prop · FZ03152 · 1975-12-31 00:00:00 — EBUanser all stålen i kristid har ett ansvar dels för att oljekonsumenierna ilandet inte lider nöd på grund av uteblivna leveranser, dels för att olja ilEP:s internationella fördelningssystem vidarebefordras på den svenskamarknaden på ett rättvist och konkurrensbevarande sätt. Om oljebranschen anförtrosvissa fördelningsuppgifler bör denna medverkan i förväg forma-liseras i ett a v1 a I med staten med klara bestämmelser om hur fördelningen skalladministreras, de principer som skall gälla, när fördelningen skall starta osv. Enligten av EBU:s expertrapporter torde en besparing av energi för uppvärmning ochvarmvatten på vara möjlig genom frivilliga åtgärder frånförbrukarnas sida. EBU förordar därför att förberedelser för sparkampanjer föratt begränsa varmvattenförbmkningen ägnas särskild uppmärksamhet i detfortsatta planeringsarbetet. Inte minst viktigt anser EBU del vara att t. ex.värmeverk och fastighetsägare lokalt propagerar för varmvatlenbesparande ochundersöker möjligheterna att distribuera tekniska hjälpmedel för besparing. Fastighetsägarnaföreslås också överväga inmontering av iryckreduceringsdon i samband medunderhåll. För alt åstadkomma större besparingar mäste i normalfallet merdrastiska åtgärder tillgripas. En sådan möjlig åtgärd är avstängningav varmvattentillförseln, EBU förordar all krismyndigheterna av hygieniska ochmedicinska skäl inför restriktioner för varmvattenberedningen först närförsörjningsläget kräver en lägre tilldelning än av normalenergiförbrukning. Det betyder att man i första hand bör sänkainomhus-lemperaluren före mer långtgående ingrepp i varmvatienlillförseln. Hänsynenlill hygien och hälsa talar enligt EBU för en sådan ordning.Inom-hustemperaturen bör i ett krisläge kunna sänkas ned lill den värmestandardsom anses som den lägsta godtagbara, dvs. 18 ° och 16 C nattetid.En sänkt värmestandard på C uppges kunna ge en besparing pä upptill 20procenl. Dispenser för uppvärmning av vatten pä spis förutsätts ges till bl. a.vissa sjuka, spädbarnsfamiljer etc. Allmänt anser EBU att man-liksom var falletunder -bör prioritera sänkt värmestandard framför mer långtgåendeingrepp i varmvatienlillförseln. För alt underiätta en periodisk avstängningav varmvatten föreslår EBU att fastighetsägare i lag åläggs att före den Ijanuari 1979instal- 1975/76:152 69 leraen anordning för tidsstyrning av varmvalteniilldelningen, s. k, k r i s-koppling,! alla anläggningar med central varmvattenberedning som inle avmedicinska eller hygieniska skäl bör undantas frän en varmvattenavstäng-ning.Villor, fritidshus och industrifastigheter undantas ocksä. Totalt kommer ca50000 enheter all omfattas av kriskopplingen som beräknas kosta 1 200-1 500 kr.per installation. föresläsatt i Svensk Byggnorm la in tvingandeföreskrifterom kriskoppling vid nybyggnad ellersädan ombyggnad som kräverbyggnadslov. Villkr,en för byggnadslov föreslås därför utvidgas lillvärmeanläggningar. EBU föreslärocksåatt i bostadslånekungörelsens bestämmelserbör omfatta installation av kriskoppling. EBUanser att då läget är så allvarligt all periodisk bortkoppling av varmvattneterfordras, bör krismyndigheien utfärda klara föreskrifter beträffandevarmvaltenberedningen för att man skall undvika skadeståndsanspråk mothyresvärden. Deundersökningar som gjorts av effekten av individuell mätning avvarmvattenförbrukningen visar förbrukningsminskningar på . EBUfinner det emellertid vara praktiskt omöjligt att basera envarmvaltenransonering på individuell mätning i varje hushåll. Däremot förordasatt i kriskopplingslagen och Svensk Byggnorm införs föreskrift om centralvarmvatlenmäiare. På så sätt blir det möjligt alt hålla isär förbrukning avenergi för bostadsuppvärmning och för lappvarmvai-lenuppvärmning vilkel gör delmöjligt att under krislid mäta hushållens insatser för varmvatlensparande. ÖEFhar sedan läng lid tillbaka haft Kungl, Maj:ts uppdrag att utarbeta dels ettkvotransoneringssystem att tillämpas i början av en kris, dels ett I i c