prop · FY034 · 1975-12-31 00:00:00 — Med denna utgångspunkt bör desakkunniga överväga särskilda kvalifikationsregler gällande i situationer medöverlappande försäkringsformer. Därvid bör beakias samlliga avsnitt i detnuvarande allmänna försäkringssystemet. Enväsentlig uppgift för utredningen blir att utarbeta förslag till hur kravet attstå till arbetsmarknadens förfogande skall utformas. Även andra villkor måsteemellertid finnas som grund för rätt till ersättning, t. ex. beträffandearbetsförhel. När det gäller begreppet lämpligt arbete skedde vissaöverväganden i förarbetena till lagarna om arbetslöshetsförsäkring (SFS1973:370) och om kontant arbetsmarknadsstöd (SFS 1973:371). Dessaövervägaganden ligger nu till grund för den prakliska lillämpningen.Erfarenheler av intresse för utredningen blir successivt tillgängliga. Jag villunderstryka att det finns ett klart behov av sådana villkor och alt det är av A:23 Skr 1975:4 550 grundläggandebetydelse att villkor av nämnda slag blir klart och entydigt fastställda.Oklarheter i dessa avseenden kan skapa osäkerhet och misskrediteraförsäkringssystemet i dess helhet. Allmän enighet råder om att stöd skall utgåendast till den som är villig ta arbete och lämpligt sådani erbjuds. Detframstår vidare som rimligt, att för rält lill slöd bör krävas, all denenskilde genom egen aktivitet klart manifesterar sin strävan att erhålla ettförvärvsarbete. Fackorganisationernakräver i sin skrivelse att försäkringen skall utformas enligtinkomstborlfallsprincipen. Det av godkända utskottsbetänkandet följersamma linje. Där uttalas att ersättningens storlek bör konstrueras medutgångspunkt i den inkomst den arbetslöse hade före arbetslöshetens inträde.Del innebär om man i övrigt följer sjukförsäkringens regler attförsäkringstagaren kan komma upp till ersättningar som särskilt i vissainkomstlägen avsevärt översliger nu gällande maximala ersättningsbelopp. Enligtmin mening är en sådan förbättring angelägen. Detta bör dock inle leda tillalt det görs avsteg från nu gällande huvudregel att kassaersättningens storlekinte får vara avgörande för om ett erbjudet arbete skall anses lämpligt ellerej. Iutskottsbetänkandet uttalas att nytillträdande på arbetsmarknaden börtillförsäkras en grundtrygghet på rimlig nivå. Inom sjukförsäkringen följs principenatt ersättningarna skall moisvara av vederbörandes inkomst avförvärvsarbete upp till ett visst belopp. Enda undantaget är sjukpenningen på 8kr. per dag till hemmamake. Denna sjukpenning motiveras av att den skallkompensera de ökade kosinader som sjukdomen medför. Enligt min mening måsteutredningens överväganden beträffande ersättningsbeloppet till nytillträdandepå arbetsmarknaden bli beroende av flera faktorer såsom vilkakvalifikationskrav som föreslås för rätt till ersättning samt ersättningsbeloppensstorlek i andra former av kontantstöd och under hänsynstagande tillinkomslsitualionen före inträdet på arbetsmarknaden. Del är också angelägetatt erästtningssystemel utformas så att inte personer som genom arbetslöshetförlorat inkomsi får lägre ersättning än arbetslösa som tidigare saknatförvärvsarbeie. Vidare bör uppmärksammas de konsekvenserarbelslöshelsersällningarna kan få för sjukpenningen. Det bör undvikas att ettsyslem införs som medför att man genom att få arbetlöshetsersattningkvalificerar sig för höjd sjukpenning. Encentral fråga för utredningen blir att finna organisationsformer för en allmänarbetslöshetsförsäkring som gör det möjligt att ta till vara de kunskaper ocherfarenheter om förhållandena på arbetsmarknaden och inom olika yrkesområdensom finns inom de fackliga organisaiionerna och inom de nuvarandearbetslöshetskassorna. I LO-TCO:s skrivelse ställs kravet att prövning aversättningsrätten i arbetslöshetsförsäkringen och annan administration skallske genom de erkända arbetslöshetskassorna. Ulskottsbetänkandet lämnar dennafråga öppen men framhåller att utredningen oavsett vilken lösning man väljerbör pröva på vilket sätt de fackliga organisationerna skall ges möjlighet attutöva inflylande över beslut i enskilda försäkringsfall. Utredningenkan komma att ställas inför svåra probelm, när det gäller den organisatoriskauppbyggnaden av försäkringen. Del gäller t. ex. frågan om hur de som inte haranknytning till ett yrke skall fogas in i försäkringen. För egen del vill jagunderstryka viklen av att ett medlemsinflytande liknande det som finns iarbetslöshetskassorna bevaras. Detta krav tillgodoses bäst om man kan finnaorganisatoriska former som nära anknyter till de frivilliga kassorna. 