prop · FY034 · 1975-12-31 00:00:00 — Maj:t när enförhandling har misslyckats. Innebär den skadliga verkan att visst pris är uppenbartför högt, kan Kungl. Maj :t förordna om ell visst högsta pris som inle fåröverskridas ulan tillstånd. H:15 Skr 1975:4 492 Marknadsdomstolensverksamhet regleras närmare i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m. m. (ändradsenast 1973:879). Domstolen, som är allsidigt sammansatt, handlägger, förutomkonkurrensbegränsningsfrågor, ärenden om otillbörlig marknadsföring och omoskäliga avtalsvillkor. NOskall i konkurrensbegränsningsfrågor föra det allmännas talan införmarknadsdomstolen. Har NO i visst fall beslutat alt inte begära förhandling hosmarknadsdomstolen, kan förhandling påkallas av företagare som berörsav konkurrensbegränsningen i fråga eller av sammanslutning av konsumenter ellerlöntagare. I praktiken har de flesta ärenden om undanröjande av skadlig verkanav konkurrensbegränsning slutförts hos NO. Antalet ärenden av detta slag somhar handlagts av och dess föregångare är ganska ringa. () har huvudansvaret för utredningsverksamheten ikonkurrensbegränsningsfrågor. SPK utreder sådana frågor antingen efter begäranav NO eller eller av eget initiativ. Vidare för SPKkartellregisler, som är offentligt. Den legala grunden för verksamheten ärlagen (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden(ändrad 1972:763). I fråga om bank- och försäkringsväsen är detbankinspektionen och försäkringsinspektionen som biträder med utredningar ochför kartellregister. Dennuvarande lagsiiftningen om konkurrensbegränsning tillkom ochutvidgades i samband med den slutliga avvecklingen av krigsårensprisreglering. Frågan om samhällets åtgärder inom ramen för pris- ochkonkurrenslagstiftningen har därefter utretts ett flertal gånger. Betänkandet(SOU 1961:3) Effektivare prisövervakning från 1%0 års prisövervakningskommittéföranledde förslag till och beslut av riksdag ompersonalförstärkningar hos myndigheterna. På grundval av bl. a.riktprisutredningens betänkande (SOU 1966:48) Prissamverkan och konkurrensbeslutade om ytterligare effektivisering och förstärkning avpris- och konkurrensövervakningen. Därvid beslöts att inrätta ettstorföretagsregister i syfte att övervaka koncentrationsutvecklingen genom bl.a. företagsköp och fusioner. Lagstiftningenmol konkurrensbegränsning bygger på grundtanken atl fri konkurrens och frinäringsutövning har övervägande positiva verkningar genom att bidra tilleffektivitet och utvecklingsförmåga inom näringslivet. Konkurrensbegränsningslagenoch de myndigheter som finns på området har otvivelaktigt främjat utvecklingenmot ökad effektivitet inom näringslivet. Särskilt för de mindre och medelsloraförelagen har lagstiftningen haft en väsentlig funktion att fylla. De förutsättningarsom rådde vid lagens tillkomst har emellertid successivt förändrats. Jag skallinte här uppehålla mig vid orsakerna till dessa förändringar utan endast pekapå några förhållanden inom samhällsutvecklingen och ekonomin, som påverkatförutsättningarna för lagstiftningen. Samhällethar tagit ett allt större ansvar för medborgarnassociala trygghet och välfärd. Detla har kommit till uttryck bl. a. ilagstiftning och inrättande av nya myndigheter inom ramen förarbetsmarknadspolitik, regionalpolitik, industripolitik, miljöpolitik, konsumentpolitikosv. Jag vill i della sammanhang också nämna den skärpta prisövervakningen ochanvändningen av tillfälliga