prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Programmetförelades i form av etl ministerråds-förslag och behandlades vid rådets försia extrasession i . (arbetsministrarna) har fastställt programmet. Under programarbetets gång har de nordiska regeringarna hållitfortlöpande kontakt med som de nordiska arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna. Del första nordiska arbeismiljöministermölel ägderum i . Också vid della tillfälle deltog företrädare för och för denordiska arbetsmarknadsorganisationerna. En arbetsgrupp med sakkunniga från ,, och harutrett frågan om barns medborgarskap i äktenskap mellan nordisk kvinna ochutomnordisk man. Resultatet av arbetet har redovisais i betänkandetMedborgarskap för barn och jämlikhet vid naturalisation. har aktivt deltagit iarbelel inom bl.a. arbetskrafts- och socialkommilté och dessunderorgan. F. n. förbereds elt kommittémötepå ministernivå vilkel skall hållas i . Även i har frågor inom departementetsverksamhetsområde bevakats. Särskild uppmärksamhet har ägnats frågorrörande migrerande arbetare. deltar på skilda sätt i inlernalionelllsamarbele i frågor rörande skydd ochomhändertagande av flyktingar. Huvudsakligen behandlas dessa frågor inom ramen för FN-samarbelet, särskilt iFN:s fiyktingkommissaries exekutivkommitté.Sverige ingick bland de stater som enligl beslut av på expertnivågranskade ett utkast lill konvention om s. k. territoriell asyl. En ny överenskommelse har ingåtts mellan denordiska länderna om bestämmelser för tillgodoräknande avkvalifikalionsperioder m. m. i samband med rält till ersättning förarbetslöshetsförsäkrade. har bilaterala förhandlingar medÖsterrike slutförts på bl. a. arbetslöshetsförsäkringensområde. 1975/76:100 Bilaga 13 15 Anslagsförändringarna inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområdei förhållande lill moisvarandeanslag på statsbudgeten för budgelårel 1975/76 framgår av följandesammanställning (milj. 1975/76 1976/77 m. m. -H6,5 B Arbetsmarknad m. m. -1-835,1 D Invandring m, m. -1-81,7 Summa för driftbudgeten 4 722,3 5961,0 -1-1238,7 -1-5,0 V Fonden för låneunderstöd -1- 1 543,7 1975/76:100 Bilaga 13 |7 Föredragande:slalsrådel såvitt avser frågorna under littera A, B utom punkten 2,C punkterna 1, 2, 3 och 5 utom programmet Rehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade, och E pådriftbudgeten saml kapitalbudgelen; slalsrådel såvitt avser frågorna under litteraB punkten 2, C punkterna 4 och 5programmet Rehabiliterings-och stödåtgärder för svårplacerade saml D. Anmälan till statsbudgeten för /77 såvitt avserarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde 2Riksdagen 1975/76. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 jj A. M. 1974/75 Ulgift 11300 394 1975/76 Anslag 11261000 1976/77 Förslag 14 559 000 -1-3 036 000 arbete m. m. -h 27 000 -1- 3 298 000 Medhänvisning lill sammanslällningenberäknar jag anslagel för näsla Jag har därvidberäknal medel för ytteriigare Ivå ijänsler för handläggare. Jag hemslälier alt regeringen föreslårriksdagen alttill Arbetsmarknadsdepanementei förbudgetårel 1976/77 anvisa ell förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1974/75 Ulgift 10 411008 Reservaiion 1875 156 1975/76 Anslag 9 997 000 1976/77 Förslag 11697 000 För budgetårel 1976/77 förordar jag alt anslaget förs upp med . Jag har därvid räknat med 4,2milj. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 19 ochutvecklingsarbete (-. För övrig utredningsverksamhet räknarjag med ett medelsbehov av . (-1- 1 OOOOOO kr.). Jag hemställer atlregeringen föreslår att tillKommittéer m. m. för /77 anvisa ett reservationsanslag av . 1974/75 Ulgift 277 300 Reservaiion 2 756 1975/76 Anslag 250 000 1976/77 Förslag 300 000 Förbudgelårel 1976/77 förordar jag altanslaget förs upp med . Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen att tillExtra utgifter för budgelårel 1976/77 anvisa ell reservalionsanslag av300 , 1974/75 Ulgift 3 963 635 1975/76Anslag 3 860 000 1976/77 Förslag 5300 000 Frånanslaget skall bestridas kostnader för deltagande i internationellaarbetsorganisationens () verksamhet och för , Kostnader för annal inlernalionelll samarbele inomdepartementets ansvarsområde beslrids också från anslagel liksom kostnader försådana internationella kongresser iSverige, för vilka åtar sig värdskapel, bl, a. inom ramen för FN-samarbelet. Jaghemställer all regeringen föreslår atl lillIntemationellt samarbele för /77 anvisa elt förslagsanslagav . 1975/76:100 Bilaga13 20 Anlalet sysselsatta var dethögsta som har uppmätts på den svenska arbetsmarknaden. gäller såvällolall som för kvinnorna, vilka har stått för den huvudsakligasysselsättningsökningen. Antaletpersoner i arbetskraften och sysselsatta enligl under 3:e kvarialei åren1971-1975 (1 000-lal) Den höga efterfrågan på arbetskraft som kunde noterasunder fortsatte . Under loppet av årel har dock enförsvagning inträtt, även om utvecklingen mot slutet av årel inie är entydig.Del var främst industrins efterfrågan på arbetskraft som minskade. Särskiltgällde delta järn- och stålbranscherna saml träindustri, bl. a. sågverk ochbygg-nadsmaterialinduslri. Däremot visar offentlig förvallning, vård, servicem. m. en fortsall hög efterfrågan. Utvecklingen av efterfrågan på arbetskraft framgår avarbelsförmedlingens statistik över antalet obesatta plalser samldet totala antalet under månaden nyanmälda lediga platser. Som ell mått påaktiviielen på arbeismarknaden torde den senare redovisningen vara av särskiltintresse. Utvecklingen av antalet kvarstående resp. nyanmälda lediga platserframgår av följande tabell och diagram. 1972 1973 1974 1975 2:akv, 3:e kv. okt,-nov. 1975/76:100 Bilaga 13 Till arbetsförmedlingen nyanmälda lediga platser åren19731975 1 .1 kv 2 n kv 2 a kv inriusiriarbete Enligt konjunkturbarometem uppgav av företagen att de hade brist påarbetskraft, hade siffran sjunkit till 47 resp, 39 96. Orderingången i industrin mattadesunder årel. Under tredje kvartaletuppgav mer än hälfien av förelagen all de betraktade sina inneliggande orderstockar som för små somandelen förelag med fulltkapacitelsulnyltjande hade sjunkit. Såväl i konjunkturbarometem som i länsarbetsnämndernas prognoser har dock helaåret redovisais brist på yrkesarbetare inom såväl industri som tjänste-och servicesektorn. förbättrades orderingång ochsysselsättning bl. a. inom transportmedelsinduslrin och vissaråvarubranscher. .antalet varsel om nedläggning och permitteringoch det därav berörda antaletanställda ökade successivt . Utvecklingen var särskilt markerad beträffande varsel om nedläggningar.Följande diagram ger en bild av denloiala omfattningen av antalet varselberörda . Antalet varsel om förkortad arbetsvecka harunder legat väsentligt högre än , Under månadernajanuari-oktober 1975 1975/76:100 Bilaga 13 meddeladesvarsel om förkortad arbetsvecka vid 158 arbetsställen för 5 710 anställda mot 30 arbelsslällen och 593 anslälldaunder , Varselom personalinskränkningar (samtliga berörda) Byggarbetsmarknaden har präglats aven låg arbetslöshet som byggarbelarkåren antalsmässigt harstabiliserats, Kostnadema för påbörjade byggnadsarbeten sjönk i jämförelse medår 1974 från 15 492 milj, kr, lill 14 741 milj, kr, för . Den avmattning i arbetskraftsefterfrågan som harkunnat avläsas i byggnadssektorn är framför allt förknippad med nedgången i bostadsbyggandet såväl beiräffandeHerfamiljshus som småhus. Den minskade byggnadsverksamheten har återverkat på situationen förbyggmaterialindustrin liksom för olika grupper av konsulter och tekniker. Den minskadeomfattningen av småhusbyggandetpåverkar också sysselsättningen vid vissa trähusfabriker. