prop · FY0323 · 1975-12-31 00:00:00 — Fleraremissinstanser tillstyrker förslagen om ändring i det nuvarandestudiemedelssystemet. Vissa av förslagen behandlas speciellt av en delremissinstanser. SVUXföreslår att olika makeprövningsregler mot inkomst skall gälla istudiemedelssystemet och i det föreslagna vuxenstudiestödet. Mångaremissinstanser är negativa mot att behålla makepröv-ningsreglerna istudiemedelssystemet nämligen RRV, UKA, CSN, SÖ, AMS, , , , SFS, SSU,, , , Vuxenskolan, Reftec, LRF,, SSCO och SOSVUX. SVUX'förslag om åldersgräns dvs, att ta bort regeln om att studiemedel inte fårutgå till personer tillstyrks av bl, a, UKÄ, CSN, LO, TCO, ABF ochSSU. UKÄ,CSN och SAF tillstyrker förslaget om att avskaffa prövning av skälen till att deltidsstudiemedel skall utgå, SFSoch anser att studiebidraget bör vara av basbeloppet ochindexregleras. Även AMS, SAF och Reftec framhåller att studiebidraget börindexregleras, SVUX'förslag om att man bör beräkna studiemedlen på hela 15-dagars och 30-dagarsperioder, baserade under respektive kalenderhalvår anser sig CSN intekunna tillstyrka. Genom att SVUX' förslag bygger på studietidsberäkning perkalenderhalvår kan det för vissa studerande medföra försämringar jämfört mednuvarande regler. Försämringen skulle enligt CSN speciellt gälla dem medkortare studietid per läsår än . CSN anser det önskvärt attstudiemedlens totalbelopp kan bestämmas i förhållande till den faktiskastudietiden uttryckti antal dagar för respektive utbildning. Även statskontoret avstyrker dettaförslag, SVUXföreslår att studiemedlens totalbelopp för heltidsstuderande skall uppgå tiU0,080 basbelopp för en halvmånadsperiod. Detta innebär av basbeloppet perläsår . De flesta remissinstanser har inte haft något att invändamot detta förslag. Statskontoret framhåller att de föreslagna reglerna förberäkning av det totala studiemedelsbeloppet kan bli administrativt besvärligaatt tillämpa utan tUlgång till ett dalorbaserat informationssystem för hanteringav ansökningar av studiestöd, CSN anser att totalbeloppet per halvmånad bordevara samt och att beloppet borde vara av basbeloppet. Dettahögre belopp bör enligt de nämnda remissinstanserna ses mot bakgmnd av attbostadsindex och livsmedelsindex utvecklats snabbare änkonsumentprisindex. Närdet gäller behovsprövning mot inkomst framhåller LO, ABF ochfolkhögskoleutredningen att stipendier, som t, ex, organisationer ochfolkrörelser kan bidra med för bl. a, studier vid folkliögskola, inte börräknas som inkomst vid beräkning av studiemedel. Denövervägande delen av remissinstanserna är positiva till SVUX' förslag om ettsärskilt vuxenstudiestöd. I fråga om omfattningen av vuxenstudiebidrag anförRRV att man inte nu bör binda sig för en dimensionering framåt. Istället bör man på grundval av en kontinuerlig uppföljning och utvärdering avverksamheten successivt besluta om vuxenstudiestödets dimensionering. RRVifrågasätter också om man inte i ett inledningsskede bör göra en ännu merkoncentrerad satsning på de korttidsutbildade än SVUX föreslår. SAF anser bör kunna ändra på relationen mellan grundskole-,gymnasieskole- och högskoleutbUdning, kristna socialdemokratersförbund anser att man inte bör använda ungdomsskolans nivåterminer ivuxenutbUdningen. Närdet gäller behörighetskravet för rätt till särskilt vuxenstudiestöd tiUstyrkerflertalet remissinstanser förslaget ora en tidigare anknytning tillförvärvslivet 1 form av ATP-grundande inkomst. RFV delar denna uppfattning menerinrar om att vissa grapper av försäkrade inte aUs tUlgodoräknatspensionspoäng. SVUX föreslår att ATP-grundande inkomst skall gebehörigliet för vuxenstudiestödet. UKA, SÖ, AMS, LO, TCO, ABF, kristnasocialdemokraters förbund och skolstyrelsen I kommun ansluter sigtill reservationen av ledamötema i SVUX , L. och U. Larssonatt behörighetskravet bör vara ATP-grandande inkomst. SSU föreslår ATP-grundande inkomst skall ge behörighet till vuxenstudiestödet. ÄvenFPU anser att fera år är en . menaremellertid att det 1 ett inledningsskede 1975: 