prop · FZ03202 · 1975-12-31 00:00:00 — För atttillstånd skall få meddelas förutsätts sålunda att åtgärden kan anias geupplysning som är av synnerlig vikt för uiredningen och all hinder möler molall på annat sätl erhålla motsvarande upplysning, Uiredningenhar funnii att gällande rätt anger den misstänktes egna telefonsamtal somavlyssningens egentliga objekt. För att begränsa antalet fall, då åtgärden kankomma att drabba annan än den misstänkte, har strängare förutsättningaruppställt för avlyssning av telefoner, som den misstänkte endast merasporadiskt kan komma att använda, Endasl om synnerlig anledning förekommer attavsedd utredning skall vinnas genom avlyssning får sålunda lillslånd meddelasbeträffande telefon, som inte innehas eller 5 1975/76. 1975/76:202 66 huvudsakligenbrukas av den misslänkle. Vadangår själva domslolsförfarandet föreslås en betydelsefull nyhei. Utredningenkonstaterar au prövningen inför domstol inie kan ske så au den misslänkle fårtillfälle all bemöia åklagarens påståenden. Sekretessen får lill följd all enfullföljdsrätt endast synes kunna utövas av åklagaren och all endaslavslagsbeslut därför kommer under prövning i högre instans. Avsaknaden avkonlradiktoriskt förfarande och fullloljdsmöjlighci har upplevts somotillfredsställande när fråga är om cu så ingripande tvångsmedel somtelefonavlyssning, Uiredningen föreslår därför att som motpart lill åklagareninförs en god man med uppgifi att ta tillvara intresset av integriieisskyddför den enskilde. Den gode mannen skall ha slällning av part och ges tilirälleatt yttra sig över åklagarens framställning, ,11 den misstänktes situationskall särskill beaklas ligger i sakens natur. Genom den gode mannen blir delmöjligt all få även bifallsbeslui överprövade i högre instans. God man skallförordnas av regeringen lor viss lid och vissl område. För all säkerställa etttillräckligt personurval och för au ime sprida de från sekretessynpunktkänsliga uppdragen alllför myckel föreslås au behörigheten för tingsrätt alluppta ärenden om telefonavlyssning begränsas lill tingsrätterna i de sexhovräiissiäderna, dvs, . Längstalillsiåndsiid är f, n, enligl 27 kap, 16 i; RBoch en månad enligl 1952och lagar. De fiesta lillslånd har meddelats enligl de sistnämndalagarna och avsett en månad. Utredningen föreslår au i den nya lagstittningenlillsiåndsiiden får beslämmas lill högst en månad. Tiden skall till skillnadfrån vad nu gäller räknas för beslutet. Utredningen betonar allrällen alltid skall undersöka möjligheterna alt bestämma tiden kortare. Mängagånger torde även en lillsiåndsiid av en niånad vara otillräcklig, varvid nytttillstånd liksom t", n, skall kunna meddelas om förulsällningar härförfinns, I1952 års lag ges möjlighel all fördröja eller inställa telefonsamtal, altavslänga telefonapparat från samtal saml alt erhålla uppgifi om samtal somutväxlats mellan olika telefonapparater. Denna möjlighel har behållits ochliksom f. n, anknutits till samma förutsättningar som gäller föriddonav-lyssning i egentlig mening. Likaså har behållits den i lagen givna befogenhetenför förundersökningsledaren eller åklagaren alt interimistiskt förordna omtelefonavlyssning med skyldighel alt anmäla åtgärden lill rälten föröverprövning. Befogenheten har dock begränsats till fall. då fara är idröjsmål. Utredningenhar hafi all särskill beakla den konfiikt, som vid iddbn-avlyssning påtidningsredaktioner kan uppslå med uppgifislänmares rätt lill anonymilet enligltryckfrihetslagslifiningen, Uiredningen har här ansett sig kunna anknyta tillde överväganden, som massmedieutredningen (MMU) gjort i sill betänkande (SOU1975:49) med förslag lill massmediegrundlag (MGL), I avbidan på genomförandetav en ny yiirandelVihelslagsiirining har utredningen dock funnii del angelägetall i lagtexten ge en särskild regel om beaktande av den räll till anonymitet,som I", n, tillkommer författare, annan upphovsman eller meddelare enligltryckfrihetsförordningen (TF) och radioansvarigheislagen (1966:756). Utredningenhar även uppmärksammat andra lysinadsplikier. 