prisregleringar, som innebär att statsmakterna ivissa fall tar ett direkt ansvar för prisutvecklingen. Även om desamhällsingripanden jag nu lämnat exempel på beaktats vid tillämpningen avkonkurrensbegränsningslagen så innebär samhällets ökade engagemang på dessaområden att förutsättningarna för 493 Kommittéer: H:15 Koncentrationsutvecklingeninom näringslivet är en annan faktor som påverkar förutsättningarna förkonkiirrénsbegränsningslagen. Kravet på effektivitet inom näringslivet lederofta till en utveckling mot stordrift och större företagsenheter. Vid deanalyser av slorförelagsregistret som skett har kunnat iakttas en ökad takt ikoncentrationsutvecklingen inom näringslivet . Denna utveckling,som sålunda delvis är en följd av konkurrensen, har i många fall lett till attdenna konkurrens påtagligt begränsats. Härigenom har i allt siörre utsträcknings. k. oligopol-och monopolmarknader uppstått. Vid bedömningen av dennautveckling bör dock beaktas, att den internationella konkurrensen ökat tillföljd av de internationella ekonomiska förbindelserna.Koncentrationsutvecklingen i har därvid utgjort en förutsättning försvenska företags konkurrenskraft på exportmarknaden. Den internationellautvecklingen påverkar förutsättningarna för konkurrenslagstiftningen på flerasätt. Företagssamarbetet sträcker sig ofta över nationsgränserna, ochkonkurrensbegränsningar har i många fall verkningar i flera länder. Enbetydande roll spelar här de multinationella företagen med verksamhet i fleraländer. Dessa förhållanden får allt större betydelse genom den snabbautvecklingen av de ekonomiska förbindelserna mellan länderna. Problemen harockså uppmärksammats i flera internationella organisationer och åtskilligaförsök har gjorts att samordna olika länders åtgärder mot konkurrensbegränsningarmed internationell räckvidd. Sålunda har inom EG byggts upp elt internationellträttssystem på området. Regler av denna art ingår också i avtal med EGliksom i . Vidare kan nämnas det samarbete i konkurrensbegränsningsfrågorsom bedrivs inom samt det arbete rörande sådana frågor som pågår i . Utvecklingenhar således på flera områden ändrat förutsättningarna för lagsiiftningen motkonkurrensbegränsning och för verksamheten vid berörda myndigheter. Mot bakgrundhärav anser jag att sakkunniga nu bör tillkallas för atl företa engenomgripande översyn av denna lagstiftning. Jagvill framhålla att de sakkunniga inte bör bindas av några mera detaljeradedirektiv utan ha möjlighet att förutsättningslöst diskutera vad someftersträvas med lagstiftningen. En sådan diskussion kan ge de sakkunnigaanledning att överväga om den lagstiftning det här är fråga om skall bygga påbegreppen konkurrens och konkurrensbegränsning eller om andra utgångspunkterbör anges för denna. Desakkunniga bör utgå från att konkurrensbegränsningslagslifIningen är ett medelinom samhällets näringspolitik. De bör bilda sig en uppfattning om hurutvecklingen på centrala områden inom samhället och ekonomin förändratförutsättningarna för lagstiftningen. Särskilt bör analyseras förhållandelmellan konkurrensbegränsningslagstiftningen och näringspolitiken i övrigt.Vidare bör en analys göras av hur det växande inslaget av oligopol- ochmonopolmarknader i vår samhällsekonomi verkar i praktiken. Härvid måste beaktasatt konkurrensen på den svenska marknaden i hög grad påverkas av vårfrihandelspolitik. De sakkunniga bör vid analysen försöka få en bild av vilkakonkurrensmedel som företagen