prop · FZ039 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition nr 1975/76 Prop. 1975/76: 9 Regeringensproposition med förslag till godkännande av avtal mellan och Brasilienför midvikande av dubbelbeskattning beträffande inkomstskatter, m. Regeringenföreslår alt antaga de förslag som har upplagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1 propositionen föreslås att godkänneretl mellan och ingånget avtal för undvikande avdubbelbeskattning beträffande inkomstskatter saml ell till avtalet fogatprotokoll. Avtalet och protokollet träder i kraft så snartratifikationshandlingar har utväxlats och avses bli tillämpade, såvitt avserskatt som innehålls vid källan, på belopp som betalas eller överförs fr. o. m.den 1 januari året efter ikraftträdandet och, såvitt avser andrainkomstskatter, i fråga om inkomst som uppbärs fr. o. m. åretefter ikraftträdandet. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , , , Propositionmed förslag till godkämiande av avtal mellan och förundvikande av dubbelbeskattning beträffande inkomstskatter samt ett tillavtalet fogat protokoU slöts mellan ochBrasilien ett avtal för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter påinkomst och förmögenhet. Avtalet godkändes av (prop. 1965: 164, BeU1965:54, rskr 1965:423) och tillämpades på inkomst som förvärvals den 1 januari1967 eller senare och i fråga om förmögenhet års taxering (SFS1967: 163). ingick avtal medvissa andra stater i . Innehållet i dessa avtal avviker på några viktigapunktei års svensk-brasilianska avtal på ett sätt som kommer detla avtalatl från svensk synpunkt te sig något oförmånligt. Då detta förhållande kundebefaras minska svenska företags konkurrenskraft på dert brasilianska marknadentogs från svensk sida initiativ lill en revision av avtal. Förhandlingar om en sådan revision ägde rum i Riode Janeiro . Därvid paraferades ett på engelska språketupprättat förslag till avtal mellan och för undvikande avdubbelbeskattning beträffande inkomstskatter samt etl lill avtalet fogatproto-Icoll. Överenskommelse har sedermera nåtts om texter på svenska ocbportugisiska språken. 1975/76:9 3 Förslagen till avtal och protokoll remitteradeslill kammarrätten i och . Sistnämnda remissinstanshar framfört vissa erinringar av i huvudsak formell natur. Jag avser atl la uppdessa i samband med de avtalsbestämmelser till vilka de hör. Förslagen bör fogastill regeringsprotokoUet i detta ärende som bilaga. Sedan regeringen beslutat attavtalet och protokollet skulle undertecknas, har de den 25 april 1975undertecknats för del av beskickningschefen i . I utgår federala, delstalliga ochkommunala skatter. Skatt lill förbundsstalen utgår bl.a. i form av inkomstskattsamt skatt på industriproduktion och konsumtion (IPl). Bland viktigaredelstatliga skaller må nämnas en mervärdeskatt (ICM). De kommunala skatternaär av mindre betydelse. De utgår dels som skatl på tjänster (ISS) dels som faslighetsskattmed varierande procent på fastighetens taxeringsvärde. Fysisk person bosatt i erlägger federalinkomstskatt efler en progressiv skiktskala oavsett om inkomsten härrör frånBrasilien eller från utlandet. Inkomst som ej uppgår till mer än 13 900 Cruz.per år är inte skattepliktig (1 . 1 skiktet 13 901Cruz.15 000 . erläggs skatt efter . I högsta skiktet, över 289 300Cruz., erläggs skatt efter . Från de angivna beloppen medges dock vissaavdrag, som i lägsta skiktet uppgår till 321 och i högsta till 42 838Cruz. Gifta makar samlaxeras i regel. Inkomst kan härröra från åtta skilda inkomstslag.Från varje inkomstslag medges avdrag för redovisade kostnader för intäkternasförvärvande. Från inkomst av fritt yrke, provision, royalty m.m., medges etlschablonavdrag . Från de sammanräknade inkomsterna medges dessutomavdrag för hustru och beroende barn och kostnader för barns utbildning samt försjukvård och sjukvårdspremier, bidrag till välgörande ändamål, räntor ochvissa kapitalförluster. Avdrag kan också medges för investeringar i vissautvecklingsprogram. 