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 Antaletarbetslösa enligt , fördelat på kön och ålder (I OOO-tal) Som framgår av tabellen var arbetslösheten underde tre första kvartalen 1975 församlliga grupper lägre än såväl 1974 som 1973, Mellan andra och iredje kvartalen ökade arbetslösheten mindre änvad som är säsongmässigt normalt,vilket är anmärkningsvärt med hänsyn lill den försvagning i arbels-kraftsefterfrågan som kundenoteras. Antalet arbetslösa iprocent av antalet personer i arbetskraften enligt A S O N Antalet arbetslösa ungdomar har sjunkitväsenlligl mellan åren 1974 och 1975men utgör trots detla en förhållandevis högre procentuell andel av det totala antalet arbetslösa. De ungdomar somhar mött de största problemen är de som har önskat ta arbele direkl eftergrundskolan, samt unga kvinnor inom många utbildningsgrupper. Under det senasteåret har tecken funnits på atl den tidigare trenden mot atl alll Herungdomar söker sig ut på arbeismarknaden islällel för all fortsätta studierna i någon mån har brutits. Detta synes gälla ifråga om såväl direklyrkesinriktad utbildning som universitetsstudier m, m. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 24 Arbetslösheten iprocenl i olika åldersgrupper enligl kyarialet 45 - 54 år 55 - 64 år 65 - 74 år Inga större förändringar har inträtt i arbetslöshetensfördelning mellan storstadslän, skogslän och övriga län. Arbetsförmedlingarnas slalistik över arbetslöshetenbland medlemmar i arbetslöshetskassor visar en ulveckling som i stort sellöverenssiämmer med . Del loiala anlalet anmälda arbetslösa kassamedlemmarhar varit mindre än . Arbetslösheten har minskat främstinom byggnadsbranschens kassor. Även inom sjöfolkels, fartygsbefälens och maskinbefälenskassor har arbetslösheten minskat. Av de arbetslösa kassamedlemmarna inovember 1975 var och . Vid arbetsförmedlingen anmälda arbetslösa kassamedlemmar vidskilda tidpunkter och inom skildaåldersgrupper 25 - 59 år 25 - 59 år Prop.1975/76:100 Bilaga 13 25 Arbetsmarknaden präglades, som harnämnts, av stor efterfrågan påarbetskraft . inträdde en vissförsvagning i arbelskraflsefterfrågan. För atl förhindra atl den minskadeefterfrågan skulle påverka sysselsättning och arbetslöshet vidtogs en rad ekonomiska och sysselsättningspolitiska åtgärderunder . Vid millenav årel beslöl regeringen låta företagen utnyttja såväl de allmänna som de särskilda investeringsfonderna samtarbetsmiljöfonderna. De tre fondernainnehöll vid budgelårsskiftel sammanlagl ca 8 500 milj. kr. den 1 januari-den 1 november frisläpplesur de ire fonderna sammanlagl ca 4 500 milj. kr. Samlidiglbeslöl regeringen all AMS skulle få medge överföring av medel fråninvesleringsfond lill la-gerinvesleringskonlo. Elt särskilt statsbidragbeslutades till förelag som vid bibehållen sysselsäliningsgrad ökar lagren av hel-eller halvfabrikat ulöver vad somkan betraktas som normall lager den Ijuli 1975-den 30 juni 1976. För sågverk gäller dockperioden den I januari-den 31 december 1975.Lagerslödel ulgår av lagerökningenräknat i ftisla priser. Jämsides meddelta genomfördes en rad andra stimulansåtgärder. För att åstadkomma en reserv av kommunala investeringsarbeten och förbältraSysselsättningsläget inom bygg-,konsult- och byggteknikerbranschen har sedanbörjan av förhöjt bidrag utgått lill projektering. Bl.a. utgår statsbidrag för projektering av lokaler inom bamomsorgen. Inom allmänna stödområdet är motsvarandebidrag . Ramen för beslut ombyggnadstillstånd på 8 000 privatftnansierade bostadslägenheter har utnyttjats helt.Regeringen har medgivit att ytterligare1 500 privatftnansierade småhus får påbörjas som förskott på motsvaranderam för . Från intensifieradessysselsättningsplaneringen inom regeringskansliet.Härvid invenlerades bl. a. allaställiga objekl som skulle kunna gesysselsättning vid en konjunkturavmallning. Delta gällde såväl byggnadsinvesteringar som industribeställningaroch tjänster. Inventeringen visadeatt objekl lill ell sammanlagl värdeav . skulle kunna påbörjasinom loppet av . Härtill kom att AMS program för beredskapsarbeten för budgelårel 1975/76omfattade objekl för ca 7,9 milj. dagsverkenlill en sammanlagd kostnad av ca 4060 milj.kr. Vid öppnande laderegeringen fram elt 25-punktsprogram med förslag till sysselsättningsskapande åtgärder inom en kostnadsram av ca 2 000 milj.kr.Programmet syftade i första hand till atthävda sysselsättningen /76, främsl inom industrin ochbyggbranschen, saml alt ge