prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Paragrafeninnehåller förbud mot emission av aktie till underkurs. Utredningsförslagetinnehåller en bestämmelse om att vad för aktie skall betalas inte fårunderstiga aktiens nominella belopp (13 § utredningsförslaget). Bestämmelsen,som har motsvarighet i gällande lag, gäller vid såväl bolagsbildning somnyemission. Utredningensförslag bygger på principen att redovisningsreglerna om tillgångars värderingskall vara vägledande för värdering av apportegendom samt alt övervärdering avapportegendom inte är tillåten. har under remissbehandlingenifrågasatt om förbudet mot övervärdering av apportegendom kommit tillräckUgttydligt fram i utredningens förslag. Jag delar hovrättens uppfattning attdenna vikliga princip bör komma till tydligare uttryck i lagtexten än vad somär faUet i utredningsförslaget. En övervärdering av apportegendom är, som jaganfört i den allmänna motiveringen (13.3), till nackdel inte bara för bolagetsblivande fordringsägare utan också för aktieägare som betalar sina aktierkontant. Jag har därför funnit det nödvändigt att låta auk- toriseradeller godkänd revisor yttra sig över värdet av apportegendom (9 §) innanbolaget registrerats. För att undanröja varje möjlighet till missförståndrörande syftet med revisorernas granskning bör slås fast att värdet påtillskjuten eller övertagen egendom inte får sättas högre än verkliga värdetför bolaget. Frågan vad slags egendomsom kan godtas som apporlegendom regleras i paragrafen så atl som apportegendominte får godtagas annan egendom än sådan som är eller kan antas bli lUl nyttaför bolagels verksamhet. Det skall alltså vara frågan om egendom som bedömsvara användbar i bolagets rörelse och har en objektivt sett påtaglig betydelseför bolagets verksamhet. Föremål som har karaktären av personligt lösöre kanalltså normalt inte godtas som apportegendom. Självfallet fordras liksomenligt gällande rätt också att apportegendom är sådan atl den kan redovisas somtillgång i bolagets balansräkning. I enlighet med det anfördaslås i första stycket fast det i och för sig självklara att stiftama angervillkoren för bolagsbildningen. Att villkoren inte får stå i strid med lageller annan författning behöver inle sägas särskilt. Vad för aktie skall betalasfår enligt stycket ej understiga aktiens nominella belopp. Därmed avsesgivetvis inte bara kontant betalning ulan också betalning genom apport. Skallaktie kunna tecknas med rält eller plikt att mot aktien tillskjuta annanegendom än pengar eller skall egendom övertagas av bolaget mot annal vederlagän aktier, får värdet på apportegendomen inle sältas högre än det verkligavärdet för bolaget. Förstastycket avser också det fallet att som villkor för bolagsbUdningen föreskrivsatt bolaget skall överta egendom mot annat vederlag än aktier. Sådan egendomanses utgöra apportegendom. Av gmndema för förbudet mot teckning av aktier tillunderkurs följer att förbudet inte kan sättas ur spel genom att aklietecknarevid bolagsbildningen ges rätt alt förvärva egendom från bolaget till underpriseller överlåta egendom till bolaget mot överpris. Utredningsförslagetinnehåller inga bestämmelser för det fall att förbudet mot teckning av aktiertill underkurs åsidosätts. Enligt gällande lag torde teckning av aktie tillunderkurs vara ogiltig. Enligt min mening bör emellertid aktielecknaren underalla omständigheter vara skyldig att betala den tecknade aktiens nominellabelopp. Även om han exempelvis med stiftarna avtalat om visst värde påapportegendomen, kan han alltså förpliktas tillskjuta resterande belopp, omrevisorerna vid sin granskning enligt 9 § finner att apporlegendomens värdeunderstiger nominella beloppet. Detsamma gäller om egendomen är sådan att denöverhuvudtaget inte kan godtas som apportegendom. Frågan om apportegendomensvärde skall bedömas efter förhållandena vid tiden för bolagsbUdningen. Ienlighet härmed slås i andra stycket fast att om aktie tecknas med villkor,som strider mot första stycket, det