prop · FZ03144 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:144 Regeringens proposition 1975/76: 144 medförslag om beaktande av det s. k. ingångsvärdet i samband med statligtbostadslån för ombyggnad av flerfamiljshus Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifögade utdragav regeringsprotokoll. Pågrundval av boende- och bostadsfinansieringsutredningarnas förslag behandlas ipropositionen frågan om ändrade statliga finansieringsvillkor i fråga om del s.k. ingångsvärdet vid ombyggnad av flerfamiljshus. I propositionen föreslås ettsystem som innebär att lån och räntebidrag för ingångsvärdet utgår vidombyggnad av flerfamiljshus om huset har förvärvals efter den 31 oktober 1974och ansökan om lån för ombyggnad ges in efler förvärvet. I fråga omlån för ombyggnad av flerfamiljshus där dessa förutsättningar inte föreliggerföreslås att räntebidrag får utgå för ingångsvärdet. Härigenom uppnåsväsentliga förbättringar i fråga om främst kapilalkostnadsvillkoren vidstatligt finansierade ombyggnader av flerfamiljshus ulan att samtidigtanspråken på lån från den prioriterade delen av kapitalmarknaden ökar inämnvärd omfattning. Möjligheternaatt få lån och räntebidrag för ingångsvärdet skall gälla i låneärenden därpreliminärt beslut har meddelats efter och initialstöd inteutgår. Dengaranterade räntan föreslås höjd till för såväl ombyggnadskostnad somingångsvärde om lånet avser ombyggnad av flerfamiljshus och låntagaren harmöjligheter all göra avdrag vid inkomslbeskaiining för del av ombyggnadskostnaderna.I dessa fall skall det dock finnas möjlighet att få lån och räntebidrag enligthittillsvarande bestämmelser. Vissabegränsningar föreslås i möjligheten att beakta ingångsvärdet. Det ingångsvärde,som bör få beaktas vid beräkningarna av lån och räntebidrag, föreslås utgöra av godkänd ombyggnadskostnad. Det får dock inle överstiga gällande låneunderiagsbeloppför tomt- och grundberedningskost- 1 1975/76. 1975/76:144 2 nåderför en motsvarande nybyggnad. Ombyggnader som avser enbart gårdssaneringareller energibesparande åtgärder undantas helt. Genom dessa begränsningarförhindras alt låneförhållanden och kapitalkostnadsvillkoren ändras på ettomotiverat sätt vid mindre ombyggnadsålgärder. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , Noriing, Carisson, , , , ,, , Propositionmed förslag om beaktande av det s. k. ingångsvärdet i samband med statligtbostadslån för ombyggnad av flerfamiljshus. Systemetför statlig bostadslångivning är uppbyggt kring bl, a. två nyckelbegrepp,nämligen låneunderiag och pantvärde. Läneunderiaget bildar ut-gångspuiikl förberäkning av storieken på bostadslån och räntebidrag. Det anger också vidombyggnader, hur slor del av det totala fastighetskapitalet som kan ifrågakommaför lån inom den s. k. prioriterade sektorn av kapitalmarknaden. Pantvärdetanvänds för att bestämma placeringen av bostadslån i säkerhetshänseende. Vidberäkning av låneunderiag och pantvärde i fråga om bostadslån för nybyggnad tasi princip hänsyn till värdet av både mark och byggnader Det sker genom ennormaliserad produktionskoslnadsvärdering saml genom tids- och ortskoefficienler. Vidombyggnad motsvarar läneunderiaget den av länsbostadsnämnden godkändaombyggnadskostnaden. Det far dock som högst motsvara husets beräknade värdeefter ombyggnad. Värdet av mark med tillhörande anordningar får räknas in endasli pantvärdet. k. ingångsvärdet vid ombyggnad kan i sammanhanget sägas vara lika med skillnadenmellan låneunderiag och pantvärde. Det motsvarar alltså i princip värdet avmark och eventuella andra anordningar på fasligheten. Vid ombyggnader av merabegränsad omfattning tillkommer dessutom en 1975/76:144 4 delav värdet på det hus som skall byggas om. Ingångsvärdet är med andra ord värdetav fasligheten före ombyggnad. Genomolika beslul har, med några smärre undantag, skillnaden mellan låneunderiagoch pantvärde vid nybyggnad av såväl småhus som flerfamiljshus i alltväsentligt eliminerals. Av särskild betydelse i sammanhanget är