prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidare utvidgas ersättningsrätten till attgälla även vård av barn när ordinarie vårdare är sjuk samt för besök hosbarnhälsovården m. m. Från förlängs ersättningstiden för adoptivföräldrarfrån om barnet är yngre än och om bametfyllt sex men inte . Destatliga och statskommunala bostadsbidragen till barnfamiljer utgår tiU ca enhalv miljon famUjer med omkring en miljon barn. I en särskild proposition tillriksdagen föreslås bl. a. vissa förbättringar av bostadsbidragen. Sålundaföreslås att inkomstgränserna höjs för oreducerade tUlägg. Den nedrehyresgränsen föreslås bli satt vid . och bli lika för alla somde övre hyresgränserna föreslås bli höjda. Stödet till låginkomsttagare utanbarn har i långtidsbudgeten inräknats i ändamålsgruppen bostäder. Debarn vilkas föräldrar lever åtskilda är genom bidragsförskottengaranterade ett särskilt ekonomiskt grundskydd. Bidragsförskottens årsbdopp är40 % av basbeloppet eller f. n. Fr. o. m. den 1 juli 1976utgår bidragsförskott även till invandrarbarn enligt grunder liknande dem somgäller för barnbidrag. Kommunerna erhåller statsbidrag avnettokostnaderna för bidragsförskotten för varje kalenderår i efterskott. m. skall administrationen av bidragsförskotten föras överfrån kommunerna till I sambandmed omläggningen ökar statens kostnader övergångsvis med ca 250 milj. /78. Vårdbidraget tUl förälder med svårt handikappade barn ihemmet uppgår tUl samma nivå som förtidspension inkl. pensionstillskott. har möjligheterna att få vårdbidrag utvidgats. Vidare kommervårdbidragens nivå att höjas i anslutning till attförtidspensionerna höjs. Utgifterna för vårdbidrag har inräknats iändamålsgmppen folkpensioner m. m. På gmndval av en överenskommelse mellan regeringen ochkommunförbundet genomförs en kraftig utbyggnad av samhällets barnomsorg.Utbyggnadsprogrammet för åren 19761980 omfattar 100 000 nya daghemsplatseroch 50 000 nya platser i fritidshem jämte en ökning av antalet platser ikommunala familjedaghem. För att ge kommunerna ekonomiska möjligheter att genomföraut-, byggnaden av barnomsorgen införs ett nytt statsbidragssystem med väsentligthöjda värdebeständiga statsbidrag. Driftbidraget för daghem höjs fr. o. m. den1 från . för nya platser. Förbefintliga platser höjs bidraget successivt till samma belopp. Bidraget tillnya platser i fritidshem uppgår tUl hälften av nämnda belopp. Förfamiljedaghemmen införs utöver nuvarande statsbidrag ett nytt grundbelopp ibidragssystemet. Det nya statsbidragssystemet finansieras genom ensocialavgift. Socialavgiften till barnomsorgen uppgår för år avavgiftsunderlaget och beräknas senare höjas successivt tiU . Denna ändamålsgrupp domineras av räntebidrag ochlångivning till bostadsbyggandet, vilka för /77 föreslås uppgåtill sammantaget . Bland andra ändamål inom gruppenmärks lån till kommunala markförvärv, vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet samt bostadsbidrag för låginkomsttagare. (Milj.kr., fasta priser) Genom- Anslag Anslagsförändring till--- Procen- Genom snittlig 1976/77 ----------------------------- tuell för- snittiig procen- 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 ändting procen- tuell för- 1976/77- tudl för- ändring 1977/78 ändring 1970/71- 1976/77- 1974/75 1980/81 -5,5 5470 +1435 +344 -180 +55 +26,2 +6,8 1975/76:150 26 Undersenare år har antalet påbörjade lägenheter understigit det utrymme som lämnatsinom de särskilda bostadsbyggnadsramarna. Småhusens andel av nyproduktionenhar ökat och uppgick till . Investeringskostnaderna perrumsenhet är i genomsnitt högre i småhus än i flerfamUjshus. Häravföljer att investeringsvolymen inte har minskat lika mycket som antaletpåbörjade lägenheter. del av statens stöd till bostadsbyggandet utgår i form av räntebidrag ochlångivning. För statligt belånade hus gäller att räntekostnaden över vissagaranterade nivåer betalas av staten. Nyproducerade hyres- ochbostadsrättslägenheter har en garanterad låneränta på under det förstaåret av lånetiden. För nyproducerade