prop · FZ03170 · 1975-12-31 00:00:00 — I de fall föräldrama inte är överens kan man enligt utredningensmening inle blunda för alt möjlighet till gemensam vårdnad kan bli ettobehagligt påtryckningsmedel för den ena av föräldrarna mot den andre. Genomalt vardera föräldern när som helst kan få den gemensamma vårdnaden hävd blirde föreslagna reglernas rättsliga betydelse ringa. Ilikhet med understryker namnlagsutredningen att bestämmelseni 6 kap. 5 § FB är avsedd endast för undantagsfall. Utredningen framhållerockså att uppkommande problem kan bli besvärande inte bara för föräldrarnasjälva utan även för tredje man. skulle tredje man behöva krävabevis rörande vårdnaden när en av föräldrarna vill genom- 1975/76:170 116 föraen rättslig angelägenhet rörande barnet, någol som framstår som fögatilltalande. Särskill osäker blir situationen för iredje man i fall då den enaav föräldrarna vill åberopa 6 kap. 5 § FB för självsiändigt beslut. EnligtMalmö sociala centralnämnd kan många invändningar anföras mot förslaget omgemensam vårdnad för icke sammanboende föräldrar. Det finns t. ex. stor riskför att många barn kommer att känna sig otrygga på grund av föräldrarnasgemensamma vårdnad, eftersom det kan bli oklart för bamet var del har sillegentliga hem. Nämnden befarar alt denna oklarhet kan komma att leda tillslitningar när föräldrarna skall fatta för barnet betydelsefulla beslut om t.ex. skolgång eller sommarvisielse. Åtskilliga av deremissinstanser som i och för sig är positiva till förslaget om gemensamvårdnad även i de fall då föräldrama inte sammanbor pekar på de följder i frågaom sociala förmåner och skatter som en ordning med gemensam vårdnad kommer attföra med sig när det gäller föräldrar som inte är gifta med varandra och sominte bor samman. Dessa remissinstanser menar att en viktig förutsättning förförslagets genomförande är att reglerna om sociala förmåner och skatteranpassas till det. I annat fall befarar remissinstanserna att den föreslagnareformen kommer att kunna utnyttjas endast av föräldrar med god ekonomi. Tillde remissinstanser som har gjort sådana uttalanden hör centralastudiesiödsnämnden, familjelagssakkunniga, barnmiljöutredningen,familjestödsutredningen, landstings psykiska barna- ochungdomsvård, Siockholms sociala centralnämnd. Föreningen ochlandstingsanställda familjerådgivare, , Socialdemokratiska kvinnoförbundetoch Svenska kvinnors vänsterjörbund. Även förmodar att gällandebestämmelser om sociala förmåner kommer att få till följd att makar medbegränsade ekonomiska möjligheter kommer all utnyttja möjligheten till gemensamvårdnad endast i mindre omfallning. Familjelagssakkunniga,barnmiljöuiredningen och familjesiödsuiredningen pekar särskilt på det stöd sombidragsförskotten utgör för ett stort antal barn som har endast en avsina föräldrar som vårdnadshavare. Bidragsförskotten ulgör för dessa barn enbelydande ekonomisk förmån, och en ordning med gemensam vårdnad skulle innebäraförsämrad ekonomi för dem. vill för sin del starkt förordaatt reglerna om bidragsförskott ses över, Enligl utredningens mening finns detskäl att överväga en förändring av bidragsförskotten till ell riktatekonomiskt stöd till barn med föräldrar med låga inkomster och/eller mångasyskon. Om vårdnadsreformen skall ha någon reell innebörd för man enligtutredningen förutsätta att den delade rättsliga omvårdnaden också innebärnågot mått av delad faktisk omsorg om barnet. Föräldrarna måste då fö råd tilldubbla bostäder som båda har en sådan standard all barnel kan vistas där. Föräldrarnamåste också ha råd till dubbla uppsättningar av möbler och leksaker. Barnet ochkanske någon av föräldrarna måste ha ekonomiska möjligheler att förflytta siglill den andra förälderns bostad. Detta motiverar enligt ut- 1975/76:170 117 redningen ett ekonomiskt stöd till barn som har föräldrarsom lever åtskilda. Om bidragsförskottsreglerna inte anpassas till de nyavårdnadsreglerna kan man enligt familjestödsutredningen förutse situationer därföräldrarna har beslutat sig