prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Utbildning i internationell marknadsföring m. m. 1974/75 Ulgift 786 125 Reservaiion 1077477 1975/76 Anslag 1136 000 1976/77 Förslag 1773 000 1975/76:100 Bilaga12 Från anslaget bestrids under innevarande budgetårstatens utgifter för bidrag till svenska handelskamrar i utlandet, praktikantervid dessa handelskamrar samt exponfrämjande åtgärder i övrigt. ändring 1976/77 Prakti kant verksam het vid svenska handels- De svenska handelskamrarna i utlandet beviljasstatsbidrag enligl grunder ,som godkändes av (prop, 1964:1 bil, 12 s, 40, SU 1964:10, rskr 1964:10 och prop, 1965:1 bil, 12s, 52. SU 1965:10, rskr 1965:10), Statsbidraget utgörs av allmänt bidrag motsvarande 5096 av kamrarnas intäkter från medlemsavgifter och av lönebidrag tillhandelskammarcheferna. med belopp som varierar mellan , och . För /76 har anvisats ,.attfördelas mellan handelskamrarna i , och , Av deltabelopp avser , allmänna bidrag, , chefslönebidrag och , bidrag till ,ATP-avgifter, Svenska iiilandshandehkamrarnas förening hemställer allbidrag för /76 skall utgå med , lill kamrarna iParis, Buenos .Aires och , Av beloppet ulgör , allmäntbidrag och , chefslönebidrag. Detta innebär förslag om höjning avchefslö-nebidraget till handelskammaren i med , lill . För ATP-avgifter beräknas . Praktikantervid de svenska handelskamrama i inlandet exportråd (SE) hemställer att ,anslås för budgetårel 1976/77, Härav utgör , en uppräkning förkostnadsökningar, SE föreslår alt , anslås för en praktikant medplacering vid handelskammaren i , 1975/76:100 Bilaga 12 29 Utredning om vidareulbildning i internationell marknadsföring Med stöd av Kungl, Maj:ts bemyndigande tillkallade chefen för handelsdepanementetden en sakkunnig för atl utreda frågan om vidareutbildning i internationellmarknadsförmg, 1 direktiven till densakkunnige anfördes bl, a, atlsärskild uppmärksamhet skulle ägnasde mindre och medelstora företagensutbildningsbehov, att en kanläggning borde ske av hur utbildningsbehovet fördelade sig på olika företagstyper och personalkategorier samt alt utredningen borde läggafram etl förslag för vidareutbildning i i internationellmarknadsföring med avseende på inriktning och innehåll. Den sakkunnige,vilken antog benämningen , har lagl fram ett betänkande (SOU 1975:45) Vidareutbildning i internationell marknadsföring, 1 detta harutredningen redovisat resultatet avvissa undersökningar av utbildningsbehov och kursutbud samt lämnat förslag lill ett utbildningsprogram med statsbidrag. Härutöverhar utredningen behandlat frågan ommodern utbildningsteknik och utrustning m. m. Utredningen har genom en statistisk undersökningfunnit att det finns ca 12 000personer som är sysselsatta med sådant exponanknutet arbete, att de utgör potentiella avnämare för utbildning inomämnesområdet internationellmarknadsföring. För atl få ett begrepp om storleken av utbildningsbehovet harutredningen brutit ned begreppet internationell marknadsföring i ett sextiotalolika delämnen och därefter undersökt intresset från exporiaktiv personal för dessa delämnen. Densamlade efterfrågan på vidareulbildninguppskattas på detta sätt lill 1,4 milj. dellaganimmar eller per exporiaktiv individ.Detta jämförs med del realiserade kursutbudet som och1974 varit av storleksordningen 50 000 dellaganimmar eller 4,2 limmarper exporiaktiv individ och år. Till detta skall räknas ca förradio- och korrespondensundervisning, Uiredningen finner all en minimimålsäilning börvara alt 50 96 av redan nuexisterande efterfrågan skall lillgodoses . Efter dennaperiod kan hänsyn behöva tas lill nya ämnesområden, nya typer av exporlproblem, nylillkommande exporlaktivabefattningshavare m, m. Målsättningen innebär alt verksamheien successivibyggs upp lill en kapacitet av 200 000 dellaganimmar . Enpermanentning av utbildningskapaciteten på denna nivå innebär ungefär entredubbling av utbildningen jämfönmed nuvarande nivå, Detla motsvarar dock inle mer än två utbildningsdagarper