23 153 bör krävas ett större antal år i yrkesverksamhet än SVUXföreslagit, SVUX har föreslagit att vård av barn skalltillgodoräknas av de som krävs för behörighet till det särskildavuxenstudiestödet. Flera remissinstanser bl, a. UKÄ, CSN, SÖ,, , , , ,, folkhögskoleutredningen, kristna socialdemokraters förbund ochSOSVUX anser att behörighet att erhälla vuxenstudiestöd bör kunna nås genoravärd av eget barn . Enligt LRF börkorapletterande regler utarbetas så att hemarbetande inte missgynnas. CSN och SÖanser dessutom att vård av sjuk eller handikappad anhörig bör tillgodoräknaspå sararaa sätt. Handikappade bör, enligt SÖ, ochHandikappförbundens centralkommitté, anses behöriga. Folkhögskoleutredningenanser att fömtora vård av eget barn bör också räknas vård av närstående gravthandikappade, långvarigt sjuka och åldringar. Även kristnasocialdemokraters förbund anser att vård av fosterbarn och andra värdinsatserbör fä utgöra kva-llfikationsgrund. Enligt SÖ och LRF bör även arbete 1 egetföretag ge behörighet. Vissa reraissinstanser är tveksamma till SVUX' förslag attvuxenstudiebidrag indelas i tre klasser beroende på om man har fem, sex ATP-grundande inkomst. UKÄ anser att man bör orapröva differentieringen avvuxenstudiestödet. CSN ifrågasätter riktigheten av att differentiera belopp baseradepå så ringa antal år med ATP-poäng. CSN föreslår att vuxenstudiebidraget börutgå med samma procentsats per halvmånad och att den bör sättas till avbasbeloppet. Klassindelningen bör enligt SÖ gå vid fyra, sju respektive tio år.Enligt kristna socialdemokraters förbund bör graderingen avvuxenstudiestöden ges spännvidden , SAF avstyrker förslaget omklassindelning, eftersom det försvårar för den enskilde att överblickasystemet. De reella skUlnadema blir enligt SAF små mellan de olika klassernaeftersom bidraget är skattepliktigt, SFS och SSCO förordar antingen ettgenerellt belopp för alla eller att gränserna skall gå enligt SFS vid fem, åttaoch elva samt enligt SSCO vid fem, tio och . Vuxenstudiebidraget skall enligt SVUX' förslag beskattas.Ett flertal remissinstanser har inget att invända mot detta förslag. Till dessahör bl. a, UKÄ, CSN, AMS, , , , ABF och SOSVUX. RFV delar uppfattningen att vuxenstudiestödet bör varaskattepliktigt och pensionsgmndande. SVUX har däremot inte tagit upp frågan omvuxenstudiestödet också bör få räknas som sjukpenninggmndande inkomst.Följande praxis bör enligt införas för devuxenstuderandes sjukpenningförsäkring, 1) I de faU studiema beräknasvara än bör den studerandes sjukpenninggrundandeinkomst inte ändras. Vid sådan kortare utbUdning bör vuxenstudiebidraget aUtsåinte läggas till grund för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst, 2) Beräknasutbildningen pågå än bör det vuxenstudiebidrag denstuderande uppbär enligt studiestödslagen jämställas med inkomst av eget arbeteoch läggas till grund för beräkning av ny sjukpenninggrundande inkomst. TCOaccepterar konstruktionen med ett beskattat vuxenstudiestöd men är tveksam tillom detta har så positiva effekter sora utredningen menar. Desom beviljats vuxenstudiebidrag föreslås få återbetalningspliktiga studiemedelungefär motsvarande det belopp som ges i nuvarande studiemedelssystem. Deremissinstanser som berört frågan har varit positiva till detta. TCOframhåller att det klart bör sägas ut att vuxenstudiebidraget inte skall räknassom inkomst vid beräkning av nivå för återbetalningspliktiga studiemedel. LRFföreslår att endast inkomsten och inte förmögenheten skall beaktas vidbehovsprövningen av återbetalningspliktiga medel. I fråga om fördelningen avvuxenstudiebidraget föreslår SVUX att resursema fördelas på landets kommuner iförhållande till kommunens del av rikets befolkning. Studiestödet påhögskolenivå fördelas på de sex studiemedelsnämnderna i huvudsaklig proportiontill den högskoleutbildning som sorterar under nämnden. Man borde enligt RRVoch statskontoret ha övervägt en fördelningsprincip där hänsyn även tagits tillskillnaderna i utbildningsnivå mellan