beslulnyligen (prop, 1975/76:30, CU 1975/76:4, rskr 1975/76:40) all slopa densärskilda begränsningen av läneunderiaget vid nybyggnad av småhus samtbeslutet av regeringen att de tillägg som vid nybyggnad avflerfamiljshus beräknas för markkosl-nader till följd av gott läge samlsaneringskostnader får räknas in i låneun-deriagei. Vidombyggnader kvarstår däremot alltså den skillnaden mellan låneunderiag och panlvärdeatt ingångsvärdet endasl får beaktas vid beräkning av pantvärdet. Deltaförhållande medför vissa olägenheter, främsl i fråga om ombyggnad avflerfamiljshus. En olägenhet är att kapitalkostnaderna kan bli högre vidombyggnad än vid totalsanering, dvs, rivning och nybyggnad, eftersomräntebidrag vid ombyggnad inte kan ulgå för den del av fastighetskapitalet somavser ingångsvärdet. En annan är att ingångsvärdet inte kan finansieras medlån inom den prioriterade sektorn av kapitalmarknaden. Detta har givelviseffekter på hyrorna i hus som byggs om, men också på valet mellan statligtfinansierad modernisering och toial-sanering. Saneringsulredningenföreslog i sitt slutbetänkande (SOU 1973:27) Sanering III med förslag omåtgärder till stöd för upprustning av kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse alt ingångsvärdet skulle få räknas in i läneunderiaget vidombyggnad av sådan bebyggelse. Förslaget ledde emellertid inle lill någonåtgärd, eftersom man ansåg alt det inte fanns anledning att i delta avseende haandra regler får lån med förhöjt låneunderlag än för lån lill ombyggnad iallmänhet (prop. 14, CU 1974:13, rskr 1974:86). Frågan logs upp på nyUi prop. 1974:150 (s. 413) med anledning av en framställning från bostadssiyrelsenom att ingångsvärdet borde föras över lill läneunderiaget vid fullständigombyggnad av flerfamiljshus och till viss del vid begränsad ombyggnad. Tankenpå detta avvisades i propositionen med motiveringen att en sådan ändringmedförde påtagliga risker för prisstegringar på saneringsfastigheter. Enliglriksdagens mening (CU 1974:36 s. 42) hade dock vägande skäl åberopats för attlåta ingångsvärdet vid ombyggnad av flerfamiljshus gå in i läneunderiaget.Risken för prisstegringar kunde inte ensam grunda ett avslag. Det måsteemellertid beaklas alt ett sådant beslul kunde föra med sig en ökning av denprioriterade sektorn på kapitalmarknaden, en ökning vars konsekvenser inte ännukunde anses tillräckligt belysta. hemställde därför hos regeringenall frågan om ingångsvärdet vid ombyggnad av flerfamiljshus skulle prövas ytteriigare.Resultatet av denna prövning i förening med eventuella förslag borde anmälasför . Prop.1975/76:144 5 ',som tillsattes med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande och bostadsfinansieringsutredningensom tillsattes , avgav gemensamt slutbetänkandet(SOU 1975:51-52) Bostadsförsörjning och bostadsbidrag. 1 betänkandet, sombehandlar bostadsförsörjningen inför 1980-talel, ökat hyresgästinflytande ochförbättrade bostadsbidrag, finns också förslag om ingångsvärdet vid ombyggnadav flerfamiljshus. Yttrandenöver utredningarnas förslag i fråga om ingångsvärdet har efter remiss avgettsav (), , statens råd förbyggnadsforskning, länsstyrelserna i , Västernorriands och Norrbottenslän, fullmäktige i . (), Centralorganisationen / SR, (), stadshypotekskassa.Svenska bankföreningen. Svenska , ek. för., allmännyttiga bostadsföretag(), Näringslivets byggnadsddega-lion, samtNorrköpings, , , , , och Gällivarekommuner. SAF,och har i sinayttranden hänvisat lill yttrandet från har därjämte avgett eget yttrande. Tillbostadsstyrelsens remissyttrande har fogats yttranden av vissalänsbostadsnämnder. i hänvisar i sitt yttrandetill yttrande från länsbostadsnämnden i länet. Iårets budgetproposition (prop. 1975/76:100 bil. 14 s. 95) anmälde jag minavsikt att på grundval av förslag i nämnda utredningars slutbetänkande föreslåregeringen alt en proposition om del s. k. ingångsvärdet vid statligt finansieradeombyggnader av flerfamiljshus föreläggs , Tillutredningarnas överväganden och förslag