år för den genomsnittliga exportaktiva befattningshavaren. Föratt tillgodose efterfrågan på utbildning bör enligt utredningen inte 1975/76:100 Bilaga 12 30 utbildningsutbudetkoncentreras till ett fåtal kursarrangörer.Ell varierat utbud bör eftersträvas, vilket förutsätter samverkan avetl brett spektrum av nuvarande ochpotentiella kursarrangörer, utbildnings- och multimedia-experter m. fi. Utredningen har analyserat de faktorer somsammanhänger med att personer medpåtagliga utbildningsbehov inle i större omfatining utnyitjai sig av redan existerande utbud av ulbildning iinternationell marknadsföring. Av ett tiotal undersökta hinder fördellagande i undervisning visade sig alt detfanns tre faktorer av väsentlig betydelse. Dessa är atl kursdeltagaren har svårt att lösgöra sig för deltagande medhänsyn till ordinarie arbete, alt utbjudna kurser inle är tillräckligtspecifika för deltagarens behov saml attdel finns för få högkvalitativa kurser inom områdel internationell marknadsföring. Det är mot denna bakgrund somutredningen dragit slutsatsen atl etteventuellt statligt finansiellt slöd i första hand bör användas förregionalisering av äldre kurser, förbättring av gamla och ulveckling av helt nya kurspaket på illa tillgodosedda behovsområden samt satsning på målgruppsspecifika kurser för någoriunda homogenadeltagargrupper. Utredningenuppskattar det erforderiiga statliga finansiella stödet lill storleksordningen l.l miljonerkronor , vilket motsvarar någon tiondel av de loiala åriigaIM-utbildningskoslnaderna och entredjedel av de åriiga erforderliga kursutvecklingskoslnaderna. Huvuddelen av dessa bör enligt ulredningensuppfattning således bäras av utbildningsarrangörernasjälva såsom en för deras verksamhel normal produktutvecklings- och marknadsföringskostnad. Det statliga stödet ärenligt utredningen inte desto mindreav en utomordentlig betydelse pä grund av dess utbudssiyrande och allmänt uibildningssiimulerande effekter, vilka kan förväntassträcka sig långt utanför del primära bidragsområdet. Förutsättningen är dock alt stödet sätts in så atl det ihuvudsak används för förändring ochförnyelse av kursutbudet, att stödet endast täcker en del av kostnaderna förden åriiga utbudsförändringen samt alt sådant stöd normalt endast ulgår på villkor att producenten/kursarrangören själv bidrar meden bestämd andel av koslnaderna beroende på projektets ochkostnadsposternas art. Uiredningen finner del angeläget att statligtfinansiellt slöd i huvudsak insättspå punkter där så erfordras för alt den erforderiiga kursakliviteten skall komma till stånd och rimliga insyns- och uppföljningsmöjligheter skapas. Det organ som får till uppgifi atl administrera det statliga stödetskall för varje stödåtgärd bedömadess lämpliga omfatining och an samt de specifika villkor som bör förknippas med stödet. Minimikrav för att stödskall utgå anser utredningen varaatt det är fråga om enseriös kursarrangör med rimliga förutsättningar att genomföra den tilltänktaaktiviteten, atl en klar kursplanfinns, att en realistisk kostnadsuppskattning är gjord saml att det finns ett marknadsföringsprogram i syfte altaktivt föra ul kursinnehållet lili dentilltänkta målgruppen. 1 utredningen anges eu fiertal åtgärder som anses böra kunna erhålla slatligt finansielltslöd, samt exempel på storieken 1975/76:100 Bilaga 12 31 aven statlig delfinansiering som skall-fungera som styrmedel.Statligt finansiellt Slöd(delfinansieringens storiek inom parentes) bör bl. a. kunna utgå för all besirida kosinaden (50 96) förutveckling av helt nya IM-kurser. attbestrida koslnaderna (1/3) föraktualisering av äldre kurser, alt finansiera (50 96) målgruppsanpassning avkurser i syfie att anpassa redan existerande kursmaterial till specifikabranscher, företagsstorlekar, exponländer, etc, att fullständigt eller partiellt finansiera merkostnaderna förregionalisering av kurser, dvs.merkostnader för atl föra ut kurserna lill platser i omedelbar närhet av deltagarnas verksamhetsområde. Ytteriigare