prop · FY0326 · 1975-12-31 00:00:00 — Det har framställts som ett demokratiskt rättvisekravatt invandrarna genom rösttätt får möjlighet att påverkaförhållandena inom kommunen på sådana oraråden som särskilt berör dera, t,ex.undervisning, social omvårdnad, kulturell verksamhet, fritidsverksamhet ochboendemiljöns utformning. Efter beslut i december1973 av har tillsatts en arbetsgrupp, bestående av enledamot från vart och ett av de nordiska länderna, för att utreda frågan omkomraunal rösträtt och valbarhet i bosättningslandel för invandrare från annatnordiskt land. Arbetsgruppens uppdrag avser val i både borgerliga och kyrkligakommuner. Arbetsgruppen skall överväga de principiella frågorna i sammanhangetoch redovisa underlag för ett ställningstagande tUl en eventuell reform. Denskall vidare kartlägga och anvisa lösningar på de praktiska och administrativaproblem som kan föreligga. Det ingår däremot inte i uppdraget att göra ensamlad bedömning av frågan om rösträtt och valbarhet för medborgare iannat nordiskt land. Arbetsgruppen väntas redovisa resultatet av sinaöverväganden , bemyndigadeschefen för koraraundeparteraentet att tillkalla sakkunniga med updrag attutreda frågan om rösträtt och valbarhet för invandrare (Kn 1974:02). Idirektiven uttalas bl.a, att starka skäl talar för att även de invandrare sominte har förvärvat svenskt medborgarskap får rösträtt vid kommunala val.Utredningens överväganden skall enligt direktiven avse invandrare från bådenordiska och utomnordiska länder samt såväl val till kommunfullmäktige ochlandsting som val till kyrkofullmäktige. Utredningen skall också övervägafrågan ora valbarhet till de beslutande församlingarna och nämnderna börtillkomma icke svensk medborgare. Utredningen väntas lägga fram sitt förslaginora kort. Beslut i frågan beräknas kunna föreligga årsval, IUhar föreslagit vissa riktlinjer för information tUl invandrare föreinvandringen. De föreslagna rUctlinjerna tillstyrks av remissinstanserna. Jaganser i likhet med utredningen att informationen om i de 1975: 26 80 länder,varifrån invandring sker till vårt land, bör ges en sådan inriktning attpersoner som överväger att flytta hit kan få det faktaunderlag, som behövs förett realistiskt beslut. Jag förutsätter efter sararåd raed chefen förutrikesdepartementet att hänsyn härtUl tas vid utforraningen av informationsverksamhet i invandrarnas ursprungsländer. I fråga om information tiUinvandrare efter invandringen till har IU framhållit att samtiigainformationsansvariga organ bör verka för en utjämning av skillnadema när detgäller informationssituationen för olika språkgrupper i landet och att ävenframdeles bör ha i uppgift att samordna inforraationsinsatser avseendeinvandrare. bör få ökade resurser för detta ändamål. Utredningen har vidareföreslagit att informationsinsatserna ökas för att påverka den allmännaopinionen i en för invandrarna gynnsam riktning samt for att skapa ökad förståelsemellan människor med olika språk, värderingar, traditioner, seder ochbeteendemönster. Sådana insatser raåste läggas upp på mycket lång sikt för attfå önskad effekt. Framför allt bör en långsiktig satsning ske på skolväsendet.Även inom massmedia och organisationslivet bör ökade insatser av detta slaggöras, bör samordna informationsverksamheten och tillföras ekonomiska ochpersoneUa resurser för uppgiften. Utredningensförslag om informationsåtgärder för invandrare i och omopinionsbildande verksamhet avseende allmänheten tillstyrks i stort avremissinstanserna. Jaghar i huvudsak samma uppfattning som utredningen och remissinstanserna i dessafrägor och anser det vara betydelsefullt alt såväl samhällsinformationen tillinvandrare förbättras och utvidgas som att information till allraänheten iinvandringspolitiska frågor ökas inom ramen för en långsiktig planering. Motdenna bakgrund föreslår jag i det följande en väsentlig ökning av för informationsverksarahet, IUhar frarahållit att stiftelsen har spelat en stor roll förförraedlingen av samhällsinformation