prop · FY0346 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition om planering och samordning av samhällets insatser för rekreationoch turism; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade uldragav regeringsprolokoll. 1propositionen föreslås att godkänner vissa riktlinjer för planeringoch samordning av samhällets insatser för rekreation och turism. a. att samhällets insatser inriktas på att göra det möjligt föralla att utnyttja områden och anläggningar för rekreation och turism. Ipropositionen anges vidare 24 områden med särskilda fömtsättningar förrekreation och turism. För att samordna de statliga insatserna vad gällersådana områden och anläggningar föreslås att en särskild beredning bildas.Beredningen skall bl, a. bedöma frågor om statligt slöd till utbyggnad avanläggningar för rekreationslivet. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , Propositionom planering ocb samordning av samhällets insatser för rekreation och turism Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallade dåvarandechefen för sakkunniga' med uppdrag attverkställa utredning rörande planering av turistanläggningar ochfriluftsområden m. m. De sakkunniga antog benämningen kommittén för planeringav turistanläggningar och frUuftsområden. Kommitténhar under sitt arbete avgett delbetänkandena (Ds Jo 1971:2) Vindelälvsområdet Utgångsläge samt förslag tUl första åtgärder, (Ds Jo 1971: 5) Are Utvecklingsplan för ett svenskt rekreationsområde, (Ds Jo 1971:7) Statligtstöd lUl rekreationsanläggningar, (Ds Jo 1972: 4) Vindelälvsområdet Förslagtill utvecklingsprogram för rekreationslivet och (Ds Jo 1973: 8)Huvudmannaskapet för vandringsleder i fjällvärlden samt rapporten (Ds Jo 1972:1) Semester och längre ledighet. Kommitténavlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1973: 52) Turism ochrekreation i . Efter remiss har yttrande över betänkandet avgetts avrikspolisstyrelsen, överbefälhavaren, , (),statens vägverk, luftfartsverket, kammarkollegiet, statskontoret, statistiskacentralbyrån, , , ochstatens historiska museum, lantbruksstyrelsen, , ,statens naturvårds- 'Ledamoten av , tillika ordförande, internationellesekreteraren , utredningssekreteraren (t.o.m. den 18 juni1971), ledamoten av Thorbjöm (t.o.m. ),redaktören , kanslirådet , departementssekre. terarenJan (fr.o.m. ) och byråchefen 1975: 46 3 verk,kommerskollegium, , , statens planverk,statens industriverk, , domänverket, samtligalänsstyrelser. , , Landsorganisationeni (LO), (), (), (), (), . Svenska turisttrafikförbundet.Svenska turistföreningen. Folkrörelsernas rese- och semesterorganisation (RESO),och Linjeflyg (SAS/), , , ,, och . Cykel- ochmopedfrämjandet, allmänna restaurangaktiebolag, , . har bifogat yttranden från handelskamrarna iStockholm, , , , , , och . Fleralänsstyrelser har bifogat yttranden av kommuner och turisttrafik-förbund. Idet följande behandlas de delar av kommitténs slutbetänkande som rör bl. a,utveckling av områden och anläggningar för rekreation och turism i . 1en särskild proposition senare denna dag kommer chefen för handelsdepartementetatt behandla de avsnitt av kommitténs förslag som gäller åtgärder för attfrämja marknadsföring av turism i . 2 av turistanläggningar och friluftsområden 2.1Utgångspunkter 2.1.1Fritidens och reselivels utveckling Denökade fritiden är enligt kommittén en grundläggande förutsättning förutvecklingen av turism och rekreation. Från att ha varit ett privilegium förett fåtal är allas egendom. En omfattande reformverksamhet hargenomförts under i syfte att öka medborgarnas fritid.Omkring bestod arbetsveckan av . Semester eller annanlängre ledighet förekom knappast. Ar 1938 kom den första semesterlagen somstadgade två veckors semester. Ar 1951 utökades den lagstadgade semestern och tUl . har de statsanställda ipraktiken omkring fem veckors semester. En allmän utveckling mot fem veckors semesterpågår. 