prop · FY0318 · 1975-12-31 00:00:00 — Fiertalel remissinslanser godtar förslaget somnedre gräns för sterilisering på egen begäran. , ärkebiskopen,i , och länsläkaren i län samt finner förslaget välmotiverat. Frågan är vilka överväganden som bör vara utslagsgivandevad gäller faslslällandet av denna åldersgräns. Av tillgänglig statistikframgår att endast av männen och av kvinnorna som uppnått 25år är gifta. Med hänsyn lill den ökade frekvensen av samboende ulan allparterna ingår äktenskap säger dessa siffror emellerlid mycket litet om närfamiljebildningen i stort kan anses avslutad. Från denna synpunkt framslårdärför en 30-årsgräns knappast som mer moliverad än en 25-årsgräns. Vill man i största möjliga utsträckning gardera sig förrisken all personer som blivit steriliserade ångrar sig, bör åldersgränsensättas så högt som möjligt. Slyrelsen kan inte heller hålla med om atl vid en relalivlhög gräns () ell avsevärt anlal personer i årskullarna närmasl undergränsen skulle kunna ha moliv för sterilisering utan all någon speciell indikaiionföreligger. Med hänsyn härtill kan det förefalla rimligare all sälta gränsenvid 30 än vid . Vad som emellerlid slutligen bör få fälla utslaget vid faslstäUandeav en nedre åldersgräns för fri sterilisering är det krav på intellektuell, emotionelloch sexuell mognad som bör finnas hos den som gör ansökan. Man kan rimligtvis inlehävda all människor efter därvidlag ulvecklas i så hög grad att avdessa skäl gränsen bör sällas högre än . Kravel på mognad i nämndahänseende kan å andra sidan knappast motivera en lägre åldersgräns. Uiredningensförslag är enligt uppfattning väl avvägt. Flera remissinstanser ifrågasätter dock om inteåldersgränsen bör vara högre än . Hit hör medicinska fakulteterna viduniversiteten i och Göieborg saml . Svenska kyrkanscentralråd, i , länsåklagaren i samtYrkeskvinnors klubbars riksförbund. anför som skäl all slerUiseringär en ickereversibel operation och atl beslul om denna ålgärd därför fordrarhög grad av social mogenhet. erinrar om atl även utredningenframhållit alt sterilisering förutsätter inte bara intellektuell utan ävenemotionell och sexuell mognad samt all från sakkunnigt håll hävdas altsterilisering inle bör ske förrän familjebildningen i huvudsak är avslutad,dvs. Innan familjebildningen är helt avslutad kan en totaltny social situalion inträda i vilken den enskilde kan komma atl bedöma siltbeslut om sterilisering på ell radikalt annorlunda säll än under lidigarelevnadsförhållanden. Den förändring av den enskildes sociala situalion somalltjämt kan inträda riskerar därmed i förening med sleriliseringsbeslutelsdefinitiva karaktär alt leda lill flera ångerfall. yrkar därförall möjligheten alt höja åldersgränsen för fri sterilisering till 30 årövervägs. Övriga nämnda remissinslanser ulom en anför liknandesynpunkter S 1975 1 saml Nr 18 som grund för sin tveksamhet. Länsåklagaren i Västmanlandslän anför i slället alt man av redovisal statistiskt maierial över åldern hos desteriliseringssökande synes kunna dra slutsatsen atl flertalet som ansökt omsterilisering varit eller äldre. Man skulle därför kunna ifrågasätta om inleåldersgränsen bör vara . De medicinska fakulteterna vid universiletet i Göteborgoch anser sig likväl kunna biiräda uiredningens förslagom som åldersgräns förutsatt atl den föreslagna rådgivningsverksamhetenverkligen får del djup och den omfattning som krävs för att den skall blieffektiv. Den sistnämnda fakulteten förordar som ytterligare säkerhet enobligatorisk betänketid mellan rådgivningen och ingreppet. släller sig något tveksamt men anser vara engodtagbar kompromiss. Svensk demografisk förening. förordar en högre åldersgräns för fri sterilisering, detvå sistnämnda anser därvid att den bör bestämmas lill . Som skäl härförhänvisas bl. a. lill oavslutad utbildning och familjebildning, möjligheten aven förändrad familjesituation saml brislande mognad vid 25 årsålder.Demografiska föreningen anser dock all frågan om åldersgränsen kommer i ellnytt läge om