551 Kommittéer; A:23 Oavsettorganisationsformerna kommer det liksom att krävas ett närasamarbete mellan arbetslöshetsförsäkringen och arbetsförmedlingen. Inomarbetslöshetsförsäkringen är det vederbörande arbetslöshetskassa som harbeslutanderätten i fråga om ersättningsrätlen. Besluten om rätt till kontantarbelsmarknadsslöd ligger hos arbetsmarknadsverket. Jag vill i detta sammanhangframhålla att arbetsförmedlingen i första hand skall söka arbetsplacera densökande. Utredningen bör ägna frågan om arbetsförmedlingens uppgifter i sambandmed arbetslöshetsförsäkringen stor uppmärksamhet. Enytterligare utbyggnad av arbetslöshetsförsäkringen kan komma att ställa ökadekrav på arbetsförmedlingen. Ulredningen bör lägga fram beräkningar beträffandedet behov av personal som kan komma att uppstå vid arbetsförmedlingarna genomen utbyggd arbetslöshetsförsäkring. Därvid bör även personalbehov som kan kommaatt uppstå inom andra organ beakias. Utredningenbör lägga fram kostnadsberäkningar. Dessa bör avse såväl den totala kostnadenför en reform som hur kostnaderna påverkas av olika alternativ beträffandekvalifikationskrav, ersätlningslider och ersättningsbelopp m. m. minoritet i har liksom de fackliga organisationerna krävt atlfinansieringen skall ske med arbetsgivaravgifter. I del av godkändabetänkandet uttalas atl finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen inte skallses som en fristående anordning utan i ett vidare perspektiv med beaktande avövriga socialförsäkringar och skattesystemet i dess helhet. Jag vill medanledning härav framhålla att det inte ankommer på de sakkunniga atl taställning till hur skattesyslemet skall utformas och hur finansieringen avsocialförsäkringarna i allmänhet skall utformas. Däremot skall de sakkunnigautarbeta förslag till hur en obligatorisk försäkring skall finansieras. Därvidbör de sakkunniga beakta den utveckling som ägt rum och vilketinneburit atl de särskilda avgifterna till folkpensioneringen ersatts med ensocialförsäkringsavgift eriagd av arbetsgivare och förslag lagts fram om sammaförändring beträffande avgiften till sjukförsäkringen. Mot denna bakgrund ärdet enligt min mening naturligt att utredningen särskilt överväger ett systemdär samtliga kostnader som följer av ett införande av en allmänarbetslöshetsförsäkring finansieras kollektivt av företagen genom avgifter. Somjag i det tidigare redovisat utgår kontantstöd enligt nu gällande regler underen viss längsta tid. Vid riksdagsbehandlingen rådde allmän enighet pådenna punkt. Även en reformerad arbetslöshetsförsäkring bör innehålla regler omstöd endast under viss maximerad lid. Enligt min mening kan det inte ansesligga inom ramen för arbetslöshetsförsäkringens syfte att fortlöpande utgeersättning till arbetstagare som är arbetslös . För dessapersoner bör särskilda arbeismarknads- eller socialpolitiska ålgärder kommaifråga. Deproblem som jag här har nämnt ger inte en uttömmande beskrivning avuiredningens uppgifier. Det finns flera andra betydelsefulla frågor somutredningen måste ta ställning till t. ex. företagarnas anslutning tillförsäkringen, karensiiden, tillgodoräknande av värnpliktslid m. m. somkvalifikationsgrund för ersättningsrätt, de deltidsarbetandes ställning iförsäkringen och avstängningsreglernas anpassning till en allmänarbetslöshetsförsäkringsutformning och innehåll. Utredningen bör behandla allade regler som ingår i en arbetslöshetsförsäkring. Flertalet har ingåendegranskats av . A.23 Skr 1975:4 552 utredninghar