prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Föruppförande av vatlenkraftslation och kärnkraftreaklor krävs sedan lång tidtillbaka tillstånd enligt särskilda lagar. Även för att dra fram och begagnaelektrisk starkslrömsledning behövs koncession av statiig myndighet. Det bör inteingå i de sakkunnigas uppdrag att pröva den 513 Kommittéer; Industridepartementet 1:23 reglering som sålunda gäller. De sakkunniga bör däremotöverväga om vid sidan av energiplaneringen krav på koncession bör införasför anläggande och drifl av fjärrvärmenät i likhet med vad som gäller föreldistributionen. Även energikommitténs förslag om införande avkoncessionsplikl för alla anläggningar av väsentlig betydelse förenergiförsörjningen bör prövas av de sakkunniga. Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. Uiredningen har hållittvå sammanträden samt hafl överläggningar med företrädare för olika myndigheleroch organisationer som berörs av utredningens arbete. Utredningen beräknas slutföra sitt arbete . Tillkallad enligl regeringens bemyndigande den 26 juni1975 för utredning rörande organisation av verksamheten inom området tekniskoch vetenskaplig information och dokumentation (se Post- och Inrikes tidn. Sakkunnig: , N. , fil. kand., led avriksdagen Experter: , Hans E. V., verkställande ledamot , J. , avdelningsdirektör (fr.o.m. den15 ) Marlin-Löf, C. , civilingenjör (fr.o.m. den 1november 1975) Sekreterare: , , konsuU (fr.o.m. den 1 augusti1975) sekreterare: , ., departementssekreterare(fr.o.m. ) Lokal: 11, 3 tr., 111 28 , tel. växel763 10 00 Direktiv (anförande av t.f. chefen förindustridepartementet statsrådet lill protokoll vidregeringssammanträde ): för vetenskaplig information och dokumentation(SINFDOK) inrättades som ett självständigt organ administrativtknutet tiU styrelsen för teknisk utveckling (STU), som inrättades(prop. 1968:68, SU 1968:131, rskr 1968:304). SINFDOK är ell centralt organ förvetenskaplig och teknisk information och dokumentation och har tiU uppgifl bl.a. alt samordna resurserna inom området för vetenskaplig och tekniskinformation och dokumentation, ta initiativ och främja forsknings- ochutvecklingsarbete, svara för den långsiktiga planeringen saml fungera somnationellt och internationellt 33 197S/76. 1:23 Skr 1975/76; 103 514 kontaktcentrum.De operativa funktionerna, dvs. driften av informations-ochdokumentationssystem, handhas av vederbörande fackorgan. SINFDOKhar sedan starten bedrivit en verksamhet med betydande bredd. Omslutningen, somhela tiden ökal, uppgick /75 till ca 5,7 milj. kr. Verksamheienfinansieras över anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskningoch utveckling. Programmässigt ingår SINFDOK:s verksamhet i STU:s delprogramInforamtions- och dokumentationsverksamhet tillsammans med STU:s egenmoisvarande verksamhet. SINFDOK:s personaladministration och medelsförvaltningsköts av STU. Isin anslagsframställning för /76 lade SINFDOK fram en femårsplanför sin verksamhet. Som övergripande mål för verksamheien angavs därvid attSINFDOK skulle bidraga lill elt effektivt utnyttjande av den samlade kunskapeninom vetenskap och teknik. SINFDOK har främst satsat på utveckling aveffektivare system för lagring och sökning av datorbaserad information.Tyngpunkten för det utvecklingsarbete som stöds av SINFDOK väntas nu komma atlförskjutas till syslem med decentraliserade dalorternunaler och kommunikationvia telefonnätet mellan dessa och de centrala datorer i vilka informationen harlagrats. Enbetydande andel av SINFDOK: s utgifter avser operativ verksamhet vidinforamlionscenlraler, främst vid tekniska högskolans i ochkarolinska institutets biomedicinska dokumentationscental. Denna verksamhetfinansieras till en del med användaravgifter. SINFDOK har i de två senasieårens anslagsframställningar framhållil all utgiflerna förinformationscentralerna innebär en minskad handlingsfrihet för SINFDOK och ensnedbelastning i budgeten lill förfång för det mera renodlade utvecklingsstödet. Institutionellaförändringar har