prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — 1 Sektorn omfattar textil-, beklädnads-, läder- ochlädervaruinduslri (SNI 32), trähus och byggnadssnickeriindustri, möbelindustrisamt övrig trävamin-duslri utom sågverk (SNI 33 exkl. 33111), pappers- ochpappförpackningsindustri (SNI 3412), övrig pappers- och pappvamindustri (SNI3419), grafisk industri (SNI 342), kemisk industri, gummivaru-, plast- ochplastvaminduslri (SNI 351, 352, 355, 356), jord- och slenvaruinduslri (SNI 36)samt annan tUlverkningsindustri (SNI 39). grundadesig huvudsakligen på snabbt stigande exportförsäljningar. inträddeockså en klart förbättrad efterfrågan på övrigsektorns varor från industrin både för lageruppbyggnad och löpande förbrukning vilket tillsammans med enklart förstärkt efterfrågan för privat konsumtion bidrog till att möjliggöraen produktionsökning med 19721973. Exporteflerfrågansbetydelse som expansionsfaktor för övrigsektorns del dämpades avsevärt19731974; exportvolymökningen kom alt stanna vid mol en ökning på 22,2 %19721973. Till följd av de snabbt stigande priserna på färdigvaror kom denvärdemässiga exportökningen att uppgå till 1973-1974. En avsevärtförstärkt inhemsk efierfrågan bidrog dock till att upprätthålla enjämförelsevis god produktionsutveckling inom övrigsektorn . Detstarkast expanderande och mest betydande elementet utgjordes av efterfråganför privat konsumtion. I likhet med 19721973 minskade däremotbyggnadsverksamhetens behov av övrigvaror även 1973 1974. Industrinsefterfrågan för löpande förbrukning synes 19731974 ha stigit i nästan sammahöga takt som 19721973 som ett positivt omslag skedde i industrinslager av övrigvaror. Kraftiga positiva lageromslag för övrigvarorregistrerades inom både parti- och detaljhandeln. Denstarka inhemska efierfrågan på övrigvaror för såväl privat konsumtion ochlagerinvesteringar som varuinsats i industrin riktade sig emellertidi breddad omfattning mot ullandet och resuUerade i en importvolymökning pådrygt 19731974 jämfört med en ökning på 19721973. De kraftigainternationella prisstegringarna slog igenom i de svenskaimportprisema som ökade 19731974. Denmot övrigsektorn internt riktade efterfrågan 19731974 synes under sådanaförhåUanden sammantaget inle ha expanderat så starkl som 19721973 men tordedock ha medgivit en produktionsvolymökning med 2 å 19731974. Efterfrågetryckettorde för övrigsektorns del väsentligen reduceras 19741975 vUket redan kommittill ullryck i form av avlagande orderingång från hemmamarknaden och kraftigtfallande exportorderingång. I linje med den förväntat låga tillväxttakten iVästeuropas ekonomier förutses en stagnation av exportieveranserna 19741975.Den beräknade värdemässiga exportökningen på tillskrivs sålunda heltden förväntat långsammare exporlprisökningen. Denfortsatta om än modererade expansionen av efterfrågan för privat konsumtionförutses bli den huvudsakliga stödjande faktorn i efterfrågeutvecklingen förövrigsektorns produkter 19741975. Leveranserna till byggnadssektorn tordeäven verka uppdragande på efterfrågan 19741975 efter alt ha minskat iföljd. 1 Reviderad nationalbudget1975 111 avövrigvaror för löpande förbrukning förutses öka svagare än 1973 1974 främst till följdav en beräknad lägre tillväxt av insalsvarule- veranserna till verkstadsindustrin. Däremot lorde efterfråganpå övrigvaror för lageruppbyggnad avtaga markant efter den massivalageruppbyggnad som synbarligen ägt rum 1974. Sålunda förutses lagerhåUningen ihandeln bli i stort sell oförändrad medan lageruppbyggnaden inom industrinlorde bli av ungefär samma omfattning som 1974. För industrins del räknas meden accelererad ökning av färdigvarulagren medan lagerökningen för insatsvarorförutses bli lägre än 19731974. Densvagare inhemska efterfrågan beräknas medföra en måttlig importökning både vadgäller konsumtionsvaror och industriella insatsvaror. Importen av övrigvarorförutses sålunda öka 1974 1975 och prisstegringenpå importvarorna kalkyleras till som en följd av den avböjande prisstegringstakten i