prop · FY0365 · 1975-12-31 00:00:00 — Av de resterande ansökningarna hade vid undersökningslillfällel16 ännu inle slutligen behandlats, medan 17 överlämnats lill Kungl. Maj:t förprövning och 6 återkallats av sökandena. Beträffande två icke bifallnaansökningar saknas uppgift om den slutliga handläggningen. Överlämnande till Kungl.Maj:t synes huvudsakligen ske då betänkligheter mot förvärvet föreligger avförsvars- eller säkerhetsskäl eller då tveksamhet råder om egendomenslämplighet för fritidsändamål. i uppger altdel i elt fall undersökts om förvärvet skett i spekulationssyfte. Det synes vara ovanligt atl förvärvare gjort sig skyldiga lillallvarligare förseelser, varför betänkligheter mol förvärv av hänsyn tillförvärvarens personliga förhållanden sällan uppkommer. Vissa länsstyrelserundersöker förvärvarens ekonomiska förhållanden, t. ex, i fråga om uppburensocialhjälp eller obenägenhet alt betala skatt. Det är emellertid inle känt atlvad som därvid framkommit föranlett att ärendet överlämnats lill Kungl. Bedömningen i fråga om egendomen är lämpad förfritidsändamål varierar. i prövar över huvud laget inlefrågan. i prövar frågan endast om kommunenavstyrkt ansökan på denna grund. Vid andra länsstyrelser synes en allmänbedömning av egendomens läfnplighet för ändamålet göras på grundval avinfordrade yttranden och egendomens belägenhet. I fråga om det nuvarande systemet för tillståndsgivninganför i , att det knappast kan påstås attutlänningars förvärv av fritidsfastigheter i länet medfört några påtagliganegativa konsekvenser. Tvärtom har enligt uppfattning i mångafall förvärven inneburit atl fastigheter som annars förfallit kunnat rustasupp. finner emellertid uppenbart alt intresset för sådana förvärvökar alltmer och att denna utveckling får en prisupp-drivandeeffekt och därmed försvårar för svenska medborgare med begränsade inkomsteralt förvärva fritidsfastigheter inom landet. Gällande beslämmelser ger enligtlänsstyrelsens uppfattning föga möjlighet att hindra spekulationsköp.Länsstyrelsen anser att rekvisiten "allmänt intresse" och"sökandens personliga förhållanden" är så allmänna lill sin innebördalt det är svårt att få klarhet i vad lagstiftningen åsyftar. Vid enrestriktivare lagstiftning är det enligt mening önskvärt att förulsältningarnaför förvärv anges så preciserat som möjligt. anser atl storhänsyn liksom bör tagas till jordbrukels och skogsbrukets yttrerationalisering samt all uppmärksamhet bör riktas på frågan om någon skillnadskall göras mellan i fast bosalla och icke bosatta utlänningar. Ävenlångvariga arrenden bör enligl uppmärksammas. Länsstyrelsenhemställer om en mer restriktiv lagstiftning i ämnet och anser alt möjligheten lillsamordnad nordisk lagstiftning bör övervägas. Länsstyrelserna i , och länanser alt de utländska förvärven kan medföra risk för prishöjande effekter.Länsstyrelserna i , , , och Västerbottenslän önskar alt bestämmelserna om tillståndsgivning preciseras. iVästerbottens län anser att det behövs riktlinjer för vad som skall avses m.ed"allmänt intresse". i framhåller alt detmed nuvarande lagstiftning kan uppstå lolkningssvå- Prop.1975: 65 32 righeter när en ansökan om förvärvslUlstånd avser ett tillarealen mycket stort område som är bebyggt med etl fritidshus. Liinssiyrelsen i län påpekar att dennuvarande lagstiftningen inte är någon effektiv spärr mot alltför omfattandeutländska förvärv. Län.<;styrelsen i vill ifrågasätta omdet är lämpligt att tillåta en anhopning av fritidsfasligheler, som lillövervägande delen ägs av utländska medborgare. Det bör enligl länsstyrelens meningövervägas hur en sådan anhopning skall undvikas när ansökningen om förvärvslUlståndrörande ett visst område kommer in en efler en. hänvisar i dettasammanhang lill ett av till Kungl. Maj:l avgivet yttranderörande en utländsk medborgares ansökan om tillstånd att förvärva etl störremarkområde i för exploatering för fritidsändamål. 