prop · FZ03185 · 1975-12-31 00:00:00 — Stöd till industriliknande verksamhet, induslriservice,partihandel och uppdragsverksamhet, turistnäringen och flyttning avförvaltningsenhet från storstadsområde undantas från försöksverksamheten.Undantag kan också erfordras för vissa industribranscher.Sådana undantag kommer sannolikl all bli nödvändiga för t, ex. de branscher somomfattas av särskilda statUga stödåtgärder inom ramen för de industripolitiskabranschprogrammen. Frånde regionala organens befogenheter bör vidare undantas avgöranden i ärenden omflyttning av befintlig verksamhet mellan orter i olika län. Undantagen föreslåsgälla beslut både om nyttningsersättning och lokaliseringsstöd tillinvesteringar vid flyttning till den nya orten. Med hänsyn till behovei avavvägning mellan insatser i olika län bör beslut fattas centralt också iärenden om stöd vid etablering av nytt företag eller av fristående nyttarbetsställe i ort utanför det län där företaget bedriver sin huvudsakliga verksamhet.De regionala organen bör däremot få avgöra ärenden om stöd vid etablering avnytt frislående arbetsställe av företag som redan bedriver huvuddelen av sinverksamhet inom länet. Arbeisgruppenföreslår att regeringen fastställer röriiga medelsramar för Prop.1975/76:185 12 bestämdatidsperioder för de län som omfattas av försöksverksamheten. Ramarna skall intevara några slutgiltiga restriktioner för handlandet i länen. Beloppen bör kunnaändras under budgetåret efter hand som medelsbehovet förändras. Ramarnasstyrfunktioner blir därmed begränsade och de får karaktär avkontrollstationer för den centrala tillsynen av stödgivningen på regional nivå. Arbetsgruppenföreslår att beslut i ärenden om sysselsättnings-stöd skall fattas på regionalnivå. Beslutanderätten föreslås bli begränsad till ärenden om stöd tillindustriföretag. Sysselsätlningsslöd till företag med industriliknandeverksamhet, industriservice, partihandel och uppdragsverksamhet bör liksomhittills avgöras centralt. Detsamma gäller försöksverksamheten medsysselsättningsstöd till företag i gränstrakterna till det inre stödområdet ochpå saml lill företag inom turistnäringen. Från den regionalabeslutanderätten bör vidare undantas ärenden om sysselsättningsstöd tillföretag som efter att ha lagl ner verksamheten åter lar upp driften. Förintroduktionsstöd, uibildningsstöd och flyttningsersättning till personal föreslårarbetsgruppen inga förändringar av beslutsbefogenheterna. Arbetsgruppenföreslåratt även i fortsättningen skall ha huvudansvaret för handläggningenpå regional nivå av ärenden om lokaliseringsstöd. Länsstyrelsenharettövergripanderegionaltplaneringsansvar och en samordningsuppgift i länen när det gäller denregionala utvecklingen. beslut i stödärenden bör fattas eftersamråd med företagareföreningen, som redovisar en företagsekonomisk bedömning,och med länsarbetsnämnden, som framförallt granskar det stödsökande företagets rekryleringsplanoch beslutar om dispens från bestämmelsen om könskvotering om detta haraktualiserats i ansökan och ärendet skall avgöras på regional nivå. Samråd börvid behov ske också med andra statliga organ inom och utom länet samt medkommuner. Ärendenom sysselsältningsslöd bereds f n, av länsarbetsnämnden. De krav som iprövningen ställs på förelagen har främst anknytning lill företagels personalrekrytering.Arbetsgruppen anser det vara naturiigt att länsarbetsnämnden beslutar i ärendensom avser stöd lill industri inom det inre stödområdet. Länsarbetsnämndenbör liksom vara beredande organ på länsplanet i ärenden omsysselsättningsstöd som skall avgöras på central nivå. Ställningstaganden ivissa ärenden bör ske i samråd med . Det gällersysselsättningsstöd i gränstrakterna till del inre stödområdet och på Gotlandsamt till företag inom turistnäringen. Ärendenom introduklionsstöd och flyltningsersättning föreslås liksom beslutasav länsarbetsnämnden, AMSär central myndighet i ärenden om regionalpolitiskt stöd. Beslutanderätt iärenden som faller utanför styrelsens ansvarsområde tillkommer regeringen.