till invandrare. IU förordar attverksamheten fortsätter enligt i huvudsak nuvarande riktlinjer. Tidningen harvisat sig fyUa ett stort behov. Principerna för sammansättningen avstiftelsens styrelse bör dock ändras. Denna bör få ett breddat parlamentarisktinslag. Desutom bör företrädare för , (), invandrarintressen och personalen ingå i styrelsen. IU föreslår attstatsbidraget till tidningens verksamhet under /76 utgår med 1,5milj. Remissinstansernahar i stort anslutit sig till förslagen. Stiftelsen Invandrartidningenframhåller vikten av att NSI och är företrädda i styrelsen. Eventuellt börockså SÖ ingå, eftersom tidningen används i undervisningssammanhang. NSI ärtveksam tUl förslaget att vara representerad. 1975: 26 81 Jagdelar bedömningen att invandrartidningen är ett effektivt infor-raationsmedel.Tidningens upplageutveckling är positiv och de olika editionerna har visat sigvara särskilt användbara för målgrappsanpassad information om t.ex, nya lagareller för annan samhällsinformation. Vidare kan så gott som allainvandrarhushåll nås genom tidningens temanummer, vari olika rayndigheter kannå ut med angelägen information. Motdenna bakgrund beräknar jag stiftelsens medelsbehov för /76till 1,5 milj. kr. Jag återkommer härtUl i det följande. Principernaför sammansättningen av stiftelsens slyrelse bör också enligt min meningändras så att styrelsen får en breddad parlamentarisk sammansättning, I styrelsenbör vidare ingå företrädare för närmast berörda myndigheter och förinvandrarintressen. Vad gäller företrädare för de anställda i stiftelsensstyrelse finner jag inte tiUräckliga skäl att frångå de riktlinjer förpersonalrepresentation i statiig myndighets styrelse m,m, som hargodkänts av (prop. 2, p. 7, InU 4, rskr 95). Däremot harjag ingen erinran mot att de anställda i stiftelsen liksom beredsmöjlighet att i andra former ta del i styrelsearbetet. Det ankoraraer påregeringen att besluta om styrelsens sammansättning, Enförutsättning för att samhällets åtgärder till förmån för invandrare ochspråkliga minoriteter skall bli effektiva och ändamålsenliga är att de olikaberörda myndigheternas ansvarsområden i detta avseende är klart avgränsade. Är1968 fastslog statsmakterna principen att den fackmyndighet som har ansvar förviss verksamhet i förhållande till svenska medborgare även skall ha molsvarandeansvar i förhållande till utiänningar sora är bosatta i . IU har uttalatatt denna princip bör gälla även . Det finns emellertid behov avsärskilda åtgärder för att stimulera fackorganen inom olika samhäUsoraråden attvidta nödvändiga åtgärder för invandrare. Mot denna bakgmnd bör samordnande ochinitiativtagande insatser göras på såväl central som lokal nivå. På centralnivå bör enUgt utredningen även i fortsättningen ha denna samordnande ochinitiativtagande uppgift. Utredningenhar föreslagit att centrala direktiv utfärdas till statsrayndigheterna, varidessa erinras ora skyldigheten att i resp. verksamhet genomföra de särskildaåtgärder för invandrare som är nödvändiga. I direktiven bör även anges attvarje myndighet bör upprätta ett program för sina särskilda åtgärder förinvandrare. Utredningen har avvisat tanken på att ställa samman en katalog ivilken statsmakterna anger varje rayndighets arbetsuppgifter när det gälleråtgärder för invandrare. 6 1975.1 saml. 1975: 26 82 IU:söverväganden om ansvarsfördelningen meUan myndigheterna har vunnit anslutningbland reraissinstanserna, sora har framhållit att dessa överväganden inteinnebär någon ändring av de riktiinjer som har tillämpats i praxis sedan långtid och som fastslogs av statsmakterna . Statskontoret har sålundabetonat att det vore en olämplig lösning att sammanställa en katalog i vilkenstatsmakterna anger varje myndighets arbetsuppgifter när det gäller särskildaåtgärder för invandrare. () har framhåUit vikten av attinvandrarnas och minoriteternas behov vägs in som en integrerad del avmyndigheternas ordinarie planerings- och budgetarbete. Jagansluter mig till utredningens överväganden