prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Undersenare år har betydande förbättringar genom- förtsvad gäUer såväl stöd tUl uppmstningsverksamhet som ökade bé-: slutsramar. Ävenför förutses en hög aktivitet inom detta område. Sammanfatmingsvisberäknas anslagsbehovet vara ungefär oförändrat som genomsnitt för perioden1975/761979/80. Hänsyn har därvid ej tagits till höjningen avobligationsräntan. För /77 förutses en ökning avmedelsförbrukningen om ca 350 milj. kr. Huvudparten härav beror pågjorda antaganden om bostadslångivningen. Det förhållandet att anslagsbeloppenunder periodens senare år minskar sammanhänger bl. a. med alt vissatidsbegränsade utgiflsåtaganden bortfaUer och att amorteringar i stigandeutsträckning flyter in på bosladslånefonden. Som exempel på tidsbegränsadeåtaganden kan nämnas lånemöjligheterna för hyresförluster som anlagils upphöravid utgången av . Förutsättningarna om fasta priser och därmedoförändrade byggkostnader bidrar också tiU det i fasta priser vikandeanslagsbehovet för periodens senare del. Idenna ändamålsgmpp ingår skatteutjämningsbidrag, skattebortfalls-bidrag ianledning av skattereform, särskilt bidrag till kommunerna i sambandmed den statteomläggning som trädde i kraft samt det extrabidrag som utgår i enlighet med överenskom-, melsen om begränsning av den kommunalautdebiteringen . Vidare tillkommer kompensation tillkommunerna för minskat skatteunderlag i anledning av den skattereform somträdde i kraft . (Milj.kr., fasta priser) - 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 ändring Totalautgifter +14,1 4 324 +937 +117 -351 +188 +21,7 +4,8 därav skatteutiämnings- bidrag + 1,9 2 800 +163 +41 +58 +77 +5,8 +2,9 Skatteutjämningsbidragen,som utgör huvuddelen av ändamålsgruppen, syftar huvudsakligen till att stödjakommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommuner med svag skattekraft. Enligtde ändrade bidragsbestämmelser som gäUer fr. o. m. utgår bidrag tillkommuner och landstingskommuner för att tiUförsäkra dessa ett visst skalteun- derlagsom relateras till medelskallekraften i landet. Skatlekraftsgaran-tin varierarmed det geografiska läget. De kyrkliga kommunema får sammaskatteutjämningsbidrag som med en årlig femprocentig uppräkning avföregående års bidragsbelopp. Isärskilda fall ulgår extra skatteutjämningsbidrag tUl kommuner som befinner sigi en besvärlig ekonomisk situation. Vidare utgår en under åren 197580successivt minskande övergångskompensation till sådana kommuner ochlandstingskommuner som till följd av de nya bestämmelserna skulle ha fåttsänkt bidrag jämfört med bidraget för . Skatteutjämningsbidragensvarar för en betydande del av kommunernas samlade inkomster. Bidragen betydermest för Golland och norrlandslänen. De lägsta bidragen per invånare fårstorstadslänen. Anslagsbehovetpåverkas främst av skatteunderlaget och utdebiteringen. Utvecklingen av dessafaktorer har medfört alt statens utgifter för skalteutjämoingsbidrag ökatkraftigt . Härutöver medförde övergången tUl de nyabidragsbestämmelserna ett ökat utgiftsbehov om ca 370 milj.kr. Skattebortfallsbidragenär avsedda att kompensera kommunerna för det inkomstbortfall som uppstår tillföljd av skattereform. Detta bortfaU har beräknats till 1 250 milj.kr. Bidragsgivningen minskar härefter i takt med att denskattekraft som kommunerna förlorade i anledning av skattereformåtervinns genom att skatteunderlaget per inkomsttagare ökar. Det särskilda