prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt vad jag inhämtat kommer altefter utvärdering följa upp försöksverksamheten genom dokumentation ochinformation till såväl föreningsliv som kommunala organ. vunna erfarenhetervisar emellertid enligt min mening alt en bred satsning påungdomsorganisationernas verksamhet är angelägen för att skapa entillfredsställande fritidsmiljö för barn och ungdomar Föreningslivets betydelse för skolan har ocksåunderstrukiis av både barnstugeuiredningen och . Även flertaletremissinstanser har uttalat sin positiva inställning till föreningslivetsmedverkan i verksamheten. Såväl som SÖ och kommunförbundetframhåller det vikliga i att ungdomsorganisationerna ges möjlighet alt medverkai del utvidgade fritidshemmet, i verksamhet under skoldagen och i den allmännafritidsverksamheten. Även LO och TCO m. fl. tillstyrker förslaget omföreningslivets medverkan men betonar vikten av atl organisationernasmedverkan för ske på deras egna villkor och utan inblandning eller styrning avmyndigheter eller institutioner. Denna uppfattning, som här har redovisatsdelas av SÖ, och samtliga ungdomsorganisationer som yttrat sigöver utredningarnas förslag samt av . har senare redovisat resultaten avsina ungdomsundersökningar. Dessa visar stort intresse för och tilltro lillföreningslivet. visar ungdomsrådets undersökningar på betydelsen avatt ungdomar redan tidigt för kontakt med föreningslivet. De ungdomar som intetillhört någon förening återfanns normalt inte heller somföreningsmedlemmar . Motbakgrund av den vilja som föreningslivet visat lill att öka sina insatser anserjag det vara av stor vikt atl skolan tillmötesgår föreningarnas önskan attengagera sig i skolan. Det är därför naturiigt all skolan och dess ledningstöder elevernas föreningsverksamhet. De intressen och förväntningar som skapas genomföreningsmedverkan under skoldagen kommer sannolikt atl stimulera många eleversdellagande i fritidsaktiviteter efter skolans slut. Det är därför väsentligtatt de pä ett meningsfullt sätt kan fö delta i och pröva olika föreningarsverksamhet samt fö möjlighet atl aktivt utöva eller på annat sätt ta del av detlokala kultumtbudet. Även om föreningslivets verksamhet till övervägandedel kommer att bedrivas under den allmänna fritidsverksamheten,dvs. efterskoldagens slut, är del angeläget att föreningarna bereds möjlighet altorganisera verksamhet under skoldagen. I likhet med flera remissinstanser delarjag uppfattningen alt om det finns föreningar som i en skolenhet kan övertaverksamhet som inte rör timplanebundna ämnen i skolan eller som eljest binds avbestämmelser i skollag, skolförordning eller läroplan bör kommunen avstå fränegna konkurrerande verksamheten Detta bör dock inte hindra atl även 1975/76:39 266 kommunengår in i samma skolenhet bl. a. för alt komplettera utbudet så atl eventuellensidighet i verksamheten undviks. Del går inte all bortse från atl vissa praktiskasvårigheter kommer atl uppstå då föreningarna anordnar verksamhet som en del avskoldagen, bl. a. mot bakgrund av all del ofta blir fråga om korta ochosammanhängande lider som verksamheten kommer atl bedrivas. För attföreningsledd verksamhet skall kunna inpassas under skoldagen och varvas medövrig verksamhet krävs ömsesidigt förtroende och samarbetsvilja av såvälskolan som föreningarna. Föreningarnas verksamhet under skoldagen för intestrida mot skolans mål och riktlinjer. Ärdelta villkor uppfyllt anserjag att debör kunna bedriva sin verksamhet på egna villkor. Bland föreningarna finns redan en omfattandeerfarenhet av att bedriva allmän eftermiddagsverksamhei. Även i den allmännafritidsverksamheten bör, som jag understrukit, föreningslivet ges företräde.Jag vill i detta sammanhang hänvisa till de positiva erfarenheter som dentidigare nämnda försöksverksamheten gett. Erfarenheter som enligt min meningbör utnyttjas i den allmänna fritidsverksamheten. För atl möjliggöraföreningsverksamhet bland yngre skolbarn kommer jag i det följande bl. a. attförorda