för gemensam vårdnad men där det efteråt visar sigatt hela ansvaret, också det ekonomiska, faller på den ena föräldern, utan attdenne för någon ekonomisk hjälp vare sig i form av det underhållsbidrag somnormall skulle ha utgått eller i form av bidragsförskott. De personligarelationerna mellan föräldrarna kan göra det svårt för den i praktiken vårdnadshavandeföräldern att bryta arrangemanget med gemensam vårdnad. Man kan vidare tänkasig fall när förälder hos vilken barnet inte bor visseriigen vill men i varjefall tillfälligt inte kan utge underhållsbidrag, kanske på grund avunderhållsplikterna mot en ny familj. För att bidragsförskott skall kunna ulgåblir det då nödvändigl att få domstol att upplösa den gemensamma vårdnaden,nägot som i realiteten ingen av föräldrarna önskar. Även tar upp frågan omändring av reglerna för bidragsförskott och ifrågasätterom inte dessa regleroch reglerna om skyldighet att utge underhållsbidrag skulle kunna ändras så attnågon form av garanterat underhåll utgick också i de fall då föräldrarna hargemensam vårdnad. påpekar att en ordning med gemensamvårdnad för föräldrar som inte bor tillsammans kommer att innebära att föräldramajämställs med samboende föräldrar när det gäller ekonomiprövningen istudiehjälpsärenden beträffande bamet. Detta kan i praktiken leda till attföräldrar i dålig ekonomisk siluation tvingas avstå från gemensam vårdnad. Flera remissinstanser, nämligen barnmiljöutredningen,kommunförbundet, landstings psykiska barna- och ungdomsvård,sociala centralnämnd. Föreningen och landstingsanställdafamiUe-rådgivare. LO samt , understryker atten ordning med gemensam vårdnad kräver insatser från samhällets sida i form avinformation samt stöd och hjälp lill föräldrarna, särskilt i fråga om hur denekonomiska sidan av den gemensamma vårdnaden skall lösas och om hur denfaktiska vårdnaden skall ordnas för alt barnen skall få så tryggauppväxtvillkor som möjligt. landstings psykiska barna- ochungdomsvård betonar vikten av en utbyggd förebyggande verksamhet med godaresurser i form av adekvat utbildad personal för alt erbjuda familjer i krismöjligheler lill att bearbeta konfliktsituationer och önskar alt den naluriigagången vid en äktenskaps- eller umgängeskonfliki i första hand borde vara samtalexempelvis med familjerådgivning eller den psykiska barna- och ungdomsvården. Den ökade informalions-och rådgivningsverksamheten kommerenligt sociala centralnämnd och kommiinlörbimdei alt medföra ökadekrav på socialvårdens kapacitet och behov av fortbildning för den hand- Prop.1975/76:170 118 läggandepersonalen saml därmed krav på ökade resurser för de sociala myndigheterna. Socialdemokratiskakyinnojörbundet och barnmiljöutredningen menar att föräldrama borde kunna fåhjälp med att upprätta avtal om underhåll. eller socialacentralnämnden skulle kunna medverka till att en sådan överenskommelse blevföremål för regelbunden översyn. Sveiigesadvokatsamfund anser att man bör överväga om inle avtal om underhållsbidragtill barn skulle kunna fastställas av domstol, även om båda föräldrarna ärvårdnadshavare. Familjoch rätt framhåller att den rält som vårdnadshavare har enligt 1 kap. 3 a Sbarnavårdslagen att få stöd och hjälp vid utövandet av vårdnaden också börtillkomma föräldrar som inle är vårdnadshavare men som har umgängesrätt. Familjoch rätt menar att det är en allvarlig brist i nuvarande lagstiftning att denförälder som inle är vårdnadshavare inte kan fö samma hjälp som vårdnadshavarent. ex. i umgängestvister eller . Familj och rättefterlyser vidare normer för underhållsbidragens storiek och framhåller altsådana normer otvivelaktigt skulle vara till hjälp för föräldrar som försökergenomföra gemensam vårdnad utan att vara sammanboende. Stockholmsläns landstings psykiska barna- och ungdomsvård anmärker att promemorian inteberör de följder som en ordning med gemensam vårdnad kan få om en av föräldramaär utländsk medborgare. Även invandraiverket berör denna fråga. FöreningenKommunal- och landstingsanstäUda familjerådgivare