e n ss y s t e m att införas om krisen bedöms bli långvarig. På gmnd av brist påvärmeteknisk expertis prioriterade ÖEF i sill planeringsarbetekvotransoneringssystemet. BN fick överta ett sådant system ochvidareutvecklade under sin verksamhetsperiod delta. Systemet innebär i principatt normalt värmebehov fastställs för varje enskild fastighet genom enkalkylmetod,' 'värmelaxering". Härvid lar man hänsyn till bl. a.georgrafiskl läge, väggmaterial och ventilationsstandard. EBUhar genomfört en expertstudie av ett värmetaxeringssyslem. Denna studie, sominnehåller detaljerade kostnadsberäkningar och beskrivningar av administrativarutiner m. m., finns fogad som bilaga till betänkandet. EBUföreslär alt tilldelningen i en framtida kris grundas pä ett vid vär-metaxeringberäknat normalbehov. Skälet härtill är all kvotransonerings-metoden harallvariiga nackdelar. Vissa fastighetsägare har vidtagit åtgärder för altminska energiförbrukningen, t. ex. isolerat väggar, tätat fönster ochinjusterat värmeanläggningen. Andra kan ha dragit ned på inomhusiem-peraluren,minskat ventilationen och dragit ned på varmvattenförbrukning-en. EBUframhåller att båda dessa kategorier fastighetsägare missgynnas vid enkvotransonering jämfört med övriga mer slösakliga fastighetsägare eftersomtilldelningen i en kvotransonering grundas pä den historiska för- 1975/76:152 70 brukningen.Vidare framhålls av EBU att det blir allt svårare all basera tilldelning pätidigare förbrukning. Mönstret i denna "normala" förbrukning störsnämligen alltmer av förbrukningsregleringar, kraftiga prishöjningar,uppmaningar lill lägre energiförbrukning och insatser för effektivare energianvändning.Statistiken som myndigheterna skall grunda tilldelningsbe-sluien på blirsåledes alltmer tveksam. EBU föreslår all ägare av fastighet i lag åläggs alttill den myndighet regeringen bestämmer, för fastighetens byggnader avgedeklaration om normala värmebehov på fastställd blankett. Lagen föreslås varabegränsad till en första värmelaxeringsomgäng. Ävenom EBU således förordar att en värmelaxering genomförs betonas dock all maninnan en sådan genomförts måste föriita sig på en ransonering genom kvotering.En fortsatt beredskap för kvotransonering av eldningsolja bör därförupprätthållas. Värmetaxeringen föreslås av EBU även omfatta fastigheter somuppvärms med el, stadsgas och fjärrvärme. EBUanser det vara angeläget alt denna värmetaxering genomförs i förväg och inteefter del alt en kris inträffat. Om man avvaktar med taxeringen tills kriseninträtt (forceringsfallet) anses genomförandetiden kunna uppgä lill 8-10månader. Forceringen anser EBU dock går ul över laxeringens noggrannhet. EnligtEBU är det väsentligt för trovärdigheten i ransoneringssystemet attvärmetaxeringen görs i förväg. Föratt genomföra värmetaxeringen föreslås att en central projektgrupp på sexpersoner bildas hos ÖEF som enligt EBU bör ha det centrala ansvarel. Gruppensvarar för förberedelser, framtagande av bränsleregister, hantering avdeklarationsmaterial samt för preliminärt beslut om normalförbrukning. Erinranmot detta beslut föreslås kunna ske hos den kommun där fastigheten är belägen.Ytterligare utredning som erfordras görs på nivå. Nytt förslag tillbeslut upprättas på nivå och meddelas faslig-hetsägaren via ÖEF:scentrala grupp. Den som inle är nöjd med detta beslut kan vända sig till encentral besvärsnämnd som knyts till ÖEF. Nämndens ledamöter utses avregeringen. Över nämndens beslul bör besvär inle lå föras. Sedanen första värmelaxering genomförts bör delar av projektgruppen planera för ochförbereda den äjourhållning av bränsleregistret som behövs. I övrigi bör enligtEBU personal såväl centralt som lokalt knylas endast tillfälligt tillprojektet. Åjourhållningen föreslås ske genom löpande rutin. I första hand börundersökas möjligheten att knyta an bränsleregisiret till detinformationssystem som kan komma att byggas upp hos centralnämnden förfastighetsdata. I andra hand föreslås anknytning lill länsstyrelsernas dalaregisterför