Ärenden om regionalpolitiskt stöd som skall avgöras av rege- 1975/76:185 13 Stödgivningensulveckling och inriktning har inneburit alt regeringen har kommit att svara fören allt slörre del av de slutliga avgörandena i lo-kaliseringsslödärenden.Enligt arbetsgruppens mening har handläggningen nu funnit sina former ochpraxis har stabiliserats. Det finns därför inte anledning alt belastaregeringen med det slutliga avgörandet i så stor utsträckning som sker. Arbetsgruppenföreslår att AMS får befogenhet alt, utöver vad som gäller, besluta omlokaliseringsbidrag/avskrivningslån med upp till 20 96 av byggnadskoslnaden ochlokaliseringslån så att lånet jämte bidrag och avskrivningslån uppgåriillhögst tvåtredjeddarav kostnaden förbyggnader, maskiner och inventarier inom dens,k, gråzonen närmast gränsen fördel allmännastöd-områdel samt omlokaliseringsbidrag/avskrivningslån till ny-, om- och tillbyggnad inomturistnäringen. Enligtarbeisgruppens förslag skall AMS kompetensområde inom det allmänna stödområdetoch i den grå zonen vidare utökas genom att den s, k, ackumuleringsregelnbegränsas till att gälla upprepade ansökningar som avser en och samma investeringsålgärd. Arbetsgruppentoreslår att förslaget till omfördelade beslulsfogenheter i denregionalpolitiska stödgivningen för lokaliseringsstödets del prövas fr, o, m.den 1 juli 1976 och att de nya reglerna tillämpas som försöksverksamhet underden lid som återstår av den regionalpolitiska programperioden, dvs, fram tillden . Närdet gäller sysselsättningsstödet, som lämnas till företagen kalenderårsvis iefterskott, bör den nya handläggningsordningen tillämpas fr. o, m. den 1januari 1977, Samtligaremissinstanser är positiva till förslaget att överföra beslutanderätt iärenden om regionalpolitiskt stöd lill regional nivå, AMS framhåller attarbetsmarknadsverkets verksamhet präglas av en hög grad av decentraliseratbeslutsfattande. Decentraliseringen medför inte bara en begränsning avhandläggningstiderna utan innebär också en förbättrad kontakt mellan beslutsfattareoch den betjänade allmänheten. Det är också betydelsefullt alt initiativ ochansvar läggs ut på regionala och lokala organ. Styrelsen tillstyrker alt beslutom regionalpolitiskt stöd decentraliseras. Fleralänsstyrelser framhåller att del är angelägel att decentralisera olikabeslutsfunktioner från central till regional nivå. I Jönköpingslän pekar härvid på länsstyrelsernas efter hand vidgade uppgifter inom denöversiktliga samhällsplaneringen. De vidgade möjligheterna och befogenheternanär det gäller planering motsvaras endasl i liten utsträckning av befogenheternär det gäller alt verkställa planeringen. Enligt är detangeläget att styrelserna ges verkliga möjligheter att förverkliga den Prop.1975/76:185 14 planeringde beslutar om. Liknande synpunkter förs fram av bl, a. länsstyrelserna iKronobergs, Gollands, , , , ochVästerbottens län. Även siatskontoret framhåller att ett viktigt skäl fördecentralisering är att ge länsstyrelserna en alll starkare ställning påsamhällsplaneringens område. I län anser att de regionalamyndigheterna är väl förtrogna med de problem som finns inom länet. De har somregel mycket god kännedom om näringslivets situation och företagensförutsättningar att utvecklas. Genom decentralisering av beslutsfattandetskapas förutsättningar för att förenkla handläggningsrutinerna och förkorta handläggningstidemautan att något avkall behöver göras på handläggningens och beslutens kvalitet.En rad länsstyrelser framför liknande synpunkter. Någraremissinsianser understryker behovei av en övergripande bedömning av deregionala frågorna. Sålunda anser Lö att de regionalpolitiska problemen är av denkaraktären att en central styrning är nödvändig. Det ligger därför i sakensnatur alt beslut om stödinsatser måste fattas ovanför den regionala nivån.Emellertid har de inomregionala obalanserna alltmer kommit altuppmärksammas. Behovet av inomregional styrning av näringslivets utbyggnad hardärför ökat. LO kan mot den bakgrunden