prop · FY0392 · 1975-12-31 00:00:00 — a. alt det sammanlagda procentuella avgiftsuttaget påde löner som betalas av visst företag inle kan beräknas genom en enkelsummering av de procentsatser som ovan angivils för arbetsgivaravgifterna.Uttagets storiek kommer alt växla med förelagets lönestruktur. Denallmänna arbetsgivaravgiften utgår enligt lagen (1968:419) om allmänarbetsgivaravgift. Vid bestämmande av underiagei för den allmänna arbetsgivaravgiftensom tas ul på löneutbetalningar bortses från arbetstagare vars lön under åretunderstigit . och från arbetstagare som inle är obligatorisktyrkesskadeförsäkrad. Vidare medräknas inte ersättning vid s. k.likställighetsavtal. Något beloppstak finns inte. Avgift beräknas alltså tillskillnad mot vad som gäller i fråga om socialförsäkringsavgifierna även på dendel av lönerna som överstiger 7,5 gånger basbeloppet. Underiagför egenavgift utgörs av inkomst av annal förvärvsarbete enligl 11 kap. 3 §AFL, som härrör från här i rikel bedriven rörelse eller från här belägenjordbruksfastighet (avgiftsskyldig är endast den som själv brukat fastigheten).Till grund för beräkning av underiagei för egenavgift ligger denavgiftsskyldiges taxering lill slallig inkomstskall. Har inkomsi av rörelseeller jordbruksfastighet inle uppgått lill . medräknas den inle. Sjukpenningär undantagen från egenavgift. Den allmänna arbetsgivaravgiften tas endasl utpå den del av inkomsten som överstiger . Utredningensöverväganden och förslag Allmänna överväganden Huvuduppgiftenför ulredningen har varil atl utarbeta etl förslag lillskalleomläggning i fråga om 1976 års inkomsler. Ulredningen framhåller attuppdraget bör ses mot bakgrund bl. a. av den skatteomläggning som beslutades av1974 års höslriksdag på grundval av ulredningens förra delbetänkande (SOU1974:20) och prop. Denna omläggning log främst sikte inkomsteroch avsågs all bli beaktad av arbetsmarknadsparterna vid 1975 årslöneförhandlingar. Avsikten är alt även den nu aktuella skatteomläggningenskall beaktas vid löneförhandlingarna och underiätta för parterna atl bedömaförutsättningarna för en avtalsperiod . Med denna utgångspunktfinner utredningen all skalleom läggningen även bör lill väsentligdel inriklas på lönlagarnas beskattning. Ulredningenkonstaterar alt omläggningen, i likhet med den tidigare, skall omfatta två led,nämligen en sänkning av inkomstskatten och en molsvarande höjning av andraskatter och avgifter. skiljersig emellertid på en väsentlig punkt från de direktiv som låg lill grund fördel förra delbelänkandet. Sistnämnda direktiv lade sålunda tonvikten på allomläggningen skulle medföra lindring av marginaleffekten för inkomsttagare imellaninkomsllägena. uppdras åt utredningen alt inom en kostnadsrampå föreslå lindring av skatten främsl för låginkomsttagarnaoch de stora löntagargrupperna. Ulredningen ser som sin främsta uppgift altmed beaktande av denna fördelningspoliiiska målsättning la slällning lill hurdel anvisade beloppet, , bör fördelas mellan inkomstlagarna. Uppdragetatl föreslå skaltelindring främsl för låginkomsttagarna och de storalöntagargrupperna förulsälter enligl ulredningen en avgränsning av dessamålgrupper. Utredningens förslag skall avse . Det är alltsåinkomstfördelningen detta år som ulredningen anser bör ligga lill grund förförslagel. På ulredningens uppdrag har RRV gjort en prognos över den beräknadeinkomstfördelningen . Ulredningen konstaterar atl prognosresultatet handen att nästan hälften (46 96) av inkomsttagarna beräknas ha enbruttoinkomst som inle överstiger . Medhänsyn lill skatteomläggningens inriktning är del enligl ulredningen avsärskilt intresse att studera gruppen löntagare. Prognosresultatet visar allantalet låginkomsttagare är stort även bland löntagarna. Sålunda beräknas 32 96ha en bruttoinkomst som inle överstiger . Vad beträffarmellaninkomsllägena kan 35 96 anlas befinna sig i skiktet . och26 % i skiktet . Även om del inle är möjligl alt ange någraexakta inkomstgränser för de i tilläggsdirektiven avsedda "sloralöntagargrupperna" anser ulredningen dock atl uppgifterna ger slöd för uppfattningenall den övre gränsen i varje fall inle bör översliga . Tillledning för bedömningen av hur den aktuella skattesänkningen bör fördelasmellan inkomstlagarna anser ulredningen del nödvändigt alt också försöka bildasig en ungefäriig uppfattning om slorieken av de lägsta årsinkomsterna underår 1976 vid helårs- och heltidsarbete. Utredningen har försökt all medutgångspunkt i en av SCB utförd inkomststudie från beräknaanställningsinkomslen (inkl. skattepliktig sjukpenning) för bl. a.helårs- och heltidsanställda löntagare. Beräkningarna ger enligt utredningenstöd för anlagande att helårs- och heltidslönen för de allra flestalöntagare inte kommer att ligga . Sålunda beräknas av dehelårs- och heltidsanställda löntagare som omfattas av undersökningen ha enanslällningsinkomsl som överstiger delta belopp. Utredningen påpekar emellertidalt det samlidigl måsle beaktas att årsinkomsten kan väntas ligga lägre förvissa grupper av helårs- och hel-lidsarbetande som inle ingått iundersökningen. Hit hör vissa praktikanter, småbrukare och småförelagere. Moldenna bakgrund gör utredningen följande bedömning. Den nu aktuellaskatteomläggningen bör, liksom den närmast föregående, innebära allinkomsttagarna i mellaninkomsllägena får en betydande skattelättnad. Samlidiglär del angeläget atl särskilt tillgodose de lägst avlönade. Denfördelningspoliiiska slutsatsen blir enligt ulredningen alt allahellidsarbe-lande inkomsttagare som kan anses tillhöra de i tilläggsdirektivenangivna målgrupperna bör få en i kronor räknat lika slor skattesänkning. Detlabetyder alt del maximala skatlesänkningsbeloppet bör tillgodoföras inle endaslinkomsttagare i mellaninkomsllägena utan i princip alla i målgrupperna ingåendeheliidsarbetande inkomsttagare, vars inkomsler är 1976 når upp lill en nivå somkan anses motsvara de lägsta årslönerna detla år. Med denna utgångspunkt finnerulredningen att maximal skattelättnad bör medges redan vid en taxerad inkomsisom vid taxering uppgår lill ca . Vid inkomster över ca . bör skattelättnaden reduceras och den bör helt upphöra vid de allrahögsta inkomsterna. Äveninkomsttagare med inkomster . bör enligt utredningen få enskälig skallelindring. Med hänsyn lill all den skall som las ut i dessa inkomstlägenredan enligt gällande regler är förhållandevis låg kan, påpekar utredningen,skattelättnaden i kronor räknat av naluriiga skäl inte bli lika slor som vid dehögre inkomsterna. Detta följer också av skalleomläggningens syfte ochkonstruktion. Omläggningen förutses bli beaktad vid avtalsförhandlingarna ochkommer härigenom lill betydande del all betalas av löntagarna. Mol denbakgrunden anser utredningen del skäligt att full skattelättnad i kronor räknatulgår först i de inkomstlagen som kan anses motsvara de lägsta årsinkomsternavid heltidsarbete. Utredningenunderstryker alt förslagel lill skatteomläggning är avsett endasl som ellprovisorium i avvaktan på en mera långsiktig och definitiv lösning. Med hänsynlill förslagets provisoriska karaktär har utredningen vall en enkel metod föromläggningen och har i slörsla möjlig uisträckning sökt undvika principiellaställningstaganden som kan binda det fortsatta arbetet. I ett avseende,nämligen beträffande de särskilda beskattningsregler som gäller förfolkpensionärer med låga inkomsler, har ulredningen dock funnil anledning allredan i detta sammanhang föreslå ändringar av mer principiell innebörd. Närdet gäller frågan om vilka medel som bör användas föratl åsladkomma de önskadefördelningseffekterna diskuterar utredningen lill en början möjligheterna atttill någon del åstadkomma dessa genom ålgärder som särskilt berör löntagarna. Enfråga som behandlas är möjligheten all genomföra en del av skattesänkningenför löntagarna genom en höjning av schablonavdraget . från intäkt avtjänst. En väsentlig höjning av detta avdrag skulle enligt utredningen kunna gebetydande administrativa vinster och leda lill att många inkomsttagare kundebefrias