prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — Oavsett vilken av dem somläggs till gmnd för organisationen blir samverkan över gränsema mellan berördaarbetsenheter nödvändig. Avgörande för U 68:s ställnmgstagande blir i dettaläge att modellen med separata enheter för grandutbildning ochforskning/forskaratbildning ger bättre förutsättningar för service tillutbildnings- och fakultetsberedningama. Utredningensslutsats blir att det bör finnas en eUer flera arbetsenheter med planeringsuppgifteri fråga om grandläggande utbildning och en arbetsenhet med motsvarandeuppgifter i fråga om forskning och forskarutbildning. Frågor rörandsssamordning och avvägning av resurser m. m. mellan de båda verksamhetsgrenamahör enligt utredningens uppfattning hemma på verksledningsnivån.i Arbetsenheter(avsnht 3.2) U68 ser det som väsentligt att de fem yrkesutbildningssektorema så långt möjligtjämställs med varandra kansliorganisatoriskt. Utredningen förordar därför attde beredningsimknutna uppgiftema i fråga om grundläggande ulbildning rörandeutbildningens dimensionering, lokalisering, mål, innehåll och organisation organiseras i fem arbetsenheter, en för varje yrkesutbildningssektor. Ettantal uppgifter rörande den gmndläggande utbildningen har ett nära samband medden sektorsanknutna planeringen men kan inte naturligt sektoriseras. Även omuppgifterna kräver medverkan från seklors- 1Särskilt yttrande av . enheternaeller nära kontakt med dessa, bör därför i vissa fall ett sammanhållandeansvar för deras fullgörande läggas på särskilda enheter. U 68 föreslår att detuiöver de fem sektorsenhelerna skall finnas Ivå arbetsenheter för uppgifterrörande grundläggande utbildning: en för forsknings- och utvecklingsarbete(FoU) med sammanhållande ansvar också för icke sektorsanknuten kvantitativplanering, utbildningsstatistik samt studie- och yrkesorientering och en förantagning och behörighels-och urvalsfrågor med sammanhållande ansvar också förövriga utbildningsjuridiska frågor. Arbetsuppgifternaför arbetsenheten för forskning och forskarutbildning bör i princip motsvarauppgiftema för de sju föreslagna enheterna för grandläggande utbildning.Enheten bör sålunda svara för dels planerings- och utvecklingsuppgifter avsåväl kvantitativ som kvalitativ karaklär i anslutning tillfakultetsberedningarnas arbete, dels vissa uppgifter rörandeforskamtbildningen som har nära samband med nämnda uppgifter. Mångaav de frågor och uppgifter som föreslås ankomma på UHÄ är gemensamma för debåda verksamhetsgrenama gmndläggande utbildning och forskning/forskamtbildning.En del av dem hör mycket nära samman med uppgiftema för sektorsenheterna ochenheten för forskning och forskamtbildning, exempelvis frågor om anknytningenmellan gmndutbildning och forskning/forskaratbildning, om lärartjänster vilkasinnehavare är engagerade inom båda verksamhetsgrenarna och om vissaforsknings- och utvecklingsprojekt. Frågor av detla slag måste handläggas isamverkan mellan berörda arbetsenheter. För andra gemensamma uppgifter börsärskilda arbetsenheter inrättas. U 68 föreslår att det skaU finnas trearbetsenheter för frågor som är gemensamma för grundläggande utbildning ochforskninglforskarutbildning, nämligen en basresursenhet iör planeringsuppgifterrörande basresurser och servicefunktioner, en budgelenhel för samordnandeekonomiska och organisatoriska planeringsuppgifter och en enhet förpersonalfrågor m. m. U68 betraktar de sammanlagt elva föreslagna arbetsenheterna som enheter på byrånivå.Utredningen ser det inte som möjligt eller ändamålsenligt att låta allsamordning mellan dessa enheter ske under verkschefens och hansställföreträdares direkta ledning. U 68 föreslår därför att tre avdelningarupprättas inom UHÄ, en för grundläggande utbildning, en för forskning ochforskarutbildning och en för ekonomi och administration. Indelningen iavdelningar bör regleras av regeringen, medan däremot UHÄ bör få beslutarörande arbelsenhelemas fördelning på avdelningar och rörande avgränsningen avderas