en sänkning av åldersgränsen från 12 lill för bidraget till ungdomsorganisationernaslokala verksamhet. Den föreningsdrivna verksamheten under skoldagenoch i den allmänna fritidsverksamheten bör ske i grupper. Eleven själv bör isamråd med hemmet anmäla sig till en eller flera gmpper med verksamhet sompågår olika veckodagar . Det bör vara en lokalangelägenhet att bestämma storieken på dessa gmpper. Härigenom för de somnärmast ansvarar för och anordnar fritidsverksamheten möjligheter atl planerabehovet av lokaler, arbetsmaterial och ledarinsatser. behöverinte utesluta möjligheterna för den enskilde deltagaren atl byta gmpp underterminen. Ledarfrågor m. m. Föreningars engagemang under skoldagen kan kommaatt medföra vissa svårigheter för föreningarna att rekrytera ledare.Föreningarna har sin verksamhet lill största delen förlagd till kvällslidoch kan därför engagera ledare på deras fritid utan krav på ersättning förförlorad arbetsförtjänst. När däremot föreningsaktiviteterna skall läggas ut pådagtid uppstår svårigheter atl frigöra ett tillräckligt antal föreningsledarefrån deras ordinarie arbete. Både barnstugeuiredningen och har behandlatfrågan om ledarrekrytering. a. mot bakgrund av erfarenheterna frånfritt valt arbete föreslagit att föreningsledare skall ha lagstadgad rätt tillledighet med 200 limmar . 1975/76:39 267 Även annan personal än föreningsledare börengageras i de fria och frivilliga aktiviteterna för atl uppnå det övergripandemålet alt knyta skola och samhälle närmare varandra. Som exempel på sädanakategorier nämner lärare, övrig skolpersonal, föräldrar, skolans egnaelever, fritidshemspersonal m. fl. Ett engagemang av lärare i fria aktiviteterskulle enligt med bibehållet arbetstidsbegrepp komma att ställa sig sådyrbart atl del måste bli synneriigen begränsat i omfattning. Ett sätt attåstadkomma en koppling mellan lärararbete och fritidsarbele kan vara menarutredningen atl skapa kombinationsijänster lärare/ungdomsledare. Försöksverksamheten med föreningsdriveneftermiddagsverksamhei, har som jag tidigare redovisat, i många fall givitexempel på olika metoder för ledarrekrytering. Många olika grupper harintresserats och rekryterats som ledare för denna verksamhet. Som ersättning till dem som engagerar sig iskoldagsverksamhet föreslår atl skolan betalar ersättning för förloradarbetsförtjänst upp till en viss maximigräns. Ersättning skall täckas av demedel i förstärkningsresursen som avser fria aktiviteter. Remissinstanserna är i stort positiva lillutredningens förslag om rätt till ledighet för föreningsledare. Samtidigtpåtalas att det trots detta kommer att medföra praktiska svårigheter alt fä etttillräckligt antal ledare under skoldagen. Förslaget om ersättning för förioradarbetsförtjänst tillstyrks också. Några ungdomsorganisationer är tveksammatill förslaget om alt inrätta speciella tjänster somfritidspedagog/fritidsledare, vilka skall ha sin verksamhet föriagd till friaoch frivilliga aktiviteter. Enligt min mening måste kommunerna och föreningarnaha möjlighet alt lösa personalfrågorna på olika sätt. För verksamhet underskoldagen bör kommunen ersätta föreningen för kostnaderna urförsäkringsresursen. För verksamheten under den allmänna fritidsverksamhetenutgår till föreningarna lokalt aktivitelsstöd. Dessutom bör kommunerna ersättaföreningarna med egna medel och de statsbidrag som jag i det följande kommeratt föreslå. Föreningen avgör därefter själv pä vilket sätt föreningsledarenskall ersättas. Lokala behov och lokala möjligheter atl engagera olika personalkategorieri verksamheten för avgöra vilka insatser som blir möjliga. Det bör enligt minmening överlåtas lill föreningarna själva atl avgöra på vilket sätt de villengagera sina ledare eller instruktören skilda anledningar vore delönskvärt att personer som engageras för ledamppgifter i så stor utsträckningsom möjligt har erfarenheter av eller har sin huvudsakliga sysselsättningutanför skolan. Jag är medveten om alt detla har sina praktiska svårigheter.SIAis