kommunerna, SVUX' förslag missgynnarenligt RRV de kommuner som har det största behovet av överbryggande utbildning.Liknande synpunkter framförs av UKÄ och SÖ. UKÄ anser det önskvärt att metoderutarbetas för att kartlägga skillnader i utbildningsnivåer ochutbildningstruktur mellan storstadsområden och glesbygd så att ett bättreunderlag skapas för fördelningen av studiestöden. CSN menar att man vidfördelningen av vuxenstudiestödet utöver kommunemas invånarantal även börbeakta olikheter i kommunemas utbildningsstrukturer. SÖ förutsätter att vissomfördelning mellan grundskole- och gymnasieskolenivåer bör kunna göras om efterfrågan ger kraftigt utslag i en sådan riktning. TCO framhålleratt en mer selektiv metod bör utvecklas för att fördela studiestöden påkommuner med hänsyn till att behovet varierar med befolkningensutbUdningsstruktur. SAF anser att den av SVUX föreslagna fördelningen påutbildningsnivåer är alltför stel och föreslår ett mer flexibelt system. EnligtSAF bör stödet i första hand förbehållas studier på gymnasie- och högskolenivå.När det gäller fördelning av vuxenstudiestödet bör enligt SFEF en speciell kvotfinnas för kommunema i stödområdena. ABF framhåller att man för att försöka utjämnaekonomiska, kulturella och sociala skUlnader bör ta hänsyn tiU andra faktorerän andel av befolkningen, eftersora andelen korttidsut- bildadei olika koramuner varierar kraftigt. Liknande synpunkter framförs av i kommun. Beträffande administrationav vuxenstudiestödet anser RRV att det finns risk för att sökande i olikakommuner inte kommer att bedömas efter enhetiiga kriterier om inte klara linjerför urvalet utfärdas centralt. SVUX' förslag beträffande administration börenligt UKÄ ses över i syfte att uppnå administrativa förenklingar. När detgäller urval av studerande tar CSN liksom TCO bestämt avstånd från attekonomiska förhållanden skall ha någon betydelse, CSN föreslår att det böruppdras åt nämnden att utarbeta någon form av rekommendationer att läggas tillgrund för urvalsprocessen. Även SÖ anser att vissa riktiinjer för urvalet börutarbetas. CSN är tveksara till förslaget om fyra ansökningstillfällen per år.Det är enligt CSN inte möjligt att klara en behandlingstid på en månad somSVUX föreslår. CSN föreslår att ansökningar om vuxenstudiestöd skall varastudiemedelsnämnderna tillhanda senast före det kvartal varunderstudierna skall påbörjas. CSN avstyrker SVUX'förslag att det inom CSN bör finnas en särskUd delegation förvuxenstudiestödet och anser att nämnden själv kan fullgöra denna uppgift. TCOtillstyrker den särskUda delegationen, bl. a. med hänsyn till att ettpartsintresse bör komma till tals vid bl, a, fördelningen av stöden, SÖ troratt förseningar i behandlingstiden kan uppstå och ifrågasätter om det ärnödvändigt att ansökan inges till studiemedelsnämnd och först efter nämndens"behörighetsförklaring" kan behandlas lokalt. Även statskontoretanser att ansökan om vuxenstudiebidrag bör StäUas direkt tiU det kommunalaorganet. förordar att SVUX'förslag till organisation och administration blir föremål för en fömyadöversyn. När det gäller urvalet kan SAF inte acceptera de föreslagna reglerna.Enligt SAF mäste urvalet ske enligt klart defiruerade kriterier som får enavgörande betydelse för vUka personer som skall erhålla det särskildavuxenstudiestödet. Kriterierna bör vara tidigare utbUdning, antal år påarbetsmarknaden och arbetstidens förläggning. ABF anser att den organisationoch det administrativa system som SVUX föreslagit verkar tungrott. Vidare framhållerABF att den som söker vuxenstudiebidrag måste få besked minst en månad förestudiernas början. Vuxenskolan anser att det behövs fastställda detaljeraderegler för urvalet av ansökningarna om vuxenstudiestöd. Även LRF anser att merpreciserande bestämmelser bör utarbetas. är kritiskttill att tidigare arbetslivserfarenhet skall prioriteras så hårt vid urval,eftersom kvinnor som varit hemarbetande härigenom kan få ståtillbaka. När det gäller SVUX'förslag om studiestödsråd är flera remissinstanser