uppgifter. Personaloch genomförande (avsnitt 3.3) Förmera permanenta uppgifter, i princip molsvarande dem som en- 1975: 9 120 ligtU 68:s förslag skall ankomma på UHÄ, disponerades /74personalresurser motsvarande sammanlagt ca . Av dessa föll omkring155 på UKii., ca 75 på SÖ, ca 15 på , omkring 5på samt enstaka på ochTMR. Medulgångspunkt i nuvarande tjänsteinnehavares arbetsuppgifter har U 68 gjort enöversättning eller omräkning av dessa resurser till den nu föreslagnakansliorganisationen för UHÄ. Utredningen har endast velat belysa de förordadearbetsenhetemas ungefärliga omfattning och personalstruktur med utgångspunkt idagens förhållanden. En mer detaljerad analys rörande det nya verketspersonalorganisation bör komma till stånd sedan statsmakterna tagit ställningtill utredningens principförslag. Enligtomräkningen kommer avdelningen för grundläggande utbildning att omfattaomkring 165 personårs, avdelningen för forskning och forskamtbildning ca 10personårs och avdelningen för ekonomi och administration ca 75 personårsresurser. Inom den förstnämnda avdelningen avser omkring 65 personårantagningsuppgifter för vilka personalbehoven kan bedömas först pågmndval av kompetenskom-milténs förslag. U 68 räknar på allmänna grander medatt det skall vara möjligt att i samband med elt genomförande av utredningensolika förslag successivt minska det totala personalbehovet med något tiotalper-sonår.i Denlokala högskolef örvaltningems organisation (kapitel 4) Denlokala förvaltningen bör enligt U 68:s uppfattning disponeras och organiserasså fritt som möjligt av högskolestyrelsema för att betjäna högskolomas olikaorgan och befattningshavare. Central reglering av förvaltningens organisationbör förekomma endast i begränsad omfattning. Förutsättningamaför olika administrativa lösningar kommer att vara mycket skiftande mellanolika högskolor och stor hänsyn måste i utgångsläget tas tiU rådande personal-och lokalförhållanden m. m. De organisationskommittéer, som U 68 föreslagit ihuvudbelänkandel, bör därför få uppgiften att utarbeta konkreta förslag omorganisationen av och resursema för de nya högskolomas förvaltningar.Utredningen ger i avsnitt 4.2 (s. 70 ff.) vissa utgångspunkter för dessa lokalaöverväganden. Närdet gäller högskolor som endasi har grundläggande ulbildning utgår U 68 fråntvå huvudfunktioner inom den lokala förvaltningen: en planeringsinriklad, somanknyter lill utbildnings- och linjenämndernas uppgifter men också tillhögskolestyrelsens övergripande planeringsansvar, och en driftinriktad, somanknyter tiU högskolestyrelsens ansvar för 1Särskilt yttrande av . 1975: 9 121 depersonella och materiella resursema, U 68 benämner de två funklionemaUlbildning och Administration. Denna uppdelning bör läggas till gnmd för enindehiing i arbetsenheter eller en uppgiftsfördelning mellan förvaltningenstjänstemän. För högskolor somomfattar också forskning och forskarutbildning betraktar U 68 deplaneringsuppgifter m. m. som rör planerings- och ledningsorganensansvarsområden för både utbildning och forskning som en helhet. Denna funktioninom förvaltningen kallar utredningen och forskning. Planeringen av olikaslag av basresurser lokaler, utrastning, bibliotek, andraserviceinrättningar, etc. och den samordnande ekonomiska planeringen övergränserna mellan verksamhetsgrenar och anslag i riksstaten har ett nära sambandmed högskolestyrelsens övergripande resurs- och personalansvar. Utredningenräknar med en funktion benämnd Basresurser och budget. För att markera sambandetmellan de två här berörda planerings-inriktade funktionerna inom förvaltningenför U 68 samman dem till en huvudfunktion Planering. På samma sätt som förhögskolor med enbart gmndutbildning kan då de återstående, drift- ochservieeinriktade förvaltningsuppgifterna föras till en huvudfunktionAdministration. Den skisserade uppdelningen bör läggas tUl grund för indelnmg iarbetsenheter vid de berörda förvaltningarna. I fråga om funktionenUtbildning och forskning bör inom varje förvaltning en