menar att man närmare än somskett i promemorian måste klariägga de komplikationer som kan uppstå vidgemensam vårdnad om den ena eller båda föräldrarna är invandrare och den enamaken för med sig barnet lill sitt hemland, kven famUJelagssakkunnigaframhålleratl reglerna om gemensam vårdnad kan ge den ena av föräldrarna ökademöjligheler alt utan den andres samtycke föra barnel ur landet och menar altreglerna om utfående av pass för barn bör ses över i sammanhanget. Familjestödsutredningenframför motsvarande synpunkter, lingsräit,riksskalieverket och familjelagssakkunniga framhåller att det förhållandet altbarn vid gemensam vårdnad renl faktiskt kan bo hos än den ene och än den andreav föräldrarna kan vålla svårigheter vid avgörandet av frågan hos vem avföräldrama barnet skall anses ha sitt hemvist. Detta kan enligt tingsrättenleda till rättsföriuster för den enskilde när det gäller alt avgöra om han harrätt lill förmåner enligt viss sociallagstiftning eller rätt lill vissa avdragenligt skattelagstiftningen. Delta är enligt tingsrätten inte godtagbart ochdärför måsle det i de särskilda författningar där saken aktualiseras ges klaraföreskrifier om vilka principer som skall gälla i fråga om bamets hemvist vidgemensam vårdnad, menar all även om de föreslagnavårdnadsreglerna inte i och för sig påverkar de skattemässiga reglerna kanbesväriiga utredningssilualioner uppkomma för 1975/76:170 119 beskatiningsmyndighelerna.Hur många ulredningsfall det kan bli fråga om finner verket dock svårt att nubedöma. ÄvenSocialdemokratiska kvinnojörbundet framhåller att frågan om var barnet skallanses ha sitt hemvist måste lösas. Riksförsäkringsverketberör bestämmelsen i 4S lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag enligl vilkenrälten att uppbära bidraget tillkommer modern i de fall då föräldrarnagemensamt har vårdnaden om barnet och föreslår alt del införs en möjlighel förföräldrarna att anmäla all bidraget skall betalas ut till fadem, efiersombarnet kan komma att bo lika myckel hos sin far som hos sin mor, ompromemorieförsläget om gemensam vårdnad genomförs. anser att föräldrar med gemensam vårdnad sombor på samma ort också bör ha den faktiska vårdnaden gemensamt. För sådana fallbör centrala riktlinjer arbetas ul för hur olika myndigheler skall handla ifråga om föräldrarnas rätt lill sociala förmåner. Då föräldrarna inte bor påsamma ort kan det inte alltid antas vara till barnels fördel att inte ha ettfast hem utan alternera mellan föräldrarna, I sådana fall bör därför enligtförbundels mening domstolen i samband med skilsmässan fastställa hos vem avföräldrarna barnet huvudsakligen skall vistas. Vill föräldrarna i ett sådanifall ändra det faktiska vårdnadsinnehavet, bör det räcka med en anmälan häromlill domstol. I sådana fall bör underhållsbidrag och bidragsförskott kunnautgå. Domstolens faslslällande av vem av föräldrarna som härden faktiskavårdnaden skall också vara avgörande för myndighelerna i sådana frågor sombostadsbidrag och sjukpenning m. m. 1 dessa fall kommer visseriigen en ordningmed gemensam rättslig vårdnad inte att innebära stora förändringar. Denförälder som inte har den faktiska vårdnaden kommer dock att kunna delta ibeslut som rör barnel. Riksskatteverketoch namnlagsiilredningen påpekar att uppgift om vårdnad f. n. saknas ifolkbokföringen och att man har fått utgå från en presumtion att ejfrånskilda föräldrar till barn i äktenskap har gemensam vårdnad om barnen ochatt vårdnaden om barn utom äktenskap tillkommer modern. Genomförspromemorieförsläget om gemensam vårdnad för ogifta föräldrar är dennapresumtion ej längre användbar och det blir i stället av vikt allvårdnadsförhållandet kommer till uttryck i något regisler, ur vilkelmyndigheler och andra kan inhämta uppgift, när förhållandet är av belydelse inågon angelägenhet rörande bamet. Enligt lorde del varatillräckligt all uppgift införs i församlingsliggare och församlingsbok. Verketfinner inle erforderiigt med särskild lagsliftning härom ulan menar all föreskrifti