prop · FZ03209 · 1975-12-31 00:00:00 — Efter bemyndigande enligt 8 kap, 7tj RF första styckei får i sådana ämnen som där sägs föreskrifter, vilka kanmedföra begränsningar i närings- och yrkesfriheien, också beslulas avregeringen eller enligl 8 kap, 11 ij av förvaltningsmyndighet eller kommun.Utredningen förklarar att den inte vill föreslå någon ändring av omnormgivningsmakten på detta område och att den därför utgår från all ävenandra organ än meddelar föreskrifter som begränsar närings- ochyrkesfriheten, Uiredningen erinrar om all såväl den tingstenskauiredningen som författningsulredningen lade fram förslag tillgrundlagsstadgande om närings-och yrkesfrihet, Förslagel från författningsutredningeninnehöll att svensk medborgare ägde i riket driva näring och ulöva yrke, såviiiannat inle var särskilt stadgat. Vid remissbehandlingen av detta förslagframfördes den kritiken all skyddel var alltför urholkat eller rentav meningslöst. Utredningen anser att del inle går all i RFföra in ett starkare skydd för närings- och yrkesfriheten än det somförfattningsutredningen föreslog. Som remisskritiken av detta förslag visarblir ett sådani skydd dåligt och når inle upp lill den nivå som RF f n,föreskriver för fri- och rättigheterna i 2 kap. Utredningen menar därför attnärings- och yrkesfriheten inte bör las upp bland de fri- och rältigheter somgrundlagen särskilt skyddar. Prop.1975/76:209 74 11Grundlagsskydd för utlänningars fri- och rättigheter Den fri- och rältighetsreglering som återfinns i 2kap. 1-3 tjtj omfatiar endast svenska medborgare. Däremot gäller ingen sådanbegränsning i fråga om rälten till fackliga stridsåtgärder (2 kap. 5 tj),skyddet mol dödsstraff och retroaktiv straffiagstiftning (8 kap. I tj förstaoch tredje styckena RF), rätten till ersättning vid expropriation eller annatsådant förfogande (8 kap. 1 ij Oärde styckei RF), skyddel mot tillfälliga domstolar,(llkap. 1 tj andra Slycket RF) samt rätten till domstolsprövning avfrihetsberövande - dock endast med anledning av brotl eller misstanke om brott-(11 kap. 3 tj andra stycket RF). Skyddet mol landsförvisning och mot berövandeav medborgarskapet (8 kap. I ij andra slycket RF) gäller endasi svenskamedborgare. Påpekas bör att det principiella lagkravet i 8 kap.2 och 3 ijtj RF gäller oavsett nationalitet. Enligt 8 kap. 7 i; RF kanriksdagen emellertid bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter om bl. a,utlännings vistelse i riket. Av vad som har sagts följer att det förbudmot delegering av rätt att meddela föreskrifter inskränkande fri- ochrättigheterna i 2 kap, 1-3 ijtj RF som finns i 8 kap, 7 tj tredje stycket RFendast avser svenska medborgare. kan alltså inom ramen för övrigabeslämmelser i 8 kap, RF bemyndiga regeringen alt meddela sådana inskränkandeföreskrifter om de gäller endast utlänningar, 11.2 Fri-och rättighetsutredningens förslag Utredningen påpekar inledningsvis att frågan omutlänningar, dvs. personer som saknar svenskl medborgarskap, kan beredas ettskydd i grundlag enligl direktiven har varil en viktig fråga för utredningen. Del erinras om att anledningen till att någotgrundlagsskydd för utlänningar inte logs upp i regeringens förslag till RF ikorthet var att ett sådant skydd tedde sig ofullkomligt med tanke på attutlänningar inte har en ovillkoriig rätt all uppehålla sig i landet. Vidarepekades del i propositionen på vissa särskilda punkter där skyddet förutlänningars fri- och rättigheter enligt vanlig lag skilde sig från motsvarandeskydd för svenska medborgare, 1 stället borde man enligt departementschefengenom vanlig lagstiftning tillförsäkra de här bosatta utlänningarna samma förmånersom svenska medborgare. De synpunkter som i grundlagspropositionen anladespå frågan om grundlagsskydd för utlänningar har enligt uiredningen alltjämtgiltighet. Någon ovillkoriig rält för utlänningar att få vistas i kaninte gälla. Inte ens för politiska flyktingar finns någon undantagslös ochfullt ut gällande rätt till asyl här i landei, 1 så måtto blir, som