prop · FY03104 · 1975-12-31 00:00:00 — sådanafakturor, Detla skulle enligt förbundet innebära ett icke motiverat stortmerarbete för bolagen. Förfarandet strider också mot den praxis som utvecklatsinom försäkringsbranschen. Enligt förbundet måste därför de föreslagnabestämmelsema modifieras i erforderlig utsträckning genom särskildabeslämmelser i speciallagstiftningen för försäkringsbranschen. och har samma inställning, Somframgått av redovisningen under avsnitt 4,2 anser några remissinstanser att deföreslagna bestämmelserna om årsbokslut är alltför omfattande och detaljeradesåvitt avser de mindre rörelserna, LRF framhåller sålunda att om kravet påfuUständigt bokslut efterges för de mindre företagen skuUe en betydligt störregrapp av dessa själv kunna bemästra sin bokföring. Det eventuella fiskalaintresset är enligt förbundet i sammanhanget så svagt att det bör kunna slåtUlbaka. Även finner att reglerna kan uppfattas så att de äravsedda endast för relativt stora företag. EnUgt torde eninnehavare av en mindre rörelse, som läser de föreslagna bestämmelserna ombokslut, i många fall ställa sig frågan på vad sätt dessa regler kan gälla förhans verksamhet. menar att anvisningar på den punkten måsteutarbetas före lagens ikraftträdande. Företagsskatteberedningenanser att de civUrättsliga bestämmelsema om räkenskapsavslutning är avutomordentiig betydelse för taxeringsförfarandet. Beredningen menar alt denföreslagna samlingsbeteckningen "årsbokslut" bör utbytas mot termen"årsredovisning". Denna term är vedertagen för aktiebolag ochekonomiska föreningar och det förhållandet att häri innefattas den hos dessarättssubjekt förekommande förvaltningsberättelsen bör enligt beredningen inleutgöra hinder för att också i bokföringslagen använda denna term. SHIOoch föreslår att i avsnittet om årsbokslut allaparagrafer rörande balansräkning, tillgångar och skulder för överskådlighelensskull förs samman. Resultaträkningen bör sålunda behandlas efterden inledande paragrafen om årsbokslut. Dessa instanser menar vidare attbeslämmelsema om årsbokslut borde kunna förenklas och att den föreslagnanämnden ges möjlighet att ge närmare anvisningar. Enligtförslaget är det räkenskapsårets löpande bokföring som skall avslutas genomårsbokslut. Kammarrätten i anser att uttrycket "löpande"är överflödigt och att det bör utgå ur lagtexten, eftersom det inle används påannat ställe i lagen. Förslagetalt balansräkning skall göras upp också när bokföringsskyldighet inträdermöter ingen erinran under remissbehandlingen. Denföreslagna bestämmelsen att den balansräkning som görs upp när bokföringsskyldighetinträder samt årsbokslutet skall föras in i bunden bok (årsbok) kritiseras avnågra remissinstanser, SHIO påpekar alt föreskriften om bunden bok omöjliggörmaskinell framställning av årsboken. finns väl utarbetade systemäven för mindre företag att direkt från datamaskin få årsbok framställd som iövrigt fyller lagens krav. Särskilt viktigt är detta för redovisningsbyråer somgör införingar för många bokföringsskyldiga. Organisationen föreslår därför attlagtexten ändras så alt en bindning av årsboken i efterhand möjliggörs, , , Svenska revisorsamfundet och Svenska kommunförbundetintar samma ståndpunkt. Även KF är kritiskt och menar att med bunden bok börkunna jämstäUas utskrift av ett originalexemplar av ifrågavarande handlingar.Svenska bankföreningen, och Institutet förintern revision anser att ett betryggande lösbladssyslem bör få användas istället för bunden bok. Enligt förslaget skallårsbokslutet föras in i årsboken senast efler räkenskapsåretsutgång. redovisningskonsulters förbund anser alt tiden bör kunnautsträckas tiU när bokföringsbyrå anUlas. Förbundet understrykeratt därigenom underlättas en jämnare belastning på medarbetarna vid såvälbyråerna som inom taxeringsväsendet. SHIO som anför liknande synpunkter anseratt bestämmelsen bör utformas så alt införing i årsbok skall ske utandröjsmål. anser att den från tre och en halvmånad förlängda tiden är ett steg tillbaka vad