5 Överväganden och förslag Enligt lag måste utländska medborgare och utiändskajuridiska personer ha särskilt tillstånd för atl här i riket bl. a. förvärvafast egendom. Även för vissa svenska juridiska personer, i vilka utlänningarhar eller kan få mera betydande inflytande, gäller tillslåndsplikt. Ärende om tillstånd till förvärv av fast egendom enligt1916 års lag prövas i princip av regeringen. I vissa fall kan dock tillståndlämnas av . Så är bl. a. fallet om förvärvet sker huvudsakligenför att bereda förvärvaren och hans familj bostad för fritidsändamål samt egendomenär lämpad för ändamålet. En allmän förutsätining för alt skallfå lämna förvärvstillstånd är att skäl mot tillståndet inte föreligger medhänsyn till allmänt intresse och förvärvarens personliga förhållanden. Medhänsyn till allmänt intresse förslås enligt ett motivuttalande bl. I fråga om jordbruksfastighet får jordbrukspolitiska synpunkterbeaktas. Länsstyrelserna lar i viss utsträckning även hänsyn till planeringsmässigasynpunkter då det gäller att bedöma egendomens lämplighet för fritidsändamål.Något motivutlalande om vad som med hänsyn lill förvärvarens personligaförhållanden skall anses utgöra hinder mot alt lämna tillstånd finns inte. Ipraxis synes beaktas främst kriminalitet men även ekonomiska förhållanden såsomobenägenhet att betala skatt saml erhållen socialhjälp. Anser sig inte kunna bifalla en ansökan omförvärvstillstånd skall med eget utlåtande överlämna ärendettill Kungl, Maj:ts prövning. Äv bilaga A framgår att del endast är i undanlagsfallsom så sker. Vanligen har överlämnandet föranletts av tveksamhet rörandeegendomens lämplighet för fritidsändamål. Av de under den undersökta perioden197230 , inkomna ansökningarna om tillstånd till förvärv av fritidsfastighel,tillhopa 3 033 i hela landet har sålunda inle mindre än 2 992 st. bifallils avlänsstyrelserna, medan av resterande 41 ansökningar 16 ännu inte behandlats, 17överlämnats till Kungl. Maj:t för prövning och 6 återkallats av sökanden.Beträffande två icke bifallna ansökningar saknas uppgifler om den slutligahandläggningen. Såsom framgår av bilaga A har antalet ansökningar avberört slag ökat . Sammanlagt ingavs 901ansökningar , 1 1973 och 768 . En ökning harsålunda skett med . 1975: 65 33 underandra blir lika stort som kommer 1973 årssiffror att överskridas med . Detökade utländska intresset för fritidsmark i är förklariigt med hänsyn tillden bristande tillgången på lämplig sådan mark på kontinenten samt de alltmerförbättrade kommunikationerna. Detär på många sätt lill fördel alt utlänningar söker sig lill på sinfritid. I och för sig finns det inle heUer anledning alt utestänga dem från attförvärva fritidshus här. Tvärtom kan också detta i stora delar av landetmedföra avsevärda fördelar, bl, a. genom att fritidsbebyggelsen somframhölls när frågan om fysisk riksplanering behandlades (prop, 1972:111 bU. 2 s. 149) kan bidra tUl att landskapet håUs öppet, möjligheterna altupprätthålla vissa former av samhällsservice ökar och befintiiga menoutnyttjade byggnader kan komma till nyttig användning. På andra håll äremellertid konkurrensen om fritidsbebyggelsen mycket hård. Som också framgårav förarbetena till den fysiska riksplaneringen finns områden vid kusterna somöver huvud taget bör skyddas för fortsatt exploatering, Detla leder självfallettill höga priser på redan befintiig bebyggelse. Också inom andra områden, därvisst utrymme finns för ytterligare fritidsbebyggelse, är efterfrågan stor bådebeträffande äldre fritidsbebyggelse och nytillskott. Det kan nämnas att det ioktober 1970 fanns 492 000 fritidshus i . En företagen undersökningvisar atl av hushållen ägde fritidshus (SOU 1971: 75 s. 210och 213). Särskilt bland låginkomsttagare är förekomsten av fritidshus mycketlåg. tillkommer enligt uppgift omkring 25 000 fritidshus. Denövervägande delen av hushållen här i landet saknar alltså eget fritidshussamtidigt som efterfrågan är förhållandevis stor. Redannu finns i vissa regioner betydande svårigheter att tillgodose efterfrågan påfritidshus inom rimligt avstånd från bostadsorten. Den utländska