prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Den av mig under programmetEnergiproduktion förordade satsningen på fusionsforskning har sålunda i höggrad karaktär av grandforskning. Jag beräknar därutöver på grundval av remissinstansernasförslag och efter samråd med chefen för utbUdningsdeparte-mentet behovet avsärskilda medel för grundforskning till 5 milj. kr. under /76.Jag återkommer härtiU i det följande vid min behandling av anslagsfrågor. Svenskgrundforskning som berör energiområdet finansieras över delsuniversitetens och högskolornas anslag, dels forksningsrådens och STU:s anslag,dels även över anslaget till AB Atomenergi. Det ankommer på regeringen attfördela medlen mellan dessa organ. Det ökade forskningsstödetkommer att medföra ett ökat behov av utrustning. Medel till den merkostnadskrävande utrustningen bör enligt min mening anvisas över ettutrustningsanslag, lämpligen anslaget Styrelsen för teknisk utveckling:Utrustning. Jag beräknar medelsbehovet för /76 tUI 1,5 milj. kr. Jagavser atl beträffande sistnämnda medelsbehov återkomma till regeringen medförslag i frågan i samband med tilläggsbudget I till statsbudgeten /76. 12.5.4 Organisation av forskning och utveckling inom energiområdet Somjag tidigare anfört blir forskning och utvecklingsarbete ett väsentligtinstrument då samhällets långsiktiga energipolitik skall förverkligas.KraftfuUa ekonomiska insatser föreslås nu från samhällets sida. För att dessaskall bli effektiva och resultaten i överensstämmelse med energipolitiken istort krävs en målmedveten planering och styrning av FoU-verksamheten och ävenen systematisk uppföljning av genomförd verksamhet. EPK har å ena sidanbetonat behovet av samordning, analys och översikt. A andra sidan har EPKfunnit att beställaransvaret för 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 460 FoU-verksamhcten inte lämpligen kan läggas på ett endaorgan. Vad EPK anfört i dessa stycken har fått allmänt stöd i remissyttrandena.Förslagen i departementspromemorian om organisation av forskning och utvecklinginom energiområdet har haft sin utgångspunkt i samma bedömningar som EPK gjort.Jag kan även för egen del helt ansluta mig lill dem. Jag biträder därför förslaget att en delegation för energiforskninginrättas för den övergripande analysen av FoU-insatser på energiområdet ochför uppföljning av dem. Delegationens uppgifter bör i huvudsak vara de somangivits i nyssnämnda departementspromemoria. Den bör sålunda bl. a. la framunderlag för planering av energi-FoU i ett mera långsiktigt perspektiv. Den böräven följa upp, analysera och utvärdera FoU-program. Delegationen bör knytas till industridepartementet. Denbör påbörja sin verksamhet och organiseras som en kommitté. Föratt genomföra sina uppgifter behöver den redan i ett inledningsskede lill sittförfogande få kvalificerad personal. Kostnaderna för delegationens verksamhetbör bestridas från trettonde huvudtitelns anslag Kommittéer m. m. Tillmedelsbehovet under detta anslag avser jag att återkomma i annat sammanhang. Vad gäller organisationen för genomförandet av FoU-arbetetdelar jag EPK:s och flertalet remissinstansers uppfattning att ansvaret för åena sidan de FoU-planerande och FoU-beställande funktionerna och å andra sidande FoU-utförande funktionerna bör vila på skilda organisatoriska enheter. Idet följande kommer jag att uppehåUa mig främst vid ansvaret för deforskningsbeställande funktionerna. I departementspromemorian framhålls attinget befintligt organ har kompetens att ta på sig ansvaret för hela detföreslagna huvudprogrammet. Enligt promemorian bör ansvaret därför så långtmöjligt delas upp på befintliga organ. Mot detta förslag har inga invändningarrests. Jag biträder för egen del förslaget. Samordningen mellan de organ pävilka nu berörda funktioner läggs bör närmast under regeringen falla på dennämnda delegationen. Det bör få ankomma på dessa organ att, inom ramen för deprogram de får ansvar för, lägga uppdrag att genomföra FoU-projekt på de institutionersom har erforderlig