gäller kravenpå snabb informationsbildning från de börsnoterade företagen. Någon ändringyrkas emellertid inte. Bankinspektionen framhåller att man i praktiken oftabehöver ändra ett i årsboken redan infört bokslut för att få fram riktigareuppgifter. Enligt bankinspektionens mening borde bokföringslagen därför regleraockså frågor om årsbokslut i efterhand och formerna för detta. Årsbokslutetskall enligt förslaget skrivas under av den bokföringsskyldige och är fleradelägare obegränsat ansvariga för rörelsens förbindelser skall bokslutetunderskrivas av dem alla. Svenska revisorsamfundet anser att en bestämmelseockså bör ges om att anteckning i bokslutet skall göras om det finns avvikandemening beträffande detta. Enligt kammarrätten i bör bestämmelsenutformas så att årsbokslutet skrives under av den bokföringsskyldige somdärvid anger dagen för "underskriften" i stället för det avutredningen valda uttycket "undertecknandet". Förslagetsinledande bestämmelser med definitioner av begreppen omsättningstillgångar ochanläggningstillgångar kritiseras av ett flertal remissinstanser, KF tar uppfrågan om det alls finns behov av de- finitioner på olika slags tillgångar. Enligt KF förefallerbehovet knytas i första hand till balansräkningen. Definitionerna är emellertidmed tanke på balansräkningen överflödiga eftersom av den fullständiga specificeringeni balansschemal klart framgår vad som bör rubriceras som om-sätlningstiUgångoch anläggningstUlgång. Enligt KF har i själva verket de givna definitionernaheller inte detta samband utan de hör i stället ihop med värderingsreglerna. KFifrågasätter emellertid om värderingsreglema skall bygga på debalansanalytiska begreppen omsättningstillgångar och anläggningstUlgångar. Omså inte kan anses vara fallet kommer paragrafen med definitionerna att hänga iluften och kan enligt KF utgå. LRF finnerulredningens förslag angående tillgångarnas indelning i stort sett väl avvägt,beskrivet och motiverat. LRF menar dock alt definitionen avanläggningstillgång bör kompletteras så att därav framgår att även tillgång somär avsedd enbart att innehas i rörelsen tas upp somanläggningstillgång. Kammarrätten i har samma uppfattning. Andraremissinstanser som uttalar sig i denna fråga anser emellertid att någonexemplifiering av omsättningstillgångar knappast erfordras. Föreningenauktoriserade revisorer menar sålunda att den uppräknade exemplifieringen kan blimissvisande. Föreningen föreslår alt bestämmelsen med definitioner ges följandelydelse: "Med anläggningstUlgång förstås tillgång, avsedd att innehaseller brukas under mer än ett räkenskapsår. Med omsätlningtillgång förståsannan tillgång." Några remissinstanser, bl. a. hovrätten för VästraSverige, kammarrätten i och i , påpekaratt den föreslagna lidsgränsen i fråga om anläggningstillgång gör att konfliktkan uppstå i fråga om korrekt redovisning av s. k korttidsinventarier. Enligtkammarrätten bör i lagtexten anges att s. k. korttidsinventarier kankostnadsföras direkt vid anskaffningen och sålunda inle tas upp ibalansräkningen. föreslår att följandedefinitioner används: "Med anläggningstiUgång förstås tillgång som äravsedd till sladigvarande innehav eUer bruk för verksamheten. Medomsättningstillgäng förstås annan tillgång," , ,handelskammare, , Svenskarevisorsamfundet, redovisningskonsulters förbund och KF har sammauppfattning i definitionsfrågan, Kammarrätten i påpekar att, som utredningenockså anfört, resultaträkningen bör inriktas på att ge en tillfredsställanderedovisning för hur räkenskapsårets resultat uppkommit. Enligt kammarrätten ärdet önskvärt att detta syfte framgår av lagtexten. Förslagetatt de bokföringsskyldiga i första hand för resultaträkningen skall använda ettschema uppställt enligt den s, k, staffelformen lämnas uttryckUgen utan erinranav i , SHIO, Svenska revisorsamfundet, och . Revisorsamfundetpåpekar sålunda att schemat har många uppenbara fördelar. För mångabokföringsskyldiga fyller det en viss pedagogisk funktion som man inle börbortse ifrån. Det är