prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — som förenade fabriksverkenräknar med för /76 uppkommer eU samlat överskott av(9,2-1-26,3-1-42,6 =) 78,1 milj. kr. Av detta belopp bör 45 milj. kr.inlevereras till staten medan övrig del av det uppkomna överskottet enligtden preliminära beräkningen 33,1 milj. kr. - bör avsättas somvärderegleringsreserv för fabriksverkens tvätterier. Jag har i detta sammanhanginte tagit ställning till frågan om bokföringen av uthyrningspersedlar. Iavvaktan på att regeringen kan komma att bestämma nya regler för inleverans avöverskott från verket bör inkomsten på titeln för /77 föras uppmed oförändrat belopp, dvs. 29 milj. kr. Jämförtmed beräkningar bör sålunda inkomsterna justeras upp med45 milj. kr. för /76 och räknas ned med 33,5 milj. kr. Inkl.de av mig förordade avvikelserna från inkomstberäkningaruppgår totalbudgetens inkomster enligt de förnyade 1975/76:150 50 inkomstberäkningarnatill 89 810 milj. kr. för /76 och 99 197 milj. kr. /77 (tabell 8). Detta är 991 milj. kr. resp. 971 milj. kr. merän vad som angavs i årets budgetproposition. Minberäkning av de enskilda inkomsttitlarna på driftbudgeten för budgetåret1976/77 framgår av specifikationen i bilaga 6. Jaghar i det föregående redogjort för förändringarna i förhållande tillbudgetpropositionen i fråga om begärda investeringsanslag för budgetåret1976/77. De begärda investeringsanslagen uppgår nu till 9 595 milj. kr. De förfinansiering av dessa investeringar beräknade avskrivningsmedlen som böranvisas på driftbudgeten uppgår tUl 1 325 milj. kr. De medel som inom resp.kapitalfond är tillgängliga för finansiering av investeringarna, dvs.avskrivningsmedel och övriga kapitalmedel inom fonderna, beräknar jag till 2555 milj. kr. På grundval härav beräknar jag investeringsbemyndigandena till 5715 milj. kr. Kapitalbudgetens utgifter och dessas finansiering framgår avtabell 9. Jaghar låtit upprätta förslag till investeringsplan och investeringsstater /77 med specifikation av de i planen angivna investeringsbemyndigandena,vilka förslag bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga (8). Beräkningav totalbudgeten för budgetåren 1975/76 och 1976/77 Medbeaktande av vad jag har anfört i det föregående beräknar jag totalbudgeten förbudgetåren 1975/76 och 1976/77 på sätt som framgår av tabell 10. Beräkningarnager ett underskott i totalbudgeten på ca . för budgetåret1975/76 och ett underskott på ca . för /77.Underskottet för /76 är nära 900 milj. kr. mindre än det somangavs i finansplanen. För /77 beräknas nu budgetunderskottet bliav ungefär samma storlek som angavs i budgetpropositionen. Tabell8 Inkomster på totalbudgeten /75-1976/77 (Milj. 1974/75 1975/76 Utfall Budget- Nybe- Budget- Ny be- prop. till nybe-1975/76 beräkning 1976/77 Skatt på inkomst, förmögenhet och rörelse samt socialförsäkringsavgifter Automobilskattemedel Allmän arbetsgivaravgift Tullmedel Mervärdeskatt Övriga tullar och acciser Statens affärsverksfonder Övriga inkomster på driftbudgeten Beräknad övrig finansiering -K 3 297 + 2 319. -f 1 562 -f 1 202 72490 88 819 89 810 98 226 99 197 4-17 320 4-9 387 Tabell 9 Kapitalbudgetens utgifter och /77 3 800 801 000 2 071 700 000 1 642 795 000 1 876 068 000 -27 000 000 9 594 895 000 2 351 245 000 1 325 477 000 5 714 741 000 5 690 789 000 Tabell 10 Totalbudgeten budgetåren 1974/75-1976/77 (Milj.kr.) till ny beräkning 1975/76 1975/76 till ny beräkning 1976/77 varav: inkomster pä Till regeringsprotokollet i detta ärende bör fogas som Bilaga 1: Reviderad nationalbudget 1976 Bilaga 2: Långtidsbudget för perioden /771980/81 BUaga 3: långtidsutredning och remissinstanserna BUaga 4: approximativa beräkning avbudgetutfallet för /76 BUaga 5: förnyade inkomstberäkningför /77 Bilaga 6: Specifikation av inkomsterna på driftbudgetenför /77 BUaga 7: Specifikation av anslagsförändringar iförhållande till budgetpropositionen för /77 Bilaga 8: Förslag tiU investeringsplan ochinvesteringsstater för /77 Bilaga 9: Förändringar i förslaget till