prop · FZ03136 · 1975-12-31 00:00:00 — tillämpar redan en spärregel mot att barn till finskmoder föds statslöst, vilken regel inte förutsätter att barnet fötts i Finland.Enligt vad som uppgivits från finsk sida, har bestämmelsen inte vållat någramer betydande praktiska svårigheter. Motbakgrund av vad som har anförts får övervägande skäl anses tala för attbestämmelsen i 1 § punkt 2 MbL ändras så, att det inte längre kr'ävs att ettbarn skall vara fött i för att det skall förvärva svensktmedborgarskap genom modem. En sådan ordning har, som tidigare framhåUits,föreslagits också av invandrarutredningen och den samnordiska arbetsgruppen. Den'ändring som föreslås innebär att orden "här i riket fött" utgår i 1§ punkt 2 MbL. Den omständigheten att barnet föds i land som tillämpar territorialprincipenoch därigenom får det landets medborgarskap kommer genom den föreslagnaändringen inte att hindra att barnet också får modems svenska medborgarskap. Prop.1975/76:136 90 S.5Ändring av praxis vid självständig naturalisation av barn Barni äktenskap mellan sveniik moder och utländsk fader naturaliseras i vårt landi allmänhet som biperson tUl fadern. Har barnet fyllt , får ävenbarnet uttala sig innan ansökan avgörs. Ettav villkoren enligt MbL för självständig naturalisation är att sökanden fyUt adertonår. ViUkoret är dock liksom de andra villkoren dispensivt. Svenskpraxis i fråga om självständig naturalisation av barn är mycketliberal. I äktenskap mellan svensk kvinna och utländsk man naturaliserassålunda regelmässigt alla barn, som vid förvärv av svenskt medborgarskapförlorar sitt tidigare medborgarskap. Detsamma gäller barn som inte förlorarsitt tidigare medborgarskap ens om det upptas till svensk medborgare tUlsammansmed fadern, t. ex. brittiska och grekiska barn. I de senare fallen uppstårsålunda dubbelt medborgarskap. Även sådana barn, som inte förlorar sitttidigare medborgarskap om det förv'ärvar svenskt medborgarskap genom självsfändignaturalisation men väl om det naturaliseras som biperson till fadern, t. ex. itaUenskaoch spanska barn, kan numera självständigt naturaliseras i vissa fall. Fadernsansökan om svenskt medborgarskap avvaktas dock i aUmänhet för att dubbeltmedborgarskap för barnet skall kunna undvikas. Om det visar sig att faderninte för egen del ansöker om svenskt medborgarskap trots att han uppfyller vUlkorenför att erhåUa sådant, upptas barnet självständigt, fastän dubbeltmedborgarskap därigenom uppstår. Den omständigheten att även fadern hade kunnatupptas till svensk medborgare har, som tidigare nämnts, varit avgörande förbifall till barnets ansökan. Någon ansökan om självständig naturaUsation i faUdär fadem uppfyUt hemvistvillkoret men ej övriga viUkor för egen del har intevarit föremål för bedömning av regeringen. Försjälvständig naturalisation av barn g'äller generellt alt barnet skall vistas iSverige och att båda föräldrarna samtycker till att barnet upptas till svenskmedborgare. Invandrarutredningenanser att eftersom redan nu till svenska medborgare upptas barn, som vidförvärv av svenskt medborgarskap inte kan förlora sitt tidigare medborgarskap,praxis bör liberaliseras 'även för sådana barn som kan förlora sitt tidigaremedborgarskap endast som biperson till fadern. Dessa borde kunna upptas tiUsvenska medborgare även om de efter naturalisationen kommer att ha tvåmedborgarskap. tillstyrker i sitt remissvar över invandrarutredningensbetänkande en sådan 'ändrad praxis. Verket uppstäUer dock som krav att familjenär bosatt i . Dentidigare nämnda av tillsatta samnordiska arbetsgruppen har isitt betänkande utförligt behandlat frågan huruvida man vid beviljande avmedborgarskap kan ta större hänsyn tUl principen om Prop.1975/76:136 91 Arbetsgrappen anser att rekommendationenför närvarande bäst kan tillmötesgås genom en väsentiig Uberalisering av naturalisationspraxis.Arbetsgruppen hemställer om att man i de enskUda nordiska länderna somhuvudregel bifaller medborgarskapsansökningar för bam i äktenskap under adertonår, som har utländsk fader och vars moder har landets medborgarskap, föratsattatt familjen är fast bosatt i landet. Ansökan förutsätts vara gjord av bådaföräldrarna. Vidare anser arbetsgrappen att vederbörande myndigheter i denordiska ländema i betydligt större utsträckning än bör kunna tiUmötesgånaturaUsationsansökningar för sådana barn, även när föräldrarna har skUts ochmodern har anförtrotts vårdnaden om barnet, under fömt-s'ättning att modem ochbarnet är bosatta i modems hemland. Sedan äktenskapet blivit slutgUtigtupplöst genom dödsfall eUer skUsmässa bör naturalisation liksom hittiUs varasjälvfallen. En sådan praxis tillämpas redan i . Slutligen anför arbetsgmppen att barn som fyllt ialla ovannämnda fall bör beredas tUlfälle att uttala sig innan ansökan om naturaUsationblir avgjord. Genom att ett