prop · FZ0381 · 1975-12-31 00:00:00 — Köp avmark kan t. ex, vara förbundet med att köparen träffar avtal med en särskildentreprenör om uppförande av ett hus. I konsumentköplagen finns regler omförhällandet mellan köp av en vara och åtagande från tillverkaren att avhjälpafel i varan och om förhållandet mellan köp och kreditavtal som ingås i sambandmed köpet. Enligt utredningens mening bör vidgeneralklausulens tillämpning hänsyn kunna las även till sådan koppling avavtalsförhållanden mellan olika parter. Om full avtalsfrihet rådde i förhållandetill tredje man, skulle del skydd som är avsett genom tvingande regler kunnabli illusoriskt. Verkningarna av ett avtal kan i vissa fall varaberoende av andra avtal som en part ingår utan att någon direkt sammankopplingföreligger. Del gäller särskilt för detaljhandlare och andra mellanhänder idistributionen. Deras överenskommelser med tillverkare kan påverkaavtalsrelationerna med konsumenter och vice versa. Särskilt gäller detlabefogenhet all häva köp i någotdera ledet. Betydelsen av de olika avtalsrelationernaframträder särskilt när möjlighet saknas alt anpassa villkoren i de olikarelationerna lill varandra. En bilhandlare kan å ena sidan vara skyldig atttillämpa vissa regler i förhållande lill köpare och ä andra sidan på grund avsitt förhållande lill biltillverkare nödgas godta villkor som inte står isamklang med hans skyldigheter i förhållande till konsumenten. Enligt utredningens mening kan man vidgeneralklausulens tillämpning på ett visst villkor inte bortse från inverkan avavtalsförhållanden i annat led. Om en part yrkar Jämkning, måste hänsyn kunnatas även till att han 1975/76:81 56 ärbunden i en annan relation. Jämkning bör emellertid i princip inte kunna sketill nackdel för en konsument eller motsvarande på grund av att endetaljhandlare befinner sig i beroendeställning till tillverkare ellergrossist. Däremot bör det enligt utredningen vara möjligt för en part som ärbunden av tvingande regler i en avtalsrelation att åberopa bundenheten i enannan avtalsrelation. En detaljhandlare som på grund av konsumentköplagens bestämmelsermåste finna sig i hävning från köparens sida på grund av materialfel somtillverkaren inte har kunnat avhjälpa bör exempelvis kunna åberopa delta närdet gäller tillämpning av avtalet med tillverkaren. Utredningenberör också frågan om en part som begär Jämkning av ett visst villkor skallkunna åberopa att villkoret medför olämpliga verkningar i förhållande tilltredje man. Enligt utredningens mening bör verkningar i förhållande till tredjeman inte inverka på generalklausulens tillämpning. Delta skulle kunna leda tillgodtyckliga och olämpliga resultat, eftersom en part som gör gällande att ettvillkor skall jämkas eller åsidosättas som regel endast torde ta hänsyn tillsitt eget intresse. I praktiken skulle tredje mans intressen åberopas endast ide fall där det överensstämde med parlens egna intressen att de kom underövervägande. 3.3.8Hånsyn till internationella förhåltanden Vid tillämpning av generalklausulen kaninternationella förhållanden i vissa fall spela en betydande roll. Påköprättens område har ett antal avtalsformulär kommit till genom medverkan avFN:s . På andra områden har Internationella handelskammarenutarbetat internationella regler som har vunnit vidsträckt utbredning i ettstort antal länder. Avtalsformulär som används mellan svenska parter ellermellan en svensk och en utländsk part lillämpas på vissa områden i storutsträckning också mellan utländska parter. 