prop · FZ03164 · 1975-12-31 00:00:00 — s. 524 O- För alt någon tvekan om detta inteskall behöva uppkomma har i 3 S tredje stycket föreskrivits att förbud enliglförsta eller andra slycket länder lill efterrättelse . Av 13 Sförvaltningslagen följer alt , som enligt vad som föreslås i detföljande skall pröva besvär över beslut om sådant förbud, kan förordna att detöverklagade beslutet tills vidare inte skall gälla. Att förbud länder lill efterrättelseomedelbart kan få betydelse även i fråga om vite som sätts ut i beslutet. Jagåterkommer lill detta i motiveringen till 17 ! 14-11 §§ meddelas bestämmelser om avgifter. Enligt 4§ första slycket skallbyggnadsavgift utgå, om någon vidtar ålgärd, till vilken erfordras byggnadslov,ulan sådant lov. Som förutsättning för avgiftsplikl gäller således au ålgärdenskall kräva byggnadslov. Av beslämmelserna framgår - som också har anförts iden allmänna motiveringen - att frågan om byggnads-lovspliki skall bedömasenligt de regler som gällde när åtgärden vidtogs. Innehållet i dessa reglerblir således avgörande för frågan om byggnadsavgift skall ulgå. Avordalydelsen i 4 S första slyckel följer vidare att avgiftsskyldigheten iprincip inträder i och med att det olovliga byggandet påbörjas. Enligl FöreningenSveriges byggnadsinspektörer innebär detta att vid ett olovligtpåbörjat arbete för en villa om 100 m där bottenplattan är färdiggjuten,omgående skall ta ut en byggnadsavgift om ca . Om den byggandeemellertid hävdar att han på sin bottenplatta haft för avsikt att uppföra ettenkelt skärmtak för några bilar, så blir byggnadsavgifien väsentligt lägre.Föreningen anser alt en sådan ordning på ett orättvist sätt gör skillnad mellanolika fall av olovligt byggande. Närolovligt byggande upptäcks innan det har blivit fullbordat kan givetvis någongång den situationen tänkas uppkomma att av del utförda inte otvetydigt kanavgöras vad som skall bli resultatet av åtgärden. sä mycket slå klart att arbetena är av sådan beskaffenhet au dekräver byggnadslov. Framstår del därvid som sannolikt att det olovligt Ulfördakan stå kvar, skall nämnden, enligl vad som har anförts i del föregående (avsnitt4.4), bereda den byggande tillfälle alt ge in ansökan om byggnadslov. Utnyttjarhan denna möjlighet, kommer del alt framgå av 1975/76:164 66 handlingarnavad han avser att utföra, och avgiften får då beslämmas med stöd härav. Ärsituationen däremot den att det vid upptäckten framstår som klart att detolovligt byggda inte kan tillåtas slå kvar, får byggnadsavgiften bestämmas medhänsyn lill vad som har utförts. Någon tilläggsavgift skall inle ulgå i dessafall, eftersom det byggda skall undanröjas. Vad jag nu har anfört torde visaatt några ölägenheter av den art föreningen åsyftar inte behöver uppkomma. Delskall dessutom tilläggas att den byggande hell kan undgå avgift, om hanundanröjer det byggda innan tar upp frågan om påföljd föråtgärden. Jag återkommer till detta i specialmoliveringen lill 5 §. Beslut om byggnadslov kanöverklagas genom besvär av den som beslutet angår, om det har gått honom emot.Besvär skall anföras frän den dag då klaganden fick del avbeslutet. Detta följer av bestämmelserna i 11 och 12 SS förvaltningslagen. Attbesvärstiden räknas från det klaganden fick del av beslutet kan medföra attbeslul om byggnadslov blir undanröjt efter det att beslutet meddeladesoch alt den byggande på grund härav blir tvungen att riva vad han i föriitan påbyggnadslovet har uppfört, 1 ett sådant fall skall någon avgift inte utgå,eftersom byggnadslov fanns när åtgärden vidtogs. Iöverensstämmelse med vad som har föreslagits i den allmänna motiveringen(avsnitl 4.1,2) föreskrivs i 4 § andra styckei att fråga om byggnadsavgiftskall prövas av , I anförandet omavgiftssystemets utformning (avsnitt 4,1,2) har närmare utvecklats hurbyggnadsavgiften skall beräknas. Bestämmelser härom har tagits in i 4 § tredjestyckei. Enligl försia punkten i detta stycke utgår byggnadsavgift med beloppmotsvarande fyra gånger den avgift som enligt den i 8 S BS