statsbudget /77 sedan budgetpropositionen BUaga 10: Allmänna Pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen:Årsredovisning för BUaga 11: Post- och , PK-banken:Årsredovisning för BUaga 12: Lagförslag Prop.1975/76:150 53 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. godkänna de allmänna riktlinjer förden ekonomiska poUtiken som jag har förordat i det föregående, 2. till Avskrivning av nya kapitalinvesteringarför /77 anvisa följande förslagsanslag, nämligen Statens affärsverksfonder Statens järnvägars fond Järnvägar m. m. 3. till Avskrivning av nya kapitalinvesteringar /77 anvisa följande reservationsanslag, nämligen : Byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementels verksamhetsområde 70 000 000 Lån till utbyggnad av oljelagringen 5 800 000 Lån till teko-, sko- och garveriindustrier 25 000 000 Fonden för statens aktier Teckning av aktier i 187 500 000 Förrådsfonden för ekonomiskt försvar: Förrådsanläggningar m. m. 4. bemyndiga regeringen att träffaavtal med och i huvudsaklig överensstämmelse med vad jag har anfört i detföregående, 5. bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontoretatt ikläda staten garanti för lån till Aktiebolaget och Galopp med högst30 . 6. till Lån för vissa investeringar inom trav- och galoppsporten /77 under fonden för låneunderstöd anvisa ettinvesteringsanslag av , 7. bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter om 20 procentsvinstavdrag vid kombinerad vadhållning avseende galopptävlingar, 8. godkänna min beräkning av förändringarna i anslagsbehållningarna /77, 9. godkänna min beräkning av förändringarna i dispositionen av rörligakrediter för /77, 10. antaga inom upprättat förslag till lag om.storleken av statlig inkomstskatt som ingår i preliminär skatt för /77, 11. antaga inom upprättat förslag till lag om ändringi lagen (1975: 1147) om särskilt investeringsavdrag vid taxering till statliginkomstskatt, 12. antaga inom upprättat förslag tiU lag om ändring ilagen (1975: 1149) om statligt investeringsbidrag för inventarieanskaffning, 13. godkänna min beräkning av driftbudgetens inkomster för budgetåret1976/77 enligt den vid detta protokoll fogade specifikationen, 14. godkänna förslaget till investeringsplan och investeringsstater /77, 15. på kapitalbudgeten beräkna den mot investeringsplanen svarandeinkomsttiteln tiU 5 , 16. med ändring av förslag i prop. 1975/76: 100 bU. 17, tiU Oförutseddautgifter för /77 anvisa ett förslagsanslag av 1 500 000 000 kr.att stå till regeringens förfogande för de ändamål och på de villkor jag harförordat i det föregående. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärdersom föredraganden har hemställt om. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 DEN REVIDERADE NATIONALBUDGETEN 1976 Denreviderade nationalbudgeten som härmed läggs fram är utarbetad inomfinansdepartementets ekonomiska avdelning och konjunkturinstitutet.Nationalbudgeten bygger på material som erhåUits från fackdepartement och olikaverk och institutioneir. Vidare har utredningsrådet hörts. Dess ledamöter bärdock ej något ansvar för nationalbud-getens utformning och bedömningar. Nationalbudgetenbestår av två delar. I den första delen, kapitel 1, sammanfattarfinansdepartementet det ekonomiska läget och konjunkturutsikterna. Den andradelen, kapitel 29, behandlar utvecklingen inom olika områden mera i detalj. Kapitlen 3 Utrikeshandeln,6 De enskilda konsumenternas ekonomi, 7 Investeringarna och 9 Kreditmarknadehhar sammanställts inom . Institutet har även sammanställtavsnitten om gruvor, ' mineralbrott och tillverkningsindustri samt skogsbruk ikapitel 4. Av ett bihang som följer efter kapitel 9 framgår även i tablåformvilka kapitel och avsnitt som sammanställts inom ekonomiska avdelningen resp.konjunkturinstitutet. Vidare redovisas prognostal för olika delsektorer enligtekonomiska avdelningens och bedömningar. Ansvaretför bedömningen av ekonomi 1976 vUar på finansdepartementetsekonomiska avdelning där arbetet med nationalbudgeten letts avplaneringschefen . 