arbete och yrkeskunskaper åt ungdomar och andra nytillträdande på arbetsmarknaden. Bl.a. föreslogs att företag sombeviljats slalsbidrag tilllageruppbyggnad skulle kunna få förskoll på bidragel och dessulom slatsgaranii för kompletlerande lån lilllagerinvesteringar. Lagerslöd lill sågverk får beviljas även för perioden den Ijanuari-den 30 juni 1976. Vidare gavs möjligheter för företag inom de 1975/76:100 Bilaga 13 26 särskiltenergikrävande och konjunkturkänsliga branscherna t. ex. järnbruk, pappers- och massainduslri m. fl. atl få dispensfrån energiskalten. anslogs medel för energibesparande ålgärder inomnäringslivet samt ell exlra avdrag för näringslivels maskininvesleringar med 10".>. Insatserna för utbildninginom förelagen förstärktes. Vidare anslogs ytterligare medel förberedskapsarbeten, ramen för projekteringsbidrag höjdes och ett nytt stödinfördes till arbetsmiljöinsatserinom statliga affärsdrivande verk. En rad statliga byggen och industribeställningar tidigarelades samlidigl somskolbyggnadsramen höjdes och etlhöjl anordningsbidrag för daghem och fritidshem infördes. Ytterligare medel anslogs för upprustning av samlingslokaleroch energibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet. Med hänsyn till angelägenheten av all handlingsberedskapen behållspå en hög nivå fortgår inom och arbelel medsysselsättningsplaneringen. En åigärdsgrupp inom AMS har utarbetat en rapportÅtgärder i en konjunkturdämpning. Rapporten som av AMS i april 1975överlämnades lill regeringeninnehåller en beskrivning av komponenlerna i konjunkiurför-loppet samt en redovisning av förhållandena underkonjunkturavmattningen åren 1971-1973.Arbetsgruppen presenterar därefter ålgärder som kan vidlas i enkonjunkturavmallning. Förslagen är i huvudsak utformade enligl den huvudinriktning för arbetsmarknadspolitiken somstatsmakterna harhaft och som har återspeglats i del s. k. stimulanspaketet, dvs. atl så långl möjligl söka möta uppkommandesy.sselsältningsproblem redan på arbetsplatserna. Somjag har anfört har arbetslösheten bland ungdomar sjunkit till 1975. Jämfört med arbetslösheten för övriga grupperär den dock fortfarande stor. Enförsvagning i efterfrågan på arbetskraft leder erfarenhetsmässigt till ökadeproblem för nytillträdande ungdomar att få arbele. Mol bakgrund av den försvagning som inträdde i efterfrågan på arbetskraft vidtogs inom ramen förregeringens program för sys.selsätiningsskapandeålgärder en rad åtgärder som särskilt var riktade till ungdomar. Bland annat vidgades verksamheten medpersonalutbildning i kombination med ersättare inom vård- och barnstugeseklorn till alt gälla hela den kommunala sektorn, iförsta hand för arbetssökande under 25 år.Vidare beslöt regeringen atl från höja utbildningsbidragen i arbetsmarknadsutbildningen och allvidta ålgärder för alt bereda fier ungdomar ulbildning vid AMU-center saml althöja statsbidragen till kommunalaberedskapsarbeten för ungdomar med syfte att ge praktik ocharbetslivserfarenhet. För all hjälpa ungdom som står utanför arbetsliv och utbildning intensifierade arbetsmarknadsverketunder hösten samarbetet med skolanoch andra kommunala organ. Sysselsällningsulredningen erhöll i början av budgetåret medel för att bedrivaförsöksverksamhet med intensifieradeförmedlingsinsalser för ungdomar på vissa orter. AMS fick härigenom möjlighetalt sätta in 25 erfarna förmedlare i arbetet med ungdomar. AMS har vidare fått medel för att sätta inytterligare 75 erfarna förmedlare Prop.1975/76:100 Bilaga 13 27 i arbetet med atl hjälpa arbetslösa ungdomar. För alt förbältra den ekonomiska situationen för nylillirädande som ärarbelslösa höjdes del kontanta arbetsmarknadsstödet.Slutligen bör nämnas alt utöver dessa åtgärder för ungdom på arbetsmarknaden har på förslagav regeringen fr. o. m. den 1januari 1976 infört bidrag om /tim. tillföretag som låter fast anställdagenomgå vidareulbildning. Förutsättningen är atl företaget som ersättare för den som genomgår utbildning genomarbetsförmedlingen rekryterar enarbetslös för fast