kompetens och nödvändiga resurser, inom eUer utom landet. Jag vill något beröra den närmare innebörden avprogramansvaret i detta sammanhang. Det bör enligt min mening innebära ettåliggande att med avseende på respektive program genomföra en översiktlig planeringav den verksamhet som bör genomföras inom de av statsmakterna givna allmännaramarna. Denna planering bör avse storleken av insatserna pä olika delprogramoch i förekommande fall programelement. Det ankommer på regeringen att avgörai vad mån denna planering skall underställas regeringen för godkännande. Prop.1975: 30 Biäaga 1 Industridepartementet 461 ansvaret kan vidare avse utarbetande av konkreta planerför den verksamhet som avses genomföras, i av mål, lidsplaner och kostnaderfördelade på delprogram, programelement och projekt. Den nu nämnda planeringenskall kunna ligga lill grund för beställningar av FoU-arbetc. Denna uppgift börsom regel läggas på samma organ som direkt imder regeringen får detöversiktliga planeringsansvaret för varje program. I vissa fall kan detemellertid vara lämpligt att uppgiften att genomföra den konkreta planeringendelegeras och att befogenheten atl beställa FoU-arbete enligt sådan planering samtidigtförs över. Jag övergår nu till fördelningen av programansvar påskilda organ. Samhäilets organisatoriska resurser för detindustripolitiskt motiverade stödet till tekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete har byggts upp inom STU. På STU har därtill lagts uppgiftenatt övergångsvis svara för den tekniska utvecklingen inom vissasamhällssektorer såsom miljövård och transporlforskning. I den takt dessasektorer byggt upp egna resurser för planering och genomförande av stöd tillteknisk FoU-verksamhet, har STUis ansvar avvecklats. Dessa principer börtillämpas även pä energiforskningen. Vad beträffar den del av STU;s samlade verksamhet som harenergi-teknisk inriktning har jag i statsverksproposilionerna till de närmastföregående riksdagarna betonat det industripolitiska inslaget. Jag har sålundaanfört att STU:s stöd borde koncentreras lill projekt avseende dels utvecklingav utrustning, dels effektivare energiutnyttjande. Stödet till energitekniskFoU-vcrksamhet omsluter f. n. omkring 10 milj. kr. Inom det föreslagna Huvudprogram Energiforskning har STU:snuvarande verksamhet enligt statsmakternas beslut samband med dels programmenEnergianvändning i industriella processer och Återvinning, dels vissa delar främst avseende komponentulveckling inom programmen Energianvändning förtransporter och samfärdsel. Energianvändning för lokalkomfort ochEnergiproduktion. Inom dessa områden har också viss kompetens byggts upp. Delär därför naturligt all på STU lägga ansvaret för de omfattande satsningarna päenergianvändning i industriella processer och återvinning som föreslås.STU:s kompetens och administrativa resurser bör därutöver enligt min mening sålångt möjligt utnyttjas av de organ på vilka ansvaret för övriga programläggs. Sådant utnyttjande bör särskilt avse planering, genomförande ochuppföljning av stöd lill komponentulveckling inom ifrågavarande program.Enligt de förslag jag nu framlagt kommer att på STU vila ansvaret för ettforskningsprogram som omsluter ca 70 milj. kr. I departementspromemorian föreslås att ansvaret förgenomförandet av programmet Energiproduktion läggs på en särskild nämnd knutentill siatens industriverk. Remissopinionen i denna fråga är splittrad. 