prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — DärlUl kommer altnäringslivet svarade för merparten av den höga utlandsupplåningen . 1976 väntas statens anspråk på kreditmarknaden uppgåtill . Kommunernas finansiella sparande beräknas bliförbättrat 1976 varigenom dessa beräknas få ett mera begränsat upplåningsbehov.Bostadssektorns upplåning väntas bli oförändrat. AP-fonden väntas 1976tillskjuta . lill kreditmarknadens resurser. Även deprivata försäkringsbolagen kan väntas öka sin kreditgivning. beräknasemellertid anspråken från näringslivet, trots en av-: sevärd nedgång ilagerinvesteringama bli fortsall höga lill följd av att de fastainvesteringarna ökar med ca . Bankerna och den internationellakreditmarknaden får därmed möta en fortsatt hög kredilefterfrågan från desvenska förelagen. 1 Preliminär nationalbudget 25 2 Det internationella läget Deninternationella lågkonjunkturen fördjupades . Den totalaproduktionen sjönk kraftigt och trots enåterhämtning beräknas utfallet för helåret ha medfört en minskning med i sammanlagdabruttonationalprodukt. Industriproduktionen i de sju största OECD-ländernaminskade med i årstakt mellan andra halvåret1974 och försia . Den fallande aktiviteten i de västerländskamarknadsekonomierna resulterade i en ökande arbetslöshet. Antalet arbetslösa iOECD-området uppgick lill drygt17 miljoner jämfört med ca 10 miljoner . Den internationellarecessionens inverkan på u-ländemas redan förut prekära syssel- Tabell2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa länder och länderområden De sju stora länderna -2,1 -1,8 4,5-5,5 -2,5 -0,7 -2,5 3,5-4,5 Källor: , nationell statistik ochuppskattningar gjorda inom ekonomiska avdelning. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 26 sättningssiluationkan endast bli föremål för förmodanden. Som en direkt följd av den sjunkandeaktivitetsnivån i de större industrUändema inträffade vidare förförsta gången sedan en nedgång i världshandelns volym. Inflationstakten har bromsals in från enökningstakt av under loppet av 1974 lill ner emot under loppetav 1975. Inbromsningen har emellertid blivit avsevärt mindre än vad som kundeförväntas med hänsyn till den ytterst restriktiva ekonomiska politik som destörre regeringar förde . fanns klara tecken till envändning uppåt i och . följdes denna av enpåtaglig uppgång i totala produktionen i och en något långsammareåterhämtning i . I synes lågkonjunkturen ha nått sin bottenförst och de försia tecknen lill en uppgång i efterfrågannoterades . Bakom denna den djupaste lågkonjunklursvackan sedanandra världskriget ligger ett flertal delvis av varandra beroende ochömsesidigt förstärkande faktorer. Bland dessa var lagercykelns styrka kanskeden viktigaste enskilda orsaken till lågkonjunkturens drastiska förlopp. Menäven nedgången i de privata investeringarna och bostadsbyggandet medverkadeavsevärt lill efterfrågebortfallet . Lagercykelns styrka torde förklaras av atl förelagenunder 1974 inte väntade sig någon särskilt djup eller lång internationelllågkonjunktur. Med en sådan framtidsbedömning framstod det som möjligt attacceptera en viss fortsatt lageruppbyggnad. När sedan nedgången i slutlig efterfråganblev kännbar torde företagen ha beslutat att anpassa sina lager lillförsäljningsvolymen i syfle att normalisera lagerkvoten. Genom altförsäljningsvolymen var stadd i nedgång krävdes etl desto starkare fall ilagerinvesteringarna för att uppnå en minskning i lager-kvoten. Vid sidan avdessa orsaker till lagerneddragningen spelade även företagens likviditetslägein. Detta hade successivt försämrats till följd av den minskade omsättningenoch den restriktiva penningpolitiken. Samma faktorer torde ha medverkat tUlnedgången i de produktiva investeringarna. Ytterligare en omständighet som förstärktelågkonjunkturen var utvecklingen av hushållens sparande. Till skillnad frånvad som varit fallet i tidigare lågkonjunkturer har hushållens sparbeteendedenna gång varit starkt procykliskt, dvs. sparandet har ökat när aktivitetengått