prop · FY0321 · 1975-12-31 00:00:00 — Utan hinder avatt de äldre bestämmelserna fortfarande gäller får regeringen för viss tätorteller annan plats bestämma att skyddsrumsplan skall upprättas och antagas enUgtgrunderna för 24-26, 28 och 29 §§ i den nya lydelsen. Har före den 1juli 1979 byggnadslov eller godkännande enligt 33 § i den äldre lydelsen söktsför byggnadsföretag, som påbörjas efter denna dag, skall äldre bestämmelser tUlämpaspå byggnadsföretaget, om ej besked påkallas enligt 5. Den som avseratt efter påbörja byggnadsföretag som avses i 32 § i den nyalydelsen får från och med den dag regeringen bestämmer påkallabesked enligt nämnda lagrum huruvida skyddsrum skall anordnas i anläggningeneller byggnaden och, om så är fallet, uppgift om det antal personer som skallberedas plats i detta. Skyddsrum somanordnats enligt äldre bestämmelser skall vårdas och underhållas enligt de nyabestämmelserna i 40 och 53 §§ eller med stöd av förordnande enligt 53 § 2 mom.i den nya lydelsen. Skyddsrum vUkethar anordnats som enskUt skyddsrum enligt äldre bestämmelser skall undercivilförsvarsberedskap utan ersättning upplåtas åt befolkningen enligt vad som föreskrivesav regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Förekommer i lag eller annan författning hänvisningtill föreskrift som har ersatts genom bestämmelse i denna lag tillämpas i stället den nya bestämmelsen. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , , , , ,, Proposition med förslag till lag om ändring icivilförsvarslagen (1960:74), m. m. Med slöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 17 oktober 1969tillkallades en sakkunnig med uppdrag att se överbestämmelserna om skyddsrumsbyggandet. Den sakkunnige' antog benämningen 1969års skyddsrumsulredning. Utredningen avlämnade belänkandet (SOU1972:50) Skyddsrum. Betänkandet upptar förslag till ändringar icivilförsvarslagen. Förslaget torde få fogas till regeringsprotokollet i dettaärende som bilaga. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avhovrätten för , överbefälhavaren (),fortifikationsförvaltningen, (),, försvar, försvaretsrationaliseringsinstitut, , postverket, ,, (), (),överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), , slatens planverk,, länsstyrelserna, efler hörande av vissakommunstyrelser, i , , , , ,, , , och , , ,, , och , civilbefälhavamai Nedre civilområde och Östra civilområdet, samarbetsnämnden förlokal- och utruslningsprogramkommittéerna för universitet och högskolor (),boendeutredningen, bygglagutredningen, . i utredningsarbetethar som experter deltagit förste länsas,sessorn , kanslirådetGösta Terstad, ekonomidirektören , numera byråchefen rättschefen . (),(), Svenska , (), , u.p.a. (HSB) samt . På grundval av de synpunkter och önskemål som vidremissbehandlingen av betänkandet framförts bl. a. om skyddsrumsbyggandetskostnader och finansiering har inom försvarsdepartementetupprättats en promemoria (Ds Fö 1974:5) om skyddsrummens finansiering. Yttranden har avgetts av ,, , , ,, statens planverk, länsstyrelserna, efter hörande av vissakommunstyrelser, i , , , , , ,och , , , , , Jämtlandsoch , boendeutredningen, bostadsfinansieringsutredningen.Svenska kommunförbundet, , , Svenska ,, , HSB samt . De första åtgärderna för att upprätthålla ett civUtförsvar vidlogs på enskUt initiativ . Efterhand blev åtgärdernaföremål för statlig reglering. Ar 1937 tillkom luftskyddslagen (1937:504), sominnehöll grundläggande bestämmelser om luftskyddets organisation och planläggning. utbrott medförde en intensifiering avarbetet på luftskyddets område. Är 1939 utfärdades en särskild kungörelse medbestämmelser om alarmering, mörkläggning m. m. (1939:800). Genom en ändring(1940:81) i luftskyddslagen infördes skyldighet för kommun att enligt Kungl. Maj:tsbestämmande anordna allmänt skyddsrum. Dessutom lagfästes genom en särskildskyddsrumslag (1940:119) skyldighet för ägare av anläggningaroch byggnader att anordna skyddsrum m. m. Genom ändringen i luftskyddslagen kunde Kungl. Maj:tålägga