1 alla internationellaavtalsförhållanden måste man räkna med att ett villkor som bedöms av svenskdomstol också kan komma under bedömning av utländsk domstol. talar skäl både för och emot att ta särskild hänsyn tillinternationella förhållanden. Om svensk domstol i stor omfattning Jämkarvillkor i internationella avtal, kan följden bli att avtalen förses medpro-rogationsklausul till utländsk domstol. Även andra nackdelar kan uppkomma. Åandra sidan torde internationella avtal enligt utredningen ofta präglas av atten överlägsen part utnyttjar sin makt till atl införa villkor som är förmånligaför honom och missgynnar hans motpart. Som en motvikt till delta finns ellstort antal internationella konventioner, särskilt på transportområdet, somhar till syfte att upprätthålla en viss jämvikt, S, k. dold kontroll fråndomstolarnas sida genom tolkning mot den part som har formulerat ett villkorm. förekommer i stor utsträckning vid internationella avtal. Prop.1975/76:81 57 1 den mån en generalklausul har till syfte altkomplettera tvingande regler eller att ersätta dold kontroll med öppen talarenligt utredningen starka skäl för atl medge jämkning, även om ett förhållandehar internationell karaktär. Det synes rimligt att svenska domstolarupprätthåller de rättsprinciper som är erkända här i landet, även ombedömningen skulle bli en annan i andra länder. Självklart är attgeneralklausulen inte fär bli ett medel att gynna svenska parter på bekostnadav utländska. Liksom annars vid internationella rättsförhållanden kan hänsynbehöva tas till rättstillämp-ningen i andra länder men generalklausulen intardärvid inte någon särställning, Utredningen framhålleratt en utveckling av deförmögenhetsrättsliga generalklausulerna i enlighet med förslaget innebär attde allmänna domstolarna får viktiga uppgifter i fråga om konsumentskydd ochrättsutveckling. För att en civilrältslig reform av delta slag skall fåtillräcklig genomslagskraft är det nödvändigt att den stöds av institutionellafaktorer. Från konsumeniskyddssynpunki är det sålunda viktigtatt den som anser alt ett avtalsvillkor är otillböriigt har erforderiigamöjligheter att framställa invändning och få tvisten avgjord. Är hans missnöjebefogat bör han få rättelse omgående. 1 tvivelaktiga fall bör det finnasmöjlighet att snabbt och utan större kostnad eller ekonomisk risk få till stånden rättslig prövning. Utredningen pekar på betydelsen av del förenkladerättegångsförfarandei i tvistemål om mindre värden. Vidare understrykerutredningen att vad som framför allt behövs är möjligheter lill en rättsligavvägning med särskild hänsyn till de praktiska förhållanden som inverkar påkonsumentskyddet. Rättsfrågorna kommer med andra ord starkare i förgrunden änvid till-lämpning av t, ex, konsumentköplagen. Utredningen framhåller också allmännareklamationsnämndens betydelse för bedömning av tvister som rör konsumenter. Även med beaktande av reglerna om förenklaträttegångsförfarande kan enligt utredningen befaras att en enskild part pågrund av de ekonomiska riskerna drar sig för all föra process, särskilt tillhögre instans. Utredningen pekar på möjligheten att ge .särskilda organ som haratt ta till vara konsumentintressen, t. ex. eller KO,befogenhet att ta upp den enskildes talan inför domstol. Den bästa garantinföratt en principfråga kommer under kvalificerad bedömning inför högre instanstorde ofta vinnas genom att ansvaret för processföringen vilar på organ somföreträder konsument- resp, näringsidkarintressen. Hithörande frågor är enligtutredningen av sådan art att de lämpligen bör behandlas i ett vidarekonsumentpolitiskt sammanhang. Utredningen framhåller vidare att domstolarnasverksamhei inte får ses enbart från synpunkten att möjligheter öppnas atlerhålla avgöranden av Prop.1975/76: 81 58 Väl så viktig är den vägledande funktionen, Å ena sidan bör avgörandenasåvitt möjligt få en principiell prägel, så att praxis kan bidra tilltypbildning och till uppdragande av riktlinjer för framtiden. Å andra sidan ärdel av vikt alt avgörandena blir kända, så all de kan utöva en prejudicerandeeller åtminstone upplysande verkan. Det är önskvärt att ävenunderrättsavgöranden blir kända, eftersom man i många hithörande fall måsteräkna med att talan inte fullföljs till högre rätt. Särskilt om en underrättjämkar ett villkor eller lämnar det ulan avseende med stöd av generalklausulen,måste man räkna med att en näringsidkare drar sig för att fullfölja talan,något som innebär att han på nytt hävdar ett villkor som redan har underkänts. 