1975: 46 4 Förkortningenav arbetstiden sker i flera olika former dels genom kortare arbetsvecka ocharbetsdag, dels genom sänkt pensionsålder men också genom förlängd semester.Gjorda beräkningar pekar enligt kommittén mot att det finns utrymme förytterligare uttag av semesterveckor även om andra viktiga arbetstidsreformergenomförs. kan också cn viss omfördelning av tidsrytmen i arbetetväntas varvid fritiden kan komma att fördela sig efler ett annat mönster än förnärvarande. Fritidsperioder på uppemot ett tiotal dygn kan t. ex., menarkommittén, komma att uppträda under olika delar av arbetsåret. En sådan utvecklingställer andra krav på rekreationsanläggningarnas funktion och tillgänglighetän det nuvarande fritidsmönstret. Kommitién har som underlagför sina bedömningar låtit genomföra en undersökning av svenska folketssemestervanor. Undersökningen visar atl de flesta människor försöker dela sinsemester i två perioder om den totala semestern är längre än . Enfemte eller eventuellt sjätte semestervecka tas ofla ut under vintersportloveteller annan lämplig period utanför sommarperioden. : Kommitténs undersökningvisar också att möjligheterna att förlägga en del av semestern utanför sommarperiodenökar . Detta har bl. a, återspeglats i det ökande antaletdeltagare från i utomnordiska charterresor under höst- och vårperioden.Trots den ökade fritiden uppvisar bilden av svenska folkets fritid ochrekreation enligt kommittén många väsentiiga brister. Flera utredningar, bl.a. låginkomstutredningen och kommitténs egna intervjuundersökningar, visar attstora delar av landets befolkning i de aktiva åldrarna inte kan utnyttja detutbud av semestermöjligheter som förekommer. Omkring en fjärdedel av landetsbefolkning i arbetsför ålder reser över huvud taget inte pä semester. Orsakentill detta är mänga gånger bristande ekonomiska möjligheter eller dåliginformation om vilka semestermöjligheter som kan erbjudas i landet. Kommittén framhållervidare att den mottagningsapparat som finns ofta är olämpligt utformad föratt tillgodose den breda allmänhetens behov av rekreation och avkoppling.Detta gäller särskilt inkvarteringsmöjligheterna. Hotellpriserna är ofta högamedan camping för många framstår som obekvämt. Härigenom minskar möjligheternaför sådana grupper som barnfamiljer och äldre att utnyttja de kommersiella inkvarteringsformcrna. :Utbudet av sådana semestermöjligheter i som är anpassade efter denbreda allmänhetens krav är enligt kommittén helt otillräckligt. Antalet bäddari semesterbyar uppgår endast till ca 18 000 i hela landet. Även andramöjligheter tUl billig inkvartering i attraktiva områden av landet är starktbegränsade och torde endast täcka av det verkliga behovet. Denvanligaste inkvarteringsformen vid semesterresor inom landet är f. n. att bohos släkt och vänner. Denna inkvarteringsmöjlighet minskar emellertid på grundav flyttningen från glesbygd till tätort. 1975: 46 5 Etteget fritidshus eller utiandsresor har ofta utpekats som de vanligaste sättenatt lösa semesterproblemen. Enligt utredningsmaterial som kommittén redovisarär det emellertid en relativt liten andel, endast ca en fjärdedel, av landetshushåll som semestrar på detta sätt. Antalet fritidshus i landet kanuppskattas till ca 500 000 med en tillväxttakt på omkring 20 000 nya hus perår. Utlandsresandet berör omkring en femtedel av landets hushåll,företrädesvis desamma som har tillgång till eget fritidshus. Omfattningenav de svenska turistresorna till utlandet är internationellt sett mycket stor.Kommitténs intervjuundersökning visar att av landets befolkning tUlbringarstörre delen av sin semester i utlandet. Utlandsresandets stora omfattning iförhållande till den inkommande turismen medför att har ettvalutaunderskott på turismen. Ävenom utlandsresandet har stor omfattning tillbringar ändock huvuddelen avSveriges befolkning sin semester inom landet. Omfattningen av semesterresornainom landet går inte att dokumentera i form av officiell statistik. har kunnat skaffa om denna form av resande har kommit framvid analys av ett fåtal