prop · FY0348 · 1975-12-31 00:00:00 — De gällande beskattnmgsreglerna avser främst häradsallmänningar o. d.och är mte avpassade för de nya typerna av anläggningssamfälligheter och fråganom beskattningen av dessa har därför utretts. har vidare nycivUrättslig lagstiftning i främst AL och LFS trätt i kraft. Den nyalagstiftningen avser i det närmaste samtiiga typer av samfälUgheter. Den harsyftat till att modernisera och så långt möjligt föra samman nuvarandebestämmelser om inrättande av anläggnmgar som är gemensamma för flerafastigheter samt om förvaltningen av sådana anläggningar och andragemensam-hetsbildnmgar. ALinnehåller regler främst för inrättande av gemensamma anläggningar.Motsvarande bestänmielser har tidigare fuimits i LGA och i delar av EVL. LFShar ersatt bysamfällighetslagen. Vidare har LFS delvis ersattförvaltnmgsbestämmelserna i och EVL. Den reglerar även förvaltnmgen avanläggningar som inrättats med stöd av AL. AL skall tillämpas på förrättningarsom påbörjas efter lagens ikraftträdande . LFS gäller frånnämnda dag i princip på alla samfälligheter utom dels sådana för vilkasärskilda regler gäller, t. ex. häradsallmänningar enligthäradsallmännmgslagen, dels gemensamhetsanläggningar som bUdats enligt LGA ochförvaltas av juridisk person, såvida samfäUigheten inte ombildals tillsamfällighetsförening. 2.3Uppgifter om samfällighetemas art, antal, areal m. m. Beståendeanläggningssamfälligheter är främst gemensamhetsanläggningar enligt LGA,vägsamfäUigheter och vägföreningar enligt EVL och gemensamma anläggnmgar enligtVL, främst regleringssamfäUigheter och olUca torrläggningssamfälligheter. Prop.1975: 48 32 a)Gemensamhetsanläggningar enligt LGA Vidstatens lantmäteriverk har förts viss statistik över anläggningsbeslutenenligt LGA. från LGA:s ikraftträdande fram till den 15 maj 1974hade 890 anläggningsbeslut enligt LGA sänts in till verket. Uppskattningsvistorde det totala antalet anläggningsbeslut enligt LGA uppgå lUl omkring 1 2001500. GenomLGA har ca 40 typer av nyttigheter tillgodosetts. Olika nyttigheters frekvensi anläggningsbeslulen fr. o. m. t. o. m. augusii 1973framgår av labell 1. Olika nyttigheters frekvens i anläggningsbeslut (426 st.) Anläggning för vatten och av- Tennisbana, bollplan e. d. an- lopp, servisledning, dagvat- Väg, förbindelseled eller Trappa, stödmur o, d. ParkanläggniiiE, träd och gräs- Ledningar för el. Båtbrygga o, d. Yttre underhåll av byggnader Förråd, källare eller cykel- PiskstäUning o. d. Soprum eller anordning för upp- Staket, hägnad och stängsel har en undersökning företagits i fråga om de anläggningsbeslutenligt LGA som inlämnats tUl verket fr. o. m. t. o. m.augusti 1973. Denna undersökning har avsett dels antalet anslutna fastighetertill varje anläggning, dels antalet nyttigheter som tillgodosetts genomanläggningen. Antalet inlämnade beslut är 245, Av dessa hänförsig 91 tiU s. k. storkvarter, varmed avses kvarter vari enskilda fastigheterskommunikationsbehov lösts helt eller delvis genom gemensamhetsanläggning. Fördelningenav beslut med olika antal anslutna fastigheter framgår av diagram 1.Fördelningen redovisas såväl för samtliga beslut som för dem som avserstorkvarter. 1975: 48 33 Diagram 1.Fördelning av beslut med olika antal anslutna fastigheter Anläggningar med kommunikations-, tomt. Avdiagram 1 framgår bl. a. att hälften av anläggningarna med över 10 anslutnafastigheter inrättats i storkvarter. I storkvarteren har av anläggningarnamellan 30 och 80 anslutna fastigheter. Diagram2 visar hur många nyttigheter varje anläggningsbeslut omfattar för deanläggningar som inrättats i storkvarter. Antal anslutna fastigheter i varje beslut Avdiagram 2 framgår att antalet nyttigheter per anläggningsbeslut i storkvarterenvarierar från 1 till 13 med medianvärde 8. 