avsedda taxannormalt skall eriäggas, om byggnadslov till en motsvarande ålgärd beviljas,dock . Ianslutning till 4 § första stycket harjag framhållit all frågan om ålgärden harföretagits i strid mol bestämmelserna om byggnadslov skall prövas enligt deregler som gällde när ålgärden vidtogs. Konstaleras därvid all ålgärden innebärolovligt byggande, skall emellertid byggnadsavgiften bestämmas med tillämpningav den taxa som gäller vid prövningslillfället. Detta har kommii lill uttryckpå så sätt att i iredje stycket försia punkten talas om avgift som normaltskall erläggas, om byggnadslov till en motsvarande åtgärd beviljas. Med deltauttryck klarläggs också - i överensstämmelse med vad jag har anfört omavgiftssystemets utformning - att del är fråga om den avgift som betalas inormalfallet och all man således inle skall ta någon hänsyn lill omförhållandena i nägot avseende är särpräglade och därför i och för sig skullekunna föranleda påslag på normalavgiften. Aviredje styckei första punkten framgår vidare alt byggnadsavgift alllid skallulgå med minsl . Detta innebär bl, a. att minimiavgiften skall utgå isädana fall dä åtgärden i fråga inte är avgiftsbelagd i kommunens taxa. Enligtvad jag har anfört om avgiftssystemels utformning skall man när Prop.1975/76:164 67 byggnadsavgiftbestämmes bortse också frän sådan del av avgiften enligt taxan som belöper påupprättande av nybyggnadskarta, utslakning eller lägeskontroll av byggnadeller på annan mätningsteknisk åtgärd. Bestämmelser om detta finns i 4 § tredjestycket andra punkten. Denu föreslagna bestämmelserna kan belysas med några exempel. Om det olovligtbyggda beslår i en åtgärd, för vilken avgift för byggnadslov enligtbyggnadslovslaxan skall betalas med , blir byggnadsavgiften således 4 x200 = . Är avgiften enligt taxan endast . eller föreskriver taxaningen avgift, skall byggnadsavgift utgå med minimibeloppet . Som föruthar nämnls skall den byggande - om byggnadslov till åtgärden söks - dessutombetala full avgift enligt taxan för detta. 1den allmänna motiveringen (avsnitl 4.1.2) har föreslagits att befrielse frånskyldighet att beiala byggnadsavgift skall inträda i vissa situationer.Bestämmelser härom har tagits in i 5 S. Paragrafen överensstämmer i sak medmoisvarande beslämmelser i promemorian. Enligt dessa skall avgift inte utgå, omrättelse vidtas innan fråga om påföljd för ålgärden tas upp till prövning. Ipromemorians specialmotivering framhålls att sådan prövning inte behöverutmynna i ett avgörande i sak utan att del skall vara tillräckligt attbyggnadsnämndens behandling resulterar t. ex. i ett beslut om komplettering avuiredningen. Med rättelse avses givetvis att det olovligt utförda rivs eller påannat sätt undanskaffas. Flera remissinstanser, däribland kammarrätten iSundsvall, anser att bestämmelserna bör förtydligas på denna punkt. Jagföreslår att de utformas så att byggnadsavgift inte skall utgå om rättelsevidtas innan frågan om påföljd tas upp vid sammanträde med byggnadsnämnden.Genom all orden till prövning las bort torde det framgå att valet av påföljdinte behöver ha behandlats vid sammanlrädet. Det är t. ex. tillräckligt attnämnden har diskuterat om det byggda kan tillåtas stå kvar. Om så har sketttorde framgå av protokoll från sammanträdel. del fall kan sådan rättelse medföra att den byggande gör sig skyldig tillöverträdelse av de bestämmelser i som föreskriver att rivning i vissa fallkräver byggnadslov och alt förutsättningar för avgift på grund härav äruppfyllda i och för sig. Av 5 S I måsle emellertid anses framgå att avgift idessa fall inte skall tas ul. Länsstyrelseni framhåller att bestämmelserna om befrielse i nu avsedda fallkan medföra administrativa svårigheter, efiersom det alltid somärendel tas upp i måste konstateras att ålgärden inle harundanröjts. Som jag har anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.4) skallden byggande beredas tillfälle att inkomma med ansökan om byggnadslov, om detframstår som sannolikt att åtgärden kan tillåtas. Att nämnden beslutar härominnebär att frågan om påföljd har tagits upp. Rättelse som vidtasefter sådant beslut skall, på grund av vad jag anförde, således inte ledatill befrielse från byggnadsavgift. När sedermera skall prövafrågan om byggnadslov skall 1975/76:164 68 Enligl min mening kommer del i det helt övervägandeantalet fall därvid inte att uppstå några problem att konstatera om rättelsevar vidtagen vid det lillfälle då ägaren bereddes möjlighet att ansöka ombyggnadslov. 