prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — är frivUlig i den meningen alt det ankomraerpå personalen alt genom sina organisalioner begära att kungörelsen skalltillämpas för vederbörande myndighet och att viss person skall utses tillstyrelseledamot. I försöksverksamheten med nya saraarbetsforraer inom bl. a. UKÄ-orarådethar inte heller någon skyldighet för studerande och anställda att åta sig ledaraotskapi olika organ förelegat. Ledaraotskapet har setts sora en väg bland andra till raedinflytandeoch raedansvar, sora erbjudils olika gmpper. Enligt rain raening böräven J'orlsätlningsvis sådan representation för anställda och studerande ilokala organ inom högskolan, som kommer till stånd genorapersonalorganisationer och studentkårer eller motsvarande, vara en rättighetför dessa, inte en skyldighet. I den mån organisationer, sora erbjuds alt tillsararaansulse en eller flera ledamöter i organ inom högskolan, inte kan enas, bör detankomma på myndighet inora högskolan alt utse ledaraöter bland dera somföreslagits av de enskilda organisationerna. För det fall organisationerna överhuvud inte önskar raedverka i utseendet av ledaraöter bör genora beslutsförhets-reglernasulformning säkras alt vederbörande högskoleorgan ändå kan fungera och fattabeslut. Det är vikligt att slå fast alt den anställde ellerstuderande, som åtagit sig ledaraotskap i en styrelse eller nämnd inomhögskolan, i sin egenskap av beslutsfattare i detta organ har sammaskyldigheter och ansvar som statiiga beslutsfattare i aUmänhet. Ivissa organ skall enligt mina förslag ingå anstäUda inom högskolan även i andrafall än de jag berört. Sålunda bör liksom innehavare av vissalärartjänster vara ledamöter i fakultels/sektionskolle- 1975: 9 569 gier.Innehavare av lärartjänster bör också genora berörda lärargrupper kunna utsestill ledamöter i skUda lokala organ, bl. a. enhetsstyrelser och linjenärander.I dessa fall är det inte fråga om en representation för de anställda i vanligmening utan om en representation för olika delar av högskolans verksamhei.Berörda lärare får anses skyldiga alt i tjänsten åla sig ledamotskap av detta slag. Någon skyldighet föranställd inom högskolan att åta sig ledamotskap i regionala och cenirala organbör självfaUet inle föreligga. Försöksverksanibet med yrkesteknisk högskoleutbildning U 68har i specialbetänkandet (SOU 1973: 12) Försöksverksamhet med yrkestekniskhögskoleutbildning föreslagit en försöksverksamhet av näranda slag orafatlandesex utbUdningslinjer med inriktning raot sex olika indusiribranscher ochlokaliserad till åtta orter. Det sammanlagda antalet utbUdningsplatser detförsta försöksåret skall enligt utredningens förslag vara 330, fördelat påelva grupper om 30 studerande. Ledningen av försöksverksamheten föreslås ankoraraapå UKÄ. U 68:s förslag om utbUdningslinjer och orter framgår av följande sammanställning. Ort Linje/r Utredningensförslag har fått ett positivt mottagande vid remissbe-handUngen. Delvis parallellt med U 68:sutredningsarbete har NoTH utrett frågan om högre teknisk utbildning iSkellefteå. Komraittén har i elt betänkande föreslagit att delsyrkesteknisk högskoleutbUdning med inriktning raot träindustri och lättverkstadsindustri, dels en tvåårig träteknisk utbildning byggd på denfyraåriga tekniska linjen i gymnasieskolan skall förläggas tUl . UKÄhar efter reraissbehandling av betänkandet anslutit sig tUi NoTH:s bådaförslag. Sorafraragått i det föregående ser jag det som mycket väsentiigt all både de somgått igenom mera direkt yrkesinriktade linjer i gymnasieskolan och de som genorayrkesverksamhet skaffat sig motsvarande kun- skaperoch erfarenheler får tillgång lill för dera avpassade utbildningsvägar ihögskolan. Den av U 68 föreslagna yrkestekniska högskoleutbildningen är avseddatl ge en betydande grupp yrkesverksamma inom framför allt industri- ochhantverkssektorerna möjligheter till en vidareutbildning som utgår från deras föratsättningar.Den svarar mot dokumenterade behov i arbetslivet. Utredningens arbeteoch