prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — Barn vistas i olika miljöer och upplever störreeller mindre känsla av tillhörighet till dessa. Hemmet, kamraterna, bostadsområdet,föreningslivet, bibliotek, skola, fritidshem, fritidsgårdar samt andrafritidsverksamheter ingår i helheten. Medvetenhet om barnets helhetssituationoch dess olika delar är viktig. Innehållet i sociala relationer har avgörandebetydelse för utvecklingen av barnets framtida relationer till omväriden. Detär betydelsefullt all olika verksamheter för bam präglas av en öppen kommunikationmed samhället. Barnet bör få rika tillfällen att uppleva olika samhällsfunktioneroch processer. De vuxnas insikt om au barnen själva måste 1975/76:39 199 upptäckasin egen värld är väsentlig. Utgångspunkter för fritidsverksamhetens innehålloch former måste vara en öppen barn miljö, en miljö där man ger barnen rikatillfällen lill att orientera sig i vuxenvärlden. Utredningen betonar särskiltdel nödvändiga i alt finna vägar för direktkontakter mellan arbetslivet ochbarnens olika pedagogiska miljöer skola-fritidshem, föreningsliv och andra fritidsverksamheter. En annan viktig utgångspunkt i alla former avfritidsverksamhet för barn och ungdomar är all barnen själva i ökadutsträckning skall aktivt få medverka i utformningen av såväl den fysiskamiljön som del verksam helsmässiga innehållet och därmed definiera sin egenomvärld. Vuxna med olika erfarenheter bör i samspel med barnen utforma en miljösom har som utgångspunkt att tillgodose barnens behov. Utredningen betonar utomhusmiljöns stora betydelse.I olika utomhusmiljöer bör erbjudas möjlighet lill konstruktiv och skapandelek. Genomtänkta och välarrangerade uielekplalser kan behöva kompletteras medområden, där barnen själva tillsammans med vuxna bygger upp sin miljö och ifortsatt samverkan konstruerar, bygger vidare och upplever samband. De barn, som av fysiska och psykiska skäl vissadelar av dagen eller vistas i olika institutions- ochskolmiljöer för barn med särskilda behov, behöver få del av kamratskap ochkänna samhörighet med andra i fritidshem, i föreningar och klubbar. 1 samverkan med skolans elevvård och socialuppsökande barnavård bör fritidshemmets och föreningslivets samlade resurseranvändas för alla bam med behov av särskild omsorg. Fritidsmiljön kan pä mänga sätt främjainvandrarbarnens språkutveckling och allmänna utveckling. Varje bam har, när det kommer till fritidsmiljön,erfarenheter och förutsättningar för att bygga vidare på. De vuxnas samarbetemed barnen är en grundförutsättning för miljöns anpassning till varje barnsbehov, framhåller barnstugeuiredningen. Med en genomförd samverkan mellan föräldrar,fritidshemmets och skolans personal omkring barnets totala situation kanmyckel positivt utvinnas. Den innebär alt man ömsesidigt stödjer ochkompletterar varandra. I fri-lidsmiljön bör arbetet utformas så att de vuxnatillsammans utgör ett arbetslag. Principen för arbetslaget skall vara all devuxna och barnen gemensamt diskuterar sig fram till arbets- ochansvarsfördelning i fråga om insatser och praktiska uppgifter inom ramen för verksamheten. Barnstugeuiredningen har diskuterat olikaalternativ för att nå en allsidigare måluppfyllelse för fritidshemmensverksamhet för att vidareutveckla och fördjupa den inre verksamheten. 1975/76:39 200 Utredningen ser då den verksamhet som dagensfritidshem erbjuder som en möjlighet bland flera andra . Det faktumall fritidshemmen når så få lågstadiebarn gör att man också måsteöverväga om de resursinsatser som görs för dagens institutioner kan omfördelasoch tillsammans med nya resurser skapa förutsättningar för fritidsverksamhetför många fler bam. Andra former för fritidshem än de som finns skulle kunnaprövas och flera vuxna knytas till verksamheten. Fritidshemmets funktioner skulle kunnadifferentieras inom ramen för ett utvidgat fritidshem. De bärande idéerna iförslagen om förskolan med hemvisirum och aktivitetsområden för barnen skullekunna vidareutvecklas och anpassas