamotoch suppleant för sådan ledamot. 10§Bestämmelserna 15 § första stycket 6 lagen (1955:183) om bankrörelse, 6 § 6 och22 § andra slycket lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar samt 6§ förstastycket 7 och 170 § första stycket 5 lagen (1948:433) om försäkringsrörelsegäller ej arbelslagariedamot eller suppleant för sådan ledamot. 11 §Beslut att inrätta styrelserepresentation för de anställda fattas av lokal arbetstagarorganisation, som är bunden av kollektivavtal i förhållande till företaget och företräder mer än hälften av de anställda vid företaget eller av flera sådana arbetstagarorganisationer som tillsammans har denna om fattning. , fattas det av lokal arbetstagarorganisation som ärbunden av kollektivavtal i förhållande till företag inom koncernen och företrädermer än hälften av koncernens anställda, eller av flera sådana arbetstagarorganisationersom tillsammans bar denna omfattning. Företagetsstyrelse skall skriftligen underrättas om beslut att inrätta styrelserepresenlationför de anställda. 12 §I förelag som ej är moderföretag utses arbelslagariedamot och sup pleant för sådan (arbetstagarrepresentanter) av de lokala arbetstagarorgani sationer som är bundna av kollektivavtal i förhållande till företaget, I mo derföretag utses arbetstagarrepresentant av de lokala arbetstagarorganisa tioner som är bundna av kollektivavtal i förhållande lill förelag inom kon cernen. 13§ Enas ej organisationerna om annal, gäller följande ordning för utseende av arbetstagarrepresentanter. Tillhörmer än fyra femtedelar av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna vid företagetsamma lokala arbetstagarorganisation, får denna litse samtliga arbetstagarrepresentanter,om ej annan sådan organisation företräder minst en tjugondel av dessaarbetstagare. Denna organisation för i sådant fall utse 1975/76:169 4 Företräder ej någon organisation mer än fyra femtedelar av dekollektivavtalsbundna arbetstagarna vid företaget, får de två lokala arbetstagarorganisationersom företräder del största antalet sådana arbetstagare utse vardera en ledamotoch en suppleant. Vidtillämpningen av andra stycket anses lokala arbetstagarorganisationer somtillhör samma centrala arbetstagarorganisation som en organisation. I fråga ommoderföretag skall vad som sägs i andra stycket om antal kollektivavtalsbundnaarbetstagare avse koncernen i dess helhet. 14 § Arbetstagarrepresentant skall utses bland deanställda vid företaget eller, i fråga om moderföretag eller försäkringsbolagsom är dotterföretag, bland de anställda inom koncernen. 15 § Tiden för arbetstagarrepresentants uppdragbestämmes av den som utser honom. Uppdragstiden får dock ej omfatta mer än fyrahela räkenskapsår och skall bestämmas så, att uppdraget upphör vid slutet avordinarie stämma på vilken styrelseval förrättas. Förordnasej annat med anledning av ansökan om undantag enligt 19 §, tillträder arbetstagarrepresentantsitt uppdrag som bestämmes av den som har utsett honom, docktidigast efter det alt underrättelse enligt 11 § har kommitföretagets styrelse tillhanda. 16 § Suppleant för arbelslagariedamot har rätt attnärvara och ytlra sig vid styrelsens sammanträden, även om ledamoten ärnärvarande. 17 § En arbetstagarrepresentant får närvara ochdeltaga i överiäggningarna när ärende, som senare skall avgöras av styrelsen, förberedesav därtill särskilt utsedda styrelseledamöter eller befattningshavare iföretaget. Avseruppdrag enligt 74 § andra stycket lagen (1955:183) om bankrörelse eller 39 §första stycket lagen (1955:416) om sparbanker regionstyrelse eller motsvarandeorgan, har de anställda inom regionen rätt att bestämma att en representant fördem jämte en suppleant skall omfattas av uppdraget. Sådan representant harmotsvarande rätt som avses i första stycket. Enasej arbetstagarorganisationerna om annat, utses representant som avses i förstaoch andra styckena av den organisation som företräder del största antaletkollektivavtalsbundna arbetstagare vid företaget eller, i fråga om moderföretag,inom koncernen. 