prop · FZ03164 · 1975-12-31 00:00:00 — JK har ingen invändning mot konstruktionen att låtabyggnadslovstaxan enligt 8 5 BS ulgöra grund för beräkning av avgiften förolovligt byggande. Med hänsyn till syftet med avgiftssystemet kan man enligt JKbortse från de mindre variationer som kan komma att uppstå kommunerna emellan.Även och anser att sådana variationer får accepteras, RÅanser en förutsättning för ett väl fungerande nytt system vara alt detta lämnarminsta möjliga utrymme för diskretionär prövning. Vad gäller byggnadsavgifienfinner RÅ att förslaget i detta hänseende är väl utformat med sin direklaanknytning till taxan för byggnadslov. Även den föreslagna tilläggsavgiften ärbaserad på fakta som inte bör lämna utrymme för godtycke, nämligen denifrågavarande byggnadens kvadratmeteryta. Flertaletav de remissinstanser som yttrar sig över avgiftssystemels uppbyggnad ärtveksamma lill eller finner det otillfredsställande att avgiften för olovligtbyggande kan komma alt variera kommunerna emellan. Länsslyrelsen i länanser sålunda alt avgiften bör vara enhetlig i hela landet och att den därförbörbeslämmas påannat sätt,exempelvis genom av regeringen utfärdade föreskrifterom avgifternas storiek. Liknande synpunkter anför Föreningen förvaUningsJurlster, Svenska kommunal-tekniska föreningen. , samt , , och Öre-brokommuner. 1975/76:164 184 napä lämpligt sätt kan anknytas till det normalförslag till taxa för byggnadslovm. m. vilket utarbetats av i samarbete medstatens planverk. Frågan las upp även avSveiiges advokatsamfund som framhåller att överträdelser inom en kommun på ettför den enskilde stötande sätt kan komma att avvika från påföljderna förmotsvarande överträdelser inom en annan kommun. Samfundet anför att sådanaavvikelser visseriigen kan inträffa vid tillämpningen av det nuvarandesystemet, men påpekar att i sådana fall korrigeringsmöjligheter finns i högreinstans. Det betänkliga i förslaget är enligt samfundet att risken förolikheter finns inbyggd i själva lagstiftningen. Krilisktinställd till avgiftssystemets uiformning är också Föreningen som anser att systemet medför en hel del inte oväsentligaproblem från såväl rättvise- som tillämpningssynpunkl. Föreningen lägger därförfram förslag till ett nytt avgiftssystem som innebär i huvudsak följande. Det nya systemet börinnehålla endast en avgift, som ulgär för alll olovligt byggande och sombaseras pä värdel av del olovligt byggda. Förfarandet i normalfallet bör varaatt del olovligt ulförda, efter sammanträde (avpraktiska skäl dagen efter), värderas av nämnden och dokumenteras genomfotografering. Straffsatsen kan därefter beslutas genom delegationsbeslut. Densamfällda nämndens beslut skall således innebära endast ett fastställande avatt avgift skall ulgå i relation till det värde det olovligt byggda harpåföljande dag. Har det olovligt utförda undanröjts , ärvärdet av det byggda noll och avgiften blir således noll. Fortsätiervederbörande av tredska eller av annat skäl del olovliga byggandet, bör nyttdelegationsbeslut fattas om utökning av straffavgiften till all omfalta ävendet ytterligare byggda. Till grund för värderingen bör ligga en värderingskatalog,upplagande schablonvärden för olika arbeisåtgärder. Denna katalog bör utfärdascentralt och regleras genom förändringarna i prisindex. Endaslett mindre anlal remissinsianser yttrar sig över förslaget till byggnadsavgift,som innebär bl, a, att avgiften skall utgå vid varje form av olovligt byggande.Enligl kommer nian med den föreslagna tilläggsavgiftensäkert till rätta med de fiesta fallen av ny-, till- och ombyggnad. Däremoikan man enligt kommunen befara att olovligt byggande i de fall därtilläggsavgift inte avses utgå blir vanligare vid en avkriminalisering. Del ärfrän planeringssynpunkt av stor ekonomisk betydelse för kommunen att ombyggnadeller annan jämförbar ändring i yttre eller inre utförande avgenomgripande beskaffenhet samt förändring av bygg- Prop.1975/76:164 185 nadi strid mot fastställd plan inte kommer