tillstyrka utredningens förslag. Ävenlänsstyrelsen i anser att regeringen måste ha det övergripandeansvaret för det regio-nalpoliliska stödet. uppfattar deföreslagna åtgärderna närmast som en ofrånkomlig nedskärning av denbyråkratiska proceduren och har därför inget att erinra mol förslaget. TCOansluter sig till utredningens bedömning att en decentralisering avbeslutanderätt om regionalpolitiskt stöd ligger väl i linje med de allmännasträvandena att utveckla de regionala och lokala organens kompelens och uppnå decentraliserat beslutsfattande. Del regionalpolitiska stödets karaktär avselektiv stödform medför emellertid alt det finns särskilda problem förknippademed en decentralisering av beslutanderätten, TCO vill mot denna bakgrundunderstryka att en delegering av det slag som utredningen föreslår inte får ha tillföljd att de centrala organen avhänder sig styrningen av den totalainriktningen av den regionalpoUtiska stödverksamheten, alt stödets selektiva karaklärluckras upp eller att olika former av prövning äger rum på olika nivåer ibeslutsprocessen, TCO betonar att en rätt utnyttjad decentraliseringkan medföra en effektivare och mer differentierad användning av del regionalpoUtiskastödet. menar alt en stor del av lokaliseringsärendenaär av relativt enkel natur. Dessa ärenden kräver ingen övergripande regionalpolitiskprioritering. Det är därför ell steg i rätt riktning alt i sådana ärenden läggaberedning och beslut på samma nivå, dvs. på det regionala planet. Förbundetanser dock att förslaget inte innebär någon avgörande förändring avbeslutanderätten över de regionalpolitiska medlen. och , som i ett gemensamt Prop.1975/76:185 15 yttrandeansluter sig till utredningsförslaget, vill dock varna för att de regionalaambitionerna föranleder alltför optimistiska satsningar. Även ansluter sig till utredningens förslag, men framhåller samtidigtatt det regionala besiutsfallandel inte får medföra att man sänker kravet pålönsamhet och goda framtidsutsikter för projekt som får lokaliseringsstöd. Åtskilligaremissinsianser tillstyrker eller har inga erinringar emot ulredningensförslag lill avgränsning av de regionala organens beslutsbefogenheter iärenden om lokaliseringsstöd. Det gäller t. ex, LO, SAF, . Svenska handelskammarförbundet.Svenska kommunförbundet, och . Mångaremissinstanser, särskilt bland länsstyrelserna, föreslår dock på olika punkterutvidgningar av utredningsförslaget. Närdet gäller den geografiska avgränsningen föreslår uiredningen all den regionalabeslutanderätten i fråga om lokaliseringsstöd skall omfatta det allmännastödområdet. De flesta länsstyrelser i län som inte ingår i stödområdetmotsätter sig den begränsningen. Enligt länsslyrelsen i läninnebär denna begränsning en i dagens läge orealistisk indelning av riket.Länsstyrelsen i menar att det kan synas naturligt attbegränsa den regionala beslutanderätten till det allmänna stödområdet. Medtanke på att en ganska stor del av lokaliseringsstödet har satts in på problemorterockså i andra delar av landet framsiår det ändå som rimligt att genomföraförslaget också utanför stödområdet. Det kan enligl länsslyrelsen ske genomatt samtliga län tilldelas en ekonomisk ram inom vilken kan fattabeslut. i avstyrker med skärpa altdecentraliseringen endast skall gälla inom stödområdet. Samtliga län bör,enligt , ges ökade möjligheter att inom vissa centralt bestämdaramar påverka den egna utvecklingen. I , , Örebrooch samt anser att denregionala beslutanderätten bör utsträckas till att omfatta den s. k. grå zonen. Utredningensförslag att den regionala beslutanderätten när del gäller lokaliseringsbidragskall begränsas lill högst av byggnadskoslnadema i det allmännastödområdet och högst 50 96 av sådana kostnader i det inre stödområdet möteringa invändningar hos de flesta remissinstanser. RRV påpekar dock all det enliglgällande kungörelse inte är orten för verksamheien som är avgörande förbidragets storiek. En praxis synes dock ha utbildats som innebär att förelagenfåren bidragsandel som varierar med företagens geografiska läge. LänsstyrelsenI framhålleratl AMS och regeringen i många fall har beviljalföretag inom länet lokaliseringsbidrag av byggnadskoslnadema. Mot denbakgrunden anser alt utredningens förslag, som innebärattlänsstyrelsen i skulle få besluta om lokaliseringsbidrag med högsl35 % av stödunderiaget, inte får någon belydelse för del, Länsslyrelsenföreslårdärföratt bidrag av stödunderiaget skall kunna beviljas vidregionall fattade beslut inom . 