intervjuimder-sökningar och ur annatutredningsmaterial. Bilen är det dominerande transportsättet för turistresornainom landet. Ungefär tre fjärdedelar av dessa resor genomförs med egen ellerannans bil. Buss och tåg svarar för av resorna under det att flygetendast spelar en marginell roll. Kommitténhar i sin intervjuundersökning sökt kartlägga vilka boendeformer ochaktiviteter som allmänheten i första hand -vUl välja. Flertalet intervjuadeeller föredrar semesterby eller stuga som semesterbostad undersommaren medan hotell väljs av samt vandrarhem och camping i tälteller husvagn av . Efterfråganpå aktiviteter riktar sig i stor utsträckning mot rekreation och motion i naturmUjöermed begränsat inslag av anläggningar. Främst bland önskemålen finns utomhusbad,promenader, turåkning på skidor, kortare fjällvandringar, naturutfårder ochfritidsfiske. I andra hand kommer ett antal anläggningsbundna aktiviteter såsombassängbad, minigolf, bastu och skridskoakttviteter. Kvalificerad utförsåkningoch andra mera prestationsinriktade motionsgrenar kommer i allmänhet längre nedpå skalan. Detsamma gäller flertalet inomhusbundna aktiviteter. Undersökningsresultatenvisar enligt kommittén att efterfrågan på svenska semesteraltemativ i storutsträckning gäller semesteranläggningar med mycket god naturkontakt och medvissa organiserade verksamheter som underlättar denna naturkontakt. Dettamedför också betydande krav på tillgång till områden av olika beskaffenhet förutövan de av fritidsaktiviteter. 2 1975.1 saml Nr 46 2.1.2Anläggningar för friluftsliv och rekreation Iavsaknad av officieU statistik för hela rekreationssektorn har kommittén sökt kartiäggautbudet av anläggningar, områden och aktiviteten Är 1972 beräknades antaletbäddar i landets kommersiella boendeanläggningar till ca 350 000, varav 100000 på hotell, 18 000 i stiigbyar, 9 000 på vandrarhem och 225 000 påcampingplatser. Undersökningar visar att den genomsnittiiga beläggningen påsvenska hoteU har sjunkk . Den kommersiella delen avtransportsektorn har inte heller fuUgod beläggning. Kommitténhar även inventeirat tillgången på anläggningar för friluftsliv ochrekreation. Beträffande liftkapaciteten i landet konstaterar kommittén att detår 1970 fanns 255 liftar i landet varav 210 i de sju nordligaste länen. Dessalän har av landets totala Uftkapa- citet. Antaletinom- och utomhusbassänger med 25 m längd eller mer upp gick till 257, varav de flesta anlagts . Såväl bassängbad som andra anläggningar är ojämnt fördelade över landet och saknas i många fall i sådana områden som är kraftigt utnyttjade som turist- och rekreationsområden. ' Kommitténkonstaterar att det föreligger en bristande, saitiordning mellan utbyggnaden av anläggningar för olika fritidsaktiviteter och pla neringen av transporter och boendeanläggningar som kan möjliggöra rett effektivt utnyttjande av anläggningarna. Många anläggningar som utr formats för närrekreation skulle även kunna utnyttjas för fjärrekreation med åtföljande förbättring aV driftsfesultatet. 2.1.3.Samhällets stöd till rekreation och turisnx., ,. KommUténframhåller att samhäUet lämnar ett avsevärt ekonomiskt bidrag tiU utvecklingenav områden och anläggningar,, för turism och rekreation. Under tioårsperioden1959-1969 lämnades 176 mUj.kr. i statiigt stöd till olika rekreationsanlägghingaroch-rekreationsområden. Den största delen av denna snnima eller ca 60 milj. kr.utgjordes, av beredskapsarbeten. har dét statliga stödet ökatkraftigt. För /70 har kommUtén,beräknat det direkta stödet tUlca 48 milj. kr. Indirekt stöder staten turism och rekreation med betyd- . ligtstörre belopp bl. a. genom investeringar i trafikanläggningar; trafUi-medel,bidrag till kulturaktiviteter m. m. Även större delen avlandstingens satsningar är indirekta och sker bl. a. genom utbyggnad av trafik- öch vårdanläggningar. Landstingen .är ; också huvudmän för de regionala turistorganisationerna som fick sammanlagt 3,2 milj-, kr. Kommunemaär den klart dominerande ekonomiska mtresenten inom fritids- ochrekreationssektorn vad gäller uppförande och drift av olika anläggningar ochaktiviteter. 