bidraget tiUkommunerna utgår med 122 milj. kr. Bidraget ger kommuner ochlandstingskommuner kompensation för den skatteomläggning som trädde i kraft den1 . Såsom en följd av denöverenskommelse mellan företrädare för regeringen samt Svenska kommunförbundetoch rörande begränsning avkommunalskatternas höjning har föreslagitsatt anvisa medel till ett extra bidrag tiU kommuner och landstingskommuner(prop. 1975: 51). Bidraget utgår med 600 milj. kr. under vart och ett av åren1976 och 1977. Genom den skattereform sombeslutades vid riksdag får kommuner och landstingskommuner ett minskatskatteunderlag på gmnd av ändrade avdragsregler och vissa ökade kostnader förbostadstUlägg. beslut innebär att kompensation skall utgå tillföljd härav. I långtidsbudgeten har beräknats statens kostnader för dennakompensation, som börjar utbetalas under /77. 3.9Hälso-, sjuk- och socialvård Dennaändamålsgrupp omfattar utgifter för statliga och statsunderstödda vårdområden.Huvudparten av här redovisade utgifter avser statsbidragtill vårdområden under kommunalt huvudmannaskap, varav statsbidrag lUl denpsykiatriska sjukvården utgör den största posten. Betydande statsbidrag utgårockså till annan hälso- och sjukvård, åldringsvård och för samhällets åtgärderför handikappade. I direkt statlig regi drivs dock bl. a. vissa sjukhus,ungdomsvårdsskolor samt vissa vårdanstalter för alkoholmissbmkare. Hälso-, sjuk- och socialvård (Milj.kr., fasta priser) -3,9 -0,6 vård m. m. -2,0 -0,6 -1,9 -0,1 -5,4 Överenskommelserom ändrade bidragsregler för den psykiatriska sjukvården och regler förfinansieringen av vissa provinsialläkares pensionering godkändes av riksdagenår 1972. Genom avtal har parterna träffat överenskommelse om driftbidragen förtiden t. o. m. . För perioden därefter har driftbidragenschablonmässigt tagits upp med samma belopp som för /76. Avtalangående bidrag till anordnande av vissa kliniker upphör vUket leder till ensmärre anslagsminskning 1976/77. Destatliga utgifterna för kroppssjukvård och allmän hälsovård avser en radmyndigheter på detta område, statliga sjukhus, statsbidrag till olika former avhälso- och sjukvård samt en viss del av kostnaderna för de kommunalaundervisningssjukhusen. Beräkningarna av statens utgifter för sjukhus har skettmed utgångspunkt i nuvarande grunder för samarbetet nied övriga finansiärer.Vidareutbildningen av läkare beräknas bli ytterligare utbyggd. Denöppna åldringsvården har fått allt större betydelse. a. har deri socialahemhjälpen, som främst är inriktad på åldringar, handikappade och barnfamiljer,expanderat mycket kraftigt. Fr. o. m. kommer statsbidrag enligt beslutav alt ulgå av kommunernas bruttokostnader för färdtjänstför handikappade. ändras tidigare bidragsregler för social hemhjälptill att omfatta av kommunernas bruttokostnader för hemhjälpen, varvidstatsbidrag inte läm-, nas bara för hemvårdare och hemsamariter utan även förkostnader avseende hårvård och fotvård, badservice, matdistribution, snöröjningoch hemhjälpsledare.Ungefär 335 000 åldringar och handikappade beräknas få social hemhjälp år .1975. Utgiftsökningen under budgetåren 1976/771979/80 beror bl. a. på fortsattrelativt snabb öknmg av antalet ålderspensionärer. Iändamålsgmppen redovisas även bl. a. utgiftema för nykerhetsvård,. ungdomsvårdoch åtgärder för handikappade. Nykterhetsvårdensutveckling kännetecknas av att de frivilliga och öppna vårdformema ökatkraftigt medan antalet tvångsintagningar