småhus som bebos av låntagaren ärmotsvarande ränta . De garanterade räntenivåerna höjs därefter föratt slutligen nå upp till bostadslåneräntans nivå (f. n. Systemet medgaranterade räntenivåer berör även stora delar av det befintliga beståndet avfastigheter som har finansierats med statliga lån. Ramenför beslut om bostadslån till nybyggnad föreslås i 1976 årsbudgetproposition bli faststäUd tiU 8 375 000 m våningsyta. Detta beräknasmotsvara 71 500 lägenheter samt därtill anknutna lokaler, såsom daghem ochfritidshem. föreslås ramen få samma omfattning. Bostadsbyggandethar i ökad omfattning inriktats mot ombygnad av befintligaäldre fastigheter. Ombyggnadsverksamheten väntas beröra ca 10 000lägenheter . En annan expansiv sektor utgörs av daghem och fritidshemdär ett avsevärt ökat byggande kan förväntas. De ilångtidsbudgeten angivna anslagsförändringarna har beräknats med utgångspunktfrån den ovan angivna ramen. Härvid har beaktats att har beslutat attslopa den tidigare gällande särskilda begränsningen av låneunderlaget i frågaom bostadslån för nybyggnad av småhus. Vidare har hänsyn tagits till de år 1975beslutade förbättringarna avseende finansieringen avbyggnadskreditkostnaderna. De nya reglerna innebär attbyggnadskreditkostnaderna får beaktas tiU fuUo vid beräkningen avlåneunderlaget. Vidanslagsberäkningen har även beaktats de av regeringen föreslagnaförbättringarna av lånebestämmelserna vid ombyggnad av flerfamiljshus.Förslaget syftar bl. a. till alt skapa ökad kostnadsneutralitet mellan ny- ochombyggnadsverksamhet. Av betydelse är också att låneunderlags- ochpantvärdenivåerna höjdes . Hänsynhar också tagits till att hyresförlustiån, enligt förslag i 1976 årsbudgetproposition, skall utsträckas tUl att omfatta hyresförluster t. o. m. år1977. Utgifterna härför kan antas belasta bostadslånefonden under budgetåren 1977/78och 1978/79. Denkraftiga anslagsförändringen mellan budgetåren 1916111 och 1977/78 kan bl. a.hänföras till de ovan nämnda antagandena. En annan faktor av betydelse i dettasammanhang är den förväntade stora förbrukningen under /77 avreservationsmedel på bostadslånefonden. Därefter blir en betydandeanslagsökning nödvändig för /78. Idenna ändamålsgrupp ingår skatteutjämningsbidrag, skattebortfallsbidrag i anledningav skattereform, särskUt bidrag till kommunerna i samband med denskatteomläggning som trädde i kraft samt de extra bidrag somutgår i enlighet med överenskommelsen om begränsning av den kommunalautdebiteringen . Vidare ingår kompensation tillkommunerna för minskat skatteunderlag i anledning av den skattereform somträdde i kraft . Skatteutjämningsbidragenutgör huvuddelen av ändamålsgruppen. De syftar huvudsakligen till att stödjakommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommuner med svag skattekraft. Enligtde bidragsbestämmél-ser som gäller fr. o. m. utgår bidrag till kommuneroch landstingskommuner för att tillförsäkra dessa ett visst skatteunderlag,som relateras till meddskattekraften i landet. Skattekraftsgarantin varierarmed det geografiska läget. Skatteutjämningsbidrag utgår f. n. till 250 av 278kommuner och till samtliga 24 landstingskommuner. De kyrkliga kommunema fårsamma skatteutjämningsbidrag som med en årlig femprocentig uppräkningav föregående års bidragsbelopp. Isärskilda fall utgår extra skatteutjämningsbidrag till kommuner som befinnersig i en besvärlig ekonomisk situation. Vidare titgår t. o. m. ensuccessivt minskande övergångskompensation till sådana koni-muner ochlandstingskommuner som till följd av nya bidragsbestämmelser skuUe ha fåttsänkt bidrag jämfört med bidraget för . Skatteutjämningsbidragensvarar för en betydande del av kommunernas samlade inkomster. Bidragen betydermest för och norrlandslänen. De lägsta bidragen per invånare fårstorstadslänen. Skatteutjämningsbidragen räknat i kronor per invånare uppgårför hela landet till . För Jämtiands och länuppgår bidragen tiU 1 715- resp. . Närmast följer Norrbottensoch , där bidragen uppgår till 1 421 resp. . För länen i övrigt varierar