prop · FY0357 · 1975-12-31 00:00:00 — Erfarenhetsmässigt uppträder en del fel som berör ciperativsystem,databassystem och terminalövervakning där det kan vara svårt att snabbt få tiUgångtiU kompetent servicepersonal. Detta problem ökar naturligt nog om den komplexadelen av databehandlingen i ett ADB-system fördelas på ett flertal platser iriket. Bristen på derma typ av personal kan inte alltid avhjälpas genom atterlägga en högre underhållskostnad. Denna faktor ökar riskerna för en nedsatt funktioiissäkerheti det regionala systemet. Vadgäller frågan om tillgång tUl regional datorkapacitet anser statskontoret atten väsentlig fördel med det central/regionala systemalternativet Urmöjligheterna att utan större risker för driftsäkerheten i systemet förfolkbokföring och beskattning utnyttja de regionala datorerna för externaregionala och lokala databehandlingsbehov. RSV framhåller i principförslagetatt ADB-systemet för folkbokföring och beskattning blir mera smidigt och funktiionsdugligtom antalet regioner med datorutrustning ökar. Detta kan åistadkommas på ettrelativt enkelt och ekonomiskt sätt i det central/regionala altemativetsamtidigt som möjligheterna att tUlgodose externa databehandlingsbehov ökar.Vidare blir det enklare och smidigare för länsstyrelsema att utnyttjafolkbokföringens och beskattningens register för externa ändamål. I detregionala alternativet kan av ekonomiska skäl en minskning av antalet regioneraktuaUseras, Begreppetutvecklingspoteitial innehåller flera faktorer som påverkar bedönmingen. Fråganom att enkelt och ekonomiskt vidareutveckla och anpassa ÄDB-systemet ingårenligt statskontorets mening i detta begrepp. De tre alternativen skiljer sigdelvis åt i detta avseende. Sammantaget bedömer statskontoret att detcentral/regionala alternativet har de största utvecklingsmöjligheterna genomatt det ger de bästa förutsättningama för att utan risk för driftstömingar byggaut och förändra systemet på både regional och central nivå samt attbearbetningar och kanske också registerföring lättare kan överflyttas mellanden centrala datorn och de regionala datorerna. Viden bedömning avseeniJe samtUga faktorer har statskontoret fun nit att detcentral/regionala alternativet är klart överlägset både det regionala och detcentrala alternativet. RSV:soch statskontorets; utredning om taxeringsorganisationen i första instans m. () har föreslagit omfattande förändringar av arbetsformerna inomvissa delar av skatteadministrationen. Ett genomförande av dessa förslag krävertUlgång tiU ett ADB-system somär baserat på direktminnesteknik. Enligt statskontorets uppfattning medför RS-utredningensförslag väsentUga förbättringar i olika avseenden. Genomförandet av deterforderliga ADB-systemet får inte försena det reformarbete inomskatteadministrationen som förslag innebär. Dataindustriutredningenhar i sitt betänkande "Data och näringspolitik 74" (SOU 1974: 10)föreslagit att s. k. nationella projekt skall genomföras i avsikt att både tUlgodoseväsentliga samhällsbehov och bedriva effektiv näringspolitik. Ett av dessaprojekt är systemet för folkbokföring och beskattning. Det föreslås att detfortsatta utredningsarbetet för detta system inriktas mot en regionaliseraddatabehandling med utveckling av erforderliga specieUa systemkomponenter inomramen för en av RSV uppställd kravspecifikation. Statskontoret anser det varanödvändigt med hänsyn till den korta utrednings- och genomförandetiden samtde betydande kraven på funktionssäkerhet i både maskinutrustning ochprogramsystem att kräva att enbart väl beprövad och intrimmad utrustning ochprogramteknik används. Erforderliga datorer och programsystem finns redan nu tiUgängUga,Statskontoret finner avgörande skäl tala mot att ADB-systemet för folkbokföringoch beskattning utvecklas som ett nationellt projekt. 