1975/76:202 67 komma all beskäras genom telefonavlyssning. Ulredningensöverväganden härvidlag har föranletl uiredningen all föreslå förbud motavlyssning av telefonsamtal mellan den misslänkle och hans försvarare, Beiräffande avlyssningens praktiska uiförande förutsättssom all denna kan ske genom direklavlyssning eller upplagning påfonetisk väg. Uppteckning av sannal bör endasl få omfalta vad som finnes varaav betydelse för utredningen, Uppleckning får i enlighel med gällande rällgranskas endasl av rällen, förundersökningsledaren, åklagaren, sakkunnig ellerannan som anlitas för uiredningen eller därvid hörs. Vad som vid granskningenbefinnes sakna belydelse för uiredningen skall förstöras, Uiredningen har i sina överväganden särskill gått in påolika frågor som hör samman med uinyitiande av material som kan framkonmia vidavlyssning, Uiredningen har funnit alt även uppgifier från samlal, vari denmisslänkle ej deliagii men som kommii au avlyssnas på apparat som tillståndetavser, bör få utnyttjas i den mån de rör samma brottslighet som den, somföranlett avlyssningsiillsiåndei. Därutöver bör maierialei inte få begagnas ibroiisuiredningssamnianhang. Till förebyggande av broll bör enliglulredningens uppfallning vad som kan framkomma vid avlyssning få begagnas omfråga är om allvarligt brolt. exempelvis mol liv och hälsa. En samordnad och permanent lagslifining bör förenas medgarantier för all får erforderlig insyn i verksamheien, Uiredningenloreslår alt behovei av insyn tillgodoses på så sätt alt redogörelse förlillämpningen av lagstittningen lämnas genom årlig skrivefse frånregeringen. Skrivelsen bör ge en uppfattning bl, a, om antaletärenden om telefonavlyssning, anlalel medddade lillslånd saml vilkalillsiåndsiider som förekommit. Vad gäller ställningstagande lill terrorisilagslifiningenhar uiredningen utgått från all ulredningens förslag kommer au läggas framinnan terrorisilagen upphört att gälla och innan beslulal röranderegeringens proposition (1975/76:18) med förslag till lagom tvångsåtgärder ispaningssyfie i vissa fall. Den telefonavlyssning ,som kan ifrågakomma underförundersökning enligl del framlagda förslagel ger enligl ulredningens meningendasl i begränsad omraiining möjlighel lill det tidiga brottsförebyggandeingripande som är lerrorisilagsiifiningens målsättning, Uiredningen har medhänsyn härtill anseii au möjligheten lill telefonavlyssning enliglicrroristlagen inie nu bör upphävas. Därvid har uiredningen emellertidföruisail all den cx-iraordinära lagsiifiningen. varom här är fråga, alhjämiblir föremål för fortlöpande parlamentarisk bevakning genom all den görstidsbegränsad och att de parlamentariska ledamöterna i slyrelse erhållerredovisning av de enskilda ärendena, där avlyssning begärs. Utredningen ulgårvidare från all även i de ärenden varom här är fråga den av uiredningenföreslagna ordningen med en god man kommer au tillämpas. Prop.1975/76:202 69 1 Inle(dning Utredningsuppdraget innefattas i ytirande tillslalsrådsproiokollet av chefen för ,statsrådet . som anförde bl, a, följande: I vårt land finns en mlorlig lagreglering avde tvångsmedel som står lill myndigheternas lorlbgande vid förundersökning medanledning av brott. De grundläggande reglerna tlnns i (RB).Regleringen i ämnel motiveras av all tvångsmedlen innefailar avsevärda ingreppi den enskildes rällssfär. Från rätts-skyddssynpunkt är del därför av vikt aulagslillningen drar upp beslämda gränser för ivångsmedlens användning. Bland de siraftprocessuella tvångsmedlen intariclelbnavlyssning en särställnmg så lill vida att de legala Ibrulsätlningarnalor användningen av denna åtgärd är strängare än i fråga om tvångsmedel iallmänhel. Telefonavlyssning skiljer sig också på del visei från övrigaivångsålgärder all regler hiironi finns inte bara i RB ulan också i vissaspeciallagar rörande ingripande nioi särskilda lyper av allvarligare brotl. Efier all ha lämnat en redogörelse förden nuvaranderegleringen fortsatte departementschefen: Som framgår av den nu lämnade redogörelsen ärIbrulsäliningarna lor användande av lelelbnavlyssning olika beroende på vilkeländamål utredningen har. Regleringen uppvisar också skillnader i fråga om desärskilda lagarnas gillighelsiider. Del är mol denna bakgrund nauirligl allönskemål om samordning av beslämmelserna på sislone har framslällls. I sambandmed remissbehandlingen av rikspolisslyrelscns framställning omförlängning av gilligheisiiden lor lag ifrågasalte sålundariksåklagaren om inie liden var mogen au göra en översyn av omivångs-mcdcKprop. 