lill stor del genomförts. De praktiska erfarenheterna som därigenom vunnitsliksom de erfarenheter i övrigt som utvärderingen av nuvarande regelsystem gerbör kunna läggas till grund för översynen av försäkringssystemet. Närdet gäller ordningen för prövning av besvär över beslut i ärenden om ersättningvid arbetslöshet bör samråd ske med utredningen (S 1974:03) rörandebesvärsorgnisationen inom socialförsäkringen m. m. så finner lämpligt bör den genom arbetskraftsundersökningarnaskaffa sig mera djupgående kännedom om förhållanden av vikt förutredningsarbetet. Därvid bör beaktas det undersenare år ökade antaletförtidspensionnärer. Sambandet mellan den allmänna försäkringenoch.arbetslöshetsförsäkringen bör studeras och klara gränser bör dras upp. Ävengentemot del studiesociala stödet och andra stödformer bör klara gränsereftersträvas. Desakkunniga bör i sill arbeie utgå från att ersättningen även fortsättningsvisskall vara skattepliktig inkomst. Slutligenvill jag framhålla att det enligl min mening inte är nödvändigt att ha exaktlika bestämmelser för sjuk- och för arbetslöshetsförsäkringen. Detta gällerbeträffande flera detaljfrågor där del skulle vara olämpligl att kopierasjukförsäkringen vid revideringen av arbetslöshetsförsäkringen. En i detaljensidig anpassning till endast den ena försäkringsformen skulle kunna leda tillorimliga konsekvenser. Medhänsyn till de komplicerade avvägningar utredningen skall göra torde del inlekunna undvikas alt utredningsarbelel blir relativt tidskrävande. Det äremellertid angeläget att utredningen arbetar så skyndsamt som möjligl. Utredningenbör även dra upp riktlinjer för erforderliga informationsinsatser om rättentill arbetslöshetsersättning. Utredningenhar hållit ett sammanträde. Utredningens arbeteberäknas pågå . 24.Delegationen för arbetstidsfrågor (A 1974:09) Maj:ts bemyndigande för vissa uppgifter inomarbetstidsområdet: , Y. ., statssekreterare Sakkunniga:Andrén, A. , förhandlingsdirektör , K. .,förbundssekreterare , K. , direktör , P. , ombudsmanHögberg, K. , direklör , H. K. , ombudsman , , sektionschef (för ) 553 Kommittéer: A:24 ,, ombudsman (för ) , A. , lönedirektör (för ), K. , ombudsman (för ) , , direktör(för ) , ., ombudsman (för ) Sekreterare:WesUn, ., ombudsman (fr.o.m. ) Lokal:Arbetsmarknadsdepartementet, 2, Fack, 103 10 , tel. växel763 1000 Direktiv(PM upprättad inom ): Vidöverläggningar mellan statsråden och och representanter förlöntagarnas huvudorganisationer LO, TCO och har diskuterats formerna fördet fortsatta utredningsarbetet rörande arbetstidsfrågorna. Vidöverläggningarna konstaterades bl. a. följande: Etlomfattande offentligt utredningsarbete i arbetslidsfrågan pågår i följande kommilléer, arbetsgrupper och delegationer: Utredningenom den framtida sysselsättningspolitiken Delegationenför jämställdhet mellan män ocb kvinnor Härtillkommer tre offentliga utredningar för avgränsade områden: Ulredningenom elt avbrylarsystem inom jordbruket Utredningarna har i allmänhet tillsatts efterframställningar från löntagarorganisationerna. Flera av utredningarna harkommit mycket långt. Arbetet bör fullföljas i nuvarande former. Detta ger debästa möjlighelerna att uppnå resultat på viktiga reformområden. Genom antagna program o. d. harlöntagaroragnisationerna deklarerat att det långsiktiga målet är en 30-timmarsarbetsvecka uppnådd genom en förkortning av den dagliga arbetstiden. Regeringendelar denna uppfattning. Detråder vidare full enighel om att det är parterna på arbetsmarknaden som måsteavgöra i vilken takt detta långsiktiga mål kan nås och hur generellaarbetstidsförkortningar skall vägas mot andra arbelslidsreformer och mot andraslandarduttag. För att möjliggöra förarbetsmarknadens parter att överblicka och kontinuerligt följa pågående arbete rörande arbetstidsfrågorna samt la de initiativ som är nödvändiga för atl få fram del ytterligare utredningsmaterial som erfordras, bör en Delegation för arbetstidsfrågor (DEL¥A) tillsättas. Vidöverläggningarna har diskuterats följande