4 Föreningen förslag till principiell systemlösning FöreningenSveriges länsdatachefer () har i en PM redovisat elt förslag till altemativutformning av ADB-systemet för folkbokföring och beskattning. Promemorian harsom bUaga fogats till FSL:s remisssvar. Systemalternativet påminner om RSV:sregionala altemativ. Den grundläggande skillnaden utgör maskinvaran, FSL:s altemativbygr ger bl. a. på uppfattningen att utvecklmgen av minidatorer under tidsperiodenkan leda till ett utrustningsallemativ med bättre pris- och pre-standaförhåUandenän . I FSL:s alternativ beräknas 19 länsstyrelser utrustas meddataanläggningar, Registerföring och utskrifter sker på dessa regionalaanläggningar och på en anläggning för referens-register med möjlighet tUlriksåtkomst av dala. De regionala anläggningarna beräknas klara avfrågeverksamheten i resp, region och resterande frågor skall viareferensanläggningen slussas tiU annat läns register. Varje regions anläggningbyggs upp med två minidatorer där den ena utnyttjas enbart för folkbokförings-och beskaltningssystemel. Den andra minidatorn avses utnyttjas för extema behovoch anslutas direkt till den regionala databanken. Den på detta sätt anslutnadatorn tillåts läsa men ej skriva i databanken. Såväl programmerare somoperatörer avses i princip utestängas från maskinanläggningen. Kostnaden fördet sålunda skisserade systemet uppskattas av FSL till 97 milj. kr. 1975: 57 22 teringskostnadoch 15 milj. kr. i åriiga driftkostnader. LänsdatachefemasalterniUiva systemskiss har remitterats tiU datasamordningskommittén.Datasamordningskommittén har behandlat förslaget i ett yttrande somkompletterar kommitténs huvudyttrande. Kommittén har med anledning av remissenav FSL:s förslag uppdragit åt att göra en teknisk och kostnadsmässigutvärdering av förslaget för att belysa hur detta förhåUer sig tUl de av RSVpresenterade systemaltemativen. har också överlämnats en skrivelsefrån landshövdingen i med ytterligare material rörande valet av systemaltemativ.I detta material ingår bl. a. en PM skriven av tekn. , som påuppdrag av i gjort en systemteknisk ochprestandateknisk utvärdering av de alternativförslag som RSV och FSLpresenterat. bedömning går det inte att, i det tidsperspektiv som RSVskisserat för arbetet med systemet för folkbokföring och beskattning,genomföra ett regionalt systemalternativ med sådan datomt-rustning och till de kostnad<;rsom FSL antagit. Förenmgens alternativ fömtsätter nämligen en vidareutvecklingav befintliga maskin-och programvaror för mini- och smådatorer.Statskonsult bedömer därför riskema vara stora för en betydande försening itidsplanerna om länsdatachefemas alternativ skulle genomföras. Statskonsultanser visserligen att gällande tidsplaner för systemet för folkbokföring ochbeskattning förefaller relativt pressade men bedömer fömtsättningama vara godaför att genomföra projektet i enlighet med dessa under de förutsättningar som angettsav RSV. Beträffandekostnaderna anser att - om upphandling i enlighet med planernasker den skUlnad mellan regionalt och central/regionalt alternativsom RSV beräknat är i stort realistisk. I ett längre tidsperspektiv om mellanfem och bedömer att dessa skiUnader till en del kommer attreduceras. Bubenkoanser däremot i sin promemoria att samtliga alternativ, inkl. FSL:s, ärrealiserbara och att FSL:s regionala altemativ är jämförbart med RSV:scentral/regionala altemativ i fråga om investeringskostnader. De löpandekostnaderna behandlas dock inte av Bubenko. Denne anser vidare attsystemutvecklings- och genomförande-planerna sannolikt inte kan håUas oavsettvilket systemaltemativ som väljs. Bubenko betonar dessutom att det inte finns underlagför en utvärdering av alternativa datororienterade systemstrukturer eftersomosäkerheten vad avser kapacitetsbehov och kostnader är mycket stor. Datasamordningskommitténanser att systemet för folkbokföring och beskattning på grund av sin storlek,komplexitet och känslighet från användningssynpunkt, måste baseras på en välbeprövad och tillförlitlig teknik. Kommittén har på basis av tidigare nämndarapporter och material samt ytterligare inhämtade uppgifter kommit till ståndpunkten Prop.1975: 57 23 