prop · FZ03133 · 1975-12-31 00:00:00 — Även avvikande föreskrifter i andra författningar taröver anställningsskyddslagens regler. Ettsärskilt anställningsskydd fmns i lagen (1945:844) om förbud mot uppsägningeller avskedande av arbetstagare med anledning av äktenskap eller havandeskap m.m.Denna lag gäller för alla arbetstagare utan undantag. Enligt lagen fårarbetstagare inte sägas upp eller avskedas på grund av att han har slutittrolovning eller ingått äktenskap. Vidare gäller att sådana åtgärder inte färvidtas mot kvinnlig arbetstagare på den grund att hon har blivit havande ellerfött barn, om hon har haft stadigvarande anställning hosarbetsgivaren. Lagen innehåller även bestämmelser om anställningsskydd förarbetstagare vid föräldraledighet vid barns födelse enligt reglerna i AFL.Arbetsgivaren fär inte med vetskap om orsaken till bortovaron säga upp elleravskeda arbetstagare på den grund att denne är borta från arbetet i högst sjumånader eller den som föräldrapenning utgår. Även här gäller attanställningstiden skall ha varat . Skyddet gäller emellertid inteom arbetstagaren på arbetsgivarens förfrågan underiåter att utan dröjsmål lämnabesked om när han önskar återinträda i arbetet efter bortovaron. Arbetsgivarenär inte skyldig att låta arbetstagaren Prop.1975/76:133 28 återinträdatidigare än från det han fick beskedet eller, om sådant inte harlämnats, från det arbetstagaren inställde sig hos honom. Anställningsskyddetgäller vidare endast om arbetstagaren är borta från arbetet i högst tvåperioder. Förarbetstagare som mottar tiarn såsom adoptiv- eller fosterbarn äger motsvarandebestämmelser tiUämpning. Ledigheten far dock inte utsträckas till än270 dagar efter barnets födelse. Arbetstagaren är inte heller skyldig attvidkännas inskränkning i sina anställningsförmåner utöver vad som föranleds avbortovaron som sådan. De rättigheter som lagen ger arbetstagaren kan inteinskränkas genom avtal och de påverkas inte heller av att företaget överlåts.Om arbetsgivaren vidtar åtgärd i strid mot lagen skall den förklaras ogiltig påyrkande av arbetstagaren. Arbetsgivaren kan bli skyldig att utge skadestånd. 1fråga om tvister om giltigheten av uppsägning eller avskedande, skadestånd m. m.enligt lagen och förfarandet därvid hänvisas till bestämmelser i lagen omanställningsskydd. 2.5Vissa bestämmelser om tjän<:tledighet m. m. för offentliganställda Förlöneplansanställda tjänstemän med statligt reglerade tjänster har i cirkuläret(1970:388, omtryckt 1974:1018, senast ändrat 1975:440) om tjänstledighet med C-avdragm. m. meddelats vissa bestämmelser om tjänstledighet och om prövning avansökan om sådan ledighet. Vilka förmåner som utgår under tjänstledighet reglerasdock i allmänhet i avtal. Sålunda innehåller det allmänna avlöningsavtal förstatliga och vissa andra tjänstemän (AST), som har slutits ,regler i detta hänseende. Vidtjänstledighet utgår lön utan avdrag, med sjukavdrag eller med s. k. A-, B-eller C-avdrag. Arbetsgivaren prövar om och för hur tjänstledighetskall beviljas. Prövningen begränsas av vissa lagregler, bl.a. de om förbud motatt säga upp eller avskeda arbetstagare med anledning av värnpliktstjänstgöringeller havandeskap. Tjänstemannen har möjlighet att under vissa förutsättningarbyta ut tjänstledigheten med C-avdrag - dvs. helt löneavdrag - mot ledighet försjukdom eller barnsbörd, om behov av sådan ledighet föreligger. 1 cirkuläretges allmänna riktlinjer för beviljande av tjänstledighet med C-avdrag.Ledigheten bör inte beviljas så att svårigheter uppstår vid återinträde itjänsten. Viss återhållsamhet föreskrivs i fråga om längre tids tjänstledighetoch för tjänstemän med kortare anställningstid. Vidare finns särskilda normerför vissa slag av tjänstledighet. Sålunda sägs bl. a. att tjänstledighet med C-avdragi allmänhet bör beviljas förälder eller fosterförälder för spädbarnsvård tilldess barnet uppnår ett och . Partiell tjänstledighet med C-avdragbör dessutom i allmänhet medges för tillsyn av barn . Vilkaförmåner som skall utgå under tjänstledighet regleras i AST. Vid ledighet förtillsyn av barn under IO är görs B-avdrag för dag då sjukpenning Prop.1975/76:133 29 ellerföräldrapenning inte utgår, dock per kalenderår. I övrigt görs C-avdrag.Adoptiv- eller fostermoder har rätt till ledighet med B-avdrag vid vård avadoptivbarn eller fosterbarn som mottagits i adoptionssyfte.B-avdrag utgår därvid för dag då sjukpenning eller föräldrapenning inte utgår,dock längst t. o. m. efter den då barnet kom under adoptiv- ellerfostermoderns vård. 1 övriga fall görs även här C-avdrag. 