prop · FZ03167 · 1975-12-31 00:00:00 — 1avvaktan på att arbetsrättskommitténs förslag realiseras föreslås ingen ytteriigarerätt till medbestämmande för personalen när del gäller frågor som berör helaverket. För samråd och information inom olika områden föreslås dock ett antalrådgivande organ: ett personalråd, ett miljöråd och ett marknads- ochproduktionsråd. 1personalrådet, som skall ledas av chefen för personalavdelningen, skall väsentligarekryterings-, utbildnings- och personalpolitiska frågor tas upp. 1975/76:167 44 1arbetsmiljörådet blir produktionssystemavdelningens chef ordförande, I nämndenbör vidare chefsläkaren eller representant för denne ingå. 1 rådel skallbehandlas miljöfrågor som berör postverket i dess helhet. Marknads-och produktionsrådelär ett organ för att på ett tidigt stadium hålla personalföreträdareinformerade om olika utvecklingsprojekt inom dessa områden. Postverkethar sedan organisationsförslaget avlämnades genom en kompletterande uppgiftredovisat hur nuvarande organ för personalmedverkan förändras i den nyaorganisationen. Härav framgår följande. Dennuvarande centrala företagsnämnden övergår i den nya organisationen lill enpostverkets nämnd. Dess personalutskolt övergår lill personalrådet medan detnuvarande arbetsmiljö- och lokal utskottet övergår i arbetsmiljörådet. Ingenmotsvarighet finns f. n. till det nya marknads- och produktionsrådet. ombildas till centralförvaltningens nämnd. Inom varje regioninrättas en regionnämnd där vissa frågor, om så bedöms lämpligt, kan hänskjutastill nämndulskoli. består av fem arbetsgivarrepresentanter ochfem töreträdare för personalen. Ordförande i nämnden är regionchefen. Frånpersonalorganisationerna förutsätts tre representanter från SF-3, en från PFoch en från ST-post, Delokala postkontorsnämnderna ombildas till antingen områdesnämnder eller till ortspostkontorsnämnder.Inom större postområden kan de lokala frågoma hänskjutas till ett särskilt nämndulskoli.De lokala nämnderna förutsätts komma att bestå av tio. åtta eller sexledamöter. Härutöverförutsätts personalkommittéer arbeta på lägst ortpostkonlors-nivå med vissa ulvidgadeuppgifter. Motsvarande gäller skyddskommittéer och anpassningsgrupper. Ev. sammankoppplingav företagsnämnd och skyddskommitté får beslutas lokalt. Vidare förutsätts samrådsgmpperi arbetsmiljö- och lokalfrågor kunna bildas vad gäller större lokalprojekt. Postverkethar framlagt ett organisationsförslag som innehåller grundläggande principerför en ny organisation samt huvuddragen i denna. Detaljorganisalionen återstårsåledes att utreda och fastställa liksom också utformningen i detalj av detekonomiadministrativa systemet. Detta utredningsarbete, som delvis redanpågår, är mycket omfattande och kommer att kräva stora personella resurser. Detär därför väsentligt att det kan vila på den fasta grund som ett avstatsmakterna fattat beslut om huvudprinciperna för postverkets organisationinnebär. Medgivande erfordras också för den försöksverksamhet med beslutandeförelagsnämnder och den utvidgade beslutsrätt för utnämningsnämnderna somföreslagits enligl vad som framgått av redogörelse. Prop.1975/76:167 45 Postverketsträvar efler alt starta omorganisationen och att göra tiden för dessgenomförande så kort som möjlig. ligger det i sakens natur attomorganisationen på grund av postverkels storiek och införandet av ett nytt ekonomiadministrativtsystem inte kan ske direkl utan måsle fördelas . Postverketfinner det angeläget att den omdaningsprocess som organisationsförslagetinnebär kan inledas . Postverketavser således alt införa den nya organisationen stegvis. Del är också önskvärtall arbetet med omorganisationen baseras på en bred medverkan av de blivandecheferna och den berörda personalen. Eftersom postverkets verksamhet måstekunna bedrivas utan störningar medför detta av naturiigaskäl begränsningar i arbetsinsatsen från nyckelpersoner i organisationen. Postverketavser att så snart statsmakternas ställningslagande i de övergripande