ägt rum eller planeras inom områden av väsentlig betydelse förSINFDOK:s verksamhet. har inrättats som sammanhållandeorgan för mol industrin inriktade statliga slöd- och serviceålgärder. Denöversyn av STU, forskningsråden och de vetenskapliga bibliotekens organisationm. m. som har genomförts eller genomförs av skilda utredningar kan komma altpåverka SINFDOK:s verksamhet. Detta påkallar en översyn av förutsättningarnaför SINFDOK:s insatser och roll utöver den anpassning SINFDOK självt har gjortoch kan komma alt göra. Denverksamhetsform som valdes för SINFDOK vid starten hade provisoriskkaraktär och det förutsattes alt en utvärdering skulle ske efler någon tid. Delbör nu efler verksamhet vara möjligt atl göra en samlad bedömning avuppnådda resultat. Inriktning, ambitionsgrad och omfattning hos den nuplanerade verksamheten ökar behovel av en sådan prövning. Jagvill vidare peka på den tekniska utveckling som har ägt rum inom dataområdet.Tekniken att hanlera datorbaserad information har utvecklats mycket snabbtunder SINFDOK:s verksamhetstid. Vissa av de organ som har behov av att utnyttjasådan teknik för sin informations- och dokumentationsverksamhet har bättremöjligheter att själva bedöma olika tekniska lösningar än då SINFDOKinrättades. Detla förhållande kan påverka förutsättningarna och motiven förSINFDOK:s insalser. Somjag har nämnl redan i prop. 1975:1 (bil. 15 s. 143) anser jag atl frågan omSINFDOK:s uppgifter och verksamhet bör utredas. Jag förordar att en sakkunniglillkallas med uppgifl att klau-lägga vilka förutsättningar som föreUgger förSINFDOK :s verksamhet och vilka verksamhetsformer som i 515 Konunittéer: Industridepartementet 1:23 dagensläge är ändamålsenliga inom området teknisk och vetenskaplig information ochdokumentation. 1 anslutning härtill vill jag anföra följande. Förelt industriland som , som svarar för endast en liten del av världenstotala forsknings- och utvecklingsarbete, har utnyttjandet av tillgängligkunskap särskUd betydelse. En hög ambitionsnivå är därför önskvärd vad gällerutvecklingen av de speciella metoder och system som hänför sig till denvetenskapliga och tekniska inforamtionsbehandlingen. Delavgörande skälet för att ha ett särskilt organ för teknisk och vetenskapliginformation och dokumentation är att organet i fråga utför uppgifter som inteannars skulle bli utförda. Den sakkunnige bör undersöka om STU,forskningsråden, statskontoret, , de vetenskapligabiblioteken och industriverket i utövandet av sina normala funktioner kan täckadelar av SINFDOK:s nuvarande insatsområde. Den sakkunnige bör på grundval av enanalys av mål, medel och rollfördelning för dessa organ inom det aktuellaområdet identifiera eventuellt återstående behov av insalser för att stödjautvecklingen inom området teknisk och vetenskaplig information ochdokumentation. Dådel gäller mot industrin inriktad informations- och dokumentationsverksamhetbör den sakkunnige kunna anlita industriverket för en delutredning som kanligga till grund för den sakkunniges vidare anailys. Härvid bör beaktas även deproblem som gäller utnyttjandet av patent- och registreringsverkets tekniskainformation. bör syfta till att bestämma dels lämplig utformningav och ambilionsgrad för insatserna, dels i vilken utsträckning industriverketkan genomföra insatserna i fråga. Motsvarande gäller STU i fråga om stöd lillteknisk utveckling och forskning och statskontoret då del gäller system- ochdalasamordningsfrågor i anslutning till datorbaserade informations- ochdokumentationssystem. Deverksamheter som SINFDOK finansierar vid informationscentralerna vid tekniskahögskolans i och biomedicinskadokumentationscentral har nått en sådan mognad alt de kan ses som etlnormall inslag i berörda läroanstalters verksanUiel. De bör därför kunnafinansieras och administreras i enlighet därmed. Chefen förulbildningsdepartemenlel har fått bemyndigande atl tillkalla enutredning med uppdrag bl. a. att utarbeta förslag om etl centralt organ förvissa gemensamma biblioteksfunktioner (jfr prop. 