använder samt försöka bedöma dessas effekter medhänsyn till samhällets och konsumenternas intressen. Enutgångspunkt för lagstiftningen är att den skall lillämpas i elt decentraliseratekonomiskt system med betydande frihet för de ekonomiska enheterna all beslutaom olika åtgärder beträffande produktion, distribution osv. H:15 Skr 1975:4 494 Enannan utgångspunkt för lagstiftningen är följande. Från såväl samhällets somkonsumenternas synpunkt är det ett intresse atl de åtgärder företagen vidtarbegränsar produktions- och distributionskostnader så långt det är möjligt. utsträckning della sker genom nedläggning av företag, produktions- ellerdistributionsenheler och genom samgående eller samarbete mellan företag kanemellertid konsekvenser av negativt slag uppstå. Vissa uppstår ofta redan påkort sikt i form av försämrade service-och valmöjligheter för konsumenterna isärskilt hög grad gäller delta inom distributionssektorn. Andra kan uppträdaförst i form av bl. a. stelhet i prisbildning och produktutveckling medogynnsamma verkningar för konsumenterna som följd. Ett annat slags verkningarkan bestå av näringsgeografiska förändringar, som orsakar allmän ekonomiskförsvagning och försämring av service, kommunikationer etc, i vissa delar avlandet. Ett huvudsyfte medlagstiftningen måste vara att motverka förhållanden inom näringslivet sommedför väsentliga olägenheter för konsumenterna. Detta leder bl. a. till attbedömningen av olika konkurrensmetoder och åtgärder av företagen som påverkarkoncentrationsutvecklingen bör innefatta en avvägning från konsumentsynpunktmellan positiva och negaiiva effekter såväl . Hänsyn börsåledes även tas till de långsiktiga konsekvenserna av en utveckling, som påkort sikt främjar effektivitet och konsumentintresse. Av vad jag sagt följerockså, atl samhällets politik inte enbart bör inriktas på att förhindra vissaåtgärder från företagens sida utan också innefatta en prövning av om man medandra åtgärder bättre kan nå de syften, som lagstiftningen vill främja. Ettsärskilt problem ulgör samgående eller långtgående samarbete mellan störreföretag. Konsekvenserna av sådana koncentrationsåtgärder kan till följd avförelagens storlek bli mycket vidsträckta och beröra en rad näringspolitiskaaspekter. De sakkunniga bör därför överväga om bedömningen av sådana frågor somsåledes har mycket stor betydelse för konsumentintressena och i väsentlig gradkan påverka sysselsättningen eller andra allmänna intressen bör bli föremåläven för en övergripande politisk bedömning och om i så fall en säskildbeslutsordning kan krävas. Deinternationella förhållanden som förut berörts bör vidare beaktas vidutredningsarbetet. Jagvill slutligen erinra om att byggkonkurrensutredningen i betänkandet (SOU1972:40) Konkurrens i bostadsbyggandet föreslagit vissa ändringar i konkurrensbegränsningslagen.Förslaget har remissbehandlals. De sakkunniga bör beakta föreslagna ändringaroch vad som anförts under remissbehandlingen. Underutredningsarbetet bör vidare beaktas de uttalanden som näringsutskottet gjort isitt av godkända betänkande (NU 1974:10, rskr 83). Desakkunniga bör, om del behövs för alt fullfölja utredningsuppdraget, kunnapröva även frågor utanför det område jag nu berört. Utredningenhar hållit ett sammanträde. Utredningensarbete beräknas pågå . 