huvudsakliga arbetsuppgifter iöxdelegationen: Delegationenbör skapa överblick över arbetets förlopp i de utredningar som behandlararbetstidsfrågor. Delegationen bör mot denna bakgrund diskuterasamordningsfrågor och eventuellt erforderliga kompletterandeutredningsuppgifter. A:24 Skr 1975:4 554 Delegationenbör ta initiativ till analyser av främst arbetstidsförkortningarna åren 1%7 1973. Erfarenheter bör samlas och ställas till förfogande vid kommandebedömningar av möjligheterna atl genomföra generella arbetstidsförkortningar. samarbele med utredningen om den framtida sysselsättningen ochdelegationen för jämslälldhel mellan män och kvinnor samt långiidsutredninge,bör eftersträvas en bedömning av arbetstidsförkortningarna effekter påproduktion och sysselsättning, på familjeförhållanden, barntillsyn liksom påfritidsvanor, serviceförhållanden m. m. Delegationenbör söka bedöma eventuellt skiljaktiga strukturella effekter av att sänkaarbetstiden i kontinueriiga, mindre steg jämfört med att sänka i färre, sloraetapper. Uppmärksamhetbör ägnas frågan om hur deltidsarbetet kan komma att utvecklas vid fortsattaarbetstidsförkortningar. Delegationen för jämställdhet mellan män och kvinnorhar påbörjat en större undersökning av deltidsarbetet. Delegationen förarbetstidsfrågor bör i denna fråga liksom i övriga frågor rörandejämställdheten mellan män och kvinnor utnyttJH den sakkunskap som finnsrepresenterad i jämställdhets-delegavsonen. Delegationenbör bestå av representanter för arbetsmarknadens parter, LO, TCO, , ,och /samt personliga suppleanter fördessa. Ordförandenai de i bilagan nämnda sju utredningarna/arbetsgrupperna bör vara permanentadjungerade till delegationen. Som suppleanter för dessa tjänstgör resp.sekreterare. Ordförandei delegationen bör vara statssekreterare i . Försekretarialsarbetet som i stor utsträckning måste återgå på de övriga påområdet arbetande utredningarna svarar en särskih utsedd sekreterare. Delegationenbör arbete under stor öppenhet för att stimulera den allmänna debatten i arbetstidsfrågorna. Delegationenhar hållit två sammanträden. Delegationensarbete beräknas pågå . 25.Utredningen (A 1974:10) av arbetskraftsförhållandena Inom jordbruks- ochträdgårdsnäringen Maj:ts bemyndigande den 13 september 1974för utredning avarbetskraftsförhållandena inom jordbruks- och trädgårdsnäringen (se Post-ochInrikes tidn. , J. , överdirektör Ledamöter:Kvarnström, , hortonom , , förbundsordförande 555 Kommittéer: A:25 Expert:Wessén, , direktör (fr.o.m. ) , J. , f.d. byråchef (fr.o.m. ) Lokal:Storkyrkobrinken 13, 4tr. Postadress: , Fack, 10310 , tel. växel 763 1000 (sekreteraren) Direktiv(anförande av statsrådet till statsrådsprotokollet den 13 september1974): Sysselsättningeninom lantbrukket har minskat under en följd av år och denna minskning väntasfortsätta ytterligare. Enligl reviderade långtidsutredning (SOU1973:21) beräknas antalet sysselsatta inom jordbruket minska med 60 000personer . Enligt denna beräkning skulle ca 1970 (X)0personer vara sysselsatta 1977 eller av totalaantalet sysselsatt. Orsakerna till denna utveckling av sysselsättningen inomlantbruket ligger främst i den rationalisering som skelt inom jordbruksdriftenoch som bl. a. medfört sammanläggning av brukningsenheter. Densnabba taklen i jordbrukets rationalisering och därav följande minskning iantalet arbetstillfällen har bl. a. lett till en ökad arbetslöshet inomnäringen. och fram lill steg sålunda årsmedellalel avandelen arbetslösa medlemmar i erkända arbetslöshetskassa från1,5 till . minskade medlemsantalet i kassan från ca 24 000 tillca 12 000. Inom jordbruket föreliggerdessutom särskilda svårigheter att hålla sysselsättningen uppe till följd avsäsongvariationerna i verksamheten. är behovet avarbetskraft större och tillfällig personal behövs. Därvid uppstår svårigheter att finna sysselsättningför de arbetstagare som vill stanna kvar i yrket. Dessa svårigheter har ökatunder senare år vilket bl. a. beror på att tillgången på lämpligakompletteringsarbeten har minskat och på att produktionsinriktningen, särskih islättbygderna, har ändrats från animalieproduktion till växtodling. Andelenarbetslösa medlemmar i lantarbetarnas arbetslöshetskassa vår sålunda under detre första månaderna mot i genomsnitt . Somjämförelse kan nämnas att arbetslösheten inom samtliga arbetslöshetskassoruppgick till mellan 2,3 och . 