ämnet torde kunna meddelas av verket med stöd av folkbokföringskungörelsen. Domstolsverketmotsätter sig inie förslagel om all domstolarna i skilsmässomålen normall inteskall ta upp vårdnadsfrågan, om inte någon av föräldrama berör den. Hovrättenför Nedre , länsslyrelsen i 1975/76:170 '20 ochBohus län, socialutredningen, landstings psykiska barna-ochungdomsvård, . Föreningen och landstingsanställdafamiljerådgivare saml anser däremot att domstolenalltid bör ta upp vårdnadsfrågan och övertyga sig om föräldrarnas inställning iden. Härigenom ges domstolarna också enligl socialutredningen ochadvokatsamfundet möjlighel alt pröva om föräldrarnas överenskommelse stridermot bamets bästa. anser att föräldrarnas önskan att vårdnadenskall tillkomma dem gemensamt bör uttryckas genom en skriftlig förklaring tillbarnavårdsnämnden, varvid styrelsen utgår från att nämnden dessförinnaninformerat föräldrarna om innebörden av ställningstagandet. Genom en sådanordning torde risken minskas att gemensam vårdnad kommer till stånd i fall därpraktiska förutsättningar saknas för föräldrarna alt klara av gemensam vårdnadav barnet. När förklaring inte har avgivits bör det enligt styrelsen ankomma pårällen att pröva vårdnadsfrågan, Siockholmsläns landstings psykiska barna- och ungdomsvård framhåller i sammanhanget attdet vore önskvärt om förfaringssättet vid vårdnadskonflikter också kunde tasupp. Möjligheter till barnpsykiatrisk kontakt borde erbjudas redan iinledningsskedet för all man skall kunna undvika en påfrestandevårdnadsutredning och utröna inöjligheterna till samförstånd mellanföräldrarna. Hovrälienjör Nedre noterar med tillfredsställelse alt det krävs beslul avmyndighet för alt ogifta föräldrar skall få gemensam rättslig vårdnad.Socialstyrelsen finner del emellertid svårt alt se varför vårdnaden om barnvars mor är ogift skall tillkomma båda föräldrarna först efter det attdomstolen har prövat att arrangemanget inte är uppenbart stridande mot barnetsbäsla, medan någon sådan prövning inte föregår föräldramas gemensamma vårdnadnär modem är gift. Enligl styrelsens uppfallning borde gemensam vårdnad kunnatillkomma ogifta föräldrar ulan rättens prövning genom en anmälan tillförslagsvis barnavårdsnämnden om att föräldrarna är ense om alt vårdnaden ombarnel skall tillkomma dem gemensamt. I de fall gemensam vårdnad bedöms varauppenbart stridande mot barnets bästa skulle frågan enligt styrelsens mening fåavgöras av domstol. Även ifrågasätter om del ärnödvändigl med ett domstolsbeslut för att ogifta föräldrar som levertillsammans skall få utöva vårdnaden gemensamt. vara gemensam vårdnad. Ett faderskapserkännande skulle då innebäraatt fadern tillsammans med modem gemensamt färden rättsliga vårdnaden ombarnet,såvida ingen av föräldrarna begär nägon annat. Svenska hinnorsvänsterjörbund är av motsvarande uppfattning. Länsstyrelseni understryker viklen av all domstolarna även i sådanafall då föräldrarna är ense i vårdnadsfrägan undersöker om inte ett förordnandeav den föreslagne vårdnadshavaren är stridande mot bamets bäsla. 1 åtskilligafall har det nämligen enligl länsslyrelsen visat 1975/76:170 '2' sigatt vårdnadshavare som förordnats i enlighet med föräldrarnas samstämmigaönskemålvaril olämplig. anser därför att domstolarna vid avgörande avvårdnadsfrågor alltid bör vara skyldiga att utreda om föräldrarnas önskemålstrider mol barnens bästa och att som en följd härav ordel uppenbart bör utgåur lagtexten i 6 kap. 7 och 8 S§ FB. Hovrättenför Nedre påpekar att den föreslagna lagtexten inte berör del falletatt modern är gift vid bamets födelse och att annan man än hennes make redandessförinnan har erkänt faderskapet med den verkan att den äkta mannens faderskaptill barnet har hävts. Hovrätten ifrågasätter om inte i lagtexten klart böranges att modem i detta fall blir ensam vårdnadshavare. FamUjoch rätt anser att i lagtexten bör införas en bestämmelse om att parterna isamband med ett interimistiskt yrkande om vårdnad har rätt att förebringabevisning. Riksåklagarenframhåller