förslag om rätt till ledighet från arbetet för föreningsledare sommedverkar i föreningsdriven verksamhet under skoldagen och i den allmännafritidsverksamheten har som jag redovisat mötts myckel positivt avremissinstanserna. Sådan rätt till ledighet är emellertid nära kopplad lillannan lagstiftning rörande arbetstagares ställning på arbetsplatsen. Iavvaktan på slutligt ställningstagande till förslag rörande ar- Prop.1975/76:39 268 betstagaresmedbestämmanderätt m. m. på arbetsplatsen är jag därför inte beredd attbehandla frågan om rätt till ledighet för dellagande i föreningsdrivenverksamhet under skoldagen och i den allmänna fritidsverksamheten. Jag avsersenare återkomma lill regeringen i dessa frågor. Jag vill i delta sammanhang också peka på att delbland eleverna i tonårsåldern och bland hemarbetande föräldrar och pensionärerfinns en stor ledarreserv. Utredningens förslag om kombinationstjänster börenligt min mening behandlas i samband med förslag årsläramtbildnings-utredning. Jag anser att lärare bör kunna engageras ifritidsverksamheten. En annan stor gmpp av redan yrkesverksamma som oftaförbises i delta sammanhang är annan skolpersonal än lärare. Inom kommunerna finns redan nufritidsgårdsföreståndare och fritidsledare som med fördel kan fö delar av sittarbete föriagt lill skolan. Detsamma gäller fritidshemmens personal. För dessapersonalgrupper torde en sådan samverkan komma atl medföra förbättradekontakter med de i fritidsgården eller i fritidshemmet inskrivna barnen ochderas kamrater. föreslår att personal som är verksam inomskolan bör fö en allmän information om mål, innehåll och arbetssätt ifritidsverksamheten. Kurserna bör enligt genomföras på studiedagstid ochutredningen menar att medverkande från de utbildningslinjer som bedriverfritidsledar- och fritidspedagogutbildning kan med fördel engageras liksomtjänstemän från de kommunala fritidsförvaltningarna. föreslår att defritids- och föreningsledare som engageras i skolans verksamhet bör fö dels enutbildning som omfattar pedagogisk grundträning för all arbela somledare/lärare i skolan, dels en grundlig information om samhällets mål vadgäller skolan och fritiden. Barnstugeuiredningen som också behandlar frågor omledarutbildning anseratt föreningarna själva skall utforma utbildningsverksamhetenhelt utifrån egna behov och på det sätt som de själva finner är bäst. Jag kommer, då jag i det följande behandlarfortbildning, att förorda gemensam fortbildning av all skolpersonal och avsådan personal som i sin verksamhet har anknytning till skolan. SlAisförslag om en särskild ledarutbildning för föreningsledare har som jagredovisat mött invändningar frän framför allt organisations- och föreningslivet.Jag delar dessa invändningar och anser liksom barnstugeuiredningen att det börankomma på föreningarna själva att utbilda sina ledare. Jag vill i dettasammanhang erinra om atl vid föregående fattade beslut(prop. 1975:14, KrU 1975:9, rskr 1975:125) om en särskild utbildning avungdoms- och fritidsledare vid folkhögskolorna. Syftet är att varjefolkhögskolas planering av utbildningen skall ske i nära samråd med skolanshuvudsakliga avnämargmpper, dvs. olika organisationer och föreningar.Utbildningen för härigenom mycket skiftande karaktär och inriktning ochförändras i takt med utvecklingen inom organisationerna. 1975/76:39 269 har i en särskild undersökning redogjort förlokalbeständet. Ett icke obetydligt antal högstadieskolor visar sig varaöverbelagda, närmare en tredjedel. Undersökningen visar alt av skolorna ulanhögstadium är integrerade med någon servicelokal. För högstadieskolorär silTran . Undersökningen visar också atl av antalet skolenheter utan högstadiumär byggda och . Av högstadieskolorna är 66 %byggda , av skolbyggnader utan högstadium har byggts till efter 1960.För högstadieskolor är siffran . anser att lokalresurser för friaaktiviteter och den allmänna fritidsverksamheten i allmänhet är goda.Bamstugeutredningens basmodell med det utvidgade fritidshemmet