kommun att inrätta skyddsrum åt luftskyddspersonal, åt personer somtogs om hand på hjälpplatser eller åt vägfarande och andra som uppehöll sigutomhus på allmänna platser. För anordnande av allmänt skyddsrum skulle iprincip utgå statsbidrag med 2/3 av byggkostnaden. EnUgt skyddsrumslag skulle inom områden som Kungl.Maj:t bestämde följande anläggningar och byggnader förses med enskildaskyddsrum: 1. hamn, järnvägsstationoch därmed jämförlig anläggning som var av vikt för den allmänna samfärdseln, 2. industriellanläggning vid vilken i regel minst 25 personer var sysselsatta, 3. anläggning, sominrymde undervisnings- eller vårdanstalt, hotell eller pensionat och var avseddhysa minst 25 personer, 4. byggnad med merän två våningar, som till väsentlig del var avsedd till bostad eller tillkontors- eller affärslokal, samt 5. annananläggning eller byggnad, inom vilken människor bodde eller eljest vanligenvistades, om skyddsmmmet ansågs erforderligt med hänsyn till anläggningenseller byggnadens beskaffenhet och läge. Skyddsrum skulle anordnas inle bara i samband mednybyggnad utan också i redan befintliga anläggningar och byggnader.Skyddsrummen skulle ge skydd mot splitter från bomber och andra vid explosionkringkastade föremål samt stridsgaser. Ar 1944 tillkom den första civilförsvarslagen (1944:536). AUalagbestämmelser om anordnande av skyddsrum fördes samman i denna lag.Skillnaden mellan allmänna och enskilda skyddsrum behölls. De allmännaskyddsrummen var avsedda att bereda skydd åt personalen i det allmännacivilförsvaret, åt personer som togs om hand vid hjälpplats, härbärge för utbombadeeller annan dylik anstalt samt åt vägfarande och andra som uppehöll sig påallmän plats. De enskilda skyddsrummen var huvudsak- ligen avsedda att bereda skydd åt civilbefolkningen påarbetsplatserna och i bostadshusen. AUmänna skyddsrum skulle i mån av behovfinnas i tättbebyggda områden, som inte var av endast ringa omfattning ochbetydelse, samt om särskilda förhållanden påkallade det även på andra platser.Skyddsrummen skulle anordnas och underhållas av kommunerna, som fickstatsbidrag med i princip 2/3 av kostnen. Enskilda skyddsrum skulle enligt civilförsvarslaganordnas inom områden eller på platser där s. k. särskUt civUförsvar skuUefinnas enligt organisationsplan. Detta innebar att skyddsmm skulle anordnas itättbebyggda orter med en folkmängd av minst 200 personer och en boendetäthetav 25 personer per hektar. Skyldigheten att anordna skyddsmm var begränsad tUlsamma kategorier anläggningar och byggnader som omfattades av bestämmelsema i1940 års skyddsrumslag. EnskUda skyddsmm, som avsågs för bostadshus, skullerymma minst så många personer som beräknades i allmänhet vara bosatta inom byggnadenunder fredstid. I fråga om annan anläggning eller byggnad skuUe enskiltskyddsrum i princip beräknas för minst så många personer som under krig kundeantas i allmänhet besöka eller vara sysselsatta eller eljest vistasinom anläggningen eller byggnaden. Skyldighet att anordna enskUda skyddsrum åvUadeanläggningens eller byggnadens ägare. Såväl allmänna som enskilda skyddsrum skulle skydda motsplitter, rök- och stridsgaser, belastning av sammanstörtande byggnadsdelarsamt s. k. detonationsvågor. Sådana skyddsrum benämndes normalskyddsrum. Kungl.Maj:t kunde förordna att vissa skyddsmm skulle fyUa större krav påskyddsförmåga, s. k. fullträffsäkra skyddsrum. I fråga om enskilt skyddsrums belägenhet behölls äldrebestämmelser. Vidare kunde gemensamma skyddsrum anordnas. Civilförsvarslageninnehöll också bestämmelserom s. k. källarmursgenombrott. På grundval av förslag års skyddsmmsutredning (SOU1950:13) genomfördes ändringar i civilförsvarslagen med avseende på skyddsrumsbestämmelsema.Dessa ändringar innebar följande. Den grundläggande skillnaden mellan allmännaoch enskUda skyddsrum behölls. AUmänna skyddsrum skulle som förut anordnas förskydd åt personalen i det allmänna civilförsvaret samt för vägfarande och andrasom uppehöll sig på aUmän plats. Dessutom