prop · FZ0311 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt advokaisainfiind bör beslutsfattandetgenerellt ligga hos länsskatterätt. I brådskande fall. då granskningsmannen kånpåvisa att särskild skyndsamhet är påkallad, bör ordföranden ilänsskatterätien eller, vid fråga om beslag eller försegling, skattechefen habefogenhet att meddela provisoriskt beslut. Sådant beslut bör sedan skyndsamtöverprövas av länsskatterätten. Liknande synpunkter och förslag framläggs avSHIO. ; regleras vem som är behörig attverkställa beslut om säkringsåtgärd. Huvudregeln är atl utmätningsmanverkställer beslut. Under vissa omständigheter äger dock granskningsman fungerasom lor-räitningsman. I .första stycket föreskrivs att utmätningsman verkställerbeslut och att verkställighet sker på granskningsmans begäran. Rätt all begära utmätningsmans medverkan tillkommer intebara den granskningsmän, som har beslutat om säkringsåtgärden eller har hand omgranskningen. Varje tjänsteman vid myndighet som har granskningsniansbefogenhet äger göra en sådan framställning. Begäran behöver enligt utredningen inte göras skriftligt. Prop.1975/76:11 95 framhållerdärvid att beslutet om verkställighet dock skall tillställasutmätningsmannen. Så bör under alla förhållanden ske senast då förrättningenavslutas. Väntas förrättningen bli omfattande är det enligt utredningenlämpligt att granskningsmannen och utmätningsmannen i förväg planerarverkställigheten. Utredningenunderstryker, att granskningsmannen har det yttersta ansvaret vid förrättningsom företas under utmätningsmans medverkan. Han skall ge allmänna anvisningarom verkställigheten. Sålunda är det granskningsmannen som avgör t. ex. vad somskall tas i beslag eller vilka förvar eller utrymmen som skall bli föremål förförsegling eller eftersökning. Utmätningsmannen skall däremot ansvara förförrättningens faktiska genomförande. Han beslutar ensam hur ett beslag rentpraktiskt skall verkställas eller på vad sätt tillträde skall beredas till ettanvisat förvar eller uirymme. Därvid har han att iakttaverkslällighetsbestämnielserna i 3 ! ; och 9-15 !;! Enligta/;rfrain'cA-e/äger granskningsman själv verkställa beslut,som avses 116! ;andra stycket, - dvs. säkringsåtgärd som ej avser eftersökning i privatulrymmen- om förrättningen sker i närvaro av den som berörs av förrättningen ellerannan som kan anses företräda denne. En ytterligare förutsättning är attförrättningen kan genomföras obehindrat. Bestämmelserna innebär enligtutredningen inte någon skyldighet för granskningsmannen att genomförasäkringsåtgärden så snart de lagliga förutsättningarna, härför föreligger. Hanhar alltid möjlighet att begära utmätningsmans medverkan. Granskningsniansbehörighet att verkställa beslut avser alltså alla beslut som han själv fårfatta. Enannan förutsättning för att granskningsman skall få verkställa beslut är attförrättningen sker i närvaro av den som berörs härav eller som kan ansesföreträda denne. Enytteriigare förutsättning för verkställighet genom granskningsman är allförrättningen kan äga rum "obehindrat". Med detta uttryck menar utredningenatl vafle form av fysiskt motstånd av den som avses med beslutet eller annanvid förrättningen närvarande person medför etl absolut hinder förverkställighet av granskningsman. Motståndet behöver inte nödvändigtvis varaav aktiv natur, framhåller utredningen. Också hot om våld eller motstånd bör iregel medföra att granskningsman avstår från att själv söka genomföraförrättningen. Allmänt sett spelar verkställighetens art och omfattning enavgörande roll vid bedömningen om förrättningen bör genomföras utan medverkanav utmätningsman. Inteheller rällen att verkställa beslut har knutils lill den granskningsman, somhar fattal beslutet eller förordnals all utföra granskningen. Alla tjänstemänhos vederbörande myndighet med befogenhet att vara granskningsman enligtlagförslaget har i princip den befogenhet som här avses. Remissyttrandena.Förslaget enligt 17 1; godtas ulan erinran av