prop · FZ03162 · 1975-12-31 00:00:00 — medförslag tUI lag om alkoholutandningsprov; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. ' Ipropositionen föreslås en lag som reglerar poUsens befogenhet att företa alkoholutandningsprov. Lagenföreslås innehålla bestämmelser om rätt för polisman att företa alkoholutandningsprovdels på den som är skäligen misstänkt för brott, främst trafiknykterhetsbrott,dels mtuimässigt på motorfordons-förare i vissa situationer utan att misstankeom trafiknykterhetsbrott föreligger. Förslaget innebär i fråga om personer sommisstänks för alkoholpåverkan att den verksamhet med alkoholutandningsprov somhittills bedrivits av polisen i huvudsaklig överensstänunelse med reglerna omkroppsbesiktning i 28 kap. regleras särskilt. Vidare konunerde bestämmelser som f. n. finns intagna i lagen (1974: 829) omförsöksverksamhet med rutinmässiga alkoholutandningsprov att permanentas.Enligt förslaget skall rutinprov sålunda få tas på motorfordonsförare vid iförväg beordrad trafikkontroll, vid trafikolyckor och vid vissa angivnatrafiköverträdelser. 1 1975/76.1 samL Nr 162 1 § Alkoholutandningsprov får företagaspå den som skäligen kan misstänkas för brott som avses i 4 § lagen (1951: 649)om straff för vissa trafikbrott. Detsamma gäller annat brott, vara fängelse kanfölja, om provet kan ha betydelse för utredning om brottet. 2 § Alkoholutandningsprov fårrutinmässigt företagas på 1. förare av motorfordon somstoppas vid i förväg beordrad trafikkontroll, 2. den som kan antagas imderförande av motorfordon ha, med eller utan skuld, haft del i uppkomsten avtrafikolycka, 3. den som kan misstäiUas för attunder förande av motorfordon ha begått brott enligt 13 § lagen (1951: 649) omstraff för vissa trafikbrott eller sådan enligt vägtrafikkungörelsen (1972:603) straffbelagd förseelse som avser a. färdhastighet, b. skyldighetatt staima fordon, c. skyldighetatt ha föreskriven fordonslykta tänd. Bestämmelserna i första stycket om förare av motorfordon gäller även förareav terrängmotoffordon, traktor med släpfordon och spårvagn. 3 §Alkoholutandningsprov företages av polisman. Provtagningen skall ske på sätt som ej utsätter den på yUken provet företages för allmän uppmärksamhet. Om särskilda skäl ej föranleder annat, skall, provet före lagas i täckt fordon eller inomhus i avskilt mm. Alkoholutandningsprovenligt 2 § får företagas endast på eller i nära anslutning till den plats därkontrollen eller polisingripandet äger rum. 4 §Vägrar den på vilken alkoholutandningsprov skall företagas att medverka till sådant prov får blodprov tagas och läkarundersökning för utrönande av alkoholpåverkan äga nun. Dennalag träder i kraft . Utdrag J USTITIEDEPARTEMENTET PROTOKOLL Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , , , Propositionmed förslag till lag om alkoholutandningsprov Påmotorfordonsförare som misstänks för trafiknykterhetsbrott får blodprov tas.Vid avgörande av om blodprov skall tas är polisen i första hand hänvisad attbedöma förarens nykterhetstillstånd på grundval av yttre iakttagelser t. ex.alkohollukt från andedräkten, sluddrande tal, hög ansiktsfärg och glansigaögon. Denna på yttre iakttagelser grundade kontroll av förarensnykterhetstillstånd är emellertid osäker. använder därför poliseni i likhet med polisen i många andra länder alkoholutandningsprov somett hjälpmedel vid bedömningen av om blodprov skall tas på en förare som nusstänksför rattfyUeri eller rattonykterhet. Utandningsprovet sker i huvudsaklig överensstämmelsemed bestämmelserna om kroppsbesiktning i 28 kap. 12 § (RB). Polisensbegränsade rhöjligheter att vid kontroll av en förares nykter-hetstUlståndavslöja alkoholdoft eller andra tecken på alkoholpåverkan har ingående belystsav trafiknykterhetskommittén i dess betänkande (SOU 1970: 61) Trafiknykterhetsbrott Förslag 1970 (s. 332, 421, 424). Kommitténs överväganden utmynnade bl. a. iförslag till en låg om alkoholutandningsprov på förare av motordrivet fordon.Den föreslagna lagen innehöll förutom