exempel på ålgärder vilka skall kunnakomma i fråga för statligt finansielltstöd är garantier avsedda att uppmuntra arrangörer att satsa på nyaprojekt, varvid garaniibeloppei är avsett att täcka eventuellt uppstående neltoföriustervid inilialsaisningar, förbättring av kursdokumentalion (25 96), experimenlell verksamhet med nya media som TV-kasetier m, m, och investeringar i bl, a, uppspelningsapparatur till studiecirklar och andra, utveckling och mångfaldigande av frågeformulär förkursutvärderingar jämle databearbetningav dessa utvärderingar, framtagande av översiktlig kurskatalog rörande existerande kursutbud iinternationell marknadsföring samt ulvecklingav praktikfall (25 96), Bidrag bör enligl utredningen även kunna utgå för de tillkommande personalkostnaderna föradminislration av bidragen m, m.Härutöver beskrivs även aktiviteter för vilka statsbidrag ej är beräknade. Utredningen anser atl del bör ankomma på denbidragsadministrerande instansen atti detalj avväga hur stödet skall insättas föratt åstadkomma maximaluibildningseffeki, Uiredningen påvisar behovet av såväl en väsentligökning av kursutbudet som enförändring av dettas an och inriktning. För att de rekommenderade kvantitativaoch kvalitativa målen skall nås krävs inte endast en övergripandeutbildningsplanering utan också däremot svarande resurser för att åstadkomma den erforderiiga stimulans- ochstyrningseffekien. Ansvaret förövergripande planering, beslut om insättande av stimulans- och stödåtgärder samt uppföljning av stödets samhälleligaeffekter i relation lill uppställda mål och planer bör enligl utredningen tilldelasSveriges exportråd (SE), då SE är ettetablerat organ med resurser och erfarenheter från närliggande arbetsfält, som ålagts ansvarför andra exponfrämjande åtgärder. Till SE bör enligl utredningens uppfattning knytas enstyrgrupp, med huvuduppgifter attvara ett rådgivande organ till SE iutbildningsfrågor som avservidareulbildning i internationell marknadsföring, alt utveckla en övergripande långsiktig utbildningspolicy i samarbetemed' SE, alt godkänna riktlinjerna för fördelning av finansiellt stödsamt att kontrollera att erforderiigaålgärder vidtas för alt uppställa och godkänna utbildningsmål-sättningar skall kunna uppnås. J styrgruppen börrepresentanter förändra utbildningsorganisationer ingå. 1975/76:100 Bilaga 12 32 reiagsledning,universitetskanslerämbetet och/eller . Vidare bör styrgruppen innehålla representanter för SEoch den mindre exportindustringenom och , den medelstora och störreexponindustrin genom och . Utredningen konstaterar atl det ankommer på denutbildningskonsulentorganisation som ärunder uppbyggnad i anslulning till företagarföreningarna atl upplysa förelagen om behovet och nödvändigheten avfortbildningsinsatser, alt inventeraoch analysera utbildningsbehov samt att initiera utbildningsakli-viieier. Mot denna bakgrund har utredningen funnit atlindustriverket bör vara representerati styrgruppen saml alt en nära samverkan etableras med ulbildningskonsulenlerna. Inom SE bör enligt utredningens uppfattning ensärskild utbildningsfunk-lion inrältas, vars chef bör ha ansvaret för denövergripande utbildningsplaneringensaml den praktiska handläggningen av ärenden förknippade medutbildningspolitikens förverkligande. För atl SE skall ha möjlighel all ikläda sighuvudansvaret för den svenska vidareutbildningeni internationell marknadsföring krävs även omorganisation och/eller resursförslärkning på andrapunkler. Uiredningen rekommenderar i della sammanhang au Stiftelsenexporiskolan underordnas SE i form av elt dotterbolag. Viktiga instrument för markandsföringen ochgenomförandet av ulbild-ningsakliviteter är Exporiskolan. de regionalaföretagarföreningarna i samarbetemed industriverkets personal samt vissa fristående kursarrangörer,läromedelsdistribuiörer etc. Fristående läromedelsproducenter och kursarrangörer bör informeras, uppmuntras, bedömas ochstödjas enligt samma kriterier somtillämpas på Exponskolans