1 utlandet bosatt person som flyttar lill Brasilienanses bosatt där närmast efter inflyttningen. Behåller hanemellertid bosättningen i det andra landet anses han bosalt i förflutit efter inflyttningen. föreliggeremellertid skyldighet att erlägga skatt på inkomst, som härrör frånBrasilien. Förelag erlägger proportionell skatt på inkomst.Skatten uppgår normalt till men reduceras till för företag avallmännyttig karaktär om vinsten inle överstiger av det egna kapitalel.Småföre- 1975/76:9 4 tagsom utför personliga tjänster erlägger skatt av inkomsten. För börsnoteradeförelag och förelag vars tillgångar inte överstiger 489 707 . På utdelad vinst tillkommer skatt av utdelningen. Vidberäkning av skattepliktig inkomst medräknas inte utdelning från annatbrasilianskt bolag eller inkomster från verksamhet i uttandet. som utdelar vinst eller betalar ränta och royalty lillbolag eller fysisk person som ej har hemvist i skall innehållakällskatt med i regel på bruttobeloppet. För att förhindra eller försvåraalltför stora utdelningar lill utlandet föreskriver brasiliansk lagstiftningdessutom all en särskild skatt ("excess distributions tax") tas utpå den del av utdelningen som överstiger av bolagels genomsnittligaregistrerade kapital . Skatten är progressiv och tas utmed om utdelningen överstiger 12 men inte av kapitalet, omutdelningen överstiger 15 men inte av kapitalet och om utdelningenöverstiger av kapitalel. Vid beräkning av hur stor andel av kapitalet somdelas ut tas hänsyn till utbetalat belopp efter avdrag för den ordinariekällskatten, vilket omkällskatten uppgår till innebär, att av kapitalel kan delas ut utanatt utdelningen träffas av extraskatten. Utländska bolag med fast driftställe i Brasilienerlägger, utöver sedvanlig bolagsskatt, källskatt av driftställetsvinst efter avdrag för bolagsskatten. Källskatten kan reduceras till omvinslen avsatts för vissa investeringar. Särskilda restriktioner gäller i fråga omutbetalning av bl.a. royalty. Sålunda medges inle avdrag för sådan kostnad dåfråga är om patent, som inte registrerats både i patenthavarens ellervarumärkesinnehavarens hemland och i . Brasilianskt bolag medges inle helleravdrag för utbetalning av royalty till uttändskl bolag som innehar ellermer av aktierna i del utbetalande bolaget. 1 övriga fall medges avdrag för sådanakostnader av omsättningen såvitt avser royalty och avomsättningen såvitt avser ersättning för nyttjande av varumärke. Avdrag medges vidare för lön till ett företagsdirektör med högst av bolagets vinst före utbetalningen. Avdrag förgratifikationer och tantiem medges inte alls. Med hänsyn tiU penningvärdeförsämring föreliggerskyldighet för en del företag atl företa uppskrivningar av vissa tillgångarenligt fastställda indexreglerade skalor. Liksom flera andra länder, vilka i industriellthänseende är ofullständigt utvecklade, medger särskilda skatteförmånerför investeringar som anses önskvärda ("tax incenlives"). Dettagäller särskilt vid investeringar i Amazonområdel och i nordöstra som etablerar sig i dessa områden kan medges frihet från inkomstskattunder 1975/76:9 5 kan få väsentlig skattereduktion,ibland uppgående lill . Avtalet har i huvudsak kunnat utformas i enlighetmed de regler som och utveckling ()har rekommenderat för bilaterala skalteavtal. Vissa avvikelser förekommer dockbl. a. i fråga om utdelning, ränta och royalty samt beskattning av fritt yrkeoch pensioner. Avtalet innehåller vidare bestämmelser om s.k. matching creditpå svensk sida, dvs. avräkning för brasiliansk skatt som eftergivits. Art.1 anger vilka personer som omfattas av avtalet. Art. 2 redovisar de skatter på vilka avtalet ärtillämpligt. 1 motsats till vad som är fallet enligl gällande avtal omfattasinte den svenska förmögenhetsskatten av det nya avtalet. Som jag harnämnt förekommer inle någon förmögenhetsskatt i . På brasiliansk sidautesluts ur del nya avtalet den tidigare nämnda "excess distributionstax". 