om ansvarsfördelningen mellan myndigheternaför åtgärder för invandrare och språkliga minoriteter. Jag finner i dettasammanhang anledning att åberopa statsmakternas uttalande i dennafråga, i vilket framhölls att ansvaret för att olika konkreta åtgärder påskilda områden vidtas för att ge invandrare stöd och hjälp bör åligga resp.fackmyndighet. Åtgärder för invandrare borde således i princip vidtas av demyndigheter som svarar för motsvarande uppgifter i fråga om svenska medborgare.Det framhölls vidare att det emellertid kan råda delade meningar ora hur gränsemainora olika områden skall dras mellan skUda rayndigheters uppgifter i dessaavseenden inom ramen för den principiella ansvarsfördelningen. Sådanagränsdragningsfrågor ansågs i huvudsak vara av mera praktisk än principiellnatur och de torde därför kunna lösas utan större meningsskiljakligheter. Detframhölls slutligen att en sådan spridning av arbetsuppgifterna motiverar attgarantier skapas för att en samordning sker av myndigheternas insatser. Fördenna samordning skulle svara. Ävenjag anser att det vore en olämplig lösning att sammanställa en katalog i vilkenstatsmakterna anger varje myndighets arbelsuppgift när det gäller särskildaåtgärder för invandrare. Jag har samma uppfattning sora bl,a, statskontoret i dettaavseende. är det väsentiigt att myndigheterna på lärapligt sätterinras om att de var och en inom resp. verksamhetsområde har samma ansvar förinvandrare som för svenskar och att därutöver särskilda åtgärder i vissa fallär nödvändiga beträffande invandrare. IUhar uttalat att det ibland kan vara ändamålsenligt att de myndigheter som ärberörda av en viss fråga bedriver samråd i mera institutionaliserade former,t.ex, i fråga om åtgärder för överföring och omhändertagande av flyktingar, SIVoch Svenska Röda korset har föreslagit att ett samarbetsorgan i flyktingfrågorinrättas mellan berörda myndigheter. Inom övervägsf,n, formerna för uttagning, överföring och omhändertagande av flyktingar.Frågan om medverkan från myndigheter och vissa frivilliga organisationer, sombl.a. arbetar med flyktingfrågor, har aktualiserats i sammanhanget. 1975: 26 83 organisation framgår av tablån på s, 91, ,som inrättades den 1 juU 1969 (prop, 1968:142, SU 1968:196, rskr 1968:405),handlägger förutom tillstånds-, kontroll- och medborgarskapsfrågor frågorrörande invandrarnas anpassning, består av verkschefen och sexlekmannaledamöter. Till verket är knuten en rådgivande expertgrupp raedföreträdare för intressen som är berörda av de frågor som handlägger. Verketbestår av fyra byråer, nämligen en tillståndsbyrå för handläggning av ärendenenligt utlänningslagstiftningen, en medborgarskapsbyrå för handläggning avärenden enligt medborgarskapslagstiftningen, en byrå för anpassningsfrågor ochen byrå för administrativa uppgifter. finns enregisterenhet, som handhar frågor om automatisk databehandling av vissa rutinerför handläggning av tillstånds- och medborgarskapsärenden ra,ra. Motbakgrund av förslagen ora åtgärder för invandrarnas sociala och kulturellasituation har IU tagit upp frågan om i vilken utsträckning SIV:s ledning ochorganisation i övrigt samt arbetsuppgifter bör ändras för att svara mot deintentioner, som ligger bakom IU:s överväganden. Jagtar först upp vissa synpunkter på SIV:s ledningsfunktioner. IUhar föreslagit att även i fortsättningen bör ledas av en styrelse med sjuledamöter. Verkets generaldirektör bör liksom vara styrelsensordförande. Styrelsen bör sora f.n. vara av lekmannakaraktär och haparlamentarisk förankring. Vidare har utredningen föreslagit att den rådgivandeexpertgrupp som sedan SIV:s tillkomst varit knuten till avskaffas.Utredningen föreslår även att ett nytt rådgivande organ invandrarrådet knyts till . Rädet föreslås få 15 ledamöter som företräder invandrar- ochminoritetsorganisationer samt invandrar- och minoritetsintressen i övrigt. SIVskuUe inhämta rådets synpunkter i frågor rörande invandrarnas sociala ochkultureUa situation, riktlinjer för SIV:s