495 Kommittéer; ;l Inomdetta avsnitt har följande kommittéer avslutat sin verksamhet under år1974:4,6,10,11,12 och 15 1.Expertgruppen (In 1967:24) för regional utredningsverksamhet (ERU) Maj:ts bemyndigande för att i anslutning tilllokaliseringsberedningens verksamhet dels biiräda vid uppläggning av denregionala utredningsverksamheten, särskilt i vad avser uppgiftsfördelning samtmetodologisk samordning och utveckling, dels biträda forskningsberedningen medatt samla informationer om och föreslå koordinering av forskningsverksamhetensamt definiera forskningsbehov i lokaliseringsfrågor: T., byråchef , J. , generaldirektör , S.Torsten E., professor , ,pianeringschef (t.o.m. ), , kansliråd (fr.o.m. ) , .,utredningssekreterare , L. , professor (fr.o.m. )Thufvesson, , departementsråd , , bitr. , , docent , ., professor , , planeringsdirektörBylund, B. ., professor , N. , professor , .,professor , P. J. , byråchef , . I., professorHerlitz, ., planeringsdirektör , A. O. Per, professor , ,fil. A:l Skr 1975:4 496 ,, docent , ., departementsråd , Bo E.,statistikchef , ., docent , , docent ,, fil. lic. , ., avdelningsdirektör ,G. , byråchef , , professor , H. ,professor , ., professor Sekreterare:Guteland, ., fil. Bitr.sekreterare: , , fil. kand. , P. , pol. mag.(fr.o.m. ) , ., fil. dr (fr.o.m. den 1 november1974) , , pol. mag. (fr.o.m. ) Stighäll, L. B.Christer, fil. kand. Tallroth, N. , fil. lic. (t.o.m. ), N. , fil. Lokal:Arbetsmarknadsdepartementet, Kanslihuset, 2, Fack, 103 10 ,tel. växel 763 10 00 (sekreterarna) Särskildadirektiv har ej meddelats. Expertgruppenhar - hållit fem sammanträden. utförs sammanställningar av vunna forskningsresultat.Under år 1974 har betänkandet (SOU 1974:1) Orter i regional samverkan medbilagedelarna (SOU 1974:2) Ortsbundna levnadsvillkor, (SOU 1974:3)Produktionskostnader och regionala produktionssystem och (SOU 1974:4) Regionalaprognoser i planeringens tjänst lagts fram. Vidarehar inom utarbetats en bilaga, (Ds A 1974:5) Samhällsutvecklingeni storstäderna till elt betänkande (SOU 1974:82) Samverkan för regionalutveckling avgett av utredningen (In 1972:02) om regionalpolitiska styrmedel. Expertgruppensarbeie beräknas pågå . 497 Kommittéer: A:2 2.Expertgruppen (In 1968:14) för utredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor Maj:ls bemyndigande den 20 januari 1967-föratt i anslutning tillsysselsättningsberedningens verksamhet ta initiativ till och biträdaberedningen vid uppläggning av utredningsverksamhet i frågor rörandearbetsmarknadspolitikens verkningar: T., byråchef (t.o.m. ) , G. ArneV., departementsråd (fr.o.m. ) , G. , departementsråd (t.o.m. ) ,, fil. lic. (t.o.m. ) , K. , direktör ,Bo E., sekreterare (fr.o.m. ) , Ö. O. ,universitetslektor , L. , professor (fr.o.m. ), , avdelningschef Silenstam,N. Per A., byråchef (fr.o.m. ) , .,utredningschef Experter:Dahlberg, L. , forskarassistent , Inga K., pol. mag. Silenstam,N. Per A., byråchef (t.o.m. ) Wadensjö, ,forskarassistent , Ö. O. , universitetslektor Bitr.sekreterare: , ., förste byråsekreterare Lokal:Arbetsmarknadsstyrelsen, Utredningsenheten, Sundbybergs-vägen9, 171 99Solna,tel. växel 7300520() Särskildadirektiv har ej meddelats. Expertgruppenhar - hållit sex sammanträden. Resultatenfrån undersökningarna om effekterna av immigration, arbetsmarknadsutbildning,geografiska rörligheisslimulanser samt arbetsförmedlingensinformationsverksamhet har tillsammans med synpunkter på den fortsattaforskningen kring arbetsmarknadspolitiken presenterats i betänkandet (SOU1974:29) All utvärdera arbetsmarknadspolitik. A:2 Skr 1975:4 498 Undersökningenkring arbetskraftens geografiska flyttningar fortsätter i form av en andrauppföljningsetapp. Dessulomhar två nya undersökningar, benämnda analys av integrerad arbetsmarknadspolitik respektive analys av indirekta sysselsätiningsskapandemedel, påbörjats. Expertgruppensarbete beräknas pågå . 