till fritidsverksamheten. De barn som är inskrivnai fritidshemmet skulle då ha sina egna lokaler -hemvist - med personal som ärden för gruppen sammanhållande faktorn. Fritidshemmets hemvist skulle främststå för omsorgs- och koniaklfunktionerna. Övriga funktioner kunde i störreutsträckning fyllas utanför hemvisten i aktivitetsområden i olika formenMiljön i hela bostadsområdet skulle då kunna fungera som aktiviietsområde. föreslår, att kommunerna somen basmodell för den framtida fritidsverksamheten prövar att tillbostadsområdenas låg- och mellanstadieskolor, lokalmässigt anknyta hemvist förde barn som behöver fritidshemmets heldagsomsorg. bör skollokalernagöras till ett centmm för den allmänna fritidsverksamhet för alla låg- och mellanstadiebarni bostadsområdet, en kärna i ett ö p p e t hus, som beslår av detta områdesverksamheter för barn och vuxna. Ett utvidgat fritidshem inom skolans lokalerinnebär dels alt hemvist finns för en grupp fasl inskrivna barn ilägstadieäldrarna och för vissa barn i mellanstadieåldrarna, dels atttillgängliga aktivitetsområden i skolan i anslutning till hemvisten skall varaöppna också för barn som inte är inskrivna, i ett öppeihus. Utbudet för fritidsverksamheter skall huvudsakligenfinnas utanför hem-vislrummen, i öppeihus, och erbjudas alla barm i skolansallrum, i verkstäder, klassrum och övriga lokaler saml utomhus, iföreningslivets verksamheter i näraliggande fritidsgårds- ellerkvartersgårdsverksamhet. Integration mellan hemvist och öppeihus har enligtutredningens mening väsentliga fördelar för barnen bl. a. genom minskadisolering, breddade aktivitetsformer, större hänsynstagande till barnensskiftande behov etc. bör man vara uppmärksam på att problem kanuppstå till följd av att barnen i viss mening deltar i verksamheten på olikavillkor, genom att endast en del är inskrivna i hemvisten. Formerna för del utvidgade fritidshemmet börutprövas i en omfattande försöksverksamhet. Utredningen beskriver flera olikaorganisationsmodeller för fritidshem. Dessa lar alla sikte på att vidga dettraditionella fritidshemmet,genom att på olika sätt ge tillgång lill öppenverksamhet, s. k. öppeihus, parallellt med all det genom hemvist även skalltillgodose barnens behov av avskildhet 1975/76:39 201 Utbyggnaden kan beräknas ske efter varierande modeller, anpassade tillkommunernas olika karaktär och lokalmässiga förutsättningar m, m. 1 ett LM-omräde där man väljeratt inrätta ettutvidgat fritidshem i skolan bör sålunda andra kompletterande fritidsformerfinnas. Vissa lågstadiebarn kommer att ha sitt hemvist i daghemmet, andra i ettsmågruppshem eller friliggande fritidshem i skiftande kombinationer alltefterbarns och föräldrars behov. Del utvidgade fritidshemmet i LM-skolan bör iframtiden kunna utvecklas lill den kvantitativt mest omfattande fritidslypen.Detta innebär inte att andra fritidshemsmodeller skulle bli mindre värdefulla.I sin exemplifiering har barnstugeuiredningen utgått från en LM-skola med200-250 barn, vilken storlek numera lorde vara mera allmänt förekommande.Särskilt i områden med större LM-skolor blir det angeläget alt inrättakompletterande institutioner i andra delar av bostadsområdet för attåstadkomma en så långt möjligt mjuk och överblickbar miljö för barnen. BUförutsätter att man vid utformandet av framtida skolbyggen så långt möjligtbeaktar behovet av relativt små enheter för de yngsta barnen. Även i fråga om öppelhusaklivileterna gäller vadsom ovan sagts om alt tillgodose varierande intressen. Öppeihus föresläsvanligen ha LM-skola som kärna. Utredningen redovisar i ett särskilt kapitel (II) kostnadsberäkningar för olika fritidshemsmodeller. Barnstugeuiredningen föreslår ett oförändratförvaltningsansvar för fri-tidsheVnsverksamheten med (socialcentralnämnd, frilids-nämnd eller andra liknande instanser) som ytterstansvarig. Utredningen betonar viklen av ett samarbete mellan de berördainstanserna vilket är en skyldighet enligt BvL 9 § och Skolst. 