prop · FY0323 · 1975-12-31 00:00:00 — TRU bl, a, i ochABF i m, fl. Uppsökande verksamhet inom denkommunala vuxenutbildningen Denuppsökande verksamhetens nuvarande omfattning FÖVUX'enkät om uppsökande verksamhet Undervåren 1974 genomförde FÖVUX en undersökning för att belysa i vilkenutsträckning den kommunala vuxenutbUdrungen och de fyTa studieförbunden ABF,TBV, Vuxenskolan och bedrev uppsökande verksamhet /73, I undersökningen ingick efter stickprov 48 kommuner och 192studieförbundsavdelningar. Från det insamlade materialet skattades denuppsökande verksamhet som förekom i landet undersökningsåret. Resultatenframgår av tabell 5, Bland resultaten i övrigt kan nämnas att såväl kommunernasom studieförbunden bedrev verksamhet inom bostadsområden och ABF och TBV ävenpå arbetsplatser. Prop.1975: 23 65 Uppskattad total uppsökande verksamhet /73 Antal kommuner i vilka uppsökande verksamhet förekom Procentuell andel av landets kommuner i vilka uppsökande verksamhet förekom Kommunerna (organisatorisk eller ekonomisk medverkan) Tjänstemännens bildnings-verksamhet (TBV) Enligtdirektiven tUl FÖVUX skuUe kommittén göra försök med att genoin uppsökandeverksamhet rekrytera personer med kort och bristfällig grundutbildning tillutbildning i studiecirkelns form. FÖVUX skulle också pröva hur skilda slag avekonomiskt stöd under studierna påverkar rekryteringen. FÖVUXhar bedrivit en omfattande försöksverksamhet på skUda platser ilandet. De erfarenheter som utredningen fått har i huvudsak legat tUl grund förde förslag den lämnat i sitt huvudbetänkande. Utredningenhar tidigare i två delbetänkanden redovisat sin försöksverksamhet under debåda första åren, nämligen i (SOU 1972: 19) Uppsökande verksamhet förcirkelstudier inom vuxenutbUdningen och i (SOU 1973: 9) Fortsatt uppsökandeverksamhet för cirkelstudier inom vuxenutbildningen. Dessa betänkanden harredovisats för dels i prop. 1972: 26, dels i prop, 1973: 54,Kommittén redogör i huvudbetänkandet (SOU 1974: 54) Vidgad vuxenutbUdning förförsöksverksamheten under det tredje och det fjärde året, I det följandelämnas en sammanfattning av försöksverksamheten under dessa båda år. Gemensamtför de fyra årens försöksverksamhet är att den har riktats tiU korttidsutbUdadevuxna, dvs. till personer som har högst sjuårig folkskola som grundutbildningoch som inte tidigare deltagit i vuxenutbUdning. Verksamheten, som hargenomförts i samarbete med ABF och TBV, har bedrivits i form av studiecirklar,vilka under det fjärde försöksåret har kompletterats med ämneskurser vidfolkhögskola. De som deltagit i studiecirklar inom försöksverksamheten har fåttvälja mellan fyra ämnen: svenska, engelska, samhällskunskap eUer matematik.Rekryteringen av deltagare tUl studiecirklarna har skett i form av uppsökandeverksamhet. Rekryteringsarbetet har utförts av personer som varit väl förtrognamed dem som skuUe sökas upp. På 5 1975.1 saml. 1975: 23 66 arbetsplatserhar fackliga studieorganisatörer försökt rekrytera sina arbetskamrater tillstudier och i bostadsområden har personer med god lokalkännedom haft hand omden uppsökande verksamheten. De personer, som utvalts att utförarekryteringsarbetet, har innan detta igångsatts, deltagit i enspeciellt tillrättalagd utbildning för studieorganisatörer. Denna har bl. a.omfattat en utförlig genomgång av försöksverksamhetens syfte och uppläggning,samtal och grupparbeten kring den vuxnes studieförutsättningar och eventuellastudiehinder, presentation av och grupparbeten kring det studiematerial somskuUe användas i studiecirklarna samt planläggning av det uppsökande arbetesom varje studieorganisatör skulle utföra. De cirkelledare, som medverkat iförsöksverksamheten, har likaså genomgått en speciell utbUdning liknande denför studieorganisatörerna. Studierna, liksomstudiematerialet, har för samtiiga deltagare varit kostnadsfria. Dessutom harflertalet deltagare kunnat ansöka om ekonomisk ersättning för kostnader isamband med studierna, t, ex, för resor, barntUlsyn m, m. För att underlättaoch