i övrigi avser jag all återkomma iannat sammanhang. Debostadspolitiska strävandena var i hög gradinriktade på all häva bostadsbristen genom en omfattande nyproduk- 'Riksdagsledamöterna , ordförande, , ,och , direktörerna , länsrådet och förbundsordföranden , RiksdagsledamöternaPer , ordförande, , , , och , f. d, riksdagsledamoten , direktörenArne Näverfeli och förbundsordföranden , 1975/76:144 6 tion.Moderniseringsverksamheten var däremot begränsad. Enligt folk- ochbostadsräkning fanns det nära en miljon halv- och omoderna lägenheter, varavdrygt 400 000 i flerfamiljshus. Mot bakgrund av de särskilda problem som varförenade med saneringen av tätorternas flerfamiljshusbestånd tillsattes saneringsulredningenår 1969. Pågrundval av bl. a. utredningens förslag i betänkandena (SOU 1971:64 och 65)Sanering I och II har statsmakterna fattat beslut om en rad åtgärder för altfrämja moderniseringen av del äldre bostadsbeståndet. Åtgärderna har inneburitatt den kommunala planeringen av saneringsverksamhelen i fråga om bostäder harförbättrats väsentligt liksom de legala och finansiella förutsättningarna försådan sanering. Numeraskall moderniseringsverksamheten redovisas i de kommunalabostadsbyggnadsprogrammen. Vidare skall särskilda bostadssaneringsprogramredovisas om inte bostadsstyrdsen föreskriver annal. Bosladssane-ringsprogrammetskall innehålla uppgifter om det äldre bostadsbeståndets skick, en översiktligplanering för genomförandet av sanering och de övriga uppgifter som behövs fören samlad redovisning av saneringsverksamheten på . F. n. är 111 avlandels 278 kommuner ålagda att redovisa saneringsprogram. Moderniseringsverksamhelenredovisades i de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen förprogramomgången 1974-1978, 1 den aktuella programomgången, som avser åren1975-1979, redovisas en planerad modernisering av 30 700 lägenheter. Införprogramomgången 1974-1978 uppmanades också kommunerna att påböria arbetet medbostadssaneringsprogram genom all inventera det äldre bostadsbeståndet.Bostadssaneringsprogram skall redovisas fr. o. m. programomgången 1975-1979.De redovisade saneringsprogrammen omfattar nära 200 000lägenheter, varav ca hälften är moderna. Förutsättningarnaför saneringsverksamheten har förbättrats bl. a. genom bostadssaneringslagen(1973:531) som trädde i kraft . Med stöd av denna kan kommunoch även hyresgästorganisation ansöka om uppruslningsåläggandeeller användningsförbud för hyreslägenhet som inte har lägsta godtagbarastandard, dvs. inle uppfyller i lagen uppställda egenskapskrav. Avbelydelse för saneringsverksamheten är också att tillämpningsområdet förförköpslagen (1967:868) har utvidgats. omfattade kommunens förköpsrätli huvudsak obebyggd eller glesbyggd mark i anslutning till expanderandetätorter samt saneringsområden och andra områden där behov att omdanabebyggelsen gjorde sig gällande. Uianför förköpsrätlen föll däremot sådan markför vilken någon förändring av användningen inte kunde förväntas. Genom enändring (SFS 1974:815) som trädde i kraft utvidgadesförköpsrätten till att även omfatta både fast egendom som behöver rustas uppoch tomträtt i sådan egendom. Definansiella förutsällningarna har förbättrats främst genom de omfal- 1975/76:144 7 landeförändringar av statens ekonomiska stöd vid ombyggnad som beslöts (prop.1973:21, CU 1973:19, rskr 1973:208) men också genom vissa beslul (prop.1972:124, CU 1972:32, rskr 1972:306). Sedanden utgår således markförväivslån även för förvärv av sådan fastegendom i områden med samlad äldre bebyggelse som efter ny- eller ombyggnad tillstörsta delen skall utnyttjas för bostadsändamål. Från samma lidpunkt utgårtomträttslån även för mark som upplåts med tomträtt om på marken befintligtbostadshus, som är i behov av genomgripande ombyggnad, har överlåtits till tomträttshavareni samband med tomträltsupplålelsen på villkor att sådan ombyggnad genomförs. År1973 ändrades också villkoren för bostadslån. Bl, a, ersattes de särskildalånen för begränsad upprustning