förslag i denna del har omfattats med start iniresse av bl. a. de berördaarbetsmarknadsorganisationerna. Jag anser det angeläget alt en försöksverksamhetmed yrkesleknisk högskoleutbildning koramer till slånd på grundval av U 68 :sförslag. Som jag nämnt vid min anmälan av vissa gemensararaa frågor rörandehögre utbUdning och forskning i prop. 1975: 1 (bil. 10 s. 260) förordar jag atten sådan försöksverksarahet inleds höstlerrainen 1975. Vidvalet av oraråden för försöksverksamheten har U 68 utgått från att utbildningenbör vara inriktad mot branscher raed slort anlal yrkesverksamma. Vidare börenligt ulredningen branscher med elt påtagligt utbildningsbehov prioriteras. Ilikhet med flertalet remissinstanser anser jag dessa kriterier för valet av utbUdningslinjerriktiga och ansluter mig också till utredningens prioritering. Många olika önskeraål harförts fram om en breddning av försöks-, verksaraheten för alt tillgodoseutbildningsbehov inom fler områden än de sora berörs av U 68:s förslag. Jagdelar eraellertid uiredningens bedömning att antalet utbildningslinjer måstebegränsas om försöksverksamheten skall kunna genoraföras och utvärderas underen förhållandevis . Försöksverksaraheten bör därför enligt rainmening omfatta de sex av utredningen föreslagna linjerna. Liksorade flesta remissinslanser har jag ingen erinran mot U 68:s förslag tUluppläggning av utbildningen på de olika försökslinjerna och beträffandeutbildningstidens längd. Försöksverksamheten kommer att ge möjlighet tillvärdefulla erfarenheter från såväl sarnmanhängande och etappindelade studier sorastudier enligl s. k; sandwichraodell, där studieperioder ora ca två månaderslängd varvas raed yrkesverksamhet. Ilikhet med flertalet remissinslanser delar jag U 68:s uppfattning atlinnehållet i de yrkeslekniska utbiJidningsUnjerna under försöksverksamhetenbör bestäramas genom utbildningsplaner som raedger stor lokal frihet vidtillämpningen. Det är av stor betydelse att utbildningen anpassas till denaktuella studerandegruppens förutsältningar och behov. De studerande bör inte minslav delta skäl få ett väsentligt inflylande på den närmare utformningen avutbildningens innehåll och organisation. Syftetmed den yrkestekniska högskoleutbildningen är atl ge dels relativt breda ochallmänna kunskaper om arbetslivet och den aktuella branschen, dels fördjupadeyrkeskunskaper så alt den som gått igenom utbildningen kan fullgöra merakvalificerade arbetsuppgifter inom yrkesområdet. Med denna utgångspunkt anserjag all U 68:s förslag lill Prop.1975: 9 571 UtbUdnings-och kursplaner för de aktuella linjerna är väl avvägda. Jag vill särskUl strykaunder viklen av alt utbUdningen utöver dé rent yrkestekniska ämnena inrymmerkurser av raer allraän karaklär, där bl. a. frågor om arbetsmarknad och arbetsmUjöuppraärksammas.- Deämnen som kommer att ingå i den yrkeslekniska utbUdningen är av varierande karakläroch kräver lärare med olika kvalifikationer. U 68 anser därför att lärare börrekryteras från annan högskoleulbildning, gymnasieskolan och industrin. Jagansluter raig lill denna bedöraning. Om lärare med tjänst vid'universitet ellerhögskola eller vid gymnasieskola anlitas för undervisning på yrkesteknisk utbUdningslinjeunder försöksverksamheten, bör denna undervisning kunna räknas in i vederbörandelärares tjänstgöringsskyldighet. Jag avser att i annat sammanhang föreslåregeringen att raeddela bestäraraelser härom. Vidare avser jag alt föreslåregeringen alt ge slatens avtalsverk erforderliga förhänd-lingsuppdrag vadavser löneviUkor ra. m. för lärare i yrkesteknisk högskoleutbildning. Eftersomförsöksverksamheten koraraer ätt ha begränsad omfattning anser U 68 attbefintliga resurser i form av lokaler och utrastning på berörda orter börkunna utnyttjas för den aktuella utbildningen. Jag delar uiredningens bedöraningi denna fråga och utgår från alt särskilda kosinader för lokaler och utrustningskall uppstå endast undantagsvis. U 68 anser attyrkesteknisk högskoleutbildning norraall bör förläggas tUl