stimulera deltagande i studiecirklarna har olika studievillkor prövatsbland deltagarna i försöksverksamheten. Således har vissa deltagargrupper fåttett stimulansbidrag på . efter fullföljd kurs. Andra deltagare har gettsmöjlighet att bedriva studier helt eUer delvis under betald arbetstid. Förhandikappade deltagare har särskilda stödjande ätgärder förekommit säsom skUdaslag av tekniska hjälpmedel och transporthjälp. Vidstudiernas inledningsskede har cirkelledarna gett deltagarna studieorienteringoch studieteknisk handledning och vid studiernas avslutning har de fått rådoch vägledning för eventuella fortsatta studier. Under försöksverksamhetenhar för varje försöksår vissa moment i verksamheten utvärderats. /73, koncentrerades försöksverksamheten till en region,. Verksamheten omfattade då dels anstäUda på vissaarbetsplatser, dels hemarbetande kvinnor i vissa utvalda bostadsområden, delsockså fysiskt handikappade personer bosatta på två orter i länet. Följandegrupper, rekryteringsfrämjande åtgärder, orter, arbetsplatser ochbostadsområden ingick i det tredje årets försöksverksamhet, 1.AnstäUda med normal arbetstidsförläggning SammarUagtanordnades för anställda med normal arbetstidsföriägg-ning 53 studiecirklar på19 olika arbetsplatser i , , , , ochÅtvidaberg. För val av medverkande 1975: 23 67 arbetsplatseri denna del av projektet användes en förteckning över länets samtiigafackklubbar tUlhörande . Vid urvalet, som genomfördes slumpmässigt, hölls följande trevariabler under kontroll, nämligen fackklubbens storlek, vUket fackförbundarbetsplatsen tillhörde och studievillkor. Fyra olika studievillkor fördeladesjämnt mellan de medverkande arbetsplatserna enligt följande: På fem arbetsplatsererbjöd studieorganisatörerna dem som kontaktades fritidsstudier utanstimulansbidrag och utan studiestöd. På fem andra arbetsplatser erbjödsfritidsstudier utan stimulansbidrag men med studiestöd. På ytterligare femarbetsplatser erbjöds fritidsstudier med ett stimulansbidrag på . samtstudiestöd och på fyra arbetsplatser slutligen hade de som önskade deltamöjlighet att bedriva studier med studiestöd på delad arbetstid och fritid. Päsju av arbetsplatserna deltog även tjänstemannaklubbar. 2, AnstäUdamed skiftarbete inom industrin SammarUagtanordnades nio studiecirklar på två olika arbetsplatser i ochNorrköping för anställda med skiftarbete inom industrin. Studieorganisatörernaerbjöd dem som kontaktades möjlighet att bedriva cirkelstudier på betaldarbetstid. För dem som uttogs till studiecirklar inom projektets ram tUlämpadesett system med ersättare, Personalmed schemalagd arbetstid inom vårdsektorn Sammanlagtanordnades tolv studiecirklar på två olika arbetsplatser i och Vadstenaför personal med schemalagd arbetstid inom vårdsektorn. Studierna genomfördespå betald arbetstid. De som deltog i FÖVUX-cirklar ersattes av extrapersonalvid de tidpunkter då cirkelsammankomsterna ägde rum, Sammanlagtanordnades 14 studiecirklar i och för hemarbetande kvinnor, Isamråd med ABF:s lokalavdelningar utvaldes för försöksverksamheten någrabostadsområden med en stor andel korttidsutbildade kvinnor. Inom varje omrädefördelades studievUlkoren slumpmässigt på de kvinnor, som hade eninkomst . Hälften av de uppsökta erbjöds studier med studiestöd,hälften utan studiestöd. 5, Fysiskthandikappade personer; synskadade, döva, hörselskadade och rörelsehindrade Sammanlagtanordnades 22 studiecirklar i och för handikappade.Verksamheten omfattade döva, synskadade, hörsel- 1975: 23 68 skadadeoch rörelsehindrade personer. Studieorganisatörerna, som själva hade näraanknytning till de lokala handikapporganisationerna, rekryterade deltagare tUlstudierna genom hembesök. De uppsökta erbjöds studier på fritid med studiestöd.Stimulansbidrag utgick inte, men utöver det reguljära studiestödet förekomsärskUda stödjande åtgärder, såsom tekniska hjälpmedel, transporthjälp m, m. Somframgått var studieviUkoren det tredje försöksäret (FÖVUX III) bestämda påförhand för de olika målgmppema. De