en någorlunda lång obligatorisk betänketid införs före operation. Utredningens förslag som minimiålder försterilisering möter i allmänhet inte någon erinran i remissyttrandena.Hovrätten för , , länsslyrelserna i län saml medicinska fakulteten vid inslilulel ansluler siguttryckligen lill förslagel. Överåklagaren i ifrågasätter regeln om enminimiålder. Han anför att det måhända är mindre lyckligt atl samhället heltavslår frän möjligheten till sterilisering av personer, vilka redan konstaleras vara uppenbart indicerade för sterilisering på de föreslagnagrunderna. En regel härom skulle också bringa vår lagstiftning i bättreöverensstämmelse med lagsiiftningen i övriga nordiska länder. Socialstyrelsenanför i denna fråga alt det visserligen kan länkas fall där uppenbara genetiskaindikationer föreligger och där den sexuella aktiviteten hos den unge ikombination med oförmåga att använda preventivmedel motiverar alt han ellerhon genom sterilisering skyddas från ell oönskat föräldraskap. Antalet sådanafall lorde dock vara så litet alt man kan bortse från dem. Enligtsocialstyrelsens mening bör man i varje fall av den anledningen inle ge avkallpå principen all den som ansöker om sterilisering skall ha uppnått den ålder dåman normalt blir myndig. I anslulning lill åldersgränserna behandlas frågan omindikationer för sterilisering av unga män och kvinnor. Förslaget all slerUiseringav den som är i åldern skall få ske endasi om medicinsk eller genetiskindikaiion föreligger har godtagits av flertalet remissinslanser. Kommunförbundetfinner det positivi att utredningen till skillnad från den danskalagstiftningen avståll från all föreslå social indikation för sterilisering av personer i åldersgruppen . anser atl dispensvägen bör lämnas öppen för sterilisering påsociala och genetiska skäl av dem som är efter noggrann prövning idet enskilda fallel. och länsåklagaren iVästmanlands län har övervägt vilka indikationer som skulle krävas för slerUiseringsåvida åldersgränsen för sterilisering ulan tillstånd höjs lill 30 år.Centralrådet anser alt del i så fall behövs fler indikationer än demutredningen föreslår och förordar all en social indikation införs som innebärall personer som inle uppnått den erforderliga åldersgränsen får steriliserasom deras sociala och ekonomiska förhållanden är sådana all ylterligare barnskulle bli oskäligl betungande. Enligl förefaller del inle rimligtall samhällel förvägrar personer, som inte uppnått åldersgränsen och motiveraransökan utifrån sådana sociala skäl, rätten till sterilisering. Utöver en sådansocial indikation förordar all man överväger möjligheten allbibehålla en sådan humanitär eller socialmedicinsk indikaiion som gäller.Länsåklagaren anser inga ytterligare indikationer behövliga ulan finner all enutökad prevenlivmedelsrådgivning bör vara liU fyllest om den högreåldersgränsen godtas. 5.2.2 De icke rättskapablas ställning Utredningens förslag beträffande de icke rältskapablasmöjlighet lill sterilisering har fått ell blandat mollagande. Flertalet remissinslansergodtar utredningens förslag i denna del om än med vissa reservationer. RFSUframhåller atl också personer som inle är rältskapabla kan vara i den siluationenatl de kan ha och har utbyte av sill sexualliv men inle har möjligheter atl tahand om barn. Därför vore del olyckligt om inle de likaväl sorn andra skulle hamöjligheter lUI sterilisering. Det vore emellerlid enligt meningönskvärt om själva lagtexten på denna punkt kunde skärpas ytterligare, så alldel framgår än klarare alt sterilisering aldrig får genomföras i annans iniresseän den som skall utsättas för ingreppet och absolut inle efter övertalning,någon form av våld eller som villkor för utskrivning från institution eUerliknande. Särskild uppmärksamhet bör därvid ägnas 4§ 1. jämförd med 3 § 1.menar . betonar viktenav alt de utvecklingsstörda principiellt jämställs med andra grupper. En utvecklingsstördfår således inte fråntas möjligheten alt själv ta inilialiv lill steriliseringäven om han eller