beloppen meUan 20 och . Anslagsbehovetpåverkas främst av skatteunderlaget och utdebiteringen. Utvecklingen av dessafaktorer har medfört att statens utgifter förskatteutjämningsbidrag har ökat . Härutöver medfördeövergången till de nya bidragsbestämmelserna ett ökatutgiftsbehov om ca 370 mUj. Skattebortfallsbidragenär avsedda att kompensera kommunerna för det inkomstbortfall som uppstår tUlföljd av skattereform. Detta bortfall har beräknats tiU 1 250 milj.kr. Bidragsgivningen mmskar härefter i takt med att denskattekraft som kommunerna förlorade i anledning av skattereformåterviims genom att skatteunderlaget per inkomsttagare ökar. För inkomståret1975 beräknas skattebortfallet till ca 850 milj. kr. Detsärskilda bidraget tiU kommunerna utgår med 122 milj. kr. Bidraget gerkommuner och landstingskommuner kompensation för den skatteomläggning somträdde i kraft . Somen följd av den överenskommelse som träffades mellan företrädare förregeringen samt och i februari1975 rörande begränsnuig av kommunalskatternas höjning under åren 1976 och 1977utgår av statsmedel ett extra bidrag till kommuner och landstingskommuner.Bidraget utgår med 600 mUj. under vart och ett av . Förde därefter följande åren utgår inte detta bidrag, vUket förklarar minskningenför ändamålsgruppens totala utgifter /79. Genomden skattereform som trädde i kraft får kommimer ochlandstingskommuner m. fl. ett minskat skatteunderlag på gmnd av ändradeavdragsregler m. m. beslut innebär att kompensation skall utgå fördetta. 1915116: 147 har föreslagits närmare bestämmelser för dennakompensation som börjar utbetalas imder . Kompensationen beräknas till ca 1 500 milj. kr. Detta kommer till uttryck påstatsbudgeten! ett anslagsbehov som för /77 uppgår till 750 mUj.kr. Anslagsbehovet fördubblas därefter genom helårseffekten till budgetåret1977/78. Tabell13 Skattebidrag till kommuner (Milj.kr., fasta priser) 1977/78 1978/79 1979/80 + 532 -255 +88 + 301 +155 +52 3.9Hälso-, sjuk- och socialvård Dennaändamålsgrupp omfattar utgifter för statliga och statsunderstödda vårdområden.Huvudparten av här redovisade utgifter avser statsbidrag till vårdområden underkommunalt huvudmannaskap, varav statsbidrag till den psykiatriska sjukvårdenutgör den största posten. Betydande statsbidrag utgår också tUl annan hälso-och sjukvård, social hemhjälp och samhällets åtgärder för handikappade. I direktstatlig regi drivs dock bl. a. vissa sjukhus, imgdomsvårdsskolor samt vissavårdanstalter för alkoholmissbmkare. Överenskommelserom ändrade bidragsregler för den psykiatriska sjukvården och regler förfinansieringen av vissa provinsialläkares pensionering godkändes av riksdagenår 1972. Genom avtal har partema träffat överenskommelse om driftbidragen förden psykiatriska sjukvården för tiden t. o. m. . För perioden därefterhar driftbidragen schablonmässigt tagits upp med samma belopp som /77. Destatliga utgifterna för kroppssjukvård och allmän fiälsovård avser en radmyndigheter på detta område, statliga sjukhus, statsbidrag till olika former avhälso- och sjukvård samt bidrag till kostaaderna för de kommunala undervisningssjukhusen.Utgiftsminskningarna fram till innevarande budgetår beror till största delen påatt ersättning för sjukvårdskostnader i ökad utsträckning under senare årutgår från sjukförsäkringen. Beräkningarna av statens utgifter för sjukhus harskett med utgångspunkt i nuvarande grunder för samarbdet med övriga finansiärer.Vissa pågående byggnadsarbeten kommer att avslutas . Denöppna åldringsvården har fått allt större betydelse. a. har den socialahemhjälpen, som främst är inriktad på åldringar, bandi-Tabell 14 Hälso-, sjuk-och socialvård (Milj. kr., fasta priser) 1976/77-1980/81 vård m. m. -3,2 1975/76:150 30 kappadeoch barnfamiljer, expanderat mycket kraftigt. Fr. o. m. utgårstatsbidrag enligt beslut av av kommunernas bruttokostnaderför färdtjänst för handikappade. ändrades tidigare bidragsregler försocial hemhjälp tUl att omfatta av kommunernas bruttokostnader förhemhjälpen, varvid statsbidrag läranas inte