1975:9 s. 545). Densakkunnige bör i samråd med denna utredning överväga hur den operativaverksamheten vid tekniska högskolans bibliotek och biomedicinskadokumentationscentralen bör inordnas i organisationen för den vetenskapligabiblioteksverksamheten i övrigt. Densakkunnige bör särskilt beakta de krav det internationella samarbetet inomområdet ställer och SINFDOK:s nuvarande funktioner då det gäller informations-och dokumentationsarbetet inom olika internationella organisationer och iNorden. Tekniskanomenklaturcentralen får statliga bidrag genom SINFDOK. Den sakkunnigebör i utredningsarbetet innefatta frågan om planering, samordning ochfinansiering av verksamhet inom området vetenskaplig och teknisk nomenklaturoch terminologi. Omden sakkunnige finner övervägande skäl tala för all det även behövselt särskilt organ för statliga insatser inom området teknisk och vetenskapliginformation och dokumentation, bör en översyn göras av SINFDOK:s uppgifter,verksamhetsformer, organisation och 1:23 Skr 1975/76:103 516 Finner den sakkunnige däremot alttillräckliga skäl saknas för atl ha etl särskilt organ bör förslag utarbetastiU hur SINFDOK:s samtliga nuvarande uppgifter skall fördelas på befintligaeller nya organ. Samråd bör i båda fallen ske med STU-ulredningen (I 1974:06),forskningsrådsutredningen (U 1974:02) och forskningsavgiftskommittén (I1974:01) samt med den tidigare nänrnda uiredningen om elt centraltbiblioteksorgan. Den sakkunnige bör vara oförhindrad alt ta upp de övrigafrågor som kan aktualiseras i samband med utredningsarbetet. Om den sakkunnige finner det lämpligt börutredningsarbetet kunna bedrivas etappvis på så sätt alt de två nämndaalternativen i organisationsfrågan redovisas i en promemoria. Denna bör kunnaremissbehandlas varefter den sakkunnige kan utarbeta sitt förslag. Utredningen har under liden hållitfyra sammanträden saml haft överläggningar med olika myndigheter,organisationer och andra som berörs av utredningens arbete. Utredningens arbete beräknas pågå . Utredningen (11975:05) om verksamheten vid ABAtomenergi () Tillkallade erUigt regeringens bemyndigande den 18september 1975 för utredning om verksamheien vid AB Atomenergi (se Post- ochInrikes tidn. Ordförande: , Mals H., landshövding (fr.o.m. den 1november 1975) Ledamöter: ., professor (fr.o.m. den 1november 1975) , , direktör (fr.o.m. ) Experter: , Bo A. A., direktör (fr.o.m. den I november1975) Liibeck, S. A. , civUingenjör (fr.o.m. ) ,., civilingenjör (fr.o.m. den ) Rundquist, . A.,departementsråd (fr.o.m. den ) Svansson, .,civUingenjör (fr.o.m. ) sekreterare: , Bo C, departementssekreterare(fr.o.m. ) Lokal: 11, 3 tr., 111 28 , tel. växel763 10 00 Direktiv (anförande av statsrådet till prolokollvid regeringssammanträde ): 517 Kommittéer; Industridepartementet 1:24 AB Atomenergi bildades med huvudsaklig uppgifl allhandha del målbundna forsknings- och utvecklingsarbetet på kärnenergiområdetoch i anslutning därtiU driva industrieU och kommersieU rörelse (prop. 1947:313,SU 1947:217, rskr 1947:403). Äv aktiekapitalet på 3,5 milj. kr tecknade statenfyra sjundedelar medan återstoden tecknades av 24 enskilda och kommunalaförelag. höjdes aktiekapitalet lill 14 milj. kr medbibehåUande av relationen mellan andelarna hos staten och de enskildaaktieägarna (prop. 1956:99, SU 1956:75, rskr 1956:199). Dessa senare utökadesliU ca 70 genom att elt antal kommuner, försäkringsbolag m. fl. ökades statsanslaget till bolagel. fastställde statsmakterna vissa rikllinjer förutvecklingsarbetet på kärnenergiområdet (prop. 1956:176, 3 LU 1956:33, rskr1956:394). Riktlinjerna förutsatte atl kärnenergiverksamhelen t. v. skullekomma atl finansieras huvudsakligen av staten. ÄB Atomenergi borde få eltavgörande inflytande på utvecklingsarbetet, bl. a. i fråga om konstruktion avreaktorer. Framslällning av kärnbränsle och bränsleelement borde t. v.förbehållas bolagel. Riktlinjerna har modifierats isamband med prövning av anslag lill bolagel. uppfördes forskningsstationen iStudsvik, innefattande