lokalmässigtanknutet till LM-skolan förutsätter all skolans tillgängliga elevulrymmen kandisponeras, liksom att övriga fritidslokaler och utomhusanläggningar inomskolområdet finns alt tillgå. Fria lokaler lill föreningslivet bör ses som endel av kommunernas föreningsstöd anser utredningen. Flera av de remissinstanser som ytlral sig överSIA, däribland många organisationer och kommuner, redovisar invändningar motutredningens uttalanden om de lokalmässiga förutsätiningarna. Statensungdomsråd menar alt både tillgången på lokaler och utformningen av dem ärsådan att väsentliga förändringar och kompletteringar behövs. SL och /SR menaratl merparten av landets skolor saknar ändamålsenliga lokaler för ett riktutbud av olika verksamheten anser alt ett villkor för att SIAis förslag skall kunna genomföras äratl detla kan ske inom befintliga lokaler i den takt som kommunernasmöjligheter lill investeringar i skolbyggnader medger. Förbundet menar attstatsbidrag bör utgå för alla sådana ombyggnadsarbeten och lokalförbätlringar,som kan bli nödvändiga. Detta framhåller också ett flertal kommuner som t. ex.Kalmar, och . Jag anser att skolans lokaler i största möjligautsträckning måste kunna utnyttjas för alt genomföra verksamheten inomskoldagens ram. Naturiigtvis kommer verksamheten att bli beroende av vilkalokalresurser som kommer alt föreligga i kommunerna. Det blir av förklariigaskäl fråga om stora variationer mellan rektorsområden och kommuner. Kommunernahar genom mitt förslag om ett successivt införande av den samlade skoldagenmöjlighet alt ta hänsyn lill en sådan faktor som lokalen Något krav på atlverksamheten skall bedrivas i skolans lokaler anser jag inte bör ställas. Jaghar tvärtom understrukit alt även andra lokaler måste utnyttjas. Enligt minmening måste stor iniliativrikedom tillämpas för att finna lämpliga lokalen Föratl underiätta verksamheten i och utanför skolan bör kommunerna inventera behovoch tillgäng av lokaler i skolans närhet. I vissa fall kan det vara merändamålsenligt att bedriva både den inom skoldagen förekommandefritidsverksamheten och den allmänna fritidsverksamheten i lokaler som 1975/76:39 270 Enligt vad jag inhämtat upplåter 75 96 av landels kommunerkostnadsfritt någon form av lokaler till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet. Detta kommunala stöd anser jag vara en viktig förutsättning för altföreningslivet skall ha möjlighet att bedriva fritidsverksamhet. I deltasammanhang vill jag också peka på de möjligheter som föreningar själva ofta haratt bedriva verksamhet i egna lokalen Detta kan i sådana fall ibland fördjupaengagemanget hos deltagarna för verksamheten och för föreningen. Flertalet avlandels kommuner lämnar någon form av lokalbidrag till ungdomsorganisationernasegna lokalen förslag om ett utvidgatfritidshem med en lokalmässig anknytning av fritidshemmet till skolans lokalerfinner jag värdefullt. Del finns för såväl fritidsverksamheten som verksamheteninom skoldagen liksom för den allmänna fritidsverksamheten slora fördelar allvinna om fritidshemmen kan anknytas till LM-skola. Eftersom fritidshemmen istort inte har verksamhet under den obligatoriska skoldagen skullefritidshems-personalen t. ex. kunna ingå i skolans arbetslag under den samladeskoldagen. Vidare kan fritidshemmets och skolans utrustning ofta användasgemensamt. Som anförts i propositionen om barnomsorgen bör utformningen avfritidshemmen ske efter den modell som passar del enskilda bostadsområdet ochsom svarar mot barnens speciella behov. Jag räknar med atl SÖ även i fortsättningen skallge anvisningar om och lillämpningsmodeller för hur man genom omdisponering avlokaler kan anpassa skolor, projekterade enligt äldre normer, lill gällandeläroplaner och verksamhetsformer, liksom man gjorde med anledning av den nuvarandeläroplanen för . Jag är av den uppfattningen atl verksamheten ochläroplanens krav måste anpassas till de lokalfömtsätiningar som gäller. Jagutgår emellertid frän att SÖ i anvisningarna även skall ta upp modeller för om-och tillbyggnader av befintliga skolbyggnader som kan tillgodose nya behov. 