högskoleorter,eftersom den grundläggande högskoleutbildningen bör ses som en helhet och desamlade resurserna för sådan ulbildning bör utnyttjas så effektivt som möjligtgenom sambmk av personal, lokaler, utrustning ra. En andra huvudregel vidvalet av orter bör enligt ulredningen vara alt den industrigren som svarar moten viss yrkesteknisk utbildningslmje skall vara väl företrädd på den ort ellerinom del område där ulbildning inom linjen anordnas. Den av U 68 föreslagnalokaliseringen har i huvudsak tillstyrkts av remissinslanserna. harfrån åtskiUiga håll föreslagits all försöksverksamhet skall anordnas på flerorter än vad U 68 förordat. U68:s utgångspunkter för valet av försöksorter anser jag riktiga. På samma sättsom det är nödvändigt att prioritera ett fåtal linjer av den yrkestekniska högskoleutbUdningenraåste vidare enligl min mening antalet orter begränsas förförsöksverksamheten. Tvåav de av U 68 föreslagna orterna för försöksverksamheten är universitetsorter,näraligen och /Malraö. Jag delar utredningens bedöraning atl detär värdefullt atl pröva en högskoleulbildning av den aktuella karaktären i enuniversitets- eller högskolemiljö av raera traditionellt slag och biträderdärför förslaget i denna del. Femav de försöksorter U 68 föreslagit är, i ett par fall liUsammans med annan ort,sådana orter tUl vilka enligt mina förslag i det föregående nytillkommandehögskoleutbildning skall lokaliseras. 1975: 9 572 lerBorås, EskUstuna, , och . En yrkestekniskhögskoleutbildning är enUgl min mening elt angeläget tillskott till den befintiigahögskoleutbildningen på dessa orter. Denåttonde av U 68 föreslagna orten, , har jag redan i det föregåendeangivit som exempel på ett fall där särskilda skäl i delta fall förekomstenav unika resurser för utbildning inom pappers- och pappersmassebranschen vidSveriges skogsindustriförbimds utbildnings-centmm motiverar alt enhögskoleutbildning förläggs till en ort sora i övrigt inle har eller avses fåhögskoleutbildning. Utbildningen bör, sora jag nämnt, knytas till läroanstaltpå högskoleort. Detsistnämnda gäller, som jag också förut nämnt, även i fråga ora den nionde i saramanhangetföreslagna orten, , dit enligt NoTH:s förslag, tiUstyrkt av UKÄ,yrkesteknisk högskoleutbildning raed inriktning raot träindustri och lättverkstadsindustri skall förläggas. Detta förslag tar enligt min mening väl tillvara de särskUda fömtsältningama för högskoleutbUdning i . EnUgt minmening tUlgodoser det också på elt realistiskt sätt intentionerna idenna del riksdagsbeslut om hcgre teknisk utbUdning i övre (prop.1970: 88, SU 1970: 133, rskr 1970: 296). Förslaget om yrkesteknisk högskoleutbUdningi avser forraellt inte försöksverksam-hel. Det är emellertid enligtmin mening naturligt att också utbildningen i SkeUefteå ges försökskaraktär ochinordnas i den samlade försöksverksamheten. Motbakgrund av vad jag anfört ansluter jag mig till U 68:s och NoTH:s förslag tilllokalisering av yrkesteknisk högskoleutbildning. Vad gäller försöksverksamhetensdimensionering under del försia året biträder jag U 68:s förslag om sararaanlagt330 intagningsplalser, fördelade på elva undervisningsgrupper om vardera 30platser. Frågan ora omfattningen och den närmare utformningen av utbildningeni , vilken under alla förhållanden inte hinner inledas under detförsta försöksåret, får prövas i det foirtsatta planeringsarbetet. Jagförordar sålunda att försöksverksarahet raed yrkesteknisk högskoleutbUdninginleds höstlerrainen 1975 enligt U 68:s i det föregående redovisade förslagsärat dämtöver koramer lill stånd i tidigast pågrandval av NoTH:s och UKÄ:s förslag. Iyttrandena över U 68:s förslag och i andra samraanhang har, som jag närant,förslag förls frara om försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbUdning påflera orter, bl. a. , och . Jag vill för egen delinte utesluta att det i ett senare skede kan visa sig motiverat att ta tUl varasärskilda förutsättningar för yrkesteknisk UtbUdning på också dessa orter.Enligt rain mening bör frågan ora