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 462 talet av remissinstanserna har inte riktat någon erinranmot förslaget att ett särskilt organ bildas för dessa uppgifter. Industriverkethar i sitt yttrande betonat behovet av en fast anknytning till en myndighet medbred kunskap om såväl näringspolitiska som energipolitiska mål. Samma synsätthar lett statskontoret till uppfattningen att ansvaret för programmetEnergiproduktion bör läggas direkt pä industriverket. AB Atomenergi riktar försin del ingen erinran mot promemorians förslag. STU anser liksom IVA ochSveriges industriförbund att ansvaret bör läggas pä STU. Det är enligt m.in mening väsentligt att programmetEnergiproduktion kan genomföras i nära överensstämmelse med de energipolitiskariktlinjer statsmakterna fastställer. Myndighetsansvaret lör energipolitikenvilar pä statens industriverk. Då dessutom enligt min mening inget existerandeorgan har tillräcklig kompetens eller administrativa resurser att ta pä sigansvaret för hela programmet Energiproduktion måste under alla omständigheternya administrativa resurser skapas. Med de förslag jag har framlagt rörande fördelningenav ansvaret för vissa program inom huvudprogrammet Energiforskning kommeranspråken på STU:s administrativa resurser att öka kraftigt. Den pågåendeutredningen (I 1974: 06) om och verksamhetsformer talar ioch för sig mot att f. n. lägga ytterligare uppgifter på STU. Jag anseremellertid likväl alt det ligger väsentliga effektivitetsvinster i att redannu utnyttja STU:s erfarenheter och organisation inom de områden där STU nu harkompetens. Det gäller särskUt de delar av det e;iergipolitiska FoU-programmetsom har samband med STU:s nuvarande industripolitiska uppgifter. Jag är däremotinte beredd att förorda att STU får ytterligare uppgifter utöver sitt nuvarandekompetensområde. När STU:s framlida uppgifter preciserats och erfarenhetervunnits av den nu föreslagna, kraftiga satsningen på energiforskning, kanstatsmakterna återigen överväga fördelningen av uppgifter mellan skilda organ.Därvid bör hänsyn även tas till resultaten av den översyn av verksamheten vidAB Atomenergi som jag avser föreslå regeringen att låta göra. Att ienlighet med exempelvis industriförbunds förslag lägga ansvaret för programmetEnergiproduktion direkt på STU skulle vara att föregripa denna översyn.Ansvaret för en betydande del av verksamheten vid AB Atomenergi skulle kommaatt vila på STU. En så kraftig vidgning av STU:s kompetensområde är jag intenu beredd att förorda. Jag biträder departementspromemorians förslag och förordaratt en inrättas i huvudsakligöverensstämmelse med vad som anförts i promemorian. Nämnden bör sålunda fåansvaret för programmet Energiproduktion med undantag för den forskningrörande kärnkraftens säkerhetsfrågor som i enlighet med vad jag kommeratt föreslå bör vUa på statens kärn- Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 463 kraftinspektion.Såsom föreslagits i departementspromemorian bör nän';nden adrniiustrativtknytas till statens industriverk. Vad beträffar den de! av programmet som haranknytning ti!l verksamhet som stöds 2v siatens rad för atomforskning börnämnden vid sin närmare planering samräda med rådet och utnyttja den kompetenssom finns där. Jag delar vidare den i departementspromemorian framförda uppfattningenatt nämnden t. v. inte bör överta programansvaret för AB Atomenergisverksamhet inom huvudprogrammets ram ulan ges cn rådgivande ställning härvidlag. Idetta sammanhang vill jag även något beröra det stöd till A3 Atomenergislångsiktiga energitelcniska forskningsverksamhet som enligt Kungl.Maj:ts beslut förmedlats av STU. Motsvarande medel bör fortsättningsvis ställasdirekt till AB Atomenergis förfogande. Kostnademaför den föreslagna nämndens verksamhet bör täckas inom ramen för de medel somhar beräknats för motsvarande program. Det ankommer i övrigt på regeringen attutfärda de närmare föreskrifter som behövs för nämndens verksamhet. Ansvaretför programmet Energianvändning för lokalkomforl bör i enlighet meddepartementspromemorians förslag läggas på statens råd för byggnadsforskning. Ansvaretför den översiktliga planeringen av programmet Energianvändning förtransporter och samfärdsel liksom för den mer konkreta plf.neringen avforsknings- och utvecklingsverksamheten i vad avser transportsystem och därmedsammanhängande transportekonomiska och transporttekniska problem bör ankomma påtransportforskningsdelega-lionen. Vad gäller de delar av detta program somavser industriellt inriktat utvecklingsarbete bör ansvaret för den konkretaplaneringen och för beställning av FoU-arbete falla på STU. Inyssnämnda