delanfördes i propositionen, ett grundlagsskydd ofullkomligt, Å andra sidan menarutredningen att åtskilliga skäl lalar för alt utlänningar bereds ell skyddgenom grundlagen. Prop.1975/76:209 75 Utredningen pekar sålunda på att det faktisktförhåller sig så att utlänningar i stor utsträckning åtnjuter samma skydd somdet svenska medborgare tillförsäkras i RF, Alt grundlagen inte anger alt så ärfallet kan därför sägas ge en väl så oriktig bild av det verkliga förhållandetsom en grundlagsregel, som, i likhet med vad författningsutredningen föreslog,i princip Jämställer utlänningar med svenska medborgare. Utredningen hänvisar också till del arbete sompågår att stärka utlänningars ställning här i landet och påpekar härvid attmålen för det allmännas invandrar- och minoritetspolitik har formulerats medutgångspunkt i begreppen jämlikhet, valfrihet och samverkan (prop, 1975:26 s,60), 1 del första ligger främst att invandrarna skall få samma möjligheler,rättigheter och skyldigheter som svenska medborgare. Det andra målet innebärfrihet för invandrare att välja kulturell identilel. Del tredje måletinnefattar bl, a, att invandrarnas politiska rättigheter skall vidgas, Ianslutning till det sist nämnda visar uiredningen på införandet av kommunalrösträtt och valbarhet för invandrare. Utredningen pekar i sammanhanget vidarepå översynen av utlänningslagstiftningen avseende bl, a, politiskt flyktingskap(SOU 1972:84) och frihetsberövande enligt utlänningslagen (Ds ln 1972:20), Slutligen erinras om att åläggerSverige att ge utlänningar, som befinner sig här i landet, samma skydd somsvenska medborgare utom i fråga om politisk verksamhet (artikel 16) och ifråga om rätten alt vistas i vårt land (artikel 3 i tilläggsprotokoll nr 4), Med hänsyn till del anförda har utredningen funnitatt övervägande skäl lalar för alt i RF la in ett grundlagsskydd förutlänningar, vilket bör utformas som en särskild paragrali 2 kap, RF, När det gäller utformningen av det skydd, som börföras in i RF, måste enligt utredningen det kravet ställas alt skyddet delsblir så starkt och omfattande som är göriigl med hänsyn till gällande rätt,dels ger en så rättvisande bild av utlänningars fri- och rättigheter i Sverigesom är möjligt. Dessa synpunkter sägs leda till all en grundlagsbestämmelse omskydd för utlänningar måste ges en utföriig avfattning. En sådan regel som denförfattningsulredningen föreslog anser utredningen inte vara lämplig. Utredningen erinrar om all RF f n, ger utlänningarsamma skydd som svenska medborgare i fråga om rätt lill fackligastridsåtgärder, skydd mot dödsstraff skydd mol retroaktiv strafflagstiftning,räll lill ersättning vid expropriation och annat sådant förfogande, skydd motlillfälliga domstolar samt rätt till domstolsprövning såvitt gällerslraffrältsliga och straffprocessuella frihetsberövanden. Såvitt gäller de fri- och rättigheter somutredningen föreslår införda i RF sägs utlänningar utan vidare kunna jämställasmed svenska medborgare i fråga om skydd mot tvång att delta i möte ellerdemonstration eller annan opinionsyttring eller att tillhöra trossamfund ellersammanslutning för annan åskådning (2 kap, 3 tj andra slyckel i ulredningensförslag), likaså i fråga om skydd mot tortyr och kroppsstraff samt medicinskpåverkan som syftar Prop.1975/76:209 76 tillatt tvinga fram uppgifter eller hindra yttranden (2 kap, 5 tj). Det avutredningen föreslagna skyddel mol diskriminering pågrund av ras, hudfärg elleretniskt ursprung eller pågrund av kön (2 kap, 17 och 18 tjtj) bör givelvisgälla fullt ut i fråga orn utlänningar. När det sedan gäller de "kroppsliga" fri-och rättigheterna, alltså rörelsefriheten, skyddet mot kroppsligt ingrepp iallmänhet, mol kroppsvisiiation och mot husrannsakan och liknande intrång samlrälten lill förtrolig kommunikation, skiljer sig del föreslagna skyddet förutlänningar från det för svenska medborgare. Den särskildautlänningslagstiftningen innehåller nämligen åtskilliga inskränkningar i dessafri- och rättigheter. Även om man