1975: 46 7 kommunalautgifterna för aiUäggande och drift av rekreationsanlägg-nlngar ökat från ca 60mUj. till ca 1 mUjard kr. Driftskostnaderna har undersenare år tagit en allt större andel av detla belopp och har från början av 1970-taIetutgjort över hälften av det totala beloppet. 2.1.4Nuvarande organisation för främjande av rekreation och turism Behandlingenav frågor med anknytning tUl turism har enligt kommittén vuxit fram gradvis inbmolika områden av den statliga förvaltningen. Denna utveckling har ytterligareförstärkts i och med att samhället engagerat sig hårdare inom många områden somberör turismen såsom samhällsplanering, miljövård pch' sociala frågor. Denstatliga sektorn är synnerligen omfattande och inbegriper bl. a. flera störreföretag. Kommitténkonstaterar att den statliga handläggningen av turistfrågor åvilar olikaorgan. Frågor med anknytning tillturism och rekreation handläggs sålunda av bl, a, ,, statens planverk, lantbruksstyrelsen, fiskeristyrelsenoch kommerskollegium. Av särskilt intresse i detta sammanhang är de uppgiftersom ligger på . ärcentral förvaltningsmyndighet för bl. a. ärenden om naturvård samt om rörligt frUuftsliv,jakt och viltvård. Till har knutits en särskild delegationmed representanter för organisationer och kommuner som bedömer ansökningar omanslag till anläggningar för idrott och friluftsliv. Det gäller statsbidragtill bl. a. motionsanläggningar, raststugor, fjällstugor, semesterbyar,campingplatser, bassängbad och småbåtshamnar. Av-stort intresse förrekreations-livet är också arbete med att säkerställamärkområden för bl. a. rekreationsändamål. Även kommunerna gör här storainsatser ofta med statsbidrag tUl förvärv av områden. Kommunernas organisationnär det gäller turism och rekreation uppvisar inget enhetligt mönster.-Bakgrunden tUl detta är att korhmunernas verksamhet inom fritidssektorn ärhelt oreglerad. Detta betyder att varje kommun själv bestämmer verksamhetensomfattning och inriktning. 'I många kommuner är den kommunala fritids- ochturistverksamheten förhållandevis ny och har därför inte funnit sin slutligaform. ' Landstingen har iallmänhet ingen organiserad verksamhet för information och marknadsföring avlänet som turist- och rekreationsmål. Ansvaret för sådan verksamhet haröverlåtits på regionala turisttrafikför-bund. Dencentrala organisationen för marknadsföring av svensk ttirism är Svenska Turisttrafikförbundet.Förbundets verksamhet behandlas närmare i den särskUda proposition angåendeinrättande och finansiering av turistråd som chefen förhandelsdepartementet senare denna dag kommer att anmäla. 1975: 46 8 2.2Kommitténs överväganden och förslag 2.2.1Samhällets rekreations- och turistpolitik Befolkningsutvecklingen,urbaniseringen, arbetstidsförkortningen och ett med det övriga alltmerintegrerat samhälls- och kulturliv är enligt kommittén faktorer som kommer attpåverka utformningen av det framtida rekreationslivet. En avgörande faktor förhur rekreations-och semestermönstret kommer att utvecklas blir den ökadefritiden. , menar kommittén, måste man räkna med längre ledighet dels iform av och kortare arbetsveckor, dels i form av sänktpensionsålder. Utöver den ökade fritiden finns även andra faktorer som kommeratt påverka fritidsmönstret. Biand dessa märks befolkningsutvecklingen,omflyttningen från glesbygd till tätorter och förskjutningen i yrkesstrukturenmot alltmer stillashtande arbeten. En faktor av särskUt intresse är enligtkommittén inkomstutvecklingen. En ökad inkomst leder till en ännu kraftigareökning av utgifterna för rekreation och fritid sedan de viktigaste utgifternaför livsmedel, bostad, kläder, utbildning samt resor till och från arbetetblivit täckta. Låginkomstutredningenkonstaterade att stora grupper i samhället fortfarande inte når upp tUl ensådan inkomstnivå att inkomsterna kan disponeras tUl annat än