18 §Arbetstagarrepresentant fär ej deltaga i behandling av fråga som rör 1. förhandling med arbetstagarorganisation, 2. uppsägning av kollektivavtal eller 3. stridsåtgärd. Prop.1975/76:169 5 19 §Skulle styrelserepresentation för de anställda medföra väsentlig olä genhet för försäkringsaktiebolag på grund av att styrelsens sammansättning är beroende av förhållande mellan olika aktieägare eller aktieägargrupper, som framgår av bolagsordningen, avtal eller annan omständighet. Hr re geringen medge undantag från denna lag, om olägenheten ej kan undanröjas på annat sätt. Förstastycket äger motsvarande tillämpning på ömsesidigt försäkringsbolag. Medförhållande som avses i första stycket jämställes därvid förhållande mellanolika intressentgrupper inom bolaget. Undantagskall förenas med villkor om åtgärder som på annat sätt tillgodoserarbetstagarnas intresse av insyn och inflytande i fråga om företagets verksamhet. 20 § I mål om tillämpning av denna lag i annat fall änsom avses i 19 S gäller lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, i denmån tvisten avser förhållandet mellan företaget och de anställda. 21 § Utöver vad som i övrigt gäller kanarbetsdomstolen i mål om till-lämpning av denna lag förordna att förhandlingskall hållas inom stängda dörrar, i den mån det kan antagas att offentlighetskulle medföra risk för väsentlig skada för part eller annan genom yppande avaffärs-, drifts- eller därmed jämföriigt förhållande hos företag ellerorganisation. 22 § I anmälan om styrelsens sammansättning enligt 88§ lagen (1955:183) om bankrörelse, 37 § lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar samt 90 § och 204 § 3 mom. lagen (1948:433) om försäkringsrörelseskall anges om ledamot eller suppleant har utsetts enligt denna lag. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1976.Hänvisning till aktiebolagslagen (1975:1385) skall till utgången av år 1976avse motsvarande lagrum i lagen (1944:705) om aktiebolag. Har beslut att inrätta styrelserepresentationfattats enligt lagen (1973:1093) om styrelserepresentation för de anställda ibankinstitut och försäkringsbolag och har undantag ej medgivits enligt 15 §samma lag, gäller beslutet alltjämt. Arbetstagarrepresentant som har utsettsenligt äldre lag Hr behålla sitt uppdrag till och med den ordinarie stämma medstyrelseval som äger rum närmast efter det att tre hela räkenskapsår förflutit,om ej organisationerna bestämmer annat. 1 övrigt gäller i fråga omstyrelserepresentation som har sagts den nya lagen. Har beslut fatlats om undantag som avses i 2,gäller det alltjämt. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , ,, Propositionom styrelserepresentation för de anställda i bankinstitut och försäkringsiwlag Lagen(1973:1093) om styrelserepresentation för de anställda i bankinstitut ochförsäkringsbolag trädde i kraft och gäller till utgången avjuni 1976. Lagen har försökskaraktär i likhet med lagen (1972:829) om styrelserepresentationför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar. Genom beslut den 6februari 1975 uppdrog regeringen åt bankinspektionen ochförsäkringsinspektionen att utvärdera försöksverksamheten medstyrelserepresentation för de anställda i bankinstitut resp. försäkringsbolag enligtde riktlinjer som angavs i en inom upprättad promemoria.Utvärderingen skulle leda fram till förslag till åtgärder i fråga om deanställdas styrelserepresentation efter den nu pågående försöksverksamhetenoch bedrivas i kontakt med berörda arbetsmarknadsorganisationer. Med skrivelserden och har bankinspektionen resp.försäkringsinspektionen redovisat uppdragen att utvärdera försöksverksamheten. Efterremiss har yttranden över bankinspektionens skrivelse avgetts av (), Post- och , , . ,föreningsbankers förbund och Centralorganisationen /SR. Yttrandenöver försäkringsinspektionens skrivelse har avgetts av (), (),och Centralorganisationen /SR. Ifråga om försöksverksamheten med styrelserepresentation för de an- Prop.1975/76:169 7 ställdai aktiebolag och ekonomiska föreningar utom bankinstitut och försäkringsbolaghar statens industriverk på regeringens uppdrag gjort en utredning (SIND1975:4) Slyrelserepresenlalion för anställda - erfarenheter frånförsöksperioden. Frågan om en fortsatt lagstiftning på delta område handläggsav chefen för industridepartementet. Med anledning härav har samråd ägt rum meddenne i frågor av gemensam karaktär. 