1 1975176.1 saml. Tecknenpå en vändning i den internationella konjunkturen har blivit allt klarare sedanden preliminära nationalbudgeten framlades . I Förentastaterna inträffade vändningen sannolikt . I landefter land bromsades sedan nedgången upp och har under de första månaderna1976 ersatts med en allt mer markerad uppgång. Denna är nu helt manifest i bådeFörbundsrepubliken och i och man kan även ana vissa teckentill en förbättring i . I de mindre länderna, som bl. a. tillföljd av en mera effektiv ekonomisk poUtik haft en något gynnsammareutveckling, förväntar man sig emeUertid att uppgången skall ske med en vissfördröjning. Enligtde nu föreliggande prognoserna kommer den totala produktionen inom OECD-områdetatt öka meUan 1975 och 1976. Prisökningarna fortsätter att bromsasupp och beräknas i genomsnitt uppgå till . Återhämtningen leder till enpå nytt växande världshandel. Efter den kraftiga nedgången 1975 beräknar manatt denna skall öka . I destora industriländerna är det i första hand omslaget i lagerinvesteringarnasom medfört denna markanta förbättring i aktiviteten. Vi upplever nuspegelbilden av den lagerneddragning som främst skedde under första halvåret1975 och som då förorsakade den drastiskt minskade aktiviteten under dennaperiod. Enbart det förhållandet att denna lageravveckling upphör innebär etttillskott till efterfrågan. I flera länder förefaller det dessutom som omlagerinvesteringarna redan kommit in i ett uppbyggnadsskede, vilket i så fallytterligare förstärker efterfrågeökningen. Uppgångstendensernahar dessutom på många håll förstärkts av en tillväxt i den privatakonsumtionen. Denna gjorde sig först märkbar på bilområdet och för en del andravaraktiga konsumtionsvaror. förefaller emellertid uppgången omfatta ettbrett varusortiment och även successivt tUlta i styrka. En viktig faktor bakomdenna uppgång är den förstärkning av hushållens realt disponibla inkomster somskapats av kombinationen av ökande sysselsättning och successivt avtagande prisstegringar.Men av ännu större betydelse är förmodligen att tillförsikten och förtroendetnu förefaller att ha återvänt till hushållen. Detta kan bl. a. registreras i enrad opinionsundersökningar men kommer även till uttryck genom en klar sänkningi hushållens sparkvot. 1 Reviderad nationalbudget 1976 Diagram 1:1 Arbetslöshet i olika länder 19741976 1 Uppgift ej tillgänglig för . Anm. På gmnd av skiljaktiga definitioner ochberäkningsmetoder är dessa tal inte helt jämförbara länderna emellan. Källor: och nationell statistik. Prop.1975/76:150 4 Någrahelt tydliga tecken på en vändning i fråga om investeringarna förelåg inte . Men under de hUtills passerade delama av 1976 har man kunnatobservera ett växande antal tecken härpå. I både ochFörbundsrepubliken förefaller investeringsviljan nu ha återvänt inomnäringslivet. Även bostadsbyggandet börjar skjuta fart i en dd länder. Denväxande ekonomiska aktiviteten drar också med sig ökningar i utrikeshandeln. rad länder kommer exporten nu på nytt att skjuta fart. Efterfrågansinriktning på lagerökningar och privat konsumtion medför emeUertid ävenrelativt snabba uppgångar i importen, vilket för en del länder kan medförarelativt kraftiga försämringar av handels-och bytesbalanserna. De förbättringarsom kunde observeras i detta avseende var således endast temporäraoch berodde i första hand på den kraftiga nedgången i den ekonomiskaaktiviteten. Utvecklingenunder 1974 och 1975 medförde den djupaste lågkonjunkturen i fredstid sedan1930-talet. När man nu ser tUlbaka på dessa år kan man konstatera att denekonomiska politiken i de stora länderna i stort sett misslyckades med attstabUisera produktionen och motverka ökningarna i arbetslösheten. I första handförefaUer detta bero på att åtgärderna sattes in . Det var egentligenförst som politiken lades om i expansiv riktning. Men då hade redannedgången blivit markant och arbetslösheten nått mycket höga nivåer. Det ekonomiskahandlandet inom såväl företags- som hushållssektorn kom