prop · FZ03145 · 1975-12-31 00:00:00 — Av detta drar utredningarna slutsatsen att bostadstilläggeninte gett en tillräcklig bostadsstimulans för de hushåll som har den allra mestpressade ekonomin. Tilläggens framtida effekt för denna grupp beror tillstörsta delen pä om det kan ske en bättre anpassning mellan hushållens egenbetalningsförmåga och tilläggens storiek. Destudier som utredningarna har kunnat göra av bosiadsbesländets fördelningmellan olika boendegrupper pekar knappast pä att det skulle ha skett nägon merapåtaglig utjämning. Möjligen har hushållen i de vanligare inkomsllägena underde halkat efler något i bostadsstandard i förhållande till både desämst och de bäst ställda. menar utredningarna, fungeratväsentligen så, all de motverkat en ökning av ojämlikheten i bostadsstandard,men de har inte varit tillräckliga för att öka jämlikheten. En f ö r ä I d e r f a m i I j e r n a har fått kraftigt förbäliradebostadsförhållanden . Först och främst tycks de ha kunnatskaffa sig egna bostäder i en utsträckning som inle var möjlig närbostadsbristen var som svårast. Dessutom har deras utrymmesstandard ökatpåtagligt. Delta innebär dock inte att deras bostadsstandard har blivit högreän andra hushälls. Det är uppenbart att bostadstilläggen har betytt mycket fördenna utveckling. De allra flesta enförälderfamiljer har bostadstillägg.Sambandet mellan inkomst och utrymmesslandard resp, bosiadsutgift är starkt ide mera vanligt 1975/76:145 14 förekommandeinkomstlägena, vilket kan tolkas sä att enförälderfamiljerna överlag ärmottagliga för den stimulans som bostadstilläggen med sin nuvarandekonstruktion ger. Skillnadenmellan enförälder- och tvåförälderfamiljer därvidlag torde bero på attförsörjningsbördan vid en och samma inkomst är så väsentligt olika. Bostadstilläggtill h ushäl I utan barn infördes den Ijanuari 1974, Tilläggen utgår iinkomstlägen, där benägenheten att använda en inkomstökning lill alt höjabostadsstandarden är mycket liten. Dekommunala bostadstilläggen till pensionärer har hiUills utgått endastvid myckel låga inkomster. Antalet bidragstagare har dock varil stort. Utredningarnahar funnit att sambandet mellan inkomst och bostadsstandard resp.bostadsutgift är svagt för ålderspensionärerna i de vanligare inkomsllägenamen ökar längre upp pä inkomstskalan. Eftersom bosladstill-läggen i flertaletkommuner är utformade så att de täcker hela hyran upp lill en viss nivä blir enstandardförbättring som inte överstiger denna billig för de hushåll som barahar sin folkpension att leva av. En standardförbättring som överstiger dengaranterade nivån blir däremot dyr och oöverstiglig för dem som inte har nägoninkomst utöver folkpensionen. Deflesta pensionärer bor redan nu i lägenheter som uppfyller de aktuella standardkraven.Del kan enligl utredningarna knappast vara ekonomiska skäl som hindrar dem somhar dåliga bosläder från alt förbättra sin situation. Tillgrund för utredningarnas överväganden i fräga om bidrag och ombehovets omfattning ligger antaganden om befolkningsutveckling, utveckling av hushällslypersarnt inkomst- och boendeförhållanden. Enligtutredningarna kan folkökningen väntas bli svag, i genomsnitt 10 000-25 000personer . Underlaget för hushållsbildning blir därför svagare äntidigare. Beroende på bl, a. osäkerhet om immigrationen anges en tänkbar ökningpå mellan 10 000 och 40 000 hushåll per är. Utredningarnabedömer att antalet familjer med barn kommer att bli tämligen oförändratunder den närmaste tioårsperioden. Inte heller hushällens fördelning efterantal barn kommer att förändras nämnvärt. Däremot förefaller det sannolikt attandelen och anlalel enförälderfamiljer kommer att öka rätt avsevärt. Dehushållstyper som kommer att öka mest är de som består av en eller tväpersoner. Det är i regel hushåll som tidigare bestått av flera medlemmar. Dessakommer troligen all vilja behälla de lägenheter de bott i, när hushållet varstörre. Pensionärshushällen kommeratt uppgå lill drygl 1 milj, är 1985, Ensamboendepensionärer kan uppskattas