alt det allmänna har ett starkt intresse av att kunna ingripa molförsumliga vårdnadshavare och förmyndare och alt man därför ytterligare bordeöverväga om åklagarens initiativrätt i dessa hänseenden bör slopas i enlighetmed vad som har föreslagits i promemorian. Då det emellertid torde varaytterligt sällsynt alt åklagare begagnar sin rält i detta hänseende motsättersig riksåklagaren inte att åklagarens befattning med vårdnadsfrågor slopas.Riksåklagaren framhåller vidare att om förslaget om gemensam vårdnad genomförsbör man överväga att anpassa straffbestämmelsen i 7 kap, 4S andra stycketbrottsbalken till denna situation. Gärningsbeskrivningen i lagrummet omfattarinle det fallet att den ena av två ogifta föräldrar vilka gemensamt harvårdnaden om barn utan beaktansvärda skäl egenmäktigt bortförbamet. Vissaremissinstanser framför synpunkler på reglerna om underhållsskyldighet.Länsstyrelsen i anser all underhållsskyldighetenenligt 7 kap, 4 S FB gentemot styvbarn är motiverad av vare sigetiska skäl eller av hänsyn till barnets behov och föreslår därför att denslopas eller i varje fall inskränks så alt den inle omfallar barn som efterföräldrarnas skilsmässa slår kvar under bägges vårdnad. Centrala studiesiödsnämndenpåpekar all den föreslagna ändringen i 3 kap. 28 S studiestödslagen inteendast är av redaktionell kraktär ulan innebär att siyv-föräldrars ekonomiskaförhållanden inte skall beaklas om barnels föräldrar har gemensam vårdnad omdel. lillslyrker den föreslagna ändringen isludiestödslagen men ifrågasätter om den står i överensstämmelse medbeslämmelserna i 7 kap, 4 S FB om siyvföräiders underhållsskyldighet. Nämndenfinner del därför angeläget alt sistnämnda lagrum blir föremål för närmareöversyn. anser all den skillnad som görs mellan barn i äktenskapoch barn utom äktenskap vid avtal om underhållsbidrag enligl 7 kap, 7 S FB börslopas. Nämnden finner det ej moliveral att bibehålla 1975/76:170 122 dennaskillnad när alla andra olikheter mellan barn i äktenskap'och barn utomäktenskap är utjämnade. Familj och rätt berör också bestämmelserna i 7 kap, 7 §FB och menar att den underhållsskyldige bör ha samma möjligheter att få ettbidrag sänkt som den underhållsberälligade har att få det höjt. Familj och rättanser vidare att ettårsfristen i 7 kap. 9 § bör slopas. , familjelagssakkunniga saml FamUj och rätt föreslår allmöjligheten för modern all erhålla förlossningsbidrag enligl 7 kap. 10 S FB börupphöra eftersom de socialförsäkringsförmåner som tillkommit har gjortdetta bidrag överflödigt. I 7kap, 12 S, som handlar om räll att föra talan om underhåll till barn, bordeenligl Familj och rätt införas en beslämmelse om att den som för barnets talanskall ersätta motpartens kostnad om barnet blir lappande part. Denföreslagna nya bestämmelsen i 7 kap, 15 S angående ersättning för kostnader förbarns försörjning i fall dä den legala faderskapspresumtionen har hävts berörsav familjelagssakkunniga, som finner det angeläget all hittillsvarande praxisändras och därför ansluler sig lill förslaget i denna del. 1fråga om förmynderskap delar namnlagsutredningen den mening som har kommit tilluttryck i promemorian och som innebäratt förmynderskapet liksom iprincip bör följa vårdnaden, FamiUoch räll förordaren ordning med gemensamtförmynderskap även i sådana fall då vårdnaden inte är gemensam, åtminstone dåföräldrar och bam har sammanbott, SACOISR finner det tveksamt med enordning som innebär alt underårig som ingått äktenskap alltjämt står underförmynderskap av sina föräldrar, Familjelagssakkunnigaberör i sitt remissyttrande frågan om möjligheterna för ett sammanboende ogiftpar att adoptera. De sakkunniga framhåller att den ena av två makar kanadoptera andra makens barn eller adoptivbarn med verkan alt barnet blir attanse som makarnas gemensamma bam. Om däremot en kvinna och en man bor sammanutan att vara gifta och mannen adopterar kvinnans bam medför det alt kvinnanavslår från barnet i den meningen alt det inte längre anses som barn tillhenne. En