skulle slopa de bestämmelser om särskildaivångsmedel som finns intagna i lagen (1973:162) om särskilda åtgärder tillförebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund, måste utredningenändock ulgå från alt möjlighet till vis.sa inskränkningar kommer att behövasäven . Därför måsle RF tillåta all full likställighet inle rådermellan utlänningar och svenska medborgare i fråga om de "kroppsliga"fri- och rältigheterna. Enligt nuvarande reglering i RF får inskränkningari utlänningars "kroppsliga" fri- och rätiighetet ske genom lag ellergenom annan föreskrift med stöd av bemyndigande. Utredningen harundersökt om det är möjligt att låta RF medge sådana inskränkningar endasl omde föreskrivs genom lag, 1 de allra flesta fallen gäller en sådan regel redannu. Undantag finns i fråga om rörelsefriheten, Uiredningen påpekar att detviktigaste angår andra inskränkningar i rörelsefriheten än frihetsberövanden.Beträffande dessa inskränkningar tillåter utlänningslagstiftningen att deföreskrivs i förordning. Någon ändring på denna punkt sägs inte vara möjlig.Utredningen hänvisar som exempel lill bestämmelserna om skyddsområden avbetydelse för försvaret. När det däremoi gäller frihetsberövanden, föreligger,säger utredningen, endast ett undantag från principen om lagstöd, nämligen delalt regeringen även vid andra utomordentliga förhållanden än sådana som avses i13 kap, RF får meddela föreskrifter om internering av utlänningar, att denna bestämmelse genom lagändring blir till-lämplig endasl isådana fall att det enligl 13 kap, RF är möjligt för regeringen alt fåbefogenhet lill fri- och räilighelsinskränkande normgivning, Beiräffande den särskilda rältssäkerhetsgaranli,som utgörs av prövning av domstol (eller därmed jämställd nämnd) i fråga omfrihetsberövande, erinrar utredningen att gällande utlänningslagstiftning intealltid föreskriver sådan prövning av frihetsberövande, som inte sker medanledning av brott eller misstanke om brott. Utredningen anser inte att detfinns förutsättningar för att i RF föra in en generell rätt tilldomstolsprövning av frihetsberövanden för utlänningar ulan föreslår i slällelatt del i RF slås fast alt undanlag från principen om domstols- ellernämndprövning av nu angivna slags frihetsberövanden får föreskrivas endasl ilag. När det gäller de "andliga" fri- ochrättigheterna i "positiv" bemärkelse (uiredningen bortser isammanhanget från massmedielagstiftningen) sägs Prop.1975/76:209 77 Utlänningslagstiftningen innebär att inskränkningar ochvillkor får föreskrivas för utlännings vistelse här i landel. Formellt finnsinget hinder mol alt sådana föreskrifter inskränker också "andliga"fri- och rättigheter, 1 praktiken har emellertid denna befogenhet ulnylljalsendasl för sådana inskränkningar i utlänningars rörelsefrihet somanmälningsplikt och föreskrift om vistelseort och liknande. Utredningen nämneratt förslag har lagts fram om att enbart dylika inskränkningar skall fåbeslutas och förklarar alt den utgår från att delta förslag genomförs. Densärskilda befogenhet, som regeringen har att vid utomordentliga förhållandenutfärda särskilda föreskrifter för utlännings uppehåll i , bör genomlagändring bli tillämplig endast i lägen, som avses i 13 kap, RF, och utgördärför inte heller något problem. Utredningen nämner vidare beslämmelserna ireligionsfrihetslagen (1951:680) om kloster, där tillståndskravet ansettsskola motverka att utlänningar bildar kloster i , samt om medlemskap isvenska kyrkan. Som redovisats i avsnitl 5,2,1 ulgår utredningen från attklosterbestämmelsen kommer all försvinna. Reglerna om medlemskap i tillhör de kyrka-stat-frågor som utredningen över huvud inte tagit upptill behandling. Det som sagts ger enligt uiredningen vid handenall del skulle finnas goda möjligheter att likställa utlänning med svenskmedborgare i fråga om de "andliga" fri- och rättigheterna i"positiv" bemärkelse. Bilden sägs emellertid kompliceras av denomständigheten att regeringen med stöd av 34 ij utlänningslagen får besluta