skulle skyddsrum anordnas för skyddåt hela civilbefolkningen inom särskUda större upptagningsområden, s. k.befolkningsskyddsrum. Befolkningsskyddsrum skulle vara full träff säkert. Annatallmänt skyddsrum skulle inrättas som fullträff-säkert om Kungl. Maj:t bestämdedet och annars som normalskyddsrum. Fullträffsäkert skyddsrum skulle skydda motomedelbar träffverkan av bomber och projektiler av sådana typer, som kundeantas komma tUl användning vid storanfall med massinsats. Sådant skyddsrumskulle också ge skydd mot övriga verkningar av bomber och projektiler av allaslag. Normalskyddsrum skulle erbjuda skähgt skydd mot andra verkningar avbomber och projektiler än omedelbar träffverkan samt byggnadsras. De allmänna skyddsrummens beskaffenhet och belägenhet m. m. skuUe anges i en organisationsplan, som fastställdes avlänsstyrelsen. Det ålåg kommunerna att anordna de allmänna skyddsrummen.Statsbidrag utgick med i regel 2/3 av kostnaden. EnskUda skyddsrum skulleinrättas inom områden med minst 500 invånare och en boendetäthet av 25 invånareper hektar. Skyldigheten att anordna skyddsrum var begränsad huvudsakligen tiUsamma kategorier anläggningar och byggnader som omfattats av bestämmelsema i1944 års civUförsvarslag. Enskilda skyddsrum skulle anordnas som normalskyddsmm.Vissa undantag kunde 'emeUertid medges. Skyldighet att inrätta, utrusta ochunderhålla enskilt skyddsmm åvilade anläggningens eller byggnadens ägare. Under1950-talet befanns det med hänsyn tUl den krigstekniska utvecklingen nödvändigtatt ompröva civilförsvarets inriktning och uppgifter. Mer än tidigare skuUeutrymning sättas i centrum som den viktigaste förebyggande civUförsvarsåtgärdenmot atomvapenanfall. Ar 1953 tUlkallades sakkunniga (1953 årscivilförsvarsutredning) med huvudsakligt uppdrag att närmare bestämma civUförsvaretsverksamhet. Utredningen avgav ett delbetänkande som lades till grundför förslag till riksdag (prop. Propositionen godkändes avriksdagen (2LU 1956:52, rskr 1956:376) och vissa i propositionen föreslagnaändringar i civilförsvarslagen, som avsåg skyddsrumsbyggandet, trädde i kraftden . 1 propositionen förordade dåvarande chefen förinrikesdepartementet att för de utsatta orterna utrymning i fortsättningenskulle planeras efter två huvudalternativ, nämligen dels successiv utrymning,som kunde genomföras när står till förfogande, dels samtidigsnabbutrymning av alla utrymningsberättigade i händelse av överraskande anfall.I alla tätorter som kunde betraktas som anfallsmål skulle i princip skyddsruminrättas även i fortsättningen. Det förutsattes att skyddsrumsbyggandetbegränsades genom att det invånarantal som motiverade inrättandet av skyddsrumhöjdes. I de mest utsatta orterna, i synnerhet de där man måste räkna med riskför atomvapenanfall, skulle i innerområdena och i övrigt särskilt riskfylldadelar endast bergrum eller likvärdiga betongskyddsrum/befolkningsskyddsrumbyggas. 1 övriga delar av dessa orter och de mindre utsatta orterna skulleskyddsrummen anordnas som normalskyddsrum. Enligt departementschefens meningborde enskilda skyddsrum inte längre byggas inom områden medbefolkningsskyddsrum. Enligt lagändringarna skulle det ankomma på Kungl. Maj:tall avgöra i vilka orter som befolkningsskyddsrum skulle anordnas. Ifortsättningen skulle Kungl. Maj:t eller efter Kungl. Maj:ts bemyndigandecivilförsvarsstyrelsen bestämma inom vUka områden och på vilka platser enskildaskyddsrum skulle anordnas. gällande civilförsvarslag (1960:74) bygger på beslut av1960 års riksdag (prop. 1960:5, 3LU 1960:5, rskr 1960:133). Lagen trädde ikraft . Föreskrifter om tiUämpningen av lagen finns icivilförsvarskungörelsen (1960:377). Den nya lagen medförde ändradeskyddsrumsbestämmelser. har endast ett par smärre ändringargjorts i civilförsvarslagens bestämmelser om skyddsrumsbyggandet. a. harbarnstuga undantagits från skyddsrumsbyggnadsplikten. De grundläggande bestämmelsema för skyddsrumsbyggandetfinns i civUförsvarslagen (1960:74) och civUförsvarskungörelsen (1960:377). Skyddsrum skall enligt bestämmelserna i civilförsvarslagenanordnas för civilförsvarets verksamhet och befolkningens skydd under krig.Skyddsrum benämnes med hänsyn tUl den avsedda användningen a//wa>?fskyddsrum eller enskUt skyddsrum. I fråga om beskaffenheten skall skyddsruminrättas som bergfast skyddsrum eller normalskyddsrum. Allmänna skyddsrum skallinrättas i tätorter och andra särskilt riskfyllda delar av hotade orter för attunder krig bereda skydd åt tjänstgörande civilförsvarspersonal och åtcivilbefolkningen i vissa områden. Enskilda skyddsrum är avsedda för skydd avdem som bor eller uppehåller sig inom vissa byggnader och anläggningar. Bergfast skyddsrum skall enligt 26 § civilförsvarslagenanordnas så att del ger skydd mot verkningarna av alla slag av vapen, som kanantas komma till användning vid luftanfall med massinsats samt mot andraverkningar av kärnvapen än verkningarna i och närmast omkring detonationscentrum.Normalskyddsrum skall ha sådant utförande att de ger skydd mot a) andraverkningar än omedelbar träffverkan av alla slag av vapen, som kan antas kommatill användning vid luftanfall med massinsats; b) tryckverkan avkärnvapen i den mån denna till sin styrka inte överstiger tryckverkan, motvilken normalskyddsrum skall ge skydd enligt a); c) radioaktivstrålning, som härrör från kärnvapen. Vidare föreskrivs i civilförsvarslagen att närnormalskyddsrum anordnas inom eller i omedelbar närhet av byggnad skalliakttas att skyddsrummet får sådan hållfasthet, att det motstår den belastning,som kan uppkomma, om byggnaden störtar samman. I såväl allmänna som enskildaskyddsrum skall de byggnadstekniska anordningarna vara av stadigvarande natur.Skyddsrum skall vidare vara försett med reservutgång och, om det är anordnat ibyggnad, utföras på det sätt som är mest ändamålsenligt med hänsyn tUlbyggnadens beskaffenhet och läge. Har skyddsrum anordnats i källare tillbyggnad eller byggnader, som utgör eller tUlhör sluten kvartersbebyggelse avminst 40 meters längd, och ingår byggnad med mer än två våningar i bebyggelsen,får civilförsvarschefen, när ledningen av civilförsvaret ankommer på honom, ochannars förordna att öppning skall tas upp i källarmur mellanolika delar av bebyggelsen (källarmursgenombrott), om föreskrivna reservutgångarinte säkerställer de förbindelser utåt som behövs i händelse av byggnadsras. Skyddsrum bör vidare om möjligt inrättas på sådant sättatt det kan nyttias under fred. AUmänna skyddsrum skall enligt 23 § civUförsvarslagen ierforderlig utsträckning anordnas inom "stad, och annattättbebyggt område" som inte är av endast ringa omfattning och betydelse,samt på andra platser där särskilda förhållanden påkallar det. Regeringeneller, efter regeringens förordnande, civUförsvarsstyrelsen utser de orter,områden och platser, där allmänna skyddsrum för civilförsvarspersonal skallanordnas samt fastställer antalet allmänna skyddsrum i sådan ort. De allmännaskyddsrummens närmare belägenhet skall anges i organisationsplan. Enligtcivilförsvarskungörelsen bestämmes belägenheten av aPmänt skyddsrum avcivilförsvarsstyrelsen eller efter styrelsens bestämmande av ,sedan regeringen fastställt antalet allmänna skyddsrum i orten. AUmänt skyddsrum skall enligt regeringens bestämmandeanordnas som bergfast skyddsrum eller som normalskyddsrum. Det åligger kommunenbl. a. att inrätta och utrusta samt vårda och underhålla allmänt skyddsrum.Kommunen har rätt till statsbidrag med 2/3 av skälig anskaffningskostnad, medavdrag av värdet av fredsanvändning. Till anskaffningskostnaden skall räknasden merkostnad som betingas av att skyddsrummet utförs för fredsanvändning.Regeringen får medge att högre statsbidrag utgår om särskilda omständigheterföreligger. Innan medel finns tillgängliga för beräknat statsbidrag, fårkommunen inte avkrävas skyldighet att anordna allmänt skyddsrum. Om det är nödvändigt för att kommunen skall kunna fullgörasin skyldighet att anordna allmänt skyddsrum, får markområden, byggnader ochannan egendom som innehas av annan än staten tas i anspråk för kommunensräkning. Förfoganderätten utövas av . Skall ett i organisationsplan upptaget allmänt skyddsruminrättas som bergfast skyddsrum på mark, som ägs eller nyttjas av annan änkommun, får medge ägaren eller nytljanderättshavaren att istället för kommunen inrätta och utrusta skyddsrummet, om del kan ske ulanolägenhet för skyddsrumsfrågans ordnande. Anordnaren har rätt all få ersättningav kommunen för den del av anläggningskostnaden som överstiger värdet avfredsanvändningen. bestämmer fördelningen av kostnaden. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,bestämmer de områden eller platser där enskildaskyddsrum skall uträttas. Inom sådana områden eller platser skall enligt 24 § 1mom. civUförsvarslagen följande anläggningar och byggnader förses med enskUtskyddsrum: 1. hamnar, flygplatser, järnvägsstationer och därmedjämförliga anläggningar, som är av vikt för den allmänna samfärdseln; 2. industriella anläggningar, vid vilka i regel minst 25personer samtidig är sysselsatta eller som tillsammans med annan eller andranärbelägna anläggningar utgör en grupp, inom vilken i regel minst 25 personerär sysselsatta; 3. anläggningar,som inrymmer undervisnings- eller vårdanstalter eller hotell eller pensionatoch är avsedda att hysa minst 25 personer; 4. byggnader somär uppförda i mer än två våningar och som till väsentlig del är avsedda för bostads-, kontors- ochaffärsändamål, dock ej en- eller tvåfamiljshus; 5. andra anläggningar eller byggnader, inom vilkamänniskor bor eller eljest vanligen vistas, om finner skyddsrumerforderligt med hänsyn tUl anläggningens eller byggnadens beskaffenhet ochläge. Bestämmelserna gäller dock inte i fråga om byggnad som tillväsentlig del är avsedd för barnstuga som avses i 55 § barnavårdslagen(1960:97). Gemensamt skyddsrum skall anordnas för två eller fleranärbelägna anläggningar eller byggnader om de inte lämpligen kan förses med varsitt skyddsrum. Även i andra fall får gemensamt skyddsrum anordnas om det kanske utan att skäliga anspråk på skydd mot skada av fientlig verksamhetefterges. Fråga om sådant anordnande prövas av , om byggnadsloverfordras, annars av . Enskilt skyddsrum skall anordnas på sådant ställe inomeller i närheten av den anläggning eller byggnad, för vilken det är avsett, attdet snabbt kan nås av dem som vistas i anläggningen eller byggnaden. Enskilt skyddsrum skaU vidare anordnas som normalskyddsmm,om inte regeringen i särskUda faU förordnar att det skall fylla större krav påskyddsförmåga. I 29 § civilförsvarslagen föreskrivs att enskUt skyddsrum,som är avsett för bostadshus, skall kunna hysa minst så många personer somberäknas under fredstid i allmänhet vara bosatta inom byggnaden. För enskilt skyddsmmsom är avsett för annan anläggning eUer byggnad skaU enligt 47 § civUförsvarskungörelsenstorleken bestämmas med utgångspunkt i det antal personer som i fredstid iregel uppehåller sig inom anläggningen. I 46 §civilförsvarskungörelsen föreskrivs att när normaJ-skyddsmms storlek bestämsskall för varje person, som skall beredas skydd i skyddsrummet, beräknas ennettogolvyta av 0,75 m. Regeringen får dock för särskUda fall förordna att enskUtskyddsrum skaU fylla större krav på utrymme än som nämnts. Maj:t har beslutat att normalskyddsmm i ett 30-taltätorter skall utföras så att de motstår ett övertryck av en atmosfär (atö), iövriga orter gäller en halv atö. Befolkningsskyddsmmmen i de särskiltriskfyllda orterna bör ha minst en sådan hållfasthet att de motstår ettövertryck av tio atö. Enligt 53 § civilförsvarslagen skall enskUt skyddsruminrättas, utmstas och underhållas av ägaren tUl den anläggning eller byggnadför vilken skyddsrummet är avsett. Någon ersättning tiU ägaren utgår inte annatän i undantagsfall. Kan den som är skyldig att inrätta enskUt skyddsrum integöra det i egen byggnad och kan behovet av skyddsmm inte lämphgen tillgodosesgenom att gemensamt skyddsrum anordnas, kan ge honom rätt attinrätta skyddsrummet i annan tUlhörig