sådan konsekvens måste undvikas, menar de sakkunniga. De föreslårdärför att förutsättningarna för en ändring i delta avseende undersöks. Enliglde sakkunnigas mening bör samlevnad i denna siluation jämställas medäktenskap. Familjelagssakkunnigafinner att starka skäl talar för den föreslagna ändringen av 21 kap, 12 S FBoch tillstyrker således ändringen, Förslagel tillstyrks i denna del även avMalmö lingsräit, , länsslyrelsen i och län.Göteborgs soclalföivaltning. sociala centralnämnd, och Socialdemokraiiska kvinnotörbundet.Domsiolsveikei förklarar sig inle ha någon erinran mot förslagel. Enligl FamUjoch räll däremoi finns del inte anledning att ändra nu- 1975/76:170 '23 Den ifrågasatta ändringen skulle, anser man, kunna medföra att eniredskande vårdnadshavare får ännu slörre möjligheter att sätta um-gängesrältenur spel än han nu har. Denföreslagna nya bestämmelsen om kvittning av kostnadema i vårdnadsmålkommenteras i några remissyttranden, Förslagel tillstyrks av , som finner det ur alla synpunkter rimligt all vardera partenslår för sin egen rättegångskostnad, och samhällefinner det vara ett klart rätlvisekrav att kostnaden vid rättegång angåendevårdnad skall bestridas av parterna gemensamt. Även , och Moderata samlingspartieis kvinnoförbund finner deföreslagna ändringama i denna del lillfredsslällande. Såväl Siockholms tingsrättsom framhåller att domstolama inle i så begränsad ulsträckningsom antyds i promemorian torde ha låtit tappande part i vårdnadsmål ersättamotpartens rättegångskostnad, lingsräit finner emellertid denföreslagna regeln om kvittning välmotiverad. Den bör dock enligt tingsrättenförses med en reservation för vissa undantagsfall. Det kan förekomma mål ivilka visserligen inte 18 kap, 3 eller 6 S kan tillämpas mendär det ändå med hänsyn till omständigheterna framstår som stötande att kvittarättegångskostnaderna. Tingsrätten föreslår därför all del föreskrivs allkvittning skall ske när särskilda skäl inte föranleder annat. I motsats lillvad som anges i promemorian anser tingsrätten att en sådan reglering inteskulle vålla några större problem vid den praktiska tillämpningen. Malmötingsrätt framför moisvarande synpunkler men finner det tveksamt om kvittningsom huvudregel bör gälla även i högre instans. Enligt tingsrätten torde oftaprestigesynpunkter och andra ovidkommande skäl ligga bakom fullföljande avtalan i vårdnadsmål, och utdragna vårdnadsprocesser bör enligt tingsrättensmening inte uppmuntras. Ävenfamiljelagssakkunniga, som inte har något att erinra mol en huvudregel omkvittning av kostnadema i vårnadsmål, anser alt del behövs ett korrektiv molatt den föriorande parlen inleder eller föranleder onödig rättegång. Desakkunniga ifrågasätter om inte kostnadsreglerna för vårdnadsmålens vidkommandekunde utformas i närmare överensstämmelse med reglerna om kostnad ifaderskapsmål. Även Familj och rätt anser all den som gång på gång utan rimliganledning ansöker om vårdnaden bör stå inte bara sina egna utan även motpartenskostnader. Domareförbundetförordar att några särbestämmelser om rättegångskostnader i vårdnadsmål inteinförs i lagstiftningen. Förbundet finner del visseriigen ur barnets synpunktangelägel all frågan om föräldramas lämplighet blir föremål för ingåendedomstolsprövning, Å andra sidan är det önskvärt 1975/76:170 124 att vårdnadsprocesser inte görs vidlyftigare eller merlångdragna än nödvändigt. Förbundet anser att kvittning särskill i försiainstans bör ske i slor omfattning, vilkel enligt förbundets mening lorde kunnaske ulan lagändring. 5.6 Följdändringar i andra författningar m. m. Förslagel om alt i lagtexten slopa uttrycken barn iäktenskap och barn utom äktenskap har tillstyrkts eller lämnats utan erinran avnästan alla remissinstanser. Bland dem som tillstyrker förslagel i denna delmärks , , länsslyrelsen i län, familjelagssakkunniga, familjestödsutredningen, Siockholms länslandstings psykiska barna- och ungdomsvård, sociala centralnämnd,.sociala centralnämnd. Yrkeskvinnors klubbars rikstörbund.