prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt kommuns uppfattning föreliggerdet en bestämd skillnad mellan föreningarnas roll inom fria resp. frivilligaaktiviteter. De förra är en del av skoldagen, varför andra krav påföreningarnas medverkan då bör gälla. Under inga förhållanden får då krävasmedlemskap för att fö delta i av en viss förening ordnad verksamhet. Hittillshar principen gällt att föräldrarna avgjort barnens engagemang iföreningsverksamhet. Det synes också angeläget att utbudet av aktiviteter iskolan ej blir sådant, att elevernas behov av fritidsaktivitet tillfredsställspå ett sådant sätt, att föreningarnas kvällsverksamhet hämmas. Behovet av stor restriktivitet och aktsamhet iinslagen framför allt på låg- och mellanstadierna måste enligt Linköpingskommun starkt understrykas. Vid medverkan i de obligatoriska friaaktiviteterna måste vidare lä- Prop.1975/76:39 47 roplanenskrav på saklighet och allsidighet göras gällande utan alt för den skull resp,förenings profil utslätas. Malmö.kommun anser att eleyerna i framför allt låg-och mellanstadierna bör ges tillfälle att komma i kontakt med ett så brettutbud som möjligt av olika fritidsaktiviteter. Med dessa erfarenheter i bottenhar eleverna reella möjligheter att ta ställning till vad de verkligen ärintresserade av och vill göra på sin fritid. kommun anför att det är angeläget attverksamheten i synnerhet under de frivilliga aktiviteterna organiseras ochpräglas av det idéburna föreningslivet, där huvudprincipen är attfolkrörelserna och föreningslivet bereds möjlighet att medverka i skolarbetet.De bör under skolans fasta aktiviteter kunna få presentera sig och sinverksamhet när denna knyter an till något arbetsområde inom studieplanen. menar att för frivilligaaktiviteter svarar fritidsledare under bestyreisen före den obligatoriskaskoldagen. Efter bygger studieförbunden, föreningarna, fritidsgårdarna,m. m. vidare på insatserna under skoldagen i samverkan medskolstyrelsen, park- och fritidsförvaltningen och föreningslivet. De friaaktiviteterna delar man upp mellan skola och föreningslivet. Den förrainnehåller elevråden, skolans prakliskt-estetiska ämnen, idrott, musikskolanoch bibliotek medan den senare exemplifieras genom utställningar,närsamhällets föreningar, politiska ungdomsförbunden samt utbud frånstudiecirklar. Även övriga kommuner som t. ex. , ,och redovisar en positiv inställning till medverkan avföreningslivet i skolans arbete. 2,2.5 Personalfrågor Några remissinstanser bl. a. organisationer somdriver ungdomsverksamhet tar särskilt upp personalfrågan inom fria ochfrivilliga aktiviteter. Vissa skiljaktigheter pä hur personalfrågorna skalllösas framkommer därvid. ser positivt på möjligheten atthjälpa förvärvsarbetande till att kunna fö ledigt från sitt ordinarie arbeteför att göra insatser som handledare i skolarbetet. Rådet stöder därförutredningens förslag om lag-stadgad rätt till ledighet för dettaändamål. Ett problem är dock att ledigheten måste tas ut i början eller slutetav arbetsdagen. Detta innebär att ett mycket begränsat antal förvärvsarbetandekan komma i åtnjutande av den föreslagna möjligheten. De fria aktiviteternaunder skoldagen kommer med all sannolikhet att pågå under andra tidpunkter ännär de förvärvsarbetandes arbetsdag börjar eller slutar framhåller ungdomsrådet. Rådet ställer sig bakom förslagen om att i ökadutsträckning söka engagera hemarbetande samt elever från högstadie- ochgymnasieskolan som ledare bland grupper på låg- och mellanstadiet. 