prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — Denoutnyttjade produktionskapaciteten i området var omfattande ochantalet arbetslösa uppgick som mest tiU 17 miljoner. Industriproduktionen,som sjönk i årstakt, stabiliserades ochbörjade öka . Ökningen var särskilt kraftig i Förentastaterna där konjunkturvändningen inträffade . Men även i t.ex. , och steg produktionensuccessivt . I började industriproduktionen att stiga fr. o.m. april men planade ut . De viktigastedrivkrafterna bakom denna konjunkturuppgång var den. upphörandelagera'wecklingen och den privata konsumtionens ökning. Under loppet av 1975drog företagen ned sina lager mycket kraftigt. Denna anpassning svarade förmerparten av efterfrågebortfallet och minskningen i produktionen . avtog emdlertid takten i lagerneddragningen för attmot slutet av året helt upphöra. Den positiva effekten härav på efterfrågan ochproduktionen synes ha varit starkare än väiitat, särskilt i . Bakomökningen i den privata konsumtionen låg flera faktorer. IFörenta statema steg t. ex. antalet sysselsatta kraftigt under loppet av åretoch arbetslösheten som nått rekordhöga nivåer började sjunka underandra halvåret. I tycks en alltmer uppdämd efterfrågan och en under1975 successivt lugnare prisstegring ha varit betydelsefulla faktorer för denprivata konsumtionens ökning. Defasta investeringarna sjönk i flertalet . Den svagalönsamheten liksom den stigande överkapaciteten medförde ett kraftigt fall iindustriinvesteringarna. Bostadsbyggandet genomgick en stmktureU krisvilket ledde tUl en ytterligare minskning års redan låga nivå. Enåterhämtning i denna sektor kunde dock noteras under loppet av året i bl. a.Förenta staterna och Stor- Diagram 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i olikaländer och länder-områden 19661975 Procentuell volymförändring från föregående år. Siffrornaför 1975 är i flertalet fall preliminära 8 6|- i] 1 i i i i 1 »[il! H ii i! -tiil_ m Mt i _ i 1 .|g . -2*- I I I I ' I I I I I I I 1966 67 68 69 70 71 72 73 74 75 1966 67 68 69 70 71 72 73 Källor: , nationell statistik och uppskattningargjorda inom finans, departementets ekonomiska avdelning. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 37 Tabell2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa länder och länderområden1974-1976 De sju stora länderna -2,1 -1,8 -3,6 -3,5 -0,7 -2,5 2,5-3,5 -1,5 Källor:OECD, nationell statistik och uppskattningar gjorda inom finansdepartementetsekonomiska avdelning. britannien.De offentliga investeringarnas bidrag till efterfrågan var däremot i de flestaländer tämligen blygsamt. Denekonomiska politiken hade en expansiv inriktning iFörenta staterna och . vidtog såregeringarna i en del andra länder, bl. a. i och lapan,stimulansåtgärder. Då man ännu vid slutet av sommaren inte kunde se någonvändning i vidtogs ytterligare stimulansåtgärder i vissa EG-länder.I stort sett kan dock konstateras att de vidtagna åtgärderna var av förgenerell natur, att de sattes in för sent och i för liten omfattning för attkunna motverka de starka kon-traktiva krafter som var verksamma. Effekten avstimulanserna försvagades vidare av hushållens höga sparande. Trots att fleraav de större länderna har fått kraftigt ökade budgetunderskott i en del fallhar de uppgått till inemot av bruttonationalprodukten ekonomiska aktiviteten minskat. Penningpolitikeni de flesta lättades successivt och diskontona sänktes iomgångar. Kreditefterfrågan var trots detta låg till följd avatt företagen senardade sina investeringar och minskade sin lagerhåUning. Prisstegringstaktensjönk som ovan nämnts påtagUgt under loppet av året. Särskilt markant har dennaavsaktning varit i och Diagram 2: 2 Industriproduktionen ii vissa länder19731975 Index: 1970=100. 140 130 120 110 100 ts/s/ ->..'sy 140 130 120 110 100 /"xv" 140 130 120 110 100 140 130 120 110 100 r\/vA- 140 130 120 110 100 90 Källor: och nationell statistik. 