nödvändigalevnadsomkostnader. Denna omständighet återspeglas även i den av kommitténföretagna intervjuundersökningen. av de tillfrågade hushållen lämnadeinte bostaden under semestern trots att de hade en längre ledighet. En stor delav dessa uppgav ekonomiska orsaker till detta. Kommitténframhåller att utjämningen av inkomstnivån genom omfördelning är en viktigförutsättning för att stora grupper verkligen skall kunna utnyttja sin längreledighet till rekreationsresor. Kommitténs material pekar på att det oftast ärde grupper som bäst behöver rekreation och avkoppling som saknar möjlighet attresa på semester. Detta tycks särskilt gälla flerbarnsfamiljer, lågavlönadeinom industri och serviceyrken i större tätortsregioner, ensamstående med barnsamt vissa grupper av äldre. Den ökning i resandevolymen som noterats undersenare år är fortfarande koncentrerad till en begränsad del av den totalabefolkningen. Motbakgrund av gjorda inventeringar och observationer beträffande svenskamasrekreationsvanor konstaterar kommittén att det finns vissa avgörandeutvecklingstendenser i det nuvarande rekreationsmönstret. Trots attresandeströmmen totalt sett ökat har utnyttjandet och efterfrågan avbefintliga turistanläggningar i landet inte ökat i den omfattning somhittillsvarande standardutveckling kunnat ge anledning tUl. Kommitténframhåller att denna situation kan förändras om samhället och turistnäringenmed gemensamma ansträngningar försöker förändra strukturen och målinriktningenpå nytillkommande anläggningar. 1975: 46 9 Detär särskilt viktigt alt nya anläggningar tillkommer i elt sådant antal och iett sådant prisläge att så många som möjligt kan utnyttja dem. Informationenom fritid och rekreation handhas av de med allmänna medel understöddaturistorganisationerna på riks-, regional- samt lokalnivå. Till detla kommerden verksamhet som bedrivs inom kommunernas fritidsnämnder eller motsvarandeorganisationer. Någon mer omfattande samordning mellan dessa var för sigsjälvständiga enheter förekommer enligt kommittén inte med undantag för vissagemensamma informationskampanjer i och utomlands. Kommittén anserdärför att samhället mot bakgrund av sina stora ekonomiska åtaganden inomrekreationssektorn bör verka för ett organiserat samarbete mellan olikaintressenter och en effektiv marknadsföring för att man skall kunna komma urdet ogynnsamma läge som delar av landets turistnäring f, n. befinner sig i. Eneffektivare marknadsföring och organisation av landets turistmöjligheter ärenligt kommittén även angelägen från konsumentsynpunkt. I allt störreomfattning efterfrågas researrangemang beslående av kombinationer avaktiviteter, transporter samt inkvartering med eller utan servering. Sådanaarrangemang kan komma till stånd och marknadsföras endast om deorganisatoriska resurserna förstärks. Ett sådant utbud har sedan en lidexisterat på utlandsresesidan och torde vara en av förklaringarna till denkraftiga ökningen av utlandsresandet. Måletför en svensk turist- och rekreationspolitik bör enligt kommittén vara att deallmänna medel som används för turistanläggningar och rekreationsanläggningarsatsas på ett sådant sätt att en bred allmänhet kan utnyttja dessa anläggningaroch områden. Särskilt viktigt är att de grupper som har betydandesvårigheter att få rekreation såsom handikappade, låginkomsttagare och barnrikafamiljer får väsentiigt förbättrade möjligheter att utnyttja sin längreledighet tUl rekreation. Detta övergripande mål för en rekrealionspolilikinnebär bl, a. att områden för rekreationsliv måste ligga spridda över landetså att de kan nås av alla, att satsningen på områdena måste ha en sådanomfattning alt prisutbudet blir lågt samt att anläggningarna bör ges en sådanteknisk utformning alt bl. a. handikappade kan utnyttja dem. Vidarebör enligt kommittén särskild vikt fästas vid möjligheterna att få tUl ståndbilliga transporter mellan de områden lUl vilka stora delar av befolkningen ärkoncentrerad och de områden som har de bästa utvecklingsmöjligheterna