efterfrågankan i viss utsträckning komma att förvärra denna situation, I vissa områden,där konkurrensen om marken är stor, torde den utländska efterfrågan redan nuutgöra ett problem. Likartade problem kan komma att uppslå i andraregioner, om den utländska efterfrågan ökar i hittillsvarande takl. Eltökat antal utländska markförvärv inom områden där efterfrågan på fritidshus ärstor måste anlas medföra en olämplig stegring av markpriserna. Det kannämligen förmodas att de i utlandet bosatta utländska köparna ofta ärkapitalstarka och därför är villiga all betala elt högre pris än vad somnormalt kan erhåUas på marknaden. Uppenbarligen är en sådan utveckling till menför här bosatta personers möjligheter atl förvärva fritidshus. Ävenom del som förut anförts i och för sig inte finns anledning att försvåra förutlänningar att förvärva fritidshus här i landet, bör i de områden därefterfrågan är slor svenska medborgare och övriga personer med närmareanknytning till ges företräde. Detta förutsätter bl. a. att priserna påfritidshus och mark för fritidsbebyggelse hålls nere. Det måsle därför varamöjligt att hindra att utländska köpare nu eller förvärvar fritidsfastigheteri sådan utsträckning att det får en prisuppdrivande effekt. Somframgår av det förut anförda beviljar länsstyrelserna f. n. så gott som allaansökningar om tUlstånd enligt lag till förvärv av enstaka fritidsfastigheter.Med nuvarande utformning av lagen är det naturligt all så sker. Lagen bördärför ändras så alt det klart framgår att tiUståndsgivningenskall vara restriktiv. Följande principer bör gälla för tiUståndsgivningen. Utanmera ingående prövning bör fritidsfastigheter få förvärvas av förutomsjälvfallet svenska medborgare som ej är underkastade lagen tidigaresvenska medborgare sam.t de som har hemvist i Sverige.Detsamma bör gälla i fråga om utländska medborgare som till följd av giftermåleller annat släktskapsförhållande eller liknande orsak har särskild anknytningtill eller som tidigare vistats i . Ävenutländska medborgare som under en rad av år hyrt eller ägt fritidsbostad hareller som eljest tidigare vistats här i större utsträckning på sin fritid börkunna få tillstånd. Också andra former av anknytning som bör föranleda förvärvstillslåndkan tänkas förekomma. Detvå förstnämnda grupperna torde kunna angivas direkt i lagtexten. Den tidunder vilken utlänningen skall ha haft hemvist bör i likhet med vad som gällervid förvärv av fastighet för jordbruks- eller annat näringsändamål kunnabestämmas till . Den kan som jämförelse nämnas att bosättningsliUståndenligt 7 § utiänningslagen (1954: 193) i regel inle meddelas förrän utlänningenvistats i riket . Beträffandede övriga grupperna är det svårt all i lagen precisera förutsättningarna förvarje särskUt fall. Övervägande skäl talar för att man för sådana fall har meraallmänt utformade bestämmelser. I det föregående har behandlats olikasituationer då utländska medborgare bör kunna få förvärvslUlstånd även omförvärvet avser fastighet i område där stor efterfrågan på fritidsfastigheterråder. Läget blir elt annat om ansökan görs av utländsk medborgare som saknarden särskilda anknytning till som beskrivits. Sådana ansökningarbör i princip inle bifallas om ansökan gäUer förvärv av fritidsfastighet i områdedär det finns risk för stegring av markvärdena på grund av betydande efierfråganpå frUidsfastigheter. Utländska förvärv av nu nämnd typ bör tiUåtas bara i dedelar av landet där tiUgången på fritidsfastigheter är god. Självfallet kanutvecklingen gå därhän all ett område, där fritidsfastigheterinte efterfrågats i slörre omfattning, senare blir föremål för starkkonkurrens. I sådant fall får tillståndspraxis självfallet göras merrestriktiv. Ienlighet med det anförda föreslås atl lagtexten jämkas så all länsstyrelsenfår ge tillstånd, om egendomen är lämpad för fritidsändamål och 1. förvärvaren varit svenskmedborgare 2. förvärvaren harhemvist i eller 3. förvärvet avser fastighet inomområde där risk inte föreligger för stegring av