bestämmelser om alkoholutandningsprovpå förare som misstänktes för rattfylleri eller rattonykterhet regler omrutinmässiga alkoholutandningsprov på förare som inte visar några tecken påalkoholförtäring. Förslaget fick ett gynnsamt mottagande av nästan samtligaremissinstanser. ti 1975176.1 saml. 1975/76:162 4 1974: 154, som lades fram på grundval av trafiknykterhets-kommitténsbetänkande, uttalades bl. a. att införandet av rutinmässiga alkoholutandningsprovvar en fråga av principiellt viktig karaktär och att det med hänsyn härtillskulle vara värdefullt med en försöksverksamhet bland fordonsförare i trafikeninnan man tog slutlig ställning till frågan om en permanent lagstiftning omsådana prov. Genom försöksverksamheten skulle man få en säkrare uppfattning ombåde hur rutinproven uppfattas av allmänheten och hur de i övrigt utfaller iden praktiska tillämpningen. Rutinprovens effekt från brotisbekämpningssyn-punktskulle också kunna bli föremål för vissa studier. Därför föreslogs att entidsbegränsad lag om försöksverksamhet med rutinmässiga alkoholutandningsprov (LRA)skulle införas. Lagen antogs av (JuU 1974: 37, rskr 1974: 352) attgälla . LRA ger polismanbefogenhet att som ett led i åtgärderna för att främja trafiknykterheten ivissa situationer rutinmässigt företa alkoholutandningsprov påmotorfordonsförare i trafiken utan att skälig misstanke om trafiknykterhetsbrottföreligger. Rutinprov får enligt LRA företas vid i förväg beordradtrafikkontroll, vid trafikolyckor och vid vissa angivna trafiköverträdelser. Med stöd av LRA har enförsöksverksamhet med rutinmässiga alkoholutandningsprov bedrivits fr. o. m.den 1 febmari 1975. Verksamheten har successivt utvidgats från att ha omfattatfem försöksområden till f. n. hela landet. På grundval av de redogörelser övererfarenheterna av försöksverksamheten som har tillställts regeringen frånrikspolisstyrelsen (RPS) bör slutlig ställning nu tas till frågan om enpermanent lagstiftning om rutinmässiga alkoholutandningsprov. I samband därmedbör även övervägas en lagreglering av sådana.utandningsprov som företas pågrund av skälig misstanke om trafiknykterhetsbrott. 2 Olika slag av alkoholutandningsprov Alkoholanalysav utandningsluften bygger på det förhållandet att det normalt råder en vissbestämd relation (1 : 2100) mellan alkoholhalten i blodet och den utandningsluftsom kommer från lungan. Bestämningen av alkoholmängden sker i regel genom leder en känd luftmängd som skall analyseras genom ett kemiskt preparat,som ändrar färg på grund av den alkohol som finns i den avmätta luften. Justörre alkoholmängden är desto mer utbredd och intensiv blir i princip.färgförändringen. Olikaslag av utandningsapparater har konstruerats. De flesta kan hänföras till s. k.kvalitativa prov (sållningsprov). Dessa har till huvudsakligt ändamål attpåvisa närvaro eller frånvaro av alkohol i blodet eller att ge en grovuppfattning om blodalkoholhalten har nått upp till Prop.1975/76:162 5 ett visst gränsvärde. I används två apparater avdenna typ, Alcotest och Alcolyser. Alcotest- och Alcolysérapparaterna består avgummimunstycke,' am- pull och plastblåsa. Den som skall undergå prov blåser genom mun stycket och ampuUen blåsan full med luft. Om utandningsluften inne håUer alkohol, färgas kristaUerna i ampullen mer eller mindre gröna. På ampuUen fiims en markeringsring som delar kristallskiktet i två de lar. På den version som används i markerar ringen en blod- alkoholhalt på 0,5 "/qq. Omkristallerna färgas gröna upp tUl eller över deima ring tyder detta"på en blodalkoholhalt på 0,5 %o ''er däröver. Apparaterna utgör engångsmaterial. Utomlands används oftast den s.k. 0,8-ampullen, som markerar om blodalkoholhalten uppgår till eller överstiger 0,8 %q. Desskonstruktion är något annorlunda än 0,5-am- pullens. Ett annat slag av apparater utgör de' s. k. kvantitativaapparaterna vilka ger en betydligt noggrannare uppfattning om blodalkoholhaltenän Alcotest och därmed jämförlig apparatur. Breathalyzer/Ethanograph är denkvantitativa