i det då rådande lägetatt kännetecknas av en betydande försiktighet. Lågkonjunkturen hade tillåtitsatt gå så långt att en utbredd misstro mot den framtida ekonomiska utvecklingenhade skapats. Genom att öka sitt sparande och förbättra sin likviditet villeman gardera sig mot en fortsatt eller kanske förvärrad lågkonjunktur. De olikaekonomiskpolitiska åtgärder som sedermera vidtogs räckte inte till för attåterställa det förtroende som hade behövts för att motverka nedgången ihushållens och företagens efterfrågan. Inriktningenoch utformningen av den ekonomiska politiken bidrog inte heller härtiU. I destora länderna valde man i en betydande utsträckning att arbeta med generellaåtgärder som endast indirekt via andra sektorers utgiftsbeteende påverkadeden ekonomiska utvecklingen. Till följd av den rådande osäkerheten valdeemellertid både företag och hushåll att spara stora delar av dessainkomstförstärkningar i stället för att omvandla dem i en effektiv efterfrågan.I synnerhet medförde detta kraftigt ökade budgetunderskott, vUkadock icke fick sin avsedda effekt på aktivitet och sysselsättning utan i förstahand endast ledde till en likviditetsuppladdning inom de privata sektorerna avekonomin. Mankan inte utesluta möjligheten av att den ekonomiska politik som underlågkonjunkturåren förts i de stora industriländerna med dess 1 Reviderad nationalbudget 1976 S starka inslag av generella ekonomisk-politiska åtgärder kan komma att försvåra en effektiv stabiliseringspolitik framöver.Om uppgången skulle hota att gå för snabbt krävs förmodligen utomordentligtkraftiga insatser inom såväl finans- som penningpoUtiken innan man når eneffektiv dämpning av efterfrågan. förefaller emellertid detta inteutgöra något problem. Det tycks snarare som om 1976 kommer att innebära enrelativt väl balanserad återgång tUl mera normala ekonomiska förhållanden. Deti utgångsläget mycket låga kapacitetsutnyttjandet medför att efterfrågan kantillåtas expandera relativt långt innan detta medför några negativa effekter påpris- och kostnadsutvecklingen. Genom snabba produktivitetsstegringar kanockså vinstnivån återstäUas utan att några egentliga prishöjningar behöver vidtagas.Det innebär emellertid att antalet arbetslösa kommer att sjunkarelativt långsamt. För vårt eget lands vidkommande innebär den förutseddainternationella utvecklingen en markant uppgång i varuexporten. Efter den kraftiganedgången räknar män nu med att varuexporten skall öka med 10 %under 1976. Det är i första hand råvaruefterfrågan som återvänder i takt medatt lageravvecklingen upphör och på vissa områden förbyts i en lageruppbyggnad.I fråga om trävarusektorn kun- Tabell 1:1 Reviderad försörjningsbalans 1975 1976 -3,3 -"'2 -3,1 -0,9 -1,6 14,2. 7,0. -0,1 -2,2 -8,4 -10,2 (0,7)> (-2,3) -1,5 Bostäder Lagerinvestering Privat konsumtion Offentiigkonsumtion Summa efterfrågan 361,5 0,2 2,0 ' Lagerinvesteringarnas förändring i procent av föregåendeårs bruttonationalprodukt. Prop.1975/76:150 6 deman observera en klar vändning till det bättre . Enligtden konjunkturbarometer som utförts har dessutomordertecknandet skjutit en betydande fart inom såväl massa- och pappers- somjärn- och stålsektorerna. Till följd av den i varje fall än så länge jämförelsevisförsiktiga uppgången på investeringsområdet kan man emellertid inte räkna mednågon mera markant ökning av verkstadsindustrins export. Det är sannolikt förstunder senare delen av 1976 som den kommer att ta fart. Vidsidan av exporten förefaller den privata konsumtionen att stå för ett expansivtinslag i efterfrågebilden . Vi har bakom oss medutomordentligt kraftiga ökningar av de realt disponibla inkomsterna ihushållssektorn ökningar som inte fullt ut kommit till uttryck i den privatakonsumtionen. Hushållssektorns sparkvot har fortsatt att stiga, sannolikt tillföljd av just snabbheten i de reala inkomsternas ökning. Starka skäl talar nuför att dessa ökningar får en konsumtionsstimulerande effekt , ävenom inkomstökningen blir något långsammar under detta år. Den