prop · FZ0381 · 1975-12-31 00:00:00 — Har någon för atl förebygga konkurrensbetingat sig av annan att denne icke skall bedriva verksamhet av visst slageller icke taga anställning hos någon som bedriver sådan verksamhet, ärutfästelsen icke bindande i den mån den sträcker sig längre ån vad som kananses skäligt. Denna lag träder i kraft , De nya bestämmelserna tillämpasäven på avtal eller annan rättshandling som har träffats eller företagits föreikraftträdandet. Prop.1975/76:81 158 Lagom ändring i lagen (1915:219) om avbetalningsköp Härigenomföreskrives att 8 S lagen (1915:219) om avbetalningsköp skall ha nedan angivnalydelse. Skulletillämpning av villkor vid avbetalningsköp uppenbarligen vara stridande motgoll affärsskick eller eljest otillböriig. må villkoret jämkas eller lämnasutan avseende. Förbehållatt köparens rätt till godset skall vara beroende av all köparen fullgörannan förpliktelse än sådan, som åligger honom enligt avbetalningsköpet, varedock städse utan verkan, såframt förbehållet ej avser ersättning för reparationeller annan åtgärd med avseende å godset. Vad i andra stycket sägs gälle ock förbehåll att avköparen inbetalt belopp först skall avräknas å fordran, som tillkommersäljaren av annan grund än avbetalningsköpet. Förbehållatt köparens rätt till godset skall vara beroende av alt köparen fullgörannan förpliktelse än sådan, som åligger honom enligt avbetalningsköpel, ärutan verkan, såframt förbehållet ej avser ersättning för reparation ellerannan åtgärd med avseende å godset. Vad i första stycket sägs gäller ock förbehåll attav köparen inbetalt belopp först skall avräknas å fordran, som tillkommersäljaren av annan grund än avbetalningsköpet. Dennalag träder i kraft den . 'Senastelydelse 1953:152, 1975/76:81 159 Lagom ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal Härigenomföreskrives i fråga om lagen (1927:77) om försäkringsavtal delsatt 34 S skall upphöra att gälla, delsatt rubriken närmast före nämnda paragraf skall utgå. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1927:78) angående införande av lagen om Härigenom föreskrives alt 6 S lagen (1927:78)angående införande av lagen om försäkringsavtal skall upphöra att gälla vidutgången av , Lagom ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev Härigenom föreskrives att 8 S lagen (1936:81)omskuldebrev skall upphöra att gälla vid utgången av . Lag om ändring i lagen(1936:82) angående införande av lagen om Härigenom föreskrives att 5 S lagen (1936:82)angående införande av lagen om skuldebrev skall upphöra alt gälla vid utgångenav , Lag om ändring i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar Härigenomföreskrives i fråga om lagen (1949:345) om rätten till arbetstagaresuppflnningar dels att 9 S skall upphöra att gälla, dels att 2 S skall ha nedanangivna lydelse. Arbetstagarehar till sina uppfinningar samma rätt som andra uppfinnare, om ej annat följerav vad i denna lag sägs. Vadsålunda och i övrigt i denna lag stadgas skall lända till efterrättelse,såvitt ej annat är uttryckligen överenskommet eller må anses framgå avanställningsförhållandet eller av eljest föreliggande omständigheter. Ätt ivissa fall villkor som upptagits i avtal rörande rätten till arbetstagaresuppfinning är utan verkan eller mä jämkas, därom stadgas i 6 S första stycket,7 S andra stycket och 9s. Vadsålunda och i övrigl i denna lag stadgas skall lända till efterrättelse,såvitt ej annat är uttryckligen överenskommet eller mä anses framgå avanställningsförhållandet eller av eljest föreliggande omständigheter. Att ivissa fall villkor som upptagits i avtal rörande rätten till arbetstagaresuppfinning är utan verkan eller må jämkas, därom stadgas i 6 S första stycketoch 1S andra stycket. Dennalag träder i kraft . Prop.1975/76:81 161 Lagom ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära Härigenomföreskrives i fråga om lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära ochkonstnäriiga verk dels atl 29 S skall upphöra att gälla, dels atl 