apparat som utomlands har använts mest. Den är relativtskrymmande, kräver tillgång till elektrisk kraft, fordrar fortlöpande kontrolloch kan handhas endast av specialutbildad personal. Sådan apparatur ärinte,utformad så att den lämpar sig för löpande, prov i trafiken. Nya typer av utandningsapparatur är under utveckling.Under senare tid har apparater av en enkel lätthanterlig typ konstruerats, sommedger direkt avläsning i promille (apparater av semikvantitativ typ). Itekniskt hänseende bygger dessa apparater på användning av en s. k. bränslecell(fuel cell). Till omfånget behöver de inte göras större än en ficklampa avplatt format. Utprovningen i av olika modeller av denna typ av apparatpågår f. n. liksom även av kvantitativa apparater av såväl bärbart somstationärt slag. Undersökningarna leds av professor vidKarolinska institutets alkoholforskning. De pågåeride,undersökningarna och utprovningen på fältet beräknas vara avslutade under år1977. Gällande bestämmelser om trafiknykterhetsbrott finns i 4 §trafikbrottslagen (1951: 649). Enligt 1 mom. första stycket inträder ansvarför rattfylleri när förare av rhotördrivet fordon eller spårvagn varit så påverkadav starka drycker att det kan antas att hian inte har kunnat föra fordonet påett betryggande sätt. Andra' stycket innehåller bestämmelser 1975/76:162 6 fördet fallet att föraren har varit påverkad av annat berusningsmedel än starkadrycker. I tredje stycket finns en presumtionsregel som innebär att den somfört motorfordon, terrängmotorfordon, traktor med släpfordon eller spårvagnefter att ha förtärt starka drycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen i,blodetunder eller efter färden uppgick till minst l,5*/oo skall anses ha varit såpåverkad under färden att det kan antas att han inte kunnat föra fordonet påett betryggande sätt. Straffskalan för rattfylleri omfattar fängelse eller, där omständighetema är mildrande, böter, dock lägst tjugofemdagsböter. Enligt 2 mom. inträderansvar för s. k. rattonykterhet när förare fram fört motorfordon,terrängmotorfordon, traktor med släpfordon eller spårvagn efter att ha förtärtstarka drycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen i blodet under ellerefter färden uppgick till minst 0*5 men ej till 1,5 /qo» uf* ti det kan styrkas att han varit så påverkad attansvar för rattfylleri kan ådömas. Brottet rattonykterhet är alltså subsidiärttill det svårare brottet rattfylleri. Straffskalan omfattar dagsböter, lägsttio, eller fängelse . 3.2Utandningsprov på misstänkta förare Närdet gäUer utandningsprov på misstänkt alkoholpåverkad motorfordonsförare finnsdet inte några särskilda bestämmelser som uttryckligen tar sikte påsådan kontroll. Ingripandet sker som har nämnts i huvudsakligöverensstämmelse med bestämmelsema om kropps-besiktning. Enligt 28 kap. 11 och12 §§ RB får kroppsbesiktning företas på den som skäligen kan misstänkas förbrott som kan straffas med fängelse för att ta reda på omständighet som kan varaav betydelse för utredning om brottet. Om det behövs, får blodprov och annanundersökning som kan ske utan nämnvärt men därvid genomföras. I vissa fall fårkroppsbesiktning enligt 28 kap. 13 § beslutas av polisrrian. I detta anges ändamålet med kroppsbesiktningen och vad som harförekommit vid den. Förrättning, som är av mera väsentlig omfattning, skallverkställas inomhus och i avskilt rum. Kroppsbesiktning på kvinna får inte verkstäUaseller bevittnas av annan än kvinna eller läkare. EnligtLRA får i den omfattning regeringen bestämmer försöksverksamhet medrutinmässiga alkoholutandningsprov i vissa i lagen, särskilt angivnasituationer äga rum som ett led i samhällets åtgärder för att främjatrafiknykterheten (1 §). Utan att skälig misstanke om brott enligt 4 §trafikbrottslagen föreligger får sådana prov företas av polis- 1975/76:162 ,j manpå dels förare av motorfordon som stoppas vid i förväg beordrad trafikkontroll,dels den som kan antas under förande av motorfordon ha, med eller utan skuld,haft del i