lill slånd utan föregående byggnadslovsprövning.Denna form av olovligt byggande kan enligt kommunen vara svår att upptäcka ochatt återställa med handräckning. Om straffsanktionen, som i dessa fall synesha en relativt god preventiv effekt, byls ut enbart mol föreslagnabyggnadsavgifter befarar kommunen all möjlighelerna alt exempelvis genomförasaneringar försvåras. finner det tveksamt om byggnadsavgiften kan verka avhållandefrån olovligt byggande vid alla tillfällen. Del torde enligt kommunen kunnauppstå fall då den byggande t. o., m, kan göra en ekonomisk vinst genom allåsidosätta bestämmelserna, t. ex. för alt undgå aviserade prishöjningar ochliknande. Vid de fall av överträdelser när byggnadslov senare kan påräknastorde byggnadsavgiften inte avskräcka. Kommunen anser därför att en höjning avbyggnadsavgifien kan vara befogad. Länsstyrelsernai och saml och kommuner uttalar sigockså för en höjning. påpekar, att byggnadsavgiften, frånsettminimiavgiften på , följer byggnadslovstaxan, vars grundbelopp årligenjusteras med hänsyn till inträffade ändringar i kostnadsläget. Kommunen anserdet lämpligt att minimiavgiften undergår motsvarande justering. Haningen kommunanser alt minimiavgiften bör indexregleras. Riksantikvarieämbetetanser att högre avgift - förslagsvis två eller större änbyggnadsavgiften - bör tas ut när byggnad av kulturhistoriskt värde inomområde, för vilket kommunen har fattat beslut om långsiktigt bevarande,olovligen förändras eller förvanskas. Kammarkollegielanför att byggnadsavgiften är tänkt som en påföljd för förseelser mera avordningskaraktär, nämligen underlåtenhet att söka byggnadslov. Att avgiftenföreslås motsvara fyra gånger byggnadslovsavgiften kan enligt kollegiet i mångafall leda lill en påföljd som framstår som direkt stötande. Med hänsyn tillavgiftens karaktär av reaktion mot en förseelse av denna art anser kollegietatt avgiften bör sättas lägre än fyra gånger byggnadslovsavgiften. Fleraremissinstanser anser att avgiften inle bör benämnas byggnadsavgifl. skälhärtill anges vara all benämningen för tanken lill avgift för något som i sigär tillåtet. a. följande förslag lill allernaliv benämning läggs fram:avgift för olovligt byggande, extraavgift, kompensationsavgift,svart-byggeavgift och underlåielseavgift. Tekniskanomenklaturcentralen har ingen erinran mot förslaget i denna del. Enförutsättning för alt tilläggsavgift skall utgå är enligt förslaget att detutrymme som omfattas av den olovligt ulförda ålgärden är avsett för bostadsändamåleller för verksamhet i vilken arbetstagare utför arbete för ar- Prop.1975/76:164 186 JK erinrar om att man i förslaget har haft som riktmärke attavgiftssystemet skall både avhålla den enskilde från olovligt byggande och varalätt att tillämpa. Om denna målsättning skall uppfyllas är det enligt JKnödvändigl att ta bort den begränsning som ligger i kravet att utrymmet skallvara avsett för vissl ändamål. Skälen för denna ståndpunkt är främst två. Delsfinns det enligt JK oftast lika stor anledning att ingripa mot byggnad som inleavser bostadsändamål. Dels - och detta väger nästan ännu tyngre i delta läll -är i synnerhet begreppet arbetstagare så vagt och omtvistat all det inte börförekomma i en lagstiftning av här avsett slag. JK kan inte heller se någonanledning att göra skillnad på fall där utrymmet är avsetl för verksamhel sombedrivs ulan anställda arbetstagare och fall där sådana finns. JK är medvetenom att bestämmelser av nu förordat innehåll i vissa fall kan leda till resultatsom uppfattas som stötande. 