3 1975.1 saml Nr 48 1975: 48 34 b) VägsamfäUigheteroch vägföreningar enligt EVL Detfinns f. n. ett stort antal vägsamfäUigheter och vägföreningar som bildatsenligt EVL. Vägsamfälligheterna uppgår enligt uppgift som inhämtats frånvägverket tUl meUan 15 000 och 16 000 under det att väg-föreningarnas anlalinle är 1 000. Den genomsnitlUga våglängden för de enskUda vägsammanslutningarsom erhåller statliga bidrag och till vilka vägsamfälligheterna ochvägföreningarna hör är . De enskUda vägarna har enligl förenskUd väghållning en uppskattad sammanlagd längd på , c) Gemensammaanläggningar enligt VL Demest betydande samfälligheterna enligt VL är regleringssamfällig-helerna, I VLregleras vidare vissa gemensamma avloppsföretag och torrläggningssamfälligheter.De sistnämnda avser gemensamma anläggningar för dikning, vattenavledning ochinvallning. StoraregleringssamfäUigheter finns främst i de norrländska älvarna. Dessa är enligtuppgift som inhämtats från främst , ,och regleringssamfäUigheter. Andra betydanderegleringssamfäUigheter är Holmsjön-Leringens regleringssamfäUighet iVästernorrlands län, regleringssamfäUighet och Kimstaddammen iÖstergötlands län. I samtliga dessa regleringssamfäUigheter är statensvattenfallsverk del ägare. De totala taxeringsvärdena för nämndaregleringssamfäUigheter utgör omkring 700 milj. kr. Statens andel därav uppgårtUl ca 335 milj. kr. Marksamfällighelernaär främst häradsallmänningar, allmänningsskogar och samfälld mark som avsattsvid fastighetsbildning enligt FBL eller motsvarande äldre lagstiftning, a)Häradsallmänningar och sockenallmänningar Innansärskilda skogar avskUts för byar eUer motsvarande utgjordes stora skogsområdenav allmänningar med en större krets delägare. Enligt byggningabalken varallmänningarna landsallmänningar, häradsallmänningar och sockenallmänningar.Några landsallmänningar finns kvar. Häradsallmänningarnasantal uppgår till 60 och deras landareal var omkring 130 000 ha. Däriingick sex s. k. oäkta sockenallmänningar med en areal av ca 2 000 ha. Medoäkta sockenallmänning avses sådan till socken hörande allmänning som utgjortdel av häradsallmän-ning, Häradsallmänningarna består huvudsakligen avskogsmark. Är 1967 var arealen skogsmark omkring 105 000 ha eUer av dentotala arealen. Impedimenlen utgjorde ca 20 000 ha eller och in-ägomarkenca 4 000 ha eller av totalarealen. 1975: 48 35 Detta innebär i förhållandetill siffror en ökning av a-werk-ningen totalt och perhektar . Skogsmarksarealen hade ökat . (Förestående antalsuppgifter m. m. om häradsallmänningarna är hämtade frånpublikationen "Häradsallmänningar. En översikt avverksamheten. ", som utgetts av ). Antaletäkta sockenaUmänningar är inte hell klarlagt men redovisades vid en inventeringår 1960 tUl 19. Sockenallmänningarna består i allmänhet av skogsmark ellerannan avrösningsjord. Ällmänningsskogarnaär dels de s. k. besparingsskogarna i och , delsvissa allmänningsskogar i och . Antaletallmänningsskogar uppgår till 32. På grundval av uppgifter i kan totalarealen beräknas till 744 000 ha, varav produktivskogsmark 541 000 ha. Övrigamarksamfälligheter uppgår till elt mycket stort antal som inte närmare kananges. Dessa har tillkommit vid fastighetsbUdning under olika tidsperioder. Demarksamfälligheter som här kommer i fråga kan i hu-vudsak delas upp på följandetre grupper. Områdesom avsatts för gemensamt ändamål vid storskifte, enskifte, av\'ittring, hemmansklyvning, ägostyckning, laga skifte eller annan lantmäteri- eller mälningsförrättning. Deområden som avsatts till samfäUigheter kan avse t.ex. väg, båtplats,avloppsdike, sandtag, lertag, grustag eller vattentäkt. Sådana samfälligheterförekommer i stort antal. Enannan typ av samfälligheter som bildats vid fastighetsbildning av här aktuelltslag är gemensamhetsskogarna. Enligt Skogsstatistisk årsbok 1971 (s. 41) fannsdet 56 gemensamhetsskogar med en areal av 117 700 ha, medan12 omfattande 13 000 ha var under bUdande. Äv arealen låg i Norrbottenslän och i . Område som vid skifte av byeller annat prknärt skifteslag lämnats oskiflat samt område som genområgångsförrättning tillförts ett redan skiftat skifteslag. Område som vidlantmäteriförrättning utiagls eller bibehållits som gemensam ägolott för tvåeller flera fastigheter (s. k. gemensam ägovidd). Områdensom avses under 2 och 3 torde förekomma endast undantagsvis. De är oftast småområden, t. ex. kvarnplats. 