nominella beloppet ändå skall betalas.Bestämmelsen innebär bl. a. att konkursförvaltare i händelse av aktiebolagskonkurs kan kräva in felande belopp från aktietecknare när apporten varitundermålig. Paragrafenger föreskrifter om stiftelseurkund. Enligtgällande lag skall stiftare av aktiebolag upprätta stiftelseurkund, förslagtill bolagsordning, teckningslista, stiftelsekungörelse och i vissa fall stiftarberättelse. Handlingama upprättas i två exemplar och undertecknas avstiftarna vilkas namnteckningar skall bevittnas. Vidare skall påstiftelseurkunden antecknas stiftarnas hemvist. Enligtutredningsförslaget är endast en sliftelsehandling obligatorisk, nämligenstiftelseurkunden. Den skall vara dagtecknad och undertecknad av allastiftare. Ulredningenföreslår vidare att stiflelseurkunden skall innehåUa förslag tillbolagsordning samt uppgifter om de belopp som skall betalas för varje aktie,tiden för aktiernas betalning samt vid successivbildning sättet och tidenför kallelse till konstituerande stämma. motsvarande bestämmelser finns i gällande lag med undantag dock för attsättet och tiden för kaUelse till konstituerande stämma alltid skall anges istiftelsehandlingama. Förslaget tar inte upp någon motsvarighet till dengällande regeln att stiftelseurkunden skall ange inom vilken tid konstituerandestämma skall hållas och att sådan stämma måste hållas från detstiftelsehandlingama har godkänts av patentverket. Det sammanhänger med attutredningen föreslår alt bolaget måste anmälas till registrering senast sexmånader efter det att stiftelseurkunden undertecknades, annars förfallerbolagsbildningen (jfr 9 §). Utredningen har inte heller förordat någonmotsvarighet lill nuvarande bestämmelse, alt aktieteckning inte är bindande,ifall beslut om bolagets bUdande inle har fallats på konstituerande stämma inomden angivna tiden. Detkrävs inte enligt utredningsförslaget att i stiftelseurkunden skall anges tidenför aktieteckningen. Naluriigtvis kan dock stiftama, om de så önskar, istiftelseurkunden eller teckningslistan eUer på annat sätt meddela att de avseratt avbryta teckningen , men det betyder inle något hinder fördem att acceptera senare teckningar. Utredningsförslagethar inle mött någon erinran under remissbehandlingen. Jag biträder förslaget.Bestämmelsema har upptagits i första stycket av paragrafen. När det talas omalt elt visst belopp skall betalas för varje aktie avses givetvis inte endastkontant betalning utan också betalning genom apport. Iandra och tredje styckena ges bestämmelser om stiftelseurkundens innehållvid kvalificerad bolagsbildning, dvs. när aktiema betalas med apportegendomeller när aktier annars tecknas med särskilda villkor. Bestämmelsema motsvarari huvudsak utredningens förslag som i sin tur väsentligen ansluter lill reglemai gällande lag. Avandra stycket följer att i stiflelseurkunden skall anges varje beslämmelse om 1. att aktie skall kunna tecknas med rätt eller pliktatt mot aktien tillskjuta annan egendom än pengar eller eljest med villkor, 2. alt egendom skall övertas av bolaget mot annatvederlag än aktier, 3. att bolaget skall ersätta annan kostnad förbolagets bildande än allmänna avgifter och sedvanliga arvoden för upprättandeav sliftelsehandlingar och liknande arbete eller 4. att någon eljest skall av bolaget erhålla särskildrättighet eller förmån. Uppräkningen omfattar allapraktiska fall av kvalificerad bolagsbildning. Andra tänkbara men praktisktknappast betydelsefulla fall får överlämnas till rättstUlämpningen. Av 10 §följer att aklietecknare inte kan ges rätt att infria skuld på grund avaktieteckning genom kvittning. I tredje stycket gesbestämmelser om det särskilda informationsunderlag som måste föreligga vidkvalificerad bolagsbildning. Stiftelseurkunden skall innehålla redogörelse förde omständigheter som kan vara av vikt vid bedömandet av apportegendomens värdeeller av andra sådana speciella bestämmelser som avses i andra stycket.Särskilt skall anges namn och hemvist beträffande den som avses med