utlandet. Sammanlagetsynes sålunda endast efterfrågan för privat konsumtion och industrins fortsatta om än dämpade behov av insatsvaruleveranser samt byggnadssektorns återökande efterfrågan utgöra de positiva efterfrågekomponenterna för övrigvaror1975. En avsaktande produktionsökningstakt är att emotse 19741975 ochproduktionsökningen inom sektorn synes ej komma att överskrida 19741975. Produktionen inomlivsmedelsindustrin inkl. dryckesvaru- Och tobaks-industrin ökade enligtstatistiska centralbyråns produklionsvolymindex 19721973 efter en svagutveckUng 19701972 då livsmedelskonsumtionen inom landel stagnerade. Den heltövervägande delen av sektorns produktion finner avsättning inom landet och gårfrämst till privat konsumtion. Den markanta återhämtning i sektorns produktionsom produktionsstatistiken redovisar för 19721973, är knappast förenlig mednationalräkenskapernas uppgifter om förbrukning, lagerförändringar och import,och export av livsmedelsprodukter. Nationalräkenskapernas efterfrågeulvecklingindikerar en mer blygsam produk-tionsuppdragning 19721973 än vad som anges iproduktionsvolymindex. En motsatt diskrepansmellan produktionsberäkningar och efterfrågeulveckling föreligger beträffandeulvecklingen 19731974. Enligt produktionsvolymindex ökade produktionen inomsektorn 19731974. Kalkylen över konsumtion, lager ochutrikeshandel pekar mot en avsevärt mer expansiv produktionsutveckling19731974. Sannolikt har produktionsökningarna inom sektorn varit mer jämntfördelade än vad indexberäkningarna ger vid handen.Troligtvis har produktionen fortsatt att expandera under en stor del av 1974 även om en avsaktning synes hainträtt . lämfört med 19731974 förutseslivsmedelskonsumlionen 1975 komma att öka i ett lugnaretempo. För exportens del väntas en fortsaltvolymmässig minskning av ungefär samma storleksordning som 19731974 ochimporten beräknas under loppet av 1975 komma att utvecklas svagt vilket ändåtorde ge en volymökning på mellan helåren 1974 och 1975.Lagerutvecklingen beräknas visa ett starkt negativt omslag 19741975 efter denkraflfuUa uppbyggnaden 19731974. Densammantagna efterfrågan på sektorns produkter torde därmed likväl intebegränsas mer än att utrymme medges för en produktionsökning påuppskattningsvis 19741975. Avverkningarnaav rundvirke beräknas ha varit i stort sett oförändrade 19731974. Kraftigneddragning av massavedslagren trots att massavedsawerkningarna ökat, ökadimport och nedskärning av exporten visar på att massa- och pappersindustrinsbehov av massaved förstärktes . Förbrukningen av sågtimmer 1974 komdäremot att ligga under föregående års nivå till följd av en kraftigneddragning under loppet av året. Lagren av sågtimmer minskade totalt sett1974. En ökning av dessa lager kom visserligen till stånd vid sågverken menlagren i skogen minskade. Vidare kan såväl en minskad import som en minskadexport av sågtimmer noteras. För1975 väntas en minskad förbrukning av massaved inom massa-och pappersindustrin.Därmed är det rimligt att vänta sig en viss upp- Tabell4: 5 Försörjningsbalans för rundvirke 1973 1975 Fastmått utan bark (barr- och lövträ) gående år, ° -0,2 -0,8 -4,0 -20,6 -39,8 -1,6 -29,1 -12,0 -1,2 -23,0 -4,1 -1,6 gångi lagren av massaved . Den väntade lageruppbyggnaden förefallerdesto mera trolig av den anledningen att lagren befann sig på en ovanligt lågnivå vid årets ingång. Importen minskar sanno-ligt kraftigt lill följd av densvaga förbmkningsulvecklingen. Någon nämnvärd förändring av massavedsexporlenförutses inte 19741975. De avsättningssvårigheter på exportmarknaden somsågverken nu slår inför beräknas ge upphov lill en kraftig nedgång iförbrukningen av sågtimmer 19741975. Vad beträffar utrikeshandeln räknas meden kraftig nedgång i importen av sågtimmer men en ökning av exporten förutsesinträffa. Totalt sett kan skogsavverkningarna under de förutsättningar somhittUls angetts beräknas komma alt minska med 19741975. Härvid hardock inte konsekvenserna av en eventuellt långdragen skogsarbetarstrejk kunnatbeaktas. 