1975: 48 36 TUlgruppen övriga samfälligheter förs andra fastighetssammanslutningar avsamfällighetstyp. Dessa avser huvudsakligen jaktvårdsområden,fiskevårdsonuråden, samfälld jakt, samfällt fiske samt samfällda servitut ochliknande. Uppgifterom befintliga jaktvårdsområden från läns-jaktvårdsföreningarnavisar att det totala antalet sådana områden då var 1 480, att den totala arealsom ingick i områdena var 6 308 342 ha och att det totala antalet delägandefastighetsägare var 90 418. Antaletfiskevårdsområden är enligt uppgift som inhämtats från f. n.omkring 80. Medfastighet avses vid fastighetsregistreringen sådan enhet som skaU redovisas somfastighet i fastighetsregister. Bestämmelserna om fastighetsregister fiims f.n. i förordningen (1908: 74 s. 1) angående jordregister, sladsregislerkungörelsen(1971: 1010) och förordningen (1917: 281) med närmare föreskrifter omfastighetsregister för stad. I FBL ingår de grundläggande regler omfastighetsregister som ansetts böra meddelas i form av lag (1 kap. 2 §, 19kap. ), övriga nya bestämmelser om fastighetsregister avses bli meddelade avregeringen. Ettnytt fastighetsregister av för hela landet enhetlig typ är under uppbyggnad ienlighet med kungörelsen (1968: 379) om uppläggande av nytt fastighetsregisterm. Det nya registret kommer liksom de nuvarande att först och främstredovisa fastigheterna, ordnade efter deras registerbeteckningar och meduppgift om vUken mark som hör till varje fastighet. Men vidare skall mark somär gemensam för flera fastigheter redovisas särskUt. Varje samfäUighet skalldärvid utgöra registerenhet med särskild registerbeteckning. Med samfäUighetavses därvid ägolott som avsatts för visst samfällt ändamål eUer område som iannat fall är gemensamt för flera fastigheter (2 § kungörelsen om uppläggandeav nytt fastighetsregister, m. m.; jfr 1 kap. 3 § FBL). Med samfäUighetlikställs enligt kungörelsen s. k. samfällt fristående fiske. För varjesamfäUighet torde komma att redovisas vUken mark som hör tUl samfäUigheten,vUka fastigheter som har andel i den och andelstalens storlek. I det nyaregistret skall också gemensamhetsanläggningar redovisas under särskildregisterbeteckning. Till fastighetsregistret torde komma att höra en karta, somredovisar fastighetsindelnmgen, dvs. fastigheternas enskilda mark och samfäUigheterna. Häradsallmänninghar ansetts utgöra särskUd fastighet trots att den är starkt knuten tUl defastigheter vUkas ägare har andel i allmänningen. 1975: 48 37 Häradsallmänningarnahar därför vid den hittillsvarande fastighetsregistreringen tagits upp somsärskUd fastighet även om allmänningarna enligt häradsallmänningslagen tillhörägarna av de delägande fastigheterna. Motsvarande har gällt förällmänningsskogarna. Enligtde nya bestämmelserna om fastighetsregister skall häradsallmänningarna ochällmänningsskogarna registreras som samfälligheter. Den ändrade registreringentorde komma till stånd i samband med en successiv uppläggning av det beslutadenya fastighetsregistret. SamfäUigheter redovisas iS-förteckning i jordregister och bihang B tUl stadsregister.Gemensamhetsanläggningar redovisas i GA-förteckning i jordregister och bihangGA tUl stadsregister. Enheterna åsätts registerbeteckningar utom sådana somredovisas i bihang B. I GA-förteckning redovisas förrättning eller annan åtgärdenligt AL. Förvaltas gemensamhetsanläggning av samfällighetsförening enligtLFS skall föreningens firma antecknas i GA-förteckningen. I denna får ocksåredovisas gemensamma anläggningar enligt LGA samt 2 och 4 kap, EVL och motsvarandeäldre bestämmelser. b)Register hos Ifråga om registreringen av samfälligheter gäller vidare, att särskUda koder fr.o. allmänna fastighetstaxering skall anges i fastighetslängdendels för sådan taxeringsenhet som utgörs av marksamfälUghet, dels för sådansom utgörs av gemensamhetsanläggning. Om samfällighel taxerats som särskUdtaxeringsenhet, utgör den nu och även i fortsättningen redovisningsetUiet ifastighetslängden. Hoslänsstyrelsen har före tillkomsten av LFS förts register över samfällighetersom står under särskild förvaltning enligt bysamfällighetslagen. Enligt LFSgäller att samfällighetsförening skall registreras hos i det ländär föreningens styrelse har sitt säte. Vidare skall hos varje länsstyrelseföras samfäUighetsföreningsregister för införing av de uppgifter som enligtförfattning skall registreras. 