bestämmelsen,apporlegendomens värde och antalet aktier eller annat vederlag som skalllämnas för apportegendomen samt det högsta beräknade beloppet av sådan särskildkostnad för bolagets bildande som avses i nämnda stycke. Jag vill tillägga attnamn och hemvist skall anges endast när det kan ske, alltså när viss personavses med bestämmelsen. I fjärde stycket gesregler om att avtal rörande bestämmelse som avses i andra stycket skalltiUhandahållas för aktietecknarna. Vidare föreskrivs i fråga om tUlskjuteneller övertagen rörelse att vissa räkenskapshandlingar skall tUlhandahållasoch att upplysningar skall lämnas om rörelsen. Milt förslag är på denna punkthelt överensstämmande med utredningens förslag. Skulle någon utan att begagnasig av möjligheten att ta del av avtalen teckna aktie, blir han givetvisbunden. Även om stiftarna av försumlighet eller annan anledning inletillhandahåller avtalen på platsen, torde den som likväl med öppna ögontecknar aktie, bli bunden av sin teckning. En annan sak är attskadeståndsansvar då kan inträda för stiftaren. Har andrafjärde styckenainte iakttagils beträffande viss bestämmelse om kvaUficerad bolagsbildning, ärbestämmelsen enligt femte stycket i sin helhet utan verkan mot bolaget. gällandelag men ogiltighetsregeln har fått ett vidare tillämpningsområde. Omexempelvis vid apport av rörelse, i strid mot fjärde stycket, balansräkningarm. m. inte i sin helhet upptagits i stiftelseurkunden och det inte heller i dennalämnats hänvisning lUl räkningarna med uppgift om den plats där de hållstillgängliga, är bolaget enligt departements-förslaget inte skyldigt att godtarörelsen som apportegendom. Enligt gällande lag hänvisas bolaget i sådant fallatt föra skadeståndstalan mot stiftarna på gmnd av bristfälligstiftarberättelse. Ombolaget vägrar godta rörelsen som apporlegendom, kan det inte fordra annatvederlag av aktietecknaren, med mindre 2 § andra stycket är tillämpligt. Detkan innebära att bolagsbildningen omintetgörs. Om nämligen rörelsen utgör enså stor del av det beräknade aktiekapitalet att återstoden inte motsvararaktiekapitalet eller minimikapitalet enligt bolagsordningen, skallregistrering vägras och frågan om bolagets bildande är då förfallen. Har å andrasidan bolaget godtagit rörelsen som apporlegendom, kan bolaget inte däreftergöra invändning som avses i stycket. Föraktietecknarens del ger 5 § andra stycket viss möjlighet alt avkräva bolageten förklaring huruvida det godtar en i stiflelseurkunden bristfälligt angivenapportbestämmelse eller ej. En sådan förklaring bör i så fall krävas efter denkonstituerande stämman men innan bolaget registrerats. Sedan registreringskett är enligt nämnda lagmm aktietecknaren bunden vid sin aktieteckning men utanmöjlighet att göra gällande villkor för sin aktieteckning som inteöverensstämmer med stiflelseurkunden. är emellertid en sådanaktieteckning ogiltig och aktietecknaren kan därför i sådant fall begära förklaringenav bolaget vid äventyr att han annars återtar sin aktieteckning. Skälatt begära sådan förklaring föreligger framför allt när apport-bestämmelsenavser en prestation från bolaget, som skall ske efter registreringen. Antagatt i stiftelseurkunden föreskrivs att någon, vars namn och hemvist emellertidinte anges, skall av bolaget erhålla en livränta med visst årligt belopp.Bolaget kan då när som helst, så länge det inte kan anses ha godkäntbestämmelsen om livränta, invända att bestämmelsen är utan verkan mol bolaget. Igällande lag finns två paragrafer som har samband med kvalificeradbolagsbildning men som saknas i såväl utredningsförslaget som departementsförslaget.Det gäller bestämmelserna om granskning som på stiftarnas begäran kan anordnasi fråga om apport samt bestämmelserna om skyldighet att för registrering anmälavissa förvärv av anläggningstillgångar. Sistnämnda bestämmelser avser atthindra att reglerna om aktieteckning mot apport kringgås genom s. k. uppskjutenapport. ifrågavarande regler har visat sig vara ineffektiva i praktiken. Närdet gäller