fiertalet remissinstanser. Någraremissinstanser framför kritik och gör andra påpekanden beiräffande denna delav lagförslaget. Prop.1975/76:11 96 Villkorför granskningsmans rätt att verkställa beslut är att förrättningen kangenomföras obehindrat. Kammarrätten i anser att med en sådan ordningdet kan finnas risk för att en uppgiftsskyldig genom att hindragranskningsnians förrättning skaffar sig andrum för atl förstöra eller undangömmabevismaterial. På grund av den föreslagna utformningen av 17! ; torde detdessutom förhålla sig så, att granskningsmannen inte kommer att åtnjuta detskydd som 17 kap. ger ämbetsman som hindras i sin flänsteutövning.Ett sådant skydd skulle innebära ett psykologiskt tryck på den granskade attgodvilligt lämna över räkenskapshandlingar etc. som har tagits i beslag och påså sätt göra det överflödigt att tillkalla utmätningsman. Enligt kammarrättensmening bör huvudregeln vara att granskningsman verkställerbeslut omsäkringsåtgärd. Därigenom vinner granskningsmannen det stadgade skyddet.Hindras granskningsmannen i förrättningen, skall han naturligtvis äga rätt attanlita utmätningsman. Det bör inte förekomma att granskningsman självtillgriper våld för att genomföra förrättning. Generaltullsiyrdsenkonstaterar, att enligt förslaget till bevissäkringslag utmätningsman skallverkställa beslut om säkringsåtgärd, såvida ej granskningsman enligt 17! ;andra stycket själv äger utföra förrättningen. Något undantag från dennabestämmelse har ej berörts i motiveringarna. Enligt styrelsens mening böremellertid tulkjänsteman alltid få verkställa beslut om säkringsålgärd när detgäller verksamhetsområde. Tulkjänsteman kan enligt VSL och RB tavara i beslag, beordra husrannsakan i vissa fall m. m. Del torde dessutom kunnainträffa att en beslutad säkringsåtgärd under pågående verkställighet måsteutbytas mot husrannsakan. Länsstyrelseni anser att verkställande av eftersökning helt bör läggas påutmätningsman. Eftersökning kan innebära dels ett stort intrång hos den somgranskas, dels-om eftersök ningen verkställs av granskningsmannen - attgenomförandet av själva granskningen allvariigt kan försvåras på grund avuppkommande konfliktsituation mellan granskningsmannen och den granskade.Utredningen synes förutsätta, menar , att genomsökning av stängdaförvar och utrymmen tillämpas f n. om den skattskyldige frivilligt går med pådetta. vill framhålla att detta emellertid inle förekommer vidskatte- och taxeringsrevisioner. LänsstyrelsenI hänvisar till att utmätningsmannen har större erfarenhet avverkställighetsförrättningar än granskningsmännen vid länsstyrelsernas skatteavdelningaroch därför torde kunna verkställa besluten på ett riktigt sätt. Granskningsmankan emellertid enligt förslaget under vissa förutsättningar själv företa sådansäkringsåtgärd varom han själv har fattat beslut. Härför erfordras bl. a. attförrättningen kan äga rum "obehindrat". Uttrycket innebär alt aktivteller passivt motstånd från den skalt-skyldiges sida medför attgranskningsmannen inte är behörig att verkställa säkringsåtgärden. Eftersomavdelnings- och enhetschefer vid länsstyrelsernas skatteavdelningar inte utförtaxeringsrevisioner, torde med gransknings- Prop.1975/76:11 97 manhär avses särskilt förordnad granskningsman, som under pågåendetaxeringsrevision finner att någon säkringsåtgärd är nödvändig. Då sådan åtgärdinte kan genomföras om den skattskyldige motsätter sig den, ifrågasätterlänsstyrelsen om sådan åtgärd någonsin kommer all genomföras. Lämnar denskattskyldige ifrån sig räkenskaperna frivilligt, vilket vanligtvis sker, ärnågon säkringsåtgärd ej erforderlig. Misstänker granskningsmannen alt denskatlskyldige inte har lämnat ifrån sig samtliga räkenskapshandlingar lorde detvara lämpligast att revisorn kontaktar enhetschefen utan att väcka denskattskyldiges misstanke om att någon åtgärd mot honom kan komma att ske. Enhetschefenkan fatta beslut om eftersökning och låta utmätningsman verkställa beslutet.Resultatet av säkringsåtgärden