öka med 13 000-15 000 och tväpersonshushållenmed inemot 5 000, Närdet gäller den framtida utvecklingen av boendeförhållandena understrykerutredningarna att del finns anledning all vara vaksam över hur 1975/76:145 15 bostädernafördelas, så att inte vissa grupper flr en mycket hög utrymmesstandard medanandra förblir trångbodda. Familjer med barn är det största problemet i dettaavseende. Utredningarna pekar pä alt viktiga mål för bostadspolitiken är alt förbättra bostadsmiljön med avseende pä såvälfysiska förhållanden som socialt innehåll och därigenom brytasegregationstendenser, att ytteriigare förbättra ulrym-messtandarden, alt åsladkommaen jämnare fördelning av såväl utrymme som miljöegenskaper. Individuellabostadsbidrag kan vara verksamma instrument för att förverkliga dessa mål. Ombostadstilläggen skall fylla denna funktion måste de dock vara utformade sä,att de möjliggör en bostadsstandard som överensstämmer med vad majoriteten avhushällen vill ha. De inkomststarkare kommer sannolikt att fortsätta att höjasin standard. För hushåll med sämre ekonomisk bärkraft ger bidragen i sinnuvarande utformning dock inte den tillräckliga stimulansen alt följa de inkomslstarkaskonsumtionsutveckling, än mindre att minska de skillnader i bostadsstandard somnu föreligger. Utredningarna drar slutsatsen att ett nytt mer ambitiöst etappmälnu mäste ställas för bidragen. Bidragens storlek bör således avpassas sä att demöjliggör för varje hushåll att ha en bostad där det bor högsl två vuxna perrum och där varje barn har eget rum. Kök och vardagsrum skall inte räknas. Ivissa hushåll kan varje vuxen behöva eget sovrum. Degrupper som har bostadsbidrag kommer av allt att döma att ocksä framgentvara i behov av ekonomiskt stöd för sitt boende. Mycket talar dock för att foik pensionärernas behov av särskilda bostadsbidrag kommer att minska eftersomATP successivt byggs ut. När del gäller handikappade finns det knappast skälatt räkna med alt anspråken pä bostadsbidrag skulle öka som en följd av attgruppen blir större. Beträffande hushåll med barn bedömer utredningarna allbehovet av bostadsbidrag borde minska som en följd av ökad förvärvsintensitetoch därmed högre inkomster bland föräldrarna. När det gäller hushåll utan barnmenar utredningarna att antalet, som med hänsyn lill bidragets syfte att utiämnabostadsstandarden mellan hushåll med olika betalningsförmåga behöver sädantstöd, är och kommer att vara litet. 3,1,6Inkomsten som mäiarc på ekonomisk bärkraft Sombakgrund för sina överväganden i det följande av metoder för inkomstprövningbelyser utredningarna olika faktorer som påverkar hushällens hyresbetalningsförmåga. Utredningarnakonstaterar till en början att storieken av utgifterna för annat än boende ärberoende av försörjningsansvarets omfattning. Hushållelsdisponibla inkomst bestäms av dess bruttoinkomst minus skatt plus olika slag avtransfereringar. Hushåll med en och samma bruttoinkomst kan skilja sig ål i frägaom disponibel inkomst, bl. a. därför att skatteuttaget ärolika stort och genom att transfereringarna är olika. Skatteuttaget vid en ochsamma hushållsinkomst varierar beroende av dels hur många personer som harbidragit lill den, dds hur den är förddad mellan inkomstlagarna. Viss hänsyntas ocksä till försörjningsansvarets omfattning. Pensionärer har vid en vissinkomst lägre skatt än andra inkomsttagare. Studerande med studiemedel harhögre ekonomisk bärkraft än en person som erhåller motsvarande belopp helt ochhållet som inkomst av arbete. Ibilaga H (SOU 1975:52) redovisar utredningarna vissa normerade kalkyler sombelyser olika hushälls ekonomiska bärkraft och hyresbetalningsförmåga. Följandetablå återger några uppgifter ur dessa kalkyler. De avser förhållandena förolika hushåll med en bruttoinkomst av /är. Pris, kr. En vuxen och ett barn Två vuxna och ett barn Två vuxna och tvä barn (1 barn och 1 barn Två vuxna och tre barn (2 barn 0-9 är och 1 barn Isamtliga fall har antagits alt en vuxen har förvärvsarbete. Hyresbe-talningsförmågansjunker