fastighetstaxering och folkbokföring. EBU föreslår att ÖEF får i uppdragatt senast under /81 redovisa förslag om system föräjourhållning. Iett krisläge förutsätter EBU att bränsleregistret är så akutelit att endast enmindre del av fastiehtsbeståndet behöver behandlas på nytt. Dessa ärendenföreslås i första instans behandlas i kristidsnämnd över vilkens beslul 1975/76:152 71 besvär- enligt den s. k. tvåinsians-principen - endast får föras i en högre instans,. EBUframhåller de bonuseffekter värmetaxeringen kan ge upphov till genom incitamentför fastighetsägare att vidta bränslebesparande åtgärder av olika slag. Detsparande i form av minskad import uppväges enligt EBU väl av kostnaderna förvärmetaxeringen. Ettbränsleregister beräknas kunna byggas upp och kosta ca 30 milj. kr.Detta belopp förutsätts ocksä läcka kommunernas kostnader för medverkan itaxeringen. Uppbyggnaden bör vara klar under /79 ochfinansieringen ske över driftbudgeten. EBUförordar att rutiner och blanketter först testas på fastigheter med olikauppvärmningssystem inom ett visst område innan en riksomfattande taxeringstartas. Jag återkommer i del följande lill detta vid hemställan om anslag. Närdet gäller kontrollen av ransoneringen anser EBU att den måste ses som ennaturiig del av ransoneringssystemet och alt den därför bör tekniskt ochadministrativt utvecklas på samma sätt som andra delar av systemet.Länsstyrelserna bör i största möjliga ulsträckning utnyttjas förkontrollverksamheten på fältet så att en decentralisering sker jämfört medförfarandet 1973-1974. Ransoneringssystemets hållbarhet beror enligt EBU i storutsträckning på hur tillföriiiliga de inventeringsuppgifler är som lämnas fråndepåer ochförsäljningsställen vid ransoneringens inledning. EBU anser detdärför vara väsentligt att länsstyrelserna kraftsamlar sina kontrollresursertill ransoneringsperiodens början och att centrala anvisningar härför finnsklara i förväg. EBUanser att ansvaret för ransoneringskontrollen bör centralt åvila den myndighetsom har att praktiskt genomföra ransoneringen av bränsle. EnligtEBU talar en rad praktiska skäl mot att tillämpa ell"självkon-trollerande" ransoneringssystem enligt vilketförsäljningsställena erhåller tilldelning för det antal ransoneringsbevis somkan returneras. Man bör utgå från att statstjänstemän verkställerkontrollverksamheten och att arbetet bör kunna ske med utgångspunkt från detutkast till system som utarbetats av ÖEF i samråd med TN. Ifigur 2 återges ett åtgärdsschema med olika tänkbara regleringsålgärder föreldningsolja. Figurenvisar inte några exakta värden eller utvecklingar utan snarare trender.Licenssystemets teoretiskt obegränsade flexibilitet anges genom olikapilriktningar. Om en värmelaxering inte förberetts utan måste forceras under enkris kan licensieringen påbörjas tidigast dvs. utanförfigurens högra del. EBUframhåller att det på grund av de möjligheter till lagring som finns hoskonsumentema i praktiken är omöjligt att utgående från försäljningsuppgifterberäkna den faktiska förbrukningsutvecklingen. Det är således inte hellermöjligt att göra några bedömningar av det sparande som förekom Av den rapport rörande "Svenskarna och oljekrisen"som redovisas i bilaga lill betänkandet framgår bl. a. att 76 96 av detillfrågade ansett sig använda bosladsvärme "mycket mindre" eller"mindre än normalt". Motsvarande siffra för varmvatten var 57 96. C. Licensiering, förberedd D. Licensiering, forcerad värmetaxering 3.3.8Särskilda problem rörande kvotransonering av energi Somredan framgått innebär en kvotransonering att tilldelning ges i viss proportiontill den "historiska" förbrukningen under viss tidigare period. EBUpåpekar att en kvotransonering innebär en omfattande administration medavläsning, tilldelningsmeddelanden, jämkningar etc. Enligt EBU bör engmndläggande princip för en kvotransonering vara att den kan genomföras snabbioch att avläsningarna bör vara så korrekta att de kan ligga 1975/76:152 73 tillgrund för debitering av överförbrukningsavgifl. Avläsningarna bör därför istörsta möjliga utsträckning göras av leverantörernas egen personal. EBUframhåller att detta kan vara möjligt för en begränsad ransoneringskrels.Eftersom administrativa och tekniska problem kan omöjliggöra eller försvåraviss ransonering menar EBU att lämpliga begränsningar bör göras i ransoneringen, EBUredogör för de kvotransoneringar som genomfördes eller planerades under krisen1973-1974. 