bara för hemvårdare ochhemsamariter utan även för att täcka kostnader för vissa andra serviceåtgärder.Ungefär 350 000 åldringar och handikappade beräknas få social hemhjälp år 1976.Utgiftsökningen under budgetåren 1977/781980/81 beror bl- a. på fortsattökning av antalet ålderspensionärer. Iändamålsgruppen redovisas även bl. a. utgifterna för nykterhetsvård,ungdomsvård och åtgärder för handikappade. Nykterhetsvårdensutveckling käimetecknas av att de frivilliga och öppna vårdformerna ökatkraftigt medan antalet tvångs-intagningar minskat. De kommunalanykterhetsnämndemas verksamhet med frivilliga och öppna vårdformer för alkohol-och narkotikamiss-bmkare ges fortsatt stöd. Anslagentill ungdomsvården avser främst de statliga ungdomsvårdsskolorna. De senasteåren har antalet platser minskat kraftigt och beräknas i principsvara mot behovet. Samhälletsåtgärder för handikappade spänner över en rad områden. Den större delen avutgiftema t. ex. förtidspensioner och handikappersättningar inomfolkpensioneringen redovisas under andra ändamålsgrupper. Här redovisasutgifterna för bidrag tUl särskolor, bidrag till organisationer m. m. EnUgtriksdagens beslut övertog landstingen hjälpmedelsverksamheten förhandikappade fr. o. m. . Ett enhetligt bidrag för landstingens kostnaderutgår från sjukförsäkringen med . per invånare och år. Ersättningen frånsjukförsäkringen omfattar även förhöjd ersättning till de sjukvårdshuvudmänsom medverkar vid anskaffning av kostnadsfria eller prisnedsatta glasögon tillbam och ungdom. TiUändamålsgmppen hör polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet,kriminalvården samt exekutionsväsendet. Överhälften av utgifterna inom ändamålsgruppen hänför sig till polisväsendet somockså svarar för av personalen. Polisväsendet har under budgetåren1973/741975/76 tillförts drygt 1700 tjänster i huvudsak i enlighet medbrottskommissionens förslag. För /77 tillförs orgaiusationenytterligare 450 tjänster. k. kriminalitetsgruppen har försökt bedöma utvecklingen av brott som kankomma till polisens kännedom . Gruppens bedömning ärintagen i brottsförebyggande rådets rapport kr., fasta priser) 1978/79 1979/80 1976/77-1980/81 + 7,5. Gruppen har framhållit att dess bedömning är mycket osäker. Prognosema ärdärför inte ägnade att ligga till grund för bedömningar av resursbehovet inomrättsväsendet. Den förväntade öknmgen av biltrafiken kommer i vissutsträckning att medföra ett ökat övervakningsarbete för polisens del. a.mot denna bakgrund föratses vissa resursökningar . Investeringarnai nya polishus har legat på en mycket hög nivå . De beräknasminska medan statens inlösen av i regi uppfördapolishus väntas fortgå i oförändrad takt. Domstolsväsendetsvarar för av antalet sysselsatta inom sektorn. I övrigt fömtses vissa smärrepersonalökningar. Kriminalvårdensvarar för av antalet anställda inom rättsväsendet. Beläggningen vidanstalterna har sjunkit och förväntas sjunka ytterligare. Densjunkande beläggningen gör det nödvändigt att reducera platsantalet vidanstalterna. Beslut om reduktion av platsantalet har fattats dels den 13december 1974 dels . Enligt beslutet den 13 december 1974skall antalet platser successivt minska med omkring 290 fram tUl den 30 juni1976. I beslutet föreskrevs att platsantalet fram tUl den30 skall ha nedbringats med ytterligare 115. Ytterligare minskningarväntas därefter komma till stånd. Resursberäkningarna i övrigt har skettutifrån den plan för reformering av kriminalvårdens organisation och verksamhetsom redovisades statsverksproposition. Planen innebär bl. a. en nyregional indelning, ett nytt anstaltssystem och en ökad satsning på frivård. 3.11Intemationellt utvecklingsbistånd m. m. Dennautgiftsgrupp innefattar anslagen tiU internationellt utvecklingssamarbete,bidrag till intemationella organisationer och anslag till andra Tabell 16 Internationellt utvecklingsbistånd m. m. (Milj.kr., fasta priser) Genom- Anslag Anslagsförändring till snittiig procentuell förändring 1970/71 -1974/75 ------- tuell för- snittiig 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 ändring procen- 1976/77- tueUför-1977/78 ändring 1976/77-1980/81 20 +103 +2,8 +94 +96 +100 +102 +3,0 Anslagsgruppen domineras avutgiftema för utvecklingssamarbetet. Det av fastställda målet förutvecklingsbiståndet om av bruttonationalprodukten tiU marknadspris haruppnåtts /76. Biståndsanslagen beräknas nu öka i samma takt somden förväntade ökningen i bruttonationalprodukten. I ändamålsgruppen ingår också andel ifinansieringen av Nordiska investeringsbaidien. Denna andel beräknas till ca240 milj. kr., som skall inbetalas . Den sista inbetalningen harberäknats ske /79. Under denna rubrik har sammanförts utgifter som inte harhänförts till någon av de tidigare behandlade ändamålsgrupperna. a. anslag för att främja utvecklingen inom näringslivet, prisstöd förUvsmedel, miljövård, kyrkliga och kulturella ändamål, idrotts- och fritidsverksamhet,central och regional förvaltning samt ofömtsedda utgifter. Vidare har härbeaktats räntor på statsskulden, förändringar i reservationsmedelsbehålliungar och utnyttjande av rörliga krediter. Till utgifter för näringars främjande, som för budgetåret1976/77 upp- (Milj.kr., fasta priser) Genomsnittlig procentuell förändring 1970/71-1974/75 Anslag 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1976/77-1977/78 Genomsnittiig procentuell förändring 1976/77-1980/81 Totala utgifter +8,4 19 589 -232+551 +225 +561 -1,2 +1,4 gårtill , har förts en rad anslag för stöd till jordbruk,fiske, skogsbruk, hantverk, handel och industri. TUl de större anslagen hörstödet till dagspressen samt energibesparande åtgärder inom näringslivet. Underperioden kommer en rad engångsuppmstningar av utmstning till vissa myndigheteratt slutföras. Vidareingår utgifter för statsskuldräntor vilka bestäms av förändringarna istatsskulden samt av räntenivån på den statliga upplåningen. Ökningar avränteutgifterna ett visst budgetår beror i huvudsak på statens upplåning undernärmast föregående budgetår. För deima utgiftspost, som för /77upptagits till drygt 5,1 mUjarder kr., har endast schablonmässigaframskrivningar kunnat göras. Iändamålsgruppen ingår vidare bl. a. utgiftema för prisstöd till livsmedel m.m. som för /77 väntas uppgå tUl 2 866 milj. kr. Vidareutgör skatteadministrationen en betydande delpost. Sammanlagt uppgårkostnadema under /77 för , länsstyrelsemasskatteavdelningar och de lokala skattemyndigheterna till drygt 800 milj. kr.Under långtidsbudgetperiodens första hälft ökar denna sektor till följd avbeslutade reformer för effektivisering av skatteadministrationen. Itabell 18 sammanfattas utgiftsutvecklingen för samtliga utgiftsgrupper sombehandlats i det föregående. Enligt de redovisade beräkningama skulleutgifterna i fasta priser under den framförliggande fyraärs-perioden öka med igenomsnitt att jämföra med en ökning på under perioden1970/711974/75. Den lägre ökningstakten åren framöver beror framför allt päatt beräkningarna har beaktat endast sådana utgiftskrav som följer av redangjorda åtaganden. Ökningstalen avser däremotverkställda utgifter. Tillväxten av statsutgifterna visar till följd avberäkningsmetodiken i aUmänhet en faUande tendens. Detta är en följd bl. a. avatt vissa utgiftskrävande verksamheter och program upphör. 4 Statsutgifternas realekonomiska utveckling 4.1 Inledning Tidigarehar redovisats en bedömning av statsutgiftemas utveckling fördelade på olikaändamål. För att ytterligare belysa utgiftsutvecklingen i ettsamhällsekonomiskt perspektiv krävs en uppdelning av stals-utgiftema irealekonomiska termer. Härmed avses en uppdelning i konsumtion, investeringar,transfereringar och finansiella transaktioner. Viden analys av den statliga utgiftsutveckUngen i dessa termer är det i förstahand av intresse att skilja mellan å ena sidan sådana utgifter Tabell 18 Utgiftsutvecklingen /71-1980/81 kr., fasta priser) 1970/71 - Folkpensioner m. m. -0,3 Hälso-, sjuk- och vecklingsbistånd m. m. , +21,3 sominnebär att staten direkt efterfrågar produktionsresurser i form av varor ochtjänster och