1 en reservation till yttrande påpekas alt dennaskatt är av sådan höjd atl den avseväri försvårar svenska förelags hemtagningav skälig avkastning på sina investeringar. Skatten borde därför enligtreservanten omfattas av avtalet och särskild bestämmelse införas däri somreducerar denna skatt lill noll. Jag vill för egen del framhålla, att man på svensksida vid förhandlingarna givetvis förde fram bl. a. dessa synpunkter. Påbrasiliansk sida var man emellertid inte villig alt ge avkall på sina internabeskattningsanspråk i detta hänseende. Det bör dock betonas, att det svenskaavtalet inte avviker från andra avtal som ingått under senare år.Brasiliens avtal med t. ex. och omfattar inte heller dennaskatt. Svenska företag är därför i detla hänseende inle sämre ställda än t. ex.franska och finska. Art. 35 innehåller definitioner av vissa uttrycksom förekommer i avtalet och protokollet. Genom art. 5 punkt 4 andra styckethar begreppet fast driftställe fått en vidare innebörd än enliglOECD-reglerna. Utvidgningen avser försäkringsföretag i den ena staten somuppbär och försäkrar risker i den andra staten genom ombud där. Sådanverksamhet i den andra staten konstituerar fasl driftställe där. Art.622 upptar regler om beskattningen av särskilda inkomstslag. Enligt art. 6 får inkomst av fastighet beskattas iden stat där fastigheten är belägen. Art. 7 föreskriver alt rörelseinkomsl får beskattasi den stat där rörelsen bedrivs från fasl driftställe. Vad som avses med fastdriftställe anges i art. 5. 1975/76:9 6 Som elt undantag från art. 7 föreskrivs i art. 8punkt 1 i överensstämmelse med modeUavtal, att inkomst av sjö- ellerluftfart i internationell trafik skall beskattas endast i den stat där förelagsom bedriver sådan verksamhet har sin verkliga ledning. Art. 9 behandlar speciella skatteproblem som kanuppkomma vid intressegemenskap mellan företag. Artikeln föreskriver attvardera staten i enlighet med sin nationella lagstiftning förbehålls rätt attverkställa omräkning av inkomst av rörelse om obehörig vinstöverföringföreligger mellan sådana företag i vardera avtalsslutande staten. Bestämmelsenfår på svensk sida betydelse för tillämpningen av 43 § 1 mom. kommunalskattelagen(1928: 370) (43 § 1 mom. ändrad : 573). Art. 1012 i avtalet föreskriver, att utdelning,ränta och royalty i princip skall beskattas i mottagarens hemviststat.Utbetalningen får emellertid beskattas också i den stat från vilken den härrör(källstaten), dock med vissa begränsningar i fråga om de skattesatser som fårtillämpas. Sålunda är enligt art. 10 punkt 2, art. 11 punkt 2 och art. 12punkt 2 skattesatserna på utdehiing, ränta och royalty begränsade till elleri vissa fall tili av det utbetalade bruttobeloppet. Begränsningen lill på utdelning eUer vinst enligt art. 10 punkt 2 a och punkt 5 skall dockenligt art. 10 punkt 6 inte börja tillämpas förrän efter utgången av tredjekalenderåret efter avtalels ikraftträdande. Av punkt Ib i det till avtaletfogade protokollet framgår att begränsningarna till tillämpas endast deförsta tio åren under vilka avtalet gäller. anser att definitionerna i arl. 10punkt 4, art. 11 punkt 4 och art 12 punkt 3 enligl sin ordalydelse ärbegränsade till att avse tillämpningen av respektive artikel. Jag vill påpeka,att detta inte är avsilclen. Motsvarande definitioner skall gälla även i andrafall då begreppen förekommer i avtalet eller protokollet. harvidare invänt, alt uttrycket "vinst" i art. 10 punkt 5 bordeersättas med "inkomst", eftersom begreppen är identiska. Verket hardärjämte anfört, all det är oklart om den skatt som får tas ut enligt dennapunkt träffar hela vinsten eller endast den del som överförs till . Beträffande den första invändningen anser jag attuttrycket "vinst" är mer adekvat i detta sammanhang eftersom detbelopp som beskattas är det som återstår sedan den brasilianska bolagsskattenhar dragits av. Beträffande frågan om underlaget för källskatt enligt art. 10punkt 5 torde framgå av ordalydelsen, att skatten träffar all vinst efteravdrag för bolagsskatten, således inte endast den del som förs över tillSverige. Jag anser