1fråga om eldningsolja fick sjöfarten erforderiig olja varför problem med attfastställa tilldelning aldrig uppstod. Storförbrukare med en årsförbrukningexkl, elkraft på minst 350 m' tjock eldningsolja fick automatiskt, ulanansökningsförfarande, oljeiilldelning direkt från BN genom inköps-, lagrings-eller användningstillstånd. Tilldelningen under första ransoneringsperiodenfastställdes till av förbrukningen 1973, Övrigaförbrukare vilkas antal anses överstiga 1,5 miljoner (villor, flerfamiljshus,småindustrier etc.) erhöll en tilldelning för första ransoneringsperioden somuppgick lill av den normala underperioden. Eftersom det stod klart attett slorl antal fastighetsägare skulle få för låg tilldelning fanns elljämkningsförfarande inbyggt i systemet. Vadgäller elkraft planerades 5 000 av landets största förbrukare med enårsförbrukning överstigande 500 000 kWh alt ransoneras centralt medan de 4,2milj. övriga konsumenterna skulle ransoneras lokalt av respektivekraftleverantör. Pä grund av efter hand förbättrad kraftbalans behövde nägonransonering aldrig genomföras. Förstadsgasfanns inget utarbetat ransoneringssystem . BN fastställde emellertidvissa restriktioner för dess användning. Fcratt begränsa oljekonsumtionen lämnade BN vissa föreskrifier om ransonering avv ä r m e från fjärrvärmeverk eller motsvarande anläggningar. Föreskrifternainnebar att högsta förbrukningsmängden under första ransoneringsperioden saltestill av behovet under ett normalår. redovisari sina till EBU redovisade erfarenheter att ransoneringen fick ett gottresultat. a. underskreds tilldelad värmemängd väsentligt. Om normalutetemperaturer rått hade emellertid enligt värmeverksföreningenransoneringskvolerna inte kunnat hållas. Enkvolransonering av landets samtliga elenergiförbrukare bedöms vara praktiskogenomförbar. EBU föreslär därför att - om inte en nästan per-m.anenl elbristuppstår - de minsta elförbrukarna, dvs. de som i nuvarande konsumetionsnivå haren årsförbrukning understigande 5 000 kWh, (av alla förbrukare), undantas.Vidare bör gasabonnenter som använder gas enbart för matlagning undantas.Gasförbrukningen för matlagningen beräknas lill 70 milj. m av totalt 270 milj.m-*. Hushållsabonnenterna beräknas utgöra ca 340 000 av totalt 408 000förbrukare. Dessutom föreslås ca 10 000 småhus utan hetvattenmälare bliundantagna från en fjärrvärmeransonering. Däremot finns det enligl EBU ingaskäl för att undanta några förbrukare 1975/76:152 74 Ettslorl antal abonnenter, framför alll elförbrukare, bör således enligt EBU"normalt" undantas från en kvotransonering. Ransoneringarna bördärför enligl EBU kompletteras med vissa åtgärder som är särskilt riktade tilldessa grupper. Hit räknas sparpropaganda.användningsrestriktioneroch stickprovsom görs hos icke kvoiransonerade förbrukare för all kontrollera all dessa inleöverskrider gränsen för kvolransoneringen. EBUanser att och de enskilda värmeverken bör verkaför all lillkommande abonnentfastigheters förbrukning av hetvatten mätsindividuellt och för största möjliga återgång till individuell mätning ibefintliga hus. Vidare förordas att det uppdras ål planverket att fr, o, m. den1 utarbeta bestämmelser som i nya fastigheter hindrar kollektivelmätning och s. k. ackordstaxa för stadsgas. bör också i samråd medberörda parter utarbeta bestämmelser för mätarplacering som möjliggörindividuell uppföljning. Enadministration av kvolransoneringarna föreslås som innebär en delegering avuppgifter till länsstyrelse och kristidsnämnd beträffande medelstora och mindreförbrukare av eldningsolja. förordas också handha frågor omransonering av