som synes markant med ökande hushällsstoriek. Priset för en bostad avtillfredsställande storlek och standard ökar däremot. I del följandeillustreras hur hyresbetalningsförmågan ökar vid stigande bruttoinkomst för en tvåbarnsfamilj. Bruttoinkomst, kr./år Hyresbetalningsförmåga, kr,/år 20 000 30 000 40 000 50 000 Familjermed lika många barn har vid en och samma bruttoinkomsl olika slor hyresbetalningsförmågaberoende på hur inkomsten fördelas mellan makarna. Skatteuttaget blir olika.Förvärvsarbetskostnader tillkommer för antingen en eller två personer. Familjenkan vidare ha utgifter för barnpassning. Avslutningsviskonstaterar utredningarna all det har skett en viss för- 1975/76:145 17 bättringav hushällens egen hyresbetalningsförmåga och ocksä ianpassningen mellan den och de bostadstillägg som har utgått. Utredningarnafinner anledning räkna med ytteriigare förbättringar . Utredningarnaanför inledningsvis att bostadsbidragen väsentligen ansluter lill riktiinjernaför den allmänna social- och familjepolitiken och därför skall betraktas somett förddningspolitiskl instrument. Bostadsbidragens grundläggande syfte ärdock att medverka lill att de mål som statsmakterna har angett för denlångsiktiga bostadspolitiken skall kunna förverkligas. Bostadsbidragens storiekbör mot denna bakgrund bestämmas med hänsyn till skillnader i anlal barn, bosiadspriseroch inkomster mellan olika hushåll. Detbostadspolitiska syftet med bidragen gör det mindre lämpligt att utforma demsom ett allmänt konsumlionsslöd. Bidragen bör även verka som enstimulans för grupper med särskilda bostadsbehov och/eller sämrebostadsförhållanden att förbättra sin situation. Utredningarna anser det därförnödvändigt att bidragen även i framliden knyts lill bostaden. Med hänsynlill bidragens syfte att medverka till att utjämna skillnader i bostadsstandardmellan ekonomiskt bättre och sämre ställda grupper i samhället bör de vara inkomstprövade.Om bostadsbidragen inte in-komstprövades skulle de mera få karaktären av ettkonsumtionsstöd. system ulan inkomstprövning skulle dessutom föra med sig slorakostnader för samhället. Bostadsbidragenskall enligt utredningarna ge en reell stimulans för hushåll med litenbetalningsförmåga att förbättra sin bostadsstandard. De bör därför vara såutformade att en standardökning blir billig för dessa hushåll. Utredningarnaser del som särskilt angeläget att förbättra utrymmesstandarden förbarnfamiljerna. Bra bostäder är en viktig förutsättning för alt skapa godauppväxtförhållanden för barnen. De barnfamiljer som är trångbodda behöver ytteriigareekonomisk förstärkning för att kunna skaffa sig större bostäder. För dem somredan uppnått dagens norm i fräga om utrymme ger de nuvarande bidragen mycket lilenstimulans till ytteriigare förbättringar. Utredningarnafinner det ocksä viktigt all bidragssystemet ges en sådan konstruktion att del blirenkelt och överskådligt för allmänheten och lätt att administrera förhandläggande myndigheter. Följandehuvudsyften anges för bostadsbidragen i framliden: altge alla familjer med barn möjlighet all bo i lägenheter som är tillräckligt rymligaoch ger rörutsäliningar för en god uppväxtmiljö, attge alla vuxna utan barn och med låga inkomsier möjlighet till en god bostadsstandardoavsett vilken typ av hushåll de tillhör, 2 1975/76. 1975/76:145 18 attbegränsa de skillnader i bostadsstandard som beror av olika inkomst ochbetalningsförmåga saml att fortlöpande förbättra bostadsstandarden förekonomiskt svaga grupper sä att de inte släpar efler bätlre ställda grupper vidden fortgående förbättringen av bostadsstandarden, allmöjliggöra för handikappade att bo i en bostad som är anpassad till derassärskilda behov, attgöra det möjligt för pensionärer att bo kvar i egna bostäder av god kvalitet. 