oms, k, politisk utvisning av utlänning. Sådan utvisning kan - åtminstoneteoretiskt (utvisningsmöjligheten har enligt utredningen inte tillämpats utanfår anses väsentligen ha "beredskapskarak-lär") - komma i fråga därföratt utlänning utövat t, ex, sin yttrandefrihet på ett sådant sätt attparagrafen blir tillämplig utan att det är fråga om ell yttrande för vilkel ensvensk medborgare skulle kunna bli föremål för ett ingripande. Och även omregeringen i ett sådant fall inte beslutar utvisning ulan endasl föreskrivervillkor för utlänningens vistelse här i landel. vilka inskränker hansrörelsefrihet, får ett dylikt ingrepp i hans personliga förhållanden ansesinnebära en begräsning av hans yttrandefrihet. Det kan därför enliglutredningen på goda grunder hävdas att reglerna om politisk utvisning - även omde som föreslagits får ett mera begränsat tillämpningsområde - utgör undantagfrån huvudregeln alt utlänning är likställd med svensk medborgare i fråga om de"andliga" fri- och rättigheterna. Uiredningen anser därför att RF måsle tillåta alldet för utlänning i lag, men endast i lag, särskill får föreskrivasinskränkningar i de "andliga" fri-och rättigheterna i"postitiv" bemärkelse. När det gäller de "negativa"opinionsfriheterna sägs den "negativa" yttrandefriheten vålla ensärskild svårighet, 1 ett ärende om politisk asyl måsle utlänning kunnatillfrågas om sin politiska uppfattning. Vägrar han att svara på en sådan frågariskerar han att han inte blir betraktad som politisk flykting och måsle kanskelämna , Det kan därför sägas Prop.1975/76:209 78 alten utlänning i ett dylikl fall tvingas ge sin politiska åskådning lill känna.Utredningen förklarar att denna inskränkning i hans "negativa"yttrandefrihet givetvis måste beslå - att bestämmelserna om asyl finns är Ju iutlänningens eget intresse. Beträffande övriga "negativa"opinionsfriheier råder däremot i vanlig lagstiftning full likställdhet mellanutlänning och svensk medborgare, föreslår därför i fråga om de"negativa" opinionsfriheterna att utlänningar enligt RF skall varahelt likställda med svenska medborgare utom såvitt gäller den"negativa" yttrandefriheten, för vilken RF bör tillåta undantag frånlikabehandlingsprincipen, men endast om det föreskrivs särskilt i lag, Uiredningen framhåller att utlänningar inte kanlikställas med svenska medborgare i fråga om skydd mot åsiktsregistrering,eftersom utlänningar enligt bestämmelser i gällande rätt får registreras enbartpå grund av att de tillhör eller sympatiserar med organisation eller grupp somkan befaras här i landet eller i andra stater bedriva eller ha bedrivitpolitisk omstörtningsverksamhet, vari ingår utnyttjande av våld, hot ellertvång som medel. När det gäller skydd mot hemliga rättegångar,alltså principen om domstolsförhandlings offentlighet, gäller enligtutlänningslagen och lagen (1957:668) om utlämning för brolt, all förhandlingvid domstol kan hållas inom stängda dörrar i vissa särskilt angivna fall (31och 43 tjj; resp, 19 tj) uiöver vad som är föreskrivet på annat håll. Dessalagar är inte tillämpliga på svenska medborgare. Utlänningar är således intehelt likställda med svenska medborgare i fråga om skydd mot icke offentligadomstolsförhandlingar. Utredningen föreslår därför att undanlag frånlikställighetsprincipen får ske men endasl om det föreskrivs särskilt i lag, 1 fråga om del särskilda skydd för åsiktsfriheten,som ligger i utredningens förslag om förbud mot inskränkning i fri- ochrättigheterna enbart pä grund av politisk, religiös eller annan åskådning, kanutlänning enligt uiredningen inte helt likställas med svensk medborgare,eftersom utlännings politiska åskådning kan föranleda särbehandling enligtreglerna om politisk utvisning, RF måste därför tillåla att undantag föreskrivsi lag. Beträffande upphovsmäns rätt till sina verk ärtillämpningsområdet för de upphovsrällsliga lagarna delvis beroende avupphovsmans anknyining till , Det omfattar nämligen verk av den som ärsvensk medborgare eller har sin vanliga hemvist i , För