3.5Samordning av de kommunala insatserna liksom har starktunderstrukit nödvändigheten av en helhetssyn på samhällets ansvar för bam ochungdom. Frågan hur den kommunala organisationen skall användas föratt skapa ensamlad planering av verksamheten och en samordning av resurserna behandlasutförligt av de båda utredningarna. föreslår en modell för samarbete mellannämnderna både centralt i kommunen och ute i distrikten. Vid sina övervägandenoch förslag kring den allmänna fritidsverksamheten har barnstugeutredningenhaft som riktmärke att de samlade resurser som en kommun kan mobilisera föratt tillgodose alla skolbarns behov av en god barnmiljö måste knytas sammantill en helhet, oavsett vilken nämnd som har det enskilda huvudansvaret för deolika funktionerna i helheten. Prop.1975/76:39 271 SIAföreslår barnstugeuiredningen atl särskilda planeringsgrupper tillskapas inomkommunernas olika delområden. Remissinstanserna understryker starkt behovet avresursmässig och personell samordning. Några remissinstanser förordar att fritidsnämndernagörs lill obligatoriska nämnder och för ansvaret för den del av kommunernasbarn- och ungdomsverksamhet där föreningslivet skall medverka. En delremissinstanser, däribland SÖ, anser alt verksamheten under fria och frivilligaaktiviteter bör sammanföras med skolans ansvarsområde. Andra, däriblandsocialstyrelsen, anser all del naturiiga ansvaret faller på sociala centralnämndennär del gäller barns omsorg och tillsyn. En fjärde kategori remissinstanser bl.a. kommunförbundet anser att kommunerna själva bör fö avgöra fördelningen avhuvudmannaskapjet med utgångspunkt i hur man lokalt har löst samordningen. Jag vill efter samråd med chefen förkommundepartementet anföra följande. Det utökade kommunala ansvaret för barn- ochungdomsmiljön,som jag föreslår mot bakgrund av utredningsförslagen ochremissopinionen, kommer alt förutsätta en utökad lokal samverkan. Denna kommeri kommunerna alt omfatta skolstyrelsen, sociala centralnämnden, fritidsnämndenoch kulturnämnden. Vid fördelningen av ansvaret för verksamheterna bördet bl. a. beaktas all skolstyrelsen av naturiiga skäl kommer att ha ansvaretför merparten av verksamheten under skoldagen eftersom denna till övervägandedelen består av timplanebundna verksamheten Vidare bör skoldagen hållas sammanmed närvaroplikt för eleverna. En stor del av fritidsverksamheten kommer atlbedrivas i skolans lokaler. Den sociala centralnämnden/barnavårdsnämnden har enbelydelsfull roll i den lokala planeringen och samordningen och föreslås iprop. 1975/76i92 fö ansvaret för fritidsverksamheten liksombarnomsorgsverksamheten i övrigt. Nämnden har en viktig funktion atl fylla närdel gäller att bedöma utbyggnadsbehovet av fritidshemsplatser med hänsyn tagentill bl. a. den fritidsverksamhet som ungdomsorganisationerna kan medverka i. Fritidsnämnderna eller motsvarande i kommunerna ärvanligtvis de organ som har kontakter med de lokalt arbetandeungdomsorganisationerna och folkrörelserna. 1 många kommuner har ocksåfritidsnämnderna ansvaret för den långsikliga frilidspolitiska planeringen samtdisponerar över bidrag och lokaler för fritidsverksamhet. I vissa kommunerbedriver fritidsnämnderna också viss egen verksamhet i form av t. ex. simskoloroch ungdomsverksamhet samt har resurser för bl. a. fritidsinformationoch sportlovsverksamhet. Eftersom föreningslivet kommer att fö betydelsefullauppgifter i barn- och ungdomsverksamheten såväl under skoldagen som på ickeskoltid är detta i sig starka skäl för fritidsnämndernas engagemang. eller motsvarande har ansvaret försåväl kommunens kulturorganisationer som för bidragsgivningen till olikakulturaktiviteten Prop.1975/76:39 272 Ocksåsamverkan i del utvidgade kommunala barn- och ungdomspolitiska arbetet blirdärför ytterst betydelsefullt. Genom kulturnämndernas insatser kan t. ex.inriktningen av arbetet vid de kommunala kulturinslilutionerna anpassas till debehov