hon kan betraktas som icke rättskapabel. Förbundel slällersig bakom förslagel all sterilisering av icke rältskapabla skall kunna ske påderas egen begäran om det kan anlas alt sterilisering är till fördel förpersonen i fråga. Också , som anför alt det frånpsykiatriskt håll hävdas all den rältsinkapables egna önskemål beträffandesterilisering beaktats i för liten omfattning i utredningen, framhåUer att de rältsinkapabla bör få större möjligheter att själva påverka de beslut som rör slerUisering.Landstingsförbundet och länsslyrelsen i underslrykerviklen av atl reglerna om sterilisering av icke rältskapabla, inte minsl avrättssäkerhetsskäl, tillämpas restriktivt. Medicinska fakulteten viduniversitetet i framhåller all fullgoda garantier bör ges för alltemporärt rättsinkapabla personer inle steriliseras mol sin vilja. RÅ anför atl sterilisering av icke rältskapabla är envansklig fråga. Självfallel måste krävas, atl vederbörande själv begär eller samlyckertill SlerUisering. Problemel är atl vederbörandes uttalade mening i deltahänseende inle är rällsligl gUlig och att del måste vara svårt alt få garantierför verklig frivillighel i sådana fall. Möjligen har problemel så lilenräckvidd, alt skäl för specialreglering saknas. Å andra sidan kan det varadiskriminerande atl de icke rältskapabla inte alls kan få sterilisering. Trotsatt RÅ inle känner sig övertygad om behovet eller lämpligheten av steriliseringav icke rältskapabla vill han inle direkt avstyrka förslaget i denna del. Denreglering som föreslagils på områdei synes enligl RÅ erbjuda sådana garantiermot missbruk, alt den kan godtas. och länsläkaren i Stockholmslän ultalar sig i samma riklning. Även andra remissinslanster uttrycker tveksamhel inför förslagelvad gäller de icke rältskapablas ställning. Handikappförbundens centralkommittéanför atl möjligheten atl fortplanta sig är en av människans primärafunktioner. Del kan också konstateras all avsaknaden av fortplantningsförmågai många fall skapar stora problem. Man kan därför anla all en sterilisering somsker ulan vederbörandes samiycke kan inverka menligt på personens psykiskahälsa. Förbunden känner därför slor tveksamhet inför möjligheten all även ifortsättningen göra tvångssterilisering möjlig. All avgöra när steriliseringbedöms vara av väsenllig fördel för personen och när del i slället kan innebäraell förödande ingrepp på personligheten är i del närmasle omöjligt. Delföreligger enligl förbundens uppfattning en klar risk för all den som blivitsteriliserad mol sin vilja kan få sin personlighet negativt förändrad. Dellagäller givetvis även psykiskt handikappade. Med hänsyn härtill anser förbundendet mycket olyckligt med en lagbestämmelse som ger generell möjlighet för icke rältskapablaall utan egel samiycke bli steriliserade. För sterilisering av den icke rällskapablebör, med undanlag för de fall då medicinsk indikation föreligger, krävas delsen klart uttalad vilja från den icke rältskapables sida, dels en framställningfrån eller samtycke av särskild utsedd god man, menar . anför i denna del följande. Vad gäller psykiskt utvecklingsstörda kan konstaleras all samhällelarbetar för atl de så långt som möjligl skall kunna föra elt normalt liv, däriinbegripet även möjligheler till sexuellt umgänge. I verkligheten är en personmed elt i sociall hänseende och ur konventionell värderingssynpunkt normallsexualliv med partner av motsatt kön praktiskt laget alllid all betrakta som rättskapabeli det avseende del här är fråga om. innebär all han eller hon låt vara med tålamod och godpedagogik kan läras vad sterilisering innebär och därmed också själv beslämmaom han eller hon önskar bli steriliserad. De flesta psykiskt utvecklingsslörda får heller aldrigbarn. Det beror på atl de mera svårt utvecklingsstörda inte är kapabla tillsexuellt umgänge och alt dessa personer, liksom många av de lindrigtutvecklingsstörda på grund av funktionsstörningar av biologisk art inte ärfertila. Lindrigt utvecklingsstörda kvinnor (i omsorgslagens bemärkelse ochsåledes ej omfattande den s. k. debila gruppen) föreblir för övrigt oftareogifta än icke utvecklingsslörda och lindrigt utvecklingsslörda män gifter sigännu mindre ofta än kvinnor med molsvarande begåvningsbrisler. Myckel lalar också för all antalel utvecklingsstörda barn(och sålunda även i framliden vuxna) håller på alt minska. Del beror dels påden uppbrytning av geografiska isolat med mycket ingifte som har pågätt desista decennierna i vårt land och dels på atl man numera är myckel mera aktiv atlhabiUlera de handikappade barnen. 