197.1:104 s. 8). Vid utskollsbehandlingen av laglogs moisvarande spörsmål upp av Juslilieiitskollei (JuLI 1973:18 s. 22).Ulskollel Iramhöll all. även om erfarenhelerna av den hiuillsvarantletillämpningen av beslämmelserna om le-lefonavlyssning inie lydde på annal änall ulnylljandel skell med tillbörlig restriktivitet, den successivautökningen av möjlighelerna till telefonavlyssning motiverade en samlad översynav lagstiftningen och dess lillämpning. En sädan kartläggning borde enliglulskollel ske i lämpligi sammanhang under beaklande avinlegrilels-skyddskommillcns (Ju 1967:62) arbeie rörande ell förstärktintegriieisskydd pä per-sonrältens område. Rik.sdagen ticslöl all ge Kungl,lill känna vad ulskollel sålunda anfön (rskr I973;l2k Jfr rskr 1973:223). Anlalel lillslånti lill lelelbnavlyssning är räknalmyckel lilel. De myndigheler och Ibreirädare lör som i olikasammanhang har hall all granska verksamheien har inle i någol fall funnit aulelelbnavlyssning ulnylljals olillbörligi. Prop.1975/76:202 70 kan dock inle las lill inläkl för all en översyn av detslag har Ibrordal skulle vara av ringa iniresse. Telefonavly.ssninginnebären myckel allvarligt ingrepp i den enskildes rällssfär. Redan med hänsynhärtill linns goda skäl all göra en undersökning av hur della ivångsmedeluinylljas. Härtill kommer all lagregleringen på områdei har kommii all bliganska splittrad. Bestämmelserna är iniagna i olika lagar, som har lillkommilvid skilda ulllallen för au möta efter hand uppkommande behov, och de avvikersinsemellan på liera punkter. Enligl mm mening är liden nu mogen au göra enallmän översyn av lagsiifiningen på områdei. Översynen bör anlbnros ålsärskilda sakkunniga. De sakkunniga bör i försia hand kartlägga tillämpningen avgällande regler om lelelbnavlyssning. De bör granska de fall där sådaniingripande har Ibreiagiis och lörsöka bilda sig en upplänning om vilken elTekiåtgärderna har hall och om de varil nödvändiga för all uppnå resullal. Telefonavlyssning är olvivelakligl en elTekiivspaningsmeiod vid vissa slag av myckel allvarliga broll som är svåra all kommaål enbart med andra metoder. Med hänsyn lill ingreppels karaklär bör deiemellenid inle la förekomma i andra lall än då del motiveras av slarkasamhällsintressen. De sakkunniga bör överväga om gällande regler omlillämpningsområdel för lelelbnavlyssning innefailar en lämplig avvägningmellan iniressei av ell slarkl skydd för den enskildes privatliv ochsanihälleis inires.seav elTektiva medel ibrottsbekämpningen. 1 detta sammanhang bör undersökas om visst minimisiralT ären lämplig förutsättning för lillslånd lill lelefönavlyssning eller om visslangivei broll i princip bör vara avgörande. En viklig uppgifl förde sakkunniga blirall undersöka omdei är möjligt all ytterligare stärka rällssäkerheisgarantierna vid lelefönavlyssning.I della sylte bör de se över bl. a. reglerna om tbrfarandel vidlillslåndsprövningen. En annan fråga som bör uppmärksammas är om kretsen av depersoner som har räll all la del ay del uppiecknade maierialei kan begränsasytterligare. Som jag lidigare har nämnt är reglerna omlelefönavlyssning spridda på olika lagar. De sakkunniga bör undersöka om det ärmöjligi all uppnå slörre enhetlighel genom au samla alla eller åtminstonefierialei regler rörande telefonavlyssning i en enda lag. Fierialei lillslåndlill lelelbnavlyssning lorde (. n, meddelas med siöd av de särskilda,lidsbegränsade lagarna. En ordning med lidsbegränsad lagreglering