uppskjuten apport får det anses vara tillräckligt med den allmän- naskyldigheten att i förvaltningsberättelsen lämna fullständiga upplysningar omviktigare händelser. Till sådana händelser kan räknas förvärv av för bolagetsförhållanden betydande anläggningstUlgångar, Enligt3 § skall stiflelseurkunden innehåUa förslag tUl bolagsordning. I förevarandeparagraf anges samtliga obligatoriska bolagsordningsbestämmelser. Beträffandefirman bör nämnas att den sammanfaller med bolagets namn. För numeriskt bruk t.ex. i ADB-sammanhang kommer bolaget fr. o. m. attindividualiseras genom etl s. k. organisationsnummer, se 1 § lagen (1974: 174)om identitetsbeteckning för juridiska personer m. fl. Jag vill också anmärkaatt om bolagels firma skall registreras på flera språk, varje lydelse skallangivas i bolagsordningen enligt 16 kap. 1 §. Mitt förslag överensstämmer medutredningsförslaget och i allt väsentligt med gällande lag. 1. bolagets firma, 2. den ort i där bolagels styrelse skall hasitt säte, 3. föremålet för bolagets verksamhet angivet till sinart, 4. aktiekapitalet eller, om detta skall kunna utanändring av bolagsordningen bestämmas till lägre eller högre belopp,minimikapitalet och maximikapilalet, varvid minimikapitalet inte får varamindre än en fjärdedel av maximikapitalet, 5. det belopp på vUket aktie skall lyda, det s. k.nominella beloppet, 6. antalet eller lägsta och högsta antalet styrelseledamöteroch revisorer samt styrelsesuppleanter, om sådana skall finnas, samt tiden förstyrelseledamots och revisors uppdrag, 7. sättet för sammankallande av bolagsstämma, 8. vilka ärenden som skall förekomma på ordinariestämma, 9. vUken tid bolagets räkenskapsår skall omfatta. Imotsats lUl gällande lag föreskrivs inte skyldighet för bolagen att ibolagsordningen ange tiden för ordinarie bolagsstämma. En remissinstans harhävdat att tidpunkten för ordinarie bolagsstämma alltid bör intas i förslagettill bolagsordning. För egen del anser jag, liksom utredningen, att tiden förhållande av stämman är tillräckligt preciserad genom bestämmelsen i 9 kap. 5 §att ordinarie stämma måste hållas från räkenskapsårets utgång. Gällandelag innehåller en uppräkning av sådana bestämmelser i bolagsordningen genomvilka man kan avvika från lagen. Någon motsvarighet härtiU finns inte i miltförslag. Detla innebär att i bolagsordningen kan införas alla slagsbestämmelser under förutsättning att beslämmelsema i fråga inte står i stridmed aktiebolagslagen eller annan lag eller författning. Jag anser det intenödvändigt ätt, såsom föreslagils avnäringslivel, i paragrafen särskilt ange att i bolagsordningen kan införasäven andra beslämmelser, i den mån detta inte strider mot lag. Jag vill tUläggaatt det i del särskilda fallet kan vara svårt att avgöra i vad mån enbolagsordningsbestämmelse strider mot aktiebolagslagen eller gmnderna fördenna. Avgöranden av det slaget får fattas i den praktiska rättstillämpningen. Paragrafeninnehåller vissa bestämmelser om teckning av aktie och om ogUtighet avaktieteckning. Paragrafenbygger på den nu gällande principen att ingen skall kunna med bindande verkanförplikta sig att delta i en bolagsbildning förrän under stiftelseförfarandetde åtgärder har vidtagits som föreskrivs i lagen i syfte att ge aktielecknarenunderlag för bedömning av bolaget. Paragrafen innehåller däremot inte någraregler om verkan av vanliga civilrättsUga ogillighetsanledningar, t. ex. tvång,svek, misslag, bristande rättslig handlingsförmåga etc. Aklietecknare tordedock inte efter bolagets registrering kunna gentemot bolaget åberopa att hansaktieteckning tillkommit under sådana omständigheter som enligt allmännaregler föranleder ogUtighet bara i förhållande till ondtroende medkonlrahenl.Sådana ogiltighetsgrunder som gäller mot medkonlrahenl oberoende av dennes godatro, t. ex. omyndighet, torde dock av aktietecknaren kunna åberopas även eflerregistreringen. Teckningav aktie skall enligt första stycket ske på stiftelseurkunden eller påteckningslista som innehåller avskrift