en sådan vidgning av försöksverksamhetenprövas i det fortsatta planeringsarbetet. Frågor om utbUdningens inriktning,innehåll och organisatoriska anknytning tUl statlig högskoleenhet måste härvidövervägas 1975: 9 573 närraare.Regeringen bör uppdra åt UKÄ, sora enligt vad jag koraraer att föreslå i detföljande skall leda försöksverksamheten centralt, atl i samråd med berördaorganisationskommittéer göra dessa överväganden och korama in med de förslagsom kan föranledas i sammanhanget. Den yrkeslekniskahögskoleutbildningen riktar sig, som jag framhållit i det föregående, i förstahand tUl kategorier som endast i undantagsfall sökt sig till högreutbildning. Det är därför av mycket stor betydelse för rekryteringen avstuderande alt allsidig och gmndlig information om den nya utbildningen spridstill både länkbara studerande och deras arbetsgivare. Mot vad U 68 anfört oraformerna härför har jag ingen erinran. DeaUmänna behörighetskraven för yrkesleknisk högskoleutbildning bör i principanknyta till vad jag i det föregående förordat som generella krav för dengrundläggande högskoleutbildningen. Jag anser det dock i enlighet med U 68 :sförslag motiverat all under försöksverksamheten inte kräva några förkunskaperi engelska. Jag finner det inle heller i enlighet med vad jag i detföregående förordat beträffande dem som får allmän behörighel på gmndval av ålderoch yrkesverksamhet motiverat atl för behörighel lill yrkesteknisk högskoleutbUdningställa upp krav på formell redovisning av förkunskaper i svenska. SorasärskUda behörighetskrav för de yrkestekniska linjerna bör i enlighet med U 68:sförslag gälla dels yrkesteknisk ulbildning på för vederbörande högskolelinjerelevant linje i gymnasieskolan eller molsvarande yrkesutbUdning, delsyrkeserfarenhet inom det aktuella området. Beträffande omfattningen av dennayrkeserfarenhet förordar U 68 . Jag finner det eraellertid riraligt attockså här anknyta till milt förslag i det föregående beträffandeyrkesverksamhet sora grund för allmän behörighet. Jag föreslår därför att fyraårs yrkesverksamhet skall krävas. Enligtmin mening bör, sora U 68 föreslagit, yrkeserfarenhet uiöver rainimitiden fåtillgodoräknas vid urval bland de sökande till utbildningen. Som utredningenanfört bör en raer reguljär praxis i bedömnings- och antagningsfrågornautvecklas allt efter som erfarenheler samlas. Delademeningar råder bland remissinslanserna när del gäller U 68:s förslag att endastbetygen godkänd och underkänd skall tiUämpas inom den aktueUaförsöksverksamheten. Uti-edningen hänvisar till att representanter förarbetsmarknadens parter anfört atl en ylterligare gradering av studieresultateni den yrkeslekniska högskoleutbildningen är av begränsat värde exempelvis i enanställningssituation. Jag har i det föregående anfört att undantag från densom huvudregel angivna tregradiga betygskalan för högskoleutbildningen börkunna förekomma. Jag anser att de redovisade uttalandena av berörda parter börtillmätas stor vikt och kommer därför att i annat sammanhang föreslå regeringenatt en tvågradigbetygskala används i den yrkestekniska högskoleutbUdningen under försöksverksaraheten. U68 framhåller att försöksverksamheten med yrkesleknisk högskoleutbUdning börutvärderas och följas upp noga. Utvärderingen föreslås innefatta bl. a. enanalys av reliryteringen tUl linjema, av de sökandes motiv och förväntningar påutbUdningen samt av de sluderandes och lärarnas inställning till utbildningensinnehåll och organisaiion, undervisningsformer ra. Jag delar U 68:s bedöraningi detla avseende, bl. a. beträffande vikten av att raan i detta sammanhangföljer vilka uppgifter de som gått igenom utbildningen i fråga får påarbetsmarknaden. Frågan om detstudiesociala slödet är av grundläggande betydelse för möjlighelerna attrekrytera studerande till bl. a. den yrkestekniska högskoleutbildningen. Dermariktar sig ju helt till personer som redan varit yrkesverksamma . Som jagnämnt i det föregående avser jag att föreslå regermgen att lägga framen proposition om