egna och närstående organ. En viss garanti för att denna princip skall kunnaupprätthållas är atl representanterför fristående arrangörsorganisationer erbjuds plats i styrgruppen. Utredningen finner del således inleönskvärt atl en konstlad monopol-eller oligopolsituationskapas för en eller ett fåtal kursarrangörer via ensidigt inriktade stödåtgärder. Snarare bör etl varieratutbildningsutbud eftersträvas medhänsyn till ämnesval, kursorler,målgrupper, kursformer, utbildnings-teknologi m. m. Yttranden över betänkandet har avgivits avuniversitelskanslersämbetet (UKÄ),(), statskontoret, kommerskollegium (KK), statensindustriverk (SIND), exponråd (SE), allmänna'ex-ponförening (SAE), ,. Sverigeshantverks- och industriorganisation. (), . Prop.1975/76:100 Bilaga 12 33 förbund.Kooperativa förbundet (), Stiftelsen exporiskolan och . och Lunds studentkår har påeget initiativ inkommit medsynpunkter. Flertalet remissinstanser har uttrycki sintillfredsställelse över utredningens förslag. Statskontoret framhålleremellertid alt klara brisler vidlåder den av uiredningen använda melodiken föratl beräkna efterfrågan och därmed också utbildningsbehovet. Några remissinstanser släller sig tveksamma lill uppskattningen av efterfrågans storlek och dimensioneringenav utbudet på utbildning iinternationell marknadsföring och anser atl dessa är någol överskattade.Stalskonloret anser all del beräknade utbildningsbehovet är osäkert på grundav den använda melodiken. SE framhåller alt antalet exporlakiiva förelag ärfärre än vad som anges av uiredningen och att utbildningsbehovet till följd avdetta har överskattats. Svcri.i;ei In-diisiriförbiind anser allutbildningsmålsällningen med avseende på antalet dellaganimmar är tilltagen iöverkant, och vad gäller uppskattningen av antalet exporlaktiva personerförefaller del enligl Stiftelsen exporiskolan för högt. har behandlals ifiera remissvar. UK.Å konslalerar all universitetens och högskolornasroll helt förbiselts i utredningen och framhålleratt det i'den reguljärautbildningen finns studiekurser inom fiera ämnesområden som har nära beröringmed området internationell marknadsföring, UKÄ riktar uppmärksamheten pä denmöjlighel som universitelens och högskolornas uppdragsutbildning ger att tillmötesgåUtbUdningsefterfrågan, och atl dessa läroanstalter i första hand bör läckautbildningsbehovet av vidareutbildning i internationell marknadsföring. Även statskontoret påpekar den möjlighet som de statliga läroanstalterna erbjuder, ochLunds studentkår framhåller universitetens möjligheter att erbjuda etl riktdifferentierat kursutbud. SÖ anser atl viss vuxenutbildning inom gymnasieskolansamt i viss utsträckning den kommunala vuxenutbildningen borde vara av intresseför vidareulbildning i internationell marknadsföring. Företagareföreningarnas förbundförutsålter-all en nära samverkan etableras medföretagarföreningarnas utbildningskonsulenter, och Svenska handelskammarförbundetunderstryker betydelsen av medverkan av de regionala handelskamrarna, Förslagel att en eventuell statlig linansiering i första hand skall användas för attåstadkomma en regionalisering av kursutbudet, att förbättra gamla och utvecklanya kurser saml all göra kurserna mer specifika med avseende på olikamålgrupper anges av fiera remissinstanser som en riklig satsning. Särskiltbedöms strävan till en regionalisering som ell värdefulli förslag. För all finansiera den av uiredningen föreslagnakursverksamheten föreslår Sf all den skall bedrivas som projektverksamhet, därriktmärket skulle 3Riksdagen 1975/76. Prop.1975/76:100 Bilaga 12 34 varaatt kostnaderna fördelas lika mellan staten och näringslivet. Sverigesindiisiriförbiind instämmer i delta förslag, samt förutsätter atl de merkostnadersom uppslår för SE på grund av de tillkommande planerings- ochsamordningsuppgifterna icke skall bestridas av det av uiredningen föreslagnastatsanslaget för kursutveckling, utan täckas i annan ordning. Stiftelsen exporiskolan finner del önskvärt atlhuvudmannen för utbildningen får begära de åriiga anslag som behövs förulveckling av verksamheten, då del krävs större ekonomiska insalser i etlinitialskede för framtagning av baskurser. L/?