45, 47 och 69SS skall ha nedan angivna lydelse. En utövande konstnärs framförande av ett litterärteller konstnäriigl verk må icke ulan hans samtycke upptagas på grammofonskiva,film eller annan anordning, genom vilken det kan återgivas, och ej hellerutsändas i ljudradio eller television eller genom direkt överföring görastillgängligt för allmänheten. Ej må framförande, som upptagils på anordning varomi första stycket sägs, utan konstnärens samtycke överföras från en sådananordning till en annan, förrän förflutit , dåupptagningen ägde rum. Beträffande upptagning, utsänd- Beträffandeupptagning, utsänd ning och överföring, som avses i ning och överföring, som avses i denna paragraf, skall vad i 3 och 9 SS, denna paragraf, skall vad i 3 och 9 S§, 11 S första stycket, 14 S första styck- 11 S första stycket, 14 S första styck et, 17,20och 21 SS, 22 S första styck- et, 17,20och21 SS, 22 S första styck et, 24, 24 a, 27-29 samt 41 och 42 SS et, 24, 24 a, 27,28, 41 och 42 §S sägs Sägs äga motsvarande tillämpning, äga motsvarande tillämpning, Användes anordning som i 46 S sägs vid ljudradio-eller televisionsutsändning, skall, om utsändningen äger rum inom tid som inämnda paragraf stadgas, ersättning utgå till framställaren ävensom tillutövande konstnär, vars framförande upptagits på anordningen. Hava två ellerfiera konstnärer samverkat vid framförandel, kan dem tillkommande rätt endastgöras gällande av dem gemensamt. Gentemot radio- eller televisionsföretagetgöres utövande konstnärs rätt gällande genom framställaren. 'Senaste lydelse 1973:363, 'Senaste lydelse 1973:363, 1 I 1975/76. Bestämmelsernai 9S, 14S första stycket samt 20, 21 och 24 SS skola äga motsvarandetillämpning i fall som avses i denna paragraf. Beträffande utövande konstnärsrätt skola jämväl föreskrifterna i 27-29, 41 och 42 SS i motsvarande mån gälla. Bestämmelsernai 9 S, 14 S första stycket samt 20, 21 och 24 SS skola äga motsvarandetillämpning i fall som avses i denna paragraf. Beträffande utövande konstnärsrätt skola Jämväl föreskrifterna i 21,28, 41 och 42 SS i motsvarande mån gälla. denna paragraf stadgas gäller icke ljudfilm. Äldre lag skall tillämpas på sådant avtal om överlåtelse av upphovsrätt, som tillkommit före nya lagens ikraftträdande. Äldre lag skall tillämpas på sådant avtal omöveriåtelse av upphovsrätt, som tillkommit före nya lagens ikraftträdande, dockatt 29 § skall lända till efterrättelse i fråga om sådant avtal. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i jordabalken Härigenom föreskrives alt 8 kap. 27 S och 12 kap.64 S Jordabalken skall upphöra att gälla vid utgången av . Prop.1975/76:81 163 Lagom ändring i lagen (1970:995) om införande av nya jordabalken Härigenom föreskrives att 38 S lagen (1970:995) ominförande av nya jordabalken skall ha nedan angivna lydelse. Bestämmelsernai 8 kap. 8 § och Bestämmelserna i 8 kap. 8. 25-27SS nya balken äger tillämp- 26 SS nya balken äger tillämpning ningäven på arrendeavtal som Iräf- även på arrendeavtal som iräfTals falsföre balkens ikraftträdande, om före balkens ikraftträdande, om ej ejannat följer av andra och tredje annat följer av andra och tredje styckena, styckena. Har avtalet uppsagts före nya balkensikraftträdande, äger äldre bestämmelser om sättet för uppsägning och omarrenderättens förverkande alltjämt tillämpning. I fråga om avtal, som upphört alt gälla före nyabalkens ikraftträdande, äger äldre bestämmelser tillämpning vid beräkning avden lid inom vilken Jordägare eller arrendator har alt vid talans föriust görafordringsanspråk på grund av arrendeförhållandet gällande. Bestämmelserna i 8 kap. 17 och 18 SS samt 9 kap. 30S nya balken lillämpas när arrendator försatts i konkurs på grund av ansökansom gjorts efter balkens ikraftträdande. Dennalag träder i kraft . 