attdet föreligger en betydande osäkerhet beträffande möjligheten att använda de avFSL förordade s. k. minidatorerna för de ändamål som det är fråga om i dettasammanhang. Det förefaller enligt kommittén uteslutet att minidatorer kan kommai praktiskt bruk i sådan tid att de utan större risk för förseningar kananvändas i systemet för folkbokföring och beskattning på det sätt som FSLföreslagit. Kommittén har anfört att datautmstningen för systemet förfolkbokföring och beskattning i huvudsak bör vara avsedd och dimensionerad fördatabehandlingen i detta system. Den överkapacitet som uppstår både i ettregionalt alternativ och på de regionala datorerna i ett central/regionalt alternativkan dock användas för andra ändamål än folkbokföring och beskattning. Kommitténstöder RSV:s och statskontorets uppfattning att det i elt central/regionaltalternativ dessutom finns goda möjligheter att bygga ut de regionala datorernasåväl kapacitets- som antalsmässigt, om detta visar sig önskvärt. För enkostnad motsvarande den merkostnad som man kan räkna med i ett regionaltalternativ i förhållande till ett central/regionalt alternativ (ca 2030 milj.kr, i investeringskostnader och ca 5 milj. kr, i årliga driftkostnader) bördet enligt kommittén vara möjligt att förse samtliga län med regionala datoreroch/eller i varierande utsträckning bygga ut de regionala datorerna i ettcentral/ regionalt alternativ med hänsyn till de olika regionernas behov. Ledamoten förordari ett särskilt kompletterande yttrande att ett principbeslut om ADB-system förfolkbokföring och beskattning begränsas till alt avse dels att elt nytt systemskall utvecklas och införas för de uppgifter och med den ambitionsnivå som RSVoch statskontoret föreslagit, dels att samordningen mellan detta syslem ochandra system i huvudsak bör begränsas till utbyte av data mellan systemen,dels att datorutrustningen i första hand skall vara avsedd och dimensioneradför systemet för folkbokföring och beskattning, dels att frågan omlänsstyrelsernas behov av databehandling och databehandlingsresurser för denregionala samhäUsplaneringen skall utredas och lösas i särskUd ordning och igod tid innan de nuvarande länsdatorerna tas ur bruk. Den närmare utformningenav systemet vad gäller förläggningen av registerföringen ochdatorbearbetningarna samt dimensioneringen av datorutrustningen bör ses närmastsom en teknisk och ekonomisk fråga, som bör kunna avgöras på grundval av enutvärdering av de offert-erbjudanden olika leverantörer lämnar i samband medanskaffningen av datorutrustning. Leverantörerna bör härvid ges möjlighet atlräkna på både central/regionala och regionala alternativ med databehandlingenspridd på varierande antal datoranläggningar och regioner (dvs. 123 län). LedamotenVinge, som i ett särskilt yttrande till kommitténs remiss-svar över utredningenförordar att den decentraliserade systemstruktu- 1975: 57 24 reni dagens system vidareutvecklas, framhåller att särskUt avseende bör fästas vidatt Bubenko förordar att den fortsatta utredningen bör drivas vidare mot ett problemorienteratsystemförslag, innan man går in på val av ändamålsenUga tekniska lösningar. Merpartenav remissinstanserna har varit i tillfälle att yttra sig över RSV:slägesrapport. De flesta remissvaren uppehåller sig vid val av principiellsystemlösning och graden av samordning med olika externa intressenter. Behovetav ett nytt system Ätten total översyn av systemet för folkbokföring och beskattning behövs anser ettövervägande antal av de remissinstanser som behandlar frågan. iStockholms län anser att del finns behov av att skapa ett nytt ADB-system, sombygger på modem dalateknik med utnyttjande av direktminnesteknik en teknik,som möjliggör, att den lagrade informationen kan nås och termi-nalålkomsl.Liknande synpunkter framförs bl. a. av ,länsstyrelserna i , , , , ,, , , , och ,domstolsväsendets organisationsnämnd. Föreningen samtMalmö kommun. och anser dock att behovet avnya rutiner som ersättning för det nuvarande