anställning. Verksamheien ger härigenom i försia hand nya sysselsättningstillfällen förnytillträdande ungdomar och kvinnor. Omfauningen av vissa arbelsmarknadspolitiska ålgärder Tids- Antal personersom fått flytt- Genomsnittligt antal personer i period ningsbidrag arbetsmarknadsutbildning allm.beredskapsarbete särsk, beredskapsarbete 1973 1974 1975 1973 1974 1975 1973 1974 1975 1973 1974 1975 Frågan om möjligheten att anpassavärnpliklsutbildningen efter situationen på arbeismarknaden har utretts av tvåsakkunniga inom försvars-ocharbetsmarknadsdepartementen, 1 en rapport lill redogörs för möjligheterna att inom ramenför nu gällande bestämmelser genomföra en sådan anpassning och det arbete somi della syfte har påbörjats inom berörda myndigheter. Den mycket positiva utveckling som kunde noterasunder är 1974 för kvinnornassysselsättning fortsatte , De arbetsmarknads-politiska insatserna för kvinnor har liksom underår 1974 i hög grad varit inriktade på all stärka kvinnornas konkurrensförmågapå arbetsmarknaden, Detla har skettfrämsl genom olika foriner avutbildningsinsatser bl, a, inom arbetsmarknadsutbildningen. .Som jag har nämnl har efterfrågan påarbetskraft sjunkit under år 1975även om utvecklingen mol slulel av året inte varit helt entydig. Utvecklingen på arbetsmarknaden fick emellertidetl annal föriopp än vad som har varit vanligt med svagproduktionsutveckling. En vikligförklaring till detla är all förelagens personalpolitik nu haren annan inriktning. I störreulslräckning än lidigare behåller företagen sin personal trots en svagproduklionsuiveckling. Detta nya drag på arbeismarknaden bör ses mot bakgrund av de ålgärder statsmakternahar vidtagit för atl hävda 1975/76:100 Bilaga 13 28 När del gäller utsikterna för finns detanledning att räkna med altefterfrågan kan komma all försvagas inom de varuproducerande näringsgrenarna.Som lidigare har redovisats är denna utveckling betingad av den långsammaåterhämtningstakten i den internationella ekonomin. Å andra sidan kan den offentliga sektorn vänlas efterfråga ytterligare40 000 personer. Även under år 1976kan en ökning vänlas av arbetskraftsutbudel. Med hänsyn dels lillriskerna för en däriipning av efterfrågan dels till ell väntalökat arbelskraftsutbud bör en fortsatt hög arbetsmarknadspolitisk handlingsberedskapupprätthållas. En huvudlinje måsle liksom vara alluppkommande arbetsmarknadsproblem i första hand skall mötas inne påarbetsplatserna. Syftet är atl trygga sysselsättningen och förhindrapermitteringar och uppsägningar sotnleder till arbetslöshet. Avgrundläggande betydelse i detla sammanhangär lagstiftningen om anställningstrygghet som lägger ell större socialt ansvar på arbetsgivaren för de anställdasinkomsl och sysselsättning. Lagstiftningenhar kompletterats med olika åtgärderför atl stimulera investeringar,produktion och utbildning. Här kan nämnas besluten om frisläppande av investerings- och arbelsmiljöfonder,investeringsbidrag, slöd till lagerproduklionoch olika former av slöd lillförelagsutbildning. Den andrahuvudlinjen i kampen mot arbetslösheten beslår i ålgärder för atl bereda arbete och utbildning åt dem somtrots alll blir arbelslösa eller som är nytillträdande på arbeismarknaden och inte kan få arbete. Det är främsl ungdomar som slutar skolan och kvinnorsom t. ex. arbete ihemmet söker förvärvsarbete. Inte minst för dessa grupper utgörarbetsmarknadsutbildningen och olika sysselsättningsskapande ålgärder vikligamedel för atl slussa in dem i arbetslivet. Det genomgående draget i sysselsättningspolitikenär att söka fulll utnyttja tillgängliga arbetskraftsresurser för atl klaraangelägna investerings- och utbildningsuppgifteri ell skede när den loiala efterfrågan är låg. På så säll skall produktionsapparaten vara väl förbereddinför den internationella konjunkturuppgången. Genom dessa ålgärder dämpasnedgångstendenserna och samtidigtundviks all uppsvinget leder lillknapphet på resurser i form av yrkeskunnigpersonal och produktionskapacitet i övrigl. Den sysselsättningspolitik somregeringen bedriver