3 Civilrättsliga regler om samfälligheter Gemensammaanläggningar har kunnat bildas och bUdas alltjämt på grund av bestämmelser i åtskilligaförfattningar. Före tUlkomsten av LGA avsåg de gemensammaanläggningarna främst institut inom VL:s område och bestämmelser om enskUdavägar i EVL, Enligt LGA har gemensamma anläggningar av vitt skilda slag kunnatinrättas för två eller flera fastigheter. nya lagstiftningen om samfälligheter har bestänunelserna om Prop, 1975: 48 38 bildandeoch förvaltning av gemensanmia anläggningar till stor del förts samman i AL ochLFS. Alltjämt regleras de gemensamma anläggningarna inom vattenlagstiftningent. ex. regleringssamfäUigheter i VL. EVL gäller vidare för vägföreningar m. m.Regler om gemensamma anläggningar för stängselsamfälligheter finns i lagen(1933: 269) om ägofred. 3.1.1 Gemensamhetsanläggningar enligt LGA och AL utom vägar LGA GenomLGA öppnades vidgade möjligheter att få till stånd samverkan mellanfastigheter. För två eller flera fastigheter kunde gemensam anläggning avstadigvarande betydelse för dem inrättas. Som exempel på sådan anläggning angesparkeringsanläggning, förbindelseled, gårdsutrymme, lekplats, anordning tillskydd mot grundvatten, ledning, anläggning för vattenförsörjning eller avlopp,värmeanläggning och tvättstuga. Däremot reglerades inte bl. a. allmän vatten-och avloppsanläggning genom LGA, LGAhade främst till ändamål att främja frivillig samverkan. Möjlighet fannsemellertid att inrätta anläggning även när enighet inte uppnåddes. Reglerlämnades om att ta i anspråk utrymme för anläggning. Avhänsyn till allmänna intressen föreskrevs vissa begränsningar i möjligheternaatt få tUl stånd gemensamhetsanläggning. Frågaom inrättande av gemensamhetsanläggning skulle prövas vid förrättning.Förrättningsman förordnades av . Om fömtsättningar för attinrätta anläggningen förelåg, skulle saken avgöras genom anläggningsbeslut. Ianläggningsbeslutet skulle anges bl. a. varje ansluten fastighets andelstal.Dessa bestämdes vid förrättningen med hänsyn till det behov som beräknades blitUlgodosett för varje fastighet. Defasligheter för vilka inrättats gemensamhetsanläggning enligt LGA utgör ensamfäUighet för anläggningens utförande, underhåll och drift. Fördelning avkostnaderna därför skall ske efter andelslal. I fråga om underhålls- ochdriftkostnader kunde det faktiska utnyttjandet i stället läggas till grund förfördelningen. Gemensamhetsanläggningskall brukas i enlighet med sitt ändamål och de närmare föreskrifter sommeddelas för att vinna detta. SamfäUighetenkunde antingen organiseras som en juridisk person med särskiltförvaltningsorgan i form av styrelse eller också kunde den behållas i enenklare form utan rättssubjektivitet och särskilt förvaltningsorgan. När denenklare formen tiUämpades, krävdes enighet mellan delägama för vidtagande avförvaltningsåtgärd. När delägare begärde det, skulle samfäUighet organiserassom juridisk person. Detta skedde genom att delägama genom beslut påsamfällighetsstämma utsåg styrelse för att handha samfällighetensangelägenheter samt antog firma 1975: 48 39 undervilken verksamheten skulle drivas och bestämde den ort där styrelsen skulle hasitt säte. Beslutet skulle anmälas till , I och med att anmälanskett, var samfäUigheten att anse som juridisk person. Det åligger styrelsen atthandha samfällighetens angelägenheter i överensstämmelse med delägarnas beslut,i den mån besluten inte strider mot lag eller mot