uppkomsten av trafikolycka och dels den som kan misstänkas för att imderförande av motorfordon ha begått brott enligt 13 § trafikbrottslagen ellersådan enligt vägtrafikkungörelsen (1972: 603) straffbelagd förseelse som avserfärdhastighet, skyldighet att stanna på tecken av polisman eller på gmnd av anvisningsom meddelats genom vägmärke eller trafiksignal eller skyldighet att haföreskriven fordonslykta tänd. Bestämmelserna om förare av motorfordon gälleräven förare av terrängmotorfordon och traktor med släpfordon (2 §). Rutinmässigaalkoholutandningsprov får enligt lagen endast företas på eller i näraanslutning till den plats där kontrollen eller polisingripandet äger rum.Provtagningen skall vidare ske på ett sätt som inte utsätter den på vUkenprovet företas för allmän uppmärksamhet. Om ej särskilda skäl föranlederannat, skall provet sålunda företas i täckt fordon eller inomhus i avskilt rum(3 §). Den som vägrar att medverka vid alkoholutandningsprov får underkastasblodprovstagning och läkarundersökning för utrönande av alkoholpåverkan (4 §). Medstöd av LRA har utfärdats föreskrifter, dels av Kungl. Maj:t i skrivelse den 20december 1974 tiU RPS att gälla för tiden , dels avregeringen genom förordningar om fortsatt försöksverksamhet med rutinmässiga alkoholutandningsprovför tiden (SFS 1975: 115, 666 och 1008). RPS har efterbemyndigande i nämnda föreskrifter meddelat ytterligare tillämpningsföreskrifterrörande tillvägagångssättet vid rutinproven och deras genomförande. skulle den första försöksperioden (1 februari1 )omfatta fem försöksområden, utvalda bland länen och de tre störstapolisdistrikten, den andra perioden (2 maj31 ) tio områden och dentredje perioden (1 september31 ) femton områden. Bådestorstadsområden och glesbygd skulle vara representerade. RPS fick i uppdragatt efter samråd med välja ut lämpliga områden.Den nu löpande försöksperioden (1 januari30 ) omfattar hela riket. skall rutinproven företas med 0,5-promilleampull av Alcotesteller Alcolyser. Provet skall anses positivt endast om grön-färgningen avkristallerna i ampullen når upp till eller förbi överkanten av den på ampullenanbringade markeringsringen. Vid tveksamhet skall ytterligare ett prov företas.Vid positivt prov får ytterligare utandningsprov företas med annan utandningsapparaturi syfte att pröva användbarheten av sådan apparatur. RPS har bemyndigats attmeddela närmare föreskrifter rörande tillvägagångssättet vid rutinproven ochderas genomförande i olika situationer samt ålagts att för varje försöksperiod 1975/76:162 8 kommain med en redogörelse angående erfarenheterna av verksamheten. RPShar utfärdat tillämpningsföreskrifter förförsöksverksamheten med rutinmässiga alkoholutandningsprov. a. följande. Meduttrycket "i förväg beordrad trafikkontroll" avses kontroll som är beordradav lägst poliskommissarie. Med hänsyn till att mtinkon-trollerna är avsedda attingå i polisens planerade verksamhet och till angelägenheten av att allmänheteninte får uppfatta kontrollerna som godtyckliga från polisens sida skalltrafikkontroll av här avsett slag vara upptagen i månads- eller veckoplan.Rutinprov vid trafikolycka skall tas på samtliga förare av inblandade fordonnär svår personskada upp-kommit, om inte tekniskt hinder föreligger eller ett.genomförande av rutinprov medför att andra angelägna uppgifter för poUseneftersatts eUer särskUda skäl annars föreligger att underlåta provtagning.Beträffande övriga trafikolyckor skall mtinprov tas då särskilda, skäl talardärför, t. ex. vid singelolycka eller med hänsyn till förarens färdsätt föreolyckan. Provtagning skall vidare ske, vid vissa trafikförseelser enligtangivna riktlinjer. Rutinprovvid i förväg beordrade trafikkontroller skall genomföras så att utrymme förmisstanke om godtycke från polisens sida inte ges, så att ett statistiskt settgodtagbart slumpmässigt resultat uppnås och så att kontrollen praktiskt kangenomföras. Tid och plats skall väljas ut helt slumpmässigt. Kontrollen avförare skall ske enligt ett av