markvärdena på grund avbetydande efterfrågan på fritidsfastigheter eller 4. eljest särskilda skäl talar föratt tillstånd ges. Denföreslagna lagtexten ger utrymme för att beakta planmässiga synpunkter vid tUlståndsgivningen.Sålunda skaU bedömas om den inköpta egendomen är lämpad för fritidsändamål. Ardet fråga om en fastighet, som bUdats för sådant ändamål, föreligger givetvisinte något hinder mot förvärvet från plansynpunkt. Avser förvärvet exempelvisett område som förvärvaren önskar få avstyckat för fritidsändamål, måsle eflerremiss lill i den berörda kommunen bedömas, om en sådan fastighetsbUdninglämpligen bör ske. Är så inte fallet, kan givetvis egendomen inte anses lämpadför fritidsändamål. 1975: 65 35 Uttrycket"område" är avsett att ges en vidsträckt innebörd. Det kan varafrågan om en längre kuststräcka, ett skärgårdsområde, ett område vid en störreinsjö etc. Självfalletbör som aUmän förutsättning för tillstånd gälla att förvärvet inte strider motallmänt intresse. Hit hör i första hand jordbruks- och försvarsintressena. Idet sammanhanget bör erinras om att jordbruksministern tillkallat enutredning för översyn av jordförvärvslagen. Skärps förutsättningarna för tUlståndtill förvärv av jordbruksfastigheter, måste självfallet det beaktas vidtillämpningen av lag. Tillstånd bör vidare liksom hittUls kunna vägrasmed hänsyn till lörvärvarens personliga förhållanden. Dethar förekommit att utländska exploatörer visat intresse för att köpa störremarkområden i syfte att exploatera dem för fritidsändamål och säljafastigheterna liU utländska köpare. Tillstånd lUl sådana markförvärv lämnas avregeringen. För regeringens prövning gäller inte några särskilda bestämmelser.Någon ändring härvidlag bör inte ske. Självfallet kommer regeringen vid sinprövning av sådana ärenden liksom av ärenden beträffande förvärv av enstaka frUidsfastighetersom kommit under regeringens prövning att beakta behovet av alt förebyggaprisstegring på fritidsfasligheler. Det innebär atl man kan räkna med att tUlståndi exploateringsfallen kommer all ges endast undantagsvis. SkuUe tillstånd enUgt1916 års lag ges i sådana fall, blir också den utländske exploatören bunden avgällande bestämmelser om planläggning m. m. Det kan tänkas alt exploatören ifråga önskar planera området på ett för svenska förhållanden a-wikande sättför alt tillgodose speciella önskemål hos utländska spekulanter på fritidshus.Om de kommunala planmyndigheterna inte finner sig kunna godta exploatörensönskemål, kan detta få en avhåUande verkan när det gäller själva förvärvet avegendomen i fråga. Länsstyrelseni har förordat, att möjligheterna till samordnad nordisklagstiftning övervägs. Med anledning härav bör påpekas all de föreslagnalagändringarna innebär alt vi i sak närmar oss den ordning som råder i Danmarkoch . Deföreslagna ändringarna lag innebär att länsstyrelserna inte kommeratt kunna lämna tillstånd till förvärv av fast egendom för fritidsändamål isamma omfattning som hittUls. Enligt lagen i dess nuvarande lydelse fårlänsstyrelsen inte avslå ansökningen om tillstånd att förvärva sådanafasligheter som avses i 1 § tredje stycket. Finner att tUlståndinte kan lämnas, skall i stället insända handlingarna jämte egetutlåtande tUl Kungl. Maj:t Ärenden rörande förvärvstillstånd handläggs hos Kungl,Maj:t inom industridepartementet. Omantalet ansökningar om tUlstånd att förvärva fritidsfastigheter förbUr konstanteller fortsätter att öka även efter det att lagändringen trätt i kraft, kommerovan angivna förhåUande att medföra en icke obetydlig ökning av det antal ärendensom skall avgöras av regeringen. En sådan utveckling är inle önskvärd. Detföreslås därför att länsstyrelserna ges möjlighet att även avslå ansökningar ide fall som avses i 1 § tredje stycket lag. Utvidgningav länsstyrelsernas prövningsrätt bör laglekniskt genomföras på följande sätt.Huvudregeln att förvärvslUlstånd lämnas av regeringen bör tas upp i 1 § i ettnytt tredje stycke. Nuvarande tredje stycket blir alltså fjärde stycket.Nuvarande