för det fjärrinriktaderekreationslivet. Markanvändningen är en annan viktig faktor när det gällerutvecklingen av en lämpligt inriktad rekreation. Tillgång till och lämpliglokalisering av stora strövområden, vandringsleder, fiskevatten och andra areellatillgångar är avgörande fömtsättningar för att turism och rekreation skallkunna få en riktig utveckling. Turismsom ett regionalpoUtiskt medel har ofta förekommit i dis- 1975: 46 10 kussionernaom utvecklingssvaga områdens ekonomi. Kommittén konstaterar att turismen ensamknappast på någon ort i landet kan vara den enda utkomstmöjligheten förbefolkningen. Satsningar på turism inom ramen för lokaliseringspolitiken måstedärför ses som komplement till andra lokaliseringsåtgärder.Sysselsättningsaspekten får enligt kommittén inte vara enda avgörande faktorför satsnmg på områden eller anläggningar för det fjärrinriktaderekreationslivet. Utgångspunktenför kommUténs arbete har varit att skapa rekreationsmöjligheter för desvenskar som inte har tUlgång tUl eller möjlighet att utnyttjarekreationsanläggningar. KommUtén understryker värdet av att ocksåutländska turister bereds möjlighet utnyttja anläggningarna, SärskUdaanläggningar eller områden enbart avpassade för en exklusivare ullandsturismbör dock enligt kommUténs uppfattning inte komma tUl stånd med samhällsstöd. Föratt rekreationslivet i landet skall kunna utvecklas tUlfredsställande anserkommittén det nödvändigt dels att ett anlal lämpliga områden utformas för atttillgodose den breda publikens krav på semestermål, dels att en ny centralturistorganisation bildas med bättre förankring och större ekonomiska resurserän det nuvarande . En fömtsättning för alt dessaåtgärder skall kunna få full verkan är enligt kommittén alt också den statUgaadministrationen får förbättrade resurser för att följa och styra utvecklingenav turism och rekreation. Det är dessutom nödvändigt med en ökad samverkanmellan de olika statliga organ som är engagerade inom rekreationssektorn. 2.2.2Samordning av de statliga insatserna för planering av områden för rekreationoch turism Kommitténkonstaterar som tidigare framhållits att ett flertal olika ämbetsverk och vissaaffärsdrivande statliga verk arbetar med turist- och rekrealionsfrågor. Kommitiénanser mot bakgrund härav att det föreligger ett starkt behov av samordnadeåtgärder för utvecklingen av områden och anläggningar för rekreation iSverige. Denna utveckling bör ledas av samhällsorganen i samarbete med deorganisationer som besitter ett kunnande inom detta område. Föratt fortlöpande forma samhällets rekreationspolitik, prioritera användningenav statliga medel på rekreationsområdet och diskutera frågor av övergripandekaraktär m. m, föreslår kommittén att en särskild samarbetsdelegation förturist- och rekrealionsfrågor skapas mellan ,och det nya organ som enligt kommittén skall ersättaSvenska turisttrafikförbundet och som kommittén kallar turistråd.Statens planverk föreslås medverka i delegationens arbete när planfrågorkommer upp till behandling. Tillkomsten av en samarbetsdelegation bör enligtkommittén underlätta informa- tionoch samverkan mellan de statiiga organ som handlägger turist- och rekreationsfrågor.Samarbelsdelegationen bör bl. a. behandla viktigare frågor omlokaliseringsbidrag och beredskapsarbeten för större projekt inomrekreationssektorn. Delegationen bör dessutom vara rådgivare lill övrigasamhällsinstanser som blir ansvariga för uppbyggnad, utformning ochdimensionering av anläggningar och områden för det fjärrinriktaderekreationslivet. Samarbetsdelegationenskanslifunktion bör enligt kommittén förläggas till . Förde ökade uppgifter naturvårds verket förutsätts få inom detta område krävs attverket får ökad administrativ kapacitet. Kommittén framhåller i dettasammanhang att frågor öm resegarantier för resebyråer och researrangörer ö. d,bör håUas åtskUda från den övriga turist- och rekreationsverksamheten. Dessafrågor bör således ligga kvar hos kommerskollegium,