deltagare med normal arbetstidsförläggning,som studerade med stimulansbidrag erhöll vardera , om de hade varit närvarandeminst av studietimmarna, medan de som studerade på delad arbetstid ochfritid läste i stort sett halva tiden på arbetstid och halva tiden på fritidutan löneavdrag för den tid de använt till studier. För deltagarna med skiftarbeteeUer obekväm arbetstid inom industrin och vårdsektorn förlades studierna helttill arbetstid. Även dessa deltagare erhöll sin ordinarie lön utan avdrag frånrespektive arbetsgivare. För vissa deltagargrupperfanns möjlighet att söka studiestöd som ersättning för de extrakostnaderstudierna förde med sig för resor, måltider och barntUlsyn samt förinkomstbortfall på grund av förlorat extraarbete. Studierna ochstudiematerialen var kostnadsfria för samtliga deltagare. Genom enkäter ochintervjuer insamlades uppgifter om deltagarna, de personer som inte villedelta, de personer som anmält sig men som aldrig kom tiU någon sammankomsteller som avbröt studierna under verksamhetsåret samt om studieorganisatörernaoch cirkelledarna m. fl. Destudieorganisatörer, som skulle handha den uppsökande verksamheten under dettredje försöksåret utvaldes på arbetsplatserna av fackklubben eUertjänstemannaklubben i samråd med den lokala ABF- eller TBV-avdelningen, På deorter, där rekryteringen av hemarbetande kvinnor skiUle äga rum, valde denlokala ABF-avdelningen ut lämpliga studieorganisatörer. De lokalahandikapporganisationerna utsåg på liknande sätt dem som skuUe utförarekryteringsarbetet bland de handikappade. I slutet av augusti 1972anordnades en veckolång utbUdning för dem som skiUle arbeta somstudieorganisatörer. Därefter startade den uppsökande verksamheten. Uppgiftenför de sammanlagt 75 studieorganisatörerna var, i likhet med tidigareförsöksår, att genom uppsökande verksamhet under arbetstid på arbetsplatserrespektive genom hembesök i bostadsområden erbjuda cirkelstudier tUl så mångasom möjligt inom respektive målgrupp. De uppsökta skulle vara mellan 25 och 67är, ha 1975: 23 69 sex-eller sjuårig folkskola som enda gmndutbUdning och i huvudsak inte tidigare hadeltagit i vuxenutbildning. Studieorganisatörerna fick genom kommitténersättning för den tid de ägnat åt rekryteringsarbetet. Resultatetav den uppsökande verksamheten under det tredje försöksåret åskådliggörs ifigur 1. Varje cirkel representerar dem som kontaktades inom respektivemålgmpp samt andelen därav som önskade respektive inte önskade delta istudierna. Som framgår av figuren var intresset för att delta störst blandpersonal med schemalagd arbetstid inom värdsektorn. av dem somkontaktades inom denna grupp anmälde sig tUl studier. De uppsökta inom dennamålgrupp liksom de skiftarbetande inom industrin erbjöds, som tidigare nämnts,studier på betald arbetstid. Blandde anstäUda med normal arbetstidsförläggning anmälde sig i genomsnitt avde tillfrågade tUl studier. De rekryteringsresultat som uppnåddes med de olikastudievillkor som prövades bland de anställda med normal arbetstidsförläggningvisar, att studier på delad arbetstid och fritid var betydligt attraktivarefrän rekryteringssynpunkt än fritidsstudier i någon form. av dem, somerbjöds studier tUl hälften förlagda på arbetstid, önskade delta istudiecirkel, medan motsvarande andel för övriga studievillkor varierade meUan34 och . Blandhandikappgrupperna var andelen studieintresserade högst bland de döva, medan derörelsehindrade hade den lägsta anmälningsfrekvensen. Det mindretUlfredsställande rekryteringsresultatet bland de rörelsehindrade kan tUl stordel förklaras av att hälsotillståndet hos många inom denna grupp var så dåligt,att det helt omöjliggjorde studier. Antalet tillfrågade inom var och en av defyra handikappgrupperna var emellertid litet, varför de rent kvantitativaresultaten av den uppsökande verksamheten för dessa grupper bör tolkas medsärskild försiktighet. Närdet gäUer resultaten av den uppsökande verksamheten var variationen meUanmålgruppema och även mellan orterna, beroende