utlänningarställs därmed upp ett krav på hemvist här som inte gäller för svenskar, alltså tillåta att undantag görs i lag från likställdhetsprincipen. Utredningen förklarar att den har övervägt fråganom RF bör innehålla en bestämmelse om räti för politiska flyktingar till asylhär i landet. Eftersom del i myckel begränsade undantagsfall enligt gällandeutlänningslagstiftning är möjligt att vägra en flykting asyl säger utredningenatt den funnit att ett grundlagsstadgande om asyl kan utformas efter endera avtvå modeller. Antingen blir bestämmelsen myckel utföriig men innehåller ändockmånga oklara begrepp Qfr 53 och 54 SJ utlänningslagen). Eller också får dennärmast Prop.1975/76:209 79 målsättningskaraktär(jfr 2 ij utlänningslagen), Ingetdera ärenligt utredningen lämpligt -beträffande del sist nämnda alternativet framhåller utredningen särskilt all ensådan beslämmelse skulle ge en missvisande bild av svensk flyktingpolitik ochvålla osäkerhet och oklarhet för de flyktingar som finns där. Utredningen pekar slutligen på att detprogramstadgande som utredningen föreslår(l kap, 2 tj) också avser utlänningarhär i landet. Av betydelse särskilt för dessa är målsättningen att etniska,religiösa och språkliga minoriteters rätt till eget kultur- och samfundsliv börfrämjas. Härigenom sägs också del tidigare angivna andra målel försvenskinvandrar- och minoritetspolitik ha kommii lill uttryck i RF, Sammanfattningsvis föreslår utredningen alltsåföljande beträffande utlänningars fri- och rättigheter. En särskild"katalog" över utlänningars fri-och rättigheter skrivs in i 2 kap,RF, Utlänning här i riket blir hell likställd medsvensk medborgare i fråga om skydd mot tvång att deltaga i möte, demonstrationeller annan opinionsyttring eller att tillhöra trossamfund ellersammanslutning för annan åskådning (2 kap, 3 t; andra stycket i utredningens förslag),skydd mot dödsstraff, tortyr eller kroppsstraff samt mot medicinsk påverkansom syftar till att tvinga fram uppgifter eller hindra yttranden (2 kap, 4 och5 tjij), skydd mol retroaktiv strafflagstiftning (2 kap, 9 ij), rätt tillersättning vid expropriation och annat sådant förfogande (2 kap, 10 ij), skyddmot tillfälliga domstolar (2 kap, 11 tj första stycket), räll tilldomstolsprövning av frihetsberövande med anledning av brott eller misstanke ombrott (2 kap, 16 iJ första styckei), skydd mot diskriminering på grund av ras,hudfärg eller etniskt ursprung eller på grund av kön (2 kap, 17 och 18 tjtj)samt rätt till fackliga stridsåigärder (2 kap, 19 t;). Med endast de undantag som särskilt föreskrivs ilag blir utlänning här i riket likställd med svensk medborgare även i fråga omyttrandefrihet, rätt till information, mötesfrihet, demonslralionsrätt,föreningsfrihet och religionsfrihet (2 kap, 2 tj), skydd mot tvång att ge lillkänna politisk, religiös eller annan åskådning (2 kap, 3 tj), skydd motfrihetsberövande (ingår i 2 kap, 7 tj), skydd mot annat kroppsligt ingrepp änsom avses i 2 kap, 4 och 5 tJS, mot kroppsvisitation och mot husrannsakan ochliknande intrång samt rätt till förtrolig kommunikation (2 kap, 8 tj), skyddmot hemliga rättegångar (2 kap, 11 tj andra stycket), skydd mot ingrepp pågrund av politisk, religiös eller annan åskådning (2 kap, 13 tj andra stycket)saml rätt till domstolsprövning av frihetsberövande som sker av annananledning än brott eller misstanke om brott (2 kap, 16 tj andra stycket) samtupphovsmäns rätt till sina verk (2 kap, 20 t;). Grundlagsskydd för utlänningar införs inle i frågaom förbud mot åsiktsregistrering (2 kap, 3 ij tredje styckei), förbud motlandsförvisning eller mol annal hinder för inresa i landet (2 kap, 6 t; förstastycket) eller skydd mot mindre långigående inskränkningar i rörelsefriheten änfrihetsberövande (in- Prop.1975/76:209 80 gåri 2 kap, 7 tj) och naturiigtvis inte i fråga om skydd mot föriust av svensktmedborgarskap (2 kap, 6 tj andra stycket). 