av flerfamiljshus med en enda låneform, bostadslånför ombyggnad. OmrådetVör förbättringslån, som i huvudsak utgår till förbättring av en-och tvåfamiljshussom bebos av personer , handikappade m. fl. utvidgades genom beslulår 1972 lill även upprustning av lägenheter i flerfamiljshus vars återståendeanvändningstid enligl plan är begränsad. Genom beslut kanförbättringslån för detta ändamål numera utgå till samtliga kategorier avlåntagare. Föratt stimulera ombyggnadsverksamheten infördes också det s. k. iniiialstödetvid ombyggnad. Slödel, som ersatte tidigare statsbidrag för enskiltberedskapsarbete, tidsbegränsades och avsåg ombyggnadsarbeten som påbörjadesföre utgången av och för vilka bidragsansökan inlämnades lill detkommunala förmedlingsorganet . Initialstödet utgickendast vid ombyggnad av flerfamiljshus. Villkor för stödet var bl. a. attbostäderna genom ombyggnaden fick en standard som minst motsvarade lägstagodtagbara standard samt att ombyggnaden finansierades med stöd av statligabostadslån. Bidraget utgick av den godkända ombyggnadskostnaden, dockhögst med . Debostadspolitiska reformer som beslutades (prop. 1974:150, CU 1974:36, rskr1974:372) har också varit av betydelse i fråga om de finansiella förutsättningarnaför saneringsverksamheten. Engrundläggande förutsättning för all bostadslån skall utgå lill ombyggnad avflerfamiljshus är att det s. k, markvillkoret är uppfyllt. Villkoretinnebär all bostadslån i princip utgår endast om kommun har överiåtit ombyggnadsfaslighetenlill lånesökanden eller lill denna upplåtit marken med tomträtt, somlånesökanden ägde eller innehade med lomträtl den är dock t, v.undantagen från markvillkoret. 1 fråga om lån till ombyggnad kan regeringenmedge dispens från markvillkoret efter tillstyrkan av kommunen. Hittillsvarandeomfattning av statlig långivning till ombyggnad av bostadshus belyses avföljande uppgifter. 1fråga om småhus har den statliga långivningen för moderniseringsändamål varilomfattande under hela den senaste tioårsperioden. Prop.1975/76:144 8 lägenheteri småhus har rustats upp med stöd av förbättringslån och drygl 30 000 med stödav bostadslån. Därigenom har tillhopa ca 141 000 lägenheter i småhusmoderniserats med stöd av statliga lån . Förbättringslångivningentill lägenheter i flerfamiljshus har däremot varit av begränsad omfattning.Drygt 2 000 sådana lägenheter kan beräknas ha rustats upp med stöd avförbättringslån. har drygt 37 000 lägenheter iflerfamiljshus byggts om med stöd av bostadslån. Mer än hälften avlångivningen gäller . Uppgifterom långivningen redovisas i följande tablå. A mal lägenheter med beslut om ställiga lån tillmodernisering Iniiialstödet,som utgick fr. o. m. t. o. m. , har stimulerat ombyggnadsverksamheieni betydande ulsträckning. Drygt 22 000 lägenheter i flerfamiljshus har byggtsom med initialstöd. Ävenombyggnadsverksamheten ulan statligt stöd har varit omfattande. Särskilt gällerdetta småhusen. Enligt SCB:s kreditmarknadsstatislik utbetalades 1 255milj. i slutliga krediter för om- och tillbyggnad av småhus ulan statligtstöd. Utbetalningen av slutliga krediter till om-och tillbyggnad redovisas iföljande tablå. Slutliga krediter till om- och tillbyggnad, milj. kr. Åren1966-1975 har del skett en stark omdaning av det svenska bostadsbeståndet.Antalet moderna lägenheter som tillkom genom nybygg- 1975/76:144 9 nadeller modernisering kan beräknas lill nära 500 000 i småhus ochca 600 000 i flerfamiljshus. Av anlalel omoderna och halvmoderna lägenheter ismåhus återstod endast , Motsvarande uppgifl förflerfamiljshusen är ca 50 96, Antaletomoderna och halvmoderna lägenheter kan således upp-skauas lill ca 260000 i småhus och ca 220 000 i flerfamiljshus. Den snabbare avvecklingen avbristerna i småhusbeståndet förklaras till storadelar av förbättringslångivningens betydande omfattning. Vidare har ettbetydande anlal omoderna lägenheter i småhus avgått ur beståndet på grund avatt de har övergetts eller blivit fritidsbostäder. Med ledning avavgångsundersökningarna