1975/76:185 16 Utredningensförslag om en beloppsbegränsning med avseende på investeringarnas storiek godtasav de flesta remissinstanserna, Länsslyrelsen i och vill dock ifrågasätta om inte begränsningen bör knytas tillslödels storiek i slällel för lill investeringskostnaden. Närdet gäller vid vilket belopp gränsen skall sättas föreslår några remissinstanserhögre belopp än 1,5 milj. kr, som uiredningen förordar. Statskontoret anseralt gränsen kan höjas till 2,5-3 milj, kr. Företagareföreningarnas förbundföreslår att gränsen sätts till 2,5 milj, kr. Även länssiyrelserna i ochÖrebro län anser att gränsen kan höjas, SHIO föreslår att siorieksgränsen skalluttryckas i basbelopp och förordar därvid 150 basbelopp. AMS godtarutredningens förslag, men framhåller att det kan finnas skäl all börja med ettnågot lägre belopp och sedan efter hand höja gränsen, Förslagelalt den s, k, ackumuleringsregeln endast skall avse upprepade ansökningar somhänför sig till en och samma investeringsåtgärd stöds av de remissinstanser somhar yttrat sig i frågan, RRV framhåller all det är angeläget att begreppetinvesteringsåtgärd definieras klart. Utredningensförslag innebär att de regionala organens beslutsbefogenheter begränsas tillstöd till industriell verksamhel. Flera remissinstanser vill utvidga decentraliseringentill alt omfatta även andra former av slödberättigad verksamhet. Sålundaföreslår i alt de regionala organen skall fåbesluta om stöd också till industriliknande verksamhet och industriservice.Länsstyrelsen i anser alt beslutanderätten för andra stödberättigadeverksamheter än industri kan decentraliseras, åtminstone i de fall regeringenhar lämnat förhandsbesked att verksamheten är stödberättigad. iJämtlands län föreslår all länet blir försökslän för en till länsstyrelsendelegerad beslutanderätt också i fråga om stöd lill turistnäringen. Ävenlänsstyrelserna i och . och föreslår utvidgningar i den regionala beslutanderätten när detgäller arten av verksamhet som kan få stöd. Förslagetatt undanta vissa industribranscher från den regionala beslutanderättenfår stöd av de flesta remissinstanserna, bl. a. AMS, industri-ve/'A:É'?och LO.Både industriverket och LO framhålleratl undantagen bl. a, bör avse debranscher som omfattasav struklurstödåtgärder. Några remissinstanser, bl, a.länsstyrelsen i , anser dock att beslutanderätten kan decentraliserasäven i dessa fal I eftersom också regionala beslutsfattare måste la hänsyn tillolika branschers utvecklingsmöjligheter. Vidnyetableringar skall, enligt utredningens förslag, regionala organ få beslutaom stöd enbart när del är fråga om etablering av nytt fristående arbetsställeav ett företag som har den huvudsakliga verksamheten inom samma län. Dennabegränsning får stöd av de flesta remissinstanserna. Några remissinsianserföreslår dock jämfört med utredningsförslaget utökade befogenheter för deregionala organen när del gäller nyetableringar. Prop.1975/76:185 17 bl.a. länsstyrelserna I Alvsborgs, , , ,och samt . Länsstyrelseni anser sålunda alt regional beslutanderätt bör finnas iärenden om stöd till etablering av nya företag, om elableringen görs avpersoner som är verksamma inom länet och de regionala organen medverkar tillatt elableringen skall komma till stånd. Sådana beslutsbefogenheter skulle,enligt , sannolikt öka de regionala organens möjligheter att medkraft verka för en ökad sysselsättning i länels sysselsättningssvaga regioner. Utredningensförslag innebär ingen förändring av beslutsbefogenheterna när det gällerstatlig lånegaranti för