4.1Behovet av en ny generalklausul m. m. 4,1.1Allmänna synpunkter Remissinstanserna anser allmänt atl det finns behovav en regel som ger ökade möjligheter att Jämka eller åsidosätta oiillböriigaavtalsvillkor. Utredningens förslag tillstyrks i sina huvuddrag av de fiestaremissinstanserna. Från vissa håll framförs emellertid kritik mot utformningenav den föreslagna generalklausulen. En del remissinstanser har också kritiskasynpunkter på de riktlinjer utredningen har dragit upp för tillämpningen avgeneralklausulen. Fleraremissinstanser pekar på att domstolarna har visat en betydande återhållsamhetvid tillämpningen av de nuvarande generalklausulerna. Bl.a.' framhållerkreditköpkommittén och hovrätten för att denna återhållsamhetstår i mindre god överensstämmelse med de överväganden som ligger bakom desenaste årens konsumentpoliiiska lagstiftning. Hovrätten uttalaratt orsakentill den återhållsamma tillämpningen av 8 S skuldebrevs-lagen i första handlorde vara bestämmelsens utformning och vissa uttalanden som gjordes ianslutning till bestämmelsens tillkomst. Emellertid synes praxis ha blivit merrestriktiv än vad som var avsett när bestämmelsen infördes. Enligt hovrättensmening lorde den återhållsamhet som präglar domstolspraxis i betydandeutsträckning kunna häriedas från uttalanden i den gängse kommentaren tillskuldebrevslagen. Vidare framhåller hovrätten atl den omständigheten att manhar varit hänvisad till en analogisk tillämpning kan ha verkat hämmande pådomstolarna. Det synes inte osannolikt att bestämmelsen hade kunnat spela enmer framträdande roll, om den hade fått en generell utformning och en mercentral placering i själva avtalslagen. Även om remissinstanserna i allmänhet har enpositiv inställning till att det införs ökade möjligheter att jämka-elleråsidosätta otillbörliga av- Prop.1975/76: 81 59 lalsvillkor,framhålls från fiera håll atl även en ny generalklausul bör till-lämpasrestriktivt. Sålunda betonar vikten av attavtalsfriheten upprätthålls som grundläggande princip. Undantag från denprincipen bör i första hand ske genom tvingande lagregler. Endast i sådana falldär konkreta lagregler saknas bör missförhållanden kunna undanröjas genomtillämpning av generalklausuler. Enligt samfundets mening bör i förarbetenalill generalklausulen, om den slutligen får den utformning utredningen harföreslagit, uttalas alt den måste tillämpas med slor återhållsamhet. Flera remissinstanser, bl. a.hemförsäljningskommittén och hovrätten JÖr , förklarar sig delautredningens uppfattning alt sådan öppen kontroll av avtal som den föreslagnageneralklausulen medger är atl föredra framför dold kontroll genom olika formerav tolkning. Hovrätten framhåller att generalklausuler sedan lång tid tillbakautgör en integrerande del i lagstiftningen i värt land och alt det för svenskrätts vidkommande uppenbariigen inte föreligger något behov av att kunna nåfram till ett önskat resultat med hjälp av tvivelaktiga tolkningsmetoder ellertillämpning av inadekvata lagbestämmelser. Även , som påmånga punkter intar en kritisk inställning till utredningens förslag, anser attmöjligheter till Jämkning är att föredra framför mer eller mindre konstrueradetolkningsmetoder när det gäller att komma lill rätta med otillbörliga avtalsvillkor.Enligt samfundets mening måste en generalklausul som direkt täcker skiftandemissförhållanden inom förmögenhetsrätten anses tillhöra en modernt utveckladlagstiftning. Konsumenttjänstuiredningen erinrar om attutredningsförslaget innebär ändringar i lagar som har kommit lill i nordisktsamarbete. Den centrala obligationsrätien är i stort sett gemensam för denordiska länderna. Även på det konsumentpoliiiska fältet går utvecklingen motnordisk enighet. Principerna för jämkning av oskäliga avtal tillhör de särskiltväsentliga obligationsrättsliga grundsatserna. Värdet av nordisk rättslikhetär särskilt påtagligt på detta område. Med hänvisning härtill framhållerkonsumenttjänstuiredningen det angelägna i atl det nordiska