minskat. Platsbehovetvid nykterhetsvårdens anstalter fömtses fortsätta minska. De kommunalanykterhetsnämndemas verksamhet med frivilliga och öppna vårdformer för alkohol-och narkotikamissbrukare ges fortsatt stöd. Anslagentill ungdomsvården avser främst de statliga ungdomsvårdsskolorna. Underfemårsperioden förutses ett vikande behov av platser i den institutionellavården vid ungdomsvårdsskolorna. Samhälletsåtgärder för handikappade spänner över en rad områden. Den större delen avutgiftema. t. ex. förtidspensioner och invaliditets-ersättningar inomfolkpensioneringen redovisas under andra ändamålsgrupper. Här redovisasutgiftema för bidrag till särskolor, till tekniska hjälpmedel m. m. Enligtförslag i prop. 1975: 36 övertar landstingen hjälpverksamheten fr. o. m. den 1januari 1976. EnhetUgt bidrag för landstingens kostnader kommer alt utgå ursjukförsäkringen, varvid det särskilda statsbidraget upphör. Anslagsminskningen1976/77 beror på detta. Ersättningen från sjukförsäkringen omfattar ävenförhöjd ersättning till de sjukvårdshuvudmän som medverkar vid anskaffning avkostnadsfria eller prisnedsatta glasögon till barn och ungdom. Tilländamålsgruppen hör polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminalvårdensamt exekutionsväsendet. kr., fasta priser) 1979/80 ändring + 17 +0,4 + 13 -0,3 domstolar m. m. - 1 -0,7 Överhälften av utgifterna för rättsväsendet hänför sig till polisväsendet somockså svarar för av personalen. PoUsväsendet har under budgetåren1973/741975/76 tiUförts drygt 1 700 tjänster i huvudsak till följd avriksdagens beslut med anledning av brottskommissionens förslag. Denså kallade kriminalitetsgmppen har försökt bedöma utvecklingen av brott som kankomma till polisens kännedom 1979. Gruppens bedömning ärintagen i brottsförebyggande rådets rapport : 2. Gmppen har framhållit attdess bedömning är mycket osäker. Prognoserna är därför inte ägnade att liggatill grund för bedömningar av resursbehovet inom rättsväsendet. Den förväntadeökningen av bUtrafiken kommer i viss utsträckning alt medföra elt ökat övervakningsarbeteför polisens del. a. mot denna bakgrund förutses vissa resursökningarunder perioden. Investeringamai nya polishus har legat på en mycket hög nivå . De beräknasminska medan statens inlösen av i regi uppfördapolishus väntas fortgå i oförändrad takt. Domstolsväsendetsvarar för av antalet sysselsatta inom sektorn. Vissa smärrepersonalökningar fömtses. Rättshjälpskostnaderna och kostnadema under anslagettill ersättning åt vittnen m. m. förväntas öka påtagligt under periodens förstaår. Kriminalvårdensvarar för av antalet anslällda inom rättsväsendet. Beläggningen vidanstalterna har sjunkit och förväntas sjunka ytterligare. Densjunkande beläggningen gör det nödvändigt att reducera platsantalét vidanstalterna. Beslut har fattals om att antalet platser successivt skall minskamed omkring 290 fram tUl . YtterUgare minskningar väntasdärefter komma tUl stånd. Resursberäkningarna i övrigt har skett utifrån denplan för reformering av kriminalvårdens organisation och verksamhet somredovisades statsverksproposition. Planen innebär bl. a. en nyregional indelning, ett nytt anstaltssystem och en ökad satsning på frivård. Inomexekutionsväsendet förutses rationaliseringar medföra ert visspersonalminskning. 