bl. a. studiestöd åt vuxna på grundval av de förslag somavgetts av SVUX. De nya stödformema, som bör stå tiU förfogande för bl- a.studerande i yrkesteknisk högskoleutbildning, avses träda i kraft den 1januari 1976. Jag koramer att i sararaanhanget föreslå särskUda studiesocialaanordningar för den studerandegmpp som påbörjar yrkesleknisk inora ramen för den här föreslagna försöksverksamheten. Försöksverksamheten raedyrkesteknisk högskoleutbUdning är en statlig angelägenhet. Den centralaledningen av försöksverksamheten bör ankorama på UKÄ. Därigenom säkras enhetUghetoch samordning i de avseenden där det behövs. UKA bör sålunda fördela medel förförsöksverksamheten, fastställa ulbUdningsplaner samt svara för bl. a. antagningoch utvärdering. Sora rådgivande organ inora UKÄ för frågor rörande försöksverksarahetenbör finnas en referensgrupp, i enlighet raed U 68:s förslag bestående av bl. a.företrädare för berörda arbetsraark-nadsorganisationer. Vidare bör i enUghetmed U 68:s förslag den yrkestekniska högskoleutbUdningen på varje ort ledas aven försöksnämnd. Denna bör vara sammansatt enligt de principer jag i detföregående förordat för linjenämnd. bör vara det organ sora lokaltbeslutar ora utbUdningens imiehåll och organisation. Med ulgångspunkt i vad jagnu föreslagit beträffande ulbildningens karaklär och ledning ansluter jag mig tiUU 68:s uppfatlnmg att raan för försöksverksaraheten bör välja den rent adrainistrativaanknytnmg av utbildningen sora är den mest prakliska med hänsyn lill föratsättningarnapå varje ort. Ienlighet med U 68 :s förslag bör sålunda ulbUdningslinjen med inriktnmg mollivsmedelsindustri, som avses bli förlagd till , knytas tilluniversitetet i , verkstadsindustrilinjen i tUl samt stål- och verkstadsindustrilinjema i till Prop.1975: 9 575 När det gäller trä- och verksladsindustrilinjerna i bygger NoTH:sförslag om anknytnmg av dera tUl Uraeå på U 68:s förslag om en indelning ihögskoleområden, svarande mot län. Med den organisation jag förordat i detföregående gäller inte längre denna föratsättning. Med hänsyn till förekorastenav resurser för teknisk ulbildning och forskning vid högskolan i anserjag del för rain del lärapligasl att knyta ulbUdningen i lill dennahögskola. Utbildningslinjenmed inriktning mot pappers- och pappersmasseinduslri, vilken enligt mittförslag skaU förläggas tUl , bör administrativt knytas tilluniversitetet i . Jag förutsätter alt i sararaanhanget erforderliga överenskoraraelserkomraer alt Iräffas raed . UlbUdningenpå konfektionsindustrilinjen i bör knytas tUl i Älvsborgslän, som är huvudman för Texlilinstilulet i . Övriga föreslagna utbUdningslinjerbör administrativt knytas till kommunerna. Jag förutsätter att erforderliga överenskomraelserkommer atl träffas raed näranda landsting och berörda korarauner. Vadjag här förordat beträffande utbUdningens lokala ledning innebärsammanfattningsvis atl universitets eller högskolas konsistorium (motsv. ),kommuns skolstyrelse eller landstings utbUdningsnämnd skall fungera somadministrativ styrelse för försöksverksaraheten, förvalta resurser och förordnapersonal för den etc. Lokala beslul - ora utbildningens innehåll och organisaiionskall däremot ankomma på försöksnämnden, som i saratliga fall blir elt statligtorgan. Den adrainistrativa anknytningen till kommun eller landslingskoraraun ivissa fall kan ses sora en parallell till vad sora gäller för de statiigasjöbefälsskolorna, vilka lokall är underställda koraraunala skolstyrelser.Ordningen innebär sålunda inle atl det är fråga ora utbUdning för enbart koraraunenseUer landstingskommunens behov. Samma förutsättningar för rekrytering avstuderande ra. bör gälla sora för utbUdning vid statiig läroanstalt. Tillfrågan om medel för försöksverksamheten med yrkesteknisk /76 återkommer jag i det följande. Fråganom den av NoTH föreslagna tvååriga utbildningen i fårprövas närmare i det fortsatta planeringsarbetet rörande utbildningen inora sektomför teknisk yrkesutbUdning. Deförslag om reformering av högskoleutbUdningen