3.1968års lokaliseringsutredning (In 1969:20) Maj:ts bemyndigande för att verkställautredning rörande den fortsatta lokaliseringspolitiska stödverksamheten m. (se Post- och Inrikes tidn. Utredningsman:Lemne, ., landshövding L., byrådirektör , ., byråchef Sekreterare:Rydholm, , regeringsrättssekreterare Bitr.sekreterare: , ., sekreterare i rådgivande nämnd: O. , lantbrukare, led. av , .,överlantmätare, f.d. led. av Kahlin, . G., direktör , LarsU., utredningssekreterare , U. , skoldirektör, led. av riksdagenTuresson, Bo, överlantmätare, led. Lokal:Arbetsmarknadsdepartementet, Kanslihuset, 2, Fack, 103 10 Stockholm2, tel. växel 763 10 00 (sekreteraren) Direktivenför utredningen, se . Utredningenhar - hållit åtta sammanträden medexpert och sekretariat samt haft överläggningar med myndigheter, organisationeroch andra som berörs av utredningens arbete. Utredningenberäknas slutföra sitt arbete . 499 Kommittéer: A:4 4.Invandrarutredningen (In 1969:22) Maj:ts bemyndigande för att utreda invandraresanpassningsproblem m. m. (se Post- och Inrikes tidn. den 12junil%8): , , f.d. generaldirektör , , plåtslagare, led. av Diesen, , fil.mag., led. av , ., assistent, led. av riksdagenJönsson, J. , f.d. byråchef M. , distriktsstudieledare, led. av , . S.,folkskollärare, led. Experter:Hellners, E. , t.f. departementsråd , C. ., f.d.försäkringsdomare , ., fil. kand. , K. , f.d.undervisningsråd , , föredragande Swedner, H. R. , bitr.professor , . B., fil. kand. Trankell, , professorWahlström, ., kansliråd , N. P. , generaldirektör Sekreterare:Widgren, , byrådirektör Bitr.sekreterare: , . V., byrådirektör , ., byrådirektörSchöldström, G. ., byrådirektör Direktivenför ulredningen, se . Utredningenhar - hållit 19 sammanträden. Ulredningen har den 3september 1974 avgett sitt slutbetänkande (SOU 1974:69) 3jämte en separat bilagedel (SOU 1974:70) 4 och en s. k.exempelsamling (Ds A 1974:4). Uppdragetär därmed slutfört. A:5 Skr 1975:4 500 5.Expertgruppen (In 1970:28) för vissa zigenarfrågor Maj:ts bemyndigande med uppgift att skyndsamtutreda levnadsförhållanden m. m. för de zigenare som under 1960-taletfått tillstånd att vistas i riket samt överväga och ta initiativ till åtgärdersom gör det möjligl för dem atl få en med övriga invandrare jämförbar ställningi samhället enligt de riktlinjer som gäller för den reglerade invandringen. Genombeslut har expertgruppen fått i uppdrag att överväga ochtill chefen för inkomma med förslag dels om lämpligaformer för uttagning och överföring till av socialt handikappadezigenare, dels ock om ett handlingsprogram för deras omhändertagande,ulbildning och anpassning här i landet Genombeslut har expertgruppen fått i uppdrag att handha sådanafrågor om utbyte med finska myndigheter av erfarenheter rörande förbättring av zigenarnaslevnadsförhållanden i och som föranleds av Nordiska rådetsrekommendation nr 23/1969. Genombeslut har expertgruppen fått i uppdrag att under budgetåret1974/75 enligt bemyndigandena och den 12 februari 1971fortsätta sin verksamhet med samordning och uppföljning av pågåendeförsöksverksamhet rörande ulomnordiska zigenare. , K. , förbundsordförande, led. , G. , byråchef, f.d. led. av , Inga L.,psykolog ,, byråchef (fr.o.m. ) , , byråchef , f.d. undervisningsråd (t.o.m. ) A., undervisningsråd (fr.o.m. ) OIderin, ,byråchef (fr.o.m. ) , . B.,länsarbetsdirektör (t.o.m. ) Vrethammar, K. ,undervisningsråd (fr.o.m. ) Sekreterare:Stargård, E. , rektor , ., socialinspektör Lokal:Storkyrkobrinken 13,4 tt., 111 28 , tel. växel 763 10 00 Direktivenför ulredningen, se . Tilläggsdirektiv, se1972 års . Expertgruppenhar - hållit 15 501 Kommittéer: ;6 sammanträden.Därutöver har sammanträden och konferenser hållits med representanter förstatliga och kommunala myndigheter rörande bostads-och utbildningsfrågor förzigenare. Expertgruppen har vidare deltagit i konferenser och kurser rörandezigenarfrågor för familjepedagoger, socialarbetare och lärare. Anpassningskurserför ulomnordiska zigenare har bedrivits på tio platser i landet. Expertgruppenberäknas slutföra sitt arbete . 6.Utredningen (In 1970:30) rörande ökad anställningstrygghet och vidgadbehörighet för arbetsdomstolen Maj;ts bemyndigande med uppdrag att utreda fråganom ökad anställningstrygghet och vidgad behörighet för arbetsdomstolen (sePost- och Inrikes tidn. Ordförande:Åman, O. , f.d. landshövding Ledamöter:Björkman, K. , direktör , ., direktör ,., förbundsjurist, ersättare för led. av Hårdefelt, S. Börje,t.f. rättschef , , direktör , , f.d.förbundsordförande , , f.d. förbundsordförande Experter:Håkanson, , avdelningsdirektör , . B., hovrättslagmanNormark, ., chefsjurist H., hovrättsassessor , B. R. , hovrättsassessor Direktivenför utredningen, se . Utredningenhar - hållit 17 sammanträden. Utredningenhar avgett betänkandet (SOU 1974:8) Rättegången iarbetstvister. Uppdragetär därmed slutfört. A;7 Skr 1975:4 502 7.Arbetsmiljöutredningen (S 1970:35) Maj:ts bemyndigande med uppdrag atl företaen allmän översyn av arbetarskyddslagstiftningen (se Post- och Inrikes tidn.den 5 mars 1970): Ordförande:Danielson, ., generaldirektör , B. , avdelningsordförande, led. av ,, förbundsjurist , G. , direktör , ,ombudsman , , direktör , ., f.d. generaldirektör Experter:Ahlqvist, G. , avdelningschef , A. , professor ., förste länsassessor (fr.o.m. ) ., med. ,Hans F., direktör (fr.o.m. ) , . M., f.d.överdirektör , ., direktör (t.o.m. ) ,. Å., t.f. kansliråd (fr.o.m. ) , E. ,departementsråd (t.o.m. ) Lönngren, D. , farm. drMalmsköld, A. J. , yrkesinspektör , ., med. S. , byråchef (fr.o.m. ) , ,generalmajor (fr.o.m. ) Rambe, , byrådirektör(fr.o.m. ) , , hovrättsassessor Starland,, f.d. överingenjör , E. , avdelningschef , R. O.Gerhard, hovrättsassessor (fr.o.m. ) Sekreterare:Gullberg, Hans E., hovrättsråd Bitr.sekreterare: , ., departementssekreterare ,, hovrättsassessor Lokal: 13, 4 tr. Postadress: Arbetsmarknads- 503 Kommittéer: A:9 departementet.Fack, 103 10 , tel. växel 763 10 00 Direktivenför utredningen, se riksdagsberättelse S 29. Utredningenhar - hållit 14 sammanträden.Utredningen beräknas slutföra sitt arbete omkring /76. 8.Svenska sakkunniga (In 1971:01) i nordiskt samarbetsorgan för Nordkalottfrågor() Maj:ts bemyndigande för att ingå i ett förSverige, och gemensamt samarbelsorgan för att kartläggaekonomiska samarbetsmöjligheter inom Nordkalottområdet: Ordförande:Berggren, G. , generaldirektör (t.o.m. ) , Y.Allan G., statssekreterare (fr.o.m. ) , J. , överdirektör , I. , landshövding,f.d. Lokal:Arbetsmarknadsdepartementet, Kanslihuset, 2, Fack, 103 10 ,tel. växel 763 10 00 Särskildadirektiv har ej meddelats. Kommitténhar - hållit två sammanträden samt haftöverläggningar med myndigheter, organisalioner och andra som berörs avkommitténs arbete. Kommitténhar anordnat ett seminarium för företagsledare på . En handbok medresefakta om har utgetts på svenska, engelska och tyska ochdistribuerats till resebyråer m. fl. Kommitténsarbete beräknas pågå . 