3.11Intemationellt utvecklingsbistånd m. m. Dennautgiftsgmpp innefattar anslag tiU internationellt utvecklingssamarbete, bidragtUl intemationella organisationer och anslag tUl andra intemationella ändamål.Anslagsgmppen domineras av utgiftema för utvecklingssamarbetet. Itabell 15 presenteras utvecklingen av biståndsanslagen i löpande pri ser. ' Utvecklingsbistånd m. m. (Milj.kr., fasta priser) Genomsnittligprocentuell för-ändritig 1969/70-1973/74 Anslag Anslagsförändring till' Procen- Genom- 1975/76 -------------------- '-- tuell för- snittiig 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 ändring procen- 1975/76- tueUför-1976/77 ändring 1975/76-1979/80 Totala utgifter +20,6 3 000 +37 +87 +86 +93 +1,2 +2,4 därav utvecklings bistånd + 21,9 2 860 +36 +87 +90 +92 +1,3 +2,6 I och med den för /76 föreslagna ökningenav bi-slåndsanslagen med 760 mUj. beräknas dessa anslag uppgå till-ett beloppsom motsvarar det av fastställda målet om av bmttonationalproduktentill marknadspris. Fr. o. m. /77 förutsätts beräkningen avanslagen i enlighet med vad som sägs budgetproposition baseras påden BNP-prognos som görs i finansplanen för det kalenderår under vilketförslagen framläggs. Biståndsanslagen beräknas härefter öka i samma takt somden förväntade ökningen i bmttonationalprodukten, dvs. med ilöpande priser. kr., löpande priser) Utvecklingsbistånd Förändring från föregående budgetår 2 860 + 760 3 041 + 181 Posten statsskuldräntor bestäms av förändringarna istatsskulden samt av räntenivån på den statliga upplåningen. Ökningar avränteutgifterna ett visst budgetår beror i huvudsak på siatens upplåningsbehovunder närmast föregående budgetår. För perioden /761979/80 har hänsynlill höjningen av obligationsräntan tagits endast vad avserden höjning av anslaget till riksgäldsfonden för /76 somföreslås i den reviderade finansplanen. De upplåningsbehov som följer av de ilångtidsbudgeten gjorda beräkningarna av siatens inkomster och utgifter vidoförändrad prisnivå t. o. m. /78 medför en markant ökning av destatliga ränteutgifterna t.o.m. /79. För /80 harökningen schablonmässigt antagils bli lika stor som närmast föregåendebudgelår. kr., fasta priser) Genomsnittlig procentuell förändring 1969/70-1973/74 Anslag 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 Procentuellförändring 1975/76-1976/77 Genomsnittligprocentuell förändring 1975/76-1979/80 + 760 +880 +760 +760 +16,5 +13,9 Under denna rubrik har sammanförts utgifter som inte harhänförts tUl någon av de tidigare behandlade ändamålsgrupperna. a. anslag för att främja utvecklingen inom näringslivet, miljövård, kyrkUgaoch kulturella ändamål, idrotts- och fritidsverksamhet, central och regionalförvaltning. Vidare har här beaktats förändringar i reservationsmedelsbehållningaroch utnyttjande av rörliga krediter. kr., fasta priser) -0,1 -3,7 : -0,9 miljövård, m. m. -1,0 -1,1 Inom gmppen näringars främjande utgör stödet tiUjordbmksnäringen den tillsammans med industristödet största utgiftsposten.Beloppet om . för subvention av livsmedelspriserna m. m. harförutsatts ligga oförändrat . har beslutat att ett nytt stålverk 80 skall byggas i . Finansieringen härav kommer delvis alt skeöver budgeten i form av aktieteckning och lån molsvarande lokaUse-ringslån.Dessa lån samt den antagna reservationsmedelsförbmkningen dominerarutgiftsutvecklingen för hela ändamålsgruppen. I ändamålsgruppen ingår även utgifterna för bidrag tillenergibesparande åtgärder inom industrin m. m. Underutgiftsgruppen miljövård m. m. svarar bidragen tiU kommuner för investermgar ireningsanläggningar för en stor del. I