torde då bli avsevärt bätlre än omgranskningsman på egen hand försöker genomföra åtgärden och möter någon form avmotstånd från den granskades sida. Länsstyrelseni-Göteborgs och län konstaterar, att utredningen har utformat sittlagförslag som en utökning av de exekutiva befogenheterna till atl omfatta ävengranskningsmyndigheter. En dylik utvidgning av möjligheterna till tvångsmedelinnebär i princip att nya arbetsuppgifter läggs på de anställdagranskningsmännen. , som i denna fråga har samrått med personalenoch därvid funnit att granskningsmännen ställer sig tveksamma till tanken påatt i samband med granskningar utföra exekutiva uppgifter, anser atlverkställandet av tvångsåtgärder bör läggas på utmätningsman. Ävenlänsstyrelsen i uttrycker tveksamhet när det gäller förslaget idenna del. Det kan förmodas att en person som inte frivilligt efterkommeranmaning att förete bevismedel oftast också vill försöka hindra eller förhalaverkställighet av säkringsbeslut. En skattskyldig som är insatt i gällandebestämmelser inom detta område har möjlighet att utnytfla sin vetskap om atthan kan stoppa en granskningsmans verkställighetsåtgärd genom att säganej. En utmätningsman torde i normalfallet knappast finnas tillgängligomedelbart, till följd varav , kanske några dagar eller mera, vinns förden skattskyldige att vidta åtgärder med aktuellt bevismedel. Länsstyrelsenanser det lämpligt med ytteriigare utredning eller överväganden om eventuellutvidgning av granskningsmans befogenheter eller om utmätningsman alltid skallverkställa säkringsbeslut. Länsstyrelseni framhåller, att en alltför vidsträckt tolkning avuttrycket "obehindrat" kan leda till obefogade svårigheter vid enförrättning. För att i möjligaste mån förhindra delta bör innebörden av uttrycketnärmare anges. FöreningenSveriges kronofogdar anser det rationellt att granskningsman själv skall verkställaförrättningar av enkel beskaffenhet och föreskriva utmätningsmans medverkantill säkringsåtgärder som är mer komplicerade. Framställning om biträde avutmätningsman bör enligt föreningens mening alltid ske skriftligen, så atlutmätningsman vid behov kan styrka sin be- 7 Regeringen 19 75/76. Prop.1975/76:11 98 hörighetatt vidta erforderiiga åtgärder. Lantbrukarnasskaiiedelegaiion kan inte godta att verkställighet i något fall får vidtas avgranskningsman ensam. Rättssäkerhetskrav talar för att vid en så ingripandeförrättning utmätningsmans medverkan krävs. Sverigesadvokatsamfund anser att med hänsyn till granskningsmannens ställning somrepresentant för part i taxeringsprocessen verkställigheten undantagslöst börankomma på utmätningsman. Utredningen.Enligt 18 § äger granskningsman tillfälligt avlägsna förslutning som anbringatspå grund av, beslut om försegling. Innebördenav bestämmelsen är enligt utredningen att beslut om försegling inte blirförbrukat genom att förslutningen tillfälligt avlägsnas sedan verkställighetägt rum. Remissyttrandena.Beträffande utredningens förslag i denna del yttrar sig endast tvåremissinstanser. Kammarrätteni ifrågasätter om det flnns behov av regeln. Att granskningsman hardenna rätt synes självklart och behöver inte utsägas i lagen. Länsstyrelseni anser att i de fall utmätningsman verkställt försegling dennebör ha samma rätt som granskningsmannen. 6.7Undantagande av bevisinedel från granskning Utredningen,I19§ föreskrivs vad den har att iaktta som önskar alt beslagtaget bevismedelskall undantas från granskning. Utredningenunderstryker att endast den granskade äger begära undantagande. Annan - t. ex.den hos vilken verkställigheten sker utan ätt han är föremål för granskning -är inte behörig all föra talan härom. Skulle han anse att ett visst bevismedelsom tagits i beslag inte tillhör den granskade, har han möjlighet att anförabesvär enligt 24 §. Dengranskade kan påkalla undantagande genom att göra skriftlig framställning tilllänsskatterätten. Detfinns således ingen möjlighet att begära undantagande när beslaget verkställs. Detbevismedel, som