kritiska. CSN tUlstyrkeremellertid förslaget men anser att sammansättningen av studiestödsråden börmodifieras något för att 1975: 23 156 geutrymme för även en representant för det allmänna. Statskontoret tillstyrkerförslaget om studiestödsråd, men avstyrker att studiemedelsnämnderna skall hahand om motsvarande uppgifter för högskolestudier. Ansökningar om särskUtvuxenstudiestöd för högskoleutbildning bör enligt statskontoret handläggascentralt genom en särskUd delegation knuten till CSN, AMS anför attstudiestödsrädet bör kunna knytas tiU vuxenutbUdningsrådet, eventueUt sora ettsärskilt utskott och med en breddad representation där också en representantför arbetsförmedlingen bör kunna ingå. En utökad representation skuUe enligtAMS ocksä kunna bli aktuell i studiemedelsnämnderna. Utredningen om den kommunalademokratin framhåller att SVUX' förslag om studiestödsråd leder till ettobligatoriskt beredningsorgan som inte fär en kommunal-politisk sammansättning.Detta kan ha betydelse för de förtroendevalda ledamöternas möjligheter attsjälvständigt fatta beslut. UnderlåterUiet frän skolstyrelsens sida att hörarådet skulle kunna medföra att det kommunala organets beslut upphävs efterbesvär, vilket ger studiestödsrådet mer inflytande. Utredningen om denkommunala demokratin förutsätter att denna fråga övervägs noggrant i den fortsattaberedningen. LO, SSU, , SFEF och ABF tillstyrker förslagetom studiestödsråd och dess sammansättning. SAF och liksomVuxenskolan avstyrker förslaget om studiestödsråd och föreslår attvuxenutbildningsråden får ta hand om urvalsförfarandet. Om studiestödsrådInförs bör enligt SAF represen-ter för bäde arbetstagare och arbetsgivare ingå.Även i studiemedelsnämnderna bör enligt SAF en arbetsgivarrepresentant finnas.Studiestödsrådet kan enligt inte anses som kommunaltorgan. framhåller vidare att förslaget innebär att man i enspecialreglerad förvaltning skapar ett obligatoriskt beredningsorgan som intehar en kommunalpolitisk sammansättning. Detta kan tänkas inkräkta på deförtroendevalda ledamötemas möjlighet att fatta självständiga beslut. Regelnom det odelade ansvarets princip medför att en kommun inte vid sidan av ennärand kan stäUa ett annat organ med uppgift att t, ex, biträda denna med råd,anvisningar eller på annat sätt sora medför en formlig eller faktiskbegränsning av nämndens beslutanderätt och ansvar. SFS liksom FPU, MUF, och finner sammansättningen av studiestödsrådet oacceptabel.FPU anser även att förslaget om att ändra studiemedels-nämndernassammansättning är felaktigt. anser att vuxenstudiestödenbör fördelas av skolstyrelsen efter beredning av en parlamentariskt sammansattkommitté. Moderata samUngspartiets kvinnoförbund är starkt kritisk till studiestödsrådenssammansättning och när det gäller studiemedelsnämndernas sammansättning anserförbundet att en representant för bör knytas till nämnden. Frikyrkligastudieförbimdet hävdar att det lokala studiestödsrådet bör tUl- 1975: 23 157 sättasav kommunen och bestå av representanter för den kommunala skolstyrelsen ochvuxenutbildningsanordnarna inom kommunen, föreslåratt studiestödsrådet korapletteras med representanter för kommunen samt förandra organisationer. Skolstyrelsen i kommun föreslår attskolstyrelsen eller vuxenutbildningsrådet bör få studiestödsrädens uppgifter,SOSVUX anser att i stu-diestödsräden skall ingå representanter för destuderande. Deflesta remissinstanser är kritiska till SVUX' förslag om exklusiv besvärsrätt.RRV anser att man antingen bör ha en generell besvärsrätt eller också ingenalls. Statskontoret avstyrker förslaget om ett omvuxenstudiebidrag. UKÄ framhåller att besvärsordningen bör prövas ytterligare.CSN anser att besvärsrätten bör slopas helt och erinrar om att beslut omtilldelning av s, k, statsstipendium inte kunde överklagas. Däremot börgenerell besvärsrätt finnas beträffande frägan om behörighet förvuxenstudiestöd. SÖ, SAF, SFS, , och anser att generell besvärsrätt bör finnas. Utredningenom den kommunala demokratin framhåller bl, a, att