1 sådana fall då det olovligt byggda skall undanröjas kan detdäremot tänkas uppkomma svårigheter av den art påtalar. De böremellertid kunna lösas t, ex, genom att frågan om avgift inte avgörs samtidigtmed beslutet om undanröjande utan tas upp vid nästföljande sammanträde. Dettorde då vara möjligt att konstatera, om frivillig rättelse hade företagits närbeslutet om undanröjande fattades. allmänna motiveringen har föreslagits att byggnadsavgift inte heller skallutgå, om rivning av byggnad företas i syfte att förebygga eller begränsaomfattande skada på annan egendom eller om rivningen avser brandskadad egendom.Bestämmelser härom har tagils in i 5 S 2. Som förutsättning för befrielse närrivning har skett i skadeförebyggande syfte anges i lagtexten att det skallvara fråga om én omfattande skada på annan egendom. Frågan om detta krav äruppfyllt skall - som påpekas också i promemorian - inte bedömas i relation lillden hotade egendomens värde, utan det skall vara fråga om en skada som iabsoluta tal är betydande. Den måste vara så slor att det framstår som befogatalt tillgripa rivning för all avvärja eller begränsa skadan. Jag har i den allmännamotiveringen föreslagit befrielse frän avgift även när byggnad rivs med stöd avbestämmelse i lag eller annan författning. Ett exempel pä sädaria bestämmelserär 11 S brandlagen (1974:80) som ger befogenhet för den som för befälet vidräddningstjänst att företa ingrepp i annans rätt. Som förutsättning härför gälleralt det skall föreligga fara för liv, hälsa eller egendom eller förskada i miljön och att ingreppet i annans rätt måste anses försvarligt medhänsyn lill farans beskaffenhet, den skada som åsamkas annan ochomsländighelerna i övrigt. 1 dessa fall förutsätts inte att den skada som skallavvärjas i absoluta tal är betydande. På grund härav har i uppräkningen i 5 S 2tagits med också det fallel alt rivning har företagils med stöd av lag ellerannan författning, Ifråga om det återstående undantagsfallet, dvs, att rivningen avser byggnad somhar skadats genom eldsvåda eller annan liknande händelse, har föreskrivits attbyggnaden skall ha skadats lill väsentlig del. Avgiftsbefrielse skall såledesinte inträda om skadorna på den rivna byggnaden varit så små att de utan störreingrepp hade kunnat avhjälpas. Även här skall det vara fråga om så stora skadoratt rivningen varit befogad, 1de fall som anges i 5 S 2 skall befrielse från skyldighel all beialalill-läggsavgift också inträda. Bestämmelser om detta har tagits in i 8 S.. Idet föregående har jag föreslagit att nuvarande bestämmelser i 69 S BS omstraff för annan överträdelse än olovligt byggande med visst undantag skallersättas av bestämmelser om skyldighet att betala särskild avgift. Sädanabeslämmelser har tagits in i 6 S. Bestämmelsernai promemorian om särskild avgift överensstämmer i fråga' om uppräkningen avförseelser med motsvarande regler i 69 S BS. Som kammarrätten i Sundsvallpåpekar medför detta att vissa åtgärder som f. n. är strafföelagda i 147 Sförsta stycket BL och som inte kräver byggnadslov inte kommer all föranledasärskild avgift. Eftersom de inle utgör någon överträdelse av bestämmelserna ombyggnadslov, föranleder de inte heller byggnadsavgift. Så kan t. ex, varafallel om nägon överträder förbud mot schaktning, fyllning, trädfällning ellerannan därmed jämföriig åtgärd (17 § BL och 54 S 1 mom. första slyckel BS). Föralt de nu avsedda i 147 ;? första styckei BL strafföelagda åtgärderna ocksåskall följas av särskild avgift har i 6 S första stycket I tagits inbestämmelser härom. I