4.4Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Statistiskacentralbyrån har gjort preliminära beräkningar avbruttonationalprodukten mätt från produktionssidan. Kalkylerna över den totalaproduktionens utveckling ulgår från de beräkningar som utförts avkonjunkturinstitutet. I sammanfattande bedömning ikapitel 1 redovisas emellertid en något större ökning för den privata konsumtionenoch investeringarna än vad föraisatt. Den annorlundabedömningen av efterfrågan har i första hand fömtsätts medföra en högreproduktion inom industrin, byggnadssektorn och den privata tjänstesektorn. Inedanstående tablå ges en sammanställning av förändringslalen för de olikanäringsgrenarnas produktionsvolym 19731974 samt prognoser för 19741975. Jordbruketsproduktionsvolym beräknas enligt nationalräkenskaps-kalkylerna ha ökat med 16,19731974. ökningen i den totala produktionen, % Elkraftproduktion m. m. -3,5 Summa varu- och kraftproduktion 8 1975.1 saml Nr 100. berorframför allt på det mycket goda skördeutfallet , men även föranimalieproduktionen kunde en produktionsökning noteras. Under förutsättning omnormalskörd 1975 räknar statens jordbruksnämnd med att vegetabilieproduktionenkommer att minska med från 1974 tiU 1975, medan animalieproduktionenberäknas bli i stort sett oförändrad. Sammanlaget innebär detta att jordbrukets förädlingsvärde SkuUe mmska 19741975. Skogsbruketsförädlingsvärde beräknas ha ökat med 1973 1974. tUl 1975förutses produktionsvolymen enligt kalkyler blioförändrad. Som framgår av avsnitt 1 idelta kapitel ökade industriproduktionen 19731974. förutsesenUgt prognos en ökning av industrins produktionsvolymmed . Den annorlunda bedömning som redovisats ovan rörande utvecklingen avvissa efterfrågekomponenter har bedömts höja tillväxttakten till drygt 3,5 %19741975. Inom elsektorn minskadeförädlingsvärdet med . Nedgången i elkraftproduktionenförklaras framför allt av en minskad vatlenkraftproduktion.Värmekraftproduklionen ökade något i såväl mottrycks- som kondenskraflslationermedan däremot elkraftproduktionen i kärnkraftverken ej kom upp till 1973 årsnivå. Volymminskningen i den totala elkraftproduktionen berodde till stor delpå de restriktioner och den sparkampanj som inledde 1974 till följd avoljekrisen. Exporten begränsades kraftigt medan importen ökade. Ävde tre förbrukarkategorierna industri, samfärdsel och hushåll, handel m. m.visar den senare gmppen en minskning . Inom industrin och samfärdselnökade elförbrukningen med 1 resp. , vUket innebär en markant dämpning jämförtmed utvecklingen . Från1974 till 1975 bedöms den totala elkraflproduktionen öka . Då flera nyakämkraftaggregat kommer att tas i drift under 1975 väntas ökningenframför allt falla på värmekraften. Inom byggnadsverksamhetenberäknas produktionsvolymen ha minskat med 19731974. Som framgår avkapitel 7 fömtses enligt en ökning avbruttoinvesteringarna i byggnader och anläggningar med till1975. Inkluderas reparationer och underhåll blir volymökningen ibyggnadsverksamheten . Med hänsyn tUl den i sammanfattningskapitietantagna något snabbare ökningen i näringslivets investeringar torde ökningen ibyggnadssektorns produktion bU . Medovan redovisade förändringslal kan ökningen i varu- och kraftproduktionenuppskattas tiU 19731974 och 19741975. Den offentligatjänsteproduktionen beräknas ha stigit med 19731974. TUluppgången bidrar främst kommunerna, vUkas 1 Revideradnationalbudget 1975 115 bidragtill bruttonationalprodukten ökade med mot en ökning med iden statliga sektorn. väntas den utveckling inom denoffentliga sektorn som redovisas i kapitel 8 leda till att den totalaoffentiiga tjänsteproduktionen ökar med . produktionen inom deprivata tjänstesektorerna ökade med i volym 19731974. Inom varuhandelnhar en mycket kraftig ökning av omsättningen noterats. EnUgt statistiskacentralbyråns beräkningar ökiide produktionsvolymen med 19731974.Produktions-ökoingen inom samfärdseln beräknas ha uppgått till . Under1975 antas den lolala privata tjänsteproduktionen öka i något långsammare taklän , eller med . pentotala tjänsteproduktionen ökade enligt ovanslående beräknuigar 19731974 medan ökningen 19741975 förutses bli ]8ruttonationalproduklensvolymtillväxt, mätt från produktionssidan, blev enligt statistiskacentralbyråns beräkiungar 19731974. För utvecklingen från 1974 till 1975ger produktionskalkylema en tillväxt i totalproduktionen på . Avkapitel 1 framgår att ökningen av bruttonationalprodukten mätt frånanvändningssidan enligt nationalräkenskapskalkylerna uppgår till tiU 1975 ger beräkningarna från använd ningssidan en volymökning på . 