av stiftelseurkunden. av stiftelseurkunden i teckningslistan kan naturligtvis föranledaatt aktietecknaren kan göra sig fri från sin förpliktelse enligt teckningen.Stiftarna kan i sådant fall bli skadeslåndsskyldiga. Om teckning inte sker påföreskrivet sätt, blir enligt gällande lag teckningen ogUlig, men ogillighetenupphör om bolaget registreras och anmälan om ogUtigheten hosregistreringsmyndigheten inte skett . Enligt departementsförslagetkan bolaget inte göra teckningen gällande, om aktielecknaren anmäler felet hosregistreringsmyndighelen före bolagets registrering. Det är alltså fråga om enregel till skydd för aktietecknare. Det skulle, som utredningen påpekat, kunnaleda tUl för tecknaren oskäliga resultat om ett fel vid teckningen medför attbolaget när som helst före bolagets registrering, även efter det attaktietilldel-ning skett och kanske beslut om bolagets bildande fattats, kanstryka teckningen. Den naturliga åtgärden för stiftarna resp. styrelsen måstevara att göra tecknaren uppmärksam på felet och förhöra sig om huruvidatecknaren vUl komplettera sin teckning så att den blir ovillkorligen bindande.Godtas teckningen utan sådana åtgärder från stiftarens eller styrelsens sida,kan skadeståndsskyldighet uppkomma i förhållande till aktietecknaren. Om registreringsmyndighet vid sin granskning avanmälningen för registrering av bolaget finner att teckning skett påstiftelseurkund eller teckningslista som inte är upprättad på föreskrivet sätt,skall bestämmelserna i 18 kap. 4 § tillämpas. Enligt 3 § sista stycket är villkor för teckning av aktiesom inte överensstämmer med stiflelseurkunden utan verkan mot bolaget. I andrastycket förevarande paragraf regleras den rättsliga situationen för den som hartecknat aktie med ett sådant vUlkor som saknar verkan mot bolaget. Självaaktieteckningen blir ogiltig. Om ogiltigheten inte anmäls hosregistreringsmyndighelen före bolagels registrering, blir aktieteckningenbindande men villkoret bortfaller. Skulle registreringsmyndigheten finna attteckning skett med villkor som inte stämmer med stiftelseurkunden, tillämpas 18kap. Paragrafenstredje stycke innehåller en regel som saknar motsvarighet i gällande lag.Enligt stycket kan aklietecknare inte efler bolagels registrering som grandför aktieteckningens ogiltighet åberopa att villkor i stiftelseurkunden intehar uppfyllts. Syftet med bestämmelsen är att förhindra att aktiekapitaletefter bolagets registrering minskas genom att aktieteckning blir ogiltig pågrund av att bolaget underlåter att uppfylla villkoret. Bestämmelsen medfördäremot inte alt tecknaren betages rätt att påfordra att bolaget uppfyllervillkoret. I förevarande paragraf ges regler om tilldelning av aktiertill tecknarna. Paragrafen har hämtats från utredningsförslaget, vilket inteföranlett några kommentarer under remissbehandlingen. Enligt gällande lag ankommer det på konstituerande stämmaatt besluta om tilldelning av de aktier som stiftarna inte tecknar själva föreframläggandet av teckningslistan. Stiftare kan dock i teckningslistanförbehålla sig rätt att själva beslula om tilldelningen. Jag delarulredningens uppfattning att det är praktiskt lämpligast alt stiftarna fåravgöra om aktieteckning skall godtas och hur många aktier som skall tilldelastecknaren. Har stiftare angett i stiftelseurkunden att han tecknar visst antalaktier, måste dock enligt första stycket minst detta antal tilldelas honom. Somtidigare nämnts kräver förslaget inte att stiftarna tecknar aktier eller attden teckning stiftama ändå kan ha gjort redovisas i stiflelseurkunden ellerteckningsUslan. Men om stiftare i själva stiftelseurkunden tillkännagivitalt han tecknar visst antal aktier, skall alltså minst detta antal tiUdelashonom. Regeln tjänar endast till övriga aktietecknares skydd. Om samtiigaaktietecknare medger det, behöver den därför inle efterföljas. Om det finns flera stiftare, måste liksom enligt gällanderält dessa vara ense vid beslut om aktietilldelningen liksom vid aUa andra påstiftama ankommande