prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Eft flertalremissinstanser instämmer i utredningens bedömningar av utvecklingstendenserna på dataområdet. () anser, att de långa utvecklings- ochgenomförandetidema för informationssystem gör det nödvändigt att iuppbyggnaden av systemen så långt sommöjligt ta hänsyn fill denförväntade tekniska utvecklingen påADB-området. a. (), () och () anser att även nya framtidatillämpningsområden borde analyserats, varför tUlväxttakten är svårbedömd.Leverantöisföreningen kontors- ochdalautrustning (LKD) anser dock att bedömningen av den totala tillväxttaktenför databehandlingen är realistisk. ()framhåller beträffande utformningen av en svensknäringspolitik på dataområdet att de föreslagna åtgärdernaför att samla och styra statens insatser för utveckling och användning avdatateknik samt för dataindustrins utvecklingär alltför svaga. Utredningen (Fi 1973:03) rörande uppgiftsfördelningen m. m. mellan statskontoret.Statskonsult och () menar att dataindustriutredningenframför allt borde ha försökt konstruera nya verkningsfulla medel för attfrämja en bättre anpassning av dataindustrins produkter till användarnas behovoch önskemål och för att öka spridningenoch tillämpningen av datateknik. m.fl. anser atteventuella målsättningar på nationell basis främst uppnås genom alt man styrsystemarbetet. Däremot krävs inte datortUlverkning i landet för detta.Landsorganisationen i (LO), som allmänt stöder förslagen i det särskUdayttrandet, anser att man för attförverkliga en så välutvecklad datapolitik som utredningen föreslårmåste gå in i ett mer omfattande engagemang på produktionssidan. Också urdemokratisk synvinkel är det naturligt, att samhället skaffar sig kontroll överen så viktig verksamhet även på produktionssidan. () och () m. fl. anför, att datapolitiken inte baraskall beröra ekonomiska faktorer utan också fördelningsfrågor, sociala frågor,inflytandefrågor och arbetsmarknadsfrågor. HTF saknar konkreta förslag tillatt minska de negativa effekterna avdatatekniken på företagsdemokratins område. () anser, att utredningen i sina förslag inte utvecklatvad som menas med målsättningen attdatapolitiken skall underställas medborgarnas krav på samhällsutvecklingen.Statskontoret anför i korthet, att tiden ännu inte är mogen för att formuleraen samlad datapolitik. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 38 Ettflertal remissinstanser stöder utredningens förslag om ökat statligt stöd tUl datateknisk forskning och utveckling, bl. a. (), försvaretsrationaliseringsinstitut (FRI), RSV, styrelsen för teknisk utveckling(STU), Telefonaktiebolaget (), () och KF. Några anser det föreslagna stödet vara i underkant. LO, SCB,statens industriverk och datasamordningskommittén (Fi 1971: 03; DASK) har ingetatt invända mot det föreslagna statliga stödet till forskning och utveckling,men kan inte bedöma rimligheten i de föreslagna beloppen. Man framhåller dockatt dessa är små i förhållande till vad andra länder satsar på stödåtgärderför forskning och utveckling. () föreslår en lägreexpansionstakt än utredningen för såväl det särskilda stödet som de allmännaåtgärdema och förordar en ytterligare analys av förutsättningarna för ocheffekterna av ett statligt stöd. Flertalet remissinstanser anser att STU är lämpligt organ föradministration av stödet. i framhållerdock, att stödet till dataindustrin bör administreras av statens industriverk, eftersom utvecklingsprojektenbor bli uttryck för den industripolitik man önskar föra. Utredningenframhåller nödvändigheten av en viss koncentration i de statliga stödåtgärderna. uttrycker ändå farhågor för att utredningens förslag kan ledatill att stödresurserna splittras på aUtför många projekt och därmed blirineffektiva. Utredningenskonstaterande om behovet av resurssamverkan inom datorindustrin delas av mångaremissinstanser. a. slalskonlorel, RRV, LKD och pekar på behovet av samarbetemellan inhemsk och utländsk dataindustri. LME framhåller att om ett vidgatsamarbete inom forskning och utveckling rörande dataområdet kommer till ståndinom , så är LME vUligt att efter särskild prövning delta häri. i framfiden kunna hävda sigpå en internationell marknad blir enligt LME