1sammanhanget vill rådet anföra Prop.1975/76:39 48 attvad som sägs i utredningen om att föreningsengagerade handledare skall hagenomgått godkänd handledarkurs måste tolkas så att man genomgått en avorganisationen godkänd kurs. förordar att ersättning för medverkani fria och frivilliga aktiviteter utgår enligt de normer utredningenföreslagit. Rådet förordar också att ersättningen utbetalas till föreningarna,som i sin tur för sätta upp regler för arvodering för sina resp. ledare. SÖ ifrågasätter inte behovet av utbildning för attfungera som handledare i skolan, men flnner det angeläget att de utifrånkommande ledarna för de fria aktiviteterna inte alltför mycket påverkas avskolans attityder och arbetsmetoder. Det måste ankomma på skolledningens ochbestyreisens personkännedom och omdöme att, utifrån de behov skolan har,anlita personal för denna verksamhet. SÖ noterar med tillfredsställelse SlA:s förslag omlagstadgad rätt till ledighet från arbetet för föreningsanknutna ledare liksomdet till lärarutbildningskommittén () överiämnade förslaget omkombinationsijänster som kan innebära vidgade möjligheter for organisalionsinsalser. i menar att ejhar belyst skoldagens konsekvenser for den kommunalanställda skolpersonalen.Förskoleseminarierna i , och menar att stor viktmåste fästas vid att välutbildad personal finns alt tillgå under fria ochfrivilliga aktiviteter. vill fästa uppmärksamheten på deproblem som kan uppstå när statliga och kommunala avtal tillämpas inom sammaverksamhetsområde. har kommunen stora svårigheter att dels avgöravar gränsen går mellan statligt reglerade uppgifter och uppgifter som kommunensjälv skall reglera. Förbundet förutsätter att bättre preciseringar av statensresp. kommunernas ansvar för skolan kommer att föreslås av utredningen omskolan, staten och kommunerna (). ABF menar att de som skall gå ut som handledare iskolorna från föreningarna skall vara aktiva föreningsledare ochförtroendevalda och inte anställda instmktörer i första hand. Medlen tillersättningen fömtsätts enligt ABF tas ur förstärkningsresursen. ABF villförorda att ersättningarna utbetalas till föreningarna, som i sin tur förträffa uppgörelser med sina ledare. Detta framhålls även av KFUM/KFUK. ABF villi detta sammanhang betona vikten av att övriga bidrag till föreningslivetförstärks väsentligt. Utredningens förslag om ersättning för förioradarbetsförtjänst gäller enbart ersättning under fria aktiviteter och inte underde frivilliga. En fri aktivitet som övergår i en frivillig aktivitet, enligtutredningens modell, skulle menar ABF då i första delen berättiga tillersättning, men inte i den andra. Ett sådant system är orimligt. Ersättning föreventuellt föriorad arbetsförtjänst måste naturiigtvis utgå även tillhandledarna i de frivilliga aktiviteterna. Liknande synpunkter har Förbundet . ABF är tveksam till utredningens tanke att man börkunna utbilda fritidspedagoger/fritidsledare för direkt anställning i skoloma.En rimligare Prop.1975/76:39 49 satsningvore att väva in moment från fritidsledamtbildningen i läramt-bildningen. ABFställer sig också tveksam till förslaget.att inrätta kom-binatiosntjänster somlärare/ungdomsledare om detta skulle vara ett uttryck förarbetsmarknadspolitiska avvägningar. Det kan också finnas andra grupper inomskolan än lärarna som skulle kunna fungera med kombinationstjänster om ettsådant system skulle bli aktuellt. Liknande synpunkter anför SRK/URK. RF finner utredningens förslag beträffandeersättning för föriorad arbetsförtjänst positivt. RF vill påpekanödvändigheten av att de föreningsledare som ej är förvärvsarbetande - bl. a.hemarbetande och studerande som således ej kan förete uppgifter om förioradarbetsförtjänst -skall ges en tillfredsställande ekonomisk ersättning. lOGT-NTO anser att begränsningen per årresp. utgör en orimlig begränsning för att praktisktkunna lösa ledar-frågan. Organisation, som svarar för fritidsledare inomskolan, skall erhålla ett bidrag som innefattar kontant lön samt arbetsgivar-och sociala avgifter. Ärkebiskopen tillstyrker förslaget om lagstadgadrätt till av organisation utsedd ledare som genomgått godkänd handledarkurstill ledighet från arbete/tjänst eller 200 timmarper år. Det förutsätts att detta även gäller av församlingutsedd frivillig ledare. De förslag som utredningen för fram för attunderiätta ekonomiskt för organisationerna att arbeta i skolan är vällovligamen klart otillräckliga anser . För de ledare som skallarbeta inom den samlade skoldagen måste, enligt skolnämndens