från deklarationsskyldighet. Ulredningen finner dock alt deindividuella effekterna av en avdragshöjning blir myck- Inom ulredningen pågår f n. en översyn av avdragssysiemet. Ulredningenanser sig inte böra föregripa resultatet av denna översyn genom att nu föreslåändring beträffande schablonavdraget. Ellannat uppslag som diskuteras är möjligheten atl föreslå beslämmelser somtillåter att löntagarnas fackliga avgifter beaktas vid inkomsttaxeringen.Ulredningen anser emellertid all frågan är förenad med avsevärda avvägningsproblemoch praktiska svårigheter och förordar därför all den prövas i samband med denpågående översynen av avdragssystemet. Utredningenberör också etl inom utredningen väckt förslag som rör avdragsrätten förlöntagarnas avgifter till arbetslöshetsförsäkringen och finansieringen avarbetslöshetskassornas verksamhet. Det förslag som aktualiserats går ul på allavdrag för avgiften skall medges i förvärvskällan ijänsl ulan beloppsgränseller all avgiften skall beaktas genom avräkning från slulskallen. Med hänsynlill den pågående översynen av avdragssysiemet är utredningen inte beredd all fn. lägga något förslag angående avdragsrätten. Ulredningen anser sig inleheller kunna föreslå ändrade regler om finansieringen av arbetslöshetsförsäkringenmed hänsyn bl. a. lill all frågan är föremål för särskild utredning. Ulredningenövergår härefter till frågan om vilka generelh verkande medel som bör användasför atl genomföra inkomslskallesänkningen. mening kommer i huvudsak tre komponenler i nuvarande system ifråga, nämligen statsskalteskalan, grundavdragen och den särskildaskattereduktionen. Med hänsyn till omläggningens provisoriska karaktär bör,framhåller ulredningen, målsättningen vara alt använda en tekniskt enkel lösningsom innebär minsta möjliga ingrepp i nuvarande regler. Från denna synpunktanses en justering av statsskalteskalan vara alt föredra. Ulredningen harfunnil del möjligt att med en sådan justering uppnå de åsyftade effekterna.Utredningen föreslår därför atl skatlenedsältningen åsladkommes genom allstatsskalteskalan med verkan fr. o. m. ändras enligl följande. inkomst, kr. (-3) 15 000- 20 000 (-8) 20 000- 25 000 (-7) 25 000- 30 000 30 000- 40 000 40 000- 45 000 45 000- 65 000 65 000- 70 000 100 000- 150 000 (-1-1) (-1-1) Deindividuella effekterna av förslaget vid taxering för ensamslåendeskatlskyldig som varken får förvärvsavdrag eller skattereduktion (. )redovisar utredningen genom följande sammanställning (utdebitering =25 kr./skr. Skatteändring pä gmnd av vid oförändrade regler, kr. -19,6 -10,9 -10,1 -10,3 -13,4 -13,7 Molförslaget till inkomslskallesänkning har ledamölerna Bartley, ,Krönmark, Mundebo, och reserverat sig. Reservantemaansluter sig i allmänhet till majoritetens uppfattning att omläggningen bör skegenom en ändring av statsskalteskalan. Däremot godtar de inte majoritetensförslag till fördelning av skattelättnaderna mellan inkomsttagarna. Olikameningar framförs här. Bartley, Krönmark, Mundebo, och anseralt de löntagargrupper som främst berörs av avtalsrörelsen, dvs. löntagare medinkomsler , bör få slörre del av den totala skattelättnaden föralt omläggningen skall kunna tillgodose syftet att underiätta avtalsrörelsen.Enligt deras mening bör därför marginalskatten lindras framför alll iinkomstlägen . Olika meningar redovisas i fråga om omfattningenav sådanan marginalskattelindringar. Bartley förordar vidare altmarginalskaltesänkningarna kombineras med införandet av en särskildskalleavräkning för facklig medlemsavgift. anser att omläggningen ihögre grad bör inriktas på lättnader för låginkomsttagarna. Han föreslår enytteriigare sänkning av marginal-skattesatserna i de lägsta inkomslskiklen ochen kompenserande höjning av marginalskatterna för beskattningsbara inkomsleröver . Utredningenhar funnit del angeläget all i samband med förslagel lill skatteomläggningockså föreslå vissa ändringar i de regler som gäller beträffande extra avdragför folkpensionärer. Detgäller i första hand bestämmelsen all extra avdrag för gifta folkpensionärerskall bestämmas med hänsyn lill makarnas sammanlagda inkomst och förmögenhet.Delta kvarvarande sambeskaltningsmomenl har enligl ulredningen framkallatirritation och kritik. 