ned. Någon entydig förklaring till konsumenternas förändrade sparbeteendeföreligger inte. Sannolikt är dock att den ökade osäkerhet som den stigandearbetslösheten fört med sig varU ägnad att göra konsumenterna försiktigare isynnerhet vid köp av varaktiga konsumtionsvaror. Även den höga inflationstaktenlorde, paradoxalt nog, ha stimulerat sparandet genom atl hushållen vid snabbtstigande priser söker återställa sin reala Diagram 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i olikaländer och länderområden 19661975 Procentuellvolymförändring från föregående år. 8 -6 -4 2 O -2 8 6 4 2 O -2 6 4 2 O i III i i i -2\- 8 6 4 2 O -2 -4 6 4|- 6 4 2 O -2 1966 67 68 69 70 71 72 73 74 75 1966 6768 69 70 71 72 73 74 75 Källor: , nationell statistik pch uppskattningargjorda inom finansdepartementels ekonomiska avdelning. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen Tabell 2:2 Konsumentprisernas utveckling 19621975 'Prisstegringarna mellan genomsnittslägena resp. år. Källor: och nationellstatistik. likviditet.Inflationen kan även lidvis ha lett till direkl köpmolslånd då konsumenternauppfattat priserna som alltför höga. Den ekonomiska politik som de slörre OECD-ländernaförde fram lill /1975 bär likaså del av ansvaret för lågkonjunkturens styrka. I släUel för att somexempelvis skedde i och , motverka den spontana konjunkturavmattningenoch efterfrågebortfallet till följd av de höjda oljepriserna ,fördes en i vissa faU starkt restriktiv finans- och penningpolitik. /1975 lades visserligen polliken om i expansiv riktning.Effekterna härav lät dock vänta på sig och lorde försl ha märkts under sommaren1975. Att de stimulansåtgärder som sattes in fick så svag effekt sammanhängermed atl de i huvudsak var av generell natur. Genom skattesänkningar ellerdirekta bidrag ökade således regeringarna hushållens och förelagens inkomster.Den avsedda uppgången i privat konsumtion uteblev emellertid eflersom hushållenav ovan diskuterade skäl ökade sill sparande. Ställda inför svagamarknadsulsikler, slor överkapacitet och klara likvidiletsproblem var inleheller företagen benägna att öka sina investeringar. Den förda generellastimulanspolitiken medförde därför atl den privata sektorns likviditet ökadekraftigt ulan alt några reala effekter på efterfrågan uppnåddes. Härigenom har denna politik lett till en aktningsvärd uppdämd köpkraft som under Bil.1 Preliminär nationalbudget 29 den kommande konjunkturuppgångenkan visa sig bli svår att kontrollera. Slutligen är det sannolikt att deninternationella transmissionsmekanismen, dvs. effekten av eltefterfrågebortfall i etl land på efterfrågan i andra länder, har varit ovanligtstark . Härigenom har efter-frågefallet i de slörre länderna dels ömsesidigtförstärkts, dels spritts snabbare än vanligl tUl de mindre . Den privata konsumtionen har lill följd av denovan diskuterade spar-benägenheten utvecklats svagt 1975. En markantförbättring under loppet av året noteradesdock och konsumenternas syn på ekonomin förändrades tydligt ioptimistisk riktning. Tecken på att detla började avspeglas i ökad köpbenägenhet fanns exempelvis inom bilsektorn. Denna hadeunder vinterhalvåret 19741975 drabbats hårt av lågkonjunkturen, men upplevdefrån sommarmånaderna en klart ökad efterfrågan. Den offentligasektoms efterfrågan har i flertalet länder utmärkts av försiktig expansion. Denekonomiska aktiviteten har härigenom fått ett visstom än begränsat slöd. De offenUiga investeringarna har visserligen ökats i vissa länder men huvudsakligen har denoffentliga sektorn verkat efterfrågeslödjande genom de budgetunderskottsom uppstått till följd av lägre skatteintäkter och automatiskautgiftsökningar. Dessa budgetunderskottuppgick i vissa länder, exempelvis och FörbundsrepublikenTyskland, till av bruttonationalprodukten. De privatainvesteringarna i fast kapital har som nämnts utvecklats utomordentligt svagt.För de sju största torde investeringsvolymen 1975 ha faUU tUlbaka tiU nivå. Efter ett kontinuerligtfall i bortåt stabiliserades