frågornaföreligger, tillsammans med personalorganisationerna utarbeta ett detaljeratprogram för genomförande av den nya organisationen. Vissa huvuddrag i dettaprogram har skisserats enligt följande. - Arbetet med dimensionering och bemanning av de nyaenheterna kommer att baseras på de enheter i den centrala, regionala och lokalaförvaltningen som närmast motsvarar enheterna i den nya organisationen. Berördachefer och berörd personal kommer därigenom att kunna medverka i ett tidigt skedeav planerings- och genomförandeprocessen, - Den nya organisationen kommer i ett första steg attgenomföras för centralförvaltningen och regionförvaltningarna. Arbetetförbereds i avvaktan på statsmakternas beslut, - Organiserandet av den nya regionförvaltningen iÖrebro och avvecklingen av regionförvaltningen i kommer att skesuccessivt, I ett första steg med börian byggs resurser iÖrebro upp för alt överta förvaltningen av postverksamheten i ,och län från distriktsförvaltningen i samt Värmlandsoch från distriklsförvallningarna i resp,, I en andra etapp avvecklas regionförvaltningen i , varvidförvaltningen för postverksamheten i och överförs tillregionförvaltningen i . - Ansvaret för genomförandel av den nyapostområdesindelningen kommer att åvila regioncheferna. Beträffande landet isin helhet kommer detta arbeie att starta efter den 1 juli 1976.Postverket räknar med att denna omorganisation skall kunna genomföras underåren 1977-78, - Av praktiska skäl måste man räkna med en gradvisövergång till det nya ekonomiadministrativa styrsystemet, Resultatbudgeteringenför regionerna bedöms kunna införas tämligen snabbt och i full utsträckning redanfrån del andra budgetåret i den nya organisationen. Detsamma gäller densystematiserade planerings- och budgetprocessen. Utvecklingen av prestationsbudgeleringenför postområdena är mera komplicerad bl. Prop.1975/76:167 46 pågrund av att den kräver utveckling av ett system för produktionsmätning. Manfar därför räkna med all postområdenas budgetering åtminstone de två förstaåren i den nya organisationen i huvudsak får utgöras av en kostnadsbudgeteringoch att prestationsbudgetering införs successivt. - avser attbedriva det utformade medinflytandesystemet med beslutande företagsnämnder somen försöksverksamhet . Organisationen behöver succesiviväxa in i systemet som det tar att praktiskl utforma och fiyttaöver befogenheter till nämnderna. Dennya organisationens återverkningar för personalen är ett spörsmål som givetvismåste ägnas stor uppmärksamhet. Den nya organisationen, sett i stort, kommeratt ge personalen mera intressanta och stimulerande arbetsuppgifter och ettökat ansvar. Inte minst bör den ökade delegeringen ha en sådan effekt. Mångaanställda kommer all få sina arbetsuppgifter helt eller delvis förändrade. Postverketkommer att i samråd med berörda personalorganisationer vidta alla rimligaåtgärder för att lösa de personalproblem som kan bli följden avomorganisationen. Personalfrågorna skall lösas utan att anställningstrygghetenför den enskilde tjänstemannen kommer i fara. Både för postverket och förpersonalen är det angeläget att man tar till vara de anställdas erfarenheteroch kunskaper. All rimlig hänsyn kommer att tas till personliga önskemål. Eneventuell minskning i personalstyrkan på olika tjänsteställen kommer i mångafall att kunna anpassas lill den naturiiga personalavgången. En underiättandefaktor i sammanhanget är den f. n. höga medelåldern för postmästarna. Detkommer således genom pensionsavgångar att ske ett omfallande byte på postmästarbefattningarnaunder den närmaste åren. prövas alla tjänstetillsättningsärendeninom det administrativa området med sikte på att postverket så långt möjligtskall undvika omflyttningsproblem i samband med övergången till den nyaorganisationen. En särskild grupp, i vilken personalorganisationerna ingår, harbildats för alt bereda trygghetsfrågorna i samband med omorganisationen. Postverketkommer vidare att genomföra ett särskilt utbildningsprogram för att förberedapersonalen