2 kap. Formernaför samarbetet kan vara olika beroende på skiftande lokala förutsättningar iorganisation, resurser m. m. 1.4Allmän fritidsverksamhet för de yngre skolbarnen Mot bakgrund av en beskrivning av folkrörelsernasoch ungdomsorganisationernas utveckling saml genom de erfarenheter somframkommit av olika försök med fritidsverksamhet för barn föreslår utredningenen rad åtgärder som ger föreningslivet ökade möjligheter till verksamhet blandde yngre skolbarnen, företrädesvis under eftermiddagslid. Utredningenframhåller del angelägna i alt föreningslivet ges förutsättningar all utvidgasina verksamhetsformer och idéer. Härvid framhålls också vikten av altföreningarna behåller sin profil samt all barnen redan i de yngre skolåldrarnabereds kontakter med föreningslivet. Enligt utredningens mening börföreningsverksamheten prioriteras när samhället överväger ökadfritidsverksamhet bland barn och ungdom. De kommunala myndigheterna bör prövaom föreningarna kan svara för de 1975/76:39 202 nyainsatserna och utredningen anser att föreningarna om så är fallet börtillförsäkras ökade ekonomiska resurser. Utredningen betonar vikten av att föreningslivetbereds möjligheter lill samarbete i frilidshemsverksamheten, i skolansverksamhet och i den kommunalt anordnade fritidsverksamheten. Härvid framhållsockså alt föreningarna bör ges tillfälle att arbela med konlaktskapande ochutåriktad verksamhet bl. a. med tanke på att 7-12-åringar endast i begränsadutsträckning känner till det frilidsutbud som finns. Utredningen framhållerattungdomsorganisationerna i framliden bör få resurser att kontinueriigt arbetabland de yngre skolbarnen på eftermiddagslid i olika gruppverksamheter. Fördetta arbete presenterar utredningen förslag till olika verksamhelsmässiga ochorganisatoriska modeller. Utredningen framhåller nödvändigheten av attföreningarna får tillgång till fria lokaler i bostadsområdena och rekommenderarall de kommuner som ännu inte ställer fria lokaler lill föreningslivetsförfogande successivt inför detta system. Utredningen påtalar också det ökadebehovet av föreningsledare som kommer alt bli följden av en utvidgadyngreverksamhet och finner det angelägel att kommunerna stöder föreningarna medresurser för deras arbete med ledarrekrytering och ledarutbildning.Föreningarnas möjligheter att arbeta bland de yngre skolbarnen blir enligtutredningens uppfattning i hög grad beroende av de medel som kan ställas lillföreningarnas förfogande. Utredningen utgår från att kommunerna efter handökar bidragen till föreningarna. Vidgade statliga bidrag föreslås också utgåför föreningsverksamheten (avsnitt 9). Utredningen anser att den av utredningen tidigareföreslagna uppsökande verksamheten för förskolebarn med behov av särskilt stödoch stimulans bör byggas ut till alt omfatta också barn i skolåldern. En vidgadsådan uppsökande verksamhet bör enligt utredningens mening genomföras i endirekt samverkan med skolan, främst för barn i de lägre skolåldrarna(7-12-åringar). Enligt utredningens mening boren uppsökandeverksamhet i princip kunna nå alla skolbarn och deras föräldrar i kommunen, omvarje enskilt barn skall kunna få den sociala service barnet och dess familjbehöver. Särskilt viktig menar utredningen alt den uppsökande verksamheten ärför barn som av fysiska, psykiska, känslomässiga, sociala eller språkligaorsaker eller på grund av sjukdom har behov av särskilt stöd och stimulans. I syfte all bl. a. kartlägga de behov av hemvistoch allmän fritidsverksamhet som barn med heltidsarbelande/studerandeföräldrar och barn vilka kräver särskilt stöd och stimulans har samt övrigabehov av familjesocial service, föreslår utredningen alt en nybörjarinskrivninginklusive hälsoundersökning genomförs före barnens skolstart. Prop.1975/76:39 .,, 203 genomen direkt samverkan mellan skolan, hälsovården, fritidsverksamheten och desociala organen. En uppföljning av nybörjarinskrivningen föreslås ske underbarnets hela grundskoltid. Därvid anser utredningen att muntlig och skriftliginformation om fritidsverksamheten och den allmänna fritidsverksamheten bör gesalla familjer varje vår- och hösttermin. Utredningen föreslär en försöksverksamhet mednybörjarinskrivning i syfte alt genom samverkan mellan sociala organ, skolaoch frilid erbjuda fritidshemsverksamhet och allmän fritidsverksamhet för barnmed behov av särskilt stöd och stimulans. 