bidragsgivning samt förslag tillårlig ansIagsframstäUning. Remissinstansemahar framfört ett flertal synpunkter på SIV:s ledningsfunktion. Förslaget attexpertgruppen bör avskaffas tillstyrks av merparten av remissinstanserna, raenavstyrks av , försvarsstaben och AMS. RRV anser det vara enbrist att arbetsmarlcnadens parter inte är företrädda i SIV:s ledningsfunktion.De borde enligt RRV antingen vara företrädda i styrelsen eller i det föreslagnainvandrarrådet, som därigenom skulle få ett breddat underlag. En rad andrainstanser bl.a, . , , i anser att det finns behov av ettrådgivande organ på invandrarpolitikens oraråde med bredare förankring isamhället än vad som skulle vara raöjligt med det av utredningen föreslagnainvandrarrådet. 1975: 26 84 frarahållersålunda att i och för sig bör ett organ som kan framföra invandrarnas intressenknytas till , men därutöver bör ett övergripande permanent statligtrådgivande organ 1 invandrar- och minoritetspolitiska frågor inrättas. Rådetbör ha en bred samhällelig förankring. Föregen del anser jag att det inte finns anledning att ompröva statsraakternasbeslut av ora storleken och saramansättningen av i annanmån än att representanter för verkets anställda bör tillkomma i enlighet med deriktUnjer för personalrepresentantation i StatUg rayndighets styrelse ra.ra.som har godkänts av . I fråga om den till knutna expertgruppentillstyrker jag förslaget att gruppen ersatts raed ett system genora vilketformerna för samarbete med experter inom ett visst område bedöms från fall tillfall. SIV:s kompetensområde spänner över så raånga olika sarahällssektorer attdet inte är raeningsfullt att i ett och samma organ samla företrädare för aUadessa olikartade verksamhetsoraråden. Jaganser i likhet med en rad remissinstanser att det är angeläget att bedriversin verksamhet i nära kontakt med invandrarnas organisationer och med andraorgan som företräder invandrar- och minoritetsintressen. Det bör komma tilluttryck i SIV:s instruktion att verket bör vara kontaktorgan mellan sarahälletoch invandrarorganisationerna. bör emellertid enligt rain raening gesmöjligheter att själv avgöra i vilka former verkets samråd medinvandrarorganisationer bör ske och hur verket skall utveckla kontaktverksamheti förhållande till invandrarorganisationer. Detär enligt min mening angeläget at det även på regeringsnivå utvecklas formerför fortlöpande samråd med av invandrar- och minoritetspolitiska frågorberörda organ. I likhet med bl.a. i Sverigeanser jag att ett perraanent rådgivande organ i invandrarfrågor raed bredförankring bör inrättas, I det rådgivande organet, som bör kallasinvandrarrådet, bör ingå företrädare för invandrares och språkliga minoritetersegna organisationer, för berörda statliga och koraraunala instanser samtarbetsmarknadens parter. Jag avser att senare föreslå regeringen att ettinvandrarråd av detta slag knyts till . Det börankomma på regeringen att närmare besluta om rådets sammansättning. Jagövergår nu till att behandla frågan om SIV:s arbetsuppgifter och organisation. Ifråga om verkets uppgifter för invandrarnas anpassning anförde dåvarandedepartementschefen i prop. 1969: 53 (SU 1969: 86, rskr 1969: 218) att underlagsaknades för att fullständigt bedöma omfattningen och inriktningen avinsatserna på området innan IU hade redovisat resultatet av sitt arbete. Enligtdepartementschefen var det emellertid angeläget, att inom den föreslagna organisationenför anpassningsåtgärder, få tUl stånd en förbättrad samordning av de åtgärdersom redan då ankom på 1975: 26 85 fräraststatliga och koraraunala myndigheter och organ. Vidare förelåg ett stort behovav fortsatta initiativ av den art som ankom på den arbetsgrupp förinvandrarfrågor, som fanns inom dåvarande inrikesdepartementet.Främst gällde det insatser för att tUlgodose invandrarnas behov av informationom förhåUandena i samt åtgärder i syfte att komma till rätta med deinitialproblem sora invandrare möter på skilda områden i samhällslivet. Vidareborde det ankoraraa på