första styckei 2 och 3 uppräknas de övriga förseelser somskall föranleda särskild avgift. I denna del skiljer sig förslaget frånmotsvarande uppräkning i 69 S BS så lill vida som överträdelse av förbud att fortsättabyggnadsarbete enligt vad jag förut har föreslagit inte skall föranledasärskild avgift. Av6 S första styckei framgår att särskild avgift skall utgå, om någon i annatfall än som avses i 4 S första stycket överträder de förbud eller underlåter attvidla de åtgärder som enligl vad har anförts är uppräknade i punklerna1-3, Genom denna hänvisning lill 4 5 försia styckei torde framgå att, då t. ex.överträdelse av förbud innefattar olovligt byggande, särskild avgiftinte skall ulgå vid sidan av byggnadsavgift. allmänna motiveringen har jag föreslagit att i bagalellfallskall ha möjlighet att avstå från att påföra avgift. Bestämmelser av dennainnebörd har tagils in i 6 ! ; iredje stycket, som även innehåller regler omavgiftens storlek. Deföreslagna beslämmelserna i 6 S första slyckel 3 innebär bl.a. att särskildavgift skall utgå, om någon underlåter att fullgöra anmälningsskyldighet somföreskrivs i BS. Föreningen anser det inte varamöjligt att med bibehållen rättssäkerhet föreskriva straffavgifter föreventuellt uteblivna anmälningar enligt 62 ! ; I mom. a-d BS. Enligt dessabeslämmelser skall vid uppförande av ny byggnad, vartill byggnadslov erfordras,göras anmälan till vid i princip följande lillfällen, nämligen då företaget påbörjas, då schaktning eller sprängning till grundbotten harblivit utförd eller pålning skall påbörjas, då grundläggning har verkställts, då byggnadens bärande stomme och skorsten haruppförts samt då företaget har slutförts. Föreningenupplyser att det av praktiska skäl i allmänhet godtas att sådana anmälningargörs per telefon. I detta förfarande ligger enligt föreningen en risk för attanmälan i några fall inte når fram till den byggnadsinspektör som har hand omdet ifrågavarande ärendet. Det kan därför tänkas inträffa, anför föreningen,att byggnadsinspektören med fullt fog kan hävda att han Prop.1975/76:164 70 intehar mottagit någon anmälan och att den ansvarige finner sig inte kunna bevisaatt anmälningsplikten har fullgjorts. Detta problem kan enligt föreningennaturiigtvis undanröjas genom att anmälningar görs skriftligt och irekommenderad försändelse, men av tidsskäl är detta inte möjligtunder ett bygges gång. Jagvill till en början framhålla att bestämmelserna om anmälningsskyldighetfyller en viktig funktion, nämligen att möjliggöra kontroll av attbyggnadsarbetena bedrivs på föreskrivet sätl. Enligt min mening krävs starkaskäl för alt undanta underiåtenhet att göra anmälan från avgiftsskyldighet. Föratt den ansvarige arbetsledaren skall vara säker på att anmälningarna kommerfram till bör han som föreningen påpekar göra sin anmälanskriftligt. Jag kan ha förståelse för att detta ibland kan vålla problem menhar svårt att inse att problemen kan vara särskilt stora. Skulle av någonanledning anmälan endasl kunna ske muntligt, bör det ankomma på den tjänstemansom mottar anmälan alt göra anieckning härom i diarium eller på annat lämpligtställe. Tillräckliga skäl att undanta de nu avsedda fallen frånavgiftsskyldighet föreligger enligt min mening således inte. Enligtde i 6 § första stycket 3 intagna bestämmelserna skall särskild avgift utgå bl.a. om någon i strid mol 60 S första stycket BS underiåter alt vid utförande avarbete följa fastställda ritningar. Föreningen att det under byggnadsarbetenas gång ofta upptäcks att vissaändringar i förhållande till fastställda ritningar, t. ex. beträffandeplanlösningen för en byggnad, på ett bättre sätt skulle gagna det framtidanyttjandet. Det praktiska förfaringssättet är då, anför föreningen, alt denansvarige arbetsledaren tar upp ändringsfrågorna med byggnadsinspektören ochfår klartecken till ändringarna av denne, varefter akluella ritningar inlämnastill i samband med slutbesiktning. Även om deav fastställda ritningarna i sådant fall inte har följts, ärdet enligt föreningen uppenbart att avgift inte skall utgå. Enligtmin uppfattning innebär ett sådant förfaringssätt som föreningen anger inteunderiåtenhet att följa fastställda ritningar. Med ultrycket fastställdaritningar måste i det angivna fallet förslås de ritningar, som byggnadsnämndengodtar i samband med slutbesiktning. 