bl. a. materialprovningsreaklorn R 2. Investeringarnauppgick totalt lill ca 250 milj. kr. En central konlorsanläggning och enbränsle-elemenlfarbrik uppfördes på i . AB Atomenergiengagerade sig också i de tre stora projekten kraflvärmeverket i Ågesla,uranverkel i och kraftstationen i . Bolagels personalstyrkaökade snabbt i samband med den omfattande anläggnings verksamheien under dennaperiod. Sitt största antal anställda 1 600 hade bolaget . Del industriella utvecklingsarbetet som enskilda företagbedrev på kärnenergiområdet gjorde det efterhand önskvärt atl finna en ny formför samarbetet mellan staten och industrin. a. mot denna bakgrund träffadesår 1968 mellan staten och Allmänna Svenska Elektriska Aktiebolaget (ASEA) etlkonsortialavlal om samarbete mellan staten och ASEA på kärnkraftområdet i ettnytt bolag, AB Asea-Atom (prop. 1968:169, SU 1968:199, rskr 1968:408). Avtaletgäller t. o. m. utgången av . Asea-Atombörjade sin verksamhet . Verksamheien omfattar utveckling,konstruktion och marknadsföring av kärnreakloran-läggningar baserade pålermiska reaktorer och komponenter till dessa saml reaklorbränsle. TUlAsea-Atom överfördes dels huvudparten av personalen vid ASEA:skärnkrafIverksamhel, dels AB Atomenergis personal vid bränsleelementfarbriken iStockholm. Även viss utrustning, patent- och licensrättigheter saml ASEA:s ochAtomenergis inneliggande order på reaktor- och bränsleområdel exkl.Marvikenanläggningen överfördes till del nya bolaget. Det nänrnda avtalet innehåUer ell åtagande från statenssida att även i fortsättningen verka för alt de forsknings- ochutvecklingsresurser hos Atomenergi som inte omfattas av avtalet skall kunnastödja svensk industris kommersiella verksamhet på kärnenergiområdet. Jämsides med konsorlialavtalet träffades även ett avtalmellan staten och AB Atomenergi. I detla avtal slås fast att AB Atomenergi sedan bränsleelemenlfabriken och vissa projekteringsresurser har förts överlill Asea-Atom fortfarande skall bedriva såväl visst reaktor- ochbärnslelekniskt utvecklingsarbete som mera långsiktig forskning. 1:24 Skr 1975/76:103 518 Resurserna där skall stå lill förfogande både för Asea-Atom och förandra förelag. Beträffande uppdrag från svensk industri anges som enförutsättning alt tidigare tillämpade debiteringsgrunder alltjämt skall gällaoch alt eventuella brister i kostnadstäckningen skall uppvägas genomstatsanslag. År1%9 övergick samtliga aktier i i statens ägo Gfr. 1969:101,SU 1969:99, rskr 1969:245). Året därpå antog särskilda riktlinjer förbolagels kärnenergiverksamhet /71 1974/75 (prop.1970:1 bil. 15, SU 1970:13, rskr 1970:13). Bolagel skulle enligt riktlinjernautgå från en anslagsram på 290 milj. kr, inräknatkostnadsökningar och med en fördelning som innebar en fortlöpande minskning avdet årliga statsanslaget. Bolaget skulle vidare ge prioritet ål sådanlforsknings- och utvecklingsarbete som är av betydelse för genomförandel av delsvenska utbyggnadsprogrammei för känrkraft . Underår 1970 fattades också beslut om nedläggning av tungvattenprojeklel (prop. 1970:194, SU 1970:220, rskr 1970:435). Bolagels arbeten till slöd ål denkommersiella utvecklingen av lättvattenreaklorer, som regleradesi avtal mellan bolagel och ASEA, har därefier aUtmer kommit alt domineraverksamheien. Utöverden nämnda anslagsramen på 290 milj. kr. har AB Atomenergi tillförts medel bl.a. från delegationen för forskning rörande kärnkraftens säkerhels- ochmiljöfrågor och från ett anslag för särskilda säkerhetsarbetetn påkärnenergiområdet budgetåren 1973/74 och 1974/75. Vidare har bolagel mottagitanslag från styrelsen för teknisk utveckling bl. a. för malerialtekniskforskning och för utvecklingsarbete rörande urananrikning. På uppdrag avindustri- och kraftföretag bedriver bolagel arbeten inom värme-, material- ochmiljöteknik för konventionella energiproduktionsmetoder. 