1 Reviderad nationalbudget 1976 Tabell 2: 2 Konsumentprisernas utveckling 1975 ' Prisstegringarna mellan genomsnittslägena resp. är.Källor: och nationell statistik. Även i , därinflationstakten redan tidigare var låg vid en internationell jämförelse, hartakten i prisstegringarna dämpats. Trots den för efterkrigsförhållandenexceptionellt kraftiga recessionen var inflationstaktenännu så hög som för OECD-området i dess helhet. De internationella råvarupriserna har i stort sett legatkvar på den lägre nivå till vUken de sjönk och början av 1975.I slutet av sommaren steg dock priserna på jordbruksprodukter tillfälligt somen följd av ovissheten om effekterna på den internationella marknaden av dendåliga sovjetiska spannmålsskörden. steg råvaruprisernanågot vilket sannolikt återspeglade omsvängningen i lagerinvesteringarna ochden ökade efterfrågan. Priset på råolja hölls fram till den 1 oktoberdå OPEC beslutade om en 10-procehtig prishöjning. Detta pris skall gälla framtiU . Världshandeln minskade i volym . Dennanedgång visar klart lågkonjunkturens djup och omfattning. Endast en gångtidigare har världshandeln minskat 1958 sjönk den . Som en följd av lågkonjunkturen minskade sin import kraftigareän sin export varför bytesbalansunderskottet för dessa länder som gruppreducerades från drygt 33 mUjarder dollar 1974 till 6 miljarder . Det yarfrämst importen av olja och råvaror som minskade. Då oljeländernafortsatte att öka sin import av varor och tjänster från de industrialiseradeländerna, sjönk Diagram 2: 3 Råvaruprisemas utveckling 19741976 Index:1970 = 100. ("New dollar index" omräknad i svenska kronor) vikt i totalen: 0,6l' /- ' \ Råvaror för insats i tillverkningsindustri vikt i totalen:0,39' varav:Ickesyntetiska fibrer vikt i totalen: 0,13' varav: Ickejärnmetallervikt i totalen: 0,20' 1 Vikter 1975. 2 Denna prisindex baserar sig på veckovisanoteringspriser från ett antal internationella varubörser. Veckonoteringarna enligt det s. k. "new doUar index" har sammanräknats till månadsgenomsnitt och därpå omräknats tUl index i svenska kronor. Vid omräkningen har den genomsnitUiga växelkursen under använts. Genom att räkna om det s. k. "new dollarindex" till svenska kronor har man till stor del neutraliserat inverkan av fluktuatio nerna i dollarkursen. Källor: "" ochkonjunkturinstitutet. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 41 OPEC-staternasöverskott från ca 1974 till ca 1975. Deicke-oljeproducerande export minskade kraftigt tUl följd avrecessionen. Då deras import fördyrades ledde detta till enytterligare försämring av deras samlade bytesbalansunderskott, vilket växtefrån 15 miljarder doUar 1974 tUl 1975. Tillgängligakonjunkturdata från bekräftar i allt väsentligt denprognos för den internationella konjunkturen som gavs i denpreliminära nationalbudgeten. Industriproduktionen, orderingången ochlagerinvesteringarna pekar samtliga på en fortsatt snabb uppgång av denekonomiska aktiviteten. I synnerhet gäUer detta och de störrevästeuropeiska ekonomierna. Lagerinvesteringarnatorde nu ha nått ett läge då avvecklingen upphört och gått över ilageruppbyggnad. I tycks uppbyggnadsfasen ha påbörjats underförsta kvartalet . I och i harlageruppbyggnaden kommit igång främst för insatsvaror. Under loppet av 1976 kandärför lagerinvesteringarna väntas bära upp en betydande del avefterfrågeöknmgen. Detta får i sin tur avsevärda spridningseffekter på denslutliga efterfrågan genom att den ökade produktion, som blir följden avlagerinvesteringarna, leder UU ökade inkomster för hushåll och företag ochtill ett högre kapacitetsutnyttjande. Den privata konsumtionenvisar tecken på att ha ökat något tidigare och snabbare än vad som antogs i denpreliminära nationalbudgeten. Inom denna sektor finns ett betydande uppdämtersättningsbehov för varaktiga konsumtionsvaror. Den fortsatta uppgången iindustriproduktionen kommer att öka hushållens inkomster, som till följd avden lägre inflationstakten mer än tidigare kommer att öka i reala termer.Vidare finns klara tecken på en nedgång i sparandet. Allt detta understrykerdet sannolika i en fortsatt ökning av den privata konsumtionen. Den