fastighet eller byggnad. Om överenskommelse inte kan träffas att anordna gemensamtskyddsrum, ankommer det på att förordna om sådant skyddsrum ochdess belägenhet samt bestämma grunderna för kostnadens fördelning. Skäligersättning skall utgå till ägaren om han åsamkas skada eUer intrång. I saml Nr 21 Enligt 30 § civilförsvarslagen kan medgeundantag från lagens bestämmelser om skyddsrumsbyggnadsskyldighet samt skyddsrummensbeskaffenhet, läge och storlek. Förutsättningar för detta är att uppfyllandetav de uppställda fordringarna skulle medföra oskälig kostnad. Även i andra fallkan medge undantag, men bara i den mån det kan ske utan attskäliga anspråk på skydd eftersatts. CivUförsvarsstyrelsen får medge undantagfrån bestämmelserna om beskaffenhet av bergfast skyddsrum. fårmedge undantag från gällande byggnadsbestämmelser, om skyddsmm lämpligen böranordnas på allmän plats eller annat område, som enligt bestämmelserna inte fårbebyggas eller är avsett för särskUt ändamål. Byggnadsnämnderna utövar tillsyn över att skyddsrumanordnas enligt gällande bestämmelser. I 33 § civilförsvarslagen föreskrivs atti de fall skyldighet föreligger att söka byggnadslov skaU vidprövning av ansökan om byggnadslov se till att byggnadsföretaget stämmeröverens med bestämmelserna i civilförsvarslagen och med stöd därav meddeladeföreskrifter. Föreligger inte skyldighet att söka byggnadslov, skaU den somvill utföra nybyggnad, för vilken gäller skyldighet att anordna skyddsrum,inhämta godkännande av byggnadsföretaget i skyddsrumshänseende. Maj:t har genom flera olika beslut - senast år 1957- bestämt inom vilka tätorter, som skyddsram för civilbefolkningen skallanordnas, s. k. skyddsrumsorter. Skyddsrumsorternas antal uppgår för närvarandetUl ca 200, huvudsakligen orter med mer än 5000 mvånare. Tätort har i principansetts omfatta det område, där bebyggelsen, utförd eller planerad, är såsammanhängande att avståndet mellan byggnaderna inte överstiger 200 meter.Parker, idrottsplatser, hamnar, bangårdar och industrianläggningar samtliknande områden räknas dock inte som avbrott i bebyggelsen. Skyldigheten attanordna skyddsrum har för vissa tätorter ansetts böra gälla även utanför denegentliga tätorten inom riskområdet för de primära verkningarna av luftanfallmed atomvapen mot tätorten. Den närmare avgränsningen bestäms genom attgränserna tas in i en organisationsplan, som underställs civilförsvarsstyrelsenför godkännande i denna fråga. Maj:t har genom särskilda beslut bestämt attbefolkningsskyddsrum i stället för enskUda skyddsrum skall finnas i innerområdenaav 14 av de största tätorterna, nämligen , , ,, , , , , , ,, , och . Befolkningsskyddsrum byggs emellertid numerainle. Vidare har Kungl. Maj:t undantagit innerområdena i och frånskyldigheten att anordna enskilda skyddsrum. För tillämpningen av civilförsvarsförfattningarnasbestämmelser om skyddsrum har meddelat vissaföreskrifter och anvisningar för olika typer av normalskyddsmm i publikationenTekniska bestämmelser för normalskyddsmm, upplaga. Dessutom harcivilförsvarsstyrelsen utfärdat vissa ytteriigare särskilda anvisningar. tekniska bestämmelserna framgår bl. a. följande. Normalskyddsrumanordnas vid nybyggnad och ombyggnad jämförbar med nybyggnad. Vid tillämpningenav 24 § civilförsvarslagen anses enligt anvisningarna anläggningen varaindustriell om den är avsedd för industriell verksamhet eller är belägen inomområde som enligt gäUande stadsplan är avsett för industri- ellersmåindustriändamål. Med industriell verksamhet kan avses industrielltillverkning, bearbetning och hantering av produkter samt i anslutning därtillbedriven kontors-, expeditions- och liknande verksamhet med ett sammanlagteffektbehov av minst 50 kilovoltampére. I fråga om grupp av anläggningar somtillsammans sysselsätter minst 25 personer bör effektbehovel utgöra minst 2 kilovoltampéreper anställd för varje i gruppen ingående anläggning. Enligt anvisningarna fårprovisorisk undervisnings- och vårdanstalt anordnas ulan skyddsrum.