tjänsteman ha etthuvudansvar för var och en av de fem yrkesutbildningssektorema. För vissaövergripande och inte naturligt sektorsanknutna uppgifter, i huvudsakmotsvarande dem som i fråga om UHÄ föreslagits förda till FoU- ochantagningsenhetema, bör det finnas särskilda ansvariga tjänstemän. När det gäller attorganisera molsvarande uppgifter för forskningen och forskamtbildningen kanliksom i fråga om UHÄ två principmodeller länkas. Antingen kan dessa uppgifteransvarsmässigt helt skUjas från de uppgifter som rör den gmndläggandeutbildningen eller också kan uppgifier rörande båda verksamhetsgrenarna förenashos samma tjänstemän. Enligt U 68: s mening måste en avvägning här göras förvarje högskola särskilt med beakiande av lokala omständigheter av olika slag,bl. a. frekvensen av institutioner som är gemensamma för forskning/forskarutbildningoch gmndutbildning. FunktionenBasresurser och budget inom förvaltningen är av central betydelse förhögskolestyrelsens möjligheter att utöva sitt resurs- och driftansvar förhögskolans samlade verksamhet. För att belysa detta utvecklar U 68 i avsnitt4.2.3 vissa drag i processen för planering och budgetering i den föreslagnalokala organisationen. Vidhögskolor med förvaltningsenheter bör det i den mån ett organs ansvarsområdehelt eller-i huvudsak ligger inom institutioner som tillhören viss förvaltningsenhet vara lämpligt att placera den eller de tjänstemäninom den lokala förvaltningen, som skaU betjäna resp. organ, vidförvaltningsenheten i fråga. Sådana lokaliseringsfrågor, vilkas lösning interubbar principerna för den lokala förvaltningens organisation, bör övervägasav organisationskommittéerna. Enannan fråga är i vad mån olika funktioner inom förvaltningen direkt börorganiseras efter en indelning i förvaltningsenheter. Enligt U 68:s meningmåste här för varje berörd högskola och funktion en bedömning göras medutgångspunkt i bl. a. lillgängliga personalresurser samt den planeradeindelningen i förvaltningsenheter och uppgiftsfördelningen mellanhögskolestyrelsen och förvaltningsenhetemas ledningsorgan. Denna bedömning böri första hand göras av resp. organisationskommitté. Som riktpunkt bör gällaatt arbetsuppgiftema för förvaltningspersonal som knyts tiU förvaltningsenhetbör ha sådan omfattning alt de ger underlag för hela tjänster. U68 tar i avsnitt 4.3 upp ett par tjänsteorganisatoriska frågor rörandeförvaltningarna. Erdigt förslagen i huvudbetänkandet skall rektorsämbetetbestå av antingen rektor och förvaltningschef eller också enbart rektor. U 68föreslår att den förra konstraktionen skaU finnas vid de sju högskolor, vidvilka forskning och forskaratbildning fömtsatts förekomma, och den senare vidde tolv övriga, vDka kommer alt meddela enbart grtmdläggande utbildning. Ävenvid de senare bör dock finnas administrativa tjänstemän på kvalificerad nivåmed ansvar för den direkta ledningen av förvaltningen och dess personal. Med utgångspunkt i bl. a.befintliga rektors-, studierektors- och ut-bildningsledartjänster bör manenligt U 68:s mening söka få tUl stånd en om möjligt över hela fältet avgrundläggande högskoleutbildning användbar tjänstetyp för planerings- ochledningsuppgifter inom de lokala förvaltningarna, i första hand i anslutningtill utbildningsnämndemas arbeie. 1.1.7Kostnader (Högskolan kap. 7) Under1950- och 1960-talen har den offentliga verksamheten tagit i anspråk alltstörre del av de totala samhällsresurserna. a. utbildningsområdet harvuxit kraftigt. U 68 redovisar utbildningskoslnademas utveckling under1960-talet. Den hiigre utbildningens och forskningens andel avbruttonationalprodukten fördubblades i stort sett under detta årtionde.Utgiftema för imiversitet och högskolor m. m. inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde uppgick, som framgår av tabell 29, till 1 390 milj.kr. (avsnitt 7.1. 1Särskilt yttrande av . 1975: 9 123 Bruttonationalprodukt samt utgifter på driftbudgeten, under åttondehuvudtiteln och för högre utbildning och forskning, milj. kr., löpande priser. 