2 Gällande bestämmelser 2.1 Allmänt Deallmänna reglerna om sammansättningen av styrelserna inom b a n k -instituten finnsi banklagarna. För affärsbankernas del finns reglerna i 71-73 §§ lagen(1955:183) om bankrörelse (BL), Där föreskrivs bl, a. att för bankaktiebolagskall finnas en styrelse beslående av minst fem och högst tjugotre ledamöter.Regeringen har rätt all utse högst fem ledamöter i styrelsen (offentligastyrelseledamöter). Övriga slyrelseledamöler, högst aderton, väljs påbolagsstämma. Enligt bestämmelser som har intagils i bolagsordningen kan docken eller flera av dessa ledamöter tillsättas i annan ordning. Avstyrelseledamöterna lår inte flera än en för varje påbörjat femtal varabefattningshavare i banken. Vid beräkningen av del högsta antal styrelseledamötersom enlig denna regel får vara befattningshavare i banken skall hänsyn inle tastill offentlig styrelseledamot. Försparbankerna gäller enligt 36 § lagen (1955:416) om sparbanker (SpL) attsparbanks slyrelse skall bestå av minst fem ledamöter vilka utses av sparbankenshuvudmän. För sparbank finns däremot inte någon bestämmelse i lagen om högstaantal styrelseledamöter. Tjänstemani sparbank fr inte vara styrelseledamot i om inle reglementetuttryckligen medger det. Sådant medgivande får dock inte avse styrelsensordförande. Sparbankernas normalreglemente innehåller medgivande för tjänstemanatt vara ledamot eller suppleant i styrelsen. Dessutom gäller altstyrelseledamot inte flr vara styrelseledamot eller tjänsteman i annan sparbankeller tjänsteman i annan affärsbank än eller i hypoteksforeningeller kassa för jordbrukskredit. Av styrelseledamöterna får sammanlagt högsten tredjedel dessulom vara styrelseledamöter i kreditinstilul som sagls (37 §SpL). Ytteriigare föreskrifter bl.a. om styrelseledamots mandattid finns i 38 §SpL och skall vara upptagna i sparbanks reglemente. 1jordbrukskasserörelsen ingår dels jordbrukets kreditkassor-jordbrukskassor ochcentralkassor för jordbrukskredit - dels en riksorganisation, , för central ledning av kreditkassornas verksamhel. Varjejordbrukskassa är ansluten till en centralkassa och varje cenlralkassa tillförbundet. Såväl kassorna som förbundet är organiserade som ekonomiskaföreningar. Vad som föreskrivs om sådana föreningar enligt Prop.1975/76:169 8 lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar (EFL) gäller även för jordbrukskasserörelsen,om inte annat framgår av bestämmelse i lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen(JkL). Ifråga om sammansättningen av jordbrukskassornas och central kassornas styrelsergäller 21 och 22 §§ EFL med de modifikationer som anges i 16 och 26 §§ JkL. Jordbrukskassasstyrelse skall beslå av minst fem och högst sju ledamöler, dock attjordbrukskasseförbundet efter hörande av vederbörande central-kassa kan medgejordbrukskassa att för högst utse nio ledamöter (16 § JkL). Styrelsenväljs på föreningsstämma. I stadgarna kan dock bestämmas att styrelsen ellerledamot av denna skall tillsättas i annan ordning. 1 de normalstadgar som undermedverkan av bankinspektionen har utarbetats för jordbrukskassorna finns intenågon sådan bestämmelse. Centralkassasstyrelse skall bestå av minst fem och högst nio ledamöter, alla valda påföreningsstämma. Styrelseledamöterna skall utse verkställande direktör som, omhan inte redan är styrelseledamot, skall ingå i styrelsen i vilket fallstyrelsen kan komma att bestå av tio ledamöter. Av centralkassas styrelseledamöterfär högst en, eller om antalet ledamöter överstiger fem, högst två varabefattningshavare i jordbrukskassa som är ansluten till centralkassan (26 §andra stycket JkL). Verksamhetenhos försäk rings bo lagen regleras i lagen (1948:433) om försäkringsrörelse(FL). Besiämmelserom