samarbete inom dataområdetmellan svenska och utländska företag en nödvändighet. LO, (Metall) och KF stöder förslagen i det särskildayttrandet beträffande en företagsmässig koncentration inom branschen ochvillkoren för det särskUda FoU-stödet. och IVA 'ar tveksamma till värdet av en tilltänkt sammanslagning av svenskägda datortiUverkare. STUframhåller, att förnyelse avdataindustrin påverkas gynnsamt av en branschstruktur med variation vadavser företagsstorlek och kompetensprofil. Ett flertal remissinstanser är positivatUl grundprinciperna bakom de s. k. nationellaprojekten. () finner idén intressantoch anser att den rätt genomförd kan minska tiden mellan idé ochförverkligande. (), statskontoret ochLandstingsförbundet anför, att en konstruktion av den före- 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 39 slagnatypen endast kan ses som en av flera möjliga modeller för att organiseraomfattande utvecklingssamarbete. TUK meddelar aft man i sitt betänkande kommeratt avhandla sädana olika former. Flera remissinsatser är å andra sidannegativa eller avvaktande tiU nationella projekt. Till förslaget ominrättande av en fond för internationella marknadsföringsprojekt knuten till Sverigesexportråd är flertalet remissinstanser positiva. Den föreslagnafondsumman anses dock av Stansaab elektronik AB (Stansaab), Dataföreningenm.fl. och TUK vara för liten. , m.fl.och LO avvisar å andra sidan speciella åtgärder för dataindustrin, eftersomproblemet är av generell natur. Metall anser att STU genom sina vUlkor bör kunna säkerställa en effektivmarknadsföring. Beträffande den offentliga upphandlingenunderstryker ett stort antal remissinstanser utredningens uttalande om betydelsenav aft fortsatt affärsmässighet skall gälla som grundprincip. TUK meddelar avser att pröva dataindustriutredningens förslag om åtgärder för attfrämja offenfiig upphandling av teknisk utveckling.AB och Stansaab pekar på nödvändigheten av att potentiellaexportprodukter stöds på hemmamarknaden. Statskontoret anför liknandesynpunkter. Utredningens förslag att staten. och sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitutskall utreda frågan om leasingbolag för upphandling av datasystem inomsjukvården stöds av IVA, Svenska utvecklingsaktiebolaget och . framhåller i sitt remissvar att ett sådantleasingbolag möjligen kan komma i fråga på . Flertaletremissinstanser tillstyrker utredningens förslag beträffande dataöverföring. Statskontoret anser tillkomsten av ettallmänt datanät för kommersiellt bmk vara den kanske mest användarbefräm-jaude statliga åtgärden som kan vidtas.Saab-Scania AB understryker utredningens krav på att televerketskyndsamt planerar ett svenskt datanät så att de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna klarläggs för datorindustrin. Överbefälhavaren, ,i och efterfrågar konkretatidplaner för utbyggnaden av ett datanät. RRV anser att dataöverföringsfrågornaär av så stor samhällsekonomisk betydelse att underlag härför bör utarbetas aven särskild utredning. Datainspektionen finner det angeläget att säkerhets- ochintegritetsfrågorna får stort utrymme vid utvecklingen av olika dataöverföringssystem. meteorologiska och hydrologiskainstitut anför att det allmänna datanätet bör bli internordiskt. anser att bör förbättra sin service när det gällerredan existerande dataöverföringstjänster. meddelar att arbete pågårmed att ta fram beslutsunderlag beträffande det allmän- Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 40 nadatanätet och aft verkefs avsikt är att planer skall redovisas senast i april1975. Ett stort antal remissinstanser delarutredningens uppfattning att en förstärkningav utbildningen på dataområdet är nödvändig. a. RRV och att en avvägning måste göras mot utbildningsanspråk som ställs från andra samhällsområden. SÖ och universitetskanslersämbetetredovisar den planering som pågår och som på väsentliga punkter ligger ilinje med utredningens förslag. Beträffande kompletterande användarfrämjande åtgärder stöder ett stort antal remissinstanserutredningens förslag vad avser Servi-Data ABoch SIFU-enheten. Många remissinstanser är positiva till ett omorganiserat . ,, och KF anser att bör överta detbidrag som föreslås