3,2.2Behovet av samordning Utredningarnakonstaterar alt de olika bidragssystemen kommit alt fä väsentligt olikautformning. Det är t. ex. stora skillnader mellan systemen när det gällerbidragsbeloppens storiek, sättet för inkomstprövning och beräkning av bosladsutgiften. Bostadsbidragenlill pensionärer och handikappade är kommunala bidrag, medan bostadsbidragen tillbarnfamiljer och hushåll utan barn består av dels en statligt finansierad del,dels en del som finansieras av både stal och kommun. Detfinns vidare stora olikheter mellan kommunerna i frägaom bostadstill-lägg tillfolkpension. Enbristande samordning råder ocksä mellan systemen för bostadstillägg tillpensionärer och till hushåll utan barn. Föralt åstadkomma ell för olika grupper mera rättvist system som därtill ärenklare och mera lättförståeligt krävs en samordning av de nuvarande systemen.Utredningarna ser som ett framtida mål att skapa ett enda bostadsbidragssystemsom omfattar alla bidragsberättigade hushåll. Ett sådant skulle exempelviskunna bygga pä principen om en gemensam grundnivå. Alla bidragsberättigadeskulle kunna erhålla ett lika stort grundbidrag. Skillnader mellan hushållen,t. ex. vad gäller antal barn eller förekomsten av handikapp, skulle kunnabeaktas genom olika stora tilläggsbelopp. Genom att ha ett enda system skullebättre förutsättningar skapas för en enklare administration. Utvecklingenmol ett enda bidragssystem försväras emellertid av nuvarande skillnader mellande olika systemen och problem inom dessa. Det krävs genomgripande förändringarför att målet skall nås. En samordnad lösning måste därför ses ochgenomföras i etapper. Utredningarna erinrar i detta sammanhang om attkommunförbundet tagit upp frägan om att samordna de olikaformerna av bostadstillägg. Fräganom en total samordning mellan de olika bostadsbidragssystemen kompliceras främslav att kommunerna har sä vilt skilda bidragsniväer vad gäller de kommunalabostadstilläggen till folkpension. En första förutsäu-ning för en samordningmellan systemen är därför alt del sker en utjämning mellan kommunerna när detgäller dessa bidrag. Prop.1975/76:145 19 Medhänsyn till de svårigheter som föreligger att samordna systemen pä kort sikthar utredningarna tvingats begränsa behandlingen av bostadsbidragen lill attväsentligen avse förbättringar inom ramen för nuvarande bidragssystem. Fråganom beskattning av bostadsbidrag behandlas av 1972 ärs skatte-ulredning.Oberoende härav har utredningarna funnit anledning att överväga denna fråga mendå enbart från bostadspolitiska utgångspunkter. Utredningarna har därvidfunnit följande. Enprincipiell fördel med att beskatta bostadsbidragen är att den inkomst sombidragen utgör skulle behandlas på samma sätt som andra inkomsier. Fränrättvisesynpunkt skulle detta var en vinst. Del förutsätter emellertid all ocksäandra bidrag beskallas. Enbeskattning av bostadsbidragen gör del ocksä möjligt att föra över stora beloppfrän högre inkomstklasser till lägre. Ett sädant system kan således ses som ettled i en allmän utjämnings- och fördelningspolitik. Enrenodlad konstruktion med beskattade bidrag ulan inkomstprövning medför attalla hushåll, eller alla hushåll med en viss minimiutgift för bostaden, skullefl bidrag. En nackdel med detta är att även hushåll utan egentligt behov däravskulle fl bostadsbidrag. Omingen minimigräns sätts för bostadspriset kan beskattade bostadsbidrag blieffektiva som instrument för inkomstutjämning. Det är däremot svårare alt görasädana bidrag till effektiva bsotadspolitiska instrument. Detta framgår bl. a.av några av de beräkningsexempel som utredningarna redovisar. På grund avmarginalskatteeffekterna skulle vid en årsinkomst av . ca 50"o av bidraget avgå i form av skatt. Vid högre inkomst blirmarginalskatteeffekten högre. Om en familj i detta inkomsiläge byter till enbättre bostad med högre hyra kommer endast 50 "<> av hyreshöjningen allbli kompenserad genom ökat bostadsbidrag, allt under förulsällning alt bidragetmotsvarar hela bostadspriset eller hela priset över ett visst belopp. Med ettbidragssystem som innebär att t. ex. 80 "o av en utgiftshöjning läcks avbidrag kompenseras en ännu mindre del av höjningen. Progres-sivitelen medförsålunda problem vad gäller del bostadspolitiska