1960 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 marknadspris) 72 000 112 000 122 300 131900 140 600 152 500 170 300 182 700 198600 på driftbudgeten 14300 25 200 28 800 31800 34 000 36 800 40 500 43800 48 400 Totala utgifter under åttonde huvudtiteln 1900 3 690 4 250 4 940 5 410 6 250 7 160 7590 8 390 Utgifterför högre utbildning och forskningi 260 460 580 700 780 940 1 140 1240 1390 1Avser universitet, högskolor, seminarier m.m. under åttonde huvuddteln. U68 har beräknat kostnadema för den grtmdläggande högskoleutbildningen vid ettgenomförande av utredningens förslag. Utredningen påpekar att det inte ärmöjligt att isolera de kostnader som ett förverkligande av dess förslag skulleföranleda. Förslagen avser inte marginella förändringar inom en giveninstitutionell ram. U 68:s kostnadsberäkningar avser därför totalkostnademaför den grtmdläggande högskoleutbildningen. Beräkningama omfattar kostnaderför personal, materiel, lokaler, inredning och utrastning samt lokalförvaltning. U68 påpekar att dess kostnadsberäkningar endast är uppskattningar. Antaletnärvaremde studerande kommer efter genomförandet avutredningens förslag om en fastare planering av högskoleutbildningen att beropå tillströmningen tUl sådan utbildning fram till genomförandet.Även efter genomförande av en fastare planering kommer antalet närvarandestuderande att bero på en rad faktorer, bl. a. kvarvarofrekvenser, som i dagbara kan uppskattas med utgångspunkt i dagens förhållanden men somerfarenhetsmässigt varierar från tid till annan. Underlagetför utredningens kostnadsberäkningar utgörs av dels beräkningar av antaletutbildningsplatser (motsvarande), dels uppgifter om nuvarande kostnader förutbildningslinjer samt, vad avser utbildning som närmast svarar mot denuvarande filosofiska fakulteternas, för studiekurser. Utredningensberäkningsunderlag redovisas på s. 559569. U68 framhåller att en särskild osäkerhetsfaktor ligger i svårigheten att beräknahur stor del av nuvarande kostnader vid universiteten och vissa högskolor somgäller den grandläggande utbildningen och inte forskning/forskaratbildning.Tabell 30 visar de av U 68 beräknade kostnaderna. Fördelning på ändaimål av undervisnings- och administrationskostnader förgmndläggande högskoleutbildning enligt U 68:s förslag. kr., 1972 årspris- och löneläge. Övre och nedre planeringsgränsen. *För perioden /711975/76 innefattas ej gmndutbildning vid filosofiskfakultet. 1976/77 avses antagning av studerande ske endast till utbildningenligt 17. Desammanlagda utgiftema för högskoleutbildningen inkl. studiesociala ålgärderkan enligt U 68 uppskattas till ca 2 200 milj. kr. /77 kan de beräknas till ca 2 300 mUj. och /84 tiUca 2 800 milj. kr. Utredningenframhåller att kostnaderna för grandläggande högskoleutbildning, vidgenomförande av dess förslag, kommer att öka mycket måttligt jämföri medförhållandena (avsnitt 7.4. Ifråga om lokalbehovet föi högskoleutbildning betonar U 68 att befintligalokaler skall utnyttjas iså långt detta är möjligt och att investeringar i nyalokaler skall anstå till dess högskoleutbildningen nått viss omfattning påberörda orter. de samråd som U 68 haft med berörda kommuner har det visatsig att lokalbehoven för den föreslagna högskoleutbyggnaden tlll övervägandedel kan tillgodoses genom förhyrning av befintliga byggnader. Endast förarbetsterapeut- och sjukgymnastut-bUdningama kan krav på omedelbar nybyggnaduppkomma. EnligtU 68: s bedömning bör det således vara möjligl att genom förhyrningar i alltväsentligt tillgodose lokalbehov för högskoleutbildning underett förhållandevis långt inledande skede. Hyreskostnaden för de ytterligarelokaler som fordras för det första årets utbildning uppskattas till drygt 2milj. Kostnadema för kompletterande utmslning och inredning beräknas /77 uppgå till ca 4 milj. kr. Behovetav biblioteksresurser på utbyggnadsortema bör enligt U 68:s uppfattning iförsia hand tillgodoses inom existerande biblioteksorganisation påhögskoleorterna. Utredningen räknar dock för /77 med ettengångsanslag på ca 2,5 milj. kr. för anskaffning av kurslitteratur ochreferenslitteratur. kommer en decentraliserad utbyggnad av högskoleutbildning att åtminstone under U 68:s planeringsperiod medföra lägre investeringskostnaderän motsvarande utbyggnad på de nuvarande universitets- och filialorlerna.Utredningen framhåller dock att de kostnadsmässiga skillnaderna mellan enkoncentrerad och en spridd utbyggnad av högskoleutbildningen är så ringa altde inte kan ha avgörande inflylande på valet av lokaliseringmönster (avsnitt7.5. 