å andra sidan sådana utgifter som påverkar den samhällsekonomiskautvecklingen indirekt genom sina effekter på de disponibla inkomsterna inomandra sektorer av ekonomin. Denredovisning av anslagsbeloppens utveckling i realekonomiska kategorier somlämnas i det följande bygger i huvudsak på det inom nationalräkenskapernatillämpade SNA-systemet (System of National Accounts). Destatliga konsumtions- och investeringsutgiftema anger statens direktaefterfrågan på reala resurser. Som konsumtionsutgifter betraktas utgifter förstatiiga myndigheters produktion av tjänster inom t. ex. undervisningssektorn,rättsväsendet och försvaret. Av konsumtionsutgifterna består avlöner och pensionskostnader. Återstoden är omkostnader i den löpandeverksamheten, hyror, försvarets materidinköp samt reparationer och underhåll. Iprincip skiljer sig inte det investeringsbegrepp som används i beräkningamaför den statiiga sektorn från det som används för den privata sektorn. Somstatliga investeringar betraktas här utgifter för byggnader och atUäggiungar samtmateridinköp för civila ändamål. Till skillnad mot vad som följer vid enstrikt' tillämpning av SNA-systemet räk- nasdock även affärsverkens investeringar som direkta statliga investeringar. Detbör understrykas att avgränsningen mellan konsumtion och investering frånvissa synpunkter kan te sig missvisande. Det kan sålunda hävdas att delar av desom konsumtion betraktade utgifterna för t. ex. utbildning och forskning utgörproduktiva investeringar i lika hög grad som exempelvis inköp av maskiner. Detbör också erinras om att utgiftema för försvarsmateriel och militärabefästningar i nationalräkenskapssystemet betraktas som konsumtion och intesom investeringar. Dendel av statens utgifter som endast indirekt påverkar samhällsekonomin indelasi transfereringar och finansiella transaktioner. Transfereringarnaindelas i undergrupper med utgångspunkt i olika mottagare aviidcomstöverföringen. Den dominerande gruppen är transfereringar tillhushållen. I denna grupp ingår de från fördelningssynpunkt viktiga utgifternaför folkpensioner, bostadstUlägg, barnbidrag, m. m. Som transfereringar räknasockså statens bidrag till kommuner, företag och organisationer sanit utgifterför utvecklingsbistånd och för statsskuldräntor. Tillgmppen finansiella transaktioner hänförs utgifter för utlåning, aktieteckning,markinköp, m. m. Denna utgiftskategori kan närmast uppfattas som en del avkreditmarknaden. Itabell 19 redovisas statens utgifter för konsumtion och investeringartillsammans med bidrag tiU kommuner för motsvarande ändamål. Tabell19 Konsumtions- och investeringsutgifternas utveckling + .3,8 -0,4 -0,6 + -\7 1975/76:150 36 temapå den totala efterfrågan kan sägas vara i stort sett desamma, oavsett omstaten svarar för verksamheten eller om kommunerna driver den med statsbidrag. Dessautgifter för konsumtion och investeringar, vilka representerar statens och denstatsunderstödda verksamhetens direkta efterfrågan på varor och tjänster, utgörknappt av de totala statsutgifterna. Utgifterna beräknas stiga med 1,2 %per år , vilket är en avsevärt lägreökningstakt än för jämförelseperioden /711974/75. Detta beror framförallt på att utgiftema inbegriper reformer medanberäkningarna för perioden framåt enbart avser konsekvensemå av redan fattadebeslut. De statiigakonsumtionsutgifterna ökar i väsentligt långsammare takt än driftbidragen tiUkommunerna. De senares ökningstakt uppgår genomsnittligt till . Förperiodens första år, dvs. /78, redovisar långtidsbudgetenregelmässigt en snabbare tillväxt av konsumtionen än under de påföljande åren,vilket beror på bindningar till de föregående årens utgiftsbeslut. Detta gällerframför allt utvecklingen av driftbidragen till kommunerna, t. ex. inom bamomsorgensområde. Investeringarnavisar en nedgång sett över hela perioden. Detta torde i första handsammanhänga med att bedömningen av inve-stermgsutvecklingen än mer änkonsumtionsutvecklingen påverkas av långtidsbudgetens karaktär. Detta gäUerframför allt på den statiiga sidan.