ökadekonsumtionsbenägenheten har särskilt tydligt kunnat avläsas på efterfrågan förvaraktiga konsumtionsvaror, främst bilar. Utvecklingen av de fastainvesteringarna utgjorde en osäker faktor i den prognos som presenterades i denpreliminära nationalbudgeten. Det låga kapacitetsutnyttjandet,likviditetsbristen inom företagssektorn och den dåliga vinstutvecklingen underförsta ledde till massiva nedjusteringar av företagensinvesteringsplaner. Mot bakgrund av recessionens rekordartade omfattning fannsanledning att anta att näringslivets investeringar inte skulle återhämtasförrän ganska sent i konjunkturens uppgångsfas, dvs. tidigast i slutet av1976. De data som blivit tUlgängliga tyderemellertid på att dessa 1975/76:150 42 farhågorkan ha varit överdrivet pessimistiska. Företagens likviditetsläge harförbättrats tack vare lagerawecklingen och en förbättrad lönsamhet. Ökningenav produktionen har nämligen skett ifrån ett mycket lågt kapacitetsutnyttjandevarför produktionskostnaderna per enhet kunnat hållas nere. I nuvarandesituation tUlkommer dessutom vissa strukturella faktorer som kan påverkainvesteringarna i positiv riktning. Exempelvis ledde de förändringar irelativpriserna som åtföljde råvaruprisboomen och den s. k. oljekrisen19731974 tUl att en dd av produktionsapparaten blev föråldrad snabbare än vadsom eljest hade varit fallet. Detta leder till ett ökat behov avnyinvesteringar. Därtill kommer att industrins investeringar har utvecklatsmycket svagt i flera av de större under första hälften av1970-talet. På flera håll torde man dessutom fortfarande ha kapacitetsbristen1973 i färskt minne. Den intemationella konjunkturuppgång som har tagit sinbörjan bör därför utgöra ett starkt incitament i ett flertal länder till attutnyttja investeringsstimulanserna 1976 för att bygga ut produktionskapaciteten. Bostadsbyggandet,som vanUgtvis brukar ligga tidigt i uppgångsfasen, har i stort settutvecklats svagt. I vissa länder har det dock vänt uppåt ,främst i . och och under loppet av 1976kan en fortsatt uppgång väntas. De offentiiga investeringarna däremot kanförväntas stagnera under loppet av året. Bakom detta ligger regeringarnas strävanatt minska budgetunderskotten. Finanspolitikeni de större kan f. n. karakteriseras som avvaktande medbegynnande inslag av åtstramning. Efter att stimulansåtgärderna sattes inunder 1975 har förväntan om en konjunkturuppgång avhållit regeringarna frånytterUgare expansiva åtgärder. En viktig ekonomisk-politisk fråga i mångaländer har varit hur man skall nedbringa de mycket stora budgetunderskott somrecessionen lett till genom bortfallet av skatteinkomster och ökningen avsociala utgifter, främst i form av arbetslöshetsersättning. I Förenta statema,och i har man klart uttryckt sin avsiktatt lägga om politiken I syfte att nedbringa ellereliminera underskotten. Detta skall ske så alt åtstramningen av den offentligasektorns utgifter skall gå i takt med återhämtningen av efterfrågan i övrigt. Inteheller penningpolitiken har ännu så länge givits någon mera betydanderestriktivitet. Till stor del förklaras dock de f. n. lätta kreditmarknadernaav att företagens efterfrågan på krediter varit låg. TUl följd av denomfattande lagerawecklingen har likviditeten inom företagen ökat sominvesteringarna i fast kapital-och lager ännu inte nått upp till några högrenivåer. Från utbudssidan har centralbankerna i ett flertal länder som ettled i begränsningen av inflationen Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 43 offentliggjort mål för penningmängdens genomsnittliga expansion. I Förentastaterna och har dock den faktiska tillväxten ipenningmängden på gmnd aV den låga kreditefterfrågan från företagens sidalegat klart under dessa i och för sig restriktiva mål. Härigenom harkreditexpansionen kunnat ske inom deri ram som centralbankerna uppställt. Konjunkturutvecklingenunder förutses medföra en snabb fortsatt ökning av den ekonomiskaaktiviteten. Tillväxten i bruttonationalprodukten för hela OECD-området kan nuberäknas tUl . bör industriproduktionen