bostadsinvesteringarna i Förenta staternaoch under loppet av 1975. I fortsatte dock nedgången i flertaletländer med undantag för , där enklar vändning uppåt i antalet igångsättningar registrerades under hösten1975. Konjunkturutvecklingenhar medfört en accentuerad skillnad i produktions- ochefterfrågeutvecklingen mellan och å ena sidan och åden andra. I var nedgången djupare under försia halvåret 1975än i . vände i gengäld konjunkturen klart uppåt iFörenta staterna, och Japari, medan produktionen i i stortendast upphörde att falla . sjönk Förenta staternasoch europeiska bruttonationalprodukt med medan uppvisade en svag tillväxt. De mindreOECD-ländema lyckades i allmänhet hålla uppe den interna efterfrågan påen högre nivå än de Slörre ländema. Nedgången i bruttonationalprodukten blevför de förra knappt hälften så stor som för de . Till en betydande delförklaras detta utfall av att regeringarna i en del av de mindre länderna förten mera effektiv kontracyklisk politik. En annan bidragande orsak är att de Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen Diagram 2: 2 Industriproduktionen i vissa länder19751975 Index:1970 = 100. 140 130 120 110100 140 130 120 110 100 140 130 120 110 100 90 140 130 120 110 100 140 130 120 110 100 140 130 120 110 100 140 130 120 110 100 140 130 120 110 100 140 130 120 110 100 90 Källor:OECD och nationell statistik. /I '''l' f mindre ekonomierna följerkonjunkturutvecklingen i de-större länderna meden viss fördröjning. blev dock den negativapåverkan utifrån så stark att den inhemska efterfrågan i de mindre ländernainle förmådde kompensera nedgången i exporten. Även om efterfråganstabiliserades för OECD-området i dess helhet kunde ingenljusning märkas i fråga oni arbetslösheten.Trots en nedgång i förvärvsfrekvensen och fortsatt omfattande korttidsarbeteökade antalet arbetslösa i . I medförde den relativt snabba uppgångenunder hösten ingen nämnvärd nedgång i arbetslösheten även om antaletsysselsatta ökade betydligt fr. o. m. . Inflationstaktenhar, som ovan nämnts, bromsats in lill en takt på under 1975.Löneökningslakien i flertalet länder har minskal kraftigt. De internationellaråvarupriserna har sjunkit ned till och stabiliserats på en avsevärt lägrenivå jämfört med och de höjningar av oljepriset som OPEC beslutade om iseptember torde inle ha hunnit slå igenom ikonsumentledet . Genom stabiliseringen av de internationella råvaru- och bränslepriserna harpartihandelspriserna kunnat bromsas in, vilket i sin lur i kombinationmed den svaga efterfrågan har dämpat konsumentprisernas ökningslakt. Särskiltmarkant har denna inbromsning varit i fall där inflaUonslakten minskademed 2/3 inom loppet av . Medan och FörbimdsrepublikenTyskland lyckades nedbringa inflationstakten tUl knappt 8 resp. , låg flertalet övriga länder kvar på enökningstakt i konsumentprisindex på Utrikeshandelnsutveckling har nära följt konjunkturutvecklingen i de slörre länderna. import sjönk således med i årstakt ,för att åter öka något.För helåret 1975 beräknas införseln ha minskal i volym.Minskningen fördelar sig med Uka delar på oljeimport och import av övriga varor. export har åandra sidan minskat något mindre, eller , vilket förklaras av alloljeländernas import har fortsalt alt öka oväntat snabbt eller med inemot 50 %.De icke-oljeproducerande u-ländernasimport har under loppet av 1975 successivt minskal. Detta förklaras iförsia hand av all dessa länders exportinkomster har minskat kraftigt som enföljd av de låga råvarupriserna . OECD-ländernassammanlagda bytesbalans förbättrades med drygt 30miljarder dollar. Under försia torde OECD-området ha nått balansi sin utrikeshandel. Därefter har ånyo en försämring inträtt beroende bl. a. påen alltmer avlagande export till de icke oljeexporterande u-ländema. Manräknar dock med att utfallet för sammanlagt skall stanna vid eltunderskott på ca för jämfört med elt underskottpå ca 33 miljarder föregående år. Förbättringen ligger nästan uteslutande Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen Diagram 2: 3 Råvaruprisernas utveckling 19731975 Index:1970 = 100. ("New dollar index" omräknad i svenska kronor)2 s /"" - 300 260 220 180 140 vikt i totalen-. 