1972:57 angående försörjning med kärnbränsle angavs all ABAtomenergi även fortsättningsvis borde ha huvudansvaret för den statligaverksamhet som syflar till atl främja den tekniska och industriellautvecklingen inom den svenska kärnbränsleinduslrin. De utvecklingsinsatser sombolagel har bedrivit i samarbete med statens valtenfallsverkoch () rörande ulvinnig av uran i haremellertid nu nått en mera industriell karaktär, och ansvaret för detla projekthar därvid övergått på . ABAtomenergi hade en omsättning av ca 130 milj. kr. varav cirka hälftenutgjordes av anslag och uppdrag från staten och hälften av intäkter av uppdragfrån svensk industri och andra inhemska och utländska kunder. Bolagel har förnärvarande drygt 1 000 anställda. Verksamheien har koncentrerats till Studsvikoch . Till Studsvik har i huvudsak saunlats de svenska resurserna förhantering av radioaktiva material inklusive plutonium och olika former avavfall i fast och flytande form. Avmin redovisning framgår att AB Atomenergis roll i den svenska forsknings- ochulvecklingsorganisationen har undergått väsentliga förändringar. Även den miljöi vilken bolaget verkar har förändrats. Den svenska kärnkraflindustrin harsålunda kommit in i ett skede av kommersiell exploatering och den tekniskautvecklingen sker i lugnare takt . Flera statliga organ harinrättats eller fått ändrade uppgifter inom områden som berör bolagetsverksamhet. Exempel på sådana organ är , statensstrålskyddsinstitut, och statens industriverk. 519 Konunittéer: Industridepartementet 1:24 Ocksåde senaste årens utveckling på det energipolitiska området har ändratförutsättningarna för Atomenergis verksamhet. På kärnenergiområdet har en radolika säkerhetsfrågor kommit alt sättas i förgrunden. De kraftigaprishöjningarna på energi och de fastslagna riktlinjerna för densvenska energipolitiken har medfört behov av nya forsknings- ochutvecklingsinsatser inom energiområdet i stort. Denna utveckling kommer tillstarkt uttryck i det treåriga program för energiforskning som nyligenfattat beslut om (prop. 1, NU 1975:30, rksr 1975:202) och sominnebär bl. a. att en har inrättats. Vissadelar av Atomenergis verksamhet kommer genom energiforskningsprogrammel alt fåen ändrad inriktning. De säkerhelslekniska arbetena på kärnkraflområdel ökarkraftigt i omfattning, medan det allmänt inriktade utvecklingsarbetet påreaktorområdet, bl. a. för framlida reaktorsyslem, minskau-. Den del avbolagets verksamhet som avser slöd lill svensk kärnkraftinduslri kommerhuvudsakligen atl bedrivas inom ramen för samarbelsavlal med Asea-Atom ochkraftinduslrin. Omfattningen av detla arbete kan bedömas endasi för de närmasteåren medan den långsikliga planeringen i viss mån försvåras av den osäkerhetsom råder om kärnkraftens framtida utbyggnad i . Vidare utlöper år 1979del tidigare nämnda konsorlialavtalet mellan staten och ASEA som i storutsträckning påverkar AB Atomenergis verksamhet. Bolagelhar i skrivelse lill regeringen anmäll atl enotillfredsställande intäkts- och kostnadsutveckling har givit upphov tillunderskoll i den löpande verksamheten under den räkenskapsperiod som slutadeden . Etl underskott förutses även för innevarande räkenskapsår. ABAtomenergi har i tidigare skrivelse till regeringen tagitupp frågan om bolagels ekonomiska mål, beräkning av kapitalkostnader,aktiekapitalet storlek m. m. Motden angivna bakgrunden börsom jag har förulskickal redan i prop. 1975:30 (bil.1 s. 486) frågan om AB Atomenergis framlida verksanUiel utredas. Jag föreslårall sakkunniga tillkallas härför. Enligt vad jag har inhämtat är bolagel berettalt lärrma del biträde som behövs för genomförande av utredningen. Enhuvuduppgift för de sakkunniga bör vara att göra en bedömning av den sannolikaoch möjliga efterfrågan på bolagets tjänster främst fr. o. m. verksamhetsåret1978/79. De sakkunnigas bedömning bör grundas på alternativa anlaganden om denframlida kränkraftutbyggnaden i . Del är enligt min mening sannolikt attden sandade efterfrågan på AB Atomenergis tjänster på kärnenergiområdetväsentligt kommer att förändras , oavsett vilkenutbyggnad av svensk kärnkraft som beslutas. Frågan om anpassning av resursernatill efterfrågans volym och inriktning