till SIFU-enheten. Flera instanser tycker att ettbidrag på 0,5 milj. kr. till i relation till utredningens övrigaförslag är för blygsamt. är tveksamt tUl om statligt stöd föranvändarfrämjande åtgärder bör splittras på flera organ och ifrågasätter ominte det statliga engagemanget börkoncentreras tUl industriverkets SIFU-enhet. m. fl. samtSDS-utredningen anser att användaraspekterna i högre grad bör prioriteras idatapolitiken än vad utredningen gjort. Flertaletremissinstanser som berör frågan om standardisering är positiva till utredningens förslag om ökade resursertill förberedelsearbete, samordning och informationsspridning påstandardiseringsområdet. () och STUfinner att de föreslagna statUga bidragen endast räcker till för att bibehåUanuvarande arbetsinsats. DASK, , , m. fl. ochHandelskammaren i anser de föreslagna samhälleliga insatserna förstandardisering vara alltför begränsade. Statskontoret föreslår attnäringslivet bUdar ett organ motsvarande det stafiiga standardiseringsrådet. Förslaget om ett dataråd har mottagitspositivt av en rad remissinstanser,såsom LME, LO, KF, MetaU och TCO. FRI och DASK anser dock att det föreslagna datarådets uppgifter bör begränsas tUl det näringspolitiska området. förfastighetsdata, datainspektionen, statskontoret, RRV, IVA, m. fl. avstyrker förslaget om ett dataråd och framhåller aftde tilltänkta arbetsuppgifterna kan av befintliga organ. anser, att rådets viktigaste uppgift, att fortiöpande bevaka ochfölja utveckhngen inom dataområdet för att ge statsmakterna beslutsunderlag,passar väl in i verkets uppgifter attforfiöpande bevaka olika branschers utveckling. STU motsätter sig inteutredningens förslag, men påpekar att ansvars- och kompetensgränser nogamåste beaktas, då utredningen Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 41 föreslagit att STU skall administrera samtiigautvecklingssföd-jandeåtgärder. FOA finner de tilltänkta arbetsuppgifterna så väsentliga att dessa frågor bör läggas hos en direkt underregeringen lydande delegation för datafrågor. Datatekniken har på ett par decennieravsevärt förändrat de tekniska ochekonomiska förutsättningarna för utvecklingen inom viktiga samhällsområden.Produktionen av varor och tjänster på det datatekniska området har vuxit snabbtoch är av betydande omfattning. Den snabba tekniskautvecklingen på dataområdet har i hög grad påverkat betingelserna för användarna av datateknik och förden industri som tillverkar datautmstning. De omfattande investeringar som ärnödvändiga för såväl forskning och utveckling som marknadsföring har gettupphov till stora intemationeUa företag, som dominerar även den svenskamarknaden. I harstatliga åtgärder på dataområdet vidtagits i viss utsträckning.Utvecklingsstöd har lämnats av STU och genom utvecklingsuppdrag inom ramen för den offentligaupphandlingen. Den senare frågan behandlasf. n. från mera allmänna utgångspunkter av teknikupphandlingskommittén (I 1973: 05). Betydande insatser harunder senare tid gjorts på utbildningsområdet. På produktionssidan harstaten engagerat sig bl. a. som delägare i Stansaab elektronik AB. Mot bakgrund avdatateknikens växande betydelse och de förändringar inom bl. a, näringslivetsom blir följden härav tillkallade jag efter Kungl. Maj:ts bemyndigande år 1971dataindustriutredningen (I 1971:02) för att utreda behovet av åtgärder för attdels främja den svenska dataindustrinskonkurrenskraft, dels öka det övriga näringslivets möjligheter att bättreutnyttja datatekniska hjälpmedel. lämnade enlägesrapport (SOU 1973: 6) . Slutbetänkandet (SOU 1974: 10) Dataoch näringspolitik 74 lämnades . Såväl lägesrapporten sombetänkandet har remissbehandlats. Flera remissinstanser framhåller attdataindustriutredningen har utfört ett förtjänstfullt arbete i sin kartläggningav förhållandena på den internationella och svenska datamarknaden. Jag delardenna uppfattning och enligt min mening utgör det material som utredningen harlagt fram ett värdefullt underlag för överväganden rörande behovet avnärings-poUtiska åtgärder på dataområdet. Jag har för egen del dragit denslutsatsen av utredningens redovisning att användningen av datateknik i Sverigei huvudsak är effektiv ; dettaockså vid en internationell