m. ra. sora jag lagt frara i detföregående har olika karaktär och räckvidd. Vissaförslag avser principiella riktlinjer för de centrala och lokala myndigheternaslöpande planerings- och utvecklingsarbete, vilka efter statsmakternas beslutbör beaktas i myndighetemas arbete. förstahand förslagen alt etl samspel mellan grundläggande utbildning och forskning/forskarutbUdningskall utvecklas över hela högskolefältet och alt principen återkomraandeutbildning skall främjas samt förslagen om riktlinjer för ulveckling av utbUdningslinjer. Vissaav raina förslag är av den arten all de bör förverkligas redan nästa budgetår.Jag har i det föregående förordat atl försöksverksaraheten med yrkeslekniskhögskoleutbildning skall inledas . Vidare har jag föreslagitalt förändringar i dels behörighets-och befordringsgmndema, dels; tillsätlningsförfarandetför ordinarie tjänster som professor, biträdande professor ochuniversitetslektor skall genoraföras inora raraen för nuvarande organisation avuniversiteten och vissa högskolor. Jag räknar med all i annal sararaanhangföreslå regeringen atl nya beslämmelser på sistnämnda punkter skall träda ikraft . Huvuddelenav mina förslag förutsätter för sitt förverkligande ell fortsatt planerings-och utredningsarbete. Många uppgifter som avser förberedelser för genomförandetav reforraen kommer all åvila olika högskolemyndigheter. Det gäller t. ex.frågor om ulbildnings- och kursplaner, inforraation ora och tUlämpningsföreskriflertill de nya reglerna om allmän behörighet och urval samt förberedelser föromläggning av anslagssyslemel. För samordning av detta arbete liksora för etlantal särskilda planeringsuppgifter och överväganden i organisatoriska frågoravser jag, sora redan framgått, att föreslå regeringen att tillkalla en centraloch sex regionala organisationskomraittéer. Jag ämnar vidare föreslå tvåsärskilda centrala arbetsgrapper en för frågor om antagningssystem och enför frågor om informationssystem samt en särskild ulredning om elt centraltbiblioteksorgan. Jagräknar med att huvuddelen av de förslag som skall grundas på organisationskommiltéemasm. planerings- och utredningsarbete skall kunna genomföras raed början den1 . Sålunda bör bl. a. de nya behörighels- och urvalsreglerna, den nyastudieorganisationen, de nya principerna för dimensionering och antagning, dennya lokala och regionala högskoleorganisationen och det nya anslagssysleraetträda i kraft . Som U 68 förordal bör UHÄ inrättas redandessförinnan för att genomförande av reforraen skall underiältas. Jag räknarmed att UHÄ skall inrältas sena:>t . Denvidgade högskolans samhälleliga betydelse motiverar enligt min mening att degrandläggande bestämmelsema för högskolan stadfästs i en högskolelag. De bestämraelserora koramunal högskoleulbildning liksora eventueUa bestäraraelser omobligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar som under allaförhållanden måste raeddelas i lagens förra bör då lärapligen meddelas i dennalag. Med hänsyn till att utredningsarbete återstår på vissa punkter som äraktuella i sararaanhanget har jag inte nu låtit utarbeta förslag tillhögskolelag. medatt lägga fram förslag i sådan tid att lagen kan träda i kraft den 1 JUU1977. Ihögskolelagen bör ges grundläggande beslämmelser om den verksamhet som bedrivsinom högskolan och om raålen för högskoleutbUdningen. Vidare bör angeshuvuddragen i forraerna för högskolans planering och ledning: de styrelser ochnärander ra. m. som skall finnas lokalt och regionall, dessas huvudsakligauppgifter och principerna för deras sammansättning. Eventuella bestämmelser grandadepå obUgatoriekommitténs fömt berörda arbete bör också innefattas i lagen liksomgmndläggande regler om riksrekrytering till komraunal högskoleutbildning ochdärmed saramanhängande regler om interkommunal ersättning. Minaförslag i det föregående innebär att ledamöler i högskolans styrelser ochnämnder i många fall skall utses genom personalorganisationer och studentkårer(motsv.) eller genora val. Från vissa håll här.