stadsgas och fjärrvärme. För elkraften föreslås elblockschefenerhålla myndighetsstatus och i ransoneringsorganisationen få ett ansvarmotsvarande . Energileveranlörernasmedverkan förordas i slorl sett bli begränsad till uträkning av kvoter,avläsning och s. k. teknisk jämkning dvs. justeringar på grund av felaktiguträkning o. d. All annan handläggning föreslås ske hos myndigheter. Däremotanser EBU att värmeverk och andra lokala ener-gileveranlörer bör undersökamöjligheten att i krislid organisera en rådgivningsverksamhet för sina kunderavseende energibesparing. Detär enligl EBU väsentligt alt man ger klara anvisningar för jämkning av dehistoriska basvärden som kvoteringen grundas pä och för extra tilldelning. Närdel gäller besvärsräti förordas ett s. k. tvåinstanssysiem innebärande att enförbrukare som erhållit beslul i tilldelningsärende, ärende omöverförbmkningsavgift eller avstängning bör ges möjlighet all få beslutetprövat i en högre instans. EBU framhäller dock att antalet besvärsärenden kanbli så slorl all en prövning inom aktuell ransoneringsperiod inte kan genomföras.Regeringen bör i sådana lägen ha handlingsfrihet att hell beskära besvärsrättenoch den sökande uppmanas att inkomma med ny ansökan och där åberopas eventuellaytteriigare skäl och omständigheter. Energileveranlörernasmedverkan förutsätts av EBU ske utan att särskild ersättning utgär. Under enlängre tids ransonering kan man dock vid granskning av priskalkyler ta hänsyntill ransoneringskostnader vid fastställande av högstpriser eller nya taxor. Omfri prisbildning tillåts regleras kostnadstäckningen via priserna påransonerade varor. 1975/76:152 75 EBUframhåller att de k voleringssystem som finns förberedda eller planeras förelkraft, fjärrvärme och stadsgas bygger pä principen all över förbrukning kanekonomiskt bestraffas. Detta bör enligt EBU också gälla att ransonering aveldningsolja, vare sig denna sker genom kvotering eller behovsanpassadelicenser. Avgiftsdebitering för överuttag bör dock endast förekomma då någonavsiktligt förbrukar sin tilldelning och av olika skäl vinlertid inlekan nekas ytteriigare tilldelning. Olikasätt att konstruera överförbrukningsavgifter redovisas av EBU. Enligl EBU:smening bör avgift avvägas för varje energislag så att överförbrukningeffektivt motverkas. En intervallsanknulen liksom en progressiv avgiftavstyrks. För att avgiften effektivt skall kunna hindra överförbrukning anserEBU att den måste sättas minst fem gånger ordinarie energipris. 3.3.9Användningsrestiikiioner m. m. för elkraft EBUredovisar förutom vissa erfarenheter som gjorts utomlands framför alll iStorbritannien de erfarenheter från krisen som SERN presenterat isin utvärderingsrapport. Enligt SERN kommer elbrisiens storiek under denärmaste åren med rimlig sannolikhet knappast att överstiga ,om inte en total avspänning i frägaom fossila bränslen inträffar. En sädansituation betraktas som osannolik och skulle dessutom, om den inträffade, såtotalt ändra samhällsbilden att en planering på detta stadium svåriigen låtersig göras. EBUanser att måttliga restriktioner är användbara då inle alltför storkonsumtionsbegränsning erfordras och alt dessa främst bör ses som komplementtill en kampanj för frivilligt elsparande. EBU föreslär att Vatlenfallsverketsöker kartlägga ytterligare former för restriktioner vad gäller de elförbrukaresom har sådan läg elfröbrukning att de bör undantas från en kvotransonering.Enligt EBU bör restriktioner gälla både för grupper som kvolransonerasrespektive inte kvotransoneras eftersom restriktionerna är riktade mot denumbäriiga konsumtionen. EBU instämmer i SERN:s förslag om utökad användning avlidur lill bilvärmare. EBUframhåller de ökade riskerna av minskad gatubelysning för trafiksäkerheten menbetonar också den psykologiska effekten för sparviljan. Videnergikriser i fred bör enligt EBU målsättningen vara att försöka bevaraproduktion och sysselsättning varför drastiska restriktioner av typenbegränsning i tiden vilkel bl.a. leder till minskad