ÄDB-systemet är ofullständigtkartlagda. En mera fullständig analys av förutsättningarna för altemativa systemkonstmktionerbör ulföras sedan erforderliga direktiv har inhämtats. Allmännafrågor rörande samordning av statliga ADB-system Remissinstansernaföreträder två principiellt olika synsätt på hur man genom samordning uppnårekonomi och effektivitet inom statliga ÄDB-system. En uppfattning som förs framav de flesta centrala myndigheter med ansvar för utveckling och drift av ADB-systemär att prisutvecklingen och den tekniska utve:klingen beträffandedatamaskinutrustning har lett till en situation där betydelsen av att teknisktsamordna utnyttjandet av maskinvara har minskat i förhållande till strävan atthålla kostnaderna för systemutveckling nere genom att minimera systemenskomplexitet. En motsatt uppfattning, som innebär att bl. a. ekonomiska skäl talarför samordnat utn}/ttjande av datamaskinutrustning för flera stora statliga ADB-system,i huvudsak på regional basis, företräds huvudsakligen av länsstyrelserna. 1975: 57 25 ,som ser en belysning av denna frågeställning som en av kommitténs centralauppgifter, har i anslutning till sitt remissvar publicerat en promemoria"Samordning av statliga ADB-system" (Ds Fi 1975: 1) där kommUténsprincipiella syn redovisas. Promemorian sammanfattas i remissvaret. Kommitténsuppfattning är att samordning av information eller data normalt inte bör ske iform av gemensam lagring och bearbetning av data för större statliga ADB-systemav här berörd typ utan i form av utbyte av data. Kommittén har funnit en radprincipiella och praktiska skäl som talar för relativt avgränsade och teknisktlätthanterliga administrativa system. a. åberopas de växande kostnadema försystemutveckling och de sjunkande kostnaderna för maskinvara som ett av skälenför att sträva efter minskad komplexitet även om det medför viss dubbellagringav information. Varje system bör härvid byggas ut i sin egen takt och fungerasom självständigt system oran långtgående tekniska och organisatoriskaberoendeförhållanden. Om system i hög grad görs beroende av varandra försvåraskontinuerliga förändringar och moderniseringar av systemen, vilket kan bidratill att det tekniska hjälpmedlet ADB kan verka styrande på utformningen avverksamheten i övrigt. För att i stället kunna tillfredsställa krav påsamordnat utnyttjande av registrerad information krävs standardisering vadavser definitioner av datatermer. anser vidare på grund av driftsäkerhets- och lönsamhetsskäl inte bör räkna med att inågon större utsträckning använda gemensamma datorer för flera system av denstorlek och komplexitet som de större riksomfattande statliga administrativa reelltidssyslemenrepresenterar. Detla hindrar dock inle att gemensamt utnyttjande av yttreutrustning, som även kan innefatta olika slag av datorer, bl. a. utrustningför registrering, inmatning, uttag och överföring av data kan komma ifråga. Enliknande uppfattning om generella samordningsfrågor redovisas avfastighetsdatakommittén, , domstolsväsendets organisationsnämndoch . Datamaskincentralenför administrativ databehandling (DAFA) anför att de potentiella vinstema avteknisk samordning på central nivå är relativt små, medan gemensam användningav den regionala utrustningen som kringutmstning, linjenät m. m. kan visa sigrationell. DAFA anser dock att uppbyggandet av separata organisationer försystemunderhåll både vad gäUer maskinvara och programvara för varje störresystem inte kan vara rationellt. Även anser att effektivitetsvinsterstår att vinna i en samordnad driftorganisation. förfastighetsdata anser dock att tekniska och ekonomiska skäl talar emot ettgemensamt utnyttjande av utmstning såväl på central som regional nivå. Dettaleder till den principiella uppfattnmgen att systemet för folkbokföring ochbeskattning skall konstmeras med hän- 1975: 57 26 synprimärt tUl folkbokföringens och skatteadministrationens krav. Detta synsättdelas av datainspektionen, datasamordningskommittén, fastighetsdatakommittén,och . Enprincipiellt annorlunda uppfattning i samordningsfrågorna redovisas bl. a. ilänsstyrelsernas, remissvar. Vissa länsstyrelser och FSL har, som inledningsvisnämnts, vid sina yttranden fogat en promemoria utarbetad av LAG. LAG anser attbetydande fördelar står att vinna i en rätt avvägd samordning. Utan attavsevärt komplicera vare sig driftmiljö eller systemarbete bedöms enligt LAGen tekniskt samordnad lösning kunna genomföras för folkbokförings- ochbeskattningsverksamheten, exekutionsverksamheten och systemet förfastighetsdata. i anser att samordningsvinster kanutnyttjas om den fysiska samordningen ombesörjs i en regional driftmiljö beståendeav skilda minidatorer bestämda för olika databaser men samordnade tilllänsstyrelsernas dataenheter. kan inte acceptera en fortsatt sektoriellavgränsning mellan ADB-system, som gäller verksamheter vilka har ett klartmateriellt och funktionellt samband, främst exempelvis systemen förfastighetsregistrering, exekutionsväsendet samt ADB-systemet för folkbokföringoch beskattning. Sammanfattningsvisuttrycker de flesta länsstyrelser åsikten att utredningen om ett nytt systemför folkbokföring och beskattning inte skall avgränsas tUl att behandla endastfolkbokföringens och beskattningens behov. De anser att utredningen i ställetbör gälla länsstyrelsernas behov av databehandling i stort, i vilketinkluderas, fömtom folkbokföring och beskattning, även samhällsfilaneringen,kronofogdeväsendet och fastighetsregistreringen. Dessa synpunkter gmndar sig ivissa fall på uppfattningen att gemensam användning av datorutrustning börleda tUl effektivitetsvinster, i andra fall, på uppfattningen attlänsstyrelserna måste förses med databehandlingskapacitet och att detta gåratt förverkliga om fler intressenters krav får slå igenom vid dimensioneringenav maskinvaruanskaffningen. Sålunda anser i att närbeslutet om regionala datorer fattades det klart sades ifrån attdatorerna skulle tillgodose länsstyrelsernas totala behov av databehandling.Länsstyrelsen finner det angeläget att detta beslut inte nu omöjliggöresgenom ett nytt system som inte tar hänsyn till länsstyrelsernas behov avdatorkapacitet. Denna uppfattning återkommer i flertalet länsstyrelsersremissvar. Länsstyrelseni , som delar RSV:s principiella syn på samordningsproblematiken,anser det inte styrkt att en regionalisering av registerföring och datorciriftskulle behöva öka komplexiteten i utveckling, drift och underhåll. Liknandesynpunkter framförs av i . Även pverstyrelsenför ekonomiskt försvar, ADB-beredningsgruppen och länsstyrelsernasorganisationsnämnd 1975: 57 27 anseralt en fördjupad diskussion om behoven utanför folkbofcförings-ochbeskattningsområdet bör genomföras innan en definitiv låsning till ett av altemativenför detta speciella system sker. Underdenna mbrik behandlar remissinstansema främst frågan om en eventuell samordningav systemet för folkbokföring och beskattning med exekutionsväsendets planeradeADB-system. Föreningen anser att det är nödvändigt att isystemarbetet med de båda systemen noga beakta integralionsmöjligheterna. Dettafår dock enligt föreningen inte fördröja genomförandet av exekutionsväsendets ADB-system,DAFA anser i likhet med RSV att på gmnd av de fördyringar och förseningar somskulle bli följden av ytterligare samordning frågan om en närmare teknisksamordning mellan systemen bör tas upp när de första etapperna ifolkbokförings- och beskattningssystemet har genomförts. LAG anser å andrasidan att det måste förebringas mycket starka skäl för uppbyggnad av, som RSVföreslår, två parallella centrala system inom samma myndighetsverksamhetsområde, där sambandet ter sig självklart och som enligt LAG ger avingen bestridda kostnadsbesparingar. LAG anser inte att sådana starka skäl harredovisats och förordar att systemarbetet inriktas mot en totalsystemsamordning. i anför att exekutionsväsendettill sin väsentligaste del är en gren av skatteadministrationen och att tvåskilda system för de båda verksamhetema