1 skrivelse den 15 augusti1973 till cheferna för inrikes- och jord-brukdsdepartementen har och Lantarbetarnas erkända arbetslöshetskassa gemensamthemställt om utredning av arbetskraf Isförhållandena inom lantbruket. Iskrivelsen påpekas bl. a. att en omfattande rekrytering av personal sker tilllantbruket, särskilt för tillfällig anställning, som arbetsvolymenminskar. I beiydande utsträckning rekryteras personal bland dem som har gåttigenom gymnasieskolans jordbrukslinje. Antalet ansökningar till dennautbildningslinje är avsevärt större än antalet platser, men antalel platser ärunder utbyggnad. Utbildningen inom gymnasieskolan måste emellertid enliglskrivelsen anpassas bättre till nyanställningsbehovet om den skall kunna ledafram till fast anställning för de utbildade. A:25 Skr 1975:4 556 Skrivelsenhar remitterats för yttrande till , lantbruksstyrelsen,, samt jordbruksutredning.Det i skrivelsen framförda förslaget om utredning av personalbehovet inomlantbruket tillstyrks av arbetsmarknnads-styrelsen, och lämnas utan erinran avlantbruksstyrelsen, och jordbruksulredning.Statistiska centralbyrån begränsar sig till att kommentera den prognos omnyrekryteringsbehov och utbildning till jordbruks- och trädgårdsyrkena somcentralbyråns prognosinslitut har gjort för 1%8 års utbildningsutredning ochsom de båda organisationerna regererar till i skrivelsen. Idenna prognos beräknades att nyrekryteringsbehovet till lantbruksyrkena, efteratt ha nått sin kulmen , skulle komma att minska någotfram . Detla sammanhänger med att avgången till följd av uppnåddpensionsåklder beräknades bli störst . I prognosenberäknades vidare tillskottet till de nämnda yrkena genom yrkesbylen bli avnästan lika stor omfattning som tillskottet från utbildningsväsendet. Av demsom rekryterades från utbildningsväsendet beräknadeendast ha jordbruks- eller trädgårsutbildning. Denna andel skulleenligt beräkningarna komma att öka till . Vadhärefter beträffar det antal personer som avslutar jordbruks-ellerträdgårdsutbildning utgår beräkningarna från en dimensionering av utbildningensom i huvudsak stämmer överens med långtidsbedömning förbudgetåren 1974/75-1978/79. En jämförelse mellan dessa beräkningar och beräknatnyrekryteringsbehov tyder på ett överskott av utbildade under perioden 1975-80.Beräkningarna är emellertid behäftade med relativt stor osäkerhet. Motdenna bakgrund finner jag det motiverat att en särskild översyn görs avsysselsättningsförhållandena inom jordbruksnäringen och på sikt.Denna översyn bör anförtors åt särskilt tillkallade sakkunniga. Enförsia uppgift för de sakkunniga blir alt kartlägga den nuvarandesysselsättningssituationen inom lantbruksnäringen. Jag vill här erinra om atten arbetsgrupp inom med representanter förlantbruksstyrelsen. och arbetsmarknadsparternanyligen lagt fram en utredningsrapport benämnd 'Sysselsättning och arbetslöshetinom jordbruket jämle förslag till åtgärder'. Den redovisar de åtgärder som kanvidtas inom ramen för tillgängliga arbetsmarknadspolitiska medel. I rapportenlämnas en utförlig redogörelse för sysselsättningsutvecklingen ochnuvarande läge inom området. De sakkunniga bör kunna utgå från dennaredogörelse vid karlläggningen. Enandra uppgift för de sakkunniga blir att ställa samman tillgängligt maierialrörande det framtida personalbehovet. För denna uppgift torde underlag finnasatt hämta bl. a. från och från arbetet medlångtidsutredningen på ekonomiska avdelning, från arbetetmed länsplanering 1974 inom arbetet jordbruksutredning. Molbakgrund av den bild som därvid framkommer bör de sakkunniga närmare analyserafrågan om rekryteringen till jordbruksnäringen. De sakkunniga bör söka bedöma ivad mån den reguljära utbildningsverksamheten har en lämplig kvantitativomfattning i förhållande till rekryteringsbehovet. Därvid bör frågan i vad månbehovet av kvalificerad personal kan tillgodoses genom vidareutbildning av demsom redan är anställda inom jordbruksnäringen särskilt uppmärksammas. 