prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — a. pröva frågor om tillstånd att föra personregister och utöva tillsyn enligt lagen. har undervåren 1975 (KU 1975: 11, rskr 1975: 103) ullalat sig för en allmänöversyn av dalalagen. Frågan om direktivför en sådan översyn övervägs f. n. inom . n. föremål för en genomgripande översyn. Bakom vår familjerältspolitikligger tanken all människorna måsle ha frihet att själva utforma sittpersonliga liv och att välja den samlevnadsform som bäst passar dem.Äklenskapsreglerna bör utformas så alt de kan accepteras av så många sommöjhgt. Samfldigt är det angeläget att på vissa punkter, framför allt när detgäller förhållandet lill barnen, ha enhetliga regler för alla samlevande,oberoende av om de är gifta eller inle. Etl viktigtsteg i reformarbetet på familjerättens område togs . Då förenkladesreglerna om ingående och upplösning av äktenskap. a. fick make i principrält tiU omedelbar äktenskapsskillnad. Om bara en av makarna vill skiljas ellerom någon av dem har vårdnaden om barn måste dock skilsmässanföregås av en betänketid på minsl . Bilaga 4 till budgetpropositionen 1976 Prop. svarar för beredning avlagstiftningsärenden på elt flertal områden av samhällslivet. Till justitiedepartemenlet hör polis- ochåklagarväsendet, de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna,boslädsdomstolen, hyres- och arrendenämnderna, rällshjälpsnämnderna, deallmänna advokatbyråerna och , kriminalvården och brottsförebygganderådet. Till departementets område hör också justitiekanslern,fi-deikommissnämnden, datainspektionen och . Sedan mitten av 1950-talel pågår i vårt land ettkontinuerligt reformarbete på det konstitutionella området. Ällmänt kan sägasatt arbetet syftar till att anpassa det konstitutionella regelsystemet tillsamhällsutvecklingen och alt på så sätt hålla folkstyret levande och sörja föralt de demokratiska organen bevarar sin handlingskraft. Det konstitutionella reformarbetet ledde tillgrandlagsstiftning försl under senare hälften av 1960-lalel. Som en förstaetapp i författnings-omvandlingen kan man beteckna beslut åren 1968och 1969 om enkammarriksdag och riksproporlionelll valsystem. Genom en andraetapp har regeringsform och riksdagsordning, eflerriksdagsbeslut , ersatts av nya lagar. Resultatet har blivit allde gamla, delvis starkt föråldrade regelsystemen har ersatts av en modern,skriven konstitution med förankring i dagens samhälle. Närmast på programmet för arbetet på detkonstitutionella området står frågan om en utbyggnad av skyddet i grundlag förde medborgerliga fri- och rättigheterna. Elt betänkande i ämnet (SOU 1975: 75)avgavs av fri- och rätlighetsulredning (Ju 1973: 19).Förslag lill nya regler kan väntas bli förelagt . När det gäller grundlagsregleringen av ytlrandefrihelenoch informationsfriheten har arbetet bedrivits i två särskilda utredningar,offentlighets- och sekretesslagsliflningskommittén (Ju 1970: 49) och massmedieulredningen(Ju 1970: 59). Dessa båda utredningar har 1 1975/76. I Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Husets hovhållning I Underhåll och vårdav möbler samt andra staten tillhöriga inventarier i de kungl. 5446000 I 575 000 3 De kungl. slotten: Administration 5 De kungl. slottsstaten 7021000 Totalt för kungl. hov- och slottsstatema 14371000 Jag har ingen erinran mot riksmarskalksämbetets förslagoch hemställer att regeringen föreslår att tillDd' kungl. slotten: Administration /77 anvisa elt förslagsanslag av . 1974/75Utgifl I 219 721 1975/76Anslag 1325 000 1976/77Förslag 1575 000 Från anslaget bestrids kostnader för löner till tioanställda - värmeskötare, reparatörer m. fl. - och för inköp av bränsle. har på gmndval avståthållarämbelenas beräkningar hemställt om elt anslag för /77av I . Ökningen är av automatisk karaktär. Jag har ingen erinran mot riksmarskalksämbetelsförslag. Jag hemställer all regeringen föreslår att till De kungl. slotten: Uppvärmning för budgetåret1976/77 anvisa etl förslagsanslag av I . Vid bifall till de av mig framställda förslagen kommerförsta huvudtitelns slutsumma för /77 att uppgå till 14371 000kr., vilket innebär en ökning i jämförelse med det för /76anvisade beloppet med . salönejusteringar vidtagits inom stäthällaränlbetenas verksamhetsområde. medverkar numera på regeringens uppdrag vid de överläggningar, somförekommer mellan ståthållarämbetena och de anställdas organisationer.Löneutvecklingen anpassas därmed till förhållandena på det statliga området.