0,6l' 1 Vikter 1975. - Denna prisindex baserar sig på veckovisanoteringspriser från ett antal internationella varubörser.- Veckonoteringamaenligt det s. k. "new dollar index" har sammanräknats tillmänadsgenomsnitt och därpå omräknats till index i svenska kronor. Vidomräkningen har den genomsnitdiga växelkursen under använts. Genomatt räkna om det s. k. "new dollar index" till svenska kronor har mantill stor del neutraliserat inverkan av fluktuationerna i dollarkursen. Källor:"" och . Bil.1 Preliminär nationalbudget 33 på destörre vars sammanlagda bytesbalans svängt om lill ell överskottberäknat lill nära . De mindre underskott hardäremot reducerats med endast 1 miljard och uppgick till ca 12miljarder dollar. En rad omständigheter ligger bakom denna skiljaktigautveckling i de båda ländergrupperna. Konjunkturutvecklingen och framför alltlager-avvecklingen har uppenbarligen varit mycket mer drastisk i de slörreländerna än i de mindre. De senare har som tidigare påpekats i allmänhet förten mera ambitiös kontracyklisk politik, vilket har lett lill en avsevärdskillnad mellan den interna och den externa efterfrågeutvecklingen. De störreländerna har å sin sida i hög utsträckning prioriterat prisstabilitet ochextern balans. Atl sammanlagda underskott nedbringats såkraftigt förklaras som ovan nämnts av den fortsatt starka ökningen iOPEC-ländernas import och den nedgång i oljeexporten som lågkonjunkturenfört med sig. OPEC-ländernas överskott har härigenom minskat från 1974 till 1975. Underskottet i de icke-oljeproducerande u-ländernasbytesbalans har ökat 19741975 med till . Denna ytterligare försämring beror på en försämring i såväl volym sompris för dessa länders viktigaste exporlvarugrupp, råvarorna. Ökningen 1975 ii-ländernas officiella utvecklingsbistånd har helt motvägts av ett ökatunderskott i dessa Ijänslebalans. Förbättringen av de slörre bytesbalans iförening med den låga aktivitetsnivån har lett lill en sjunkandekredilefterfrågan på de internationella marknaderna. nyupplåningpå Europavalutamarknaden uppgick sålunda lill ca jämfört med drygt 20 miljarder . På Förentastaternas bankkredilmarknad sjönk de utestående utlandslånen till låntagare ii-länder 1975 med nära . I viss mån kannedgången i bankkrediterna förklaras av att en omläggning lill långfristigupplåning kunnat ske. De internationella obligationsemissionerna fördubbladessålunda till nära under januarioktober 1975 jämfört medemissionerna 1974. Detta har medfört etl ökat utrymme av kort- ochmedellång kredit för finansiering av de icke-oljeexporterande u-ländernasväxande bylesbalansunderskott. Dessa lån tUlsammans med andrafinansieringskällor, exempelvis i IMF och i form av direkta handelskrediter,synes dock inte ha kommit till del i tillräcklig omfattning för altupprätthålla deras imporlkapacilet. Den allmänna nedgång i räntorna som startade underandra till följd av konjunkturnedgången följdes av en mersplittrad utveckling fr, o. m. 1975. Medan affärsbankernas inlåningsräntori och på Eurodollarmarknaden då började alt 3Riksdagen 1975/76. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen Diagram 2: 4 Bytesbalansutvecklingen i vissa länder 19731975 1 -O -1 -2 Anm. Skalindelningen är olika för mindre länder,större länder och totalt. stiga fortsatte räntenivån attsjunka i bl. har dockräntorna i på nytt visat tecken på en nedgång. I juli 1975anslöt sig ånyo till det europeiska valutasamarbetet inom den s. k.ormen. Valutamarknaden har karakteriserats främst av starka kursrörelser mellanorm valutorna å ena sidan och den amerikanska dollarn och brittiska pundet åden andra. Den i stort sett oavbrutna uppgång i ormvalutoma gentemot dollarnsom inleddes fortsatte fram till slutet av försia kvartalet1975. Ormvalutorna hade då apprecierats med . vändeemellertid kursutvecklingen i motsatt riktning vUket varade tUl