anläggningsbeslutet. a.skall styrelsen ta ut fastigheternas bidrag till gemensamhetsanläggningensutförande, underhåll och drift. Delägarnas rätt att delta 1 handhavandet avsamfällighetens angelägenheter utövas på samfällighetsstämma. Delägarnas bidraguttaxeras genom att styrelsen upprättar och på samfällighetsstämmaframlägger debiteringslärigd som ahger del belopp som skall uttaxeras, vad somdärav belöper pä varje delägare och tiden för inbetalningen. Delägarna kan dockbesluta om annan ordning för uttaxeringen. Besiän-imelserna i LGA harfr. o. m. ersatts av ÄL såvitt gäller inrättande avanläggningarna och av LFS i fråga om deras förvaltning. Föranläggningssamfälligheter av berörda slag, som bildats före ikraftträdandet avden nya lagstiftningen , skall emellertid de gamla reglerna iviss utsträckning gälla. Detta gäller främst då gemensamhetsanläggning enligtLGA förvaltas av juridisk person, såvida samfäUigheten inle ombildals tUlsamfällighetsförening, då LFS skall gälla. ÄLhar trätt i kraft . Den gäller därefter i stort sett förinrättande av sådana anläggningar som tidigare reglerades i LGA samt i 2 och 4kap, EVL. Med gemensamhetsanläggningavses enligt'AL anläggning söm är gemensam för flera fasligheter och somtUlgodoser ändaniål av stadigvarande betydelse för dem. Lagen gäller inte påbl. a. allmän vatten- och avloppsanläggning. Bestämmelserna i skalltillämpas även på tomträtt och gruva. De kan även tillämpas på byggnad ellerannan anläggning som inte hör lill fastighet och på naturreservat. Förinrättande av gemensamhetsanläggning skall vissa villkor vara uppfyllda. a. anläggningens betydelse för deltagande fastighet,fastighetsägarnas intresse av anläggningen, anläggningens överensstämmelse medfastställda planer m. m. Fastighet som skall deltai anläggningen är skyldig att avstå mark eller annat utrj-mme för anläggningen,om det inte orsakar synnerligt men för fastigheten. Även om synnerligt menuppkommer, föreUgger skyldighet att avstå utrymme bl. a. om anläggningen är avväsentlig betydelse ur allmän synpunkt. Inlösen kan i så fall ske. 1975: 48 40 Frågaom gemensamhetsanläggning enligt AL prövas vid förrättning.Anläggningsförrättningen handläggs av fastighetsbildningsmyndighel. Gemensamhetsanläggningoch rätt tUl utrymme är samfäUda för de fastigheter som deltar i anläggningen.Inlöst mark är samfälld för de fastigheter för vilka inlösen skett. Föranläggningens utförande och drift utgör de deltagande fastigheterna en särskildsamfäUighet. Vid förrättningen fastställs grunderna för fördelning avkostnaderna för gemensamhetsanläggningens utförande. För varje fastighet angesdärvid andelstal med hänsyn tUl den nytta fastigheten har av anläggningen. Andelstalskall också fastställas för kostnaderna för anläggningens drift. Detta skallske främst med hänsyn till den omfattning i vilken fas-tighetema beräknas kommaatt använda anläggningen. Om det är lämpligt kan det föreskrivas attkostnaderna skall fördelas genom att avgifter tas ut för anläggningensutnyttjande. Grunderna för beräkningen av sådana avgifter fastställs vidförrättningen. Förrättningpåkallas vanligen av ägare till deltagande fastighet.Fas-tighetsbUdningsmyndigheten skall meddela anläggningsbeslut. I det skaUanges bl. a, anläggningens ändamål. Harväsentligt ändrade förhållanden inträtt, får ny förrättning äga rum. Omfastighet inträder i bestående samfäUighet, skall ägaren utge ersättning tillde andra delägarna för andel i beräknat överskott som tillförs honom genomanslutningen. Detsamma gäller när andelstal höjs för fastighet som ingår isamfäUighet. Om fastighet utträder ur bestående samfäUighet skall ägaren haersättning för andel i beräknat överskott. Föreligger underskott skall han utgeersättning för sin andel i detta. Motsvarande gäller, när fastighets andelstalminskas. Som överskott eller underskott för samfäUighet som förvaltas avsamfällighetsförening skall i detta sammanhang anses skillnaden mellan värdetav anläggningen och föreningens tillgångar å ena sidan, samt