1 slorl sett gäller delsamma även för psykiskt sjuka. Härkan man visserligen tänka sig etl litet anlal fall av långdragen psykisksjukdom där behov av steriliseringsåtgärd är kombinerad med oförmåga all medlaga verkan begära eller lämna giltigt samiycke lill sådan ålgärd. Det äremellertid tveksamt om en så liten grupp kan motivera en särlagsiiftning. Ivalet mellan alt å ena sidan ha särbestämmelser i fråga om psykiskt sjuka och åandra sidan inrikta sig på preventivmedels- och steriliserings-rådgivning samti förekommande fall aborter, anser övervägande humanitära skältala för sistnämnda alternativ. Denna inslällning slår också helt i överensslämmelsemed gällande regler i om ingående av äktenskap. Enligtstyrelsens uppfattning finns därför anledning överväga om inle 4 § borde kunnautgå i sin helhet. I samma riklning ultalar sig hovrätten för och Svensk demografisk föreningifrågasätter om man behöver ha särbestämmelser för de icke rältskapabla. Uiredningens förslag belräffande de icke rältskapablaavstyrks av , och HusmodersförbundetHem och samhälle. avstyrker atl de icke rättskapabla kansteriliseras om inle genetisk eller medicinsk indikaiion föreligger. Psykologförbundei framhåller att utredningens princip atlsterilisering är ett frivilligt ingrepp förutsätter atl den sökande ansesförmögen all inse ingreppels innebörd och följder. Den rällsinkapable saknardessa förutsältningar. Alt låla någon annan - god man eller annan samhälls-betrodd- ansöka i hans ställe betyder i praktiken endasi alt man smygvägen bibehållereller återinför en möjlighet för samhällel atl låta "udda" medborgaresteriliseras. Om del är lagstiftarens mening atl skaffa sig en möjlighet lillsterilisering ulan medborgarens medgivande i varje enskilt fall skall enliglförbundels mening en särskild lag instiftas eller en paragraf infogas i föreliggande förslag som klart ochentydigt definierar premisserna för ell sådani ingripande. Psykologförbundetanser emeUertid bäst att hela 4 § i förslagel utgår. Husmodersförbundel Hemoch samhälle anknyler till propositionen med förslag till abortlag, vari anförsatt det från humanitär synpunkl numera inle kan godtas atl abort får utförasutan kvinnans samiycke. Förbundel anser i analogi härmed och i motsats tillutredningen all inte heller sterilisering skall kunna utföras ulan vederbörandessamtycke. Såväl Hem och samhälle som anser all frågan om slerUiseringav de icke rältskapabla bör bli föremål för ylterligare utredning. anför att sterilisering av icke rältskapablauppenbarligen innebär ell betydande ingrepp i den personliga integriteten. Delbör därför enligt samfundels mening föreligga synnerligen slarka skäl innan mani den nya lagen medger möjlighet alt, efter tillstånd av myndighet, steriliseraej rältskapabla. Samfundet kan inle finna alt de skäl utredningen anföri ärtillräckligt slarka för all motivera bestämmelserna i 4 § 2. lagförslaget.Samfundet avstyrker denna del av förslagel. Däremoi anser sig samfundet kunnagodta beslämmelserna i 4 § 1. lagförslaget, särskilt som ulredningen uttalatall tillståndsgivning i alla ärenden som gäller ej rältskapabla bör ske med restriktivitet. ProfessorHjalmar anför som sin uppfattning i frågan om de icke rältskapablasställning att den särordning med ansökan av god man och tillstånd avsocialstyrelsen som utredningen föreslår inle är erforderlig för atl uppnå vadulredningen åsyftar, nämligen en möjlighet lill sterilisering även för icke rältskapabla.Sjövall