Ökningarna i övrigt är främst av automatisk karaktär och beror på inträffadeprisstegringar och den ökade besöksfrekvensen i parker och trädgårdar. Ämbetet redovisar vidare konsekvenserna av en minskningav anslaget . Denna skulle i huvudsak komma atl drabba parkvården,vilket vore olyckligt med hänsyn till att besöksfrekvensen ständigt stiger medökat slitage pä parkerna som följd: Av följandesammanställning framgår de förändringar i medelsanvisningarna för de olikaslotten, som har beräknats för nästa budgetår, i jämförelse med de belopp somhar anvisats för /76 enligt den av regeringen fastställdastaten. Beloppen för nästa budgetår innefattar i förekommande fall det till höjda lönekostnadspälägget. slottRosersbergs slott Tullgams slott Sammanfattningsviskan förändringarna under de olika posterna mellan den fastställda staten /76 och det framlagda slatförsla-gel för /77anges på följande sätt. Avlöningar och arvoden Understöd och vatten Parkersunderhåll Trädgårdars underhåll Övriga omkostnader 1974/75Utgift 3 531203 1975/76Anslag 4 319000 1976/77Förslag 5 446000 används som bostad ål konungen samlsom representations- och kontorslokaler. begagnas avkonungen som bostad under vissa tider av året. 1 fråga om slottpågår överläggningar om ett eventuellt upplåtande för allmännyttigt ändamål.Haga slott används som bostad för prominenta personer från ullandel, vilka ärden gäster. utnyttjas som museum och förutställning av en del av svenska statens porlrälisamling. Användningen avStrömsholrns slott utreds av riksmarskalksämbetel i samråd medlivrustkammaren, , i m. fl.Rosersbergs slott disponeras till större delen avcivilförsvarsslyrelsen. De två övervåningama i har dock fåtl behållasin karaktär av kunglig bostad och visas för allmänheten. Tullgarns slott ärupplåtet för visning vissa tider. Från anslaget avlönas 65 lönegradsplacerade anstäUda,varav 25 i park-och irädgårdsvård och 11 för lokalvård. Härtill kommer etltiotal arvodis-ter med uppdrag av deltids- eller bisysslekaraklär och vissövrig personal. Från anslaget bestrids vidare övergångsvis understöd till etlfåtal förmånstagare samt andra omkostnader än för uppvärmning ochfastighetsunderhåll för de kungl. hemställer, med anledning av en avstålhåUaräm-betena vid de kungl. slotten gjord framställning, att anslaget förnästa budgetår förs upp med . 1 statförslaget för stolt har en befattning somslollsvaktmästare dragits in. För att möjliggöra denna besparing har i ställettillkommit elt arvode till en museilärare vid paviljong på deltidunder halva året. Mot bakgmnd av den stigande besöksfrekvensen ochangelägenheten av fastare tjänstgöringsförhållanden föreslås vidare enhalvtidstjänst som kansliskrivare vid . Dessa arbetsuppgifterfullgörs f. n. av timanställd arbetskraft. Merkostnaden bör ses mot bakgrand avde ökade intäkterna vid . Slottsvaktmäslaren på Strömsholrnsslott avgår med pension under det kommande budgetåret. För att möjliggöra för denavgående befattningshavaren att under en övergångslid kvarstå i tjänst påhalvlid sedan ny innehavare av tjänsten har tillsatts bör medel beräknas för endeltidsanställd vaktmästare vid . Riksmarskalksämbetel framhåller särskilt det alltmerstegrade intresse som från allmänhetens sida visas slotten och dessassamlingar, vilket innebär betydande krav på service gentemot allmänheten.Husgerådskamma-rens personal är dimensionerad enbart med tanke på vård,underhåll och presenlaflon av inslituflonens samlingar. Den försöksverksamhetmed bl. a. guideulbildning, kurser, föreläsningar och utställningar som hittillshar bedrivits