17 i; ges bestämmelser om tilläggsavgift. Bestämmelserna är utformade iöverensstämmelse med vad jag har anfört i den allmänna motiveringen. Jämförtmed förslaget i promemorian innebär detta dels att kravet på att det utrymmesom omfattas av åtgärden skall vara avsett för visst ändamål har tagits bort,dels att den krets av åtgärder som skall omfattas av bestämmelserna harvidgats så att den omfattar även ianspråktagande av byggnad eller del däravför väsentligen annat ändamål än det vartill byggnaden förut har varit användeller som finns angivet på godkänd ritning. Avvad jag har anfört i anslulning lill 4 ij framgår all skyldigheten alt 1975/76:164 71 betalabyggnadsavgift i princip inträder i och med att det olovliga byggandetpåbörjas, I fräga om lilläggsavgift har i promemorian i detta avseende valts enannan lösning. Enligl denna skall avgiftsskyldigheten i princip inträda förstnär åtgärden har vidtagits. Som motiv för detta anges i promemorian att delinte torde vara möjligt att innan åtgärden har vidtagits bedöma omtilläggsavgift skall utgå, eftersom en förutsättning härför enligl promemorianskall vara att del utrymme som omfattas av åtgärden skall vara avsett för visständamål. Pågrund av alt ändamålsbestämningen nu tas bort saknas enligl min meninganledning att ha någon skillnad i detta avseende mellan byggnadsavgift ochtilläggsavgift. Bestämmelserna i 7 S har utformats i överensstämmelse härmed. Somjag återkommer till i anslutning till 8 si skall tilläggsavgift inte utgå bl,a. om det utrymme som den olovliga ålgärden omfattar inte överstiger 3 m.Tillämpning av dessa bestämmelser torde komma i fråga företrädesvis när detolovliga byggandet består i att en befintlig byggnad till- eller påbyggs. Ävenom en till- eller påbyggnad om 3 m på grund av det nu anförda inte skallföranleda att tilläggsavgift ulgår, innebär detta inle att det för alla sådanaåtgärder som överstiger 3 m skall tas ut lilläggsavgift. Med till- ochpåbyggnader torde nämligen förstås åtgärder genom vilka en befintlig byggnadutökas i sidled (tillbyggnad) eller i höjdled (påbyggnad), med undantag dockför åtgärder av ringa omfattning och betydelse, såsom anordnande av mindreveranda, balkong, blomsterfönster o. d. : Byggnadslagstiftningen5:e uppl. s. 534). Detta innebär all 1. ex, vissa tillbyggnader som överstiger3 m på grund av sin ringa betydelse kan bli undantagna från tilläggsavgift. Utöverdet berörda undantaget från tilläggsavgift har i den allmänna motiveringen(avsnitl 4,1.2) föreslagits alt befrielse från tilläggsavgift skall inträdabl. a. om det olovligt byggda undanröjs handräckningsvägen, om byggnadsnämndenförelägger ägaren att undanröja det byggda eller om ägaren vidtar rättelseinnan frågan om tilläggsavgift har blivit slutligt avgjord. Bestämmelseromdetta finns i 8 S. I8 H regleras det fallel all det utrymme som avsed med ålgärden inte överstiger3 m. Hur utrymmets yta skall beräknas avhandlas vid 9 >;. Det bör anmärkasall denna undantagsregel inte gäller när den olovliga åtgärden består i att nybyggnad uppförs. Däremot gäller regeln vid rivning. Haningekommun framhåller all problemet med upprepad olovlig tillbyggnad på 3mpergånginleharobserverals. Bestämmelserna börenligt kommunen därför kompletterasmed en regel om alt befrielse frän avgift inträder endasl den första gången enolovlig tillbyggnad sker på varje byggnad. I anledning härav vill jagframhålla alt de nu avsedda bestämmelserna skall tillämpas på själv-ständigaåtgärder. Den omständigheten att åtgärden genomförs i etapper, som 1975/76:164 72 varoch en underskrider gränsen 3 m, kan inte medföra alt befrielse fråntill-läggsavgift inträder. Om t. ex, en sammanhängande tillbyggnad om 12 