1.1.8Genomförande av U 68:s förslag (Högskolan kap. 9; Högskolornas förvaltningavsnitten 3.3.3 och 4.4) Iavsnitt 9.2 (s. 620632) i huvudbetänkandet skisserar U 68 en fortsatthandläggning av utredningsförslagen. Under förutsättningen att statsmaktemaunder fattar principbeslut på gmndval av utredningens förslag börhuvuddelen av förslagen kunna genomföras fr. o. m. /77. För attutarbeta detaljerade förslag belräffande bl. a. högskoleutbildningensdimensionering och högskolornas organisation bör orgam'sationskommittéertillkallas. beslut bör geutgångspunkter för organisationskommittéemas planeringsarbete. Det bör därföravse bl. a. valet av utbyggnadsorter för planeringsperioden och riktpunkterför utbyggnadens omfattning och inriktning inom de olika högskoleområdena.Detta förutsätter ställningstaganden också till riktlinjer förhögskoleutbildningens dimensionering totalt och inomyrkesutbildningssektorema. I sammanhanget bör riktpunkter anges förplaneringsarbetet i vad avser antagningstal för utbildningslinjer eller gmpperav sådana för genomförande av utredningens förslag. Ställningbör även las till studieorganisationens grundprinciper. efterriksdagens slällningstagande bör regeringen besluta om vilka allmännautbildm'ngslinjer som skall finnas vid genomförandetidpunkten och erforderligauppdrag att utarbeta utbildningsplaner lämnas tUI berörda myndigheter. I frågaom den institutionella organisationen bör ställningstagande avseprinciperna för verksorganisationen och för en sammanhållen lokal högskoleorganisation.Slutligen bör slällning tas till frågan om begränsning av antagningen tUl aUgrundläggande högskoleutbildning. bör tillkallas för det föreslagna universilels-ochhögskoleämbetet (UHÄ). Dess uppgift bör vara att svara för samordning avplaneringen inom det blivande UHÄ:s ansvarsområde, intiU dess verket inrättats.Den bör vidare svara för detaljplanering av UHÄrs personalorganisation ochutarbeta erforderligt underlag för förhandlingar om UHÄ-personalens löne- ochanställningsvillkor. UHÄ bör inrättas . Delokala organlsationskommittéema enligt U 68:s förslag en för varje blivandehögskola bör l:å i uppgift att utarbeta förslag rörande dimensioneringen ochorganisationen av den gmndläggcinde högskoleutbildningen /77 iresp. En uppgift för dem blir vidare att utarbeta detaljeradeförslag beträffande den lokala statliga högskoleorganisationen och beträffandeorganisation av och resurser för de lokala förvaltningarna. Dessa förslag börföreligga i sådan tid att förslag kan föreläggas vårriksdagen 1976. Eftervederbörliga förhandlingar bör då den nya organisationen kunna träda ifunktion . U68:s förslag om generell anlagningsbegränsning bygger på alt de av statsmaktemaår 1972 beslutade behörighets- och urvalsreglema skall gälla förförslagets genomförande. Om antagning av studerande för /77 skallkunna ske med tillämpning av de nya reglema måste enligt U 68:!> bedömning,med hänsyn tiU informationsbehovet, riksdagsbeslut om dessa föreligga redanunder . 