föreningensförbindelser, å andra sidan. I fråga om annan samfäUighet skall anläggningensvärde anses som överskott. Detta uppskattas efter vad som är skäligt med hänsynfrämst till kostnaderna för dess utförande samt till anläggningens ålder ochfortsatta användbarhet. Om skilda andelstal gäller för anläggningens utförandeoch för dess drifl, skall överskott och underskott beräknas för varje sådanverksamhetsgren för sig. LFShar trätt i kraft . Den gäller för förvaltningen avsamfälligheter enligt AL. LFS gäller även på samfälligheter enligt LGA, om deninte förvaltas av juridisk person. LFS skall också tUlämpas på samfäUighetenligt LGA som förvaltats av juridisk person men ombildals tUlsamfällighetsförening enligt LFS. LFS gäller vidare på marksamfälligheterenligt FBL, på äkta sockenallmänningar och på samfällda servitut eller andrasamfällda särskilda rättigheter. LFS träder således i stort sett i stället förbl. a. bysamfällighetslagen. 1975: 48 41 EnligtLFS förvaltas samfälligheterna antingen direkt av delägarna(delägarförvaltning) eller av en särskilt bildad samfäUighelsförening(föreningsförvaltning). beslutar delägarna gemensamt. Om delägarna inle kan enas ifråga om viss förvaltningsåtgärd, skall fastighetsdomstolen på begäran avdelägare förordna någon att hålla sammanträde med delägarna för avgörande avfrågan. Samfällighetsföreningkan förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter. Dess medlemmar utgörs avdelägarna i samfäUigheten. ändamål är att förvaltaden samfäUighet för vilken den bildals, får inte drivaverksamhet som är främmande för det ändamål som samfäUigheten skalltillgodose. bildas vid sammanträde med delägama genomatt de antar stadgar och utser styrelse. Samfällighetsföreningskall registreras i samfäUighetsföreningsregister. Styrelsenskall bestå av en eller flera ledamöter och ha sitt säte i den ort därmedlemmarnas fastigheter eller huvuddelen av dem ligger. Styrelsen ochfirmatecknare är behöriga att företräda föreningen i förhållande till tredjeman. medelsbehov inte täcks på annat sätt, sker uttaxering avbidrag från medlemmarna. Innan uttaxering sker, skall styrelsen upprättautgifts- och inkomststat för föreningen. Staten föreläggs föreningsstämman förgodkännande. Om olika bestämmelser gäller i fråga om skyldigheten att delta ikostnader för skilda verksamhetsgrenar, skall inkomsterna och utgifterna förvarje verksamhetsgren beräknas för sig. Gemensamma inkomster och utgifterfördelas på verksamhetsgrenarna efter vad som är skäligt. Medlemmarnas bidraguttaxeras i princip genom att styrelsen upprättar och på föreningsstämmaframlägger debiteringslängd. Däri anges det belopp som skall uttaxeras, vadsom belöper på varje medlem och när betalning skall ske. Förekommer fleraverksamhetsgrenar, redovisas varje verksamhetsgren för sig i debiteringslängden. Medlemmarnasrätt att delta i handhavandet av föreningens angelägenheter utövas påföreningsstämma. Samfällighetsföreningkan bildas för att handha förvaltningen av flera samfälligheter. Fusion mellansamfällighetsföreningar kan förekomma. Samfällighetsföreningskall upplösas, när den samfäUighet som den förvaltar upphör att bestå. Vidareskall upplösning ske, när medlemmarna är ense om det och medgerdet. kan i visst fall förordna om upplösning avförening. får inte upplösas, förrän alla dess skulderbetalats eller medel nedsatts hos . Överstiger vid upplösningenföreningens tillgångar dess skulder, skall överskottet om annat inte föreskrivsi stadgarna skiftas mellan medlemmarna enligt grunder som föreningsstämmanbeslutat. Prop.1975: 48 42 ALhar ersatt bestämmelserna i 2 och 4 kap. EVL i fråga om vägar som bildas efterden , 2 kap. EVL avsåg bildande och förvaltning avvägsamfäUigheter och 4 kap. skogsvägar. Bestämmelserna i om förvaltning avde vägsamfäUigheter och skogsvägar som bildats enligt EVL skall alltjämttUlämpas, Detta gäller dock inte om vägsamfälligheten beslutat allsamfäUigheten skall ömbildas tUl samfällighetsförening, då LFS skall tUlämpas.