1.6Samverkan och i)lanering for barns fritid En förutsättning föratt kunna genomföra detfritidspedagogiska och uppsökande program som föreslås i betänkandet är enligtutredningen bl. a. au hela bostadsområdets -LM-områdets - personella ochmateriella resurser samordnas för barnens fritid. Utredningen framhållerattsåväl fritidshemmet som fritidsverksamheten, skolan, skolhälsovården och densociala barnavården har uppgifter och ansvar för barnets utveckling och miljöoch för att stödja föräldrarna. Härvid betonar utredningen vikten av att deresurser som finns inom ett LM-omräde förs närmare samman genom all någon ellernågra inom området ges det praktiska ansvaret att samordna de fritidspedagogiskainsatserna. Utredningen benämner funktionen "samordnare för fritid".Hur en samordnande funktion bäst skall åstadkommas föreslås bli prövat i enförsöksverksamhet med olika modeller alltefter skiftande kommunalaförhållanden. Utredningen föreslår att regelbundet återkommandesamarbetskonferen-ser genomförs mellan vissa medlemmar i arbetslagen för frilidoch skolans arbetslag. i skolan skulle enligt utredningenkunna bli ett gemensamt forum för fritid och skola. Utredningen anser att dennakonferens är del naturliga forum, där de olika personalgrupperna kan fåtillfälle att lösa gemensamma problem och planera insatser som kan behöva görasför barnets hela miljö. Klassläraren, skolsköterskan, den eller de som fyllerfamiljeassistentfunktionen samt samordnaren för fritid blir enligt utredningensförslag de representanter för frilid och skola som kommer alt spela en centralroll i detta sammanhang. Utredningen föreslår att oförändratförvaltningsansvar för den utvidgade frilidshemsverksamheten medbarnavårdsnämnd eller i förekommande fall social centralnämnd, fritidsnämndeller andra liknande instanser som ytterst ansvarig. Utredningen framhåller alldelta förhållande framgår av den allmänna skrivningen i gällandebarnavårdslag. 1 betänkandet nämns som ett alternativ att skolstyrelsen skullekunna vara huvudman förde verksamheter som föreslås. Utredningen konstateraremellertid att den gällande skollag-stiftningen inte anger ett självständigtansvar för fritidsverksamheten för skolan och att propositionen (1962i54) överhuvud taget inte tar upp dessa 1975/76:39 204 frågor.Som riktmärke för sina överväganden och förslag har utredningen haft att desamlade resurser som en kommun kan mobilisera föratt tillgodose alla skolbarnsbehov av en god uppväxtmiljö också under fritid måste förenas till en helhetoavsett vilken nämnd som har det enskilda huvudan.svarct för de olikafunktionerna i helheten. Med helhetssynen och det samlatle resurstänkandet somutgångspunkt blir enligt utredningens mening den centrala frågan hur samhälletskall disponera de resurser man förfogar över för barn- och ungdomsvårdandeinsatser. Utredningen föreslår att särskildaplaneringsgrupper tillskapas inom kommunens olika delområden medrepresentanter från förvaltningarna vid skolstyrelse, social centralnämnd,fritidsnämnd och kulturnämnd/biblioiekssty-relse. De uppgifter som skulle bliaktuella för planeringsgrupperna är bl. a. att inom delområden inventerapersonella lokalmässiga och andra resurser och alt la kontakt med föreningsliv,personalgrupper m. fl. Planeringsgruppernas samlade bedömningar och förslagbör enligt utredningens modell framläggas för en planeringsgrupp för barn ochungdom. Programgruppens viktigaste uppgift skulle vara att med de olikaplaneringsgruppernas förslag som grund utarbeta förslag till en frilidsplan förbarn och ungdom för hela kommunen. Utredningen föreslår att fritidsplanen, somframläggs för kommunfullmäktige eller behandling i resp. nämnd, bör