ansökningsförfarande tUlämpas kommer enligtarbetsgruppen barnet vid förvärv av ett nytt medborgarskap i en del fall attautomatiskt förlora sUt tidigare medborgarskap. I viss utsträckning kan vidarebefrielse från det tidigare medborgarskapet erhållas efter ansökan. Arbetsgmppenutgår från att de myndigheter som handlägger na-turalisationsansökningarnakommer att göra vad som är möjUgt för att dubbelt medborgarskap i de enskildafallen skall kunna undvikas. Trots att arbetsgruppen således förordat en mycketliberal naturalisationspraxis, är man emellertid av den uppfattningen, att naturalisationi nu berörda fall bör föregås av en reell prövning med möjlighet till avslagdå sakliga skäl talar för detta. Med hänsyn till att uppkomsten av dubbla medborgarskapallmänt sett ansetts utgöra ett skäl mot att utvidga naturalisationspraxis harstatens invandrarverk gjort en kartläggning av medborgarskapslagstiftningeni ett antal länder. Syftet har varit bl. a. att utröna möjligheterna för iSverige bosatt bam att få befrielse från sitt utländska medborgarskap vidförvärv av svenskt medborgarskap. Kartläggningen visar bl. a. följande: I fråga om förvärvav medborgarskap genom födseln tUlämpar , , ochUSA territorialprincipen. Barn som föds i något av dessa länder förvärvardetta lands medborgarskap, oavsett vilket medborgarskap föräldrarna har.Övriga länder i undersökningen tillämpar i huvudsak härstamningsprincipen, sominnebär att barn vid födseln förvärvar faderns ' , , , , , ,, , , , ,, , , , , , ,, , samt Ungem. 1975/76:136 92 ellermoderns medborgarskap, oavsett var födseln ägt ram. I de flesta av de ländersom tillämpar härstamningsprincipen är, ifråga om barn i äktenskap, fadernsmedborgarskap avgörande för barnet. Moderns medborgarskap är däremot endastsekundärt bestämmande. I några länder förvärvar emellertid barnet landetsmedborgarskap om antingen fadern eller modem är medborgare i landet. Detta gäUerbeträffande , , , , och ochi princip även och . Dengjorda utredningen visar beträffande uppkomsten av dubbelt medborgarskap vidfödelsen, att man i många fall inte kan förhindra dubbelt medborgarskap,eftersom olika länder tUlämpar olika principer i fråga om medborgarskapsförvärvvid födelsen. Genom att till-lämpar härstamningsprincipen får t. ex.ett i äktenskap fött bam till svensk far dubbelt medborgarskap om det föds inågot av de länder som tillämpar territorialprincipen. Detsamma gäller bam iäktenskap som har svensk far och t. ex. fransk, polsk, västtysk eUer ungerskmor. framgår vidare att det när dubbelt medborgarskap förvärvas vidfödelsen är mycket svårt och i vissa fall omöjligt för barnet attsjälvständigt erhålla befrielse från medborgarskap i de länder som här avses. Avintresse i detta sammanhang är vidare Europarådskonvention ombegränsning av faU av flerfaldigt medborgarskap etc. Konventionen reglerar bl.a. frågan om bur dubbelt medborgarskap skall undvikas i samband med frivilligtförvärv av nytt medborgarskap. Konventionens grundläggande princip återfinns iartikel 1. Den stadgar att medborgare i fördragsslutande stat, som till följdav uttrycklig viljeförklaring förvärvar medborgarskap i annan stat genom naturalisation,option eller återvinning, skall förlora sitt tidigare medborgarskap. Regelngäller både myndiga och omyndiga. För omyndiga är den emellertid inte ovUlkorligutan förutsätter dels att den omyndige enligt lagen i medborgarlandet kanförlora medborgarskapet under ifrågavarande betingelser, dels att han har rättsUghandlingsförmåga eller är lagligen företrädd. Vidare föreskrivs i artikeln attomyndiga barn skall förlora sitt tidigare medborgarskap, om de på grund avbestämmelser i lag blir medborgare i annan fördragsslutande stat tiU följd avatt deras föräldrar förvärvar medborgarskap där genom naturalisation, optioneller återvinning. Om i detta fall endast den ena av föräldrarna förlorar sitttidigare medborgarskap, bestämmer lageia i den stat där den omyndige är medborgareom han skall följa den föräldern i medborgarrättsligt hänseende eller inte. VidutskottsbehandHngen av behandlade första lagutskottet (ILU1968: 54) utförUgt frågan om dubbla medborgarskap. Utskottet underströk, medanledning av vissa motionsyrkan- *Fr. o. m. även . 