för de nya uppgiftema. Programmet kommer att innehålla ett allmäntinformationsblock inför omorganisationen och befattningsutbildning avpassadefter olika kategorier. Utformningen av programmet pågår och sker i samråd medpersonalorganisationerna. Redanunder det utredningsarbete som legat till grund för föreliggande rapport har medinflytandefråganoch informationsaspekterna ägnats stor uppmärksamhet. Organisaiionsförslagelhar således varil ute på remiss hos samtliga företagsnämnder. En särskild informationsgmpp,vari personalorganisationerna medverkar, har fortlöpande bedömt behovet avinformationsåtgärder och genomfört olika informationsaktiviteter. Prop.1975/76:167 47 4.4.2Ekonomiska konsekvenser m. m. Detväsentligaste motivet för den föreslagna ändringen av postverkets organisationär att göra verket bättre rustat och anpassat att möta de framtida kraven. Inomalla områden kan förändringar förutses. Marknaden kommer att påverkas genomändrade konkurrensförhållanden och nya produkter, kommunikationssystemen ändrarkaraktär genom nya konkurrerande tekniska lösningar, de ekonomiska kraven kommerattkräva en hårdare styrning och frågan om postverkets uppgifter ochsamhällsservice kommer att bli föremål för omprövningar bl. a. på grund avverksamhetens perso-nalintensitet. De anställdas krav och behov och denförändrade synen på människan i arbetslivet kommer också alt påverkapostverkets organisation. Genomde föreslagna åtgärderna bedöms postverket bättre kunna fullgöra sina uppgifteroch därigenom öka måluppfyllelsen. Enbedömning av effekten av den föreslagna organisationen bör därför avse hurdessa åtgärder ökar måluppfyllelsen. Detta är emellertid mycket svårt att göraoch kan egentligen bara utmynna i en grov approximation. har därföravstått från att försöka att i kronor kvantifiera de totala effektema av organisalionsändringen.Den mera omedelbara effekten är hur personalkostnaderna för administrationenpåverkas. Dessa förändringar är till sin tendens följande: - I centralförvaltningen minskas administrationengenom delegeringen av arbetsuppgifter från centralförvaltningen. skeren ökning genom satsning på utvecklingsfunklioner. - I regionförvallningen sker en minskning avadministrationen genom den förändrade rollen för den regionala förvaltningenoch överförande av uppgifter till lokalförvaltningen. - 1 den lokala förvaltningen sker en förstärkning avadministrationen inom områdesförvaltningarna. Å andra sidan motverkas dennaökning genom kraftsamlingen till ett mindre antal administrativa stödjepunkter.Närdet gäller den löpande driften och marknadsakiiviteterna innebär organisationsförslageten ökad satsning som medför kostnadsökningar men som har karaktären avinvesteringar i syfte att tillförsäkra postverket ökade intäkter . Dentotala målsättningen när det gäller administrationskostnaderna är att organisaiionsförslagelskall genomföras till högst samma kostnad för administrationen som f, n.Möjligheter till direkta kostnadsminskningar kan emellertid inte bedömas förrändetaljorganisalionen utformats, vilket i sin tur kommer att ske sedan denprincipiella uppläggningen av organisations-förslaget har fastlagts. Postverketsförslag till ny organisation har i fråga om den aUmänna inriktningen mot ökad delegeringlill regional och lokal nivå, utvidgad för- 1975/76:167 48 valtningsdemokratisamt en tillämpning av resultatansvarsprincipen även på organisationsnivåerunder centralförvaltningen fått ett positivt mottagande av det femtiotalremissinstanser som inkommit med yttranden. Ettantal remissinstanser har berört frågan om postkommunikationernas roll 1framliden. Både och statskontoret framhåller att meddelandeöverföringvia telekommunikationer samt andra tekniska hjälpmedel fårstor belydelse iframtiden. handelskammare och handelskammaren i anser för sin delinte att den tekniska utvecklingen fär så stor betydelse för posttjänsternasutveckling. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar pekar på de risker, som ärförbundna med användandet av telekommunikationerna, och uttalar önskemål om attsådana möjligheter tillvaratas som underiättar övergång lill mindre känsligalösningar för de postala aktiviteterna i ett krisläge, Länsslyrelsen i Norrbottenslän framhåller postkommunikationernas betydelse för den framtida utvecklingensärskilt i glesbygden. Flera länsstyrelser understryker viklen av allpostverkets planering sker i samverkan med annan regional planering, vilket underiättasom postverkets organisation utformas med beaktande av gällande regional indelningav landet. 1fråga om postverkets mål och företagspolitik menar statskontoret och statsanställdasförbund att postverket inte enbart bör arbeta med företagsekonomiska mål utan altäven samhälleliga målsättningar skall beaktas vid verksamhetens uppläggning.Förbundet anser för sin del att det företagsekonomiska resultatet måste ses somett underordnat mål. anserdet värdefullt att postverket nuutarbetat vissa mål och framtagit utkast till skriftlig företagspolitik.Riksrevisionsverket menar dock att en analys saknas av vad målen kan innebärapå . måste noga penetrera sådana problem som servicenivå ochtaxeprinciper och bör inte fastlägga mål som "övernattbefordran" och "enhetligtporto" innan de ekonomiska konsekvenserna härav är utvärderade. Remissinstansernahar allmänt ställt sig positiva till utredningsförslagets grundläggandeprinciper om en ökad delegering i förening med en ökad demokratisering ipostverkels nya organisation. De positiva effekterna för personalen till följdhärav är allmänt effektivitetshöjande och en delegering av marknads- ochutvecklingsresurser till fältorganisationen, som ju upprätthåller den direklakontaktytan gentemot kunderna, stärker också postverkets förmåga alt på bästasätt betjäna dessa. Affä rs ver ksdelega t ionen biträder allmänt förslaget till den nyaorganisationen för postverket. Länsstyrelseni anseratt utredningsförslaget bygger på modernaorganisationsprinciper, och i menar att eneffektivare postverksamhet kan åstadkommas genom den föreslagna nya organisationen. Prop.1975/76:167 49 Enligtlänsstyrelsen i kan den nya organisationen sänktaadministrationskostnader. Den underiättar dessulom allmänhetens ochnäringslivels möjligheter att snabbt nå kontakt med beslutsfattarna ipostverket. Statskontoret anser det tveksamt om den föreslagna organisationenav postverkets ceniralförvaltning medför alt åsyftande mål uppnås. Motbakgrund av de oklarheter statskontoret funnit i förslaget, föreslår verket attytteriigare överväganden sker rörande den nya organisationens uiformning.Statskontoret redovisar härvid ett alternativt uppslag tillorganisationsstruktur. Även detta förslag utgår från att centralförvallningenskall ha utvecklings-, planerings- och koncernsammanhållande funktioner vidsidan av vissa löpande uppgifter för vilka specialistkompetens krävs.Organisationen bör avspegla postverkets verksamhetsgrenar, nämligenpostverksamheten, postgirot samt övriga verksamheter. De funktionella sambandenmellan de i postverkets organisationsförslag angivna marknads- och produktionssysiemavdelningarnaanser statskonioret vara så starka, att dessa avdelningar bör kunna sammanförastill en enhet, poströrelseenheten, under vilken regionförvallningen sorterar.Statskontoret tillstyrker i sammanhanget att den föreslagna formen av resullaten-hetsprincipenprövas inom postverket. Sammanfattningsvisär positivt till organisationsförslagets inriktning. berör frågan om den föreslagna uppdelningen i en marknads-och en produktionssystemavdelning och framhåller att dessa avdelningars ansvarär starkt kopplat, varför en uppdelning kan försvåra samordning. Om enuppdelning skall ske ligger det enligt närmare till handsmed en uppdelning i en enhet för kassaljänst och en annan enhel förpostbefordran. Personalorganisationerna ställer sig bakom de föreslagnaprinciperna, som innebär att systemet med en central detaljstyrning överges. Deunderstryker betydelsen av en utvidgad förvallningsdemokrati i den