fjärde stycket bör utgå. Prop.1975: 65 36 I det nya tredje stycket bör anges alt tiUstånd lämnas avregeringen med undantag för fall som avses i fjärde stycket (nuvarande tredjestycket) då tillståndsfrågan skaU prövas av . Härav följer attansökan skall avslås om finner att förutsättningar för tillståndinte föreligger. Talan mot länsstyrelses beslut rörande förvärvstillstånd enligl1 § fjärde stycket i den föreslagna lydelsen bör föras hos regeringen genombesvär. All så skall ske följer av innehållet i 17 a §, varför någon särskildny fullföljdsbeslämmelse inle behövs. I , och finns möjlighet atlkontrollera även vissa nytljanderättsupplåtelser. Om utiändsk medborgaresmöjligheter att här förvärva fritidsfastigheter begränsas på det sätt somföreslagits ovan får man räkna med ett ökal anlal upplåtelser av nyttjanderätttill mark för fritidsändamål i de delar av landet där tillstånd gesrestriktivt. Sådana upplåtelser kan utgöra ett led i försök att kringgåtillståndstvånget enligt lag. Kjringgångsförsök kan visserligen påtalan av allmän åklagare beivras med stöd av lagen (1925: 221) om bulvanförhållandei fråga om fast egendom (bulvanlagen), men det torde endast i undantagsfallförekomma alt sådana försök kommer lill åklagarens kännedom. Bulvanlagen utgördärför inte något effektivt skydd. Om även nyttjanderätlsupplålelser av markför fritidsändamål underkastas tillståndstvång, får man etl effektivare medelmot kringgångsförsök. Den nytljanderättsform som man har att räkna med i dettasammanhang är främst bostadsarrende enligt 10 kap. 1 § jordabalken (JB) ochhyra. Bostadsarrende föreligger när jord upplåtes på arrende förannat ändamål än jordbruk saml arrendatorn enligt arrendeupplåtelsen har rättatt på arrendestället uppföra eller bibehålla bostadshus och det ej äruppenbart all upplåtelsens huvudsakliga syfte är att tillgodose annal ändamålän alt bereda bostad åt arrendatorn och honom närstående. Avtal om bostadsarrende skall enligt 10 kap. 2 § förstastycket JB träffas , , eller för arrendalorns livstid.Avtal som träffas gäller bara om arrendenämnden godkänneravtalet i den delen. Arrendatorn är skyddad genom regler om att avtal omarrende alltid måste uppsägas för att upphöra att gäUa vidarrendetidens utgång samt genom besiltningsskyddsregler, som innebär att arrendatornunder vissa förutsättningar har rätt tiU förlängning av avtalet (10 kap. 36 §§JB). Vid arrende på viss lid får arrendatorn, om ej annat avtalats och godkäntsav arrendenämnden, överlåta arrenderätten till annan med vilken jordägaren skäligenkan nöjas. Arrendatorn är dock i detta fall skyldig att först erbjudajordägaren att bl. a. återta arrendestället mot skälig ersättning förarrenderättens värde. Arrenderätten kan även, om ej annat avtalats ochgodkänts av arrendenämnden, genom bodelning, arv eller testamente eller genomexekutiv försäljning eller i arrendalorns konkurs övergå till annan med vUkenjordägaren skäligen kan nöjas. I sistnämnda fall föreligger ingen hembudsskyldighetgentemot jordägaren. Som framgår av föregående redogörelse får vidbostadsarrende arrendatorn en långvarig och tryggad besittningsrätt. Man måsteräkna med att förvärv av rätt till bostadsarrende för fritidsändamål kan te sigsom ett fullt godtagbart arrangemang för en utländsk spekulant som inte ansersig kunna räkna med att få tiUstånd att köpa fastigheten i fråga. Starka skältalar därför att även utländsk medborgares rätt att träffa 1975: 65 37 avtalom bostadarrende underkastas tiUståndstvång när avtalet avser fritidshus. Uthyrningav fritidsbosläder till utländska medborgare utgör elt önskvärt inslag ituristnäringen. Hyresupplåtelser till utländska medborgare bör därför inteunderkastas tillståndsplikt. NyttjanderätttUl fastighet kan även upplåtas i form av tomträtt. Tomträttsupplåtelser förfritidsändamål är emellertid så sällsynta att det knappast finns anledning attunderkasta upplåtelse eller överlåtelse av sådan rätt tiUståndstvång iförevarande hänseende. Slutligenbör nämnas att frågor angående