1975/76:136 93 den,att uppmärksamheten även i fortsättningen borde vara riktad på möjligheternaatt inom ramen för våra internationeUa förpliktelser vid behov i det enskildafallet bortse från främmande medborgarskap vid prövning av ansökan om naturaUsationav barn. Somnämnts inledningsvis brukar i praxis här i landet bosatt bam i 'äktenskap tillsvensk moder och utländsk fader naturaUseras sj'älvstän-digt, inte bara närbarnet förlorar sitt tidigare medborgarskap utan även när det överhuvud inte kan befrias från detta. I de fall däremot, när barnet endast sombiperson till fadern kan förlora sitt tidigare medborgarskap, bifalls naturalisationsansökanför barnet först när fadem uppfyller kraven för naturalisation för egen del.Skälet till detta är att man vill bevara möjligheten för barnet att naturaliserassom biperson till fadern för att d'ärigenom undvika dubbelt medborgarskap.Skulle fadern avstå från att för egen del söka svenskt medborgarskap, naturaliserasdock barnet självständigt utan hinder av att dubbelt medborgarskap uppkommer. I praxishar sålunda i stor utsträckning redan accepterats, att barn i samband med naturalisationfår medborgarskap i mer än ett land. Det har därvid bedömts vara viktigare attge barnet svenskt medborgarskap än att undvika dubbelt medborgarskap. En sådanutveckling får anses välmotiverad, särskUt med hänsyn till att nackdelarna förett barn av att ha dubbelt medborgarskap ändå är begränsade. Motbakgrund av den utveckling som sålunda har ägt rum kan det sättas i fråga omden särbehandling som sker beträffande barn, vilka endast som bipersonförlorar sitt tidigare medborgarskap, längre är befogad. Det rör sig här om enliten grupp. Även i fråga om dessa bam beviljas som nämnts självständig naturalisation,när fadern inte för egen del söker svenskt medborgarskap oaktat att han uppfyUervillkoren. I detta fall accepteras således att dubbelt medborgarskap uppkommer.Från bamets synpunkt måste det i aUmänhet vara en nackdel att förvärvet avsvenskt medborgarskap uppskjuts under kanske åtskilliga år, utan alt man ensdärigenom får någon garanti för att barnet i samband med naturalisationenbefrias från sitt tidigare medborgarskap. Detföreslås därför att praxis i detta h'änseende liberaliseras. Dessa bam bör iallmänhet kunna självständigt naturaliseras i samma utsträckning, som de barn,vilka alls inte kan befrias från sitt tidigare medborgarskap. I de fall då fademmom en mycket nära framtid kommer att uppfyUa fömtsättningarna för naturalisationoch förklarar sig ämna söka svenskt medborgarskap kan det emeUertid finnas sk'älatt också i fortsättningen avvakta faderns ansökan. Sammanfattningsvisbör som huvudregel gälla att medborgarskapsansökningar för barn under adertonår i äktenskap mellan utfändsk fader och svensk moder bör bifallas, under föratsättningatt familjen är bosatt 1975/76:136 94 Ansökan skall ha gjorts av båda föräldrarna. Barn som fyllt börberedas tillfäUe att uttala sig innan ansökningen om naturalisation avgöres. 1975/76:136 95 Propositionen .................................................. ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... 1 Förslagom ändrmg i lagen (1950: 382) om svenskt medborgarskap 2 Utdragur protokoU vid regeringssammanträde 6 1 Inledning ....................................................... 6 2 GäUande ordning ............................................. ... 7 3 Departementspromemorian (Ds A1975:14) Förvärv av svenskt medborgarskap 7 3.1 Promemorian .............................................. .. 7 3.2 Remissyttrandena ........................................ .. 7 4 Departementspromemorian (Ds Ju 1975:17) Faderskap och vårdnad. Lagrådsremiss med förslag om ändring i 9 m......................................... .. 9 4.1.1 Förslagen tiU ändradefaderskaps- och vårdnadsbestämmelser 10 4.1.2 Förslagen tUl 'ändring i lagenom svenskt medborgarskap 12 4.2............................................................. Remissyttrandena över förslagen till ändring i lagen om svenskt medborgarskap.................................. .. 14 5 Föredraganden.................................................. 15 5.1 Inledning..................................................... 15 5.2 Barns förvärv av svensktmedborgarskap........... 16 5.2.1 Allmänna synpunkter ............................. .. 16 5.2.2 Konsekvenser förmedborgarskapsförvärv vid födelsen avändrade bördsregler............................ .. 17 5.2.3 Förhindrande av att barn blir statslöstvid födelsen .. 20 5.2.4 Självständig naturalisation av bam............. 22 5.2.5 Barns förvärv av svensktmedborgarskap som biperson ivisst fall.............................................. 24 5.3 Underlättandeav naturalisation och medborgarskapsförvärv avnordbo genom anmälan.............................. .. 26 5.3.1 Inledning............................................... 26 5.3.2 Hemvisttidens längd................................ 27 5.3.3 Avskaffande av försörjningsvUlkoret........... 31 5.3.4 Naturalisationsvillkorethederlig vandel........ 32 6 Upprättat lagförslag ...................................... 36 7 Specialmotivering ............................................. 36 8 Hemställan....................................................... 39 9 Beslut.............................................................. . 39 BilagaDepartemenspromemoria (Ds A 1975:14) Förvärvav svenskt medborgarskap ................. . 41