takt med att projekten färdigställsväntas utbetalningarna tUl kommunerna minska . Stödet tiUidrotten som ingår i denna ändamålsgrupp väntas däremot uppvisa en viss ökning. Utgiftspostencentral förvaltning omfattar anslag tUl bl. a. departementen utomförsvarsdepartementet, och dess verk samt vissa centrala ämbetsverk. Itabell 18 sammanfattas utgiftsutvecklingen för samtUga utgiflsgrup-per sombehandlats i det föregående. Enligt de redovisade beräkningarna skulleutgifterna i fasta priser Öka med igenomsnitt att jämföra med en ökning på underperioden /701973/74. Den lägre ökningstakten åren framöver beror framförallt på att beräkningarna har beaktat endast sådana utgiftskrav som följer avredan gjorda åtaganden, ökningstalen avser däremot"verkställda utgifter. Eftersom bedömningen av UtgiftsutveckUngen blirallt mer osäker under femårsperiodens lopp är det av särskilt intresse attjämföra den beräknade förändringen tiU /77 med dengenomsnittiiga årliga öknmgen 1969/701973/74, Vid en sådan jämförelse framgåratt utgiftsöknmgen tiU /77 tiU följd av redan fattade beslutberäknas till inte . Detta innebär att redan gjorda åtagandenkräver en utgiftsökning som Ugger över den genomsnittliga ökningen underjämförelseperioden. TiUväxten av statsutgifterna visar till följd avberäkningsmetodiken i allmänhet en fallande tendens. Till /79ökar anslagen med endast ca 150 mUj. Detta är en följd av att vissautgiftskrävande verksamheter och program upphör. Iabsoluta tal fömtses en speciellt kraftig ökning /77 för ändamålsgmppenfolkpensioner, sjukförsäkring m. m. Det är framför allt anslaget tUlfolkpensioner, vilket dominerar denna gmpp, som tiU följd av fattadereformbeslut ökar kraftigt. Ävenändamålsgmppen skatteutjämningsbidrag m. m. ökar kraftigt, bl. a. som en följd av överenskommelsen om ekonomisk kompensation tiU kommunerna 1976 och 1977 för att möjUggöra en begränsning av de kommunala skattehöjningarna dessa år. Dessutom börjar ett nytt skatte- bortfaUsbidrag att utgå med början /77. Detta införs för att kompensera kommunerna 1975. . Utgiftsutvecklingen /70-1979/80 (Milj.kr., fasta priser) 1975/76 Ny ber. ån föregående budgetår tUl 1975/76 1979/80 försäkring m. m. kommuner m. m. Hälso-, sjuk- och lingsbistånd m. m. 2,4. . m. m. 4 Statsutgifternas realekonomiska utveckling 4.1 Inledning Tidigarehar redovisats en bedömning av statsutgifternas utveckling fördelade på olikaändamål. För att ytterligare belysa utgiftsutvecklingen i ettsamhäUsekonomiskt perspektiv krävs en uppdelning av statsutgifterna irealekonomiska termer. Med realekonomiska termer avses en uppdelning ikonsumtion, investeringar, transfereringar och finansiella transaktioner. Viden analys av den statliga utgiftsutvecklingen i dessa termer är det i förstahand av intresse att skilja mellan å ena sidan sådana utgifter som innebär attstaten direkt efterfrågar produktionsresurser i form av varor och tjänster ochå andra sidan sådana utgifter som påverkar den samhällsekonomiska utvecklingenindirekt genom sina effekter på de disponibla inkomsterna inom andra sektorerav ekonomin. Denredovisning av anslagsbeloppens utveckling i realekonomiska kategorier somlämnas i det följande bygger i huvudsak på del inom natio- 3 1975.1 saml Nr 100. nalräkenskapernatillämpade SNA-systemet (System of National Accounts). Dock räknas häraffärsverkens investeringar som direkta statliga investeringar. Destatliga konsumtions- och investeringsutgifterna