dämpning ikonsumentprisernas stegring som man synes ha anledning att räkna med bidrarförmodligen också till att öka konsumtionsviljan. Ökningen harberäknats tiU 3 1/. Under1975 bidrog de offentliga sektorernas utgiftsexpansion till att hålla uppe denekonomiska aktiviteten. Den offentliga konsumtionen beräknas ha stigit medmellan 5 och under detta år. En viss av-saktning i ökningen förefalleremellertid nu sannolik. Tabell1: 2 Förändring i BNP-komponenterna i procent av BNP föregående är 1972-1976 -0,1 -0,2 -0,1 Bruttoinvesteringar i kommuner' -0,5 -0,3 -0,1 -0,1 -0,4 -0,4 -0,5 -0,8 -0,4 -2,3 Export av varor och tiänster -2,7 Import av varor och tjänster -1,5 -1,9 -4,2 -0,6 och samt beräkningar utförda inomfinansdepartementets ekonomiska avdelning. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1976 7 liggandeplanerna skulle den offentiiga konsumtionen öka . Det är i förstahand den kommunala konsumtionen som fortsätter att öka. Deoffentliga investeringarna förväntas däremot få en något annorlunda profil änkonsumtionen. Dessa investeringar minskade något . Det var i förstahand de kommunala investeringarna som till följd av det låga bostadsbyggandethade en klart vikande utveckUng. förutses emdlertid nu en klar uppgångför såväl de statliga som de kommunala investeringarna. För statensvidkommande sammanhänger detta med en rad olika stimulansåtgärder som bl. a.syftat till att öka aktiviteten på byggnadsområdet. Även för kommunerna ärutvecklingen i viss utsträckning ett resultat av den statliga sektornsstimulansåtgärder. Men utvecklingen sammanhänger förmodligen också med att dekommunala investeringarna nedgångar nått en vändpunkt och nupå nytt är på väg uppåt. Bostadsinvesteringarnakommer däremot att fortsätta att minska även . Detta är i första handett resultat av den låga igångsättningen . Man kan emdlertid nukonstatera att antalet outhyrda lägenheter börjat minska vUket bör läggagrunden för en viss uppgång i antalet startade projekt . Men dettahinner inte vända utvecklingen utan kommer att få sin fulla effektpå investeringsverksamheten först och . Näringslivsinvesteringarnaförutsätts bli i stort sett oförändrade . Man förutser dären fortsatt nedgång inom rederinäringen vUken motvägs av utvecklingen inomindustrin och varuhandeln. De kraftfulla åtgärder som sätts in för attstimulera näringslivets maskininvesteringar jämte det förhållandet attföretagen sannolikt inte kan påräkna vare sig dessa stimulansåtgärder ellerfortsatta fondfrisläpp understryker det sannolika i en positivinvesteringsutveckling inom dessa sektorer . Sammantagetinnebär den här tecknade utvecklingsbilden att den slutliga efterfrågan somriktar sig mot den svenska produktionen skulle öka med mellan 1975 och1976, dvs. en relativt kraftig återhämtning. Under både 1974 och 1975 haremellertid efterfrågan hållits uppe genom kraftigt ökade lagerinvesteringar.Man har anledning räkna med en markant omsvängning i fråga om dessa investeringar.I takt med att den internationella efterfrågan återvänder kommer inte sammaanspråk att ställas på lageruppbyggnaden utan tvärtom får man räkna med att delager som byggts upp successivt kommer att säljas ut. Omslageti lagerinvesteringarna blir sannolikt så kraftigt att det reducerarefterfrågans inverkan på produktionen med . BNP skullesåledes komma att öka med . Härvid har också förutsattsatt importen skulle visa en i förhållande till efterfrågeökningen mycketblygsam Prop.1975/76:150 . Tabell1: 3 Bytesbalans för 1974-1976 Milj.kr., löpande priser Export, varor Import, varor 70 514 72 758 ' 72 227 74 000 Övriga tjänster, netto uppgång.Handelsbalansen skulle förstärkas kraftigt och leda till attbytesbalansunderskottet stannade vid ca . Denfortsatt relativt kraftiga uppgången i fråga om såväl privat som offentiigkonsumtion medför en fortsatt ökad efterfrågan på arbetskraft . Densnabba återhämtningen inom exportindustrin bör även trots att det förmodligenfinns en ganska betydande produktivitetsreserv där successivt leda till