på lokala förhållanden, iblandpåtaglig. Några genomgående tendenser kan emellertid iakttas. Intresset föratt delta avtog genomgående med stigande ålder, I de målgmpper, där såväl mänsom kvinnor ingick, var kvinnorna mera studieintresserade än männen. Denstörsta skUlnaden i anmälningsfrekvensen mellan könen noterades bland dem mednormal arbetstids-föriäggning, som hade möjlighet att studera till hälften påarbetstid. Enligt studieorganisatörerna på dessa arbetsplatser berodde detta istor utsträckning på det förmånliga studievillkoret, som även gavdubbel-arbetande kvinnor en möjlighet att delta. De kontaktade, som endast hadesexårig folkskola som gmndutbUdning var i allmänhet något mindre benägna attvUja delta än de som hade sju- eller åttaårig folkskola som grundutbildning.Vidare framkom en tendens tUl större studie- Anställda med regelbundna arbetstider Antal kontaktade = 2 349 Anställda med skiftarbete inomindustrin Antal kontaktade = 793 Personal med schemalagd arbetstid inom vårdsektorn Antal kontaktade = 500 Hemarbetandekvinnor Antal kontaktade = 464 SynskadadeAntal kontaktade = 82 Antal kontaktade = 47 Hörselskadade Antal kontaktade = 103 Rörelsehindrade Antal kontaktade = 174 Andel kontaktade som önskadedelta i FÖVUX III Andel kontaktade som inte önskade delta i FÖVUX III Resultat av den uppsökande verksamheten i FÖVUXIII, proceni Anställda med regelbundna arbetstider Antal avgivna önskemål = 1 019 Anställda med skiftarbete inom industrin Antal avgivna önskemål = 450 Personalmed schemalagd arbetstid inom vårdsektornAntal avgivna önskemål = 410 Hemarbetandekvinnor Antal avgivna önskemål = 185 Antalavgivna önskemål = 49 Antal avgivna önskemål = 35 Antal avgivna önskemål = 57 Antal avgivna önskemål = 67 Andel som önskade läsa svenska Andel som önskade läsa engelska i:::::i;:::i;;i| Andel som önskade läsamatematik [i---"':'l Andel som önskade läsa samhällskunskap Önskat ämne för dem som ville delta i FÖVUX III,procent av avgivna önskemål 1975: 23 72 intressehos dem, som tidigare hade bedrivit vuxenstudier i någon form, jämfört med demsom saknade denna erfarenhet. Desom var intresserade av att delta i de studier som anordnades inomförsöksverksamheten fick vid kontakten med studieorganisatörerna ange vilketämne de ville studera av de fyra som erbjöds. Totalt sett var engelska det mestönskade ämnet. Matematik och svenska kom på andra plats med sinsemellan ungefärlika stor frekvens, och därefter kom samhällskunskap, önskemålen skilde sigdock väsentiigt för de olika grupperna (se figur 2), StudievUlkorensoch studiestödets rekryterande effekter har undersökts. Bland dem som erbjödsmöjlighet att bedriva cirkelstudier under arbetstid, dvs, skiftarbetare inomindustrin och sjukvårdspersonal med schemalagd arbetstid, ansåg omkring trefjärdedelar av de uttagna deltagarna att studievUlkoret direkt inverkat päderas beslut om deltagande. Möjlighetenatt få läsa tiU hälften på arbetstid förefaller likaså ha haft en relativt storrekryterande effekt. Mer än hälften av de uttagna deltagarna, som erbjuditsdetta studievillkor, uppgav att det hade haft stor betydelse när de anmälde sigtill studierna. Däremot hade stimulansbidraget ingen påtagligt rekryterandeeffekt. Endast ett fåtal av deltagarna, som vid rekryteringstUlfäUet erbjuditsmöjlighet tUl stimulansbidrag, ansåg att detta hade haft stor betydelse när debeslutade sig för att delta. Vidare synes studiestödet, i detta fall i förstahand ersättning för barntillsyn eller kollektivt anordnad barnpassning, ha haftviss betydelse vid rekryteringstillfället bland de hemarbetande kvinnorna. För övrigagrupper hade studiestödet liten eller ingen betydelse. Deltagarnai FÖVUX-cirklarna tillfrågades strax efter det att studierna påbörjats, vad detvar som gjort att de bestämde sig för att anmäla sig till en studiecirkel, däde blev uppsökta ay en studieorganisatör. Intresse för ett speciellt ämneuppgavs oftast som orsak tUl att man amnälde sig till . Liksomunder tidigare försöksär utgjorde