1 slällel för undanlag av den typ förslagetinnehäller bör man emellertid för sådana fall ge möjlighet till nedsättning avavgiften eller befrielse från avgift. Även kommun ()anser att ändamålsbegränsningen bör tas bort. Göteboigs kommun påpekar att denföreslagna utformningen av reglema om lilläggsavgift medför altenmansförelagare eller bolagsmän i lä-mansbolag kommer att kunna undgå avgiftendärför att de inte sysselsätter arbetstagare. Sådana konsekvenser anser kommuneninte vara godtagbara. Liknande synpunkter anför statens planverk, länsslyrelsenI samt , . och Siockholms kommuner. kommun anser attäven andra byggnader, såsom garage, ekonomibyggnader, uthus och dylikt - somuppförs olovligen - bör kunna belastas med tilläggsavgift. Olovligt byggande avdenna typ har ofta förekommit i kommunen, I en del fall har dessa byggnadervaril osedvanligt stora, anför kommunen. Garage med byggnadsytor upp till 70 mhar förekommit. Dessa byggnader utgör enligt kommunen ett stort problem, intebara genom sin storiek och utformning utan främst genom att de avsevärtförsvårar en framtida ändamålsenlig planläggning. Liknande synpunkter anförlänsslyrelsen i . samt ,och (ma]ori\eten) kommuner. Enligl kan detifrågasättas om tilläggsavgift bör anknytas enbart till begreppel byggnad.Även för andra anordningar än byggnad, t. ex. upplag, lorde det föreligga behovav att kunna debitera tilläggsavgift. Enligtförslagel skall lilliiggsavgift utgå bl, a, om den olovligt ulförda åtgärdeninnebär all byggnad hell eller delvis har inretts till väsentligen annaländamål än del vartill byggnaden förut varit använd, JK erinrar om att ellmotiv härför enligl promemorian är all den s. k. smygkontoriseringen på mångahåll i landet utgör ett stort problem. Vill man söka komma till rätta med dennaföreteelse måste man emellertid enligt JK ta ul tilläggsavgift även förbyggnadsåtgärd som innebär "ianspråktagande av byggnad eller del därav förväsentligen annat ändamål än det, vartill byggnaden förut Prop.1975/76:164 187 varitanvänd eller som finnes angivet å godkänd ritning". Enligt JK torde delnämligen vara mycket vanligt att en bostadslägenhet tas i anspråk för kontorutan all sådana inredningsålgärder vidlas som omnämns i 75 5 byggnadsstadgan.Genom en sädan lösning undviker man även onödiga tolkningsproblem. Föreningen ,Hyresgästernas riks/örbiind och anför samma synpunkter. anser att tilläggsavgiften, för att ha preventiveffekt, bör utsträckas till alla fall av olovligt ändrad användning av byggnad.I den mån endasl nybyggnadsåtgärder anses kunna komma i fråga förtilläggsavgift anser kommunförbundet dock alt följande nybyggnadsläll börtilläggas: Förändring av byggnad, som medför att byggnaden kommer alt stridamot fastställd stadsplan och förändring av byggnad som i befintligt skickstrider mot fastställd plan. Åtgärder i strid med gällande planläggning måsteenligt kommunförbundets uppfattning betraktas som myckel allvarliga förseelser, finiigtSveiiges advokaisainjund är konstruktionen av tilläggsavgiften sådan allpåförandet därav i fiertalet fall blir utomordentligt kännbart förden drabbade.Med hänsyn härtill anser samfundet att påförandet av tilläggsavgift bordebegränsas till sådana fall där lagstiftningen är klar och lättförståelig och däröverträdelsen kan anses grov. När fråga är om uppförande av hell ny byggnad,till- eller påbyggnad av befintlig byggnad eller rivning av byggnad (7 5första styckei I, 2 och 4) ligger det nära lill hands att bedöma överträdelsensom grov. Däremot anser samfundet alt det starkt kan ifrågasättas, ominredande av byggnad helt eller delvis till väsentligt annat ändamål än detvartill byggnaden förut varil använd generellt sett kan anses som en grovöverträdelse. Dylika åtgärder kan ofta vara av ringa omfattning, t. ex,uppsättande eller rivning av en vägg eller omändring av badrum lill förråd, däråterställandet varken är svårt eller särskill kostnadskrävande. 