tre alternativ: a) samtliga förare underkastasprov b) förare underkastas prov i den omfattning personaltillgången medger c)varannan, var tredje, var fjärde etc. förare som passerar underkastasrutinprov. Förstatistisk uppföljning av försöksverksamheten har tre olika blanketterutarbetats, varav blankett 1 skall fyllas i vid varje rutinmässigt alkoholutandningsprovmedan blanketterna 2 och 3 används vid i förväg beordrad trafikkontroll resp.trafikolycka. Vidare skall till varje fordonsförare som blir föremål förrutinprov överlämnas den av RPS utarbetade informationsfoldern"Alkoholtest? På mig?" har reviderats varvid vissajusteringar har vidtagits. Sålunda har föreskriften om slumpmässigt urval avtid och plats för trafikkontroll med rutinnrässiga alkoholutandningsprovutgått. I stället har förordnats att verksamheten mera skall inriktas på tideroch platser där det enligt polisens erfarenhet förekommer trafiknykterhetsbrotti större omfattning. Vidare har förordnats att vid trafikolycka rutinprov iregel skall tas på samtliga förare, om inte hinder möter däremot. Vissförändring av blankettrutinen har också genomförts. De revideradetillämpningsföreskrifterna har gällt under huvuddelen av försöksperioden. 4 Erfarenheter av rutinmässiga alkoholutandningsprov 4.1 Allmänt om verksamheten FörsöksperiodI omfattade tiden 1 februari1 . RPS har tillregeringen lämnat en redogörelse för erfarenheterna av försöksverksamhetenunder nämnda period. Av redogörelsen framgår bl. a. följande. Församråd i frågor rörande uppläggningen av försöksverksamheten, särskilt i vadavser forskningsfrågor, har RPS tillsatt en referensgmpp med företrädare förstatens rättskemiska laboratorium, transportforsk-ningsdelegationen,kriminologiska institutionen yid univer-, sitet, statenstrafiksäkerhetsverk och RPS. Utformningen och genom-, förandet avförsöksverksamheten har skett i samråd med ledamöterna i referensgruppen,varvid de från vetenskaplig synpunkt uttalade önskemålen i fråga omuppläggningen har vägts mot de praktiskt polisiära synpunkterna. Tillförsöksområden under period I utsågs , Jönkö pings, (medimdantag av polisdistrikt) och samt Göteborgspolisdistrikt. Innan försöksverksamheten påbörjades skedde en noggranngenomgång av LRA och därtill knutna föreskrifter med vederbörande länspoUschefereUer motsvarande samt andra av dem uttagna representanter för försöksområdena.Inom resp. område har särskild utbildning för all berörd polispersoiialanordnats. Följandeuppgifter har lämnats om utfallet av försöksverksamheten 1februari31 . I för- be- olycka ordrad Uafik-kontroU 15 392 1 352 Vidgrönfärgning av kristaUema i ampullen hair provet bedömts som positivt, om grönfårgningennått upp tUI eUer förbi den på ampullen anbringade markeringsringen, i övrigtsom negativt. Sammanfattningsviskan enligt RPS konstateras att allmänhetens in- Att antalet blodprov överstiger antalet som positivt bedömda prov samt vägransfaUenberor på att statistiken vad gäller i förväg beordrad trafikköntroU omfattaräven förare som stoppats för rutinprovsändatnål men som verkat "skäligenmisstänkta" redan före provet. Prop.1975/76:162 10 ställningtill förfarandet med rutinmässiga alkoholutandningsprov är mycket positiv.Genomförandet av proven går snabbt, normalt uiom en tidsrymd av 23 minuter.Bl. a. mot bakgrund av att allmänheten visat sig ha god kännedom om denpågående försöksverksamheten bedömer man vidare inom polisen att möjlighetemaatt företa mtinprov har stor preventiv effekt. Enligt RPS är erfarenheterna avden hittillsvarande försöksverksamheten sålunda mycket goda, såväl i vad avserallmänhetens inställning som polismännens intresse för verksamheten. Någranegativa effekter av betydelse är inte kända. Av de särskUda yttrandensom bUdat underlag för RPS:s redogörelse framgår bl. a. att allmäiUieten imånga fall uttalat sin tillfredsställelse över försöksverksamheten. FrånMalmöhus län rapporteras dock att en del förare förklarat sig negativa tillprovtagningen, varvid de flesta som skäl