innehållabl. a. redovisning av befintliga förhållanden, mål för verksamheten,behovsberäkning, erforderliga resurser saml kostnader. Prognosdelen för behovetav heldagsomsorg skall härvid utföras enligt centralt givna rekommendationer.Utredningen föreslär att fritidsplanen skall redovisas lill socialstyrelsenoch alt utvecklar formerna och metoderna för fritidshemsplaneringen.Vidare föreslår utredningen att kommunerna, i samband med attbosladsbyggnadsprogrammet utarbetas, på grundval av fritidsplanen redovisarbehovet av platser i fritidshem, utbyggnadsmål och hur detta skallkonkretiseras i form av nya fritidshem i de olika bostadsområdena. Förslagen om föreningslivets insatser för7-12-åringar innebär enligt utredningen en högre ambitionsnivå än f n. ochförutsätter därmed ett utökat samhällsstöd till föreningslivet både lokalt ochcentralt. Utredningen föreslår alt ett statligt stimulansbidrag införs att utgåtill lokal barn- och ungdomsverksamhet på fritidsområdet i syfte att förbättraföreningslivets villkor. Bidraget föreslås utgå med . per barn och år och utbetalas lill kommunerna. De skall enligt utredningens meningdisponeras för stöd och stimulans lill föreningslivels verksamheter bland barni åldern i såväl traditionell kvällsverksamhet som ieftermiddagsverksamhei. För central verksamhet föreslår utredningen ettökat samhällsstöd lill de riksorganisationer som bedriver arbete bland barn iåldrarna . Utredningen föreslår dessutom att bidrag utgår frånAllmänna arvs- 1975/76:39 205 fondenlill ungdomsorganisationerna för utvecklingsarbete kring framför allt7-12-årsverksamhel, Utredningen nämner att man ansluter sig till statensungdomsråds förslag att medlemmar i åldern skail vara bidragsgrundandevid fördelning av det statliga stödet till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet samt att detta stöd successivt bör höjas. Beträffande del statliga anordningsbidragel förfritidshem förordar utredningen all i de fall hemvisldelen byggs i anslutningtill en LM-skola, bör byggandet av denna få inräknas i bidragsunderlagel förskollokalerna och pä så sätt bli bidragsberältigal. 2.1 Fritidsverksamhetens mål och innehåll Principiellt ansluter sig så gott som allaremissinstanser till huvuddragen i utredningens förslag. Många nämner i sinayttranden alt barnstugeuiredningen på ett förtjänstfullt sätt belystbetydelsen av frilidsmiljön för barn och ungdomar. Härvid har man i flertaletremissvar betonat att en kraftig utbyggnad av fritidshems- ochfritidsverksamheten är angelägen såväl ur familje- som frilidspolitisk mening.Alla remissinstanser som berört utredningens målsättningsdiskussioner ställersig i stort positiva till den samhällssyn och den helhetssyn på barnsuppfostran och utveckling som utredningen ger uttryck för. Remissinstansernaframhåller viklen av all man som utredningen föreslär bygger ut heldagsomsorgenför de yngre skolbarn som har förvärvsarbetande/studerande föräldrar samt förbarn som har behov av särskild omsorg, stöd och stimulans. Några remissinstanser berör utredningen definitionav begreppet fritid. anser all den definition utredningen vallär enkel och praktiskt användbar men alt det hade varit önskvärt att merutrymme ägnats åt definitionsfrågan. Om så skett hade det enligt styrelsenvarit lättare att bedöma vilka individuella behov som den av samhället ordnadefritidsverksamheten för barn bör tillgodose. Styrelsen räknar upp vissakvaliteter som regelmässigt bör vara utmärkande för barns och ungdomars frilidoch finner att utredningen genom framlagda förslag i betydande utsträckning hartillgodosett dessa kvaliteter. SÖ framhåller att definitionen rimmar illa meddel skoldagsbegrepp som använder i betänkandet (SOU 1974:53) Skolansarbetsmiljö. Enligt SÖis uppfattning är det naturiigt att skolan har del samladeansvaret för eleverna under en skoldag som böriar och slutar vid fixerade tidpunkter.Bl. a. kommun. och Skola, , Riksförbundetför Rörelsehindrade Barn och Ungdomar och Kristna Ungdomsråd harbetonat vikten av att