samarbete som harägt rum under utredningsarbetets gång så långt möjligt fullföljs under lagstiftningsärendetsfortsatta handläggning. Även och SvenskahandelskammarfÖrbundei understryker betydelsen av det nordiska samarbetet.Samfundet ifrågasätter om revisionen av generalklausulerna brådskar till dengrad alt nordisk samordning inte kan avvaktas. Förbundet anser att förslagettill generalklausul borde ha utformats gemensamt med de övriga nordiskaländerna. Innan en eventuell lagändring genomförs, bör därför kontakt tas medde andra nordiska länderna i syfte att uppnå nordisk rättslikhet, erinrar om det nordiskareformarbete som f. n. pågår på upphovsrättens område och om betydelsen av attden nordiska enhetligheten inte bryts. Om 29 S upphovsrättslagen i enlighet medutred- Prop.1975/76:81 60 ningensförslag upphävs, kommer den nordiska rättsenhelen all lida avbräck. framgår del inte klart i vad mån utredningen har tagit hänsyn tilldet nordiska reformarbetet på detta område. Om utredningen inte har penetreratdenna fråga, förordar förbundet atl 29 § upphovsrätlslagen undantas frånreformeringen av generalklausulerna, KLYS intar en liknande ståndpunkt, Många remissinstanser erinrar om den föreslagnageneralklausulens beröringspunkter med avtalsvillkorslagen. Marknadsdomstolenpåpekar exempelvis att del vid tillkomsten av avtalsvillkorslagen förutsattesatt den genomförda marknadsrättsliga lagstiftningen skulle följas av enrevidering av de förmögenhetsrättsliga generalklausulerna, sä att de anpassadestill den nya syn på bedömningen av tillböriighetsfrågan som hade kommit tilluttryck i avlalsvillkorslagen. Enligt talar starka skäl föratt en sådan revision kommer till stånd. Det måste nämligen anses klartotillfredsställande atl ett avtalsvillkor kan komma atl bedömas på olika sättpå grund av bristande överensstämmelse mellan marknadsrätlslig ochförmögenhetsrättslig lagstiftning. Självfallet bör också den förmögenhetsrättsligalagstiftningen följa samhällsutvecklingen och spegla den nya synen på en aktivkonsumentpolitik. Vidare finns ett behov av att komplettera den marknadsrältsligalagstiftningen med vidgade möjligheter att ingripa mot otillbörligaavtalsvillkor i det särskilda fallet. Enbart en marknadsrättslig lagstiftningkan inte förväntas möjliggöra den fullständiga sanering på for-' mulärrättensområde som eftersträvas. är således positivt inställd lillförslaget att ge allmän domstol vidgade möjligheter atl med stöd av engeneralklausul jämka villkor i avtal som framstår som oiillböriiga motkonsument. LO och KF, som båda tillstyrker utredningens förslag,framhåller betydelsen av ökad överensstämmelse mellan näringsrättslig ochcivilrättslig lagstiftning. Lagförslaget utgör ett värdefullt civilrättsligtkomplement till den nuvarande näringsrätisliga lagstiftningen påkonsumentskyddsområdel, LO förklarar att de vidgade befogenheter atl inskridamot olämpliga avtalsvillkor som lagförslaget ger domstolarna ligger väl ilinje med den rättsutveckling på konsumentskyddsområdet som LO harförordat, framhåller liksom andraremissinstanser att avlalsvillkorslagen inte kan åberopas av en konsument somredan har bundits av ett oskäligt villkor genom ett enskilt avtal. Genom denföreslagna generalklausulen får konsumenterna ett skydd mot oskäligaavtalsvillkor som verkar bakåt i tiden på redan ingångna avtal. Även om dennapositiva effekt självklart följer av generalklausulens civilrättsliga karaktär,kan den enligt konsumenttjänstuiredningens mening vara värd atl framhålla påett tydligare sätt än som har skett i betänkandet. Prop.1975/76:81 61 Företagarorganisationerna anser det principielltrikligt att överensstämmelse föreligger mellan det näringsrättsliga och detcivilrättsliga konsumentskyddet, så att domstol har möjlighet att ingripa mototillåtna avtalsvillkor i det särskilda fallet. Enligt organisationernasmening är emellertid möjligheten lill eflerhandskontroll av avtalsvillkormindre betydelsefull än möjligheten att förhindra användning av