anger siatens direktaefterfrågan på reala resurser. Som konsumtionsutgifter betraktas utgifter förstatliga myndigheters produktion av tjänster inom t. ex. undervisningssektorn,rättsväsendet och försvaret. Av konsumtionsutgifterna består avlöner och pensionskostnader. Återstoden är omkostnader i den löpandeverksamheten, hyror, försvarels malerielin-köp samt reparationer och underhåll. Iprincip skiljer sig inle det investeringsbegrepp som används i beräkningarnaför den statliga sektorn från det som används för den privata sektorn. Somstatliga investeringar betraktas här utgifter för byggnader och anläggningarsamt materielinköp för civila ändamål. Till skillnad mot vad som följer vid enstrikt tillämpning av SNA-systemet räknas dock som nämnts ävenaffärsverkens investeringar som direkta statliga investeringar. Detbör understrykas alt avgränsningen mellan konsumtion och investering frånvissa synpunkter kan te sig missvisande. Det kan sålunda hävdas alt delar avkonsumtionsutgifterna för t. ex. utbildning och forskning utgör produktivainvesteringar i lika hög grad som exempelvis inköp av maskiner. Del bör ocksåerinras om att utgifterna för försvarsmateriel och mUitära befästningar inationalräkenskapssystemet betraktas som konsumtion och inte sominvesteringar. Dendel av siatens utgifter som endast indirekt påverkar samhällsekonomin indelasi transfereringar och finansiella transaktioner. Transfereringarnaindelas i undergrupper med ulgångspunkl i olika mottagare avinkomstöverföringen. Den dominerande gruppen är transfereringar tUl hushållen.I denna grupp ingår de från fördelningssynpunkt viktiga utgifterna för folkpensioner,bostadstillägg, barnbidrag, m. m. Som transfereringar räknas också statensbidrag till kommuner, företag och organisationer saml utgifter förutvecklingsbistånd och för slalsskuldränlor. Tillgruppen finansiella transaktioner hänförs utgifter för utlåning, aktieteckning,markinköp, m. m. Denna ulgiftskalegori kan närmast uppfattas som en del avkredilmarknaden. Itabell 19 redovisas siatens utgifter för konsumtion och investeringartillsammans med bidrag till kommuner för motsvarande ändamål. Effekterna påden totala efterfrågan kan sägas vara i stort sett desamma, oavsett om statensvarar för verksamheten eller kommunerna driver den med statsbidrag. kr., fasta priser) Anslag 1975/76 Procentuell förändring till 1976/77 1977/78 1978/79 ändring 1969/70- + 2,5 + 2,7 26 707 10 550 + 0,2 + 1,9 + 0,7 + 1,8 + 0,5 + 1,9 + .3,9 -3,2 -8,8 -1,2 + 4,0 + 0,6 6 615 1 558 + 5,0 -0,7 + 4,5 -0,3 -3,8 -0,3 -10,6 -0,4 -1,4 -0,4 -0,8 Dessa utgifter för konsumtion och investeringar, vilkarepresenterar statens och den statsunderstödda verksamhetens direktaefterfrågan på varor och tjänster, utgör av de totalastatsutgifterna. Utgifterna beräknas stiga , vilket är en avsevärt lägre ökningstakt än förjämförelseperioden /701973/74. Detta beror framför allt på atl utgifternaunder den förflutna perioden inbegriper reformer medan beräkningarna förperioden framåt enbart avser konsekvenserna av redan fattade beslut. Driftbidragen till kommunerna ökar något snabbare än denslalliga konsumtionen och samlidigl något svagare än . Investeringarna visar en nedgång med sell överhela perioden. Detta torde i första hand sammanhänga med att invesleringsutvecklingenmer än konsumtionsutvecklingen påverkas av långtidsbudgetens karaktär. För periodens första år, dvs. /77, förutseskonsumtionen växa något snabbare