att bestämmelsen bör godtas i sin föreslagna lydelse. Enligt en särskild föreskrift i punkt 2 iprotokollet skall beskattningsrätten enligt art. 10 punkt 5 inte anses stå istrid med diskrimineringsförbudet i art. 24 punkt 3. Som ett undantag från bestämmelsema i arl. 11punkterna 1 och 2 gäller enligt art. 11 punkt 3 att ränta som härrör från enstat och som 1975/76:9 7 utbetalastill den andra statens regering m.fl. organ skall vara undantagen frånbeskattning i den förstnämnda staten. Skattsom tagits ut i källstaten enligt bestämmelserna i art. 1012 får avräknas ibetalningsmottagarens hemviststat med tillämpning av arl. 23 punkterna 1 och 4.Beträffande aktieutdelning från elt brasilianskt till ett svenskt bolag fiimssärskilda bestämmelser i art. 23 punkt 2. Jag avser att återkomma till dessabestämmelser i samband med redogörelsen för art. 23. Beskattningav realisationsvinst behandlas i art. 13. Vinst genom överlåtelse av faslighetfår beskattas i den stat där fastigheten är belägen. Om avyttring avser lösegendom som ingår i anläggnings- eller driftkapitalet i fast driftställe ellerstadigvarande affärsanordning för utövande av fritt yrke, får beskattning avvinsten ske i den stal där driftstället eller affärsanordningen ligger. Vinstgenom avyttring av fariyg eller luftfartyg, som används i internationelltrafik, eller av lös egendom hänförlig till sådana fartyg och luftfartygbeskattas dock endast i den stat som enligt art. 8 har beskattningsrätten tillinkomsten av verksamheten, dvs. den stal där sjöfarts- ellerluftfartsföretaget har sin verkliga ledning. Realisationsvinst av annat slagfår beskattas i båda staterna. Uppkommer dubbelbeskattning undanröjes denna medstöd av bestämmelsema i art. 23 punkterna 1 och 4. Art.14 föreskriver i enlighet med modellavtal att inkomst av fritt yrke iregel beskattas endasi i den stat där inkomstlagaren har hemvist. Bestämmelsenavviker emellertid från OECD-reglerna genom att beskattning får ske i den andrastaten om ersättningen belastar elt fast driftställe där eller ett bolag medhemvist i denna andra stat. Det krävs sålunda icke, såsom fallet är enligtOECD-avlalet, att mottagaren har en stadigvarande anordning för utövande avverksamheten i den andra staten. Beskattningav inkomst av enskild tjänst regleras i art. 15. Sådan inkomst beskattasendast i inkomsttagarens hemviststat, såvida inte arbetet utförs i den andrastaten. I sådant fall får inkomsten enligl art. 15 punkt 1 beskattas i densistnämnda staten. Inkomst av arbete, som utförs under kortvarig vistelse idenna andra stat, beskattas dock endast i hemvislstalen under deförutsättningar som anges i art. 15 punkt 2 ac. Beskattning av inkomst avanställning ombord på fariyg och luftfartyg i internationell trafik behandlassärskilt i art. 15 punkt 3. Enligt derma bestämmelse får sådan inkomstbeskattas i den stal där företaget i fråga har sin verkliga ledning. har invänt, att hänvisningen iart. 15 punkt 1 till art. 19 som behandlar ersättning av allmän natur äroegentlig, eflersom art. 15 enligl sin rubrik endast behandlar inkomst avenskild tjänst. Verket gjorde motsvarande invändning i fräga om art. 15 i det nyasvenskfinska avtalet. Jag får hänvisa till vad jag anförde i prop. 1973: 179s. 9 och 10. 1975/76:9 8 I överensstämmelse med modellavtal fårstyrelsearvoden och lilmande ersättningar enligt art. 16 beskattas i den stat,där det utbetalande bolaget har hemvist. EnUgt art. 17 iåi inkomst som artister ochprofessionella idrottsmän förvärvar beskattas i den stat där verksamhetenutövas. Bestämmelsen i art. 17 punkt 2, som förekommer i flertalet under senareår ingångna svenska dubbelbeskattningsavtal, har tillkommit för att förhindraall beskattningsregeln i art. 17 punkt 1 kringgås genom att ersättningen förett artistuppträdande etc. utbetalas exempelvis lill ett för ändamålet bildatartislbolag i den andra staten. Art. 18 innehåller bestämmelser om beskattning avenskild pension och livränta. Beskattning sker i princip endast i mottagarenshemviststat. Dock