menar i motsats till ulredningen all det inle kan ha varillagstiftarens avsikt all de många kvinnor, som enligl lidigare praxis skullebetecknats som rältsinkapabla, jämlikt abortlag "ej längre (kan)få abort" (sleriliseringsbe-tänkandet s. 91). Gränsen mellan all ha och atlsakna rättslig handlingsförmåga är ingalunda skarp och den måste drasmedicinskt sell mycket olika i olika handlingssituationer. Frågan om kvinnans samiyckelill abort är giltigt eller inte är mera ett medicinskt än juridiskt problem.Den kvinna som förslår all hon är gravid och som inle vill föda barnel harenligt tillräckligt förstånd för alt anses som rättskapabel i aborlsituationen.Sjövall konslaterar vidare atl "den som avses med ansökningen" haft rältall göra ansökan om sterilisering både enligt 1934 och 1941 årssteriliseringslagar och all del saknas anledning att , då både abort blivitoch sterilisering föreslås bli fri, beröva vederbörande denna rätt. Genom denegna ansökan garanteras så långt del är möjligl atl alla ingrepp sker med denopererades samtycke vare sig detla anses giltigt eller ogiltigt. EnliglSjövalls mening bör därför i likhel med vad som gäller enligt nya abortlagenegen ansökan vara den enda formen för inilialiv lill sterilisering. De oönskadegravidileter som uppstår genom en sådan begränsning kan avbrytas genom abort. Medicinska fakulteten vid önskar gålängre än utredningen föreslagit. Om personer med varaktigt rubbad själsverksamhel bör ges lillfälle lill såviii möjliglnormall sexualliv, förefaller del fakulleten otillfredsslällande alt de som äroförmögna all begagna sig av konventionella preventivmedel inle skall kunna blisteriliserade. Fakulteten föreslår därför all åldersgränsen i 4 § 2. förslagelsänks lill 1 . 5.3 Förordnande av god man Etl flertal remissinslanser anger ultryckligen all de funnilsig kunna tillstyrka förslagel vad gäller sterilisering av icke rättskapablamed hänsyn till den föreslagna regleringen med god man och kravel påsocialstyrelsens tillstånd. I flera yttranden uttalas emellertid tveksamhet i fråga omgodmans-inslitutets lillämpning. påpekar atl viss risk för övergrepp föreliggervid alla beslut som fattas genom ställföreträdare. Man kan inle bortse frånrisken för alt personal vid olika institutioner, släktingar eller andra i denicke rällskapable personens omgivning kan försöka påverka en god man i otillböriigriktning. Vad som är i den enskildes intresse kommer trots alll alt avgöras avutomstående person, inte av den beslutet närmasl rör. Med den restriktiva synpå tvångssterilisering som redan råder och med den ytteriigare skärpning däravsom lagförslaget innebär, håller dock för osannolikt all lagens ulrymmeför godtycke skall komma att ulnyltias otillbörligt. Flera instanser framhåller all utredningen inte närmare behandlalsådana frågor som vem som skall vara behörig atl ansöka om förordnande av godman, vilka kvalifikationer gode mannen skall ha, vilka skyldigheler som åvilarhonom och hur konflikter mellan honom och hans huvudman skall lösas. och anser del väsentligtall dessa frågor uireds och alt initiativrätten klarl avgränsas. Det finnsannars risk för atl utredningens grundsyn - alt värna om de icke rättskapablasintegritet inte förverkligas. RÅ pekar på att anordningen med god man enligt förslagelgrundar sig på att del kan förekomma intressekollisioner mellan å ena sidan denicke rättskapable och å andra sidan förmyndare eller vårdnadshavare, varför desenare inte bör belastas med behörigheten atl la initiativ i sleriliseringsfrågor.Det häremol svarande siadgandel i 18 kap. 2 § andra slyckel föräldrabalkeninnehåller atl god man förordnas om förmyndaren begär del eller det eljeslfinnes lämpligt. RÄ anser all sleriliseringslagen bör innehålla beslämmelse omvem som är behörig all begära utseende av god man för ansökan om steriliseringslillslånd.Om endast förmyndare är behörig härtill kan det på grund av den nämndaintressekollisionen förekomma fall, i vilka förmyndaren ej ansöker om utseendeav god man, trots