5.1Arbetsmarknaden och början av 1975 DenbUd av utvecklingen på arbetsmarknaden som gavs i den preliminäranationalbudgeten har inte i några väsentliga avseenden förändrats under loppetav de senaste månadema. Sysselsättningen under1974 ökade mycket starkt, speciellt kraftigt steg sysselsättningen blandkvinnoma vilket gav i genomsnitt 60 000 fler sysselsatta kvinnor än året innan.Jämför man med motsvarande månad 1974 var det drygt 110 000 flersysselsatta 1975, för februari ger motsvarande jämförelse 127 000 flersysselsatta 1975. Arbetslösheten sjönk från i genomsnitt 2,5 till 2 % av dentotala arbetskraften. Till skillnad mottendenserna ökade även antalet sysselsatta ungdomar. Som enföljd av den ökade efterfrågan på arbetskraft kunde inte bara det stegradeutbudet av arbetskraft sugas upp utan även antalet sysselsatta iarbetsmarknadsutbUdning och beredskapsarbeten minskade . Efterfråganpå arbetskraft ökade särskUt starkt , verkar utvecklingen ha dämpats något vilket bl. a, visade sig iatt anmälrungarna av lediga platser till arbetsförmedlingarna avtog . Utvecklingen påarbetsmarknaden synes god, länsarbetsnämndernarapporterar fortfarande brist på yrkesutbUdad arbetskraft hos många företag.UtveckUngen är dock olika inom olika branscher. Verkstadsindustrin harfortfarande behov av mer arbetskraft, däremot är utvecklingen inomträvaruindustrin fortsatt nedåtriktad. Sågverken har dragit ned produktionen,vilket dock ännu inle haft någon större effekt på sysselsättningen. Sammanfattningsvis tordeutbud och efterfrågan på arbetskraft väl ba balanserat under första kvartalet1975 några tecken på en försämring av arbetsmarknadsläget har inte kunnatskönjas utan snarare förstärktes arbetsmarknadsläget under de första månadernaav 1975. Utbudetav arbetskraft bestäms av befolkningsutvecklingen, netto-migrationen ochförvärvsfrekvensen. Förvärvsfrekvensen brukar definieras som den andel avbefolkiungen i en viss åldersgrupp som står till arbetsmarknadens förfogande. Befolkningsutveckluigen iSverige visade i Ukhet med de tre tidigare åren en fortsatt nedgångi födelseöverskottet. 1 Revideradnationalbudget 1975 117 visadein- och utvandringen en annan bild än de närmast föregående årens utveckling. MedelfoUtmängden ökadefrån 1973 lill 1974 med 23 000 eller jämfört med 14 000 (0,) . var dock fortfarande mycket måttiigjämfört . Uppgången förklarastill största delen av alt invandringen steg jämfört med somutvandringen minskade ganska kraftigt. Under såväl 1972 som 1973 noteradesutvandrings-överskott på omkring 10 000 vardera året, kan däremot konstaterasen omsvängning tUl ett invandringsöverskott på ungefär 9 000. Äv det totalainvandringsöverskottet kom mer än hälften eller 4 900 av invandrama frånDanmark. Detta innebär en radikal förändring av migralionsslrömmama mellanSverige och jämfört med då elt litet utvandringsöverskott kundenoteras tUl detla land. Till var utvandringen av finska medborgarefrån i likhet med större än invandringen. Nettot av ut- ochinvandringen till minskade dock kraftigt från nästan 7 000 1973 lilldrygt 1 100 1974. av 1975 har noterats ettinvandringsöverskott på knappt 5 000, varav drygt 2 500 har kommit från . Under1974 ökade den s. k. aktiva befolkningen, åldersgruppen 16 , med omkring10 000 eller . I likhet med vad som konstaterats för de närmastföregående åren ökar denna grupp långsammare än vad totalbefolkningen gör.Beräkningen av de aktiva åldrarnas utveckling ligger till grund för kalkyleröver arbetskraflsulbudets