557 Kommittéer: A:26 Enviktig uppgift för de sakkunniga blir att pröva olika möjligheter att utjämnade nuvarande säsongs variationerna i sysselsättningen. De sakkunniga bör därvidta lill utgångspunkt en bedömning av hur stor personal som behövs i jordbruketsommartid och i vad mån detta personalbehov kan och bör tillgodoses medtillfälligt aiiställda utan särskilda yrkeskvalifikationer. För återståendepersonal bör eftersträvas en jämn sysselsättning över året. De sakkunniga böröverväga vilka åtgärder som behöver vidtas för att delta mål skall uppnås. Vidfullgörande av sitt uppdrag bör de sakkunniga samråda med 1972 årsjordbruksutredning, som har att pröva vissa frågor som kan påverka sysselsättningeninom jordbruksnäringen, och sysselsättningsutedningen. Utredningensarbete beräknas pågå . 26.Referensgruppen (A 1974:11) för glesbygdsfrågor Maj:ts bemyndigande för att biträda vid arbetetmed glesbygdsfrågor (se Post- och Inrikes tidn. , . E., kansliråd Ledamöter:Berglund, ., fru, led. av , J. E. , lantbrukare,led. av , Bo, civilingenjör, led. av Weslberg, OlofR., rektor, led. av , , direktör , Hans E.,byråchef P., kanslisekrelerare Lokal:Arbetsmarknadsdepartementet, Fack, 103 10 , tel. växel 08/763 10 00(ordförande och sekreterare) Direktiv(anförande av statsrådet till statsrådsprotokollet den 8 november1974): Glesbygdsfrågornahar efter hand tillmätts allt större betydelse i den regionalpolitiskaverksamheten. a. som en följd av glesbygdsutredningens förslag (SOU 1972:56m. har introducerats en rad åtgärder som syftar till att förbättraserviceförsörjning och sysselsättningsmöjligheter i de mest utprägladeglesbygderna, främst inom det inre stödområdet. Till de åtgärder som särskiltbör nämnas hör den intensifierade kommunala sysselsättningsplanering som f. n.bedrivs i elva kommuner, vidare stöd till hemarbete ocb vissa punktinsatser avföretagareföreningarna. För /75 har anvisats 25 milj. kr. a. dessa verksamheler. Under samma budgetår disponeras 7,5 milj. kr. A;26 Skr 1975:4 558 förstöd till social service m. m. och 1 milj. kr. för stöd till detaljhandeln samt2,5 milj. kr. för hemsändningav varor {glesbygdsområden. Vidare har införslbeslämmelser som syftar till atl garantera invånarna i glesbygdsområdenafortsatt tillgång till en god standard i fråga om undervisning. Enomfattande planering pågår för att ge underlag bl. a. för beslut om insatser avdel slag som jag här har beskrivit. Den sker dels inom ramen för den pågåendelänsplanering 1974, dels i särskild planering som bedrivs delvis medstatligt sötd och dels i form av lokal och regional trafikplanering. Iaugusti 1973 inrättades en särskild arbelsgrupp för glesbygdsfrågor i Kungl. I gruppen ingår representanter för departement som handläggerglesbygdsfrågor, för och för en av länsstyrelserna iskogslänen. Ianslutning till behandlingen av motioner om serviceförsörjningen i glesbygderuttalade riksdag (InU 1974:7, rskr 1974:203) att till den nämndaarbetsgruppen borde knytas en parlamentariskt sammansatt referensgrupp.Referensgruppen skall enligt riksdagsuttalandet delta i arbetet med störreprincipiella frågor. En arbetsuppgift skulle därvid vara frågan hurserviceproblemen skall kunna lösas i vissa orter i de störreglesbygdskommunerna (s. k. kommundelscentra). Möjligheterna att garantera an enlillfredsslällande service upprätthålls på orter av angivet slag är förenademed åtskilliga komplikationer. Detta får enligt riksdagsuttalandet inte hindraatt man söker finna former som i praktiken är en servicegaranli. När del gällerden service som bör erbjudas i orter av delta slag kan även erinras om deuttalanden som gjordes i det regionalpolitiska handlingsprogram som antogs avriksdagen (prop.