försäkringsaktiebolags styrelse finns bl. a. i 70 och 72 §§FL. Styrelsenskall bestå av minst tre ledamöter. Av styrelseledamöterna i bolag, som inteuteslutande driver återförsäkring, skall minst en utses med uppgift altsärskilt vaka över att försäkringstagarnas intresse vederbörligen beaktas (försäkringstagarrepresentant).Sådan styrelseledamot får inte vara aktieägare eller befattningshavare i bolagel.Styrelsen väljs på bolagsstämma med det undantaget att försäkringstagarrepresentantenligl bestämmelse i bolagsordningen skall utses av försäkringstagarna eller avintressegrupp som har anknytning till dem eller genom förordnande av regeringeneller offentlig myndighet.. Även annan styrelseledamot får enligt bestämmelse ibolagsordningen utses i annan ordning än genom val på bolagsstämma. Ömsesidigtförsäkringsbolag kan närmast karakteriseras som en typ av ekonomiska föreningardär delägarna består av'försäkringstagarna. För sådant bolag gällerbestämmelser om styrelseledamöter som svarar mot vad som angetts gälla förförsäkringsaktiebolagen med det undantaget att regler om försäkringstagarrepresentantsaknas (170 § första stycket och 204 § 1 mom. första stycket FL). Enutföriigare redogörelse för bestämmelserna i banklagarna och i FL finns i prop.1973:186 s.6-10. Prop.1975/76:169 9 2.2 1972års lagstiftning om styrelserepresentation för de anställda i aktiebo lag och ekonomiska föreningar, m. m. Pågrundval av en inom industridepartementet upprättad promemoria förelade Kungl. Maj:tår proposition med förslag till lag om styrelserepresentationför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar (prop. 1972:116).Förslaget antogs av (NU 1972:62, rskr 1972:340). Lagen (1972:829) om styrelserepresenlationför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, som trädde i kraftden , är av försökskaraktär med giltighet till den 1 juli 1976.Genom lagen ges de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar med minst100 arbetstagare rätt att utse två ledamöter i styrelsen (arbetstagarledamöter).Från lagens tillämpningsområde undantas bl. a. bank- och försäkringsaktiebolagsamt ekonomisk förening inom jordbrukskasserörelsen. Det huvudsakliga innehålletav lagen i övrigt framgår av vad som anges i avsnitt 2.3. 2.3 Lagenom styrelserepresentation för de anställda i bankinstitut och För säkringsbolag 1973:186 förelade Kungl. Maj:t förslag till lag omstyrelserepresentation för de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag.Förslaget byggde delvis på betänkandet (SOU 1973:18) Styrelserepresenlationför bankanställda. antog förslaget i propositionen (InU 38, rskr373). Lagen (1973:1093) om styrelserepresentation för de anställda ibankinstitut och försäkringsbolag (LSAB) trädde i krafl ochgäller till utgången av . Lagen innebär i huvudsak följande. Deanställda i bankaktiebolag, sparbank, centralkassa för jordbrukskredit, försäkringsaktiebolagoch ömsesidigt försäkringsbolag iried minst 50 anställda har rätt alt utse tvåledamöter i styrelsen (arbetslagariedamöter) och en suppleant för varje sådanledamot (I ij)- Anlalel anställda eller sysselsatta arbetstagare skall underdelsenast förflutna räkenskapsåret ha varil i genomsnitt minst 50. Har arbetstagarledamotutsetts, består rätten lill styrelserepresentation för de anställda, även omantalet sysselsatta därefter underskrider 50. Med anställda i centralkassaavses i lagen också anställda i ansluten jordbrukskassa. Bolagsstämma,sparbanks huvudmän eller centralkassas stämma kan utan ändring avbolagsordning, reglemente eller stadgar besluta att lagen skall tillämpas påföretaget, även om antalet anställda inte uppgår till 50 (3 §). Beslut kanockså fattas om att fler än två arbetstagarledamöter flr utses. Hänsynskall inte tas till arbetstagarledamot vid tillämpningen av de regler i deolika banklagarna som begränsar antalet styrelseledamöter och befattningshavaresmöjlighet att utses till styrelseledamot (4 och 5 §>;), Arbelslagariedamothar i princip samma ställning och ansvar som andra ledamöter Prop.1975/76:169 10 