mening, krävas enmera omfattande utbildning än de 40 timmars utbildning som utredningen föreslår.Denna fråga liksom frågan om fortbildning av alla personalkategorier behöverägnas ytteriigare uppmärksamhet. Den ledighet som utredningen fömtsätter att enföreningsfunktionär skall kunna fö från sitt ordinarie arbete för att fullgöratjänst i skolan, kommer säkert att medföra svårigheter för såväl arbetsgivaresom arbetstagare anser . Det ökade engagemang frånföreningamas sida som här avses kommer därför att i mycket stor utsträckningkräva heltidsanställning av nya instmktörer Inom föreningarna med kostnadersom kommer att drabba kommunen. Det är därför angeläget, att staten ställererforderliga ekonomiska resurser till förfogande. Kommunerna är överiag positiva till SIA:s förslag.Eskilstuna kommun anser t.ex. att det kan vara förenat med en del praktiskaproblem att en av organisationerna utsedd ledare skall erhålla lagstadgad rätttill ledighet från arbete/tjänst eller 200 timmarper år men att förslaget är välkommet och betydelsefullt. Några formellabehörighetskrav på medverkan i fria eller frivilliga aktiviteter får inteuppställas. Sådana skulle komplicera och försvåra anställningen av goda krafterfrån föreningar och organisationer. Kalmarkommun liksom Bords kommun och skolstyrelsen i tillstyrker 4 1975/76. 1975/76:39 50 förslagetom alt lärare och annan skolpersonal bör kunna engageras i fria och frivilligaaktiviteter. Skolstyrelsen i anser emellertid att utredningen undvikitalt i detta sammanhang behandla frågor som rör förändringar itjänsteorganisation, arbetstidsavtal m. m. Enligt SIA:s uppfattning behöver inte deverksamhetsformer som utredningen föreslår medföra ombyggnad eller andranämnvärda förändringar av redan befintliga lokaler. pekar också på att deflesta kommuner har en viss underbeläggning av skollokalerna. Flera remissinstanser framför allt kommuner tar uppdenna fråga och redovisar invändningar mot utredningens ståndpunkt. SÖ delar utredningens uppfattning attskolbyggnaders planläggningsverksamhet kan underiätta eller försvåra skolansverksamhet. Lokalfrågoma bör därför menar SÖ ingå i en allsidig utvärdering.Med hänsyn till skolbyggandels spridning och mm bör en sådan utvärderinggöras såväl lokalt som centralt. i anser intelokalfrågan vara av den betydelsen att den utgör något allvariigt hinder utandet måste bli fråga om en anpassning av aktivitetema till fömtsättningarna. ställer sig tveksam tillutredningens uttalande om att de lokalmässiga fömtsättningarna i befintligaskolor för fria aktiviteter är goda. Rådets erfarenheter talar i annanriktning. Både tillgången på lokaler och utformningen av dem är sådan attväsentliga förändringar och kompletteringar måste till. Dessutom vill statensungdomsråd understryka vikten av att möjligheter till lokalutnyttjande ävenutanför skolan tillgodoses. SL liksom I SR framhåller att merparten avlandets skolor saknar ändamålsenliga lokaler för ett rikt utbud av friaaktiviteter. konstaterar alt möjligheterna att genomföra om en samlad skoldag där fria aktiviteter utgör ett obligatorisktinslag är starkt beroende av hur lokalfrågorna kan ordnas. framhåller att erfarenheterna av desenare årens läroplansförändringar, t. ex. Lgr 69, visar hur även måttligaförändringar av skolans arbete leder till ökade behov avfunktionella lokaler. Ambitionen i och i bamstugeutredningens förslag BamsFritid kan menar förbundet komma att medföra nya liknande anspråk. Detta skulleemellertid innebära mycket betydande kostnader i synnerhet om man meragenerellt sökte anpassa lokaler och utmstning i de redan befintliga skolornatill nya arbetssätt. Förbundet anser att ett villkor för att SIA:s förslagskall kunna genomföras är att detta kan ske inom befintliga lokaler eller, omlokalförändringar oundgängligen behövs, i den takt som kommunernas möjlighetertill investeringar i skolbyggnader medger. Enligt förbundet bör statsbidraggivetvis utgå för alla sådana ombyggnadsarbeten och lokalförbätt-ringar. Även ABF liksom lOGT-NTO-rörelsen är tveksamma tillutredningens uppfattning om de lokalmässiga fömtsättningama. 