i ämnel fördelen all förllöpande kan konirollera all verksamheien bedrivsefler uppdragna riktlinjer. De sakkunniga bör överväga om denna ordning börbehållas eller om erforderliga garantier för all får lillräckliginsyn i verksamheien kan skapas på annat sätl. En särskild aspckl på frågan om telefonavlyssning harlagiis upp i en skrivelse från den 30 november 1973.nämligen de problem som sammanhänger med telefonavlyssning hoslidningsredaklioneroch i andra situationer då ålgärden kan komma i konflikt medden i iryckfrihelsförordningen grundade principen om meddelares räll lillanonymilei. De sakkunniga bör uppmärksamma della särskilda problem och därvidsamråda med de sakkunniga som lillkallals för all ulreda frågan om skydd förmeddelares anonymilet vid beslag och husrannsakan. översynen av lelefonavlyssningsreglerna kan ävenandra frågorom förslärk-ning av miegrileisskyddel på områdei akluali.seras. mån sådana frågor har omedelbari samband med del nu givnalagsliflningsuppdragel bör de sakkunniga kunna föreslå reformer också i sådanahänseenden. De sakkunniga bör därvid samråda med inlegriiclsskyddskommillén. Desakkunniga bör även vara oförhindrade all - om del visar sig nödvändigl -föreslå sådana ändringar lag om särskilda tvångsmedel i vissabrottmål som föranleds av översynen beträffande reglerna om Icle-Ibnavlyssnmg. 1975/76:202 71 Utredningen har i enlighel med direktiven hafi samarbeiemed iniegriieis-skyddskommiiién (Ju 1967:62) och uiredningen (Ju 1974:01) omanony-mileisskydd vid beslag och husrannsakan. Uiredningen har avgell yttrandeöver 1, skrivelse den13 av rikspolissiyrelsen (RPS) angående förlängning av lagen(1969:36) om lelelbnavlyssning vid förundersökning angående grovtnarkoiikabron m, m, 2, depariemenispromcmorian(Ds A 1975:2) Vissa ändringar i lerrorisilagen 3, fri-och räiiigheisulrednings belänkande (SOU 1975:75) Medborgerliga fri- ochrältigheter, Iniegriieisskyddskommillén övervägde i sill belänkande(SOU 1970:47) Skydd mol avlyssning om del fanns anledning all föreslå all poliseller andra myndigheicrskulle faen särskild räll alt användaavlyssningsapparalur i sill arbeie med all bekämpa broll, Kommiuéns siannadedock för all della inle borde vara möjligi. Kommitténs siåndpunki liininadesuian erinran av de fiesia remissinsianserna men kritiserades också av en delinslanser. Till de senare hörde domarlöreningen. ivå liinssiy relser sannöveråklagaren i , Bland kritikerna framfördes länken au anknytatöruisäiiningarna lill dem som gäller för lelelbnavlyssning, I prop, 1975:19 s. 84 f, om lagslifining lill skydd mololovlig avlyssning förklarade deptirtemenischefen all han i alll väsenlligidelade de synpunkler som kommittén anfört moi en användning aviniegriieislarlig apparaiur i brottsbekämpande syfie. Han ansåg därför all delime f, n, fanns skäl all lillåia polisen all använda sådan apparaiur i stridmed de allmiinna beslämmelser som borde gälla för olovlig avlyssning.Doparicmenischefen förklarade emellertid all del, med hänsyn lill del närasamband som råder mellan den översyn som uiredningen om lelefönavlyssningskulle tbrela och frågan om användande av iniegrilelsfarlig apparaiur ibrottsbekämpande syfie, fanns anledning för uiredningen all även la upp dennafråga. Uiredningen har vid överläggningar med RPS lagil uppfrågan om regler för användning av särskild avlyssningsapparalur.Rikspolischefen har diir\id förklarai all del inte är önskvärt all reglerinförs som för polisens dd gör undanlag från del förbud mot olovlig avlyssning,som återfinns i 4 kap. 9a i; BrB. Utredningen har med hänsyn härtill intevidare behandlat denna fråga. Prop.1975/76:202 73 2 Sky(J(Jet för telehemligheten konvention av angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna föreskrivs i artikel 8 all"envar har rätt lill skydd för sill privat- och familjeliv, sill hem ochsin korrespondens," Denna principförklaring, som an,ses läcka inte barapost- ulan även idehemligheien, förses i sill andra siycke med väsentligaförbehåll, "Offentlig myndighei