som kommer att uppstå såväl under skoldagen som i den allmännafritidsverksamheten. Bibliotekens öppettider och service kan t. ex. behövaförändras. Andra kuliurpolitiska åtgärder kan gälla utbudet av kulturprogrameller bestå i att förmedla kontakter mellan lokala kulturarbetare ochfritidsverksamheten. Del finns enligt min mening inga självklara ochenkla lösningar pä hur ansvaret skall fördelas och hur samordningen skall skepå nämndnivå inom kommunerna. Såväl sammanhållet som delat ansvar kan ha sinafördelar. Inom den samlade skoldagen kan man dock svårligen dela ansvaretmellan olika typer av huvudmän. Skolstyrelsen bör mot bakgmnd av vad jag nuanfört vara huvudman för verksamheten inom den samlade skoldagen. Den allmännafritidsverksamheten är inte på samma sätt i sin verksamhet direkt integreradmed en starkt nämnd/styrelseanknuten verksamhet. Olika lösningar finnsföreträdda bland kommunerna. Enligt min mening bör kommunerna själva fö taställning lill huvudmannaskapsfrågan för den allmänna fritidsverksamheten. Oberoendeav var ansvaret ytterst läggs är, enligt min uppfattning, samarbeiet mellannämnderna och dess personal viktigt för atl kunna lösa dessa frågor enligt denhelhetssyn och den samverkan med föreningslivet, som de båda utredningarna såstarkt betonat och som jag delar. När det sedan gäller de planerings- ochsamordningsorgan som centralt och regionalt föreslås finnas i kommunerna enligtde båda utredningarna, vill jag peka på atl del i flera kommuner finnssamarbelsformer som mer eller mindre överensstämmer med de föreslagnamodellerna och som är väl inarbetade och som man från resp. kommun har godaerfarenheter av. Detta talar enligt min mening för alt kommunerna själva börsöka sig fram till de lösningar som bäst överensstämmer med de behov och önskemål,som föreligger lokalt. Jag finner det emellertid viktigt atl kommunerna inrättarsamarbetsorgan för planering av insatserna för barn- och ungdomsverksamheten. Frågan om samarbetet mellan de olika nämndernahänger samman med den övergripande kommunala planeringen av fritidsinsatser ikommunen. Enligt barnstugeutredningen skall tillse atl del förkommunfullmäktige framläggs en plan som omfattar både allmän fritidsverksamhetoch fritidshemsverksamhet. Jag vill här erinra om all del enligt förslag iprop. 1975/76:92 skall finnas en av kommunfullmäktige antagen plan förbarnomsorgen. Jag anser del vara en fördel om kommunerna somplaneringsunderlag för sitt övergripande ansvar i den allmännafritidsverksamheten, i anslutning till planen om barnomsorg, upprättar en plansom beskriver hur samordning 1975/76:39 273 skallske mellan kommunens egna resurser, fritidshemmets resurser, föreningslivetsinsatser m. m. En sådan plan bör dock i motsats till planen om barnomsorgensutbyggnad inte vara obligatorisk. Den kommunala planeringen bör enligt minmening samordnas innan verksamheten skall starta. Detta kan innebäraalt föreningslivet, företrädare för skolan, de sociala myndigheterna och fritids-och kulturiivet m. fl. i olika kommundelar inbjuds till information ochgemensamma överiäggningar om den kommande verksamheten. Även möjligheterna attskapa allsidighet i verksamheten bör enligt min mening diskuteras vid sådanatillföllen. Vidare bör man inventera behovet av och tillgången på lokaler iskolan och inom kommundelen (bostadsområdet). Som jag i det följande kommerattnärmare redogöra för föreslär jag ett särskilt statsbidrag för den allmännafritidsverksamheten. Innan detla bidrag fördelas bör föreningslivet hamöjlighet atl delta i planeringsarbetet. Delta bör t. ex. kunna ske genomutarbetande av någon form av fritidsplan. 3.6Vissa statsbidragsfrågor m. m. Jag har i det föregående förordat en ökad satsningfrän samhällets sida i vad avser omsorgen om skolbarnen under den obligatoriskaskoldagen och i de allmänna fritidsverksamheterna. För atl kunna tillgodosebehovet av differentierade verksamheter och för att kunna ge möjligheter lillett rikl verksamhetsutbud erfordras ett ökat statligt stöd.