1975/76:39 51 intealls är säkert att alla fria aktiviteter bör ske i skolans lokaler. En del avde fria aktiviteterna, som fömtsätts handledas av föreningsledare, kommerförmodligen att kunna föriäggas utomhus eller till olika anläggningar för sportoch friluftsliv. Även föreningslokaler och klubbhem som finns i anslutning tillskoloma måste kunna användas för dessa aktiviteter. Detta gäller i ännu högregrad för de frivilliga aktivitetema. En förutsättning för att de inlegralionstankar somutredningen i övrigt förespråkar skall gälla även under fria och frivilligaaktiviteter är att såväl den yttre som den inre miljön handikappanpassasframhåller HCK. Även DHR framhåller att skolans fysiska miljö måste görashandikappanpassad. Detta måste även gälla skolgårdarnas utformning. Etthandikapp för inte utgöra något hinder för någon vare sig att vara elev ellertjänstgöra i skolan. har gjort en undersökning omlokalbehoven. Kommunens undersökning av lokalbehoven i samband med påvisarett ökat lokalbehov. kommun liksom kommun anser alt har bortsettfrån de lokal- och materielresurser ett fullföljande av förslagen kräver.Värvning av aktiviteter, konferenser och möten, fria aktiviteter, individuellastudier, avkoppling och vila kräver en lokalutformning som endast ett fåtalskolenheter kan erbjuda. anser inte att det är möjligtatt tillföriitligt bedöma lokaltillgången för fria aktiviteter vid befintligaskolenheter. Skolstyrelsen i anser att lokalbristen påsina håll blir besvärande och att det för att avhjälpa bristerna är nödvändigtdels att skolstyrelsens aktuella skolbyggnadsprogram inte försenas,dels att skolan-särskilt under en övergångstid - för utnyttja lokaler som förvaltas eller ägsav andra institutioner eller organisationer. Skolstyrelsen i och kommunframhåller att dä det gäller utnyttjandet av lokaler för frivilliga aktiviteteri samband med en föriängd skoldag utgör beläggningsgraden ett hinder. Detfordi-äs helt andra statsbidragsbestämmelser för lokaler än de nuvarande föralt ovanslående berättigade behov skall kunna tillfredsställas samt att SÖsnarast erhåller till-läggsdirektiv för att möta den planeringsberedskap somkommunema måste upprätta för dessa nya behov. Liknande synpunkter framför Täbyskolstyrelse och . Under fömtsättning av att man har en måttligambitionsnivå i siartögon-blicket och att övergången till sätts till denangivna tidpunkten, bör det från lokalsynpunkt vara möjligt att genomföra densamlade skoldagen menar kommun liksom kommun. Samtidigtframhålls alt man inte räknar med att göra några mera omfattande nyinvesteringari lokaler med tanke på fria och frivilliga aktiviteter. Enligt Eskilstunakommun bör behovet av utrymmen för fria och frivilliga aktiviteter beaktas iSÖ:s lokalprogram. Stora om- och nybyggnadsarbeten av förhållandeviskostnadskrävande natur för lokaler för fria och frivilliga aktiviteter kommeratt bli nödvändiga anser samt . Prop.1975/76:39 52 2.2.7Samverkan mellan skola och hem Förslagen om förbättrad kontakt mellan skola ochhem tillstyrks av bl. a. kommunförbundet. SL, SFL,, . ärkebiskopen, , , ochÖstersunds kommuner. SÖ instämmer i att skolans kontakter med hemmenbehöver förbättras. Föräldrarna måste i en helt annan omfattning än , såvälindividuellt som i gmpp, kunna delta i skolans arbete. En av fömtsättningamaför denna samverkan är att föräldrarna är orienterade om skolans arbete och omsina bams situation i skolan. SÖ understryker behovet av en uppsökande verksamhetfrån skolans sida med målet att inlemma alla föräldrar i samarbetet. SÖ har inte något all invända mot SIA:s förslagtill åtgärder för att göra samarbetet mellan hem och skola effektivt ochgivande för alla parter. SÖ vill emellertid markeraklassföreståndarens/kontaktlärarens centrala roll i samspelet mellan hem ochskola. Åtgärder måste vidtas inom såväl gmnd-utbildning som fortbildning kringklassföreståndarens sociala funktioner. BU 73 menar att förslagen om hur