än under de påföljande åren, vilket beror påbindningar liU föregående års utgiftsbeslul. Detta gäller framför allt ulvecklingenav driftbidragen till kommunerna. För investeringar förutses en relativt kraftigutgiftsökning på den statliga sidan under budgetåren 1976/77 och 1977/78. Iabsoluta tal är ökningen 333 milj. kr. resp. 313 milj. kr. Det är framför alllanslagen till oljelagringsprogrammen samt kraflverksutbyggnaden som ökarkraftigt. Under de därpå följande budgetåren 1978/79 och 1979/80 minskar utgifternaför statliga investeringar genom alt nu beslutade investeringar avslutas. Investeringsbidragen lUl kommunerna minskar något. Sammanlaget ökar konsumtion och investeringargenomsnittligt /761979/80 . 1 saml Nr 100. Utvecklingenav transfereringar och finansiella transaktioner m. m. framgår av tabell 20.Dessa utgiftskategorier beräknas visa en betydligt snabbare tillväxttakt änkonsumtions- och investeringsutgifterna, något som har varit ett genomgåendedrag även under den historiska jämförelseperioden. Sammantaget beräknastransfereringarna öka med i genomsnitt . Till skiUnad fråntidigare långtidsbudgetar beräknas de internationeUa transfereringarnautvecklas i förhållandevis måttlig takt. Detta beror på att enprocentmåletberäknas bli uppnått under /76. Utvecklingen av transfereringar m. m. (Milj.kr., fasta priser) Tillhushållen (inkl. socialförsäkringar) Skattebidragtill kommuner m. m. Genom- Anslag Procentuell förändring lill + 9,4 + 11,8 26 259 2 493 + 7,7 + 1,3 + 2,6 + 2,9 + 2,2 + 2,8 + 2,2 + 3,0 + 14,1 + 10,4 + 21,7 + 5,8 + 2,2 + 7,8 - 6,5 + 5,0 + 3,7 + 5,8 + 4,8 + 6,1 -1,5 -19,1 -20,0 -8,3 Transfereringarnatill hushåUen beräknas växa med i genomsnitt . Folkpensionerna,som beloppsmässigt dominerar denna realgmpp, ökar med . Utöverfolkpensioner ingår i denna utgiflsgrupp bidragen tiU sjukförsäkringen och detkontanta stödet vid arbetslöshet. Skattebidrag till kommuner m. m. ökarkraftigt framför allt mellan budgetåren 1975/761976/77 bl. a. beroende på denkompensation som kommuner och landsting får till följd av den träffade överenskommelsenom skatlestopp . Dessutom får kommunema med början år 1977ett nytt skattebortfallsbidrag med anledning av skattereform. Gruppenövriga transfereringar i tabell 20 beräknas också öka tämligen kraftigt. a. ränteutgifterna för den statiiga upplåningen liksomtransfereringar till statliga och privata företag. Iposten finansieUa transaktioner ingår förutom den statliga utiåningen lUlbostadsbyggande, studiesociala ändamål m. m. även förändringarna i reservationsmedelsförbrukningenoch de rörliga krediterna. För framförliggande perioden förutses för helautgiftsposten en relativt kraftig minskning med . Omutvecklingen av de reserverade medlen och de rörliga krediterna exkluderas,blir minskningen Den beloppsmässigt mest expansiva komponentenutgör utlåningen tiU bostadsändamål. erhåUer underbudgetåren 1976/771978/79 stora lån till sin utbyggnad. Det sista budgetåretunder perioden upphör denna långivning. Redovisningenavser personal inom statUg verksamhet samt inom det statsunderstödda kommunalaskolväsendet. Redovisningen avser inle bara personal som avlönas från myndighetsanslagutan även anställda som avlönas t. ex. av forskningsråden och personalsysselsatt i uppdragsverksamhet. Statliga bolag ingår inle i redovisningen. ABAtomenergis personal har dock inräknats, eftersom bolagets utgifter i stortsett bestrids genom anslag över budgeten.