verket att planera användningen av det särskilda anslagför anpassningsåtgärder sora hade tagits upp på riksstaten för budgetåret1967/68. Anpassningsbyrånsarbetsuppgifter och arbetssätt har lett till en intern indelning i sektioner.Inora dessa innebär arbetet främst initiativtagande, kontaktskapande,samordnande och informerande verksamhet av mycket varierad karaktär iförhållande till myndigheter, organisationer, företag, massmedia och enskUda.De skilda sektionernas ansvarsområden är följande. Kommunsektioneninitierar och medverkar till åtgärder för att tillgodose invandrarnassärskilda behov inom kommunernas ansvarsområden, bl.a, medinflytande,förbättrad information till invandrare och svenskar bl,a, genom inrättandet aven invandrarbyrå eller motsvarande samt förbättrad tolkförraedling. Vidarebistår sektionen invandrarfunk-tionerna med viss rådgivning m.m. Arbetsmarknadssektionenverkar för att åtgärder vidtas så att invandrarna på ett naturligt sättkoramer in i svenskt arbetsliv och att de särskUda problem, som möter dem påarbetsplatserna, minskas. Insalsema inriktas främst på svenskundervisning,introduktion av nyanställda, arbetsplatstolkning, information, deltagande ochmedinflytande i fackföreningarnas arbete samt arbetarskydd. Organisationssektionensvarar för SIV:s uppgift att vara kontaktorgan mellan samhället ochinvandrarnas organisationer och trossamfund samt svenska organisationer ochinstitutioner, som sysslar med invandrarfrågor. Sektionen har därvid tillhuvuduppgift att fördela bidrag till organisationerna och att ge råd och hjälpi föreningstekniska frågor. Utbildningssektionenföljer löpande behovet av åtgärder samt initierar och saraordnar åtgärder ifråga om invandrarbarns och vuxna invandrares utbildning, frilidsfrågor förbarn och ungdom, litteraturförsörjning genom biblioteken, invandrarkunskap iutbildning för svenskar och nordiska utbildningsfrågor. Myndighelssektionenstimulerar centrala myndigheter och organ tUl åtgärder för invandrarna,sararåder raed myndigheterna om konkreta åtgärder samt samordnar dessa i defall flera myndigheter är berörda. Publikationssektionenframställer material som informerar invandrarna om det svenska samhället,påverkar myndigheter och organisationer att inforraera invandrarna orarättigheter och skyldigheter, verkar för sam- 1975: 26 86 ordningav sådana insatser samt sprider kunskap bland svenskarna om vaiför invandrarnakommit hit och vilken betydelse de har för . Konsulentsektionenkompletterar den informationsservie, som invandrarbyråer, myndigheter ochorganisationer ger invandrarna i individuella ärenden samt sprider erfarenheterav detta inom och utom verket. Vidare anlitas konsulenterna av tillståndsbyrånför sociala utredningar i vissa tillståndsärenden. Enligtpersonalstaten finns 16 tjänster för de uppgifter, som ankommer påanpassningsbyrån. Häratöver finns 15 extra- eller arvodestjänster, som avlönasfrån anslaget Anpassningsåtgärder för invandrare, SrV:sinformationsuppgifter handhas f.n. av två informationstjänstemän direkt underverksledningen. Med anlitande av medel från anpassningsanslaget har verketdessutom anställt ytterligare personer för uppgifterna. Sålunda finnssammanlagt åtta tjänstemän, som utgör den s. k. informationsenheten. Den svararför SIV:s pressombudsmannafunktion, ger ut en facktidskrift. Ny i ,producerar vissa trycksaker för extern information, svarar för verketsseminarieverksamhet och pressklippservice samt verkets interninformation.Informationen riktar sig till invandrare, den svenska allmänheten, massmediaoch andra målgrupper. Någon klar gränsdragning mot anpassningsbyrånsverksamhet finns inte. IUföreslår vissa förändringar av verkets organisation och har därvid anförtföljande. Ansvaret för att omvandla de övergripande målen till anvisningar ochriktlinjer för verksamheten inom skilda samhällsområden bör till övervägandedel vUa på . Sarahällsutvecklingen medför att målen med tiden måsteutvecklas. Delta ställer krav på en uppföljning och utvärdering