att sterilisering kunde vara i alla hänseenden välmotiverad.Möjligen bör den icke rättskapable tillerkännas räll alt ansöka om förordnandeav god man. Sådan behörighet kan också tänkas böra tillkomma överför- myndare, socialnämnd eller läkare. Även överåklagaren i pekar på atl situationersynes kunna uppslå då någol inilialiv i och för förordnande av god man inlekommer till stånd. Den initiativrätt som enligl gällande lagstiftning lUlkommermyndigheter, representanter, för dessa saml vissa enskilda all ansöka omsterilisering direkl hos tillslåndsmyndighelen bör därför måhända kvarstå men istället avse utseende av god man, eftersom negativa konsekvenser för denenskilde inle synes kunna uppslå därigenom. Överåklagaren aktualiserar ocksåfrågan om en överprövningsrält och anför att av utredningsförslaget ej synesframgå att gode mannen är oförhindrad atl beslula om atl ej ansöka omtillstånd. Beslut av denna innebörd liksom etl beslul om all ansöka omtillstånd kan anhörig lill den ansökan avser eller annan enskild ellermyndighet länkas vilja få omprövat. Överåklagaren är tveksam om del är lämpligtall hell utesluta t. ex. en förmyndare från rälien att framlägga synpunkter påsteriliseringsfrågan. i anser, atl det av lagtextenklarl bör framgå alt sådan god man som del här är fråga om skall förordnas avallmän domstol och all - angående del närmare förfarandel härvidlag bestämmelserna i 18 kap. om god man i huvudsak kan ägamotsvarande lillämpning. I fråga om gode mannens kvalifikationer anser atl det i lagen klarl måste sägas ul alt den gode mannen som ulsesskall vara en socialt välutbildad och kunnig person. Föreningen förordar enkomplettering av 4 § i detla hänseende. Godmansinslitulet har även mött direkta invändningar från remissinslansernassida. Länsåklagaren i finner beslämmelsen om godman ganska diffus och föga meningsfull. Även om en förmyndare eller annan somsvarar för omvårdnaden av den icke rällskapable kan komma i sådanaintressekollisioner all han inte bör belastas med initiativ i dessa frågor initerasfrågan om sterilisering ändå som regel av förmyndaren. För den icke rältskapablesdel lorde det sakna betydelse om tillståndsfrågan prövas efter ansökan av ensärskilt utsedd god man eller av förmyndare e. d. Del får förutsättas alt tillslåndsmyndighelenbehandlar en ansökan med den resirikliviiei som är förutsatt och med all hänsyntagen lill den icke rältskapables personliga integritet. Förordnandet av godman i dessa fall förefaller enligl länsåklagaren inte vara nödvändigt.Länsåklagaren i betonar all förmyndaren får anlas handla i denicke rältskapables iniresse och alt missbruk kan förekomma även om en god manutses. För att förhindra missbruk torde det emellertid vara tUlräckligt allföreskriva all överförmyndaren skall biiräda ansökan för att tillstånd skall fålämnas. , som inte finner behov föreligga försärbestämmelser rörande sterilisering av psykiskt sjuka, psykisktutvecklingsstörda och andra psykiskt abnorma, anser sig inle heller utan vidarekunna godta del föreslagna syslemet med god man. Det måste ifrågasällas omen till den icke rällskapable mer avlägset relaterad god man har bättreförutsättningar än t. ex. en förmyndare atl rätt lolka och överblicka vad somär vederbörandes iniresse och vad som är lill väsentlig fördel för honom.Risken är också slor alt en utifrån kommande god man upplevs jusl som enrepresentant för det allmänna. Även om anhörig eller myndighetsrepresentantinte har räll all la initiativ till sterilisering måste ändå frågan om utseendeav god man komma atl väckas av sådan person. Härigenom kan också valel avperson komma atl påverkas av åtgärder vidtagna av anhörig ellermyndighetsrepresentant. Eftersom god man måste ha möjlighet att underlåta atlgöra ansökan, kan följden också bli atl initiativ kan las till utseende av nygod man, som har en annan inställning lill behovel av all göra ansökan. Tar ärendelen sådan vändning faller argumentet att ordningen med god man innebär särskildarättssäkerhets-garantier.