må icke slöra åtnjutandet av dennarättighet med undantag för vad som är stadgat i lag och i ett demokratisktsamhälle nödvändigl med hänsyn lill landels yttre säkerhet, den allmännasäkerheten, landels ekonomiska välstånd, förebyggande av oordning eller broll,hälsovården, skyddandel av sedligheten eller av andra personers fri- ochräi-ligheler", I samband med ratificeringen av konventionen framhölls(prop, 1951:165) all de ingrepp som kan förekomma från svenska myndigheterssida inte sträcker sig längre än som medges i artikeln, uttalande ägeralhjämi giltighet. Artikelns belydelse som spärr mol myndigheisuiövningen bördock inle överdrivas, I m, fi, kommentar lill grundlagarnakonslaleras alt "det synes svårt att tänka sig ett ingrepp, som inte kanförsvaras med den ekonomiska politiken eller med artikelns preventiva synpunkter". Euprincipiellt skydd för idehemligheien är också inskrivet grundlag,Enligl 2 kap, 3 i; regeringsformen (RF) är "varje medborgare skyddad motall myndighei utsätter honom för kroppsvisitation dier annal påtvingatkroppsligt ingrepp, för husrannsakan, för inirång i hans brev-, post- ellericleförbinddser eller lor hemlig avlyssning". Enligl 2 kap 4 och 8 kap 3i: skall föreskrifier som begränsar det skydd som avses i 2 kap 3 , meddelasgenom lag. I förarbetena (prop. 1973:90 s. 242 f) förklarar grundlagberedningenall grundlagen enligl dess mening bör garantera skydd mot intrång i lörlroligkommunikation med andra människor genom post, telefon, telegram o. d. Del somskyddas är förtrolighelen. Organ för del allmänna lår inle bryta brev ellerandra försluina försändelser, avlyssna leleibnsamtal 1975/76:202 74 eller röja innehållel i lelegram ulan siöd abesiäninielse i lag, Sk\ddei gäller också andra former av hemlig avlyssning, 1.ex. genom begagnande av dolda mikrofoner eller annan sådan avanceradutrusining. Beredningen konslaierar all grundlagens krav på lagslifining kommerall gälla en sior del av beslämmelserna i om ivångsmedel ibrottmål saml dessulom moisvarande beslämmelser i andra lagar, däribland 1952oeh lagar. Del i grundlagen inskrivna skyddel lor idehemligheienulgör i likhei med Europarådskonveniionen i Ibrsia hand en principlbrklaring.Någol förbud moi ingrepp i idehemligheien siadgas således inie. Deföreskrifier i eller annorsiädes som reglerartelefonavlyssningen uppfyller kravei på lagform. Del är naiurligi all den maleridla innebörden avgrundlagsskyddei lör Idehemligheien inie kan skrivas in i en författning avgrundlagskarakuir. Oakial del reella innehållel åierfinns i regler av lägredigniiei belönas genom 2 kap. 3 ij RF vikten av skydd lor telehemligheten.Stadgandet ulgör en ulgångspunkl, från vilken vatie ingrepp i telehemlighetenfrån myndigheternas sida skall bedömas kritiskt och resirikiivi såväl vidlagslifining som i lillämpningen. 2.3 Brytande av lelehemlighet m. m. Telehemlighcien är emellertid skyddad också mol angreppfrån enskilda: Den som olovligen bereder sig lillgång lill meddelande, vilkelsåsom telefonsamtal är under befordran genom allmän belbrdringsansiali tliimsenligl 4 kap. 8 ij (BrB) för brytande av lelehenilighei lill bincreller tangdse i högst . Den som i annal fall olovligen medelst teknisklhjälpmedel lor ålergivning av ljud i hemlighei avl>ssnar eller upptar lal ienrum, samlal mellan andra eller förhandlingar vid sanini;iniräde eller annansammankomsi. vanill allmänheien icke äger tillträde och som han icke självdellar i eller som han obehörigen berett sig lilliräde till. tliims enligl 4kap. 9 a i; BrB för olovlig avlyssning lill samma siraff Skyddel lor idehemligheien kompleiieras i förhållande tillbåtle m>ntligheier och enskilda av 3 i; lelefonrcglemcniel (1963:18).Televerkels personal är under avgiven lyslnadslorbinddse sk> klig allhemlighålki såväl iclelonsam-lals innehåll som namn på de personer och nummerpå de ielelonapp;iraier. mellan vilka samlal utväxlats. Uppgifi därom får, omej i lag siadgas annorlunda, delges endast dem mellan vilka samlaleiuiviixlals eller dem som