får pensioner och liknande ersättningar, som överstiger ettbelopp motsvarande under ett kalenderår, beskattas i bådastaterna. Uppkommen dubbelbeskattning undanröjs med tillämpning avbestämmelserna i art. 23 punkterna 1 och 4. Art. 19 föreskriver att lön eller pension, somutbetalas av en av de avtalsslutande staterna eUer från fond inrättad avstaten i fråga, får beskattas i den utbetalande staten. Är inkomsttagarenmedborgare i denna stat skall inkomsten beskattas endast där. Pension somutbetalas enligt en stats socialförsäkringslagstiftning (i t.ex.folkpension och ATP) får enligt art. 19 punkt 3 alllid beskattas i denna stat. har med hänvisning till sittyttrande över förslaget till dubbelbeskattningsavtal med ifrågasatt ominte en precisering av uttrycket "bestämmelser om socialförsäkring"i art. 19 punkt 3 är erforderlig. Jag får med anledning härav hänvisa till vadjag anförde i prop. 1973: 179 s. 11 och 12. Art.20 ocli 21 innehåller särskilda regler om skattefrihet för inkomster, somuppbärs för föreläsnings-, undervisnings- eller forskningsverksamhet,praktikljänstgöring m.m. Likartade bestämmelser återfiims i flertalet svenskadubbelbeskattningsavtal. Syftet med bestämmelserna är att underlätta utbytet avlärare, forskare, studenter och praktikanter mellan de båda statema. Inkomstslag som inte behandlats i föregåendeartiklar beskattas enligt art. 22 i båda de avlalsslutande staterna.Dubbelbeskattning undanröjs med tillämpning av art. 23 punkterna 1 och 4. har i sitt yttrande gjort vissa invändningarav principiell natur av samma innehåll som den kritik som verket framförde motförslaget till avtal med . Invändningarna rör arl. 1012, arl. 13 punkl 3,art. 18 punkl 1 och art. 22. Jag får i dessa delar hänvisa tiU vad jag anfördei prop. 1973: 183 s. 6 ff. I art. 23 punkterna 1 och 4 föreskrivs för bådastaterna skalteavräk-ning (credit of tax) som huvudmetod för undvikande avdubbelbeskattning. Metoden innebär, att beskattningen i hemvislstalenuinefaltar den 1975/76:9 9 skaltskyldigessamtliga inkomster utom de som i avtalet uttryckligen undantagits frånbeskattning i deima stat. Från den sålunda uträknade skatten avräknas denskatl, som påförts i den andra staten. I fråga om utdelning från brasUiansktbolag tUl svenskt gäller dock enligt art. 23 punkt 2 att sådan utdehiing skaUvara undantagen från svensk skatt i de fall utdelningen enligt svensk lag varitundantagen från beskattning om båda bolagen varit svenska. För skattefrihetfordras dock även att de ytterligare villkor som anges i punkt 2 är uppfyllda.De åsyftade svenska bestämmelserna återfinns i 54 § kommunalskattelagen (1928:370) (54 § ändrad : 313) och 7 § lagen (1947: 576) om statliginkomstskatt. IUkhet med de flesta andra svenska dubbelbeskattningsavtal med utvecklingsländerinnehåller förevarande avtalsförslag regler om avräkning i av högreskattebelopp än som faktiskt erlagts i BrasiUen, s. k. matching credit (art. 23punkt 3). I förslaget har reglema om matching credit begränsats tUlinkomstslagen utdelning, ränta och royalty. Reglerna har utformats så attavräkning i fråga om utdelning och royalty enligt art. 10 punkt 2 a resp. art.12 punkt 2 b alltid skall ske som om brasUiansk skatt ultagits med 25 %.Såvitt avser utdelning gäller detta givetvis ej de faU då utdelningen enligtart. 23 punkt 2 är undantagen från svensk skatt. Beträffande ränta som avses iart. 11 pimkt 2 b skall brasiliansk skatt alltid anses ha tagits ut med 20 %.Bestämmelsema om matching credit enUgt art. 23 punkt 3 skall enligt punkt 1 a iprotokollet tillämpas endast under vilka avtalet gäller. 