på lång sikt blir härmed av stor vikt.De sakkunniga bör undersöka även vilka åtgärder som kan vidtas för att ökaflexibUiteten i delta avseende. ABAtomenergis personal och utrustning vid forskningsstalionen i Studsvik ärlandet största samlade resurs på energiforskningsområdel och bör kunnautnyttjas för väsentliga insatser på en lång rad verksamhetsområden ochhärigenom spela en viktig roll vid genomförandel av energipolitiken i dessolika avsnitt. De sakkunniga bör därför söka bedöma i vilken omfattningpersonal och andra resurser i Studsvik kan utnyttjas för verksamhet utanför delnuvarande kärnenergiområdet, företrädesvis för annan energiteknisk forskningoch utveckling. 1:24 Skr 1975/76:103 520 sådanomorientering har som jag har nämnl redan påbörjats. Nya aktiviteterslönsamhet bör noga studeras, varvid hänsyn bör tas också till den eventuellaextra kostnadsbelastning som lokaliseringen lill Studsvik kan innebära. Desakkunniga bör överväga även på vad sätt en förändring av verksamhetsområdetpåverkas av Uvlängden hos de tunga basresurserna i Studsvik. Motbakgrund av den bedömda efterfrågeutvecklingen bör de sakkunniga kairtläggabolagets resurser och överväga hur dessa bör förändras för att efterfrågan påtjänster skall kunna mötas på ett tillfredsslällande sätt. De sakkunniga bör idetta sammanhnag även undersöka hur kapitalkostnaderna bör beräknas ochformerna för debitering av dessa kosinader på olika uppdragsgivare. Molbakgrund av överväganden rörande den framlida verksamhetens inriktning ochomfattning bör de sakkunniga pröva under vilken form den bör bedrivas ochöverväga om ändringar i den nuvarande verksamhetsformen är motiverade. Desakkunniga bör härvid undersöka bl. a. förutsättningarna inom delar avverksamheien för samarbete eller samgående mellan staten och företag ellerandra organisationer med intresse för den typ av arbeten som kan utföras iStudsvik. Ävenom vissa ändringar i verksamhetsformen skulle befinnas vara motiverade får manräkna med alt staten kommer atl spela en dominerande roll som ägare och sombeställare av tjänster. De sakkunniga bör se över förhållandet till staten, bl.a. mot bakgrund av statsmakternas beslut atl inrätta en delegation förenergiforskning och en nänmd för energiproduktionsforskning den 1 juli 1975.Översynen bör avse statens roU dels som beställare av tjänster, dels som ägare.Förändringar beiräffande bestäUarroUen kan avse exempelvis programstrukturenför statsanslaget och en ökad användning av offerter och beställningar.Behandlingen av ägarroUen bör utmynna i förslag om bl. a. finansieringsformerför investering m. m. och kapilalförsörjningsvillkor i övrigt. Desakkunniga bör vara oförhindrade all ta upp övriga frågor som kan aktualiserasi samband med utredrungsarbetet. De sakkunniga bör om de finner del lämpligtkunna redovisa resultatet av sill arbete etappvis. En sandad slutredovisningbör lämna senast den . Utredningensarbete beräknas pågå . 25.Utredningen (11975:06) om inrättande av ett organ för havsresursfrågor Tillkalladeenligt regeringens bemyndigande för utredning ominrättande av ell organ för havsresursfrågor (se Post- och Inrikes tidn. den 30oktober 1975): L., landshövding (fr.o.m. ) Sakkunniga:Engqvist, , förbundsordförande (fr.o.m. ) ,. S., fru, led. av (fr.o.m. ) 521 Kommittéer; Industridepartementet 1:25 A. , personadchef, led. av (fr.o.m. ) , fiskeriombudsman, led. av (fr.o.m. den II ) Lokal:Fredsgatan 2,111 52 Stockhohn, tel. växel 763 10 00 Direktiv(anförande av statsrådet lill prolokoll vid regeringssammaniräde den25 ): belänkande (SOU 1972:43) Utnyttjande och skydd av havetföreslogs bl. a. all en särskild delegation för havsresursfrågor skulleinrättas. Vid min anmälan av dennafråga statsverksproposition anförde jag atl jag inte var beredd allbiträda utredningens förslag i den nämnda delen (prop. 15 s. 94). I väcktesmotioner (1974:842 och 1974:858) med yrkanden som Syftade lill alt endelegation för havsresurser skulle inrättas enligl det förslag somhavsresursulredningen hade lagt fram.