1975/76: 81 164 Gyllensvärd, regeringsrådet , justitierådet Ulveson,justitierådet . Enligt lagrådet tillhandakommetutdrag av protokoll vid regeringssammanträde har regeringenpå hemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till 1. lag om ändring i lagen (1915:218) om avtal ochandra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, 2. lag om ändring i lagen (1915:219) omavbetalningsköp, 3. lag om ändring i lagen (1927:77) omförsäkringsavtal, 4. lag om ändring i lagen (1927:78) angående införandeav lagen om försäkringsavtal, 5. lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev, 6. lag om ändring i lagen (1936:82) angående införandeav lagen om skuldebrev, 7. lag om ändring i lagen (1949:345) om rätten tillarbetstagares uppfinningar, 8. lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätttill litterära och konstnärliga verk, 9. lag om ändring i Jordabalken, 10. lagom ändring i lagen (1970:995) om införande av nya jordabalken. Förslagen,som finns bilagda detta protokoll, har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn , Förslagen föranleder följande yttranden. De remitterade lagförslagen rör viktiga probleminom den svenska förmögenhetsrätten men innebär inte någon principiellnydaning. Såsom framgår av remissen gäller nu som allmänförmögenheisrättslig grundsals - uttryckt bl, a, i 8 S skuldebrevslagen ochbekräftad genom fiera rättsfall - atl elt avtalsvillkor kan jämkas eller lämnasutan avseende, om tillämpningen av villkoret skulle vara uppenbart otillbörlig.Redan vid skuldebrevslagens tillkomst väcktes frågan, om inte ett stadgandebyggt på en sådan allmän princip borde ges i avtalslagen som supplement till dei 36-38 SS reglerade specialfallen. Då det emellertid visade sig all man i denordiska länderna inte kunde enas om att skriva in klausulen i avtalslagen,upptogs 1975/76:81 165 regeln säsom ursprungligen föreslagits i skuldebrevslagen(se NJA II 1936 s. 52 0. Enligt uttalanden iskuldebrevslagens förarbeten skulle den i lagen upptagna generalklausulensfrämsta syfte vara all skydda en uppenbart underiägsen kontrahent mot missbrukav medkonirahentens övermakt (a.a. s, 50 fO- Emellertid angavs också, attstadgandet kunde bli tillämpligt i fall där det över huvud taget inte hadeberott på den ene eller andra kontrahentens övermakt utan pä förbiseende,tanklöshet eller liknande orsak att ett vissl avtalsvillkor kommit med.Stadgandet för allmänt sett uppfattas som uttryck för tanken atl undanlag frånden grundläggande principen om avtals bindande verkan måste medges, när eltupprätthållande av principen skulle främja syften som inte bör vinnarättsordningens stöd. De nu föreslagnalagstiftningsåtgärderna ligger i linje med grundtanken bakom 8 Sskuldebrevslagen och med vad som eljest ansetts gälla om möjligheternaalt åsidosätta otillbörliga avtalsvillkor. Helt naturiigt präglas förslaget isärskild grad av den nya syn på konsumentfrågornas behandling som växt framefter hand och som kommit till uttryck i lagstiftningen inteminst på näringsrätlens område. Det är också främst önskemålet alt beredakonsumenterna ett ökat skydd mot missbruk av en överlägsen avtalspart somföranlett den nu aktuella lagstiftningen. Viktigt har ansetts vara atl denföreslagna generalklausulen skall bilda ett komplement till lag omförbud mot oskäliga avtalsvillkor, så alt villkor som har träffats av förbudenligt den lagen också skall kunna angripas på civilrältslig väg. Den nya generalklausulen skallenligt förslaget få giltighet över hela förmögenhetsrättens område och därmedersätta en rad speciella stadganden som finns i olika lagar. En nyhet är altprövningen skall kunna avse om ett avtalsvillkor är sådani all del börbetraktas som oskäligt i och för sig - alltså inte bara om tillämpningen avvillkoret i del föreliggande fallet bör anses oskälig. Det nuvarande kravet päatl otillbörligheten skall vara uppenbar föreslås vidare slopat. Syftet därmedär att domstolarna skall fö vidgade befogenheteratt ingripa. Under hänvisning lillalt domstolarna visat benägenhet för en restriktiv tolkning avgeneralklausulerna understryks i remissen, alt den nya generalklausulen geranledning till en ny attityd i hithörande frågor frän domstolarnas