/" förulsäller alt kostnaderna för all i utredningen behandlad ulbildningUtöver begärt statligt bidrag finansieras genom kursavgifter, medan finner del vara en självklarhet all kurserna skall vara avgiftsfria. anser det tveksamt med slatligt stöd för aktualisering av äldrekurser och för atl ge ekonomiska garantier vid satsningar på nyautbildningsprojekt, samt för alt finansiera en omfattande standardisering ochdatabearbetning av frågeformulär för kursutvärdering. Föreningen understrykerjämte KK betydelsen av branschinriklade kurser. Vad gäller utredningens förslagatl lägga ansvaret för övergripande planeringoch samordning hos SE instämmer ett fienal remissinstanser,Slalskonlorei och SIND haren avvikande uppfattning i denna fråga och anser,med hänvisning tillutbildningskonsulenlernas verksamhet och SlND:s ansvar för övrigförelagsulbildning, att huvudansvaret bör åvila SIND, Vad gäller förslaget atl lillsälta en styrgruppföreslår SE all denna skall vara ell rådgivande organ på samma sätt som dentill SE hörande delegationen för den mindre industrin. Därvid skall den ävenenligt SE:s mening tillsättas av SE,och dess ordförande vara SE:s verkställande direktör, tankegångarredovisas av SAE. och Stiftelsen exporiskolan. Till exportfrämjande ålgärder i övrigt har förinnevarande budgeiår beräknals . a. för vidareutveckling avmetoder för exportstödet. Statsbidraget till de svenska handelskanirarna Iutlandet utgörs av ett allmänt bidrag motsvarande av kamrarnas intäkterfrån medlemsavgifter och av lönebidrag till handelskammarcheferna. På dessagrunder beräknar jag en höjning av det allmänna bidragel med . Jag kaninle tillstyrka att chefslönebidragettill handelskammaren i höjs. Förpraktikanter vid de svenska handelskamrama i iitlandei beräknar jag 1975/76:100 Bilaga 12 35 medbeaklande av kosinadsulvecklingen en ökning med . Jag kan inle bilräda förslaget alt medel beräknas för enpraktikant vid handelskammareni . De förslag lill åtgärder inom områdel vidareutbildning i inlernalioneU marknadsföring som framlagts i IM-utredningensbelänkande (SOU 1975:45) har vid remissbehandlingenfåtl ell mycket positivt gensvar. Jag delar remissinstansernas uppfattning om behovet av samordnadeoch mer aktiva insatser på dellautbildningsområde. Enligl min mening bör dessa insatser i alll väsentligt kunna utformas i överensstämmelse medulredningens förslag. Uiredningen uppskattar den loiala efterfrågan påulbildning lill 1,4 milj. deltagartimmar och föreslår som målsättning allutbildningskapaciteten byggs ut successivt föratl nå en nivå på 200 000dellaganimmar . Några remissinstanser framhåller atl efterfråganhar överskattats och atl utbildningsmålsättningen ligger för högt. Jag anser att utbildningsverksamheten bör byggasul så alt en successiv anpassning lill efterfrågan kan ske. För attmöta efterfrågan på ulbildning krävs enligt utredningen en utbildningsorganisationmed större kapacilet än . förulsätier enligl utredningen elt engagemang från nuvarande ochpotentiella kursarrangörer. () m. fi. remissinstanser har i sinaremissyttranden pekat på den roll som de statliga läroanstalterna kan spela idetla sammanhang, ochföretagareföreningarnas förbund förulsälter all en nära samverkan etableras med utbildningskonsulenterna vid företagarföreningarna. Jag delar uppfattningen atl de statliga läroanstalerna ochutbildnings-konsulenterna bör kunna spela en väsentlig roll för envidareutbildning i internationell marknadsföring.' Utredningen har funnit alt ell av hindren förkursdellagande är tidsbrist framför allt beroende på atl kursverksamheten inte är förlagd i anslulning till centralorten i den region där kursdeltagarna ärverksamma. Andra brister är all del utbjuds för fa kurser med högkvalitet samt att kurserna inte är tillräckligspecialiserade. Mol denna