uppgivit den tidsförlust de orsakatsgenom provtagningen. Länspolischefen i Malmöhuslän anser att resultatet med ett förhållandevis ringa antal positiva utandningsprovförmodligen inte helt motsvarar nykterhetstillståndet under normalaförhållanden. Genom massmedias stora engagemang vid igångsättandet avförsöksverksamheten har allmänheten förmodligen skärpt sig utöver det normala.Den stora uppmärksamheten i pressen kan således förmodas ha haft en kraftigpreventiv verkan. FörsöksperiodII omfattade tiden 2 maj31 . TiUförsöksområden utsågs och , ,, (med undantag av polisdistrikt), ,, , och . Samtliga femförsöksområden från period I ingår således även i period II. RPShar den 18 jiUi 1975 lämnat en redogörelse för erfarenheterna av den fortsattaförsöksverksamheten och därvid anfört i huvudsak följande. Inom samtligaförsöksområden har man vid valet av tider och platser för i förväg beordradetrafikkontroller beaktat intresset av en effektiv övervakning avtrafiknykterheten och därför låtit poUsiära erfarenheter och synpunkter styradetta val. T har man emellertid till en del använtslumpmässigt urval av kontrollplatser enligt det system som tillämpades underperiod I för att få den övervakningsmetoden ytterUgare prövad. Vidare har manunder period II som huvudprincip för rutinprov vid trafUcolycka tillämpatsystemet att rutinprov skaU tas på samtUga förare av fordon i trafikolycka, ominte hinder möter däremot, medan man tidigare tagit prov då svår personskadauppkommit och i övrigt endast när särskilda skäl talade för rutinprov, t. ex.vid singelolycka eller med hänsyn till förarens färdsätt före olyckan. Följandeuppgifter har lämnats om utfallet av försöksverksamheten 2 maj30juni 1975. 25 13124 871 2 972 3 795 30 863 403 372 Sammanfattningsviskonstaterar att aUmänhetens inställnmg till förfarandet med rutinmässiga alkoholutandningsprovfortfarande är mycket positiv. Alkoholutandningsprov har tagitsi 31 638 fall. Endast i sex fall av dessa har vägran att medverka vid provtagningenförekommit. Vidare finns det enligt RPS all anledning att anta attförsöksverksamheten har en preventiv effekt som bidrar till större nykterhet itrafiken. Några negativa effekter av betydelse har inte kommit fram. särskilda yttrandena tUI RPS från försöksområdena kan följande av intressehämtas. Från meddelas att ett utandningsprov normalttagit . I några yttranden framhålls att ett fåtal förare haruttalat sitt ogillande över försöksverksamheten, bl. a. långtradarchaufförer,varvid dröjsmål oftast angivits som orsak. I flera yttranden anförs å andrasidan att förare i åtskiUiga fall uttalat sin tUlfredsställelse överförsöksverksamheten och den ökade polisaktiviteten i fråga om "rattfyllerikontroll".Vad gäller den preventiva effekten förtjänar uppgifter från länsärskild uppmärksamhet. Av de 700 utandningsprov som företogs där under midsommarhelgengav bara ett prov positivt utslag. Från anförs att en betydandelokal publicitet har ägnats verksamheten och därigenom sannolikt åstadkommiten preventiv effekt vad avser rattfylleribrotten. Möjligt är också attmassmedieinsatsen haft en viss preventiv verkan även vad gäller annanbrottslighet. FörsöksperiodIII omfattade tiden 1 september31 . Som försöksområden utvaldesStockholms, och polisdistrikt samt , ,, , , , , , ,, och . Samtiiga tio försöksområdenfrån period II ingår således i den fortsatta försöksverksamheten. RPShar lämnat en redogörelse över försöksverksamheten underperiod III. Följande uppgifter lämnas om utfallet av verksamheten 1september31 . Prop.1975/76:162 12 Utan grön- , färgning Bedömt ' posiT tiva I för- olycka beordrad trafikkontroll Av RPS:sredogörelse framgår i övrigt följande. Verksamheten har be-drivUs efter sammariktlinjer som under period II.Sammanfattningsvis kan konstaterasatt allmänhetens inställning tUl förfarandet med rutinmässiga alkoholutandningsprovfortfarande är mycket positiv. Av de företagna mtinmässigaproven, sammanlagt 52 004, har alkoholutandningsprov föranlett blodprovstagningi 550 fall.