fritidsaktiviteter ordnas även under veckoslut och isamband med ferier. Man vill i stället för heldagsomsorg tala om helårsomsorg. Någraremissinstanser har i sina yttranden tagit upp frågan om avgräns- Prop, 1975/76:39 206 har liksom och framhållit attbehovet av fritidsstimulans och tillsyn för många barn med handikapp - isynnerhet för de förståndshandikappade - sällan upphör vid ålder.Samhällets omsorg bör därför enligt dessa remissvar kunna utsträckas över12-årsgränsen om uppenbara behov föreligger. anser att delvore olyckligt all skapa en planering som innebär en avgränsning lill vissaåldersgrupper. Barns och ungdomars akti viteter bör enligt rådet i störstamöjliga utsträckning integreras med fritids- och kulturplaneringen för andragrupper i samhället. Liknande synpunkter framförs av ,och kommun. SÖ, arbetsmarknadsstyrelsenoch TCO anser alt en samlad syn på samtliga barn inom den obligatoriskautbildningens ram, dvs. också åldrarna är, måste bli vägledande förden framlida organisationen av verksamheten. Omkring hälften av remissinstanserna har i sinayttranden påpekat att barnstugeutredningens aktuella betänkande i många styckenberör frågor som behandlats av i betänkandet (SOU 1974:53) Skolansarbetsmiljö. Liksom har så gou som alla av dem betonat alt debåda utredningarna primärt kompletterar varandra och att en samordning av förslageni beiänkandena bör ske. menar dock att en samordning intebör hindra att vissa reformförslag i barnstugeutredningens belänkandeförverkligas möjligt. LO beklagar att de två beiänkandena frånbarnstugeuiredningen och inte fått en samtidig remissbehandling men godtarremissordningen med hänsyn till all del måste anses ytterst angelägel att fålill stånd en snabb reform av fritidsverksamheten. 2.2Pedagogisk planering m. m. Inte någon av remissinstanserna har haftinvändningar mot det dialogpedagogiska synsätt som utredningen presenterat.Några av remissyttrandena behandlar mer ingående den pedagogiska planeringen.SÖ ser del som viktigt att personalgruppen och barnen i samverkan får utökatinflytande över den fysiska miljön där barn vistas. SÖ framhåller alt de vuxnaoch barnen gemensamt bör diskutera sig fram till arbets- och ansvarsfördelningi fråga om insatser och praktiska uppgifter inom ramen för verksamheten, LOställer sig positiv till den arbeislagsprincip som föreslagits och menar attmålet för denna verksamhet bör vara alt all personal får ett medansvar förverksamheten. Även finner förslaget om att personalenskall arbela i arbetslag tilltalande men påpekar alt arbetslagets befogenheteri förhållande lill föreståndaren och huvudmannen är ett organisatorisktproblem. Frågan om vem som skall ha ansvaret för fattade beslut måste enligtförbundet klargöras. tar upp föreståndarfunktionen ochmenar att den utformats alltför styrande vilket kan medföra stora risker förenhierarkisk uppbyggnad. 1975/76:39 207 gifterbör enligt förbundet vara av samordnande karaktär. /liSf betonar att delur flera olika synpunkter är viktigt all få in män i arbetslaget. Bland de remissinstanser som uppmärksammatinnehållet i del pedagogiska program som utredningen föreslås finns statenskulturråd som framhåller möjligheterna att vidareutveckla det samarbete medfritidshem och kulturinstitutioner som man endast kan se en börian lill. De remissinstanser som har berört utredningensdiskussion kring den pedagogiska planeringen för barn med behov av särskildastöd- och stimulansåtgärder är i princip överens med utredningen om behovet aven integrerad fritidsmiljö där alla barn inom ett område kan mötas. har framfört alt detta ökar utvecklingsmöjligheternaför alla parter och kan medverka till förståelse och solidaritet. Den senareremissinstansen tillägger därvid att del är nödvändigt att hänsyn las tillvarie barns individuella behov och förutsättningar så att inte allahandikappade elelver behandlas som en enhetlig grupp. Statens invandrarverkanser att programmet torde lämpa sig väl för invandrarbarnen eftersom delsiktar mot en öppen barnmiljö.