23 punkt 5 har intagits sedvanliga regler om progressionsförbehåll försådana fall då inkomst enligt avtalet skall beskattas endast i källstaten ochcredit of tax-metoden således inte skall tillämpas. Bestämmelser om förbud mot diskriminering,förfarandet vid ömsesidig överenskommelse om tolkning eller tillämpning avavtalet och protokollet samt utbyte av upplysningar har intagits i art. 2426. Isamband med redogörelsen för brasiliansk skattelagstiftning nämnde jag, alt ettbrasilianskt bolag inte får avdrag vid inkomstbeskattningen för royalty sombetalas till utländskt bolag om det utländska bolaget äger avaktierna i det brasilianska bolaget. Om royaltymot-tagaren däremot är elt annatbrasiUanskt bolag medges avdrag. Vid förhandlingarna var man enig om alt dessaföreskrifter inle skulle anses strida mot diskrimineringsförbudet i art. 24 punkt4. På brasUiansk sida åtog man sig emellertid att, trots bestämmelserna i inlemlagstiftning, i här avsedda fall medge avdrag för royalty som utbetalas lillsvenskt företag så snart BrasUien genom avtal, slutet efter undertecknandet avförevarande avtal, med annan stat, belägen utanför , förbundit sigalt medge sådant avdrag för royaltybelalningar till förelag i denna andra stat.En bestämmelse härom har tagils in i punkt 3 i protokollet. 1975/76:9 10 Art. 27 innehåller bestämmelser om diplomatiska ochkonsulära befattningshavare. 28 föreskrivs, att avtalet efter ratifikation träder i kraft så snartratifikationshandlingarna utväxlats. Enligt avlalsförslaget tUlämpas de nyabestämmelsema för del såvitt avser skatt som innehålls vid källan ifråga om belopp som betalas eller överförs fr.o.m. året närmastefter ikraftträdandet och såvitt avser andra skaller på inkomst i fråga ominkomst som uppbärs fr. o. m. året närmast efterikraftträdandet. Nuvarande avtal mellan och BrasUien upphör att gällasåvilt avser källskatter och andra skatter på inkomst fr.o.m. den dagförevarande avtal blir tillämpligt. I fråga om förmögenhetsskatt tUlämpas nuvarandeavtal sista gången på förmögenhet som innehas vid utgången av del år dåförevarande avtal träder i kraft. Som jag nämnt tidigare omfattar del nyaavtalet inte förmögenhetsskatter. Bestämmelserom upphörande av avtalet fiims i art. 29. Det till avtalet fogade protokollet utgör enintegrerande del av avtalet. Dess innehåll har tidigare berörts i samband medde bestämmelser i avtalet till vilka det hör. Sammanfattningsvis vill jag framhålla följande.Gällande dubbelbeskattningsavtal mellan och äretl utpräglat u-landsavtal, där för att undanröja dubbelbeskattninggjort långtgående eftergifter till förmån för fiskala intressen,något som påpekades när avtalet förelades för godkännande (prop.1965: 164 s. 48). Avtalet avviker väsentligt från modellavlal både imateriellt och formellt hänseende. Avtalet torde emellertid ha haft storbetydelse för utvecklingen av de kommersiella förbindelserna mellan Sverigeoch BrasUien och väsentligen förbättrat den svenska exportindustrinskonkurrensläge på den brasilianska marknaden. Under början av 1970-lalel ingickBrasUien en rad nya avtal med andra europeiska stater. BrasUien synes därvidha omprövat sin tidigare attityd tUl avtal av detla slag och visat benägenhetall i viss utsträckning ge avkall på tidigare långtgående beskatlningskrav. Ijämförelse med de nya avtalen kom därför det svenska avtalet atlframstå som oförmånligt både för de svenska fiskala intressena och för de svenskaföretagen. Detta gäller särskilt beskattningen av utdelning och ränta.Förevarande avtalsförslag, som från svensk synpunkt innebär förbättringar idessa och andra hänseenden, överensstämmer i stort sett med de övriga avBrasUien ingångna avtalen och även med de avtal undersenare år har ingått med andra utvecklingsländer. Avtalet avviker givelvis påflera väsentliga punkter från OECD-avlalet men har i stort sett kunnat anpassastill detta avtal både materiellt och formellt. Liksom i nuvarande avtalanvänds avräkningsmeto- 1975/76:9 11 den(credit of tax) som generell metod för att undvika dubbelbeskattning. Vidarehar i det nya avtalet liksom i det nuvarande åtagit sig att i vissafall ge avräkning för brasiliansk skatt som eftergivits (s. k. matchingcredit). Åtagandena i detta hänseende är dock mindre långtgående än inuvarande avtal. Avtalet bygger emellertid i princip på ömsesidiga åtagandenoch får anses utgöra en tillfredsställande lösning av hithörandebeskatlningsproblem.