1 sill förra delbetänkande anslöt sig utredningen tilluppfattningen att sambeskattningen kunde medföra mindre önskvärda effekter.Som etl första steg mol en individualisering föreslog ulredningen altminimiavdragel på . skulle medges gift folkpensionär ulan hänsyn tillandra makens inkomster. Ulredningen lägger nu fram förslag lill ytteriigareavveckling av den sambeskatining som sker vid beräkningen ::v extra avdrag.Förslagel är avsett alt liilämpas fr. o. m. inkomståret 19"6 (= 1977 årstaxering). Utredningen behandlar reglerna för inkomsi- resp.förmögenhetsprövningen var för sig. Närdel gäller inkomstprövningen anser ulredningen all en individualisering av detextra avdraget för gifta folkpensionärer bör innebära atl avdrag beräknas förvardera maken för sig med hänsyn endasl lill hans egna inkomster. Detla börgälla vare sig makarna har A- eller B-inkomsier. Utredningenanser sig böra utgå ifrån att den antagna huvudprincipen förbestämmande av skattefri inkomstnivå för folkpensionärer fortfarande skallliilämpas. Avdraget bör alltså enligl ulredningens mening i princip avpassas såatl beskattningsbar inkomst inte uppkommer förrän laxerad inkomst överstigeren nivå, som motsvarar summan av hel folkpension under beskallningsårel ochviss sidoinkomst. Eftersom gift folkpensionär, vars make också ärfolkpensionär, har lägre pension än ensamslående följer av denna princip attden skattefria nivån och det maximala extra avdraget blir lägre för sådan giftpensionär än för ensamslående. 1 samband med övergången till individuellavdragsberäkning bör dock enligl ulredningens mening göras den ändringen iförhållande lill nuläget all den sidoinkomsl som medräknas när den skattefrianivån bestäms blir lika slor för gift som för ensamstående. Ulredningenkonstaterar all den individuella inkomstprövningen medför skattelättnader förgifta folkpensionärer i flertalet av de fall där båda makarna har inkomst. Ivissa fall leder dock nuvarande sambeskatining till etl förmånligare resultatför makarna än en individuell avdragsberäkning skulle göra. Det hänger sammanmed att den skattefria nivån och därmed del extra avdraget för makar beräknasmed ulgångspunkl från slorieken av de normala folkpensionsförmånerna underbeskattningsåret för två gifta pensionärer. Hela del enligl dessa principerberäknade avdraget får utnyttjas av makarna även om endast den ena maken ärfolkpensionär. Om make som är folkpensionär har så låg inkomsi alt han inte kanutnyttja sin del avavdraget, får den andre maken utnyttja resterande del vare sig han själv ärfolkpensionär eller ej. Ulredningenframhåller all lägel blir annoriunda i etl renodlat individuellt syslem. I ettsådanl syslem får endasl den make som själv är folkpensionär något extraavdrag, och avdrag som inle kan utnyttjas av den ene maken får intetillgodoföras den andre. Ulredningen finner delta i och för sig vara ennaturiig konsekvens av den individuella beskallningsmeloden som knappastföranleder några principiella invändningar. Ulredningen anser del dock önskvärtall söka förhindra all någon mer betydande skatteskärpning inträffar i de nuberörda fallen i samband med övergången lill ell individuellt avdragssyslem.Samtidigt är del enligl ulredningen angeläget atl inle försvåra tillämpningengenom komplicerade övergångsregler. Utredningenanser alt följande lösning innebären skälig avvägning mellan dessa synpunkter.Fr. taxering liilämpas huvudregeln atl avdragsberäkningen skerindividuellt för vardera maken. Vid sidan av denna huvudregel liilämpasemellertid en särskild garanliregel. Denna innebär att taxeringsmyndighetenskall tillse atl makarna lillsammans inle i något fall får lägre extra avdragän det avdrag som de skulle få vid sambeskatining enligl de avdragstabeller somRSV fastställer till ledning taxering. Översynenav reglerna om