förändring. Enligt arbetskraflsundersökningarna ökadeantalet personer i arbetskraften (dvs. sysselsatta och arbetslösa) med drygt 56000 eller . Äv denna ökning svarade kvinnorna för denhelt övervägande delen. Den kvinnUga befolkningens relativa arbetskraftstal(dvs. hur stor del av kvinnorna mellan som är eller vill ut påarbetsmarknaden) steg kraftigt tiU 57,1 %.SärskUt stor har ökningen varit för kvinnor med minderåriga barn förvärvsfrekvensen har för dessa ökat med jämfört med1973. Även männens relativa arbetskraftstal ökade något , vilketinnebär en förändring i den utveckling som noterats tidigare under en följd avår. 1Värdena är korrigerade för att nå jämförbarhet med 1973. Mätperiodernaför juniundersökningarna placerades olika 1973 och 1974, vilket innebar attavsevärt fler ungdomar hunnit få eller börjat söka ferie-arbete vidundersökningstillfället jämfört med året innan. Ned-justeringen av1974 års siffror med hänsyn till detta iimebär att helårsvärdena för 1974reducerals med 9 000 vad gäller antalet personer i arbetskraften och med 8 000vad gäller antalet sysselsatta. Se Statistiska tabeller (SCB) 1974: 41 för enbeskrivning av beräkningama m. m. Hurden totala efterfrågan på arbetskraft har utvecklats kanstuderas i statistiken över nyanmälda lediga platser. Denna serie visar flödetav de nyanmälda platserna hos arbetsförmedlingarna . ökadeantalet säsongrensade nyanmälda lediga platser jämfört förperioden tUl 1973. Ökningen låg dock helt på de två första kvartalen 1974som visar en uppgång jämfört med . Utvecklingenhade då tidigare varit den att uppgången 1973 jämfört med praktiskt tagethelt låg . Fr. o. m. juni 1974noterades en utplåning av antalet nyanmälda lediga platser jämfört med deförsta fem' månadema . Nivån på totala nyanmälda platser andra halvåretlåg . Utvecklingen under de första månadernaunder 1975 visar dock en uppgång av nyanmälda lediga platser på ungefär 3 %över nivån . För tillverkningsindustrinvar utveckUngen likartad den för totalen av de nyanmälda plalsema.De uppgångar jämfört med som noterades låg alltså på de två förstakvartalen. Tillverkningsindustrin noterade en ökning i antalet nyanmäldaplatser med jämfört med . Inom byggnadsverksamheten fortsatteoch förstärktes nedgången i nyanmälda platser. Den procentuella nedgången vardrygt jämfört 1973. En annan indikator på hurarbetskraftsefterfrågan har utvecklats är serien över obesatta platser . Genom denna statistik kan man följa förändringarna i denefterfrågan på arbetskraft som inte har blivit tillgodosedd på marknaden.Emellertid är jämförelser bakåt i tiden av denna serie något osäker på grund avslatistikomläggning . avsåg statistiken överobesatta platser läget vid månadens mitt, fr. o. m. mäter manförhållandena vid månadsskiftena. Trots denna förändring torde man ändå kunnagöra vissa jämförelser bakåt i tiden. I diagram 5: 1 redovisasnågra säsongrensade kurvor över utvecklingen dels totalt och dels uppdelad pånågra viktigare näringsgrenar. Totalt ökade antalet obesatta platser ganskakraftigt uppgången vardrygt . skedde en stabilisering och en viss nedgångkunde noteras. Utvecklingen 1975 visar en uppgång iantalet obesatta platser ökning mellan t. o. m.februari 1975. Såsom redan påpekades i den preUminära nationalbudgeten 1975låg de kraftigaste ökningarna under föregående år Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 Diagram 5:1 Antal obesatta platser 1971febr/ 1971 72 73 74 75 1971 72 73 Kiillor: och . inom sektorerna privata tjänster ochtillverkningsindustri.! a. inom metall- och verkstadsindustrin ochbyggnadsindustrin kunde relativt kraftiga ökningar noteras . För byggnadsverksamheten har, som antalet obesattaplatser ökal, en nedgång i antalet nyanmälda lediga platser noterats under1974. Dessa motsatta tendenser kan förklaras av att den avgång frånbyggnadsverksamheten som varit mycket kraftig under 1970-lalet gjortdet svårt att besätta vissa lediga platser. UtveckUngen inom de olikanäringsgrenar 1 Privata tjänster: varuhandel, post- ochtelekommunikationer, samfärdsel, hotell- och