enligt samfundet klart att lagens schema kan förorsakamånga nytillkomna bokföringsskyldiga vissa initialsvårigheler. Dessasvårigheter bör emellertid inte överdrivas. Samfundet menar att för mångamindre rörelseidkare blir det endast aktuellt med en resultaträkning som ulandelposter tar upp lagschemats huvudposler. Riksskatteverketanser också att en uppställning av resultaträkningen i staffelform onekligenger en god överblick och alt den i vart fall är lämpUg i större företag.Riksskatteverket är däremot inte övertygat om att denna uppstäUningsform börrekommenderas för mindre företag med dubbel bokföring. Föreningenauktoriserade revisorer och ställer sigsynnerligen tveksamma lill det föreslagna formbundna schemat. Dessa instanserpåpekar att dels kan en kvalificerad praxis komma alt välja andra former än denuvarande, varvid det i lagen angivna schemat kan förhindra pågåendeutveckling dels förefaUer det föga sannolikt att det angivna schemat skullekomma till omfattande användning bland många små företag. Dessa instanseranser därför att man endast bör kräva en med hänsyn lill företagetsförhållanden tillfredsstäUande redovisning för hur räkenskapsårels resultatuppkommit. Härutöver behövs bara en uppräkning av sådana poster som särskUt ansesböra visas. En sådan uppräkning kan enligt instanserna lämpligen göras medutgångspunkt från de i det föreslagna schemat ingående posterna. Statskontoretanser det väsentligt att lagtexten ges en sådan utformning att den bättretillgodoser de mindre företagens behov av vägledning i redovisningfrågor.Statskontoret menar att dessa önskemål kan tillgodoses genom att två olikauppställningar över resultaträkningen intas i lagtext. Företagsskatteberedningenoch finansanalytikers förening finner det angeläget att den slutligalagtexten inte ges en sådan utformning att alternativa och mer avanceradeuppställningar av resultaträkningen motverkas. EnUgt beredningen börbestämmelserna om resultaträkningens specifikationsnivå vara neutrala iförhåUande till olika uppställningsformer. Det bör enligt beredningen istället ankomma på redovisningspraxis att utveckla och förbättraårsredovisningens form. Beredningen ser del som en naturlig uppgift för denföreslagna redovisnings-nämnden att genom råd och anvisningar verka förenhetliga och praktiska uppställningsformer. LRF menar att det med hänsyn lillde mindre företagensbehov är uteslutet att den föreslagna bestämmelsen om resultaträkningen kanläggas till grund för lagstiftning. Förslaget att byggaresultaträkningen på brattoredovisning av samtliga intäkter före avdrag förkostnader möter ingen erinran under remissbehandUngen. Däremot framförs kritikmot det sätt på vilket uppdelningen av kostnaderna föreslås ske.Riksskatteverket föreslår sålunda en obligatorisk regel om uppdelning avhuvudposten "rörelsens kostnader" i åtminstone fyra delposter:arbetslöner, varainköp, försäljningskostnader och administrationskostnader.Samma krav förs fram av länsstyrelserna i , och ,samt , statskontoret och Föreningen . Företagsskatteberedningen anför alt det bör övervägas ominte skilda principer för postindelning bör anvisas för större och mindreföretag. Uppdelningen för de större företagen bör då ske såsom här angivits avde övriga remissinstansema och för de mindre företagen efter primärakostnadsslag såsom löner, hyror, räntor, bilkostnader, försäkringar, reklam-och kontorskostnader osv. anför ocksåatt för de mindre företagen bör föreskrivas en sådan uppdelningsskyldighel. Förerungenauktoriserade revisorer och Svenska revisorsamfundet anser det felaktigt att,såsom föreslagils, bland de extraordinära posterna uppta erhållenförsäkringsersättning. Kostnaderna som ersättningen är avsedd att täcka börnämligen regelmässigt redovisas bland rörelsens kostnader. Föreningen anför attinte heller övriga exempel på extraordinära poster generellt går fria fråninvändningar. Föreningen anser därför att minsta olägenhet skulle uppkomma ombegreppet "poster vid sidan av årets egentliga rörelse" i ställetinfördes