2.6 Ersättningför sjukresor m. m. Enligtsjukreseförordningen (1975:964) kan resekostnadsersättning utgå frånsjukförsäkringen i samband med sjukvård som är ersättningsberättigad enligt AFLoch i samband med viss annan vård eller rådgivning. Ersättning utgår underförutsättning att resan huvudsakligen har föranletts av behovet av vård.Ersättning utgår för den verkliga kostnaden. Hänsyn skall dock tas till valetav färdväg och färdsätt sett i relation till den försäkrades tillstånd, resanslängd och övriga omständigheter. I regel ersätts endast kostnad för resa tillnärmaste allmänna mottagning för öppen vård eller närmaste allmänna sjukhus.Om den försäkrade har vårdats inom det sjukvårdsområde där han är bosatt,ersätts återresa till bostaden eller till den plats varifrån resan tillsjukinrättningen företogs. Vid vård utanför sjukvårdsområdet gäller särskildaregler. Förrätt till resekostnadsersättning gäller vissa karensbelopp. Således ersättsendast resekostnaden till den del den vid varje vårdtillfälle sammanlagt överstiger8 kr. Vid tandvård och preventivmedelsrådgivning är karensbeloppet . Ävenövernattningskostnader kan under närmare angivna förutsättningar ersättas, dockhögst med . Om den försäkrades ålder eller tillstånd påkallarhjälp av följeslagare, kan ersättning utgå för dennes rese-ochövernattningskostnader enligt samma grunder som gäller för den försäkradesjälv. Föräldereller annan anhörig till barn har rätt till resekostnadsersättningför besök som görs i offentlig öppen vård med anledning av barnets sjukdom.Förutsättning är att besöket ingår som en del i behandlingen av barnet.Ersättning kan utgå även om barnet inte självt deltar i besöket. 2.7 Fosterbarnsersättningm, m. Förvården av barn och ungdomar som är omhändertagna för samhällsvård eller som påannan grund är placerade i enskilda hem utgår ersättning till fosterföräldrarnafrån . Fosterbarnsersättningenbestår i princip av två delar. En del avser ersättning för kostnader i sambandmed vården och en del utgör arvode för Prop.1975/76:133 30 Omkostnadsdelen är skattefri medan arvodesdelen beskattas somandra inkomster. Storleken på både omkostnadsdelen och arvodet bestäms frånfall till fall beroende på de särskilda omständigheter som föreligger. har dock utfärdat en rekommendation som syftar till enenhetlig bedömning av ersättningsfrågorna. Arvodet behandlas i skatte- och avgifissammanhangsom andra inkomster av förvärvsarbete. Likartaderegler gäller vid vård utom skola av ungdomsvårdsskoleelever där ersättningtill det enskilda hemmet utgår av statliga medel och vid vård av psykisktutvecklingsstörda barn och ungdomar som genom försorg ärplacerade i enskilt hem. m.den är alla uppdragsgivare skyldiga att pä ersättning somutges till uppdragstagare for utfört arbete erlägga socialförsäkringsavgifter,dvs. avgifter till ATP, folkpensionering, sjukförsäkring, delpensionsförsäkring,arbetslöshetsförsäkring, yrkesskadeförsäkring, arbetsmarknadsutbildning,vuxenutbildning och arbetarskydd m. m. Detta innebär att fosterföräldrar somvårdar annans barn i sitt hem inte längre skall betala egen-avgifter på detarvode som utgår som ersättning för vården. Det ankommer på kommunen,resp. staten att svara för socialförsäkringsavgifterna på dessauppdragsinkomster. Attvårda annans barn i sitt hem betraktas inom den allmänna sjukförsäkringen somförvärvsarbete. För att föräldrapenning eller sjukpenning skall kunna utgåkrävs