har endast kunnat genomföras med svårighet. En tjänst sommuseilektor vid husgerådskammaren är enligt ämbetet nödvändig för alt visnings-och informationsverksamheten skall kunna utformas på etttUlfredsställande sätt (-). för den ökadeadministration, som kommer att bli följden av den utökade verksamheten. Den visningsorganisation, som föreslås bli knuten tillhusgerådskammaren, skall i första hand flllgodose behoven på ,som hade en besökssiffra på över 360000 personer. Meningen äremellertid att organisationen även skall handlägga visnings- och informationsfrågorvid och lustslotten med , Tullgam. GustavIII:s paviljong vid samt . I fråga om Ro-sersberg och Strömsholmbör - liksom även i vad gäller huvudslolt -visningsorganisationens uppläggning utformas i nära samarbete mednaflonalmuseum. De föreslagna förstärkningarna för en utökadinformations- och visningsverksamhet tillstyrks av och statenskuUurråd. a. alt det till ifrågavarande miljöer kommermånga människor som annars sällan besöker museer. Med hänsyn till det storaantalet besökare är det enligl rådets uppfattning viktigt all möjligheter gestill väl upplagda studiebesök. Jagförordar att en förbättrad visningsverksamhet och en utökad information om dekungl. slotten och dessas samlingar kommer till stånd. Mot denna bakgmnd ochmed beaktande av det lill höjda lönekostnadspålägget beräknar jaganslaget lill . för nästa budgetår. Jag hemställer att regeringenföreslår all till UnderhåU och vård av möbler samt andra statentillhöriga Inventarier i de kungl. slotten för /77 anvisa eltanslag av . Bilaga3 till budgetpropositionen 1976 Prop. Anmälanflll statsbudgeten för /77 såvitt avser de kungl. A 1.Hans Maj:t Konungens och det KungL Husets hovhållning. Anslaget är förinnevarande budgetår uppfört i statsbudgeten med 5,3 milj. kr. medverkar numera på regeringensuppdrag vid överläggningar om löner m. m. för de anställda vidhoyförvallningen m. m. Dessa har erhållit löneförbättringar i överensstämmelserned normerna i avtalet om löner 1975-1976 för statstjänstemän m.fl. (ALS1975-76). Med beaktande av detla och av inträffade prisstegringar förordar jagatt anslaget höjs flll 5,9 mUj. för nästa budgetår. JaghemstäUer att regeringen föreslår att till Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Husetshovhållning för /77 anvisa eU anslag av . Underhäll och vård av möbler samt andra statentillhöriga inventarier i de kungl.slotten. Detta anslag är i statsbudgeten för /76 uppfört med I090000 kr. Riksmarskalksämbetel har - i anslutning till en av kungl.husgerådskammaren gjord framställning - hemstäUt atl för ifrågavarande ändamål under nästa budgetår anvisaselt anslag av . Prop.1975/76:100 Bilaga 2 16 Den allmänna lönenivån förstatsanställda m. m. Lönegradsplaceringen för vissatjänster m. m. Reglering av vissa arvoden 5 Generellt löneulräkningssystem förstatsförvaltningen samt system 5 för automatiserad malrikelföringoch pensionsuträkning Rätt atl utse vissa personalföreträdare 7 Bilaga.Förslag till lag om rätt för arbetstagarorganisation all utse och 15 entlediga företrädare för de anställda istyrelse eller annat organ vid statlig myndighet 1975/76:100 Bilagal 15 om rätt förarbetstagarorganisation att utse och entlediga företrädare för de anställda istyrelse eller annat organ vid statlig myndighet Företrädare för de anställda vid statligmyndighet, som enligt särskild föreskriftfår ingå i styrelsen eller annat organ vid myndigheten, får utses ochentledigas av den eller de arbetstagarorganisationer som är företrädd hosmyndigheten, om ej annat följer av avtal eller särskild föreskrift. Regeringen får föreskriva att denna lag ej skalltillämpas i fråga om viss myndighels styrelse eller moisvarande organ. Dennalag träder i krafl . Prop.1975/76:100 Bilaga 2 14 Till följd av beslut vid riksmöteom återflyttning till ombyggda lokaler på (KU 1975: 13, rskr1975:207) har frågan om nya lokaler för aktualiserats. Vid enåterflyttning till kommer alt utnyttja kanslihuset(kv. Mars och Vulcanus) och på även