abonnerar på de icldbnapparaier som använts vidsamialel. Dock lår leleverkel förete handling, av vilken sådan uppgiftframgår, om del är nikl-vändigl för all inför domstol siyrka kravpåoguldcn lelcibnavgifi. Endasl då del med siöd av lag förordnais om avlyssninglår leleverkel 1975/76:202 75 vidlaeller tillåta anordningar beträffande tdefonnäiei. som är avsedda all beredaperson utom leleverkel möjlighel all avlyssna samlal på näiei ulan all minsl enav de samtalande har vetskap därom Enligl 28 > får i princip samlalinställas eller fördröjas eller idelbnapparal avslängas för samlal endasl medstöd av förordnande i lag. Uppsåtligmen lillålen telefonavlyssning kan förekomma av personal.Avlyssning, som ingår i personalens tiänslcåliggandcn - i.ex. i samband medkoniroll av ledningarnas funktion - faller således inie under brottsbalkenseller lelelonreglemeniels förbud. Personal som bryler mol lysl-nadsplikieneller överskrider rällen all lyssna kan ådömas ansvar härför. 2.5 Trafikmedelsövervakning m. m. Vadsom i försia hand åsyfias, när man lalar om telefonavly.ssning, lorde numeravara en mol viss person eller vissa idefonapparaler inriktad avlyssning Underbegreppet faller emellertid också sådan generell kontroll av leleirafiken, somkan komma i fråga vid krig eller krigsfara och som under andra världskrigel iviss ulslräckning tillämpades också i , Frågan om sådan generellkontroll av teletrafiken ingår inle i utredningens uppdrag, Uiredningen omirafikmedelsövervakning avgav del lill Slor del hemligsiämpladebelänkandel "Trafikmedelsövervakning". som rörde koniroll av posi-oehleleirafik vid krig eller krigsfara. som har remissbehandlats, harinie föranlett lagslifining. Reglersomlillåieren generell koniroll finns dockinte f n. Diiremoi ges i lagenl I957:132)med särskilda besiiinmielser angåendedomstolarna och rättegången vid krig eller krigsfara m. m. vidgademöjligheieriill individuell koniroll. Beslämmelserna gälleraulomaliskl i krig.Vid krigsfaraellereljcsl underulomordeniliga.av krig föranledda Ibrhållantlcnkan regeringen lörordna au de skall lilläm|ias. Frågan skall då underslällasrik.sdagen inom en månad. 2.6 Telefonavlyssning i brottsutredande eller brousför-hindra nde syfte Def n. gällande reglerna om lelelbnavlyssning kan indelas i ivå kalegorier. Denena kategorin avser regler ,som anknyter lill Ibrundorsökningsförfa-randei ochtillåter lelelbnavlyssning i renl broiisuiredande sylte. Hit hör dengrundläggande bestämmelsen i 27 kaii, 16 i; RB ,samt de hiiriill anslutandereglerna i 1952 och lagar. Till samma grupp hiir reglerna i 1957 årslag. Den andra kategorin utgörs av 11 terrorisilagen. l:\en-ludl lagslifining om generell lelclbnkoniroll ikrigssilualioner lorde också inordn;is under denna rcgellyii. Föruisäiiningenlor lelelbnavlyssning år här inle misslanke all viss person ullört vissslrafibdagd gärning. Enligl lerrorisilagen skall ålgärden i slällel habelydelse lör alt utröna hurti\ida en terrororganisation eller terrorgruppplanlägger eller förbereder ålgärd som 1975/76:202 76 utgörhot mot allmän ordning eller säkerhet. Att också spaningsåtgärder enliglterrorisilagen kan ha betydelse i en förundersökning undanskymmer inte delfaktum att ändamålei primärt inte är brottsutredande ulan brolisförhindrande.Också i övrigi finns påtagliga skillnader mellan terroristlagens reglering avtelefonavlyssningen och övriga bestämmelser om telefonavlyssning, Bestämmelsernaomtelefonavlyssning lag är intagna i l3och 14 §§ (lydelse enl igt SFS1964:210), De ger-efier mönsterav lag-möj lighet att inställa ellerfördröja telefonsamtal, alt avstänga telefonapparat för samtal eller atterhålla uppgifi från telefonanstalt å samtal som expedierats eller beställtslill eller från viss apparat, TiUståndstiden för avlyssning eller för ålgärdsom nämnls aren månad, Likaledesenligt förebild av lag ges undersökningsledarenoch åklagaren möjlighel alt i brådskande fall provisoriskt förordnaom åtgärdmed skyldighel att ofördröjligen låta förordnandei överprövas av rätten.