att den försäkrade avstår från förvärvsarbete. Till den som arbetar halvaarbetstiden eller mindre kan halv föräldrapenning eller halv sjukpenning utgå. 2,8Övriga frågor 2.8.1Regler om .förtidspension psykiskt utvecklingsstörda Folkpensioni form av förtidspension kan utgå till den som har fyllt och ejuppbär ålderspension, om hans arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annannedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan är nedsatt medminst hälften (7 kap. 1 § AFL). I de fall den pensions-berättigade på bekostnadav landstingskommun eller kommun som ej tillhör landstingskommun är intagen påanstalt eller i enskilt hem enligt lagen (1967:940) angående omsorger om vissapsykiskt utvecklingsstörda har -enligt kungörelsen (1962:393) om rätt i vissa failför kommun eller annan att uppbära folkpension - den som driver anstalten ellereljest svarar för kostnaden för vården rätt att som ersättning uppbära denförsäkrades förtidspension. Liknande bestämmelser gäller också när barn, förvilka barntillägg utgår, vårdas på anstalt. Om den pensionsberättigade vistasutom anstalten äger enligt kungörelsen han själv eller, i fråga om barntillägg. 1975/76:133 31 förmyndareeller annan anhörig rätt att uppbära så stor del av pensionen ellerbarntillägget som belöper . Vistelsen måste dock avse avminst . Delvisandra bestämmelser gäller för den som vårdas vid inrättning som helt drivs medstatliga medel. Det är här fråga om främst specialskolor som inrättats försyn-, hörsel- eller talskadade. För elever i specialskolan gäller en tioårigobligatorisk grundskola. Efter särskild prövning kan skolplikten förlängas.Den som är elev vid specialskola och har förtidspension har, i enlighet med vadregeringen särskilt förordnat med stöd av särskilda bestämmelser i , rätt tillså stor del av pensionen som svarar mot garantibeloppet enligt 2 § förstastycket kungöreisen(1971:830)om avgifter vid ålderdomshem medan han vistas ieller tillfälligt vistas utom inrättningen. 1 praxis har ansetts att vistelseutom inrättningenärtillfällig om den understiger30 dagar. Överstigervistelsetiden utgår således pensionen oavkortad. Barntillägg utgår -utom i ett särfall -överhuvudtaget inte för barn som är intaget i en statlig anstalt.. Tillförsäkrad förälder kan utgå vårdbidrag för barn som ej har fyllt och pågrund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp är i behovav tillsyn (9 kap. 4 § AFL). Vårdas barnet i anstalt utgår inget vårdbidrag. Detsammagälletom barnet vårdas utom anstalten genom dess försorg. Däremot kanvårdbidrag enligt regler som gäller fr. o. m. utgå för varjedag som barnet i annat fall vistas utomanstalten. Det krävs dock att vistelsetidenuppgår till sammanlagt minst per kvartal. 2.8.2Regler för utseende av personalföreträdare i aUmän försäkringskassas styrelse består av sex ledamöter, varav ordföranden och viceordföranden utses av regeringen och övriga ledamöter av eller, ivissa fall, kommun. I styrelsearbetet får dessutom delta två företrädare för deanställda vid (18 kap. 7 S AFL). Dessa företrädare utses avregeringen på förslag av den arbetstagarorganisation som företräder deanställda. För varje personalföreträdare utses i samma ordning en suppleant. Defiesta anställda vid försäkringskassorna är organiserade i och det är således denna organisation som lämnar förslag påpersonalföreträdare i de olika kassornas styrelser. I fråga om personalrepresentantensbefogenheter vid handläggning av ärende i styrelsen finns närmare bestämmelseri kungörelsen (1974:963) om personalföreträdare i allmän försäkringskassasstyrelse, vilken också hänvisar till kungörelsen (1974:224) ompersonalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. Prop.1975/76:133 32 3 :; förslag m. m. Somen utgångspunkt för sina överväganden i delbetänkandet anger utredningen atten kraftig utbyggnad av samhällets barnomGorg f n. är den viktigaste åtgärdenför att stödja barnfamiljerna. Utredningen noterar med tillfredsställelse attfrågan om en planmässig utbyggnad av kommunernas barnomsorg för att täckabehovet av daghemsplatser har tagits upp av regeringen. De åtgärder inomföräldraförsäkringen som presenteras i betänkandet är avsedda att utgöra etikomplement till en utbyggd barnomsorg. Utredningsförslagetinnefattar en utvidgning av föräldraförsäkringens ersättningsregler i olikaavseenden. Vidare föreslås en ny lag om rätt till föräldraledighet i sammaomfattning som ersättningsreglerna i föräldraförsäkringen. Utredningen angeratt förslagen bör genomföras stegvis från . 