kontaktlärarensverksamhet bör utformas och hur skolan skall skapa kontakter med hemmen ärförenliga med tillämpningen av ett sådant bedömningssystem som BU 73 beskrivitför gmndskolan, men att det torde vara nödvändigt att ålägga skolan att skapadessa kontakter. Något sådant åläggande finns inte upptaget i förslaget tillförfattning. anför dessutom att vidföräldrars besök i skolan bör ersättningsfrågan kunna lösas inom ramen för denallmänna försäkringen genom tillägg i 3 kap, 9 i? lag om allmän försäkring, såatt deltagande i skolans arbete likställs med vård av sjukt barn. LO är snarare anhängare av ett syslem som möjliggördifferentierade stimulanser så att det blir möjligt att söka nya vägar att fökontakter med de grupper av föräldrar som skolan inte når. SL påpekar att lärarutbildningen ochlärarfortbildningen i mycket ringa utsträckning har behandlatsamverkan mellan skola och hem men att det är angeläget att dettautbildningsbehov beaktas. menar att det är nödvändigt attsärskild betald arbetstid anvisas för kontaktverksamheten på samtliga stadier,och LR understryker särskilt behovet av lämpliga lokaler på skolan förkontakterna mellan hem-skola samt att lärama har tillgång till telefoner påskolan. RHS finner det riktigt alt utredningen föreslår attbarnet och dess föräldrar bör infinna sig personligen vid inskrivningen, omdel ej medför större olägenhet. 1 gengäld måste skolan geföräldrarna en god introduktion i skolans arbete och den omsorg och tillsynskolan kan erbjuda barnen. Vidare bör lagstadgad ledighet beredas föräldrarnaför att de skall kunna följa med bamet till inskrivningen. Detta delas av flerainstanser bl. RHS anser det naturiigt att två s. k.kvartssamtal per läsår blir obligatoriska samt att deras inplanering iläsårsrytmen och Prop.1975/76:39 53 derasuppläggning i övrigt bestäms i samråd med föräldrarna och eleverna.Kvartssamtalens värde gör det angeläget att klassföreståhdäifrågan för entillfredsställande lösning på skolans högre stadier. RHS vill se som ett oeftergivligtkrav att kontaktläraren har elevema i sin undervisning så många veckotimmar atthan lär känna dem i skolsituationen. RHS biträder förslaget om att en delkonsulenttjänster inrättas på central och regional nivå men understryker attmotsvarande satsning måste göras på föräldrasidan. RHS hävdar att stödet tillHoS-rörelsen skall byggas ut i samma takt som skolans egna resurser församarbetet med hemmen ökas, så att det föreslagna statliga bidraget på femkronor per elev betraktas som ett stimulansbidrag till HoS-föreningarna ochförvallas i enlighet därmed. ABF vill framhålla föräldrautbildningens betydelseför samverkan mellan hem och skola. Föräldrautbildningen kan också ge ökadekunskaper om skolan och ges i studiecirkelns form. Detta påpekas även avHusmodersförbundet hem och samhälle, RKBF och kommun. FBF saknar i utredningen alternativet att läggasamhällets insatser på föräldrarna genom införande av sex timmars arbetsdag ochen föräldrautbildning. kommun liksom ABF m.fl. avvisarexpertmedverkan från länsskolnämnderna vilka resurser i stället bör kanaliserasvia föräldraföreningar. kommun anser i likhet med flerainstanser att resursema för uppsökande verksamhet bör räknas upp på bekostnadav pengarna för familjeförsäkringen. Flera skolstyrelser och kommuner ifrågasätterliksom skolstyrelsen i beträffande förslaget om en lagfäst rätt alten arbetsdag per barn och stadium få betald ledighet frän sitt arbete för attbesöka skolan, nyttan av skolbesöken, om dessa begränsas till det antal dagarsom den föreslagna förmånen skulle ge möjlighet till. Några instanser bl. a. kommun och Täbyskolstyrelse menar att även hemarbetande föräldrar bör ersättas förbarntillsyn, arbetshjälp m. m. i samband med skolbesök enligt samma principersom de förvärvsarbetande. 