utan närmare exempUfiering. anser att de föreslagna avsnitten om extraordinäraposter och bokslutsdisposilioner förefaller onödigt invecklade och att dedärför bör kunna förenklas. Föreningen auktoriserade revisorer och anför att en redovisning bland bokslutsdispositionernaav förändringen av de s. k. anläggningsreserverna otvivelaktigt är önskvärd,men att en sådan redovisning f. n, torde vara ogenomförbar i praktiken. Enligtdessa instanser är det endast elt fåtal företag som har sådan redovisningoch det förefaller helt osannoUkt att den skulle komma i allmänt bruk. är tveksam i fråga om denna redovisningav reserver i ackumulerade avskrivningar utöver plan. Enligtutredningsförslaget skall förändringarna i obeskattade reserver öppet anges iresultaträkningen. Utredningen gör undantag för det fall alt den öppnaredovisningen endast har ringa betydelse med hänsyn till rörelsens förhåUanden.Länsstyrelsen i anser att lagtexten i fråga om detta undantag börförtydligas. Enligt utredningen är undan- tagetavsett för verkligt små rörelser med obetydliga lager. Det skall således enligtlänsstyrelsen vara fråga om absolut sett små lager. Som lagtexten utformatsfår man emellertid uppfattningen att bedömningen skall ske i relation tillrörelsens totala omfattning. handelskammare anför att starkainvändningar kan riktas mot ett så långtgående och generellt krav på öppenredovisning som utredningens förslag innebär. Handelskammaren menar att ensådan öppenhet i vissa fall direkt kan skada företaget. Handelskammarenföredrar därför en regel som innebär att förändringar i obeskattade reserverinte behöver anges i resultaträkningen men däremot anmärkas i årsboken.Sveriges redovisningskonsulters förbund menar att i fråga ombokföringsskyldiga som har att offentligt lämna ut sina resultatredovisningartorde en uppmjukning av uppgiftsskyldigheten böra övervägas. LO och Svenskarevisorsamfundet anser emellertid att en öppen redovisning av dolda reserveralltid skall göras. Samfundet anser att utredningens motiv för enundantagsbestämmelse inte är tUlräckliga. Man får dessuiom med utredningsförslagetin ett bedömningsmoment som kan vålla svårigheter. I de rörelser som berörs avundantagsregeln finns regelmässigt endast en form av obeskattade reserver,nämligen lagerreserven. Efiersom denna emellertid alltid måste anges öppet ideklarationen finns enligt samfundets mening knappast någon anledning att göranågot undantag från regeln om öppen redovisning av de obeskattade reserverna ibalansräkningen och följaktUgen inte heller i resultaträkningen. Länsstyrelseni anser att under rubriken bokslutsdispositionen bör intas enrubrik som avser kostnader för reservering för semesterersättningar, socialakostnader, garantiförpliktelser, m. m. samt i förekommande fall ävenreservering för tantiem. i framför liknandesynpunkter, LOframhåUer att en av förutsättningarna för en fungerande företagsdemokrati ärförståelse för den ekonomiska information om företaget som till viss del hämtasur årsredovisningshandlingarna, LO anser därför att förslaget om årsbokslutetsinnehåll skall kompletteras med ytterligare information, LO understrykersärskilt betydelsen av att en standardiserad årsredovisning fastställs ilagtext för de företag vars redovisning inte regleras av aktiebolagslagen.Denna standardiserade årsredovisning skall omfatta motsvarande föreskriftersom aktiebolagslagen. LO påpekar att en ökande del av handeln sker i form avinternhandel inom koncerner. Också andra former av ekonomiska transaktionerförekommer flitigt inom koncernerna. Dessa transaktioner påverkar inte koncernensresultat i stort men har ett avsevärt inflytande på de enskilda delarnasredovisade resultat. LO menar att om en riktig bedömning skaU kuima göras avresultatet för de enskUda koncerndelama så måste de interna transaktionernaredovisas öppet. LO föreslår därför att resultaträkningen kompletteras medföljande uppgifter. Under rubriken bör sålunda föreskrivas: Rörelsensintäkter, brutto ,.. varav internverksamheten