jordbruksarrende kommer att ses över inom justitiedepartementet.Därvid bör även frågor om utländsk medborgares rätt lill jordbruksarrendeövervägas. Denföreslagna utvidgningen av tillämpningsområdet lag kan ske genomalt i lagen införs en ny paragraf, 1 a §, som reglerar upplåtelse avbostadsarrende lill utländska medborgare, I den nya paragrafen bör i förstastycket anges att utländsk medborgare inte utan tillstånd får förvärva rätttill bostadsarrende om arrendeupplåtelsen avser rätt att uppföra ellerbibehålla hus för fritidsändamål. Med uttrycket förvärv avses då dels detfallet all utlänningen själv vill sluta arrendeavtalet, dels det fallet attutlänningen skall överta arrenderätten från en tidigare arrendator. Med denföreslagna utformningen gäller tillslåndsplikten bara utländska fysiskapersoner. Juridiska personer torde inte kunna ingå avtal om bostadsarrendesåsom detla institut utformats i 10 kap. JB. Iandra stycket i den nya paragrafen bör anges atl bestämmelserna i lagen ommeddelande av tillstånd till förvärv av bostadsfastighet för fritidsändamåloch om verkan av alt sådant tillstånd inte sökes eller beviljas gäller itillämpliga delar i fråga om sådant förvärv av rätt till bostadsarrende somavses i första stycket. Del innebär att tillstånd får meddelas av länsstyrelsensom därvid har att tillämpa samma regler som gäller i fråga om lillslånd tillförvärv av fritidsfastighel. Bestämmelserna i 5 § om alt ansökan skall görasinom viss lid hos i det län där egendomen eller del av den ärbelägen kommer också att gälla liksom bestämmelserna i samma paragraf omförvärvs ogillighet. 610§§ innehåller vissa bestämmelser om förvärv genom exekutiv auktion. Det synesknappast erforderligt att någon motsvarande reglering får gälla i fråga omförvärv av rätt tUl bostadsarrende vid exekutiv auktion. Situationen tordenämligen bli utomordentligt sällsynt. Itredje stycket i den nya paragrafen bör undantag från tillslåndsplikten görasi fråga om förvärv genom bodelning, arv och testamente (jfr 18 § förstastycket). Detsynes inle påkallat alt den i 17 § föreskrivna skyldigheten för utländsk förvärvare,som är bosatt utomlands, atl ha elt i orten bosatt ombud utsträcks lill altgälla även vid förvärv av rätt till bostadsarrende. Denföreslagna lagstiftningen bör träda i kraft . Av allmännarättsgrundsatser följer att avtal om bostadsarrende som träffas före dentidpunkten omfattas av äldre lag. Däremot blir de nya bestämmelserna i 1 §tillämpliga även i fråga om äldre tillståndspliktiga förvärv. Detla gällerockså i fråga om ärenden som är anhängiga hos vidikraftträdandet. Skulle före ikraftträdande ha överlämnat ärendetill regeringens prövning, får regeringen anses behörig att pröva ärendet utanhinder av att inte meddelat avslagsbeslul. to -2 3 =5 S (oo r-iO\I m(Nr-icx)C\mi-ir-fOTi-iII1 trt Tj- - .r*-j m (SJ cs| _ ,_-, c (D Ul u. ro >0) o r. =° :g S t/) c/1 c OJ -ffi 3 ,-1 U t/1 j t/i CO - i; :0 . o S) c r*~t v so so r>i r l.-,(NJaoTtor[--.-iO CNwirl vi Oior. i. . r-iCN r- 0-'r. *''!--* tsl>nriOOvorO rfNcN "TI - CO ,1- > i2 o-c-::. c trt c C2 e: c .-. . rt -p: c S = E oo-s-sDior-i-.rsmoovtcsr-i.msoor-ro---rJ- ro ._,S -- o-1 it: "« > ** TZ >, C W (U « = 1=: . cö c3 ra ra "c C c c c; cö rt ro !l II II II w CQ M 1:3 -, u . - o - e\ E -c to E c3 bo 5 c °'S, j5 S M I i .:;i o j . p. o. o T ..v. . ..- o ><;« o n i :S K 0!< w >0 > t: ra - ö W V) *r c --. CO _ u: . E JS -.- - CO '5) - S .2, K § fe »; ""1- ;0 CO 1> (U t- cffjC '~-' Bilaga B (tillbilaga 1) Av länsstyrelserna under perioden 1972-30 juni 1974lämnade tillstånd enligt 1916 ars lag för utländsk medborgare att i Sverigeförvärva fastighet för fritidsändamål fördelade efter nationalitet och hemvist. Teckenförklaring: T = totala antalet förvärvare av vissnationalitet U = antalet förvärvare av viss nationalitet som hadehemvist i utlandet Ytterligare 3 förvärvare hade hemvist i utlandet. Uppgiftom deras nationalitet saknas. Antalet U är tillhopa 113. Uppgift om deras fördelningefter nationalitet saknas.