oskäligaavtalsvillkor med stöd av avlalsvillkorslagen. Hittillsvarande erfarenheter avmarknadsdomstolens och KO:s tillämpning av avtalsvillkorslagen ochnäringslivets anpassning till denna visar klart hur snabbi och med vilkengenomslagskraft den s. k. formulärrätlen har påverkats. Jämfört med dennäringsrättsliga kontrollen kommer de allmänna domstolarnas avialskonlroll medstöd av en civilrältslig generalklausul att få en endast kompletterandeskyddseffekt, framhåller att denföreslagna generalklausulen utgör ell komplement till avlalsvillkorslagen ocksåpå del sättet att den läcker de förmögenhetsrättsliga områden däravtalsvillkorslagen inte är till-lämplig. Flera av dessa är av stor betydelsefrån konsumentsynpunkt. Eftersom ett effektivt skydd mot oskäligaavtalsvillkor uppnås först genom en kombination av marknadsrättsliga ochcivilrättsliga regler, är det angeläget all avtalsvillkorslagenstillämpningsområde utvidgas, framför allt lill alt omfatta också köp av faslegendom, erinrar också om attavlalsvillkorslagen visserligen inte formellt är begränsad tillslandardvillkor men att dess utformning har bestämls av syftet alt sanerafloran av villkor som tillämpas likartat i en mångfald avtal. Den föreslagnageneralklausulen kan i hög grad komplettera avtalsvillkorslagen ocksä genomatt den omfattar villkor som helt eller delvis har fått sin utformning i detsärskilda fallet eller som avser mer aparta avtalssituationer eller avtalstypersom normalt inte är föremål för granskning enligt avtalsvillkorslagen. Det lersig enligt utredningen tillfredsställande att möjligheterna ökar att jämkavillkor i avtal mellan privatpersoner. Företagarorganisationerna är kritiska lillutredningens avgränsning av konsumentbegreppet. Genom all utesluta det i I Savtalsvillkorslagen använda uttrycket "för enskilt bruk" harutredningen valt en annan avgränsning än den som förekommer i annankonsumentskyddslagstiftning. Eftersom termen konsument är vag och det ärangeläget att konsumentbegreppet är enhetligt i ifrågavarande lagar, talarenligt organisationerna starka skäl för att uttrycket "för enskiltbruk" eller motsvarande införs också i den civilrättsligageneralklausulen. Flera remissinstanser framhåller värdet av att deallmänna domstolarna genom införandet av en civilrättslig generalklausul fårstörre möjlighet än tidigare atl aktivt delta i normbildningen påavialsvillkorsområdet. , som i allt väsentligt tillstyrkerutredningens förslag, menar liksom utredningen atl den föreslagnageneralklausulen på lorde minska förekomsten av avtalsvillkor somär hårda mot konsumenterna. 1975/76:81 62 torde förslaget också få stor betydelse vid konsumentmyndigheternasförhandlingar med branschorganisationer och enskilda näringsidkare liksom förallmänna reklamationsnämndens avgöranden av enskilda ärenden och förnormbildningen inom näringslivet. SPK, som också tillstyrkerutredningsförslaget, uttalar atl den föreslagna generalklausulen inte torde fåsin största betydelse genom alt oiillböriiga villkor i större utsträckning änhittills blir korrigerade domstolsvägen. Redan existensen av en sådangeneralklausul torde göra den starkare parten i ett avtalsförhållande merförsiktig och obenägen atl utnyttja elt eventuellt övertag på ett otillbörligtsätt. Enligt SPK:s mening kan det också antas atl redan träffade avtal i vissomfattning kan komma atl korrigeras genom frivilliga överenskommelser mellanparterna. Vissaremissinstanser framhåller det värde generalklausulen kan få på särskildaområden av betydelse för konsumenlerna. anser att enavsevärt förstärkt generalklausul av den föreslagna modellen i avvaktan på enomarbetning av försäkringsavtalslagen kan utgöra en värdefull ersättning förmer detaljerade lösningar. En sådan generalklausul ger konsumenten enrättsgrund för hans anspråk i de visseriigen lätaliga fall där jämkning e. d.kan te sig naturlig ulan all 34 S försäkringsavialslagen är tillämplig.Generalklausulen synes också kunna bidra till en krympning av området för renkulans, något som