syftet att bostadsbidragenskall stimulera hushållen att skaffa sig bättre och därmed som regel dyrarebostäder. högt bostadspris innebär vidare all skatten pä bidragen blirhögre än vid en låg utgift. Därigenom försämras stimulansen att förbättrabostadsstandarden. Föratt undvika alt bidragen försämras skulle bidragsbeloppen behöva ökasväsentligt så att marginalskatleeffekterna kompenserades. Detta skulle medförabetydande ökningar av bruttokostnaderna för stat och kommun. Progressivitels-och fördelningsproblemen ökar ju större bidragsbeloppen blir. Problemen skullebli särskilt kännbara om en beskattning av bostadsbi- 1975/76:145 20 dragoch barnbidrag kombinerades. Enmöjlighet att komma lill rätta med problemen vore att ändra skattesystemet,men en sådan åtgärd måste, framhåller utredningarna, självfallet bedömas frånandra utgångspunkter än dem som gäller för bostadsbidragen. Effektenav en beskaUning av bostadsbidragen blir olika beroende på vem i hushållet sombeskattas för dem. Om bostadsbidraget för makar beskattas hos den som har denlägsta inkomsten blir skallen ringa om inkomsten är noll eller tämligen låg.Om ä andra sidan den högsta inkomsten beskallas blir skallen pä bidragen högäven vid relativt måttliga inkomsier. Störstaskillnaden i skaiieeffekter uppslår om den lägsta inkomsten beskattas. Denjämnaste skallefördelningen fär man om bidraget delas i tvä hälfter och läggs tillvardera makens inkomst. Då kan emellertid det förhållandet uppkomma att delfrän skattesynpunkt blir fördelaktigare all ha en högre inkomst inom familjen istället för tvä lägre. Utredningarna framhäller alt detta kan få ickeönskvärda effekter, som t. ex. kan hämma kvinnors benägenhet att förvärvsarbeta. Delär sålunda, konstaterar utredningarna, av stor belydelse för bostadsbidragets storiekefler skatt hur inkomsten fördelar sig inom ell hushåll och hur beskattningensker. Skillnadenmellan nuvarande bidragssystem och eti system med beskattade bidragexemplifieras i följande tablå. Statligoch beskattning av bostadsbidrag (makar med en inkomst, två barn,bostadsbidrag beräknat på hela bosladsutgiften, . Bostadsbidrag efter skatt vid nedan-Nuva kr,/år stadsutgift av ,/är -1- 2 400 -1- 2 400 -1- 2 400 -1- 2 400 -1- 2 400 -1- 2 100 Detframgår exempelvis att om bostadsutgiften ökar från . lill 8 000 kr.vid en inkomst av /år blir ökningen av bostadsbidraget 1 075 kr.Drygt 50 "o av utgiftsökningen täcks av bidrag mot nuvarande 80 "n.Stimulansen att förbättra bostadsstandarden minskar sålunda väsentligt. Ävtabellen framgår emellertid inte vilken effekt som uppkommer vid ett ökatbarnantal eller den totala effekten av all beskatta både barn- 1975/76:145 21 Av andra beräkningar som utredningarna redovisar framgår bl, a.att bostadsbidraget vid samma inkomst och bosiadsutgift i de flestainkomstlagen blir lika eller mindre för ett hushåll med tre barn än för etthushåll med ett barn. Denna effekt beror på den progressiva skatteskalan. Ettsystem för bostadsbidrag bör emellertid vara sä konstruerat att del utjämnarsådana skillnader i bosiadspriser som beror på olika utrymmesbehov för olika slorabarnfamiljer framhåller utredningarna. En möjlighet att nä detta mål är attgöra ingrepp i skattesystemet. Utredningarnadrar av sina beräkningar slutsatsen alt en beskattning av barnbidrag ochbostadsbidrag innebär förbättringar främst vid låga och höga inkomster, medan mellaninkomslskiktenfår i stort sett samma bidragsbelopp som . Sammanfattningsvissäger sig utredningarna ha funnit att flera faktorer talar för ett beskattatbostadsbidrag. Förutom tidigare nämnda principiella fördel, all bidragetjämställs med andra inkomster, undanröjer ett sädant system alla de problem somhör samman med andra slag av konventionella inkomstprövningssyslem, som t. ex. problemenmed alt åstadkomma ett aktuellt och rättvisande inkomstbegrepp. De dubblamarginaleffekterna skulle falla bort och belopp skulle kunna föras över tillhushåll med lägre inkomster utan att marginalskatteeffekten blir mycket högreän . Enligtutredningarna finns dock ett flertal argument ocksä mot ett sådant system. Ettstort anlal hushåll skulle fä bostadsbidrag utan att nägon bostadssocialmotivering finns härför. Om man inför en inkomslgräns, vilket skulle motverkadenna effekt, har man fortfarande att arbeta med en inkomstprövning som ärsvär all göra rättvisande. Del viktigaste skälet mot beskattade bostadsbidraganses dock vara svårigheten alt förena ett sädant system med det bostadspolitiskasyftet. Som utredningarna påvisat är del tveksamt om man över huvud taget kankonstruera ett rimligt system för beskattade bostadsbidrag, där hänsyn skalltas till såväl antal barn som ekonomisk bärkraft och bostadspris. Stimulansenalt förbättra bostadsstandarden är vidare komplicerad att åstadkomma. Enövergång lill beskattade bostadsbidrag medför också problem vad gäller hurutgifter och skaiieiniäkier skall fördelas mellan stat och kommun. Detta problemutgör emellertid enligl utredningarna inle något avgörande argument motbeskattade bidrag. Även tekniski-adminisirativa problem uppkommer i form av merarbeteför arbetsgivaren och skatteadministrationen. Sannolikt torde dock ett sådantsystem innebära lättnader i andra administrativa avseenden. Motbakgrund av dels all frågan om beskattade bidrag har prövats av familjepolitiskakommittén men avvisats, dels alt skalteutredningen har all från meraövergripande synpunkter la upp frågan om beskattning av bidragen harutredningarna inte funnit skäl att föreslå en sådan. Utredningarna bedömeremellertid att en anpassning lill en eventuell framtida beskaUning av bidragentorde vara möjlig med det föreslagna systemet. 3.3Bostadsbidrag till barnfamiljer och hushåll utan barn 3,3,1Utfor in ning Utredningarnahar prövat olika modeller för hur ett bosladsbidragssystem skulle kunnautformas för att tillgodose de krav och syften som skall ställas pä ett sädant.Del har därvid visat sig svårt att utan komplicerade konstruktioner göranödvändiga justeringar helt inom ramen för det nuvarande systemet.Utredningarnas förslag bygger dock på samma grundprinciper som gällandesystem. Följandeh UV ud pr i ne i p skall gälla v i d beräkning av bostadsbidraget. Bostadsbidraget= 80 96 av hyran + . per barn och är - 14 96 av inkomsten. Dennahuvudprincip modifieras i vissa avseenden, främsl genom övergångsbestämmelserför all förhindra alt bostadsbidragen försämras för en del grupper iförhållande lill vad som utgår enligl gällande regler. Utredningarnaanser alt bostadsbidragen liksom nu bör beräknas med utgångspunkt i bostadsprisel,anlal barn i hushållet samt hushållets inkomst. Vid beräkningen utgår man fränett belopp som motsvarar 80 "o av hela hyran upp till en övre gräns somvarierar med hushållets storiek. De nuvarande nedre hyresgränserna tas sålundabort. Beloppet per barn har satts till /år, vilkel är detsamma som f. n.utgår i statligt bostadstillägg. Genom den barnanknulna delen beaktas den lägrebetalningsförmåga som uppkommer när familjen blir större och genom devarierande övre hyresgränserna beaktas all utrymmesbehovet ökar. Detutgängsbelopp som på detta sätt erhålls föresläs bli reducerat med hänsyn tillinkomsten. Reduceringen skall ske med 14 "n i princip ända frän en inkomstav noll. Enligl regler som gällde är 1975 började reduceringen med 15 "nvid en inkomst som översteg 26 0(X) kr. för barnfamiljer och . förhushåll ulan barn. Jämförtmed nuvarande system och inkomstgränser skulle hy-resprocenten vid detföreslagna beräkningssättet och med utgångspunkt i en hyra på . per månadbli följande. Makar med 1 barn Makar med 2 barn kr,/år Delföreslagna systemet skulle således medföra att låginkomsttagarna behövde sältaav en betydligt mindre del av sin inkomst för att betala hyran. Prop.1975/76:145 23 Debidragsbelopp som skulle komma att utgä enligl förslaget innebär förbättringarför de allra flesta hushåll. För makar utan barn resp. med ett eller två barnoch en hyra pä 500 resp. /mån. skulle bostadsbidraget utgämed de belopp som framgår av följande tablå.