arbetsvecka, bör tillgripasförst sedan alla möjligheter till elsparande tömts ut. Man bör således förstpröva möjligheten att uppnå erforderiig besparing genom en kvotransonering. EBUanser att spänningssänkning bör kunna tillgripas i ett krisläge inom de snävagränser som distributionsnätets konstmktion sätter. Man betonar dock attspareffeklen är ringa-ca 3 "i>. SERNdiskuterar s.k. områdesransonering vilket innebär att el- leverantörernafår sig förelagda en viss ransoneringsgrad som man områdesvis får åstadkommapå det sätt man finner lämpligt utifrån den egna distributionensförutsättningar, EBU instämmer i SERN:s uppfattning att metoden har sådanasvagheter i fråga om rättsliga och ansvarsmässiga konsekvenser att den intekan rekommenderas. Underkolkrisen i utnyttjades s.k. roterande bortkoppling sombesparingsåtgärd. Metoden innebar att bortkoppling skedde i cykler områdesvismed 3 ä 4 timmars avbrott följt av 3 ä 4 limmars matning osv. Bl.a. de brittiska erfarenhelerna är enligl EBU sådana att såväl personella ochtekniska som sociala skäl fär anses tala emot en bortkoppling. Inte minslbetonas den tidsanpassning av förbrukningen som efter hand sker. EBU anser allen periodisk bortkoppling får reserveras som en sista utväg i ett absolutnödläge. A Sparkampanj B Mättligarestriktioner C Spänningssänkning D Kvotransonering E Hårda restriktioner F Bortkoppling Prop.1975/76:152 77 EBUförordar att kommunema tillsammans med berörda elleverantörer inventerarsiörningskänsliga abonnenter, i beredskapssyfle prioriterar bland dessa samluppmanar dem till installation av reservaggregat. Avden totala konsumtionsminskningen under krisen svarade enligt SERN:sbedömning, den frivilliga insatsen för 2/3 ä 3/4 och restriktionerna för 1/4 ä1/3. Konsumtionsminskningen uppgick som mest lill ca 17 "o. Deåtgärder som EBU funnit användbara för att begränsa elkonsumtionen visas ifigur 3. Den slegvisa ordningen har grovt markerats genom successiv röfflyUningtill höger på tidsaxeln. Inga lEP-nivåer har salts ut eftersom lEP-avtaletendast innehäller bestämmelser om konsumtionsbegränsningar på oljeområdel.Bortkopplingens teoretiskt obegränsade flexibilitet har angetts genom olikapilriktningar. 3.3.10.1Användning av priset som förbruk n i ngs reg u-la tor Underenergikrisen togs i olika sammanhang frågan upp om möjligheten attnyttja prismekanismen som förbrukningsregulator. EBU har låtit expertgranskadenna fråga. EBUkonstaterar att den fria marknadens anpassning av efterfrågan till tillgångenvia priset verkar orättvist och att knappa resurser härigenom inle styrs tilldem som har de faktiska behoven. EBU vill därför inte acceptera attprismekanismen generellt används för att reglera energiförbrukningen i enkrissituation. EBU har däremot övervägt möjligheterna att - med de snävagränser som de fördelningspolitiska målen sätter - tillfälligt nedbringakonsumtionen och minska risken för hamstring. Avgiftenbör endast komma i fråga för drivmedel (motorbensin) eftersom drivmedel - nyttjas för bl. a. umbäriiga nöjes- ochfritidsändamål - har god knylning leverans/konsumtion/betalning,dvs. snabb effekt av en avgift samt - kan bli utsatt för snabb hamstring iinledningsskedet av en kris. Istället för att drivmedelsleverantörerna tillförs ökade intäkter genom ell"överpris", föreslås att slalen tar ul en särskildkonsumtionsdämpande avgift. Eftersom priselasticitelen bedöms vara låg,förordas en fördubbling av gällande marknadspris för att uppnå en visskonsumtionsminskning. EBUhar funnit att sätten för försäljning och förbrukning av annan energi intemedger motsvarande snabba förbmkningsdämpning genom en avgift. Avgiftenbör enligt EBU utgå högst en månad och uppbäras av RSV i anslutning tillenergiskattens uppbörd. Avgiften tillförs en särskild fond vilkens tillgångaranvänds på sätt som bestämmer. 1975/76:152 78 giftenanses ulgå under en begränsad lid, behövs ingen särskild administration föråterslussning av avgiftsmedel lill behövande förbrukare. 3.3.10.2 Ransoneringsbevisens ö veri åtbarhe t