i samband med folk- och bostadsräkningarna åren 1965och 1970 kan avgången av dessa skäl beräknas lill 10 000-12 000 lägenheter perår under 1960-lalet, med en viss ökning under den senare delen av perioden. Lägenhetsbeståndetsfördelning på modernitelsklasser redovisas i följande tablå, ' Enligt boende- och bostadsfinansieringsuiredningarnasberäkning. Bestämmelserom bostadslån för ombyggnad finns i bosiadsfinansieringsför-ordningen(1974:946) samt i regeringens särskilda beslämmelser till 24 och 32 SSifrågavarande förordning och bosladsslyrelsens anvisningar till nämnda paragrafer. Somallmänna förutsättningar för bostadslån gäller bl, a, att de åriiga kostnadernaför fastigheten inte får bli så höga att det föreligger påtaglig risk för föriust.Vidare flr den beräknade kostnaden för byggnadsföretaget inte väsentligtöverstiga panlvärdet. Bostadslånför ombyggnad utgår bl, a, under förutsättning att ombyggnaden medför enväsentlig ökning av bostadsvärdet och att ombyggnadskostnaden är skälig medhänsyn lill arbetenas art och omfattning och till husets återståendeanvändningslid. Om lånet avser hus som fyller ett varaktigt behov gällerdessutom i princip krav på nybyggnadsstandard för lägenheter, hus och yttremiljö, r 1975/76. Prop.1975/76:144 10 Bostadslånetsstoriek beräknas som en viss andel av ett låneunderlag som länsbostadsnämndenfastställer, .andelen varierar med hänsyn till lånlagar-kategori. Vid ombyggnadmotsvarar läneunderiaget den godkända ombygg-nadskoslnaden, Läneunderiaget vidombyggnad får dock inte överstiga det låneunderiag som skulle ha beräknats fören motsvarande nybyggnad eller det beräknade värdet av huset i ombyggt skick.För ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse gäller särskildaregler. Tillsäkerhet för bostadslån skall låntagaren lämna pantbrev eller borgeninom en viss andel av ett pantvärde som länsbostadsnämnden fastställer, Panlvärdetskall bestämmas till husets eller fastighetens värde efler ombyggnaden. Del fårdock inle överstiga det pantvärde som skulle ha beräknats för en motsvarandenybyggnad. Räntapå bostadslån fastställs i sänder. Räntebidragutgår för ränta på botienlån och bostadslån inom läneunderiaget för bostäder. Amorteringstidenför lån till ombyggnad bestäms med utgångspunkt i husels återståendeanvändningstid och ombyggnadsåtgärdernas varaktighet, dock till högst 30 år.Lånet återbetalas i form av annuiteter som beräknas efter 8 96 ränta och denfastställda amorteringstiden. Ivissa avseenden olika regler gäller mellan å ena sidan bostadslån förnybyggnad och å andra sidan bostadslån för ombyggnad, Marksom lånesökanden ägde inom exploateringsområde undantasfrån markvillkoret under förutsättning att ansökan om lån ges in före den 1juli 1984, Möjligheterna alt få dispens från markvillkoret är å andra sidanmera begränsade för mark inom exploateringsområde än inom saneringsområde. k. konkurrensvillkoret gäller endast i fråga om lån för nybyggnad. Villkoretinnebär i huvudsak att lån utgår endast om byggnadsarbetena upphandlas ikonkurrens. Vidnybyggnad i exploateringsområde sker vidare en prövning av markpriset. Bostadslånutgår nämligen inte om markpriset överstiger vad som är skäligt. Vidnybyggnad inräknas även markkostnader i läneunderiaget genom belopp för toml-ochgrundberedningskoslnader saml i förekommande fall lägestillägg. Som nämnts ovanär låneunderlaget vid ombyggnad den godkända ombyggnadskostnaden. Effekten avdetta är att såväl bostadslån som räntebidrag omfattar en mindre del avfastighetskapitalet vid ombyggnad än vid motsvarande nybyggnad. Äveni fråga om återbetalning av lån finns det vissa skillnader mellan nybyggnad ochombyggnad. Lån för nybyggnad av flerfamiljshus och småhus som inte bebos avlåntagaren amorteras inte förrän den garanterade räntan överstigermarknadsräntan. Lån för ombyggnad däremot skall amorteras från halvårsskiftetnärmast efter utbetalningsdagen med annuiteter som beräknas på sätt som har angettstidigare. 