frågor har jag samrått med cheferna för kommunikationsdepartementetoch . Vadslutligen gäller programmet Allmänna energisystcmstudier m. m. bitiäder jagförslaget att ansvaret bör vila på den föreslagna delegationen förenergiforskning. Jagövergår nu lill att behandla organisationen av forskningen rörande kärnkraftenssärskilda säkerhetsfrågor. Somjag har redovisat bedrivs forskningen på kärnsäkerhetsområdethuvudsakligen vid AB Atomenergi. Den finansieras dels över ett särskilt anslag,dels genom medel som ställs tUl förfogande av Kärnsäkforsk. Kärnsäkforsksprogram omfattar FoU av betydelse för bedömning av kämkraftreaktorers, främstlättvattenreaktorers, säkerhet och inverkan på miljön såvitt avser radioaktivautsläpp, I programmet ingår även frågor rörande bl, a. kraftstationernastillgänglighet. , kraftgrupp ochSydsvenska kraftaktiebolaget har beslutat att stäUa 20 mUj, kr. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 464 siering av forskningsarbeten som sätts i gäng av Kärnsäkforsk fram till . I den tidigare nämnda departementspromemorian omorganisation av forskning och utveckling inom energiområdet har lagts framförslag även till ändrad organisation av kärnsäkerhetsforskningen. I promemorianföreslås att ansvaret för större delen av den forskning som sker på uppdragav Kärnsäkforsk skall föras över till kärnkraftinspektionen, överförandetföresläs ske . Kärnsäkforsk bör dock enligt piorr.emorianövergångsvis finnas kvar till utgången av är 1975. En mindre del av den forskning som Kärnsäkforsk svarar förhör inte till de uppgifter som naturiigt faller under kämkraftinspektionensansvar. Viss forskning, t. ex. radioekologiska undersökningar, hör snarastsamman med verksamheten inom . Eftersomverksarnlieten inom institutet f. n. utreds föreslås i promemorian att ansvaretför detta arbete under ett övergångsskede förs över till kärnkraftinspektionen. Flertalet av de rem.issinstanser som yttrat sig överpromemorians förslag i den nu aktuella delen tillstyrker förslaget i desshuvuddelar. Även kritiska synpunkter har emellertid kommit till uttryck.Kärnsäkforsk framhåller att flera skäl talar för ett bibehållande av ett fränsiatens kärnkraftkraftinspektion frislående organ. redovisar en liknande inställning. Kärnsäkforsk ochstatens vattenfallsverk anför att det inte är möjligt att genomföra en ändradansvarsfördelning redan från . Denna bör enligt deras meninganstå till . Några av remissinstanserna har invändningar motatt forskningen på miljöområdet förs över till kämkraftinspektionen.Strålskyddsinstitutet finner en sådan ordning olämplig från principiellsynpunkt. Fiera remissinstanser pekar på viklen av alt denkärnsäkerhetsforskning som bedrivs kan fortgå utan avbrott. För egen del vill jag anföra följande. FoU rörande kärnkraftens säkerhet har ett nära samband medkämkraftinspektionens verksamhet. Kärnsäkforsk inrättades som ett tUlfäl-ligtorgan i avbidan på att resurser byggdes upp på annat håll. Jag anser atl tidennu är mogen att ge kärnkraftinspektionen ett ökat ansvar för FoU rörandesäkerheten hos den typ av kämkraftreaktorer som är i drift eller underuppförande i . Kämsäkforsk bör således avvecklas. Som några avremissinstanserna anfört kan det dock stöta på praktiska svårigheter attgenomföra en ändrad ansvarsfördelning . Jag förordardärför att Kärnsäkforsk avvecklas och att dessverksamhet i princip tas över av kämkraftinspektionen . Program- och finansieringsansvaret för viss del av denforskning som under innevarande budgetår finansieras över anslaget Särskildasäker- Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 465 hetsarbeten inom kärnenergiområdet bör redan den 1 juli1975 kunna föras över till kärnkraftinspektionen. Forskningen rörande kärnreaktorers inverkan på miljönsåvitt avser radioaktiva utsläpp har svarat bara för en mindre del avKärnsäkforsks verksamhet. Kärnsäkforsks befattning med dessa frågor börupphöra . Var ansvaret för denna forskning slutligt skallläggas kan inte nu bedömas. Jag delar emellertid strålskydds-instjtiftefs