kanslihusannexet (kv.Cepha-lus). Ersättningslokaler kommer härigenom att erfordras för statsrådsberedningen,justilie-, finans-, arbetsmarknads- och kommundepartementen. Regeringen har denna dag uppdragit åt byggnadsstyrelsenalt för räkning projektera ny- och ombyggnader i kvarterenBjörnen. Loen och Tigern. Arbetsplaneringen skall därvid - i syfte alt åstadkommaen rationell lokallösning för - inriktas på alt successivtsamla alla departement inom ett begränsat område i centrala del, des. En preliminär omflytlningsplan har fastställts avregeringen. Planen omfattar kvarteren , Lejonet, Vinstocken, Johannesslörre, Björnen, Loen och Tigern saml möjlighet att utnyttja kv. Chefen för har efter regeringensbemyndigande tillkallat en partssammansatt projektgruppför medverkan vid planeringen av . Denna grupp harutan erinran tagit del av omflyttningsplanen. Kanslihuset beräknas kunna evakueras ochkanslihusannexet . Med en beräknad tid för atl bygga omi försia hand kanslihuset för räkning skulle detta innebära att deombyggda kanslihuslokalema kan ställas till disposition hösten1982. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfäUe att ta del av vad jag nu har anförl. Prop.1975/76:100 Bilagal 13 lasså snart som möjligt. Det bör vara en angelägen uppgift för de regionalahälsoråden alt söka sådant samband med parterna på arbetsmarknaden i övrigtinom regionen att fördelningen och utnyttjandet av de tillgängliga resursernaför företagshälsovård sker på det sätt som är mest ändamålsenligt med hänsyntill den samlade hälsovårdens behov. För atl kunna lillgodose de mest angelägna behoven av förelagshälsovårdinom regionen bör en särskild regional företagshälsocentral inrättas som lyderdirekt under det regionala hälsorådel. Jag anser alt dessa regionalahälsocentraler bör inrättas så snart praktiska förutsättningar härförföreligger. Utöver regionala hälsoråd bör lokala hälsoråd kunnainrättas med uppgift att svara för planeringen och ledningen av verksamhetenvid de ytterligare företagshälsocentraler som kan komma att inrättas inomregionen. Vid denna planering bör behovet av samplanering med i första handlandsting och kommuner beaktas. Jag räknar med att statens personalnämnd genom sinaregionkontor kommer atl biträda de regionala hälsoråden med handläggning avvissa administrativa frågor. Vidare bör personalnämnden genom konsult- och serviceinsatserunderlätta uppbyggnaden av företagshälsovården i enlighet med de riktlinjer somfastställs av de regionala hälsoråden. Härutöver ankommer det på regeringenatt pröva vilka uppgifter personalnämnden bör åläggas vid genomförandet av denreform jag här har redogjort för. Regeringen bör inhämta bemyndigande attinrätta dessa hälsoråd. Jag fömtsätter att avtalsverket och de statsanställdashuvudorganisationer kommer att iräffa avtal om bl.a. riktlinjer för företagshälsovårdens inriktning ochinnehåU. Ett sådant avtal kommeratt underställas lönedelegaiion. Koslnaderna för den sjukvård som ombesörjs avsamhällets sjukvård eller av andra läkare anslutna flll försäkringssystemetskall även i fortsättningen belasta de anslag eller anslagsposter (motsv. )varifrån sjukvårdskostnaderna har bestridils. Koslnaderna för hälsorådens ochföretagshälsocentralemas verksamhet bör förskottsvis bestridas från ettsärskilt anslag enligt en stat som fastställs av regeringen. För detta ändamålbör elt nytt anslag benämnt Statlig förelagshälsovård tas upp i statsbudgeten.Jag återkommer härtill senare denna dag vid min anmälan av vissa anslag undersjunde huvudtiteln. Koslnaderna för den företagshälsovård som bedrivs inomramen för personalnämndens försöksverksamhet bör tills vidare som bestridas från en särskildanslagspost inom personalnämndens myndighetsanslag. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemslälleijag att regeringen föreslår all 1. godkänna de rikllinjer för hälsorådens verksamhet som jag föror dat, 2. bemyndiga regeringen alt inrätta hälsoråd i enlighet med vad här har föreslagils. Prop.1975/76:100 Bilaga 2 12 Företagshälsovården skall i största möjliga utsträckning inriktasmot sjukdomsförebyggande verksamhet. - Företagshälsovården skall bedrivasinom ramen för självständigt organiserade enheter som benämnsförelagshälsocentraler. - Beslutanderätt i frågor som rörplanering och drift av verksamheten vid en företagshälsocentral skall, inomramen för gällande lag, annan författning eller avtal, delegeras lill ett fördetta ändamål särskilt inrättat parlssammansalt organ som benämns hälsoråd. - Vid den fortsatta planeringen avförelagshälsovården för statsanställda bör behovel av samplanering med iförsta hand landsting och kommuner beaktas. Vidare bör en samplanering ske medmyndigheter inom försvarsmakten. - Företagshälsovården skall inleinnefatta sådan sjukvård som kan eller bör ombesörjas av samhällets sjukvårdeller av andra läkare anslutna till försäkringssystemet. Den sjukvård sommeddelas inom förelagshälsovårdens ram bör begränsas lill dels sådan sjukvårdsom utgör en integrerad del av företagshälsovården som underlag förkontinuerliga och direkta konstateranden om hälsoriskernas ursprung ochkonsekvenser för de anställdas fysiska och psykiska hälsa, dels i övrigt sådansjukvård som av särskilda skäl bör ombesörjas av förelagshälsovården. För egen del ansluter jag mig till de principiellaställningstaganden avseende företagshälsovårdens utformning som har redovisatsi del föregående. Jag anser alt det är väsenfligt all de anställda får ettinflytande över företagshälsovården. Detla står i överensstämmelse medregeringens principiella inställning i frågan om arbetslivets demokratisering. Eflersom de statsanställdas huvudorganisationer haranslutit sig lill de redovisade principerna anser jag alt de bör vara välägnade att ligga till gmnd för de begärda förhandlingarna om ett företagshälsovårdsavtal. Jag vill i detta sammanhang betona att utbyggnaden avden statliga företagshälsovården inte avses medföra någon inskränkning av vadsom enligt gällande författning eller avtal åligger myndighet. Sålundaförändras inle myndighels skyldighet att fullgöra vad som åläggs arbetsgivaret. ex. enligt arbetarskyddslagen och arbetarskyddsavtalet. Verksamheien inomramen för den statliga förelagshälsovården bör i första hand inriktas mot attbiträda myndigheter, afTärsdrivande verk m.fl. vid planering och genomförandeav åtgärder som syftar till atl förebygga fysisk eller psykisk ohälsa. Hämtöver anserjag att frägor om uppbyggnad avföretagshälsovården, bl. a. med hänsyn flll den under överskådlig tidbegränsade tillgången på läkare som har genomgått särskildföretagshälsovårdsutbildning, bör samordnas på regional nivå.Regionindelningen bör sammanfalla med den indelning som statens personalnämndtillämpar i sin regionala verksamhet. Särskilda hälsoråd bör flll sig fådelegerad beslutanderätten i frågor som gäller planeringen av den statligaförelagshälsovårdens utbyggnad inom respektive region. Sådana hälsoråd.benämnda regionala hälsoråd, bör inrät- 1975/76:100 Bilaga2 11 överiämnade tillregeringen en skrivelse med titeln. Med ulgångspunkt i personalnämndens dittillsvarandeerfarenheter från försöksverksamheten redovisade nämnden i skrivelsen förslagtill inriktning, organisation och dimensionering av en utbyggd statligförelagshälsovård. och har eflerremiss avgivit yttranden över personalnämndens skrivelse. Socialstyrelsenanförde i sill yttrande att möjligheterna till samverkan mellan staten och dekommunala huvudmännen för hälso- och sjukvården inte hade beaktats iflllräcklig utsträckning. Vidare ansåg atl den sjukvård, somenligl per-sonalnämnderis förslag skulle meddelas inom ramen förföretagshälsovården, var alltför omfattande och att personalnämndens förslag idenna del inle överensstämde med de långsiktiga och övergripande målen för samhälletshälso- och sjukvårdspolitik. föreslog att dessa frågor skullegöras lill föremål för ylterligare utredning. Regeringen tillkallade en särskildsakkunnig med uppgifl all i kontakt med berörda personalorganisationer ochmyndigheler saml representanter