i de störreOECD-ländernä åter ha nått över genomsnittet för . Dennarelativt snabba tillväxt sker dock från ett läge som alltjämt utmärks avbetydande överkapacitet. Underrecessionen 1975 tycktes den synkronisering av konjunkturen som var ett sådantutmärkande drag för skeendet 19721973 ha upphört. Och Japanföreföll att leda konjunkturcykeln med åtminstone . I dämpadesökningstakten , vilket har föranlett en viss nedjustering avprOgnosen jämfört med vår preliminära nationalbudget. Under senaretid har takten i återhämtningen emellertid accelererat i varför riskföreligger för en förnyad synkronisering av konjunktursvängningarna i marknadsekonomierna.Under 1977 kan detta leda till stabiliseringspoUtiska problem av liknande slagsom under 19721973. IVästeuropa leds uppgången av och , menäven i och i anses vändpunkten ha passerats. I demindre väntas produktionen visserligen öka, men långsammare än ide större länderna. Detta förklaras av att de mindre länderna fört en meraambitiös stabiliseringspolitik under recessionen och medvetet accepterat storautrikeshandelsunderskott i syfte att stödja sysselsättningen. De har därförett begränsat utrymme för inhemsk expansion och får avvakta att deninternationella konjunkturuppgången leder till ökadexport. Inflationslaktenfortsätter att bromsas in , men väntas fortfarande ligga kvar på enhög nivå, för hela . Den inhemska kostnadsutvecklingen torde iflertalet länder inte ge några starkare inflationsimpulser. Öknmgén iarbetskostnaderna per producerad eiUiet kommer att ligga klart underinflationstakten. Denna fördelaktiga kostnadsutveckling förklaras av denförbättrade produktiviteten och de återhållsamma lönekraven i flertalet av destörre länderna. De internationeUaråvampriserna kan väntas öka långsamt i takt med den fortsatta öknuigen iindustriproduktionen. Några kraftigare prisuppgångar förefaller inte sannolikabl. a. med hänsyn till dé omfattande producentlager som finns f.n. Bliremdlertid konjunkturupp- 1975/76:150 44 gångenalltför synkroniserad kan kraftigare prisrörelser på de internationellamarknaderna inte uteslutas. Förjordbrukspriserna råder sedvanlig osäkerhet. Den omfattande utvidgningen av deodlade arealerna 19731975 i kan dock få en viss återhållandeeffekt. Världshandelnunder kommer att återhämtas efter minskningen 1975. Ökningstakten äremellertid mycket svår att förutsäga med hänsyn till att det sedvanligasambandet mellan produktionstUlväxt och expansion i världshandeln kan haförändrats till följd av det låga kapacitetsutnyttjandet i världsekonomin. Enökning på framstår emellertid inte som osannolik. Somen följd av konjunkturuppgången i OECD-området kan importen dit väntas ökakraftigt liksom intra-OECD-handeln. Detta kan förutses leda till förändringar ibytesbalanserna. Inom OECD-området har flera av de större ländema haftbetydande överskott en konsekvens bl. a. av den restriktiva ekonomiskapolitiken. I och med den ekonomiska återhämtningen och den stigande importenförbyts nu dessa överskott i ett mindre sammanlagt underskott. Det är osäkertom den nu fömt-sedda importökningen i de större länderna kommer att medföra ensnar minskning av de mindre relativt sett stora underskott.Försiktiga uppskattningar av de mindre bytesbalanser för 1976tyder på i stort sett oförändrade underskott om ca 14 miljarder dollarsammanlagt. För OECD-området som helhet förutses ett bytesbalansunderskott 1976på . Bytesbalansunderskotteni de icke-oljeproducerande beräknas reduceras medomkring till 16 miljarder. Det finns risk att många u-länderkan tvingas att skära ned sin import om inte finansiellt bistånd och krediterges i tillräcklig utsträckning. OPEC-ländernas överskott väntas ligga kvar på1975 års nivå, dvs. Denkorta och meddfristiga kreditgivningen på eurovalutamarknaden under 1975uppgick till , eller ca mindre än1974. Den långsammare tillväxten förklaras av den ekonomiska tillbakagången iOECD-området. Krediterna till låntagare i blev endast 1/3 jämförtmed föregående år. En större andel än tidigare, eller , gick