nyaorganisationen. Statskontoret,m. fl, ställer sig också positiva till tanken på ettresultatansvar som förläggs till även andra nivåer än centralförvaltningen.Statskontoret tillstyrker det föreslagna systemet med resultatenheter ochanser det väsentligt att postverket utreder hur ett ekonomiskt resultatansvarskall kunna förenas med ett normativt styrsystem. Statskontoret understrykerockså viklen av att det i det fortsatta utredningsarbetet konkreti,seras hurkostnaderna och intäkterna skall kunna påverkas på olika nivåer iorganisationen, 1 fråga om resultatansvarsprincipen t>etonarriksrevisionsverket vikten av att ansvaret åtföljs av en förhållandevis långtgående handlingsfrihet, där en anpassning kan ske till rådande marknadsförutsättningar. Televerketanser det ovisst huruvida produkiionssystemavdelningen kan få ett egetresultatansvar och om avdelningen kan utöva målstyrning gentemot underordnadeenheter. Det är därför tveksamt om avdelningen kan ingå i en malrisorganisation.Televerket anser dock att postområdena 4Riksdagen 1975/76. 1975/76:167 50 påsikt kan tilldelas ett resultatansvar, vilket skulle innebära att verksamheten istörre utsträckning kunde inriktas mot målstyrning. tillstyrkeratt lokalförvaltningens enheter erhåller ett effektivitetsansvar men anser frånsina utgångspunkter att resultatansvar inte bör läggas under den regionalanivån. Deflesta länsstyrelserna uttrycker sin positiva inställning till den föreslagnadelegationsprincipen och till den ansvarsfördelning som utredningen föreslagitmellan central och regional/lokal förvaltningsnivå. Statskontoret pekar på attden föreslagna ansvarsfördelningen medför att ell stort antal centrala enheter- förulom de sju regionala förvaltningsenheterna - sorterar direkt underverkschefen. Det är vidare statskontorets uppfattning all ansvars- och befogenhelsfördelningenär oklart uttryckt i förslagel. anför att styrsystemetmåste möjliggöra en löpande relevant uppföljning om marknads- och produktionsansvaretdelegeras till fältorganisationen. framhåller attfördelningen av uppgifter och ansvar mellan de olika förvaltningsnivåerna vadgäller de personaladministraiiva frågorna måste preciseras innangenomförandefasen påbörjas. anser att den lokala förvaltningens inflytande bör ökas och attmöjligheterna lill lokala förhandlingar böp utvidgas. Förbundet ifrågasätteröverhuvudtaget behovet av att efter en övergångsperiod behålla en regionalförvaltningsnivå. Länsstyrelseni anser att regionförvaltningens roll enligt förslaget ärnågot oklar och i anser att innan en ny regionalorganisation byggs upp det bör prövas orn inte fler arbetsuppgifter kandelegeras till kommun- eller länsnivå. Statskonioret ansluter sigtill utredningsförslaget i vad avser postgirots och övriga särskilda resultatenhetersställning. Dessa enheter har således ett ansvar inte bara förutvecklingsåtgärder utan också för den löpande verksamheten. Riksrevisionsverkeldelar postverkets uppfattning att en omorganisation av postgirot f. n. inte börkomma till slånd. Resultatet av den pågående statliga uiredningen om samordningav giroverksamheten bör avvaktas, I motsats till postverket kan dockriksrevisionsverket tänka sig att postgirot - med hänsyn till sinkoppling till verksamheten vid postanstalterna - inte behöver ha densjälvständiga ställning det har . Om postgiro- och postanvisningsrörelsernasamordnas ansvarsmässigt föreligger ett skäl för alt inordna postgirot ipoströrelsen. anser att postverket framledes bör utredaför- och nackdelar med olika organisatoriska inplaceringar av postgiro- ocheventuellt postanvisningsverk-samheten inom matriskomplexet. Byggnadsstyrelsenhar funnii att det inte klart framgår av utredningens förslag hur byggnadsfrågornai fortsättningen skall handläggas. Styrelsen menar att samarbetet inompostverket skulle underiättas om den Prop.1975/76:167 51 översiktligaplaneringen för lokalanskaffning och därmed sammanhängande teknisktutvecklingsarbete sorterade under en lokalförsörjningsenhet, I