1975/76:144 11 Boende-ochbostadsfinansieringsuiredningarna har behandlat ingångsvärde och låneunderiagvid ombyggnad mot bakgrund av att (CU 1974:36, rskr 1974:372) harhemställt hos Kungl, Maj:t att frågan om all låta ingångsvärdet inräknas ilåneunderlaget vid ombyggnad av flerfamiljshus ytteriigare skulle prövas ochdärefter anmälas för eventuellt i förening med de förslag som dennaprövning kan ge anledning till. Inledningsvisredovisar utredningarna översiktligt tillämpade låneregler vid ombyggnad. Utredningarnadiskuterar därefter olika konsekvenser av lånereglerna. Som redan har nämntsgörs från börian en beräkning av nybyggnadsvärdei av ombyggnaden, varvid hänsyntas till förekommande brister i förhållande till nybyggnader. Därefter görs enavstämning med hjälp av en årskostnadskalkyl. Denna leder i regel till ytteriigaresänkning av det först beräknade panlvärdet. Detta beror på att det vidnybyggnad utgår räntebidrag för en större del av värdet än vad som gäller vidombyggnad. Ombyggnadspant-värdet måste då sänkas för alt motsvarandeårskostnader skall kunna uppnås. Förhållandet belyses enligt utredningarnaenklast om man jämför ett nyproducerat flerfamiljshus med ett låneunderiag förbostäder på . och en motsvarande ombyggd faslighet med ett låneunderiagpå , båda med ett panlvärde på 1 milj. kr. Eftersom marknadsränta i ny-byggnadsfalleiendast debiteras på 50 0(X) kr men i ombyggnadsfallet debiteras på 200 000 kr.inses lätt att panlvärdet i det senare fallet måste sänkas för alt denkalkylerade årskostnaden skall bli densamma. Utredningarnaanser att denna extra reducering i och för sig kan vara motiverad, eftersom ettnybyggnadspantvärde som reduceras med hänsyn till brister kan leda lill förhöga värden. Del är ju de brister som är kostsamma att rätta till, som man iregel avslår från att åtgärda och som sålunda bör belasta projektet hårdare änvad nybyggnadsschablonerna anger. Rent teoretiskt bör dessa reduceringaremellertid ske i samband med produktions-kosinadsvärderingen, anserutredningarna. Görs detta på ett riktigt sätt blir reduceringen genomårskostnadskalkylen en ytterligare pålaga. Däreftergår utredningarna över till frågan om beskattningens betydelse vid ombyggnad. Bostadsföretag(inkl, enskilda personer som äger flerfamiljshus) kan inkomstbeskattas eftertvå skilda metoder. Självkostnadsföretag,dvs. allmännyttiga bostadsförelag ochbostadsrättsföreningar, beskattas efter schablonmetod och övriga efter s. k.konventionell metod. Iombyggnadssammanhang är effekterna av konventionellt beskattade förelagsreparationsavdrag av stor betydelse, I samband med ombyggnad godtarskaltemyndigheterna en större eller mindre del av ombyggnadskostnaderna somavdragsgilla reparationskostnader. Därtill är sedan räntekostnaderavdragsgilla. Detta är förhållanden som kan påverka del pris som olikafastighetsägarekategorier är beredda alt betala för en fastighet och som 1975/76:144 12 särskiltsynes gynna konventionellt beskattade förelag och enskilda personer som harintäkter från annan verksamhet än bosladsförvallning. Enligtutredningarna är det således uppenbart att enskilda fastighetsägare, företagoch fysiska personer kan utnyttja nuvarande skatteregler i fråga om avdrag och periodiseringpå sådant sätt att de framstår som klart gynnade i förhållande lillallmännyttiga och kooperativa bostadsföretag. Dettaförhållande påverkar enligt utredningarna möjligheterna att genomföra enbostadsomvandling på sociala grunder och måste uppmärksammas i ett vidareperspektiv. Utredningarnaredovisar därefter sina överväganden och förslag. Enligtutredningarna talar framför allt tre skäl för att ta in ingångsvärdet i läneunderiagetvid ombyggnad av flerfamiljshus. Man får för det första i princip neutralitetmellan ny- och ombyggnad med hänsyn till räntebidrag. För del andra, menarutredningarna, får man underiag för alt förändra lånebilden genom att ta uppett större bottenlån. För det tredje får man möjlighet att låna till viss delav kontant köpeskilling för lågt belånade fastigheter.