istyrelsen (6 §). Bestämmelser om arbetstagarledamöter behöver inle tas in ibolagsordning eller stadgar (7 i;). Beslutom att arbetstagarrepresentation skall inrättas för fattas av lokal fackligorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhållande lill förelaget ochsom omfallar mer än hälften av arbetstagarna inom företaget (8 §). Tillhör deanställda olika sådana organisationer kan organisationer som lillsammansföreträder en majoritet av arbetstagarna gemensamt beslula om inrättande av arbetstagarrepresentation.Arbetslagariedamöter utses av de lokala fackliga organisationerna (9 §). Omdessa inte kan enas, gäller en särskild hjälpregel. Denna innebär attorganisation som omfallar mer än fyra femtedelar av de koUektivavtalsbundnaarbetstagarna får utse båda arbetstagariedamöterna. I andra hand får de bådalokala organisationer som har störst antal sådana arbetstagare utse vardera enledamot (10 §). Arbetstagarledamotskall utses bland de anställda. 1 fråga om försäkringsbolag som ärkoncernbolag får arbelslagariedamot dock utses bland de anställda i annalkoncernbolag inom samma koncern (11 §). Arbetsiagarie-damots mandatlid bestämsav den som utser honom (12 ij). Vissajävsregler gäller för arbelslagariedamot. Han får sålunda inle delta i slyrelsensbehandling av frågor som rör stridsåtgärd, förhandlingar om slutande avkollektivavtal och uppsägning av sådant avtal (13§). Försäkringsbolagkan medges undantag från lagens tillämpning om arbetstagarrepresentationskulle medföra väsentliga olägenheter för bolaget (15 §), Som sådanaolägenheter anges att styrelsens sammansättning är beroende av förhållandemellan olika aktieägare eller aktieägargrupper. Undantag skall förenas medvillkor om åtgärder som på annat sätt tillgodoser arbetstagarnas intresse avinsyn och inflytande i fråga om företagets verksamhel (15 §). Fråga om undanlagprövas av regeringen (16 §) och inle, som enligt lag, av en särskild,av regeringen utsedd nämnd. promemoria från som låg till grund för bankinspektionensoch försäkringsinspektionens utvärdering av försöksverksamheten angavs ihuvudsak följande riktlinjer. Uppföljningenoch utvärderingen av försöksverksamheten skulle främst avse en undersökning avom del allmänna syftet med styrelserepresenlation hade uppnåtts, nämligen attge de anställda ett ökat inflytande över och större ansvar förfallandet och genomförandet av beslul i fråga om förelagets verksamhet ochutveckling. Därvid borde en kartläggning och analys ske av hur slyrelserepresentationenhar genomförts och av de problem som kan ha uppkommit. Det borde vidareundersökas om det finns några särskilda hinder för arbetstagarledamöterna altfölja och delta Prop.1975/76:169 11 islyrelsens behandling av olika frågor. Därvid borde uppmärksammas om t. ex.bristfällig information eller utbildningsproblem har försvårat för arbetstagariedamöternaall följa styrelsearbetet. Vidgranskningen av försöksverksamheten borde ägnas särskild uppmärksamhet åtfrågan om det från företagsdemokratisk synpunkt kan vara befogat alt deanställda får styrelserepresenlation också i jordbrukskassornas styrelse och ide styrelser som i några av de större bankaktiebolagen har inrättats närmastunder huvudstyrelsen. För bankaktiebolagens och cenlralkassornas del borde övervägasom det är befogat att ändra reglerna om högsta antalet styrelseledamöter medanledning av de anställdas styrelserepresenlation. Del borde också undersökasom försöksverksamheten gav anledning lill att överväga ändringar i debestämmelser som begränsar antalet befattningshavare som får ingå i den egnabankens slyrelse, 1fråga om styrelserepresenlation i försäkringsbolagen borde särskilt uppmärksammasom problem uppkommit beiräffande styrdserepresentation i koncernbolag ochtillämpningen av bestämmelsen om undantag från lagen i vissa fall där arbetstagarrepresentationkan medföra väsentliga olägenheter för försäkringsbolaget. Enviktig fråga gäller i vad mån arbetstagarledamöterna har möjlighet attinformera och samråda med medansiällda i frågor som behandlas av styrelsen.