sida. Lagrådet delar uppfattningen attdet finns behov av en allmän förmögenhetsrättslig regel som ger domstolarnaökade möjligheter att jämka eller åsidosätta oskäliga avtalsvillkor och somockså kan väntas få preventiva verkningar så att överiägsna kontrahenter iavtalsförhållanden blir mindre benägna att försöka begagna sitt överlag på ettoskäligt sätt. Den föreslagna generalklausulen bör kunna fylla en uppgifthärvidlag. Av vikt är emellertid , att klausulens lillämpning inteleder till allmän osäkerhet och löslighet i avtalsförhållanden lill skada förden allmänna omsättningen. Huvudregeln i avtalsrätten måste alltså förbli attingångna avtal skall hållas. 12 1975/76. Prop.1975/76:81 166 Tillämpningav regler om Jämkning och ogilligförklaring får därför inte förekomma annal änsom undantag, låt vara att undantagen på grund av den nya generalklausulenbörbli vanligareän förut,särskilt på vissa områden. Man bör vidare beakta atldomstolarnas tillämpning av denna klausul ej sällan kommer all innefatta myckelkänsliga avvägningar mellan olika intressen på områden där lagstiftaren -åtminstone tills vidare - inte ansett sig kunna eller böra bindarättsutvecklingen genom specialbestämmelser. Det kan förväntas och synes intege anledning till några invändningar att domstolarna i sådana fall kommer attgå fram med försiktighet i sin rättsbildande verksamhet och fästa stor viktvid sådant som rättssäkerhetssynpunkter och betydelsen av kontinuitet ochstadga i rättsutvecklingen. För atl minska problemen med införandet av den nyageneralklausulen har föredragande statsrådet i remissprotokollet dragit uppvissa allmänna riktlinjer för klausulens tillämpning, i väsentliga delargrundade på uttalanden i generalklausulutredningens betänkande. Vidare har hanredovisat vissa synpunkter på möjligheterna alt tillämpa klausulen beträffandesärskilda, ofta förekommande typer av avtalsvillkor. Motivuttalanden av dettaslag är av slor betydelse för ett närmare klariäggande av lagstiftarens intentioner,när såsom i förevarande fall en detaljerad reglering i lag ej anses möjlig utanhuvudansvaret för rättsbildningen måste överlämnas åt rättstillämpningen. De idetta ärende gjorda uttalandena torde bli av stort värde, enär de - förutom attde är utförliga och behandlar en mångfald olika frågor som kan väntas komma uppi praktiken - är .välnyanserade och gjorda med erforderliga reservationer.Lagrådet vill emellertid betona, alt del här inte är fräga om att motivledesgenomföra en detaljreglering av hur generalklausulen skall tillämpas. Deangivna riktlinjerna och synpunkterna får alltså inte las för mer än vad de är,nämligen uttalanden som skall kunna vara till ledning vid tillämpningen. Detbör vidare uppmärksammas, att förhållanden och värderingar ständigt utvecklasoch förändras. Uttalandena kommer därför sannolikt alt efter hand förlora endel av sin betydelse. Lagrådet finner inte skäl alt härutöver kommentera vadremissprotokollet innehåller i nu berörda hänseenden. Emellertid vill lagrådet understryka vikten av atldet område som täcks av den nya generalklausulen inte bara blir belyst genomvägledande rättsfall utan också, när så visar sig behövligt och möjligt,avgränsas genom nya speciella lagbestämmelser. En preciserad reglering genomsådana bestämmelser är ofta att föredra från principiell synpunkt och äralltid mera effektiv. Om lagstiftaren t, ex. vill åstadkomma en mera generellbegränsning av skiljeförfarandets användning, bör utvägen med speciellalagregler tillgripas. Prop.1975/76: 81 167 Förslagettill lag om ändring i lagen (1915:218) om avtal oph andra rättshandlingar påförmögenhetsrättens område De hittillsvarande generalklausulerna utanför avtalslagenavser att möjliggöra för domstol atl Jämka eller lämna utan avseendeavtalsvillkor, om tillämpningen därav i ett särskilt föreliggande falluppenbariigen skulle vara otillbörlig eller obillig. Enligt förslaget skallemellertid domstolarna också - självfallet beroende pä om parterna utfört sintalan