1 sådana fallskulle påförandel av lilläggsavgift kunna leda lill oproportionerligt hårdbestraffning i förhållande till arten och omfattningen av överträdelsen. Omtilläggsavgift skall komma i fråga för överträdelser av detta slag - något somenligl samfundets mening kan ifrågasättas med hänsyn till all möjligheler tillföreläggande och tvångsingripande finns - anser samfundet att tillämpningenuttryckligen bör begränsas till åtgärder av ingripande omfattning, genom vilkaett återställande omöjliggjorts eller allvariigt försvårats. Även kommunanser på liknande skäl att tilläggsavgift inte bör utgå för åtgärd som innebäratt byggnad eller del därav inreds för väsentligen nytt ändamål. Dessaförändringar torde enligt kommunen i allmänhel inle uppfattas som enbyggnadslovspliktig åtgärd. Medanledning av förslaget att tilläggsavgift skall utgå även när byggnad rivs ulanlov erinrar länsslyrelsen i om alt enligt35 a § BL får meddela förbud mot rivning av byggnad inom vissa områden, omdetta förbud är påkallat bl, a, för bevarande av kulturhistoriskt eller miljömässigtvärdefull bebyggelse. 1975/76:164 188 kan byggnader som inle är avsedda för bostadsändamål ellerinnehåller arbetslokal vara av stort värde för den samlade miljön. Enligtlänsstyrelsens uppfattning bör därför tilläggsavgift utgå vid olovlig rivningav kulturhistoriskt eller miljömässigt värdefull byggnad inom område, förvilket förbud mot rivning meddelats enligl 35 a 5 BL, även om byggnaden inle äravsedd för bostadsändamål eller innehåller arbetslokal. Samma förslag framförsav kammarrätten i och Föreningen . I är tveksam tillförslaget att tilläggsavgift inle skall utgå vid åtgärder, som omfattar utrymmemindre än 3 m samt motsvarande minskning av yta vid beräkning avtilläggsavgift. Detta förefaller onödigt komplicerat. anser attbyggnadsnämnden i stället bör få befogenhet att ge dispens i uppenbarabagalellfall, trots att eftergift enligt 11 § skall prövas av . Enligtförslagel skall lilläggsavgift beslämmas på grundval av den lägenhetsyla somålgärden kan beräknas ha omfattat. Länsslyrelsen i , somframhåller all byggnadslovstaxan och därmed även byggnadsavgiften beräknasefter våningsyia, anser att tilläggsavgiften bör beräknas enligl sammagrunder. i Väsierboliens län. , SABOsamt , , och kommuner framför sammaförslag. Föreningen ochHaninge kommun anser att avgiften bör beräknas efter byggnadsyta. Genomatt byggnadsavgiften anknyts till byggnadslovslaxan kommer den alt förändrasmed kostnadsutvecklingen, framhåller I . Enligtförslaget skall däremot tilläggsavgiften fastställas till , dvs. ungefären Qärdedel av dagens produktionskostnad per kvadratmeter för småhus. Då ävenproduktionskostnaden förmodligen kommer all förändras kan del enligllänsslyrelsen ifrågasättas om tilläggsavgiften skall anges i ett fast belopp.Liknande synpunkter anför länsslyrelsen i Hallandslän, 5,450 samt Göteborgs.Haninge. 1 fråga om tilläggsavgiften vid rivning, vilken enliglförslaget skall grundas på den rivna byggnadens taxeringsvärde, bör enligtstatens lanimäieriverk inle förbises au det taxerade byggnadsvärdet ibland kanvara myckel lågt när det gäller hus som ägaren är benägen att riva. a. kanenligt verket s, k, K-märkla hus ibland vara lågt taxerade. Tilläggsavgiftenfår i så fall kanske en mycket begränsad preventiv effekt. Verket ifrågasätterom man inle i stället bör överväga att anknyta tilläggsavgiften till storlekenav den nybyggnadsrält som föreligger på platsen enligt gällande plan. Ävenlänsstyrelsen i anser att annat avgiftsunderlag börövervägas t. ex. det markvärde söm frigörs genom rivningen. Liknande synpunkleranför länsslyrelsen i Väsierboliens län. Prop.1975/76:164 189 Kungsbackaoch kommuner lämnar förslaget om tilläggsavgift utan erinran. Somhar framgått av det förut anförda anser att till-läggsavgifteni flertalet fall kan bli en utomordentligt kännbar påföljd. Flera andraremissinstanser har samma uppfattning. kommun anser sålunda - med hänsyntill att inte bara är ett organ för myndighetsutövning ulanockså ett serviceorgan till allmänhetens Qänst - att det kan vara ägnat attundergräva allmänheiens förtroende för nämnden, om den dömer ut högatilläggsavgifter för olovligt byggande, för vilkel det sedermera lämnasbyggnadslov, eventuellt med krav på vissa ändringar i det utförda. Kommunen anserdärför att en omarbetning av bestämmelserna bör övervägas, varvid en nyanseringoch sänkning av tilläggsavgiften bör prövas, Enligl kammarkollegiel börtilläggsavgift inle utgå om vid prövning av byggnadslov tillåtgärden skulle ha gett tillstånd till denna, ifrågasätterom inte tilläggsavgiften blir alltför schabloniserad. 