det är olämpligt attbesvärsrätten görs beroende av om skolstyrelsen följer studiestödsrådetsförslag eller inte samt att den föreslagna besvärsrätten kan innebära enblandning av kommunalbesvär och förvaltrungsbesvär med svåröverskådliga konsekvenser.Utredningen vänder sig också mot att CSN, som i övrigt inte ärtillsynsmyndighet för skolstyrelserna, föreslås bli högsta besvärsinstans, RFVanser det varken lämpligt eller påkallat med en begränsad besvärsräti. TCO ärtveksam till den föreslagna besvärsrätten. avstyrker denföreslagna besvärsordningen. FÖVUX'förslag om tim- och d a g s t u d i e s t ö d har av det övervägande antaletreraissinstanser bemötts positivt. Till dem som tillstyrker hör statskontoret,SÖ, AMS, , , . ,, SFS och MUF. RRVanser att alla som tas in i en studiecirkel och uppfyller angivna kriterier förstudiestödet också bör få detta. RRV framhåUer även att det föreslagna systemetkan leda till svårigheter att genomföra en någorlunda rättvis fördelning avstudiestöden meUan olika kommuner. Det finns enligt RRV också risk för att desökande inte koraraer att bedömas enhetligt, CSN är positiv tillstöd-forraema. När det gäller urval bland sökande anser CSN att de som blivituppsökta inte bör ha företräde framför dem som ansökt om stödet utan att hablivit uppsökta. Företräde bör enligt CSN ges åt personer med kompliceradskiftgång eller annan mycket obekväm arbetstid, CSN anser att näranden bör få iuppdrag att utarbeta rekommendationer beträffande tilldelningen av tim- och dagstudiestöd.I fråga ora fördelningen av studiestödet anför SÖ att det finns risk för attbl, a. handi- kappgrupperoch korttidsutbUdade som inte är yrkesverksamma inte kommer att få tUlgång tillde olika stöden. För dessa grupper bör man därför ha en särskUd resurs som kanutnyttjas av dessa grupper. Denna resurs bör fördelas direkt av kommunen utanförslag från studiestöds-rådet. tillstyrker förslagenom tim- och dagstudiestöd men anser antalet stöd vara beräknat i underkant.Folkhögskoleutredningen anser också att pensionärer regelmässigt bör kunnabevUjas intematbidrag. Med hänsyn tUl detta föreslår utredningen ett ökat antalintematbidrag för personer utan anställning, dock utan att antaletinkomstbidrag och timstudiestöd minskas. LO, som tillstyrker förslaget, anserbl, a, att tim- och dagsstudiestöden får sin stora betydelse genom att dedirekt kan erbjudas av studieorganisatörerna i samband med den uppsökandeverksamheten. Dagstudiestödets inkomstbidrag är enligt LO för lågt.Inkomstbidraget bör enligt LO och ABF sättas till . Även SSUanser att tim- och dagstudiestöden är för låga. Enligt SSU bör timstudiestödetvara , inkomstbidraget . TCO, som tillstyrkeratt tim- och dagstudiestöd införs, anser emellertid att stöden inte skall varaknutna till den uppsökande verksamheten utan skall utgå oberoende av om uppsökandeverksamhet ägt rum eller inte. Liknande synpunkter framförs av TBV. Tim- ochdagstudiestöden bör enligt TCO inte fördelas av de lokala fackligaorganisationema. Fördelningen bör i stället göras på samma sätt som för devuxenstudiestöd som SVUX har föreslagit. TCO och TBV anser dessutom atttimstudiestöden bör avse alla med obekväm arbetstid. De bör vidare kunna utgåtill deltagare i vuxenutbildning. Dagstudiestöden bör kunna utgå tillalla och inte enbart till korttidsutbildade. De bör även kunna utnyttjas avdeltagare i komraunal vuxenutbildning, socialdemokratiska kvinnoförbundanser att ett särskUt bidrag för att täcka barntiUsynskostnader bör inrättas.Enligt förbundet måste intematbidraget kompletteras med ersättning för kostnadför bamtillsyn. föreslår atthandikapporganisationerna, liksom de fackliga organisationema, får möjlighetatt söka studiestöden för att fördela dem. anser att intematbidraget bör utgå för kurser som är längre änen vecka. ABFavvisar tanken på att tim- och dagstudiestöd skall kunna utgå för studier ikommunal vuxenutbildning. Timstudiestöd och dagstudiestödets inkomstbidrag börenligt ABF enbart kunna sökas kollektivt genom den fackliga