12Möjligheterna att överlåta inskränkningsbefogenhet till internationellt organ Beslämmelserna i 10 kap, 5 t; första slyckel RFinnebär alt beslutanderätt, som enligt RF tillkommer något där angivet organ, iviss utsträckning och i särskild ordning kan överiåtas till mellanfolkligaorganisationer av visst slag. Det föreskrivs där att beslutanderätt, som enligtRF tillkommer , regeringen eller annat i RF angivet organ och ejavser fråga om stiftande, ändring eller upphävande av grundlag, i begränsadomfattning kan överiåtas lill mellanfolklig organisation för fredligtsamarbete, lill vilken riket är eller skall bliva anslutet, eller tillmellanfolklig domstol. Om sådan överiåelse beslutar i den ordning somär föreskriven för stiftande av grundlag eller, om beslut i sådan ordning intekan avvaktas, genom ett beslul varom minst fem sjättedelar av de röstande ochminst tre fjärdedelar av ledamöterna förenar sig. Den inskränkning som ligger i alt kompetens fåröverlåtas endast i begränsad omfattning innebärenligl ett uttalande iförarbelena (prop, 1964:140 s, 134) alt sådana befogenheter som att stifta lag,besluta om skatier och andra pålagor eller ingå överenskommelse med främmandemakt inte kan överlåtas vare sig i sin helhet eller i en utsträckning som pånågot sätt kan inverka på rikets självständighet i stort. 12.2Fri- och rättighetsutredningens förslag Utredningen påpekar att de nuvarande bestämmelsernai 10 kap. 5 tj första stycket RF för fri- och rättigheternas del innebär attbefogenhet att fatta sådana normbeslut som har undandragits den vanligelagstiftarens kompetens genom undantagslösa rättighetsregler inle kanöveriåtas. Hit hör bl, a, kompetens att besluta föreskrifler omdödsstraff och om landsförvisning av svensk medborgare. Inte heller i övrigtkan en mellanfolklig organisation ges en mera vidsträckt normgivningskompetensän den vanlige svenske lagstiftaren har. Om den senares möjligheter attinskränka en viss rättighet begränsas, t. ex. genom krav på attinskränkningarna måste tillgodose särskilt angivna ändamål för att varatillåtna, gäller motsvarande begränsning i fråga om överlåtelse avnormgivningskompetens. 1 övrigt innebär 10 kap, 5 tj första slycket RF f n,inga andra spärrar mot överiåtelse av kompetens att beslularäilighelsinskränkande föreskrifter än som ligger Prop.1975/76:209 81 ikraven pä särskild beslutsordning och på att överiåtelse skall vara av begränsadomfattning. Utredningen förklarar att de hinder mot attöveriåta befogenhet att begränsa fri- och rättigheterna som har nämntsenligt dess uppfattning inte är tillräckliga. Sådan överiåtelse bör över huvudtaget inte vara möjlig. Utredningen finner därför angeläget att bestämmelsernai 10 kap. 5 tj första stycket RF kompletteras med en föreskrift av dennainnebörd. 13Skyddet för fri- och rättigheterna vid krig och krigsfara etc. I 13 kap. RF finns bestämmelser omnormgivningsmakten vid krig, krigsfara och vissa liknande situationer. Dessainnebär att regeringen i vissa fall antingen direkt med stöd av RF eller pågrundval av bemyndigande har en mera vidsträckt normgivningsmakt äni andra, normala situationer. 1 13 kap. 5tj RF behandlas det fallet att varkenriksdagen eller krigsdelegationen kan fullgöra sina uppgifter till följd avatt landet är i krig. 1 så fall får regeringen handha dessa uppgifter i den månden finner det behövligt för att skydda riket och slutföra kriget. Enligl 13 kap. 6 t; RF kan (krigsdelegationen) genom lag bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter ivisst ämne som i normala fall skall meddelas genom lag. Sådant bemyndigande fårutnyttjas när landet är i krig eller krigsfara eller när del råder sådanautomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara varilandel har befunnit sig. Även i ett annat fall får regeringen utnyttja i laggivet riksdagsbemyndigande, nämligen om det med hänsyn lill försvarsberedskapenerfordras att i lag meddelad föreskrift om rekvisition eller annat sådaniförfogande skall börja eller upphöra att tillämpas, 1 lag med bemyndigande somnu har sagts skall noga anges under vilka förutsättningar bemyndigandet fårutnyttjas,