så att det blir möjligt - kunna fastställa att ett avtalsvillkor skall gällamed ändrat innehåll eller att det över huvud taget inte är bindande. De skallsålunda även med verkan för framtiden kunna jämka eller ogiltigförklaravillkoret. Ordet jämka bör kunna avse såväl en tillfällig ändring vidtillämpningen av villkor som en bestående ändring av avtalet. Uttrycket lämnaulan avseende synes däremot, särskilt mot bakgrund av dess användning i hittillsvarandegeneralklausuler, knappast innebära mer än att ett villkor vid tillämpning idel särskilda fallet skall lämnas obeaktat. Del lämpar sig i varje fall intesärskilt väl för atl ange att domstol skall genom fastställelsedom kunnaförklara elt visst avtalsvillkor vara utan verkan. Särskilt olämpligt synesuttryckei vara, när det gäller alt slå fasl domstols möjlighet atl fastställaelt helt avtals ogiltighet. För atl den åsyftade vidgningen av domstolarnasmöjligheter klart skall framgå bör således i lagtexten utsägas, atlavtalsvillkor för Jämkas, lämnas utan avseende eller förklaras ogiltigt. Nugällande ogiliighetsregler i 3 kap, avtalslagen anger inte på detla sätträttsföljden i de situationer som där behandlas. I allmänhet talas i stället omatt en rättshandling inte är eller inte får göras gällande. Liknandeuttryckssätt kan inte användas i bestämmelsen om den nya generalklausulen,enär åt domstolarnas bedömning i det särskilda fallet måste överlämnas omklausulen skall tillämpas och om vilken rättsföljd som därvid skall inträda. Den i förslaget upptagna regeln all, omavtalsvillkor jämkas eller lämnas ulan avseende, avlalet även i annal hänseendeför järrikas eller i sin helhet lämnas utan avseende bör också undergå enmotsvarande precisering. Därvid bör i uttrycket att avtalet färjämkas kunnainbegripas att det i annat hänseende än såvitt gäller det oskäligaavtalsvillkoret tillfälligt lämnas utan avseende i elt lillämpningsfall.Däremot kan det inte gärna tänkas att man, när fräga endast är om tillämpningeni viss situation, skulle bortse från avtalet i dess helhet. Om betydelsen avdel avtalsvillkor som befunnits oskäligt motiverar alt hela avtaletåsido.sätts, lär avtalet fö förklaras ogiltigt. Domstolens valmöjligheter idenna del bör alltså kunna begränsas till att avtalet färjämkas eller förklarasi sin helhet ogiltigt. Alt domstolen är bunden av hur parterna bestämt sintalan gäller naturligtvis även i nu angivna fall. Prop.1975/76:81 168 Detfinns i detta sammanhang särskild anledning påpeka, alt endast yrkanden somväckts genom stämning eller genom tillåten ändring av kärandens talan tordekunna tas upp till prövning (jfr dock NJA 1970 s, 504), Svaranden i en processom lillämpning av generalklausulen kan därför bli nödsakad att, om han anseratt den av käranden begärda Jämkningen av ett avtal bör förbindas med ändringäven i annat avseende, genstämningsvis väcka talan därom. Utöver den omformulering av första slyckel i dennaparagraf som föranleds av del sagda bör smärre språkliga justeringar göras isyfte att nå bättre anslutning till avtalslagens språkbruk. Beträffande andra stycket i paragrafen och behovetöver huvud taget av en bestämmelse av det slag som tagits upp där anför föredragandestatsrådet all del kan förutsättas all, även ulan en sådan bestämmelse,konsumentskyddsaspekter kommer att beaktas vid bedömningen enligt förstastycket. Statsrådet framhåller emellertid all det från pedagogisk synpunkt kanvara av ett visst värde att dessa aspekter kommer till uttryck i lagtexten.Till delta kan läggas att genom bestämmelsen även avtalsförhållanden liknandedem som förekommer i egentliga konsumentsammanhang blir uppmärksammade. Om enbestämmelse av detta slag skall meddelas, bör den emellertid enligt vår meningomformuleras så att den tydligare anger det bakomliggande ändamålet, nämligenatt behovet av skydd för den som intar en underlägsen ställning i eltavtalsförhållande skall särskilt beaktas vid generalklausulens lillämpning. Enändring av utformningen är önskvärd också av