9.Arbetsrättskommittén (In 1971:03) Maj:ts bemyndigande för alt göra en allmänöversyn av arbelsfredslagstiftningen (se Post- och Inrikes tidn. den 10 januari1972): A:9 Skr 1975:4 504 Ordförande: , ., landshövding Ledamöter: . , statssekreterare ,, direktör , , docent Ekinge, ., ombudsman, led. E., kamrer, led. av , ., förbundsjurist, led.av , , fru, led. av , .,ombudsman, led. av , , direktör , , f.d. förbundsordförande (t.o.m. den 29januari 1974) , , kapten, led. I., andre ordförande i (fr.o.m. ) Experter: , ., direktör I., andre ordförande i (t.o.m. den29 ) Sekreterare: , . B., hovrättslagman sekreterare: , , hovrättsassessorSköllerholm, S. ., hovrättsfiskal Lokal: 13, 3 tr.. Postadress:Arbetsmarknadsdepartementet, Fack, 103 10 , tel växel 763 1000(sekreterarna) Direktiven för kommittén, se riksdagsberättelseIn 25. Kommittén har - oktober 1974hållit 20 sammanträden. Därutöver har två sammanträden hållits med en särskildarbetsgrupp för frågor rörande den offentliga sektorn. Kommittén beräknas slutföra sitt arbete . Utredningen (In 1972:02) om regionalpolitiskastyrmedel Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 21 juli1972 för att utreda frågan om starkare styrmedel i regionalpolilisk syfte m. (se Post-och Inrikes tidn. 505 Kommittéer: A:ll Ordförande:Eckerberg, Per A., landshövding , , lantbrukare, led. av , .,assistent, led. av Hovhammar, L. , bruksdisponent, led. avriksdagen , E. , ombudsman, led. av , S. ,organisationssekreterare, led. av Stridsman, ., ombudsman,led. Expert:Törnqvist, , professor Sekreterare:Frid, , byråchef Bitr.sekreterare: , ., t.f. Direktivenför utredningen, se . Utredningenhar - hållit sju sammanträden. Ulredningenhar avgett betänkandet (SOU 1974:82) Samverkan förregional utveckling. Uppdragetär därmed slutfört. 11.Semesterutredningen (S 1972:03) Maj :ts bemyndigande för att företa enöversyn av lagstiftningen om semester (se Post- och Inrikes tidn. den 23december 1972): Utredningsman:Åström, , generaldirektör (t.o.m. ) Experter:Eklund, P. , ombudsman , . W., direktör , K.Ingeborg, avdelningsdirektör , H. K. , ombudsman , N. BjörnV., departementsråd Sekreterare:Grönwall, , departementsråd Direktivenför utredningen, se riksdagsberättelse S 22. A:ll Skr 1975:4 506 Maj:t bemyndigat chefen för arbetsmarknadsdepartementetatt tillkalla högst nio sakkunniga med uppdrag att företa en allmän översyn avsemesterlagstiftningen (A 1974:01), entledigade departementschefen, genombeslut , generaldirektören från honom meddelatuppdrag i semesterutredningen (S 1972:03). Vidare föreskrev departementschefenatt semesterutredningens arbete skulle upphöra med utgången av april månad1974. Uppdragelär därmed slutfört. 12.Kommittén (In 1972:04) för översyn av arbetsmarknadsutbildningen Maj:ts bemyndigande för översyn avarbetsmarknadsutbildningen och därmed sammanhängande frågor (se Post- och Inrikestidn. Ordförande:Rehnberg, K. , generaldirektör , K. , socionom, led. av , A. ,utbildningschef , Malls , direktör , H. S. , skolrådPettersson, ., ombudsman , , journalist, led. Experter:Arfwedson, ., sekreterare