1.1.9Försöksverksamhet med 3'rkesteknisk högskoleutbildning m. m. 1.1.9.1 U 68 (SOU1973: 12) Utbildningensmål, innehåll och uppläggning (kap. 2) Yrkestekniskhögskoleutbildning med inriktning mot industriverksamhet kommer enligt U 68att ha tre huvudmål: attmöta efterfrågan på högr(; utbildning från stora grupper yrkesverksamma, somhittills har haft små möjligheter att få del av högskoleutbildning, atttillgodose industrins behov av arbetskraft för vissa kvalificerade funktionersamt attge utbildning för blivande lärare i yrkeslekniska ämnen i gymnasieskolan. Behovetav lärare i olika yrkeslekniska ämnen i gymnasieskolan kommer att varabegränsat. Därför bör utbildningsmålen fastställas med hänsyn i försia handtill de övriga två huvudmålen. Dentekniska utvecklingen har lett till bl. a. ökad automalisering och mekaniseringinom industrin och därmed till alltmer avancerade metoder för styrning ochkontroll av produktionsprocessen. Också administrationen har blivit merkomplicerad genom decentraliserat budgetarbete, nya personaladministrativarutiner etc. Vidare har nya former introducerats för samarbete ochmedinflytande i företagen. Dessa förändringar medför nya krav på de anställda.Även om den yrkestekniska högskoleutbildningen måste vara bred och användbarför en rad olika kategorier anställda, kan de nya kraven likväl uttryckas ivissa yrkeskategorier och befattningar. Exempel på sådana, hämtade från olikabranscher, är produktions-, process-, kontroll- och rationaliseringstek-niker,arbetsplanerare, modellkonstmktör, resemontör, kvalificerad underhållspersonal,arbetsledare och instraktör. VidU 68:s konstruktion av utbildningsplanerna har utgångspunkten dock inte varitnamn på befattningar vilkas innehåll kan växla från ett förelag till ettannat ulan i stället beskrivningar av funktionsområden inom vilka deutbildade förväntas vara verksamma. Eftersom utvecklingen går mot vidgadearbetsområden och lagarbete måste utbildningen ge dels fördjupade kunskaperinom del egna yrkesområdet, dels orienterande kunskaper inom viktigaangränsande områden. Målgruppenför yrkesteknisk högskoleulbildning är yrkesverksamma som efter en gmndläggandeyrkesutbildning skaffat sig arbetserfarenhet inom sitt yrkesområde.Eftersom personer som gått i gymnasieskolan hinner skaffa sig yrkeserfarenhetav nämnvärd omfattning först efter millen av 1970-lalet, måste man för enförsöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning räkna med sökande somhar fått sin grundläggande yrkesutbildning i yrkesskola eller i arbetslivet.Elever med denna bakgrund kommer att vara erfarna yrkesmän men ha varierandeskolmässiga förkunskaper. Det är viktigt atl ulbildningens innehåll ochutformning grundas på dessa speciella förutsättningar. Eftersomden försöksverksamhet som U 68 föreslår bör planeras och genomföras inom en såkort tidsperiod som möjligt är det nödvändigt att begränsa antaletutbildningslinjer som kan komma i fråga. Valet av försökslinjer måste alltsåinnebära en prioritering. Utbildningen bör inriktas på branscher somrepresenterar en stor andel av den totala arbetskraften och vilkas anställdaav olika skäl har särskilt stort behov av vidareutbildning. U68 föreslår att försöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleutbildning skallomfatta sex linjer, nämligen: slålindustrilinje,träindustrilinje, verkstadsindustrilinje. Iarbetet med utbildningsplaner för de sex försökslinjema har U 68 utgått frånalt centralt fastställda planer skall vara av den karaktären att de tillåterstor lokal frihet i den närmare planeringen av utbildningens innehåll ochorganisation. Tillgrund för utbildningsplanerna ligger en analys av målen, den väntadeelevgruppens beskaffenhet, det nödvändiga utbildningsstoffet och denerforderliga tidsåtgången. Det har stått klart att utbildningen för att lockasökande måste vara ganska kort. Fem av linjerna föreslås omfatta totalt tre termineroch en linje totalt två terminer. Varoch en av linjema med inriktning mol konfektions-, livsmedels-och träindustriföreslås uppdelad i två självständiga etapper av vilka den försia avses bli tvåterminer lång. Det blir därigenom möjligt för en studerande att nöja sig medatt genomgå den första etappen och ändå ha ökat sitt yrkesvetande belydligl.Men han kan också välja att gå vidare till den andra etappen, antingen direktefter den första eller efter en tids yrkesverksamhet. Förlinjerna med inriklning mot stål- och verkstadsindustri föreslås däremot ingenetappuppdelning.