slutet avseptember då kurserna åter låg på samma nivåer som . De konjunkturindikatorersom funnits tUlgängliga har tämligen allmänt pekat på enfortsatt återhämtning av den internationella konjunkturen under loppet av 1976.Mest utpräglat har detta gällt för . Men även iFörbundsrepubliken och i har ledande konjunkturindikatorer,såsom orderingång och företagens förväntningar, förbättrats på ett avgörandesätt. Etl flertal andra omständigheter talar också för en successivt allt starkareåterhämtning av den ekonomiska aktiviteten. Lagercykeln haruppenbart gått in i ett nytt skede. I och med alt lageravvecklingen upphört och en viss uppbyggnad påbörjats ökar den totalaefterfrågan. Redan förhåUandet att lageravvecklingen upphör leder till en ökning i efterfrågan. Kraften i denna bliremellertid beroende av i vilken takt lagren åter byggs upp. Underlågkonjunkturen underskattade man allmänt styrkan i lageravvecklingen. Man kandärför inte utesluta atl man nu underskattar styrkan i uppsvinget. Den privatakonsumtionen bör stimuleras av att den lägre inflationstakten stabiliserarhushållens realinkomster. Hushållens sparande väntas i vilket fall inle kommaalt öka . bör en viss minskning i sparkvoten vara möjlig.För detta talar alt arbetsmarknaden åtminstone inle försämras ylterligare ochalt hushållen byggt upp en betydande reallikviditet. Att en förbättring avkonsumtionsklimatet är på väg bekräftasäven av barometerdala över konsumenternas syn på den ekonomiskautveckUngen. Den ekonomiskapolitiken och i synnerhet de stimulansåtgärder som sattes in i början av hösten1975 bör få effekt under tidigare delen av 1976. Lagercykeln,utsikterna till en ökad privat konsumtion samt den mera expansiva ekonomiskapoUtiken talar samtliga för en fortsat successiv konjunktumppgäng. En rad andrafatkorer lyder emellertid på att denna konjunkturuppgång kan bli avsevärtlångsammare än under tidigare återhämlningsfaser. En viss osäkerhet föreligger i fråga ominvesteringsulvecklingen. OECD-ländemas ekonomier utmärks f. n. av enomfattande outnyttjad produktionskapacitet som har uppskattats till avbruttonationalprodukten. Även om en relativt snabb produktionsuppgånginträffar kommer en ganska betydande outnyttjad produktionskapacitet atl föreligga, vilken kan komma att hämmaförelagens investeringsplaner. Även utvecklingen på bostadsbyggandetsområde förefaller alt bli fortsatt svag i flera länder. Den fortsattaränteutvecklingen är likaså en osäker faktor. Den f. n. mycket lätta penningpolitikeni flertalet länder kan av rädsla för en ny inflationsvåg komma alt läggas om irestriktiv riktning så snart tecken föreligger på en konjunkturuppgång, vilketdå kan inverka hämmande på såväl näringslivets investeringar som påbostadsbyggandet. Prop.1975/76:100 Bilagal Finansplanen 36 vissåterhämtning av investeringsaktiviteten , har man docksannolikt atl räkna med alt de privata investeringarna för kankomma att minska något jämfört med . Finanspolitiken kan väntas få en tämligen neutralinriktning . kan effekterna avslimulansprogrammen ännu länkas vara verksamma. Andra halvåret1976 lorde däremot komma att präglas av strävandena, i bl. a. ,och , att minska de statligabudgetunderskotten. Dessa uppstod under recessionen främst till följd avminskade skatteintäkter och ökade sociala transfereringar, då i första handarbetslöshetsunderstöd. Till en betydande del bör dessa underskoll kunnareduceras genom alt konjunkturuppgången leder lill ökade skatteintäkter. Om mani de olika länderna skulle försöka att åstadkomma en fullständig budgetbalanskommer en betydande restriktivitet att behöva iakttas i fråga om de offentligautgifternas ökning. Sammanfattningsvis bedöms konjunkturutvecklingen under1976 komma att präglas av en fortsatt accelererande ökning av den ekonomiskaaktiviteten. Härvid spelar lageromsvängningen och den privata konsumtionens styrkaden avgörande rollen för uppgången. Men så länge man inte kan räkna med någonmera väsentlig uppgång i investeringsaktiviteten kommer fortfarande