framstår som lämpligt och eftersträvansvärt. Även tillstyrker förslaget. Enligt förbundet stämmerförslaget väl överens med försäkringsbranschens ambitioner all utforma ochtillämpa försäkringsavtal så, att de inte leder till resultat som framstår somotillbörliga för den försäkrade. framhåller alt svagheterna i den hyresräitsliga generalklausulen i12 kap. 64 S Jordabalken elimineras genom den nya generalklausulen. Denutvidgning av lillämpningsmöjlighelerna som sker genom slopandet av kravet attotillbörligheten måste vara uppenbar innebär en behövlig förstärkning avbostadskonsumeniens rättsskydd. Förbundet framhåller också det värdefulla i atlden svagare parten i ett hyresförhållande genom förslaget får möjlighet attangripa ett hyresvillkor som är otillböriigt i och för sig utan att behövaavvakta en akut lillämpningssituation. understrykeratt konsumentskyddet är bristfälligt när det gäller köp av fast egendom, bl.ä.därför atl avtalsvillkorslagen inte gäller på detta område. Mot bakgrund häravhälsar förbundet med tillfredsställelse den förbättring av konsumentskyddet somutredningsförslaget innebär. Förslaget tillstyrks också av . RTS ifrågasätter om utredningsförslaget verkligenär ägnat att främja konsumentens intressen. Enligt RTS' mening är åtgärdertill konsumentens skydd verkningsfulla endast om de sedda som helhet bidrartill alt åstadkomma en rimlig avvägning mellan konsumentens och hans motpartsintressen. Går åtgärderna till konsumentens skydd längre, får de skadliga verkningarför honom i form av annars onödiga prishöjningar. Prop.1975/76:81 63 mentskyddelkan också bli mer eller mindre illusoriskt genom att ansvarskännande ochekonomiskt stabila näringsidkare lämnar marknaden och ersätts med sådana som äroansvariga och ekonomiskt svaga. Utredningsförslaget innebären utvidgning avdet mycket omfattande konsumentskydd som redan har införts genom annanlagstiftning. Förslaget innebär alt gränsen för vad som objektivt settframstår som en rimlig avvägning mellan konsumentens och näringsidkarensintressen avsevärt överskrids, 4,1.3Affärsförhållanden m. m. Utredningens förslag atl generalklausulen skallvara tillämplig även utanför konsumentområdet har fått ett blandat mottagandeunder remissbehandlingen. De flesta remissinstanserna tillstyrker attgeneralklausulen fär generell giltighet, men en del remissinstanser anser atlutredningsförslaget går för långt när det gäller rena affärsförhållanden. Kreditköpkommiltén erinrar om att den under1970-talet genomförda konsumentskyddslagstiftningen har begränsatstill att gälla förhållanden mellan näringsidkare och konsument. är det uppenbart att en sådan schablonartad bestämning av tillämpningsområdetmedför alt vissa situationer där en part har en överlägsen ställning fallerutanför skyddslagstiftningen. Obalans kan råda även när båda parter uppträdersom näringsidkare eller när båda är privatpersoner. Situationer är också vällänkbara där en privatperson har betydligt starkare ställning än ennäringsidkare. Mot denna bakgrund understryker kommittén starkt betydelsen avutredningens förslag att särskild hänsyn skall tas inte endast till om part ärkonsument ulan också lill om part intar annan liknande ställning. Generalklausulenkan på det sättet bli det instrument genom vilket konsument-begreppelsotillräcklighet som rättspoliliskt medel kan rättas till. Även konsumenttjänslutredningen delar uppfattningenatt det finns flera andra kategorier än konsumenter som kan ha ett behov avskydd mot överlägsna avtalsparter. Enligt konsumenttjänstutredningens meninginnebär det en alldeles för stark schablonisering atl betrakta avtal mellannäringsidkare som en enhetlig kategori, klart skild från avtal mellannäringsidkare och konsumenter. Mindre rörelseidkare som lantbrukare, fiskare,hantverkare och innehavare av mindre butiker eller reparationsrörelser torde iallmänhet inte ha en särskilt myckel starkare ställning mot större företag som användersig av ensidigt upprättade standardvillkor än enskilda konsumenter.