det skälet atl uttrycket part,someljest inte förekommer i avtalslagen och som i förevarande sammanhang ej ärhelt entydigt, bör undvikas. Under åberopande av det anförda får vi hemställaatl 36 S första och andra styckena avfattas enligt följande: "Avtalsvillkor må jämkas, lämnas utan avseendeeller förklaras ogiltigt, om villkoret är oskäligt med hänsyn lill avtaletsinnehåll, omständigheterna vid dess tillkomst, senare inträffade förhållandenoch omständigheterna i övrigt. Har villkoret sådan betydelse för avtalet attdet icke skaligen kan krävas alt detta i övrigl skall gälla med oförändratinnehåll, må avtalet jämkas även i annat hänseende eller förklaras i sin helhetogiltigt. Vid prövning enligt första stycket skall särskildhänsyn tagas till behovet av skydd för den som i egenskap av konsument ellereljest intager en underlägsen ställning i avtalsförhållandet," Såväl i betänkandet som i remissen har utvecklatsvilken betydelse som kan ges uttrycken "Jämkas" och "lämnas utanavseende". Motsvarande uttryck används i flertalet nuvarandegeneralklausuler. Det förhållandet att i dessa bedömningen utgår fråntillämpningen av visst villkor medan i den Prop.1975/76: 81 169 föreslagnaklausulen utrymmet för bedömningen vidgas nödvändiggör enligt vår mening inteatt rätlsföljden i paragrafen uttrycks pä annat sätt. Detsamma gäller i frågaom återverkningar på avlalet i dess helhet. Med hänsyn härtill och då frågan,om domstolens förklaring på grundval av bedömningen i del särskilda falletskall gå ut på ogillighet eller ges annat innehåll, inom vida gränser beror avomständigheterna och parternas yrkanden, finner vi ej anledning till erinranmot den användning som uttrycket "lämnas utan avseende" fått iparagrafens första stycke. Däremot biträder vi de förslag till smärre språkligajusteringar i detta stycke som framförts av övriga ledamöter. Beträffandeandra stycket ansluter vi oss till övriga ledamöter. Andra stycket, som är avsett att i fortsättningenensamt utgöra hela paragrafen, har i förslaget underkastats vissaredaktionella ändringar. Mot dessa är i och för sig inget att anmärka, menlagrådet anser med hänsyn till den språkliga utformningen av lagen i övrigt atlstycket bör behållas med oförändrad lydelse. Lagrådet förordar därför attparagrafen inte ändras på annat sätt än att första och tredje styckena upphävs. Denna paragraf angående giltigheten av s. k.konkurrensklausuler kan avse helt olikartade situationer, som endast har detgemensamt att fråga är om avtal till förebyggande av en fri konkurrens av någotslag. I förarbetena nämns som exempel,att en affärsman vid överlåtelse av sinrörelse förbinder sig atl inte medverka i ett konkurrerande företag, atl enanställd ulfäster sig att inte efter tjänstetidens utgång ta anställning hos enkonkurrent till arbet-sgivaren eller att affärsmän, som konkurrerar medvarandra, kommer överens om att avstå från verksamhet av visst slag (se NJA 111915 s. 280 0. Utmärkande för paragrafen är vidare att den tämligen noga angervissa riktlinjer för hur frågan om Jämkning av en konkurrensklausul skall bedömas.Paragrafens värde vid sidan om generalklausulen ligger Just i denförhållandevis preciserade regleringen av där avhandlade frågor. Om behovföreligger att anpassa paragrafen efter nya förhållanden, bör det ske utan efterger preciseringen. Härför krävs dock en ingående utredning omförekomsten och betydelsen av olika konkurrensklausuler och om vilka synpunktersom bör vara vägledande, när det gäller att bedöma deras skälighet,Generalklausululredningen har behandlat hithörande problem ytterst knapphändigtoch förklarat sig inte böra gä in på någon detaljerad diskussion 1975/76: 81 170 avförutsättningarna för Jämkning. EJ heller genom vad som i övrigt förekommit ilagstiftningsärendet har frågan om en omarbetning av paragrafen fått denbelysning som varit önskvärd. Lagrådet, som också beaktat att vissaremissinstanser ställt sig tvekande till förslaget, anser sig inte böratillstyrka att det genomförs.