2.2.8 Skolan i del kommunala samarbeiet SÖ finner det naturiigt, att verksamheten underfria och frivilliga aktiviteter, när det gäller central tillsyn och lokalthuvudmannaskap, sammanförs med skolans ansvarsområde. SÖ vill förorda denfördelning av förvaltningsansvaret som skisseras i SIA:s betänkande. De godaerfarenheterna från adminislreringen av "särskilda åtgärder förskolområdet" talar för skolstyrelsen som ansvarig samordnare för hela densamlade skoldagen. i län delar utredningensuppfattning att en samordning mellan de aktuella kommunala förvaltningamasarbete måste ske. Samordningen får dock inte leda till en tung organisation medringa kontakt med fältarbetet. I den av utredningen föreslagnasamverkansmodellen är det särskilt viktigt all den gemensammaområdesindelningen genomförs. Prop.1975/76:39 54 Härförefaller det också naturiigt att utgå från rektorsområdet som indel-ningsgmndoch att eventuellt flera rektorsområden sammanförs till större administrativaenheter. i anser att det bör finnas enfritidsnämnd i varje kommun som svarar för frivilliga aktiviteter. Fleralänsskolnämnder däribland den i ifrågasätter om inte skolstyrelsenborde vara huvudman för hela skoldagen och förskolan. Statskontoret tillstyrker kommunförbundetssamarbetsmodell såsom den i dagens läge mest ändamålsenliga lösningen påhithörande frågor. Frågan om huvudmannaskapet för den kommunala verksamhetenmed frivilliga aktiviteter utanför skoldagen bör enligt statskontorets meningbetraktas som en helt lokal angelägenhet för resp. kommun. AMS framför liknandesynpunkter och anser vidare att, i ett kommunalt samarbete för barn och ungdom,även frågor i anknytning till arbetslivet måste beaktas. anser att utredningen alltförknapphändigt behandlat formerna för det kommunala samarbetet. harförståelse för att företrädare för föreningslivet inte formellt ingår somledamöter i programgrupp och planeringsgrupper. Andra former för samråd måsteskapas menar ungdomsrådet, som hänvisar till sin förslagna modell i sittyttrande över barnstugeutredningens belänkande Barns Fritid. En modell av detslag ungdomsrådet föreslår innebär alt fritidsnämnderna ges en centralare rolli barn- och ungdomsarbetet. Enligt ungdomsrådet finns del inget skäl att byggaupp ytterligare en kontaktväg mellan föreningslivet och kommunen i form av attskolan skall ha egna kontakter med föreningslivet. Den kommunala samordningenskall kunna lösas i programgrupp och planeringsgrupper. Liknande synpunkter som ungdomsrådet har KFUM/KFUK,MUF, ABF, Unga Örnar, RF, kommun och . Enligt kommunförbundet ger SIA:s förslagfacknämnderna möjlighet att utforma ett gemensamt verksamhetsprogram för bam-och ungdomsarbetet inom den enskilda kommunen. Den samverkansmodell somförbundet utvecklat och som rekommenderar har, framhållerförbundet, ännu inte prövats i tillräcklig omfattning varför det är viktigt attpåpeka att de problem som kan uppstå vid samplanering är svåra att lösa utifrånen generell modell. Det krävs både tid och anpassning mellan de berördaförvaltningarna för att samordning skall lyckas, och stora krav ställs följaktligenpå kommunernas interna information och personalutbildningsresurser. anser att förvaltningsansvaretinom en kommun bör fastläggas så att ansvaret för viss verksamhet ligger hosbestämd nämnd och förvaltning oavsett om denna verksamhet föriäggs till den enaeller andra lokalen. Inte minst från budgetsynpunkt är det nödvändigt att detråder klarhet om förvaltningsansvaret. Enligt socialutredningens uppfattningbör den verksamhet som avser omsorg om barn åvila den sociala nämnden, oavsettom det gäller bam under ,eller i skolåldern. Föratt den av utredningen förordade helhetssynen på samhällets ansvar 1975/76:39 55 förbarn och ungdom skall kunna realiseras krävs, framhåller BRÄ, att samordningenav resursema ges en betydligt fastare form än vad som generellt är fallet. SAF finner alt del föreslagna samverkanssystemelverkar mycket komplicerat och svåröverskådligt. Det är heller inte klariagtvar del egentliga ansvaret för olika aktiviteter skall ligga. SAF avstyrkerdärför att ett sådant samverkanssystem införs och menar dessutom att detklarare måste fastställas hur ansvaret skall fördelas mellan de kommunalaförvaltningarna.