vidare studieorganisatörens personligakontakt det egentliga skälet till att många anmälde sig till studier, I degrupper där studier helt eller delvis på arbetstid prövades var studievillkoretofta den egentliga orsaken till att man atmiälde sig till studier. Efterdet att den uppsökande verksamheten avslutats gjordes en uppföljning i form avtelefonintervjuer med ett urval av dem som avböjt deltagande i FÖVUX, Därvidtillfrågades dessa personer om anledningen till sina beslut. SkälentUl att inte kunna eller vilja bedriva cirkelstudier varierade mellan och inomde olika grupperna. Bland de förvärvsarbetande uppgav många att de inte orkadestudera jämsides med sitt arbete. Andra ansåg sig vara för gamla för att börjastudera och åter andra uppgav att fritiden inte räckte tUl för studier. Blandde handikappade var bristande hälsa orsak till att många inte kunde delta istudier. Vidstudiernas början tUlfrågades samtliga deltagare, vilka egenskaper de ansågvara viktiga hos en studieorganisatör. De flesta deltagarna betonade därvidnödvändigheten av att studieorganisatören var välinformerad omstudiesituationen som helhet. Deltagarna framhöll vidare attstudieorganisatören borde känna tUl och förstå den uppsöktes situation ochnäraliggande problem, kunna prata enkelt och inge förtroende. Dessa egenskaperbetonades särskUt av de handikappade deltagarna. Ilikhet med tidigare försöksår var intresset för att delta i såstort, att endast en del av dem som vUle delta kunde beredas plats istudiecirklar inom ramen för försöksverksamheten. Ett slumpmässigturvalsförfarande av deltagare var därför nödvändigt i vissa fall. De som intekunde beredas plats inom försöksverksamheten erbjöds kostnadsfria cirkelstudieri ABF:s och TBV:s reguljära verksamhet. Totaltomfattade försöksverksamheten 110 studiecirklar med 1045 deltagare, skulle cirklarna det tredje försöksåret omfatta 4060studietimmar. De flesta cirklarna höll sig också inom denna ram. Medelvärdetför samtiiga 110 cirklar var . Mångaav de cirkelledare, som arbetade inom försöksverksamheten under det tredjeförsöksåret, hade fömtom tidigare erfarenhet som cirkelledare också deltagit inågon av de kurser i metodutbildning, som studieförbunden anordnar.Cirkelledarna genomgick dessutom, som tidigare nämnts, en specieUttUlrättalagd utbUdning. Påvåren 1973, studiecirklarna avslutades, besvarade deltagarna enenkät, i vUken de bl. a. tillfrågades om vilka egenskaper de ansäg vara viktigahos cirkelledare. De flesta deltagare oavsett del-tagargrupp ansåg att denviktigaste egenskapen hos en. cirkelledare var att på ett klart sätt kunnaförmedla kunskaper till deltagarna. I synnerhet de hemarbetande kvinnoma ansågdet vara av stor betydelse att cirkelledaren uppträdde på ett sådant sätt, attdeltagarna inte behövde känna sig oroliga över att "göra bort sig" icirkeln. Denna synpunkt framkom också tydligt bland de rörelsehindrade. Avhandikappgrupperna framhöU särskUt de synskadade och de döva egenskaper, sominnebar förståelse och tolerans gentemot deltagarna. Ilikhet med de tidigare försöksåren rapporterade cirkelledarna regelbundet tUlFÖVUX om bl. a, hur arbetet fortiöpte i cirklarna. Omkring en tredjedel avcirkelledarna ansåg, att arbetet i cirklarna sköde sig från det som de hadeerfarenhet av frän andra studiecirklar. Några av cirkelledarna hade därvidupplevt skillnader i negativ riktning, som t, ex, att deltagarnas skiftandeförkunskaper gjorde cirkelarbetet mera krävande för ledaren. De flesta, somhade upplevt skUlnader, nämnde dock positiva sådana. 