därför är helt enkelt oacceptabelt.Länsstyrelsen i hänvisar till den försening av utvecklingsarbetetmed exekutionsväsendets ADB-system som har skett och ifrågasätter om inteförsöken inom detta projekt bör avbrytas tills en förutsättningslös utredningutvisar huruvida en samordning kan komma till stånd. Liknande synpunkterframförs av , länsstyrelsernas organisationsnämnd,länsstyrelserna i , , , , Göteborgsoch , , , och . Länsstyrelseni förordar också en samordning med exekutionsväsendets ÄDB-systemoch menar att det är för sent att ta upp denna fråga först när de båda systemenvar för sig genomförts. Skulle emellertid statsmakterna finna det ekonomisktförsvarbart att gå på RSV:s linje med två parallella system, bör dessa i vartfall utvecklas enligt riktiinjer som medger en framtida sammanslagning. Samordningmed verksamheter utanför RSV:s ansvarsområde Mångaremissinstanser behandlar konkreta samordningsproblem. Samhällsplaneringensbehov äv tillgång tUl dels information, dels databehandlingskapacitet tas uppav flertalet remissinstanser. anser att man bör räknamed att det kom- 1975: 57 28 meratt finnas ett ökat behciv av att ha tUlgång i någon form till data-behandlingsresurservid länsstyrelserna, framför allt för den regionala samhällsplaneringen. Databeihandlingenför sist nämnda ändamål innebär huvudsakligen framstäUning av statistiskinformation. Den bör ses som en del av den offentligti sektomsstatistikproduktion och vara samordnad med denna. Frågan om hur den regionala samhäUsplaneringensbehov av databehandling och databehandlingsresurser skall tUlgodoses iframtiden bör enligt kommitténs menuig av flera skäl inte primärt kopplas ihopmed frågan om databehandUngen och databehandlings-resursema i systemet för falkbokföringoch beskattning utan gäller i första hand hur databehandlingen för produktionenav regionalstatistik tekniskt och organisatoriskt bör utformas. Olika altemativför produktionen av regionalstatistik äi: härvid tänkbara, såväl sådana därdatabehandlingen sker huvudsakligen centralt med terminaler regionalt ochlokalt som sådana där databehandlingen huvudsakligen sker regionalt. När detgäller samordningi;n av databehandlingen för den regionala samhäUsplaneringenmed systemet för folkbokföring och beskattning Uksom med andra adminiistrativasystem är det däremot viktigt alt samhällsplaneringens krav på dataskvalitet, variabeldefinilioner, identifikationsbegrepp m. m. tUlgodoses sålångt möjligt i dessa system för att dala i dessa skall kunna överföras tUl ochanvändas i samhällsplaneringen. Frågan om behovet av databehandUng och basdatainom samhäUsplaneringen på regional nivå utreds dels av ADB-bered-ningen inomkommundepartementet, dels av inom ramen för ensärskild utredning om samordning och samarbete inom regionalstatistiken.Eftersom man enligt datasamordningskommitténs mening inte bör koppla ihopdatabehandlingen för den regionala samhällsplaneringen med databehandlingsresursemai systemet för folkbokföring och beskattning, bör man a-wakta dessautredningar innan man tar ställning till hur dsitabehandlingen för denregionala samhällsplaneringen skall organiseras . Detta behöverenligt kommitténs mening inte ske än . Det kan nämligen konstaterasatt det regionala utnyttjandet av länsdataanläggningama för berörda ändamål hittiUsvarit av relativt ringa omfattning och att det vid dessa kommer att finnas vissdatabehandlingskapacitet tUlgänglig fram till omkring . Vidare finns detdatabehandlingskapacitet tillgänglig bl. a. inom SCB och på universitetsdataanläggningama.Dessutom kommer man om statsmak tema som systemlösning för systemet förfolkbokföring och beskattning väljer något av huvudaltemativen, dvs. detcentral/regionala eller regionala altemativet att ha möjlighet att senarebygga ut de regionala, datorerna, om det visar sig önskvärt. Data-samordnmgskommitténanser det dock angeläget att frågan om länsstyrelsemas behov avdatabehandlingsresurser löses innan de nuvarande länsdatorema tas ur bmk. Prop.1975: 57 29