bakgrund föreslår utredningen atl etl statligt finansierat stöd i första hand böranvändas för regionalisering avkurser, förbättring av gamla och utveckling av nya kurser samt satsning på målgruppsspecifika kurser. Dessa förslag harfatt elt positivt mottagande avremissinstanserna och även jag ansluter mig lill dessa förslag, liksom i denuppläggning i ston som föreslagits för etl statligt selektivt stöd med utbudsstyrandeoch allmänt ulbildningsslimulernade effekter. Sådana effekter kan enligl ulredningens meninguppnås genom atl man använder stödet för alt förändra och förnya kursutbudet,förenar stödet med villkor att producenter och kursarrangörer själva skallbidra med en bestämd andel avkostnaderna och genom alt låta stödet läcka endast en del av kostnaderna för den årliga utbudsförändringen. Pådem som skall erhålla slöd slälls också andra krav för alt säkerställa en godeffekt av stödet. Den bidragsadministrerandeinstansen måste självfallet ställavissa minimikrav 1975/76:100 Bilaga 12 36 förattstöd skall utgå nämligen att kursarrangören skall bedömas vara seriös och harimliga förutsättningar all genomföra den tilltänkta aktiviteten, att en klar kursplan skall finnas, att en realistiskkostnadsuppskattning skall vara gjordoch alt det skall finnas ell marknadsföringsprogram i syfte all aktivt föra ul kursinnehållet lill den lilllänkla målgruppen. Uiredningen finner del angeläget alt statligt finansiellt stöd sätts in där så erfordras för altden önskade kursakliviteten skall komma till slånd och rimliga insyns-ochuppföljningsmöjligheter skapas. Utredningen påpekar att del bör ankomma på denbidragsadministrerande instansen all i detalj avväga hur etl statligt slöd skallsättas in , ochredovisar ell förslag till budget av vilken framgår arten av deolika stödåtgärderna och dess storlek. Utredningen föreslår sålunda som riktlinjeatt utvecklingskostnader för nya IM-kurser avseende viktigamen illa tillgodosedda IM-delämnen bör ges statligtkursutvecklingsbidrag med 50 9/, om sammanlagt . Vidare föreslås att lill regionaliseringsmerkostnader för att föra ut redan existerande storstadskurser till andra kursorter ges etl bidrag moisvarande 50 96 av den merkostnad som täcks via höjddeltagaravgift, sammanlagt 200 000kr. Till moderniseringskoslnader föräldre IM-kurser föreslås ett stöd på75 . som skall användas för atl täcka 1/3 av moderniseringskostnaden. Förbättring av deltagardokumenialionoch ulveckling av prak-likfall bör erhålla bidrag med 25 96 som sammanlagtuppgår lill . förvardera av ålgärderna. För anpassning och konkretisering av existerandeutbildningsmaterial för specifikamålgrupper t. ex. specifika branscher, företagsstorlekar och namngivna exportmarknader föreslås . attanvändas somkursanpass-ningsbidrag med 50 96, Utredningen beräknar , för utbetaldaförluslriskgaranlier, . för experiment med nya media ochutbildningsformer. för investering i"utbildningshårdvara'" i form av uppspelningsapparatur lill studiecirklaroch privatpersoner samt lån och/eller köp av inspelningsapparatur för exempelvis produktion avIjudbands/bildbandspakel. till planering, datainsamling,redigering, tryckning samt distribution av kurskatalog. avsätts för utarbetande ochtillhandahållande av lämpligt frågeformulärför effektkontroll saml . för alt subventionera dalabearbetningav desamma. Tillkommande personalkostnader för administrationav bidrag, kurspaket, apparatur,bedömningsformulär, kurskataloger m. m. anses behöva etl bidrag med . Förslagel belöper sig påsammanlagt I . Remissinstanserna har i allt väsenlligl anslulit sig till utredningens förslag. Avvikande uppfattningar har redovisats av Sverigesexponråd (SE) och som föreslår atl kurser somavser vidareulbildning i internationellmarknadsföring bedrivs i projektform varvid staten och nä- 1975/76:100 Bilaga 12 37 ringslivetbetalar hälften vardera av kurskostnaderna. Stiftelsen exporiskolan anser atlhuvudmannen för utbildningen bör få begära de årliga anslag som behövsför verksamheten.