1975: 23 74 Inomvissa deltagargrupper kunde ett fysiskt tröttande arbete och yrkesskadormedföra svårigheter för deltagarna att genomföra studierna. Detta problem varmindre i de cirklar som läste helt eller delvis på arbetstid. Det var ocksåvanligt att deltagarna särskUt i början av studierna kände osäkerhet införden egna förmågan och den nya situationen, som studierna innebar för dem. Icirklar med handikappade deltagare var det ofta nödvändigt med en grundligstudieteknisk handledning vid studiernas början. Många deltagare i dessagrupper behövde använda olika tekniska hjälpmedel i studiearbetet, säsom t, ex,bandspelare. Fördem som har skiftarbete eller obekväm arbetstid begränsararbetstidsförläggningen starkt möjligheterna att delta i fritidsstudier. Oftastär det en förutsättning för dessa personer, att studierna' kan anordnas päeller i anslutning tUl arbetsplatsen och åtminstone delvis på arbetstid. Underdet tredje försöksäret tUlämpades ett system med ersättare under cirkelsammankomsternaför de deltagare som studerade på betald arbetstid. Planeringen av studiernaför dessa deltagare genomfördes gemensamt av de fackliga organisationerna,studieförbunden och företagen, Ersättarsystemet fungerade i allmänhet bra,särskUt pä de medverkande värdinrättningarna. Detta berodde främst pä att FÖVUXbekostade utbUdning och anställning av extra personal på dessa arbetsplatser. Studieorienteringoch studieteknisk handledning i studiernas inledningsskede ombesörjdes ihuvudsak av cirkelledarna. Vid studiernas slut erhöll deltagarna räd ochvägledning för eventueUa fortsatta studier. Denna studieorientering utformadessom en albnän information om utbildnings- och arbetsmarknadsfrågor. Iblandförekom också friare diskussioner om dessa frågor. Studieorienteringenomfattade de flesta cirklarna. I denna medverkade cirkelledarna och tjänstemänfrån arbetsförmedlingen. Deltagarnassynpunkter pä studievillkorens betydelse undersöktes vidverksamhetsårets slut för dem som studerat med stimulansbidrag och för dem somläst helt eller delvis på arbetstid. av deltagarna med normalarbetstidsförläggning ansåg atr stimulansbidraget haft någon större betydelseför dem. Möjligheten att få studera tUl hälften på arbetstid ansågs däremotvara av stor betydelse för studiernas fullföljande. av de anställdamed normal arbetstidsförläggning, som hade denna möjlighet, bedömde detta varaav stor betydelse för studierna. Bland cirkeldeltagarna med skiftarbete ellerobekväm arbetstid inom industrin och vårdsektorn var studievUlkoret likaså avstor vikt för deltagandet i cirklarna. Av skiftarbetarna ansåg och avsjukvårdspersonalen , att studievUlkoret hade varit mycket betydelsefulltför dem. Omkringtvä tredjedelar, av dem som fullföljde studierna, ansåg att Anställda med regelbundna arbetstider Antal tillfrågadedeltagare = 323 Antal tillfrågadedeltagare = 58 Personalmed schemalagd artjetstid inom värdsektornAntal tillfrågade deltagare = 83 Antal tillfrågadedeltagare = 105 Antal tillfrågadedeltagare = 37 Antal tillfrågadedeltagare = 11 Hörselskadade Antal tillfrågade deltagare = 22 Antal tillfrågadedeltagare = 28 Hur studierna motsvarat deltagarnas förväntningari FÖVUX III, procent 1975: 23 76 kursenmotsvarat eller överträffat de förväntningar, som de haft när de anmälde sig(figur 3). Ett mått på att studiearbetet hade upplevts som meningsfuUt varockså det stora intresset för fortsatta studier. Andelen, som önskade att inågon form fortsätta studierna efter det att cirkeln avslutats, varierade meUan61 och för de deltagargmpper som rekryterats på arbetsplatserna och blandde hemarbetande kvinnorna. Bland handikappgmppema uppvisade de synskadade ochde rörelsehindrade likaså stort intresse för fortsatta studier. Omkringtvå tredjedelar av dem, som kaUades tiU studiecirklar inom försöksverksamhetensram, fuUföljde studierna. av dem som uttagits tUl cirklar ide olika gmpperna påbörjade aldrig sina studier. Andelen deltagare som avbrötcirkelstudierna under studieårets gång varierade . De uttaladeskälen tiU att helt utebli från studierna var av många skilda slag. I storutsträckning angavs praktiska problem, som helt eller delvis omöjliggjordedeltagande. Omkring två tredjedelar av dem som aldrig kom tiU cirkeln anfördesädana praktiska problem, som ofta var svåra att påverka för den enskUdeindividen. Även för dem som avbröt studierna förelåg ofta praktiska skäl, såsombyte av arbete eller arbetstid, flyttning från orten eller påbörjatförvärvsarbete.