anskaffning av omsättningstillgångar, Länsslyrelsen iGävleborgs län anser alt det framförallt från praktiska utgångspunkter ärfördelaktigt att finansieringsfrågan i sin helhet kan lösas i ett och sammabeslut. föreslår därför att beslut om lånegaranti för rörelsekapitaldecentraliseras till länssty relsen i de fall de sammanlagda investeringarna ianläggnings- och ersättningstillgångar ryms inom den totala ram som gäller förbeslut på regional nivå. Liknande synpunkter förs fram av/(7«5so'/e/5e/77a /, . , och , Alvsborgs, Västernorriands,, och samt . I Göteboigs och län anser dessutom attlänsstyrelserna i förekommande fall bör få besluta om nyttningsersättning tillföretag. Systemetmed röriiga medelsramar för länen får stöd av bl. a. länsstyrelserna i ,, , , , och samt . i godtar förslaget,men anser att en förddningsmelod grundad på informationssystemet företag-samhälleskulle stärka motiven för de regionala organen att verka aktivt. Länsstyrelseni delar inte ulredningens uppfattning om röriigamedelsramar utan anser att ett system med löpande rapportering är tillräckligt.Liknande synpunkter förs fram av länsstyrelserna I och Norrboitenslän. TCO vill inte motsätta sig förslagel om rörliga ramar men anser att ettsystem med fasta medelsramar troligen är bättre. Utredningensförslag att ärenden om sysselsältningsslöd till industriföretag skall beslutaspå regional nivå stöds av de remissinstanser som har yttrat sig i den frågan,bl. a. RRV, AMS och flertalet länsstyrelser. De remissinstanser som harförordat en utvidgad regional beslutanderätt i fråga om lokaliseringsstöd har imånga fall förordat motsvarande utvidgningar beträffande sysselsättningsstödet. Utredningensförslag att länsstyrelserna även i fortsättningen skall ha huvudansvaret för handläggningenpå regional nivå av ärenden om lokaliseringsstöd och därmed beslutanderätt ivissa sådana ärenden stöds eller lämnas utan erinran av samtligaremissinstanser utom TCÖ. TCO anser att länsarbetsnämnderna vid en delegeringav beslutsbefogenheterna bör få denna funktion. Som motiv för sitt förslaganför TCO att AMS har de samord- Prop.1975/76:185 18 nadefunktionerna påcentral nivå och att sysselsättningsfrågorna har en centralställning inom regionalpolitiken, SAF. Svenska handelskammarförbundetoch framhåller att länsstyrelsernas beslut i lokaliseringsslödsärendenbör fallas in pleno. Förslagetalt länsarbetsnämnderna skall få beslutanderätt i vissa ärenden om sysselsältningsslödmöter inga invändningar bland remissinstanserna. Utredningensförslag att AMS får besluta om visst lokaliseringsstöd inom den s. k. grå zonenoch om lokaliseringsbidrag/avskrivningslån vid ny-, lill- eller ombyggnad inomturistnäringen får stöd eller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser.Några remissinstanser vill föra över beslutanderätten från regeringen till AMSi ännu flera fall. RRV anser att AMS borde kunna avgöra även ärenden om t. ex,avskrivningslån vid maskininvesteringar och stöd vid rationaliseringsinvesteringar,Länsslyrelsen i län menar att AMS bör vara beslutande myndigheti ärenden om lokaliseringsstöd även,utanför stödområdet om stödunderiagetunderstiger 5 milj, kr. bör förslagel lill omfördelande beslutsbefogenheter prövas som försöksverksamhetunder av den innevarande femårsperioden för regionalpolitisktstöd. Det innebär att de nya reglerna skall gälla fr. o. m.den Ijuli 1976närdetgäller lokaliseringsstöd och fr. o. m. när det gäller sysselsäilningsstödei.Förslagel om försöksverksamhet underden angivna tiden får stöd av de flestaremissinstanserna. LO framhåller att det klart bör slås fast att del är frågaom en försöksverksam het, SwkAoww/'?? och/ä«5S0'/'e/se/;/()5/e/'göf/fl/7rf5törtanser däremot att för-söksverksamhet är obehövlig, eftersom en så stor del avhandläggningen redan sköts på regional nivå. i länanser att decentraliseringsutredningens förslag inle bör avgöras nu utanbehandlas i samband med att nuvarande system med indelning i stödområdenomprövas. Enligt bör nämligen den nuvarande