marknadsmässiga intäkter påvaror och tjänster subventiontill övriga förelag i koncernen -T subvention från övriga företag i koncernen = redovisade intäkter Rörelsenskostnader ,,. marknadsmässigakostnader på varor och tjänster -fsubvention till övriga företag i koncernen subventionfrån övriga företag i koncernen = redovisade kostnader varavavskrivningar på verkligt värde på internlevererade anläggningstillgångarResultat efter avskrivningar Ifråga om redovisningen under rubriken menar LOatt särredovisning bör ske så att det marknadsmässiga nettovärdet av internaräntor och andra finansiella intäkter och kostnader framgår. LO anser vidareatt för koncerner med dotterföretag utomlands också dessa dotterföretagsekonomiska verksamhet bör särredovisas i den svenska årsberättelsen och delta ienlighet med de normer som gäller för svenska företag. iSverige bör enligt LO åläggas att redovisa koncernens totala verksamhet isamband med sin egen redovisning. Även delta bör ske i enlighet med svenskanormer. anser att den fortlöpande inflationen medför att det finns ett behovatt särskUt ange även de överskott som på grund av inflationen uppstått underverksamhetsåret. Föreningen vill emellertid endast peka på att behovet finnsoch föreslår alt det nu beaktas, 4.4.3Balansräkningen m. m. Utredningensförslag tUl balansräkningsschema accepteras i princip av samtligaremissinstanser, LRF menar dock att ett särskUt schema för mindre rörelserborde ha föreslagits. KF och SHIO anser att utförliga anvisningar om hur såvälresultaträkning som balansräkning skall ställas upp bör lämnas av denföreslagna redovisningsnämnden. KF har sålunda i det till sitt yttrande fogadelagförslaget inte tagit upp bestämmelser om vare sig resuUaträkningens ellerbalansräkningens uppställning. Fleraremissinstanser anser att den av utredningen valda tekniken att exemplifierabalansposternas innehåll kan leda lill olyckliga resultat. Som exempel angesatt utredningen till posten "likvida medel" lämnat beskrivningen"såsom kassa, bank och postgiro". handelskammare påpekar attdet f. n. är förbjudet att i samma post som kassa, bank och postgiro ta in ävenandra tillgångar. Det bakomliggande syftet är att förhindramissvisande uppgifter om bolagets Ukvida stäUning. Handelskammaren anser detangeläget att detta förbud upprätthålls också . Därför bör balanspostensbenämning vara "kassa, bank och postgiro". Samma uppfattningframförs av kammarrätten i , länsstyrelserna i samtGöteborgs och län, företagsskatteberedningen, Föreningen . och Föreningenauktoriserade revisorer. Företagsskatteberedningen menar vidare att"kortfristiga fordringar" bör fördelas på kundfordringar och andrafordringsslag var för sig. Svenska revisorsamfundetframhåller att det föreslagna schemat bör betraktas som ett slags grundschema.Schemat bör kunna kompletteras med sådana poster som kan föranledas av arten avden bokföringsskyldiges rörelse. Samfundet menar därför alt branschspecifikaposter inte bör få finnas i lagens schema. FöljaktUgen bör posten"pågående arbeten" utgå ur schemat. Kammarrätten i ,Föreningen auktoriserade revisorer. och har samma inställning. Bankinspektionen finnerdäremot att förslaget att redovisa förslaget om pågående arbeten som särskildpost är värdefullt. Inspektionen understryker i sammanhanget alt det från olikasynpunkter ter sig viktigt att t. ex. fria yrkesutövare bokför fordran förpågående arbeten så snart utgifter, som är förenade med uppdraget, bokförs.Enligt i bör beträffande posten"pågående arbeten" ställas krav på särredovisning av större objekt.Företagsskatteberedrungen konstaterar att pågående arbeten såsom särskild postföreslås vara obligatoriskt endast för anläggningssektorn. För denna sektorfinns, påpekar beredningen, anvisningar angående värdesättningen som gäller deegentliga byggnadsföretagen och vissa andra branscher inom byggnads- ochanläggningssektorn. Däremot saknas anvisningar för konsultföretag, vilket letttill att pågåenda uppdrag fått olika behandling hos dessa. Beredningen menardärför