enförstärkt efterfrågan även från detta håU. Den ökade efterfrågan kan i stOrutsträckning tillgodoses genom ett fortsatt växande arbetskraftsutbud.Marginalerna på arbetsmarknaden kan dock bli små under det kommande årdeftersom utbudsökningen netto kommer att påverkas av bl; a. de pensionsreformersom träder i kraft. Man synes inte tidigare under efterkrigstidenha.gått in i en internationell högkonjunktur med en så Uten rörelsefrihet påarbetsmarknaden som den som föreligger. Tendenser tUl en överhettnin'g kandock motverkas genom en succéssiv neddragning eller a-weckling av de olika, nuutgående, stödformerna inom arbetsmarknadspolitiken. Idet följande beskrivs' utvecklingen inom olika områden mera i detalj. 1.2Utvecklingen inom olika områden Densamlade bruttonationalprodukten i minskade meUan 1974och 1975. Det var andra året i följd med sjunkande produktion i dessa länder.Efter en mycket kraftig tUlbakagång vände dockproduktionskurvan långsamt 1 Revideradnationalbudget 1976 9 Förbättringen i konjunkturen inträffade redanunder våren i och och började produktionensuccessivt att stiga även i , ochNederländerna. 1975 präglades dock allmänt av en omfattande outnyttjadproduktionskapacitet och arbetslösheten uppgick som mest tUl 17 ä 18 miljoneri OECD-området. Deviktigaste drivkrafterna bakom konjunkturuppgången är lageromslaget ochökningen i den privata konsumtionen. drogsföretagens lager ned mycket kraftigt med ett stort bortfall i efterfrågan ochminskad produktion som följd. minskade lagerneddragningenför att upphöra, vilket gav en positiv effekt på produktionoch efterfrågan. I flera fall tycks denna effekt ha varit något starkare änväntat. Denprivata konsumtionens ökning under andra delen av 1975 kan tillskrivas ettflertal faktorer, bl. a. en uppdämd efterfrågan och ökaderealinkomster vid en allt lugnare prisstegringstakt. I Förenta statema tordeden starka ökningen i sysselsättningen ha spelat en betydande roll. Defasta investeringarna sjönk i de flesta . Densvaga utvecklingen för industriinvesteringarna beror främst på den betydandeöverkapaciteten och den svaga lönsamheten. sjönk bostadsbyggandetför även om en viss återhämtning under loppet av året kundenoteras i vissa länder. De offentliga investeringamas bidrag till efterfråganvar allmänt tämligen blygsamt. blev denekonomiska politiken alltmer expansiv. Man kan emellertid konstatera att devidtagna åtgärderna sattes in för sent och var av alltför generell natur föratt kunna motverka de recessiva tendenserna. Stimulanserna motverkadesdessutom av både företagens och hushållens snabbt stigande sparande.Penningpolitiken lättades successivt . Kreditefterfrågan varemellertid låg främst beroende på att företagen senardadeinvesteringar och frigjorde likvida medel som var bundna i de stora lagren. Trotsden intensiva lågkonjunkturen var inflationstakten ännu vid årsskiftet1975/1976 så hög som för OECD-området i sin helhet. Takten i prisökningarnasjönk dock påtagUgt , särskilt i Förenta statema och men även iFörbundsrepubliken . De internationella råvarupriserna steg någotmot'slutet av 1975 efler att länge i stort sett ha legat kvar på den nivå dehade . Detta återspeglade sannolikt omsvängningen Ilagerinvesteringarna och den ökade efterfrågan. Oljepriset höjdes av OPEC den 1oktober och priset skall gälla t. o. m. . Förförsta gången minskade världshandelns volym 1975 medhela . Som en följd av lågkonjunkturen mins- Prop.1975/76:150 10 Främst gäller detta olja och andra råvaror.OECD-länderna reducerade därmed sitt samlade bytesbalansunderskott från 33miljarder dollar 1974 tiU 6 mUjarder 1975. Delvis som en följd härav halveradesi stort sett OPEC-staternas överskott och blev ca 1975.Minskad export och försämrat bytesförhållande ledde till attbytesbalansunderskottet för de icke-oljeproducerande ökade från 15mUjarder dollar 1974 till ca 24 miljarder . Tillgängligakonjunkturdata bekräftar i allt väsentligt denprognos för den internationella konjunkturen som gavs i den preliminäranationalbudgeten.