regionförvaltningenbör enligt förslaget driftsamordningsenheten ha ansvaret för lokalfrågorna. Omlokalfrågorna skall överföras lill regionförvaltningen måste denna tillföras erforderiigkompetens för dessa frågor. bör enliglbyggnadsstyrelsen utformas som en särskild resultatenhet. Riksrevisionsverketanser att det ekonomiska ansvaret för fastighetsförvaltningen måste föras till regionförvallningenom denna skall få ett verkligt resultatansvar. Statskontoret framhåller som enbrist i utredningen att de organisatoriska frågorna rörande fastighets- och lokalförvaltninginte närmare behandlats. Statskontoretanser att endast tre funktionella stabsenheter behövs i den framtidaorganisationen, nämligen en administrativ, en ekonomi- och en personalenhet.Både statskontoret och anser att behovet av en särskildinformationsavdelning, direkt sorterande under verkschefen, inte är helt klariagd,Riksrevisionsverkel menar alt en särskild informationsenhet är motiverad menatt det bör övervägas om den inte kan inordnas i den administrativaavdelningen. Statskontoretanser att ekonomiavdelningens roll har behandlats knapphändigt i förslaget.Statskontoret pekar också på gränsdragningsproblemet ekonomiavdelningen/marknadsavdelningen,där den senare tilldelats det totala ansvaret för den ekonomiska utvecklingenav den regionala/lokala produktionsapparaten. Även riks re visions verket anserattekonomiavdelningen behandlals knapphändigt i utredningens förslag. Riksrevisionsverkelanser det möjligt att tolka förslaget så att ekonomiavdelningen kan få enalltför passiv funktion i den nya organisationen. Ekonomiavdelningen bör - enliglriksrevisionsverket - principiellt spela en aktiv roll inom affärsverken, Riksrevisionsverkelvill ifrågasätta om inte ansvaret för demo-kratiseringsprocessen bör åvilapersonalavdelningen. Statskontoret, som hänvisar till postverksamhetenspersonalintensiva karaktär och till den omfattande personalutveckling som krävsvid införandet av styrsystemet, ansluter sig till utredningens förslag om atten särskild personalenhet bör inrättas. förordar attansvaret för all förhandlingsverksamhet som berör del personaladministraiivaområdet ligger hos personalavdelningen i den nya organisationen, Beiräffandesamordningsavdelningens ansvarsområde ifrågasätter statskontoret om inle ensamordningsfunktion kan tillgodoses genom ett verksledningssekrelariat förövergripande planerings- och samordningsuppgifter. anserdet tveksamt om ansvaret för demiJKratiseringsprocessen såsom Öreslagits skallåvila samordnings-avdelningen. Direkt ansvar för organisa'ionsstrukturella frågorinnebärvidare enlif.t liksrevisionsverket en löpande verksamhet som inte bör åvila sam-crdnin;|Sivdelt ingen. Riks revisionsver cet anser det mera rationellt att pro- 1975/76:167 52 duktionssystemavdelningenfår detta ansvar. Det bör vidare övervägas otn inte samordningsenheten börutgöras av ett kansli lill generaldirektören, Ifråga om den föreslagna organisatoriska inplaceringen av iniernrevisionen har statskontoretinga invändningar. berör inte särskilt denna fråga menåterger i sin alternativa organisationstablä internrevisionens roll som enkanslifunktion hos verkschefen. Arbeiarskyddssiyrelsenanserdet lämpligt att en särskild enhet i den nya organisationen har ansvaretför samordning och övervakning av arbetarskyddsverksamheien på samtliga nivåer. Ettav de mål som specificerats i postverkets organisationsutredning är alt verketskall kunna erbjuda goda arbets- och anställningsförhållanden. Vidare skall medintlyiandeoch ansvar i beslutsprocessen eftersträvas för de anställda. Statskontoret är iprincip positivt till strävandena bakom utredningens förslag att åsladkomma enlångtgående delegering till linjeorganisationen. Statskonioret ställer sigdärför också positivt till den föreslagna utvidgningen avdemokratiseringsprocessen men framhåller en potentiell risk för att denna kanleda till dubbeladministration. Ett flertal länsstyrelser ställer sig positiva tillden föreslagna delegeringen.