alt skatterätten måste ge kompletterande bestämmelser, innanföreskrifter om obligatorisk redovisning för dessa förelag ges i bokföringslagen, LRFriktar stark kritik mot att ulredningen inte alls till diskussion har tagU uppproblemen kring hur faslighet skall redovisas, LRF menar att allt vad somcivUrättsUgt är faslighet bör redovisas under posten faslighet ibalansräkningen. Uppdelning får sedan göras på bl, a, mark, markanläggning,byggnad, byggnadsinventarier och markinventarier. Till posten fastighet börenligt LRF också hänföras tomträltsfastighet och byggnad på ofri grand somvisserligen civUrättsUgt har annan ställning men som skatterättsligt utgörfastighet. LRF anser uppenbart att en ny bokföringslag inte kan införas utanatt de bokföringsskyldiga ges någon vägledning om hur fastigheter skallhanteras i redovisningen. Enligt LRF kan utredningsförslaget på denna punkt inteläggas tUl grand för lagstiftning. Bankföreningenpåpekar att utredningen i fråga om vUka skulder som skall anses varalångfristiga och vilka som skall anses vara kortfristiga ansluter sig till denuppfattningen att skuldens faktiska karaktär bör läggas tUl grund förfördelningen. Detta innebär att hänsyn inte bör tas bara tiU den rent formellaförfallotiden utan även till den beräknade faktiska löptiden, I fråga omredovisningen av checkräkningskredit och byggnadskreditiv har Föreningenauktoriserade revisorer gett en rekommendation som innebär att kredit av detlaslag i balansräkningen kan upptas som långfristiga skulder, om man har grundadanledning anta alt de kommer att förnyas eller utbytas mot långfristiga lån. Omemellertid någon del av krediten skaU amorteras , bördenna del redovisas som kortfristig skuld. anser, med hänvisningtUl denna rekommendation, att utredningens ställningstagande bör ägatiUämpning även i fråga om checkräkningskredit och byggnadskreditiv. Länsstyrelseni menar att under rubriken kortfristigz. skulder i detföreslagna balansschemat bör upptas också semesterersättningar, socialakostnader, garantiförpliktelser m, m. och i förekommande fall tantiemskulder.Liknande uppfattning framförs av SHIO, Svenska revisorsamfundet,och i . iGöteborgs och län påpekar att det inle föreslagits bestämmelser om rättatt använda värdeminskningskonton. anser att det inte kan ansesförenligt med modema redovisningsprinciper att använda sådana konton.Länsstyrelsen framhåller emellertid att värdeminskningskonton blivit ganskavanliga. Av den anledningen bör det erdigt finnas möjlighet attockså i fortsättningen använda sådana konton. Ifråga om redovisningen av eget kapital föreskrivs i den föreslagna lagtextenatt under räkenskapsåret gjorda insättningar eUer uttag skall anges. EnligtSvenska bankföreningens mening kan dessa begrepp ge upphov till missförstånd.Vad som avses torde enligt bankföreningen vara ökning eller minskning av detegna kapitalet och lagtexten bör därför avfattas i enUghet därmed. Föreningenauktoriserade revisorer påpekar att ordet "kapUalbehållning" somförklaring tiU vad som menas med eget kapital är obehövligt. Snarare bordeenligt föreningen övervägas uttrycket "kapitalunderskott" eftersom"behållningen" kan vara negaliv. Enligtförslaget behöver obeskattade reserver inte redovisas öppet som särskild post ibalansräkningen om en öppen redovisning har endast en ringa betydelse medhänsyn tUl rörelsens förhållanden. LRF vänder sig mot den av utredningenframförda uppfattningen att ett inventerat värde på lagret imderstigande , alltid bör betraktas som obetydligt. Om en rörelse över huvud tagetbehöver hålla lager för sin verksamhet torde det enligt LRF sällan understigadet angivna be- loppet.I praktiken skulle därför enligt LRF alla rörelser med lager bli skyldiga attredovisa obeskattade reserver. LRF menar att gränsen förredovisningsskyldigheten bör sättas väsentligt högre så att endast företag därborgenärsintresset av sådana uppgifter är mera uttalat drabbas av regeln.Länsstyrelsen i menar däremot att det föreslagnaundantaget för mindre rörelser bör utgå.