folkpensionärernas extra avdrag har lett ulredningen lillslutsatsen all övergången till individualiserade avdrag bör kompletteras medsamtidig ändring av reglerna om beräkning av den skattefria nivån för extraavdrag och om avirappning av avdraget. Ulredningen ger följande bakgrund lillsina förslag i denna del. Anknytningenav den skattefria nivån lill folkpensionsförmånernas sloriek innebär atl delextra avdraget automatiskt följer prisutvecklingen och den åriiga tillväxten avpensionstillskotten och att dessutom varje förstärkning av förmånerna direkiåterverkar på avdraget. Sedan dessa principer antogs har en väsentligförstärkning av folkpensionsförmånerna skett. Särskilt betydelsefull är denökning av folkpensionens grundbelopp och den omläggning av reglerna förpensionstillskott som beslutats av höstriksdag. betalarfolkpensionärer även i relativt höga inkomstlagen lägre skatt än skallskyldigai aktiv ålder med lika slora inkomsler. Skulle nuvarande principer förberäkning av extra avdrag liilämpas även i forlsätlningen, kommer skillnaden iskatt mellan folkpensionärer och skattskyldiga i aktiv ålder atl bli alltmermarkant. Ulvecklingen kommer att leda lill alt de skattelättnader som medgesgenom extra avdrag ligger långt utöver den ursprungligen avsedda ramen. Somexempel kan nämnas alt nuvarande regler kan beräknas leda till att extra avdragvid taxering (= inkomsler) kommer all medges för ensamståendefolkpensionär upp lill en laxerad inkomsi på . Ensådan utveckling är enligt ulredningens mening inte rimlig, särskilt inte omhänsyn las lill de ytteriigare lättnader som en individualiserad avdragsberäkningmedför. För all i någon mån komma lill rätta med denna frågaföreslår ulredningen atl övergången lill individuell avdragsberäkningkombineras med följande ytterligare åtgärder. Denskattefria nivån bör i fortsättningen bestämmas med utgångspunkt endast frånslorieken av folkpensionens grundbelopp plus viss sidoinkomst.Pensionstillskott bör alUså räknas som sidoinkomst. För all undvika att detlaleder lill skalleskärpning vid övergången bör den skattefria sidoin-komslen förensamslående inkludera - förutom nuvarande . - även etl beloppmotsvarande det pensionstillskott som utgår . Detta belopp kanberäknas lill . Skattefri sidoinkomst för ensamslående bör i enlighethärmed beräknas lill (I 500 + 2 285 =) avrundat . Samma belopp börtillämpas för gift pensionär. Vidare föreslås att den avirappning av extraavdrag som sker när taxerad inkomst överstiger den skattefria nivån ifortsättningen skall ske efter 40 96 i stället för nuvarande 33 1/3 96. Denskärpning av marginalskatten som detta kunde leda till motverkas av deändringar i statsskalteskalan som utredningen föreslagit i de inkomstskikt däravtrappningen blir aktuell. Ulredningenförulsälter alt de fr. o. m. gällande regler, enligl vilka minimiavdragpå . medges när stalligl laxerad inkomst inle överstiger ,behålls oförändrade. Närdel gäller förmögenheisprövningen har utredningen inte ansett sig böra omprövaförmögenhetsgränserna i delta sammanhang men förutser alt en översyn av dessagränser kan bli aktuell när utfallet av allmänna fastighetstaxering ärkänt. Med hänsyn härtill har ulredningen inte heller funnit anledning alt förensamstående folkpensionär föreslå någon ändring av reduklionsreglerna. Beträffandemakar anför utredningen att det i och för sig kunde anses konsekvent och frånprincipiella synpunkler mest tilltalande all på en gång avveckla densambeskatining som sker vid beräkning av folkpensionärernas extra avdrag. Detkan dock enligt utredningen inte uteslutas all en övergång lill en individuellprövning även beträffande förmögenhet kan ge incitament till formellaförmögenhetsöverföringar mellan makar och leda lill alt de i sina deklarationergör en felaktig uppdelning av förmögenhetslillgångarna i syfte alt fä störstamöjliga extra avdrag. Ulredningen erinrar om all liknande skäl motiverat attB-inkomsler och förmögenhet fortfarande sambeskaltas. Inom utredningen pågår fn. en allmän översyn av reglerna om makars beskattning. Innan resultatet avdenna översyn föreligger är ulredningen inle beredd all förorda övergång lillindividuell avdragsberäkning såvitt avser gifta folkpensionärersförmögenhetsinnehav. Delta betyder att reduktionen av avdraget för giftafolkpensionärer öven i fortsältningen sker med hänsyn till makarnas sammanlagdaförmögenhet. Desammanlagda effekterna av förslagen beträffande folkpensionärernas beskattninginnebär enligt ulredningen att folkpensionärerna i regel får större - iblandbetydligt större - skattelättnader än skattskyldiga i aktiv ålder. 