för sjukvårdshuvudmännen la fram underlag förutformning och organisation av förelagshälsovården inom den civila stafligasektorn. Den sakkunnige' avlämnade siU förslag (Ds S 1975: 10)flll regeringen . Den sakkunniges förslag hade föredragits för ochaccepterats av arbetstagarorganisationemas befullmäktigade representanter iutredningsarbetet liksom av cheferna för arbetarskydds- och socialstyrelsernasaml statens personalnämnd. och hadeorienterats om beredningens förslag. Genom en ändring i 3 § statstjänstemannalagen (1965:274) har fr. o. m. frågor om företagshälsovård förstatstjänstemän gjorts avlalstillåtna. De statsanställdas huvudorganisaflonerhar begärt förhandlingar hos i syfte alt slutakoUekflvavtal om förelagshälsovård. Följande principiella ställningstaganden bör enligt densakkunnige ligga lill grund för ulformningen av den statligaföretagshälsovården. - Företagshälsovården skall omfatta en medicinsk, enteknisk och en personalsoclal del. Verksamheten bör utformas i överensstämmelsemed rekommendation (nr 112) angående företagshälsovård medde modifieringar och kompletteringar som erfordras med hänsyn lill t. ex. denbegränsade tillgången på läkare med särskild företagshälsovårds-utbildning,speciella arbetsmiljöförhåUanden, befintliga resurser och befintlig kompelenspå myndighetsnivå avseende medicinsk, teknisk och Prop.1975/76:100 Bilaga 2 10 vadinrikesutskoltet anförde i sitt belänkande 1975: 4 om att pröva behovet avändringar i systemet med styrelserepresentation förde anställda, sedan detfungerat någon tid. Enligt lagen (1975: 168) om rält för sammanslutningarav studerande eller anställda att utse ledamöter i styrelse eller annal organ utbildning kan - som har anförts - bestämmas alllagen inte skall gälla betr. viss läroanstalt. Enligl min mening bör regeringenha rätt atl såsom en ren undanlagsåtgärd kunna för viss statlig myndighetslekmannastyrelse eller moisvarande högsta ledningsorgan hos myndighet som inlehar lekmannastyrelse meddela undantag från den av mig nu föreslagnalagstiftningen. Det bör i sammanhanget framhåUas att förslaget attöverlämna rätten att utse personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m.m. inte är avsett all innebära någon förändring i övrigt av den ordningvarigenom kungörelsen om personalförelrädare i statlig myndighels styrelse m.m. hitfllls har gjorts lillämplig på staflig myndighet eller tillämpningen iövrigt av kungörelsen. 1 enlighet med vad jag nu har anfört har inomfinansdepartementet upprättats ett förslag till lag som ger berördaarbetstagarorganisationer rätt alt, om företrädare för de anställda får ingå istyrelse eller annal organ vid statlig myndighet, själva utse och entledigasådana företrädare. Lagförslaget bör få fogas som bilaga 2.1 till protokollet idetta ärende. En promemoria i ämnet med ett innehåll som i sakmotsvarar vad jag nu har anfört har remitterats till ,domänverket. i , ,Centralorganisationen /SR, Tjänstemännens centralorganisationsstalsljänslemannasektion och Svenska skogsarbetareförbundel. Remissinsiansernahar lämnat förslagen utan erinran. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag atl regeringen föreslår att antaga förslaget lill lag om räll förarbetstagarorganisation att utse och entlediga företrädare för de anstäUda istyrelse eller annat organ vid statlig myndighet. bedriver , påuppdrag av regeringen, viss försöksverksamhet avseende företagshälsovård förstatsanställda m.fl. 1975/76:100 Bilaga2 9 Uppgiften att utse eller entlediga ledamöter i statligaorgan är en förvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning (jfr prop.1975:9 och 1975: 39). En sådan förvaltningsuppgift kan enligl 11 kap. 6 §tredje stycket regeringsformen (RF) lämnas över till bolag, förening, samfällighet eller stiftelse om del skergenom lag. Enligt punkt 6 i övergångsbestämmelserna till RF äger äldreförfattning eller föreskrift fortsalt giltighel utan hinder av atl den inte hartillkommit i den ordning som skulle ha iakttagits vid tilllämpning avregeringsformen.