mharuppförts i fyra etapper, var och enom 3 m, skall således tilläggsavgift tas utför hela tillbyggnaden. Har påen viss byggnad vid tvåolika tillfällen utförtsseparata åtgärder som var för sig är mindre än 3 m men tillsam mans överstigerdenna gräns, skall däremot tilläggsavgift inte utgå. Detta framgår av denföreslagna bestämmelsen. I8 S 4 har tagits in bestämmelser för det fallet att ägaren självmant vidtarrättelse. Bestämmelserna har utformats så att avgift inte utgår, om rättelsesker innan frägaom tilläggsavgift har avgjorts genom lagakraftägande beslut.Här föreligger således en skillnad i förhållande lill beslämmelserna i 5 ij Iom befrielse från byggnadsavgift vid frivillig rättelse. Som förutsättning förbefrielse från sådan avgift gäller nämligen att rättelsen sker innan frågan ompåföljd tas upp vid sammanträde med . Att tilläggsav- gift inteskall utgåom rättelsen innebäratt bestämmelsernaom byggnadslov förrivning av byggnad överträds, framgår av vad jag har anfört i anslutning till 5S 1. Av 8Ij 5 framgår genom en hänvisning lill 5 jj 2 att tilläggsavgift inte skallutgå, om byggnad rivs för att avvärja eller begränsa omfatiande skada på annanegendom, om rivningen företas med stöd av lag eller annan författning eller omden avser byggnad som lill väsentlig del har skadats av eldsvåda eller annanliknande händelse. 1 specialmotiveringen till 5 ij har avgränsningen av dessafall närmare diskuterats. allmänna motiveringen (avsnitt 4.1.2) har föreslagils att tilläggsavgiften,till skillnad mot förslaget härom i promemorian, skall beräknas pä grundval avden våningsyta som åtgärden kan beräknas ha omfattat, och att dettaberäkningssätt skall användas för alla fall då lilläggsavgift skall ulgå,således även då rivning företas utan byggnadslov. Någraremissinstanser finner bestämmelserna om beräkning av tilläggsavgift oklara. Detbör därför närmare utvecklas hur beräkningen skall gå lill. Vadförsl gäller uttrycket våningsyia avses därmed den yta i ett plan som begränsasav omgivande ytterväggars utsidor eller av mittlinjer i skiljeväggar. Enbyggnads våningsyia utgörs i detta sammanhang av den sammanlagda ytan förbyggnadens våningar, inklusive källare och inredda vindsutrymmen. När del ilagtexten talas om den våningsyta som åtgärden kan beräknas ha omfattat avsesdärmed, när helt ny byggnad uppförs, byggnadens våningsyia. När det gällertill- eller påbyggnad avses det tillskott i våningsyta som har uppkommit genomåtgärden. Vid inredande eller ianspråktagande för nytt ändamål avsesvåningsytan av del utrymme som inreds eller tas Prop.1975/76:164 73 ianspråk för det nya ändamålei. Vid rivning av byggnad slutiigen avses, liksomvid uppförande av ny byggnad, byggnadens våningsyta. Avuttrycken kan beräknas ha omfattat torde framgå att någon exakt uppmätning intebehöver företas, I de fall då detta är möjligt skall beräkningen givetvisgöras exakt. Det kan emellertid inte uteslutas all sådan beräkning någon gängär utesluten, t. ex. när våningsytan för en redan riven byggnad skall beräknas.Del blir i ell sådant fall nödvändigt att göra en uppskattning med ledningbl.a. av tillgängliga ritningar och uppgifter i faslighetslängden. Det böremellertid strykas under att beräkningen i sådani fall måste vila på etttillföriilligt underiag. Någon skönsmässig beräkning får således inle göras. Ärdet t. ex, osäkert om en riven byggnad har haft två eller tre våningar, skallvid beräkning av våningsytan endast det antal våningar tas med som man medsäkerhet kan påstå har funnits. Näråtgärden avser annal än uppförande av ny byggnad skall enligt 8 ij 1tilläggsavgift inle utgå, om det utrymme som omfattas av åtgärden inleöverstiger 3 m. 1 överensstämmelse med vad som har anförts i den allmännamotiveringen föreskrivs i 9 ij första stycket all vid beräkning av den yta somskall ligga lill grund för tilläggsavgiften i nu avsedda fall skall dras ifrån3 m. Som förul har nämnls är syftel härmed att motverka att alltför storskillnad i sammanlagd avgift uppkommer i vissa gränsfall.