har således lillsyfte dels att motverka arbetslöshetendels alt skapa förutsällningar fören balanserad expansion under konjunkluruppsvinget. Denna inriktning av politiken har kommil lill uttryck i de ekonomiskt-politiska ålgärder som regeringen presenterade vid öppnande , i beslut denna dag om bl. a.tidigareläggning av statliga byggen, utökningav skolbyggnadsramen och ytterligare medel lill beredskapsarbeten samt i dennu framlagda finansplanen. Med hjälp av dessa åtgärder, med stöd av en återhämtning i den internationellakonjunkturen och en fortsall växandeinhemsk efterfrågan bör sysselsättningen kunna hävdas . Prop.1975/76:100 Bilaga 13 29 Man får dock räkna med all arbetsmarknadsläget kanvara någol svagare under de tväförsta kvartalen av årel främsl inom industri- och byggnadssektorerna. Den arbelsmarknadspolitiskaberedskapen hålls därför på en fortsall hög nivå, och behovet av ytterligareåtgärder bedöms fortlöpande med hänsyntill den ekonomiska utvecklingen ochsysselsättningen. Målen för sysselsättningspolitiken har vidgats lill all omfatta inte bara åtgärder för atl minskaden öppna arbetslösheten ulan också alt underlätta etl ytterligare utträde påarbeismarknaden och höja sysselsättningsgraden. I takt härmed har arbetsmarknadsverket getts vidgade uppgifter. Arbetsförmedlingen spelar här en cenlral roll.Regeringen behandlar denna del avverksamheien i en särskild proposition till . Förslagel innebär allobligatorisk plalsanmälan skall införas på försök med början i tre län. Samlidigl tillförs vissa förmedlingskonlor idessa och ytterligare tre län ADB-resurserför praktiska prov med sökning och matchning av lediga plalser och arbetssökande. Produktionen avADB-plalslislor vidgas lill 19 länoch omfattar därmed avplalsmaterialel. I propositionen läggs också fram förslag om alt inrätta dislriktsnämnder vid samlliga dislriktskontor. Vidare behandlas arbetsförmedlingen inomkulturområdet. Förslagen i propositionen om den offentligaarbetsförmedlingen följs nu upp medförslag om ökade resurser för arbetsmarknadsverket. De innebär attverkel tillförs medel motsvarande ytteriigare 250 tjänster. Jämsides med den fortsatta utbyggnaden av tekniskahjälpmedel i form av ADB-utrustningföreslås nu kraftigt ökade anslag lillpersonalutbildningen inom verket.Sammantaget bör dessa ålgärder medföra en höjning av effektiviteten iförmedlingsarbetet. För atl ytterligare förbältra möjligheterna atlarbetsplacera handikappade arbetsmarknadspolitikeni form av lagerslöd. bidrag tillulbildning i företag och andrasvårplacerade förordar jag i det följande under avsnittet Arbetsmiljö höjda bidrag lill arbetsbiträde och vissa reformer i fråga om lån och bidraglill anskaffning av inoiorfordon förhandikappade. Även driftbidragen föriräningsverksamheten och för den skyddade verksamheten föreslås höjda. Underiag för bedömning av den fortsattareformverksamheten inom arbetsmarknadspolitikenhar lagls fram av sysselsättningsutredningen. , universitetskanslersämbetet ochAMS har lill regeringenöverlämnat en rapport om praktikfrågor. Rapporten har utarbetats av en arbetsgrupp med representanter förnämnda myndigheler, SAF. statenspersonalnämnd (SPN), . , ,/SR och TCO. Rapporten, som har remissbehandlats, innehållersynpunkler och en rad olika förslagav sådan art atl de enligt min mening lämpligen bör prövas i elt vidaresysselsättningspolitiskl sammanhang. Jag avser därför alt la upp dessa frågor i sarnband med min anmälan år1976 av förslag grundade på sysselsältningsutredningens betänkande. 1975/76:100 Bilaga 13 30 AMS får sina anslag i programlermer. F.n. gällerföljande programindelning. Rehabiliterings- ochstödåtgärder för svårplacerade Kontant stöd vid arbetslöshet , bearbetning ochspridning av sådan information som underlättar för arbetssökande all finna lämplig sysselsättning eller för arbetsgivare att finna erforderlig arbetskraft. Del omfattar vägledning vid val av yrke och ulbildning och upplysning omåtgärder som är ägnade atl förbättra vederbörandes möjligheter påarbeismarknaden.