3.2 Utbyggnadav föräldraförsäkringen vid sjukdom m. m. Familjestödsutredningenföreslår att rätten till sjukpenning vid vård av sjukt barn och i anslutning tillannat barns födelse skall byggas ut på två sätt. Dels bör ersättningstidenförlängas, dels bör ersättning utgå i fler situationer än f. n. a. med hänsiyntill de föreslagna utvidgningarna föreslår utredningen att förmånen ifortsättningen skall utgå som föräldrapenning. Utredningen pekar på att mångaföräldrar har upplevt det som en brist i försäkringens konstruktion attersättning kan utgå endast när barnet blir sjukt och inte när svårigheter attordna tillsynen beror på att den som normalt svarar för barnets tillsyn ärsjuk. Utredningen föreslår att föräldraförsäkringen skall utsträckas till defall då förälder behöver stanna hemma från förvärvsarbete pä grund av attbarnets ordinarie värdare är sjuk. Rätten att få ersättning skall enligtförslaget avse både de fall då tillsynen sköts av någon utanför familjekretsenoch i de fall då t. ex. hemmamake blir förhindrad att ta hand om bam på grundav sjukdom. Förvärvsarbetandeföräldrar kan behöva stanna hemma från arbetet också för att följa med närbarnen skall undergå hälsokontroll o. d. Utredningen föreslår att föräldraförsäkringenskall utvidgas till att omfatta rätt till ersättning också i dessasituationer. Ersätlningstiden vid ledighet för dessa ändamål skall innefattas idet totala antalet dagar som står till familjens förfogande. Utredningenföreslär att denna ersättningstid skall föriängas från tio till femton dagarper år. Hur föräldrarna skall disponera bör de själva få avgöra.Utredningen har inte funnit skäl att föreslå någon differentiering aversättningstiden efter antalet barn i familjen. Prop.1975/76:133 33 Utredningenerinrar om de uttalanden som gjordes vid föräldraförsäkringens införande attersättning från försäkringen inte får utgöra ett alternativ till eller medföraett minskat behov av insatser i kommunernas barnavår-darverksamhet. Enligt vadutredningen har erfarit har emellertid i vissa kommuner föräldraförsäkringensförmåner tagits till intäkt för sådana begränsningar. Utredningen påpekar attförsäkringens syfte är att täcka vårdbehovet när de kommunala insatserna interäcker till, t. ex. i perioder med infektionstoppar, eller när det ärlämpligast ur barnets synpunkt att en förälder tar hand om det. Utredningenuttalar som sin bestämda uppfattning att kommunerna normalt bör ha en barnvärdarverksamhetav sådan omfattning att förvärvsarbetande och studerande föräldrar kan flhjälp när barnen insjuknar. 3.3 Föräldrarskontakt med förskoleverksamheten Utredningenkonstaterar att det är viktigt för såväl föräldrar och utomstående vårdare somför barnet självt att ett samarbete kommer till stånd mellan hemmen ochbarnomsorgen. För att förverkliga detta behöver föräldrarna ges möjlighet attta del i förskolans verksamhet. Utredningen föreslår att föräldrarna skall fårätt att i viss utsträckning ta ledigt från arbetet för att följa och delta iverksamheten i förskolan. Förslaget innebär att varje förälder med barn i denkommunala förskoleverksamheten skall ha rätt till föräldrapenning per årFöräldrarna skall om de vill kunna byta ut denna dag mot två halva dagar perår. Rättentill ledighet skall enligt förslaget inte vara förknippad med att detförekommer någon särskild aktivitet, utan förälder skall fä vara ledig för attdelta i de ordinarie mtinerna i förskolan. När det gäller familjedaghem