restaurangrörelse, bank- ochförsäkringsverksamhel. och 1975 har varit likartadulvecklingen av totala antalet obesatta platser. För de flesta sektorer kan,som framgår av diagrammet, en dämpning av antalet obesatta platser noteras förde två sista kvartalen 1974 jämfört med . Utvecklingenunder början av 1975 indikerar emellertid en viss uppgång i antalet obesattaplatser inom de flesta sektorer. De kraftigaste ökningarna kan noteras föroffentliga tjänster, -f t. o. m. ochsamfärdsel (-) samt byggnadsindustrin (-flå %). Avvikande från dennautveckling är textU- och beklädnadsindustrin som noterar en fortsatt nedgångunder loppet av med . Enligt baromelemndersökning i mars1975 väntar sig industrin totalt sett en fortsalt godsysselsättningsutveckling under de närmast framförliggande kvarlalen. Genom den ökande efterfrågan på arbetskraft komden totala sysselsättningen att stiga kraftigt jämfört med . Enligl arbetskraflsundersökningarnavar drygt 100 000 fler sysselsatta än elt år tidigare ochökningen meUan genomsnitten var ca 75 OOO.i Det motsvarar enprocentuell uppgång på , vilket är en lika slor uppgång som konstaterades19691970. Nästan 4 milj. människor var sysselsatta 1974, vilket är det högstaårsmedellal som någonsin noterats. Äv sysselsättningsökningen föll ungefär 2/3 påkvinnorna som totalt uppgår till 1,6 milj. sysselsatta, vilket jämfört med1970 innebär en uppgång med drygt 128 000. Männens sysselsättning som visatstagnationstendenser ökade också mellan 1973 och1974 med ungefär 20 000 personer. Även ungdomsgrupperna uppvisar en annanutveckling än den som konstaterats mot slutet av 1960- och början av1970-talen. Då kunde man, som en följd av utbildningsexpansionen och minskandeungdomskullar, notera sjunkande sysselsättning bland ungdomen. stegdäremot antalet sysselsatta ungdomar med ca 10 000. Fördelningen av sysselsättningsökningen på olika sektoreri ekonomin visas i tabell 5: 1. Denna bygger på nationalräkenskapernasstatistik över ulvecklingen av antalet sysselsatta och antalet utfördaarbetstimmar. Vissa olikheter mellan nationalräkenskapernas registrering ocharbetskraftsundersökningarna brukar föreligga på grund av olikheten islalistikbehandlingen. I nationalräkenskaperna las bl. a. hänsyn lillvariationer resp. år vidare har man en delvis annanåldersavgränsning än arbetskraflsundersökningarna. Äv tabellen framgår att deflesta näringsgrenar expanderade 1974. Konlraktionen av sektorerna jordbruk ochfiske samt byggnadsverksamheten fortsätter 1 Korrigering gjord enligt not. 1. sid. 117. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 Tabell 5:1 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 1972- -3,7 -1,7 -3,1 -1,5 -3,8 1,1 -4,1 0,7 -0,5 2,6 El, gas- och vattenverk -1,3 -2,3 -3,3 -3,1 -1,1 0,8 -1,1 0,5 -0,7 1,2 0 -0,2 0,2 -0,2 -0,5 1,0 dock, i det sistnänmda fallet i ökande takl. Skogsbruk ochprivata tjänster visar en förändrad utvecklingsbild nedgångenbar förbytts till ökningar vad gäller antalet sysselsatta personer. Påtjänstesidan kan konstateras alt kommunernas väsentligen snabbare tillväxt iantalet sysselsatta jämfört med såväl den slalliga som den privatatjänstesektorn fortsätter. Såsom beskrivits tidigare ökade arbetskraflsefterfråganrelativt starkt . Denna utveckling var en effekt avkonjunkturuppgången som startade och som redan då medfördesåväl ökad sysselsättning som minskande arbetslöshet. Jämför man helåren 1973och 1974 låg arbetslösheten 1974 i genomsnitt 18 000 års nivå. Dettamotsvarar en nedgång i den relativa arbetslösheten, dvs. andelen arbetslösa avden totala arbetskraften, från Utvecklingen för olika regioner i landet var relativtlikartad . I såväl skogs- som storstadslänen har arbetslösheten undersamtliga kvartal 1974 legat under nivån för motsvarande perioder året innan.Relativa arbetslösheten har i skogslänen sjunkit från tUl från 1973tiU 1974, molsvarande tal för storstadslänen är 2 resp. I diagram 5: 2 kan arbetslöshetens utveckling över ennågot längre lidsperiod studeras.