1 många fall kantilläggsavgiften komma att uppgå till så höga belopp, att påföljden verkarstötande. Kommunen anser att en annan beräkningsgrund för tilläggsavgiften börövervägas. Liknande synpunkter som de nu anförda framförs också av FöreningenSveriges stadsarkitekter och kommun. ÄvenSveiiges fasiigheisägarejörbund anser att avgiften i vissa fall kan bliorimligt hög. Att ändra en bostadslägenhet på exempelvis 100 m till konior,varvid de faktiska ändringarna kan vara relativt obetydliga, skulle medföra enlika hög tilläggsavgift som att utan tillstånd uppföra ett enfamiljshus avsamma storlek. Delta kan enligt förbundet inle anses vara en rimlig avvägning.Om det nya sanktionssystemet införs synes det förbundet befogat med enytterligare differentiering av avgifterna. Vid en sådan differentiering börhänsyn tas inte endast till berörd yta utan även lill åtgärdens omfattning ochhuruvida den vidtagits på redan befintlig bebyggelse eller ej. Enligt kan en begränsad straffavgift för försummelsen att i lagaordning inkomma med ansökan om byggnadslov accepteras. Vid fasislällandet avytterligare sanktioner anser förbundet att man måste kräva slörre försiktighetän vad förslaget innefattar. Nackakommun (majoriteten) avstyrker förslaget om tilläggsavgift och förordar istället straffskärpning i kombination med en förlängning av liden föråtalspreskriplion. Handelskammareni har den bestämda uppfattningen, att en till-läggsavgift med sådankonstruktion, som föresläs i betänkandet, inte bör få förekomma i etträttssamhälle. Handelskammaren kan inte finna annal än att byggnadsnämndernasprövning av tilläggsavgiften måste bli skönsmässig. I sådana fall, där detolovligt byggda kan tillåtas stå kvar, kommer byggnadsnämnderna enligthandelskammaren alt i realiteten ha full frihet att besiämma om tilläggsavgiftskall eller inte skall utgå. Prop.1975/76:164 190 kanen nämnd bestående av förtroendevalda lekmän, av vilka åtminstone i mindrekommuner någon eller några inte sällan har relationer av ett eller annal slagtill byggaren, inte förväntas kunna på rent objektiva grunder besluta omuttagandel av avgifter, som med förslagels per m oftast torde röra sigom fiera . Handelskammaren tror vidare inte att ettgenomförande av förslaget om lilläggsavgift kommeratt få åsyftad avskräckandeverkan. Den risk som svarlbyggaren alltid löper, nämligen att tvingas riva vadhan ny- eller tillbyggt, förefaller kammaren vara en så kännbar påföljd, altden förebyggande effekten knappast kan förstärkas genom införandel avbestämmelser om påföljder av annat slag. Befrielsefrån avglftsskyldighel i vissa fall Enligtförslagel skall byggnadsavgift inte ulgå, om den byggande t. ex. eftertillsägelse av Qänsteman river det olovligen utförda innan fräga om påföljd tasupp till prövning. i erinrar om att många skärgårdskommunerhar svåra problem med olovlig uppställning av inom fritidstomler ochi de för det rörliga friluftslivet attraktiva lägena. Sådana vagnar och mindremonleringsfärdiga hus kan normalt ulan större kostnad fiyttas till annan plats.Den föreslagna undantagsbestämmelsen kan enligt därför inbjudatill en form av "chanstagning" inom sådana områden. Bestämmelsenmedför även administrativa svårigheter, då det alltid som ärendettas upp i måste konstateras att byggnaden inte har undanröjts.Länsstyrelsen föreslår att byggnadsavgift alltid utgår vid olovligbyggnadsverksamhet med undantag av vissa i lagtexten angivna fall av rivning.Föreningen samt och kommuner anförliknande synpunkter. Hyresgästernas riksförbundfinner det rimligt att den som vidtar rättelse innan samhället hunnit ta uppfrågan om påföljd skall befrias från sådan. Förbundet ifrågasätter emellertidstarkt om inte förslaget i frågaom undantag från tilläggsavgift är alltförlångtgående och bestämmelsernas repressiva verkan härigenom hotad. Förbundetkan instämma i att den som på eget initiativ eller efter föreläggande inom vissangiven lid själv vidtar rättelse bör befrias från tilläggsavgiften. Däremotdelar inte förbundet uppfattningen alt samma möjlighet skall öppnas i de falldär samhället handgripligen måste träda in för att återställa ordningen.Möjligen kan man länka sig en nedsättning av avgiften. De föreslagnaundantagsbestämmelserna synes enligl förbundet få en något ologisk verkan viden konsekvent tillämpning av den föreslagna lagstiftningen. Enligt denna skallbyggnadsnämnd alltid se till all rättelse vidlas. Tillgriper då nämnden någolav de medel som ställts till förfogande härför skulle befrielse frånavgiftsskyldighelen inträda. Förbundet påpekar att någon motsvarande befrielsedäremot inte inträder i de fall byggnadslov kan beviljas i efterhand. Förbundetförordar all möjlighelerna lill befrielse Prop.1975/76:164 191 fråntilläggsavgift inle utsträcks längre än till självständiga åigärder vidtagnainom den tidsfrist som kommunen uppställer vid ett föreläggande. kommunfinner förslaget i denna del lämpligt. Det kan enligl kommunen medföra altfrågan om föreläggande eller handräckning inle behöver las upp. Sveahovrätt ifrågasätter om det är rimligt all byggnadsavgift skall utgå förbyggnad vilken sedan bortskaffas emedan den är olovlig (jfr 4 och 13 §§förslaget till påföljdslag samt 8 § i fråga om befrielse från tilläggsavgift ifail av handräckning). Ipromemorian framhålls alt möjligheterna att nedsätta eller efterge avgift börkomma till användning endast i undantagsfall. i ländelar denna uppfaltning. Enligt bör emellertid skäl för nedsättningoch eftergift, utöver vad promemorian antyder, kunna föreligga även i sådanafall, då åtgärder och förfaranden på grund av sin storiek och art vid prövningi det enskilda fallet befinnes vara av mera bagatellartad natur. Länsstyrelsenär dessutom av den uppfattningen alt nedsättning eller eftergift som regel börmedges endast om i det enskilda fallet tillstyrker detta. Nackakommun (majoriteten) anser atf det närmare bör preciseras i vilka fallnedsättning eller eftergift får medges. Även kammarkollegiel och länsstyrelseni anser det önskvärt med en precisering i detta avseende. Valav subjekt för byggnadsavgift och lilläggsavgift Förslageti promemorian i frågaom val avubjekt föravgifterna innebär bl. a. att skyldighetenatt beiala byggnadsavgift och tilläggsavgift skall läggas på den som är ägareav det olovligt byggda när frågan om avgift tas upp till prövning. Består denolovliga åtgärden i att rivning har företagits ulan byggnadslov, skall avgiftendock påföras den som ägde byggnaden när rivningen företogs. Meningarnaär delade bland de remissinstanser som yttrar sig i denna fråga. En positivinställning till förslaget har JK, som emellertid framhåller att det är av viktatt en ny ägare i göriigaste mån skyddas mol rättsföriuster. Vad köparen enligtJK kan göra är att dels undersöka om en byggnad uppförts med byggnadslov ochÖverensstämmer med byggnadslovshandlingarna, dels förmå säljaren all direkteller indirekt förbinda sig alt svara för sådana kostnader som kan uppkomma ombyggnaden uppförts ulan eller i strid med byggnadslov. JK påpekar att frågan omfriskrivningsklausuler av detta slag möjligen kan tas upp av utredningen omkonsumentskydd vid förvärv av småhus. Positivtinställda till förslaget är också RÅ, kammarrätten i samtFalkenbergs, och (majoriteten) kommuner. Enligt RÅ kan deföreslagna reglerna i fall av äganderättsövergång i vissa situationer leda Prop.1975/76:164 192 RÅ anser att dessa får godtas på de skäl som haranförts i promemorian men framhäller all de fall där en ålgärd har skett utanägarens förvållande synes värda visst beaktande. Även om det i byggnadsnämndensärende klart upplyses, att exempelvis en hyresgäst eller helt utomståendeperson gjort en tillbyggnad eller rivit ett hus eller vidtagit viss annanmotsvarande åtgärd, så skall enligt de föreslagna jämförelsevisautomatiskt verkande reglerna påföra byggnadens ägare byggnadsavgift ochtilläggsavgift.