enbetydande outnyttjad produktionskapacitet alt föreligga. Prisutvecklingen antas komma atl präglas aven fortsatt inbromsning. Goda fömtsättningar för detla föreligger i form av enlugnare inhemsk kostnadsutveckling i flertalet länder. Således ligger f. n.löneökningslakten i de större genomsnittligt per år.Den väntade produklionsuppgången rnedför i första hand alt outnyttjad kapaciletåter las i bruk. Den positiva effekten härav på produktiviteten ochstyckkoslnadsutveckliiigen bör bli avsevärd. Produktiviteten beräknas såledesöka med i de större 1976 efter en mycket svagutveckling . Däremot kommer prisutvecklingen knappast attgynnas av fallande råvarupriser så soni fallet varit . För livsmedelär utsikterna utomordentligt osäkra. Förulorn den sedvanliga ovissheten beträffandeskördeutfallet tillkommer svårigheten atl bedöma hur konsumenternasefterfrågan på mera inkomslelasliska livsmedel som exempelvis kött kommer altpåverkas av konjunkturuppgången. Med utgångspunkt i den reala ekonomiska aktivitetenoch de f. n. höga producentlagren framstår vissa, men tämligen begränsadeprisökningar på de industriella råvarorna som sannolika. Risk för spekulativtbeleende kan emellertid inle uteslutas i takt med alt konjunkturuppgången blirmera manifest. Oljepriset,som höjdes gäller t. o. m. första Effekten av delta högre pris har beräknats bidra till prisstegringstakten inom OECD-områdetmed ca 1/. Den f. n. fortfaran--de låga efterfrågan på olja gör detemellertid osäkert om OPEC kan genomföra den beslutade prishöjningen fullt utpå marknaden. antas att OPEC lyckas upprätthållarealpriset på olja. Med den här skisseradeutvecklingen för de inhemska kostnaderna och råvarupriserna antasinflationstakten komma att gå ned till för området i dess helhet.Prognoserna för OECD:s exportpriser tyder på en något lägre inflationstakteller . Produktionsutvecklingenunder torde i stort komma att präglas av samma differentiering avkonjunkturcykeln mellan länderna som . försprång ikonjunkturuppsvinget kommer sannolikt attbefästas genom dels expansiva effekter av lageruppbyggnaden, dels enfortsatt återhämtning av den privata konsumtionen. Fr. o. m. andra halvåretförutses näringslivets investeringar åter börja stiga varigenomkonjunkturuppgången tillförs ytterligare kraft. antas totalaproduktionen komma att öka med i storleksordningen I väntas återhämtningenfortsätta i stort sett i samma takt som , vilket skulle ge en för japanska förhåUanden låg ökningstakt på . Även om denamerikanska konjunkturen har stor inverkan på den internationella handeln ochdet allmänna konjunkturklimalet är dock utvecklingen i FörbundsrepublikenTyskland avgörande för flertalet europeiska länder. Den västtyska konjunkturenhar börjat återhämta sig och kan en markeraduppgång väntas. Styr-kepunkterna i denna uppgång väntas utgöras av den privatakonsumtionen och lagerinvesteringarna. Trots en tillväxttakt på eller t. o. m.över den långsiktiga trenden torde den totala produktioneninle komma alt öka med . I de mindre kommer sannoliktkonjunkturupgången att bli klart märkbar först fr. o. m. andra halvåret.Regeringarna i flertalet av dessa länder har ettfrån bylesbalanssynpunkt utomordentligt begränsat uirymme för ylterligare stimulansåtgärderoch är i huvudsak hänvisade till att invänta alt den intemationellakonjunkturuppgången omsätts i ökad efterfrågan på dessa länders export. För1976 väntas därför de mindre bruttonationalprodukt ökalångsammare än genomsnittet eller med . För hela antas BNP-ökningenuppgå till 3,54,. Sysselsättningen beräknas visserligenöka som en följd av den ökade aktiviteten. Detla kommer dock i försiahand att ske genom en nedskärning av korttidsarbetet. Först mot slutet av årettorde arbetslösheten komma alt minska och denna minskning blir sannoliktbegränsad. väntas enåterhämtning av världshandeln med ca 6 Därvid kommer denhuvudsakliga exporteflerfrågan att komma 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 38 från , även omOPECrStaternas import beräknas komma att öka med .