1 etl parfall blir skalteändringen mindre för folkpensionärerna. Dettaberor på alt folkpensionärerna i dessa inkomstlagen på grund av det extraavdraget har en betydligt lägre beskattningsbar inkomsi och all skattelättnadenenligl ulredningens förslag lill ändring av slatsskatleskalan i kronor räknatär mindre vid dessa lägre beskattningsbara inkomsler. Folkpensionärer med lågainkomsler betalar emellertid genomgående betydligt lägre total inkomstskall änskallskyldiga i aktiv ålder som befinner sig i samma inkomstlägen. Ulredningenframhåller också all dess förslag inte innebär någon ändring av bestämmelsernaom extra avdrag på gmnd av s. k. ömmande omständigheter. Enligt 50 § 2 mom.andra stycket KL kan skattskyldig få extra avdrag vid taxeringen, om hansskatteförmåga är väsentligt nedsatt på grund av långvarig sjukdom eller andras. "ömmande omständigheter". Vid bedömandet av skatleförmågan hosgift skattskyldig las hänsyn till andra makens inkomsi och förmögenhet. Även pädenna punkt sker alltså fortfarande en form av sambeskatining. De nu berördabestämmelserna kan bli aktuella såväl för folkpensionärer som för skallskyldigai aktiv ålder. För en folkpensionär betyder bestämmelserna atl han - ulöver delovan behandlade extra avdrag som är avsett endast för folkpensionärer - kan fåytteriigare extra avdrag, t. ex. om han haft inte obetydligasjukdoms-kostnader. Närdet gäller förslagels lagtekniska utformning anser utredningen del angelägetmed hänsyn till de relativt omfattande ändringar av principiell natur somföreslås atl de nya huvudreglerna tas in i lagtexten. Utredningen förutsätterdock alt detaljerade tillämpningsanvisningar även i fortsältningen skallutfördas av RSV. Beträffandeulformningen av förslagel till ändring av KL med anvisningar anför ulredningenbl. a. följande. I50 § 2 mom. fjärde stycket kvarstår regeln all skattskyldig, vars inkomsi tillicke obetydlig del utgjorts av folkpension, har rätt till extra avdrag på grundav nedsatt skatteförmåga. Den tidigare anknytningen till andra slyckel, sominnehåller bestämmelser om extra avdrag vid s. k. ömmande omständigheter, haransetts böra upphöra efiersom hell olika principer kommer all gälla förberäkning av avdrag enligl andra resp. fjärde stycket. Hänvisningen lill andraslyckel avser i fortsättningen endast bestämmelserna angående rätt att görasärskild framställning om avdrag och angående reducering av avdraget i vissafall då skatlskyldig erhållit jämkning vid beräkning av sjömansskatt. Däremotkommer det i andra stycket föreskrivna maximibeloppet inte längre alt gällabeträflande avdrag enligt fjärde stycket. Bestämmelsernaom minimiavdrag, , och om fastställande av till-lämpningsföreskrifterhar förts över lill punkt 2 av anvisningama till 50 §. Huvudregelnom individuell inkomstprövning har tagits in i punkt 2 av anvisningama till 50§. Det har förutsatts att folkpensionärerna vid avdragsberäkningen hänförstill endera av två kategorier. Till den ena kategorin hör gifta folkpensionärervars folkpension utgått med lägre belopp på grund 1 saml Nr 92 avandra makens pensionsräll. För denna kategori beräknas skattefri nivå ochmaximall extra avdrag med utgångspunkt från folkpensionens grundbelopp förgift vars make har räll lill ålderspension (77,5 96 av basbeloppet fr. o. m.år1975) och en sidoinkomsl på . Denna princip bör liilämpas för varjegift folkpensionär vars pension är reducerad på grund av makes pensionsrätt,dvs.