områdesindelningenavskaffas, I stället bör samordnade regional- och näringspolitiska insatser skemed utgångspunkt från de analyser av nuvarande och framtida sysselsättningsproblemi olika delar av landet, som redovisas! Fleraremissinstanser, bl. a. RRV och indiisiriverket framhålleratl del är viktigtalt resultaten av försöksverksamheten utvärderas. Uiredningenföreslår att regeringen utfärdar tillämpningsbeslämmelser och att AMS ger rådoch anvisningar för den decentraliserade handläggningen och beslutsordningen iärenden om regionalpolitiskt stöd. Värdet av centrala anvisningar stryks underav åtskilliga remissinstanser. År1965 påbörjades den aktiva lokaliseringspolitiken bl, a. genom att statligt lokaliseringsstödinfördes som ett medel att påverka företagens lokalisering. Prop.1975/76:185 19 Underden gångna tioårsperioden har det regionalpolitiska stödet utvecklats ochförbättrats. beslutade om de nuvarande stödformerna (prop,1973:50, InU 1973:7, rskr 1973:248). Beslutet innebar också att en medelsrampå 2 SOOmilj. fastställdes fördel regionalpolitiska stödet under femårsperioden1973/74-1977/78. Iårets budgetproposition har regeringen föreslagit alt medelsramen för det regionalpolitiskastödet skall utökas med 1 500 milj. kr.Jag har i propositionen anfört attjag har för avsikt att senare i vår föreslåregeringen att proposition om samordnad sysselsättnings- och regionalpolitikföreläggs . Vidare avser jag att föreslå regeringen att itilläggsdirektiv ge sysselsättningsutredningen i uppdrag att se över formernaför det regionalpolitiska stödet inför utgången av den innevarandefemårsperioden för stödverksamheten. Redan nu bör emellertid beslutas om vissafrågor som rör den regionalpolitiska stödverksamheten. Jag syftar då på fråganom att bygga ul verksamheten med statliga industricentra saml frågan om ökal regionalpolitisktstöd vid marknadsföringsåtgärder. Decentraliseringsutredningenhäri betänkandet (Ds Kn 1975:4) Decentralisering av beslut om regionalpolitisktstöd föreslagit att beslut i ärenden om regionalpolitiskt stöd i vissa fallskall kunna fattas på regional nivå. Det ankommer på regeringen att besluta omhandläggningsordningen i sådana ärenden. Jag anser att det är lämpligt attriksdagen informeras om förslagen och om huvuddragen i det förslag till ändradbeslutsordning som jag avser alt lägga fram för regeringen senare i vår. Sedanår 1973 pågår en försöksverksamhet med statliga industricentra i regionalacentra i det inre stödområdet. Syftet med verksamheien är att vidga de regionalpolitiskainsatserna genom att tillhandahålla industrilokaler för uthyrning. Huvudmanför verksamhet är Stiftelsen Industricentra, Industricenteranläggningarhar uppförts i och . har beslutat attbygga ut de båda anläggningarna(prop. 1975/76:87, InU 1975/76:27, rskr1975/76:167). Det är regeringens sak att besluta när utbyggnadsarbetena skallsättas i gång. Utbyggnad bör ske när regeringen bedömer alt minst hälften avde nya lokalerna i resp. ort kan hyras ul. I induslricenteranläggningarnaskall hy ran ligga påen nivå som motsvarar de kostnadersom företagen kan räknamed om de byggeregna lokaler med statligt lokaliseringsstöd. Anläggningarna iStrömsund och har finansierats med statliga lokaliseringsbidrag ochlån från anslagen för regionalpolitiskt stöd, VidareharStiftdsen Industricentratillförts stiftelsekapital från samma anslag. StiftelsenIndustricentra har i en skri velse till redovisatett faktaunderiag förenbedömningav vilka ortersom närmast kan bli aktuella iden fortsatta verksamheten med industricentra. Eftersom stiftelsens verksamhetbör sättas in i ett större regionalpolitiskt sammanhang avslår stif- Prop.1975/76:185 20 telsenfrån att själv föreslå nya orter för industricentra. Stiftelsen påpekar dock altkontakterna med företag skulle ge bätlre resultat i form av industrietable-ringarom flera olika ortsalternativ med slörre regional spridning kunde erbjudas. Åtskilligalänsstyrelser har i Länsplanering föreslagit att verksamheten medindustricentra skall byggas ut.