beslut som föreskrivs för att genomföra bolagsbildningen.FöreUgger inte sådan enighet förfaller bolagsbildningen. Beslul om avvikelse från aktieteckningen kan innebäraantingen atl tecknaren inte alls tilldelas aktier eller också att han tUldelasett mindre antal än han tecknat. Aktieteckning för vilken tilldelning inte skerförfaller. Har aktier inte tilldelals aktietecknare enligt aktieteckningen,skaU enligt andra stycket stiftarna utan dröjsmål underrätta aktielecknarendärom. Aktieteckning och tilldelning av aktier kan äga rum framtill röstningen om bolagets bUdande. Paragrafen motsvarar utredningens förslag. Förslaget i denna och följande paragraf innebär åtskilUgaändringar av nuvarande bestämmelser om konstituerande stämma. De särskilda bestämmelserna för kallelse till konstituerande stämmaoch för stora delar av proceduren vid konstituerande stämma har tagits bort. Istället hänvisas lill vad som gäller för vanlig bolagsstämma. Konstituerandestämmans kompetens att göra ändring i förslaget till bolagsordning istiftelseurkunden vidgas. Kravet på röstmajoritet för beslut om bolagelsbildande minskas. I första stycket föreskrivs alt beslut om bolagelsbildande fattas på konstituerande stamma. Detta gäller vid såväl simultan- somsuccessivbildning. Andra stycket innehåller den nya regeln omsimultanbildning. Skillnaden mellan förfarandet vid simultanbUdning och vidsuccessivbildning är den att simultanbUdning kan ske utan att kallelse till denkonstituerande stämman utgått och därmed utan att avtal och andra handlingarrörande bolagsbUdningen under viss i kallelsen angiven tid före stämmanhållits tUlgängliga för aktietecknama. För att skydda aktielecknarna uppställsemellertid i detta stycke såsom förutsätining för simultanbUdning att allaaktier tecknas vid stämman och att alla godtagna aktietecknare är ense. Som tidigare nämnts behöver inte stiftarna teckna aktier.Upprättande av stiflelseurkund och beslut om bolagets bildande behöver inteheller ske . Vanligtvis torde simultanbildning komma att gå tUl så attstiftelseurkunden iordningställs av någon yrkesmässig bolagsbildare. I sambanddärmed undertecknas stiflelseurkunden av stiftaren, eller stiftarna, varefterkonstituerande stämma hålls och aktietecknama tecknar alla aktierna. Degodtagna aktietecknarna måste fatta enhälligt beslut om att anta bolagsordningenoch att bUda bolaget. Bestämmelsen i 9 § första stycket om att bolaget skallanmälas för registrering efter stiftelseurkundensundertecknande måste naturligtvis iakttas. Sker ej simultanbUdning, skall enligt tredje stycket stiftarnakalla aktietecknama tUl konstituerande stämma enligt föreskrifterna i för- slagettUl bolagsordning om kallelse tiU bolagstämma. Bestämmelsema i 9 kap. 9 § omkaUelse till ordinarie bolagsstämma äger motsvarande tillämpning. Sättet ochtiden för kallelsen skall som tidigare nämnts anges i stiftelseurkunden. Av 9 §första stycket följer att konstituerande stämma måste hållas inom sådan tidatt registreringsanmälan kan ske efter stiflelseurkundensundertecknande. Enligt andra punkten avförevarande stycke skall teckningslistorna och de handlingar somstiftelseurkunden hänvisar tUl genom stiftarnas försorg hållas tUlgängliga föraktietecknarna under minst före stämman på plats som angivils ikallelsen. De handlingar som jämte teckningslistorna skall håUas tUlgängliga ärde avtal och räkenskapshandlingar som omtalas i 3 § fjärde stycket. Omsuccessiv teckning sker på stiftelseurkunden skall naturligtvis denna i ställetför teckningslistor hållas tillgänglig. På den konstituerandestämman skall enligt fjärde stycket stiftarna lägga fram stiftelseurkunden ihuvudskrift och de handlingar som hållits tillgängliga för aktielecknarnaenligt tredje stycket. Stiftarna skall vidare lämna uppgift om antalet aktierenligt godtagna teckningar, aktiernas fördelning mellan tecknarna och detbelopp som inbetalats på aktierna. Dessa uppgifler kan ha betydelse i vissafall för aktietecknama tiU bedömning av frågan om bolaget bör bUdas.