framställningen avser, och skälen för att bevismedlet skallundantas från granskningen måste enligt utredningen anges i framställningen.Endast de i lagrummet upptagna skälen kan åberopas. För tolkningen av dessaförutsättningar hänvisar utredningen i första hand lill förarbetena till 56 §4 mom. TL. Prop.1975/76:11 99 ; lämnas utan erinran av nästan samtliga remissinstanser. Någrafå remissinstanser framför kritik eller gör påpekanden. Sverigesadvokatsamfund konstaterar, att den möjlighet som står den granskade till budsatt begära undantag från granskning därför att han har att iaktta tystnad omdess innehåll m. m. inte är öppen för den granskades ombud. Detta får väl efterdet genombrytande av tystnadsplikten som redan tidigare sanktionerats godtas omadvokaten har tystnadsplikt endast till förmån för den granskade. Fall kanemellertid förekomma då fiera klienter med samstämmiga intressen anlitat en ochsamma advokat. Om granskningen då avser endast en av dem, till vars förmånadvokatens tystnadsplikt gäller, borde enligt samfundets mening den särskildamöjligheten att göra framställning till länsskatterätten om undantag avbeslagtaget bevismedel från granskning stå öppen även för den advokat hosvilken bevismedlet ÄvenJK vill ifrågasätta, om inte rätten att begära undanlagande från granskning börtilläggas också den hos vilken verkställighet sker utan att han är föremål förgranskning. Utredningen.Enligt 20 § skall länsskatterätien underrätta granskningsmannen om innehålleti framställning enligl 19 § så snart sådan kommit in till rällen. Granskningsmannenskall då ställa det bevismedel som framställningen avser tillrättens förfogande. Detsagda innebär enligt utredningen inte att granskningsmannen genast måsteavbryta arbetet med sådana bevismedel som omfattas av framställningen. Däremotär han skyldig att så snart rätten begär detta vidta sådana åtgärder medbevismaterialet som rätten bestämmer, t. ex. sända in det till rättens kansli. I 21§ regleras länsskatterättens prövning av framställning om undantagande frångranskning. l.förstastycket sägs att rättens prövning enligt 19 § skall ske utan dröjsmål. Detbetyder enligt utredningens mening att mål av detta slag måste behandlas medförtur. a. av det skälet bör de handläggas som enmans-mål. Vidareföreskrivs i första stycket att framställning om undantagande av bevismedelfrån granskning får bifallas endast om synneriiga skäl föreligger. Innebördenär densamma som i l.ex. ; 4 mom. TL. Andrastycket anger att vid bifall till framställning enligt 19 § bevismedlet genastskall överiämnas till den som är föremål för granskningen. Beslutet behöversåledes inte ha vunnit laga kraft för att så skall ske. Detta hindrar inte atträtten med stöd av bestämmelserna om inhibition i FPL tills vidare Prop.1975/76:11 100 Elt bifallsbeslut får slutligen den följden att bevismedletinte får återges eller åberopas i granskningsärendet. Remissyttrandena.Utredningens förslag lill föreskrifter i 20 och 21 !;! ; om vadgranskningsmannen har all iaktta då framställning om undantagande avbevismedel kommer in till länsskatierälten och om domstolens handläggningberörs av endast elt par remissinstanser. JKanser hänsynen till den granskades rättssäkerhet kräva atl granskningsman, iavvaktan på länsskatterättens prövning, inte får la del av beslaglagetbevismedel som den granskade begär skall undantas från granskning. Näringslivetsskatiedelegaiion anser atl handlingar beträffande vilka innehavaren hartystnadsplikt över huvud taget inle bör bli föremål för studium om innehavarensätter sig emot detta. Länsstyrelseni förutsätter alt framställningar om undantagande avbevismedel skall behandlas med förtur även i kammarrätt och regeringsrätten ochanser att lagtexten bör formuleras om i enlighet härmed. För attkontrollmyndigheten skall kunna anföra meningsfulla besvär om länsskatierättbeslutat alt visst bevismedel skall undantas från granskning, bör bevismedletinte överlämnas till den granskade innan beslutet har vunnit laga kraft. 