av gjordainsatser inora olika områden för att statsmakterna skall ha ett uttömmandebeslutsunderlag, bör därför svara för långtidsplanering, utredningsverksamhetoch metodutveckling vid sidan om den initiativtagande, pådrivande och samordnandeverksamheten. För dessa arbetsuppgifter bör en utrednings- och samordningsenhetinrättas inora , DenhittiUsvarande verksamheten inom anpassningsbyrån och den s,k.informationsenheten hos har visat, att ett av de mest betydelsefullamedlen för att underlätta invandrarnas anpassning i vårt land är information.Planering, produktion och distribution av sådan information, som måsteutformas med hänsyn till de olika målgrupperna som bör nås, kräver särskildkunskap. Detta arbete samt uppgiften att samordna andra myndigheters ochorgans informationsinsatser motiverar en särskild organisatorisk enhet, som börha det övergripande ansvaret för SIV:s informationsuppgifter. Enhetenför utrednings- och samordningsverksamhet bör svara för samordning av åtgärdertiU förmån för invandrare i , I uppgiften bör bl.a, ingålångtidsplanering, utredningsverksamhet, intemationella 1975: 26 87 frågor,metodutveckling, frågor gällande avgränsning av berörda myndigheters och andraorgans resp, ansvarsområden när det gäller åtgärder för invandrare,utarbetande av råd och anvisningar samt insatser av allmänt initiativlagandeoch pådrivande karaktär. Enheten bör vidare svara för SIV:s anslagsfördelandeverksamhet, dvs. bidragsgivning till mvandrar- och minoritetsorganisationerm.fl. En väsentlig del av den anslagsfördelande verksamheten bör innefattauppföljning av effekterna av bidragen. En viktig uppgift i sararaanhanget ärkontaktverksamhet avseende invandrar- och minoritetsorganisationer. Den föreslagnainformationsenhetens huvudsakliga arbetsuppgifter bör varainformationsplanering i samråd med NSI och övriga berörda myndigheter samtinformationsproduktion avseende såväl invandrare som allmänheten ochdokumentation. Enheten bör därvid ge kontinuerlig och systematisk inforraationtiU raassmedia i såväl som utlandet, informationsteknisk service tillandra myndigheter och organ som komraer i kontakt med invandrarfrågor samtintemt inom , producera och distribuera trycksaker och AV-raaterial avolika slag, medverka i och samordna kurser, konferenser ra,ra. iinvandrarfrågor samt svara för SIV:s biblioteks- och dokuraentationsverksarahetsamt allmän upplysningsverksamhet avseende enskilda förfrågningar. IU:sförslag om organisatoriska förändringar av SIV:s verksamhet för invandrarnaskulturella och sociala situation är av översiktlig karaktär. IU har intenärmare gått in på frågan om personalresurser och anslagsbehov i anslutninghärtill. IUhar inte funnit skäl att föreslå någon ändring av beslut atthandläggningen av såväl frågor enligt utlännings- ochmedborgar-skapslagstiftningcn som saraordningen av åtgärder för invandrarnasanpassning m.m, bör ankomma på . Erfarenheterna visar att sammanföringen avdessa två slag av arbetsuppgifter är ändamålsenlig. Jag delar IU:s uppfattningoch anser att verkets arbetsuppgifter bör vara att fullgöra de uppgifter somenligt utiännings- och medborgarskapslagstiflningen eller annan författningankoramer på den centrala utiänningsmyndighelen samt att föra register ochstatistik över utlänningar i i den utsträckning som behövs förverksaraheten. Vidare bör svara för samordning av åtgärder för invandrare iSverige samt efter samråd raed berörda myndigheter vidta eller föreslååtgärder, verka för att institutioner och organisationer utanförrayndig-hetskretsen vidtar behövliga åtgärder och fördela de anslag som kanStäUas tUl SIV:s förfogande för bidragsgivning. Dessutom bör i samråd medNSI svara för samordning av samhällsinformation till och om invandrare, tainilialiv till informationsåtgärder, svara för allmän samhällsinformation tUlinvandrare, som inte åligger annan myndighet och svara för information tUlaUmänheten i invandringspolitiska frågor. Det bör vidare ankomma på attsvara för dokuraentation i 1975: 26 88