uppfattningatt det inte är lämpligt att ge kärnkraftinspektionen ansvaret. Jag avser attsenare ta de initiativ som behövs för att övergångsvis få till stånd en lämpligordning för beredning av frågor som rör forskning angående strälningsrisker isamband med energiproduktion samt radioekologi. Det är självfallet angeläget att de ändringar iansvarsförhållandena som jag nu har berört sker på ett sådant sätt att pågåendeforskning kan fullföljas ulan störningar. Jag avser alt senare föreslå att kärnkraftinspektionenoch Kämsäkforsk får i uppdrag att utarbeta förslag till närmare former för enavlösning. 30 1975.1 saml. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 466 Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl 1. energihushållning m. m. som jaghar förordat, 2. inriktningen av forsknings- och utvecklingsverksamheten på energiområdet som jag harförordat, 3. organisationen av forsknings- och utvecklingsverksamheten inom energiområdet som jag harförordat. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 467 14 Anslagsfrågor för /76 DRIFTBUDGETEN Trettonde hiivudtitehi D. Energibesparande åtgärder inom näringslivet ni. Nyttanslag (förslag) 80 000 000 Jaghar tidigare under avsnitt 12.2.5 förordat att statliga bidrag under viss tidskall utgå för energibesparande åtgärder inom näringslivets byggnader ochindustriella processer m. m. Jag har också förordat att statligt stöd skallutgå till framtagandet av prototyper och demonstrationsanläggningar förindustriell energianvändning och för viss energiproduktion. har jagangivit de villkor som bör gälla för bidragsgivningen. För dessa ändamål börett särskilt reservationsanslag, rubricerat Energibesparande åtgärder inomnäringslivet m. m., tas upp på statsbudgeten fr. o. m. /76.Medelsbehovel för dessa ändamål har jag för nästa budgetår beräknat tillsammanlagt 80 milj. kr. Somjag redan har nämnt, har jag efter samråd med chefen för jordbruksdepartementetberäknat att 2 milj. kr. av detta belopp avsätts för energibesparande åtgärderi trädgårdsnäringens byggnader. Återstoden av beloppet, 78milj. kr., avser åtgärder inom näringsgrenarna industri, jordbruk, handel,hotell och restauranger, service m. m. Av dessa 78 milj. kr. har jag, som jagtidigare nämnt, beräknat 18 milj. kr. för stöd till åtgärder i näringslivelsbyggnader, 40 milj. kr. för åtgärder inom industriella processer och 20 milj.kr. för prototyper och demonstrationsanläggningar. Vid medelsberäkningen harjag tagit hänsyn också till kostnaderna för information och administration avverksamheten. För stödet bör gälla de villkor som jag har förordat. Beträffandestödåtgärderna för prototyper och demonslrationsanläggningar erfordras oftamöjlighet att göra åtaganden som sträcker sig . Regeringen bördärför inhämta bemyndigande att under /76 fattabeslut om bidrag tUl nämnda ändam.ål som innebär åtaganden om högst 10 mUj. kr.under /77 och högst 5 milj. kr. under /78. F.n. utgår, som jag tidigare nämnt, enligt statsmakternas beslut (prop. 1974: 69,CU 1974: 21, rskr 1974: 180) bidrag för energibesparande åtgärder inäringslivets byggnader m. m. inom en ram av 35 mUj. från det på tolftehuvudtiteln uppförda anslaget Vissa energibesparande åtgärder. Inom denna ramhar vidare högst 1 mUj. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 468 särskildautbildnings- och informationsinsatser inom det uppvärmningstekniska området.Kvarstående medel inom den nämnda ramen vid utgången av bör förasöver till detta anslag. Likasåutgår enligt samma beslut f. n. bidrag för energibesparande åtgärder iträdgårdsnäringens byggnader m.m. inom en ram av 2 milj. kr. Även kvarståendemedel inom denna ram bör föras över från tolfte huvudtitelnsanslag till detta anslag. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de av mig förordadegrunderna för bidrag till energibesparande åtgärder inom näringslivet, 2. bemyndiga regermgen att /76 i enlighet med vad jag har anfört ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med bidrag till framtagandet av prototyper och demonstrationsanläggningarför industriell energianvändning och för energiproduktion, vilken inberäknatlöpande beslut innebär åtagande om högst . under budgetåret1976/77 och högst . under /78, 3. till Energibesparandeåtgärder inom näringslivet m. in. för /76 anvisa ettreservationsanslag av . Vissa utbildningsåtgärder m. m. i energibesparande syfte Nyttanslag (förslag) 2 750 000 Jaghar tidigare under avsnitt 12.2.6 förordnat bl.a. åtgärder som möjliggörintensifierade utbUningsinsatser inom de uppvärmnings- och ventilationstekniskaområdena och rådgivningsverksamhet hos mindre och medelstora företag. Vidareavses industriverket på grandval av en plan med kursprogram rörandeindustriprocessinriktade energifrågor, som verket skaU utarbeta, inledakursverksamhet med sikte på att minska energiförbrukningen inom olikaindustriprocesser. Jag har härvid även angivit vissa riktlinjer för dessaverksamheter. Kostnademaför dessa åtgärder har jag beräknat till sammanlagt . För ändamålet bör fr. o. m. nästa budgetår ett särskiltreservationsanslag, rubricerat Vissa ulbUdnings-åtgärder m. m. ienergibesparande syfte, föras upp på statsbudgeten. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemstäUer jag alt regeringen föreslårriksdagen att 1.godkänna de av mig förordade riktiinjerna för vissa utbUdnings- ochrådgivningsåtgärder i energibesparande syfte. 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 469 2. till Vissa utbildningsåtgärder m. in. ienergibesparande syfte för /76 anvisa ett reservationsanslag av2 . Främjande av landsbygdens elektrifiering 1973/74 Utgift 5 593 555 Reservation 4 784 905 1974/75Anslag 9 000 000 1975/76Förslag 8 000 000 Från anslaget bestrids utgifter enligt kungörelsen (1959:369) om statiigt stöd åt landsbygdens elförsörjning. Stöd kan beviljas tillnyanläggning och upprustning av elektriska distributionsnät på landsbygden iform av bidrag och lånegarantier. Beslut om sådant stöd fattas av statensindustriverk. Av disponibla medel under anslaget får . användas för industriverkets verksamhet på området. Övriga medel harsläUts tiU länsstyrelsernas förfogande för att disponeras för utbetalning avbeviljade bidrag. För /75 har industriverket bemyndigatsbevilja upprustningsbidrag och bidrag tiU nyanläggning med sammanlagt 10 milj.kr. Vidare får industriverket bevilja statiig garanti för lån lill dessaändamål med sammanlagt 10 milj. kr. Utbetalningarna /75 beräknas uppgå till 13 milj.kr. ocb /76 tUl 9 milj. kr. Vid ingången av 1975/76 beräknas reserverademedel uppgå tUl ca 1 milj. kr. föreslår därför ett anslagom 8 milj. kr. Vid början av /75 fanns inneliggande hesverket ansökningar om bidrag med sammanlagt 34,3 milj. kr., varav omkring 33,6milj. till upprustning och resten till nyanläggning. Verket begär att få bemyndigande alt under budgetåret1975/76 meddela beslut om bidrag med 7 milj. kr. för upprustning och nyanläggningav elektriska distributionsnät på landsbygden. Vidare bör alltjämt ett beloppom 10 milj. kr. tas upp för lånegarantier. Sedan (prop. 1958: 116, JoU 1958: 17,rskr 1958: 278) beslöt att statliga bidrag skulle kunna utgå för upprastningoch nyanläggning av elnät på landsbygden har t. o. m. innevarande budgetårsammanlagt 111,5 mUj. anvisats för främjande av landsbygdenselektrifiering. uttalade sig vid behandlingen av 1971 årsstatsverksproposition (prop. 1971: 1 bU. 15 s. 77, NU 1971: 13 s. 26, rskr1971: 120) 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 470 för ett fortsatt stöd inom en total ram av 40 milj. kr. 1972: 1 (bil. 15 s. 49) framhöll jag att en riktpunkt för planeringen påområdet borde vara att medgivandet att bevilja bidrag hölls pä en nivå av 8milj. under budgetaret 1972/73 och de fyra därefter följande budgetåren.Riksdagen har sedermera i enlighet härmed medgivit ett belopp av 8 milj. kr.för vartdera budgetåren 1972/73 och 1973/74. Med hänsyn till storleken av de ansökningar om bidrag somfanns inneliggande hos industriverket ökades bemyndigandet för budgetåret1974/75 från 8 till 10 milj. kr.