6.8Underrättelse om beslut och verkställighet 22 och 23 §§ Utredningen.Enligt 22 .första stycket skall beslut om säkringsåtgärd utfärdas skriftligtsamt innan verkställigheten avslutats överiämnas till den som avses medgranskningen eller, om denne inte är närvarande vid förrättningen, till någonsom kan anses företräda honom. Avbestämmelserna framgår aU beslutet inte behöver föreligga i skriftlig formförrän det skall överlämnas till enskild part. Attutfärda beslutet skriftligt först vid en så sen tidpunkt som när verkställighetenavslutats låter sig utan vidare göras i de situationer där beslutsfattarensjälv verkställer säkringsåtgärder, påpekar utredningen. I andra fall - dvs.när verkställighet sker genoni annan än den som fattat beslutet - bör mandäremot om möjligt länina beslutet till förrättningsniannen föreverkställigheten eller senast i samband med atl denna inleds. Situationer kandock tänkas där det av praktiska skäl kan ske först i avslutningsskedet.Närmare anvisningar angående beslutets form och innehåll förutsätts bliutfärdade i administrativ ordning. 1första stycket regleras också på vad sätt motparten skall få del av beslutet.Av författningstexten framgår att överiämnandet skall ske direkt till dengranskade eller, om han inte är närvarande, till någon som kan anses företrädahonom. I det senare fallet behöver den som fattat beslutet eller Prop.1975/76:11 101 förrättningsnianneninte ta någon senare kontakt med den granskade för att underrälla honom ombeslutets innehåll. I22 § andra stycket anges hur meddelande om beslut skall lillsiällas dengranskade om varken han eller någon som kan anses företräda honom är närvarandenär verkställigheten avslutas. I sådana situationer skall beslutet delges densom avses med granskningen. Därvid gäller bestämmelserna i delgivningslagen(1970:428). 1 22§ iredje stycket föreskrivs att beslut enligl 16 ! ; första stycket eller 21 §eller på grund av besvär enligt 24 § skall meddelas granskningsmannen.Utredningen framhåller, alt meddelande om beslutet i första hand bör skemuntligt. Bestämmelsen ger granskningsmannen möjlighet all snabbi företa deåtgärder som han bedömer som nödvändiga. Att ansökningshandling inte börtillställas motparten, om det kan befaras att verkställighet av beslutetskulle avsevärt försvåras, framgår av 10 § andra stycket FPL. 123 1; utredningsförslaget föreskrivs att bevis om verkställighet av beslut omsäkringsåtgärd skall utfärdas skriftligt och tillställas den granskade på sättsom anges i 22 S. Samma bestämmelser gäller för underrättelse till annan hosvilken förrättningen sker. Utredningen framhåller, all bevis om verkställighetsåledes till skillnad från underrättelse om beslut måste tillställas även denhos vilken förrättningen äger rum om denne är annan än den granskade. Eftersombeslut om säkringsåtgärd skall upprättas skriftligt men får tillställas densom avses med beslutet så sent som vid verkställigheten, är det enligtuiredningen praktiskt att utforma beslulsblanketten på sådant sätt atl denockså kan fläna som bevis om verkställighet av beslutet. Remissyttrandena,Utredningens förslag till processuella föreskrifter i 22-23 !;! ; berörs endastav några remissinstanser, JKanser, atl uttrycket i 22 S "i samband med" lämpligen kan ersättasmed "när förrättning för verkställighet avslutas". Med hänsyn tillden diffusa innebörden av uttrycket "någon som kan anses företrädahonom" anser JK alt delgivning enligt andra slyckel alllid bör ske i fallnär beslulel ej överlämnats lill den granskade personligen. Bestämmelsen itredje slyckel gäller uteslutande myndigheter emellan. Lika litet som det i lagföreskrivs alt domslol som häver häktningsbeslut skall underrättahäktet härom behöver här utsägas att länsskatierälten skallunderrätta granskningsmannen. De bestämmelser som kan behövas i ämnet kan meddelasi administrativ ordning. Hovräiienöver och anser all del, liksom nu gäller enligt handräckningslagen,i lagtexten bör intas föreskrift om att det i beslut om siikringsåtgärd resp. idet bevis om verkställighet av sådan åtgärd som skall lillsiällas den granskadeskall anges hur han skall förfara om han önskar fullfölja talan mol beslutetresp. mot verkställigheten därav. 