organisationenmedan intematbidraget bör kunna sökas både enskilt och kollektivt.Prioriteringen vid fördelning av stöden bör göras efter bl, a. följandegrunder: Kort grundutbUdning, skiftarbete eller obekväm arbetstid, tungt ochslitsamt arbete samt handikapp. MUF betonar kraftigt vikten av att individuellaansökningar får förekomma. ansluter sig tUlförslaget när det gäller prio- riteringav sökande, men anser att enskild person eller det anordnande studieförbundetbör söka studiestödet. kristna socialdemokraters förbund förordar attantalet dagstudiestöd som kan utgå ökas för attstuderande som deltager i kurser mellan och en halv månad också skallkunna få studiestöd. Förbundet tillstyrker att de som har de obekväraaste arbetstidernaprioriteras vid fördelrungen. allmänna skolstyrelse anser att manbör skjuta upp införandet av tim- och dagstudiestöd till dess effekterna avandra studiestimulerande åtgärder prövats. Detta motiveras bl, a, med att deorganisatoriska och administrativa formema för urval bland sökande ochutbetalning av bidragen koraraer att kräva stora personalinsatser. Holafolkhögskola anser att intematbidraget bör gå till kursanordnaren underförutsättning att kurserna är avgiftsfria för deltagarna. Härigenom skulledeltagarna befrias från utgifter för resor och inkvartering och ekonomiskrättvisa emeUan deltagama skulle uppnås. LRF anser att FÖVUX' förslag tillstudiestöd bör bli föremål för översyn och komplettering.Fredrika-Bremer-förbundet befarar att hemarbetande och deltidsarbetande kvinnorsamt arbetstagare på mindre arbetsplatser inte kommer att få del av detföreslagna studiestödet. Svenska kommunförbundetanser det vara en brist att SVUX i sin skrivelse förslag i betänkandet (SOU 1974:62) Studiestöd åt vuxna" inte innehåller några uppgifter ora de ökadeadministrativa kostnaderna hos koraraunerna. Förbundet bedömer inte närmareberäkningarna rörande ökade administrativa kostnader hos CSN och studiemedelsnämndernamen betonar det nödvändiga i att kommunema kompenseras för sina administrativamerkostnader. Statskontoret framhålleratt särskUd uppmärksamhet bör ägnas åt möjligheterna att utveckla likartade eller gemensamma administrativa rutiner för beräkning, utbetalning ochredovisning av såväl utbUd-ningsbidrag som vuxenstudiebidrag. Enligtstatskontoret bör en utredning i hithörande frågor tillsättas. CSN anser att så längestudiemedelsnämnderna inte har tillgång till ett ADB-baserat utbetalningssystembör antalet ansökningstillfällen vara tvä per är. När det gäller beräkningen avantalet ansökningar och beviljade vuxenstudiestöd accepterar CSN InledningsvisSVUX' antaganden, CSN anser emellertid beträffande studerande på gmndskole- ochgymnasienivå att man ur kostnadssynpunkt inte helt kan räkna bort de 40 000ansökningar från äldre elever i gymnasial utbildning som antas inkomma ,Beträffande högskolestuderande räknar CSN med att antalet ansökningar om detsärskilda vuxenstudiestödet kommer att motsvara nivå 4. Ifråga om de administrativa kostnaderna på studiemedelsnämnderna anser CSN attansökningarna pä grand- Prop.1975: 23 160 skole-och gymnasieskolenivå är lika resurskrävande som ansökningarna på högskolenivå,CSN utgår därför frän en enhetlig stycketalskostnad. CSN påpekar att utöver demoment som SVUX tagit upp tUlkommer bl. a, följande moment, behov av ökadeinformationsinsatser från studiemedelsnämnderna, ökat behov av resurser förarbetsledning, ökad kompletteringsprocent för studiemedelsansökningar, resurserför hantering av preliminärskatteavdraget. Dessutom framhåller CSN attparallell handläggning av studieraedel och vuxenstudiebidrag inte är möjlig.Med hänsyn härtUl beräknar CSN stycketalskostnaden tUl . CSN beräknarstudiemedelsnämndernas lönekostnader år 1 för handläggningen av ansökningar omvuxenstudiestöd tUl . Kostnadema för expenser beräknas till . Dessutom har CSN räknat med ett särskUt pålägg 1976 om . Föradministrativa kostnader hos CSN har CSN beräknat , vilket innebärtvå tjänster som byrådirektör och en biträdestjänst.