framhållerutredningen att det inte är möjligt att ställa samma krav på innehåll i föräldrasamverkansom i förskolan. Enfråga som ägnas särskild uppmärksamhet i betänkandet är de problem som knyteran till barnets introduktion i barnomsorgen. Det är enligt utredningen viktigtatt barnet gradvis får vänja sig vid den nya miljön och att positiva kontaktermellan föräldrar och personal byggs upp som en grund för det fortsattasamarbetet. Utredningen uttalar att den avser att återkomma till frågan om enutbyggnad av föräldraförsäkringen för att särskilt tillgodose behovet avledighet för föräldrar när barnet skall börja i daghem e. d. Utredningenkonstaterar att den statistik och de undersökningar om adoptioner som finns iSverige är bristfälliga. beräknas emellertid knappt 1 400 barnunder ha adopterats. Drygt två tredjedelar av barnen var utländska.Flertalet barn var i åldrarna . var när de adopterades. Utredningen anser att man inte generellt kan Prop.1975/76:133 34 jämställaen adoption med alt det föds barn i familjen. Med hänsyn till att adoptivbarnenhar speciella och varierande anpassningsproblem bl. a. beroende på åldern ärdet inte möjligt att bestämma en enhetlig tidsperiod som behövs för att ettadoptivbarn skall anpassa sig i den nya familjen och miljön. Man fär enligt utredningenockså beakta att det även i familjer med egna barn förekommer problem avliknande slag som i adoptivfamiljer. Utredningen avser att senare återkommatill dessa frågor. Utredningenanser det dock motiverat att förlänga ersättningstiden för föräldrapenning vid adoptionav äldre barn utöver nuvarande . Utredningen föreslår attersättningstiden sätts , vilket är som en kvinnligstatstjänsteman enligt kollektivavtal har rätt att vara ledig i samband medadoption. Denna tid anser utredningen bör ge goda möjligheter till att skötasåväl praktiska frågor som att påbörja en anpassning av barnet till de nyaförhållandena. En uppdelning av ersättningstiden bör enligt utredningen görassä att ersättning utgår till var och en av föräldrarna under . Familjestödsutredningenframhåller att den nuvarande lagen om förbud mot uppsägning eller avskedande avarbetstagare med anledning av äktenskap eller havandeskap m. m. framstår som ålderdomligvid jämförelse med nyare arbetsrättslig lagstiftning till skydd för deanställda, t. ex. lagen om anställningsskydd. Oklarhet har uppstått I vissafrågor vid den praktiska tillämpningen av lagen. Bestämmelsernas utformning kanha bidragit till detta. 1 vissa fall är anställningsskyddet för ledighet närföräldrapenning utgår inte reglerat i lagen. Det gäller rätten till ledighetför vård av sjukt barn samt faders möjlighet att fä ledigt i anslutning tillbarns födelse. Föratt bryta det motstånd som mer eller mindre uttalat finns på arbetsplatsernamot att fäder tar ledigt menar utredningen vidare, att det är viktigt att avlagen klart framgår vilka regler som gäller. Dessutom bör skyddet avse alla deolika situationer dä en förälder har rätt till ledighet med föräldrapenning.Utredningen anser att lag bör ersättas med en helt ny lag.Lagstiftningen bör därvid i stället för att innehålla förbud mot uppsägningeller avskedande ha bestämmelser om en positiv rätt till ledighet av samma karaktärsom t. ex. den nya lagstiftningen om arbetstagares rätt till ledighet förutbildning. Utredningenanser att sambandet mellan föräldraförsäkringen och rätten till ledighet klartbör slås fast i den nya lagen. Liksom i den nuvarande lagstiftningen bör möjlighetematill ledighet inskränkas i vissa fall i jämförelse med föräldraförsäkringensregler. Således bör även i fortsättningen föräldrarnas rättighet att byta avvarandra i vården av barnet i ledighetslagen vara begränsad till två periodervardera för föräldrarna. Givetvis bör dock ingenting hindra att föräldrarnakommer överens med sina arbetsgivare om Prop.1975/76:133 35 Förälder som vill ta sin rätt till ledighet i samband med barns födelsei anspråk skall anmäla detta för arbetsgivaren. F. n. gäller en varseltid . Utredningen föreslåren föriängning av till en månad. Då flrarbetsgivaren bättre tid att planera arbetet inför ledigheten. Vissa undantagfrån anmälningsskyldigheten anser utredningen emellertid nödvändiga att göra. lag föreskrivs att arbetstagaren skall ha varit anställd minst ett årför rätt till föräldraledighet vid barns födelse. Avsikten härmed var vidbestämmelsens tillkomst att karenstiden skulle täcka hela graviditetstiden.Utredningen anser att det kan vara tillräcklig anledning attbehålla kravet på en så lång anställningstid, eftersom barnledigheten ju numeragäller båda föräldrarna. Utredningen föreslår att den nya ledighetslagen skallfå samma karenstid som annan nyare arbetsrättslig lagstiftning, dvs. 3.6 Resekostnadsersättningvid besök hos barn pä sjukhus Utredningenhänvisar till de regler som gäller frän den i fråga omresekostnadsersättning och som bl. a. innebär att förälder eller annan anhörigi vissa fall har rätt att fä ersättning för resekostnader i samband med barnssjukdom även om barnet inte självt är med vid besöket. Ersättningsrätten ärfrämst av betydelse när barnet behandlas inom den psykiska barna- ochungdomsvärden (PBU). Utredningen konstaterar vidare att förälder har rätt tillresekostnadsersättning som följeslagare åt barnet vid läkarbesök. F. n.föreligger emellertid ingen rätt till resekostnadsersättning för föräldrar sombesöker barn som vårdas på sjukhus. Kostnaderna för sådana besök kan ofta blibetungande, särskilt om familjen bor i glesbygd eller om barnet t. ex. fårspecialistvård vid annat sjukhus än hemortssjukhuset. Utredningen framhålleratt det är viktigt att kontakterna mellan barn och föräldrar upprätthälls närbarn värdas på sjukhus. Särskilt gäller detta vid längre sjukhusvistelser.Föräldrarnas besök kan betyda mycket för barnets tillfrisknande. Utredningenföreslår att sjukréseförordningens bestämmelser kompletteras så att ersättningkan utgå för föräldrars resekostnader vid besök hos barn under tio års åldersom vistas pä sjukhus. För ersättningen bör tillämpas samma grunder som gällerför andra sjukresor. Ersättning föresläs kunna utgå för högst en resa i veckanfram och åter. Denutvidgade föräldrapenningen för vård av barn vid barnets eller ordinarievårdares sjukdom har av utredningen beräknats öka försäkringens kostnader medca 60 milj. kr. Föräldrapenning vid kontakt med 1975/76:133 36 förskolanberäknas kosta ca 20 milj. kr. och den föriängda ersättningstiden vid adoptionav äldre barn ca 13 milj. kr. Förslaget om resekostnadsersättning vidbesök hos barn på sjukhus har av utredningen beräknats kosta högst 2 milj. kr.om året. 3.8Fosterföräldrars m. fl. ränt till sjukpenning och föräldrapenning särskild promemoria behandlar familjestödsutredningen fosterföräldrars m.fl. rätt till sjukpenning och föräldrapenning. Utredningenkonstaterar att placering i fosterhem används i en ökande omftning. F. n.vårdas mer än 16 000 barn och ungdomar i enskilda hem. Genom attfosterföräldrarna uppbär ersättning för värden och därför anses varaförvärvsarbetande går de i vissa fall miste om sjukpenning och föräldrapenningsom skulle ha kommit dem till del om det hade varit sina egna barn som devårdat. Utredningen redogör för två situationer där fosterföräldrarna kanmissgynnas. Den ena avser fallet att den försäkrades sjukpenninggrundandeinkomst helt utgörs av fosteriönen och motsvarar en sjukpenning ellerföräldrapenning som understiger garantinivän . Eftersomfosterföräldern anses vara förvärvsarbetande och fosteriönen fortsätter attutgå under föräldraledigheten kan föräldrapenning enligt garantinivän inteutgå. Föräldern går då miste om skillnaden mellan ersättning enligt garantinivänoch den sjukpenning som motsvarar fosteriönen. Det andra fallet avserfosterförälder vars sjukpenninggrundande inkomst består av både fosteriön ochannan förvär>'sinkomst. 1 sådant fall kan halv sjukpenning ellerföräldrapenning utgå om fiiräldern avstår från det andra förvärvsarbetet menfortsätter vården av fosterbarnet.