1975/76:11 102 handräckningslagen bör den granskade därvid ävenledesunderrättas om innehållet i 19 ! ; i torslaget. Länsstyrelseni Väslerboliens län finner - i vafle fall vad gäller etl län av Västerbottensgeografiska storlek med långa avstånd mellan granskarensförrättningsort och granskningsniannens resp. utmätningsmannens flänsteslällen- alt den begränsning som i 2 ! ; ges begreppet granskningsman, kan medföra alten tvångsåtgärd med avsedd effekt inte kan företas inom den korta tid, som iallmänhet står till förfogande. Härför krävs enkla och informellahandläggningsrutiner. Enligt mening bör i författningstextenuttalas, att granskningsmans beslut om säkringsåtgärd och begäran omverkställighet av sådan åtgärd åtminstone i trängande fall ej behöver gesskriftlig form. Tre remissinstanser, nämligen hovrätten över ochBlekinge, kammarrätten i och Lantbrukarnas skatiedelegaiion haruttalat atl i lagtexten bör intas en regel om att protokoll eller förteckningöver de bevismedel som tas i beslag skall föras. Hovrätten uttalar sålunda atldet, liksom är fallet beträffande slraffprocessuelll beslag, redan i lagtexten- och ej som uiredningen uppenbarligen tänkt sig, i särskild kungörelse - börinföras en föreskrift om att beslut om beslag skall innehålla en noggrannförteckning över de bevismedel som onifattas av beslaget. 124§ föreskrivs att talan mot granskningsmansbeslut och mot verkställighet enligt lagen förs genom besvär hoslänsskatterätten. Utredningen fäster uppmärksamheten på att bestämmelseninnebär all även den som vill besvära sig mol utmätningsmans sätt attverkställa beslut om säkringsåtgärd har att anföra besvär hos länsskalteräiten.1 övrigt gäller de allmänna beslämmelserna om besvär i FPL. Den av utredningen föreslagnabesvärsregeln lämnas utan uttrycklig erinran av det övervägande antaletremissinstanser. Hovrättenöver och konstaterar, att utredningen tydligen har ansett atlbesvär över beslut om säkringsåtgärd ej skall utgöra hinder mot verkställighetav beslulel. Enligl hovrättens uppfattning bör för tydlighetens skull dennaprincip lagfästas genom att en erinran härom intas i förevarande paragraf Avsamma anledning synes lämpligt au i 16 ;; iredje stycket föreskriva att särskildförordnad granskningsmans beslut om säkringsåtgärd får verkställas även om delej hunnit överprövas av den som har att övervaka granskningen. Kammarräiien i Göieboig framhåller, atl enligl 30 kap.12! ; RB rättens beslut angående beslag och husrannsakan genast skall gå iverkställighet. 1975/76:11 103 Utredningensynes förutsätta atl även beslut om säkringsåtgärder enligt bevissäkringslagenskall få verkställas . Kammarrätten anser- för att någon tvekan inteskall föreligga - all bestämmelse härom bör införas i lagen. Länsstyrelseni Väslerboliens län anser, att rättsverkningarna av besvär över verkställighetsynes böra klarläggas. Den skattskyldige kan exempelvis i besvär tilllänsskatterätien göra gällande alt beslutet är omotiverat eftersom någonsabotagerisk ej föreligger. Av författningsförslaget framgår ej hur verkställighetenav beslutet påverkas av besvär till länsskatterätten i dessa fall. Enligtlänsstyrelsen i Västernorriands och synes avsikten vara atl verkställighetav beslut om säkringsåtgärd får ske ulan avvaktande av laga kraft. För altundvika vafle tvekan härom bör detta uttryckligen anges i lagtexten. Länsstyrelseni och Föreningen ifrågasätter regeln attbesvär över utmätningsmans verkställighetsåtgärder skall prövas avlänsskatterätt. Det framhålls att skattedomslol i regel torde sakna erfarenhetav exekutiv verksamhet. Det förefaller lämpligare att här låta överexekutorfungera som besvärsinstans. Föreningen har ingenting atl invända mot attskatterätten avgör besvär som rör granskningsmans åtgärder.