till finansieringen av de icke-oljeproducerande u-ländernasbytesbalansunderskott. Påde internationella obligationsmarknaderna gick utvecklingen imotsatt riktning. Under inflytande av accelererande prisstegringar och vissabankfalissemang hade placerarna intagit en försiktig hållning tUllångsiktiga kapitalbindningar med fast ränta. återvände förtroendettUl obligationsmarknaderna och emissioner på sammanlagt 19 miljarder dollarkunde genomföras. Jämfört med föregående år var detta nästan en tredubbling.Merparten av lånen Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 45 ellernära emitterades av låntagare i OECD-ländema. Frånbytesbalanssynpunkt innebär detta att underskotten för dessa länder kunnat fåen långfristig finansiering. I det följande avsnittetmed olika länderöversikter har en viss begränsning i urvalet av länder skett iförhållande till tidigare national-budgetar. Återhämtningen i denamerikanska ekonomin började . Trots att uppgångenvann styrka sjönk bmtto-nationalprodukten med räknatmellan helåren 1974 och 1975. Därmed låg den på en nivå som var lägre . Det var främst lagerutvecklingen och den privatakonsumtionen som bestämde konjunkturförloppet . De vid början av åretexceptionellt höga lagren i tillverkninssindustrin och i detalj- och partihandelnavvecklades i mycket snabb takt . Den starkt ökandeprivata konsumtionen stimulerad av skatteåterbäring och skattesänkning fr. o.m. fick därefter direkt effekt påindustriproduktionen. Det förhållandet att lageravvecklingen upphörde bäddadesålunda för en snabb tillväxt i totalproduktionen . Denprivata och offentliga konsumtionen var fortsatt förhållandevis hög. Ävenbostadsbyggandet ökade men har inte spelat samma ledande roll som i tidigarekonjunkturuppgångar. De totala privata fasta investeringarna utvecklades svagtoch sjönk 1975 med inemot . Den svaga inhemska efterfrågan förorsakade en anmärkningsvärt stor nedgång i importen (isynnerhet av olja). Visserligen steg den totala importen något , men inte mer än att handels- och bytesbalansen båda kunde visa rekordöverskott. Prisstegringstaktensjönk (en minskning ).Detta skedde dock till priset av en mycket stor arbetslöshet. Som mest gick 8,5miljoner personer utan arbete 1975. Denväl hävdade ekonomiska utvecklingen har minskat endel av den tidigare osäkerheten kring styrkan i konjunkturuppgången. På vissaområden kan man nu därför uttala sig med något större säkerhet än i denpreliminära nationalbudgeten. Detta gäller den privata konsumtionen,arbetsmarknaden och i viss mån även industriinvesteringarna. Denprivata konsumtionen stiger snabbare än väntat. En av förklaringarna tUl dettaär att de sänkta skatteskaloma gäller även under första halvåret1976. Starkt bidragande är också den kraftiga 1975/76:150 46 ökiungenav sysselsättningen som ägt rum . haröver 2 mUjoner fler arbete än . Detta har givitett märkbart tiUskott till hushåUens totala disponibla inkomster. När detgäUer prisutvecklingen kan noteras, att bl. a. återhållsamma löneökningar harlett tUl låga ökningstakter för partipriserna, vilket kommer att slå igenom idetaljhandelsledet successivt . Man torde därför kunna komma nedtill en ökningstakt på för konsumentpriserna . Mångabedömare har satt frågetecken inför återhämtningen av de privatainvesteringarna. Man har då främst pekat på det låga kapacitetsutnyttjandetoch den förmodat relativt långsamma allmänna konjunkturförbättringen.Utvecklingen och i början av detta år tycks emellertid intestödja dessa tankar utan investeringsutvecklingen har uppvisat vissa expansivainslag. Detta kan sammanhänga med kraften i den ekonomiska återhämtningen menkan också förklaras av att en del produktionskapital föråldratssnabbare på gmnd av förskjutningarna i relativa kostnader och priser. Nyligenföretagna enkäter om företagens investeringsplaner tyder visserligen på enrelativt svag utveckling . Men i början av en konjunktumppgång brukardessa regelmässigt underskatta investeringarnas ökningstakt. Det kan därförantas, att investeringsbenägenheten i stort sett kommer att följa mönstret fråntidigare amerikanska konjunkturuppgångar. De privata fasta investeringarna harberäknats öka med 1976. Därav kan bostadsbyggandet komma att öka medså mycket som . Administrationenhar i sitt budgetförslag för (oktober 1976oktober 1977) satiett tak på för de offentliga utgifterna. Presidententorde dock i kongressen få svårt att vinna gehör för denna restriktivauiriktning. Ytterligare offentliga utgifter blir sannolikt resultatet avbehandlingen i kongressen, varför finanspolitiken inte i varje fall under 1976kommer att få den kontraktiva effekt som eljest vore fallet. Motbakgrund av det nu något ljusare perspektivet kan BNP-ökrungen jämfört med denpreliminära nationalbudgeten justeras . De ökandelagerinvesteringarna beräknas svara för inemot av den totalaproduktionstillväxten. En sådan uppgång i den inhemska efterfrågan drarnaturligtvis med sig en ökad import. Bytesbalansöverskottet torde därmedminska till uppskattiungsvis 23 mUjarder dollar 1976. Liksomi de flesta andra OECD-ländema fördjupades konjunkturnedgången IStorbritannien avsevärt . Den inhemska efterfråganvar svag och lagren drogs ned kraftigt. Tvärt emot utvecklingen i andra länderfortsatte inflationstakten att accelerera. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 47 Finanspolitikenvar förhållandevis restriktiv . I och för sig kunde starkastimulansåtgärder motiveras av den aUmänt sjunkande aktiviteten och den brantaökningen av arbetslösheten. förlorade i genomsnitt 40 000 personerper månad sitt arbete och var ca 1,25 miljoner utan arbete.Starka genereUa stimulansåtgärder i denna konjunkturfas skulle emellertid hariskerat att utrikesbalansens underskott ånyo förvärrades och att man blevtvungen att "tvärbromsa'' när konjunkturen väl tagit fart. I stället harselektiva lättnader på vissa specieUt utsatta områden blivit den ekonomiskapolitikens kännemärke. startades enstark offensiv mot inflationen. Efter det att' tolvmånaderstalet under sommarenöverskridit kunde regeringen få arbetsmarknadens parter att på frivilligväg enas om en pris- och löneuppgörelse. I denna fastställs bl. a. atthöjningarna av veckolönen inte bör överstiga t. o. m. augusti 1976.Därmed beräknar regeringen att inflationstakten skall ha sjunkit till ca 10 %i slutet av 1976. Det torde vara ofrånkomligt att de brittiska löntagarna fårvidkännas minskade realinkomster . Underhösten 1975 passerades botten i lågkonjunkturen och inflationstakten avtog.Storbritannien hade minimala möjligheter att delta i de koordinerade åtgärdernainom EG för att stimulera konjunkturen . Man inriktade sig istället på att selektivt stödja sysselsättningen genom rörlighetsstimulerandeåtgärder och väsentligt utökade resurser för omskolning, utbildning samtsubventionering av företag som temporärt håller personalstyrkan intakt. Enbartden starka lagerneddragningen beräknas ha minskat bruttonationalprodukten medca . De expansiva inhemska efterfrågekomponenterna (denoffentliga konsumtionen och byggnadsverksamheten) och förbättringen avbytesbalansen kunde inte väga upp effekten från lagercykeln.Bruttonationalprodukten föll därför med . Somkonstaterades i den preliminära nationalbudgeten kommer exporten och omslageti lagerinvesteringarna att få stor betydelse för styrkan i återhämtningen1976. Denprivata konsumtionen och de fasta investeringarna tillsammans svarar de förca av bruttonationalprodukten : utvecklades svagt . Såkommer sannolikt även att bli fallet 1976. Önskan att få ned den offentligasektoms upplåningsbehov kommer vidare att begränsa utrymmet för stimulansåtgärdervia denna sektor under innevarande år. Utvecklingeni början av 1976 ger vid handen, att konsumtionen är något starkare än väntatoch att en lageruppbyggnad påbörjats i detalj-och partihandelsleden.Barometerundersökningarna pekar på en ökad optimism i näringslivet ochorderingången har redan vänt uppåt om än i långsam takt. Exporten, bl- a.stimulerad av den successiva depre- Prop.1975/76:150 48 cieringen av pundet, har även börjat öka.