jämförelse. Det finns ett allsidigt utbud avvaror och tjänster på den svenska datamarknaden och de större användama har iallmänhet den kompetens som krävs för att Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 42 utnyttjadetta utbud på ett rationellt sätt. Jag skall strax återkomma till frågan omsärskUda stödåtgärder för de mindre användarna. Det för användarna centrala problemet pålängre sikt är utvecklingen inom programvamområdet. En fortsatt effektivanvändning av datateknik kräver bättre metoder för utveckling av nyatillämpningar och för anpassning av datatekniska hjälpmedel tUl enskildaanvändares behov. Detta förutsätter stora utvecklingsinsatser. Jag vill i detta sammanhang peka på enväsentiig fråga vad gäller utnyttjandet av datateknik. Enligt min mening måstei vidgad utsträckning särskild hänsyn tastill arbetstagarnas krav på systemlösningar som tillgodoser kraven på enutökad företagsdemokrati och en i vid mening bättre arbetsmUjö för denanställde. För de svenska producenterna avprogramvaror och övriga tjänster på datamarknaden är situationen enligt minmening relativt tUlfredsställande. Den fortgående internationaliseringen kandock eventuellt på skärpa konkurrensförhållandena. Läget är mer osäkert för de svenskägdaföretag som utvecklar, tillverkar och säljer datorer och kringutrustning,separat elier i system där datautmstningen värdemässigt svarar för huvuddelenav saluvärdet. Den svenska datorindustrin arbetar under svåra konkurrensförhållanden,främst tUl följd av den internationella datorindustrins särpräglade stmkturmed en helt unik marknadsdominans av ett företag, . Den extremt snabbatekniska utvecklingen i branschen i kombination med en relativt settkapitalkrävande produktion och marknadsföring innebär för de små företagen ibranschen svårigheter såväl i som i andra länder. Omstruktureringen iutlandet är snabb och kännetecknas av nedläggningar, produktionsomläggningaroch koncentration. Jag anser att den centralaindustripolitiska frågestäUningen på dataområdet är hur den svenskägdadatorindustrin skall kunna stärka sin konkurrenskraft. Det råder inget tvivelom att det här finns en potentielllivskraft som genom höjda utvecklingsinsatser på vissa områden, produktmässigspecialisering och inte minst samverkan och samarbete inom branschen skullekunna ge upphov till en konkurrenskraftig svenskägd datorindustri. Enligt minmening är emellertid inte bilden av branschens egna ansträngningar härvidlaghelt klar. Frägan om en eventuell statiig medverkanför att förbättra datorindustrins konkurrensläge är jag mot denna bakgrund f.n. inte beredd att ta upp till behandling. Först sedan klarhet har skapats iförutsättningarna för en ökad samverkan i branschen bör enligt min mening deföreslagna åtgärderna härvidlag tas upp till prövning. Jag anser således aftinga särskilda åtgärder för den svenska datorindustrin bör vidtas förränstrukturproblemen fått en tiUfredsställande lösning och en grundförutsättningdärmed har skapats för att branschen av egen kraft skall kunnaupprätthålla och stärka sin marknadsposition. Prop.1975:1 Biiaga 15 industridepartementet 43 Jag kommer i korthet att ta upp deförslag från utredningen som avsermarknadsföring, offentiig upphandling, dataöverföring, utbildning, vissaanvändarfrämjande åtgärder och inrättandet av ett dataråd. Utredningensförslag om forskning och utveckling, nationella projekt och standardisering kommer jag attbehandla vid min anmälan av anslaget Styrelsen för teknisk utveckling; Tekniskforskning och utveckling (sid. 136). Jag kommer där att föreslå bl. a. enavsevärd ökning av stödet tiU sådandatateknisk forskning och utveckling som inte direkt avserdatorindustrins produktutveckling. Den höga risknivånvid marknadsföring i databranschen motiverar enligt utredningen ett statiigtstöd till marknadsföringsprojekt. Jag anseri likhet med flertalet remissinstanser, att det är angeläget att de internationeUa marknadsföringsfrågorna ägnas ökaduppmärksamhet. Betydande insatserhar gjorts inom detta problemområde som inte är unikt fördataindustrin. Utredningen konstaterar också att en upprustning har skett genominrättandet av exportråd och enförstärkning av handelssekreterarnas resurser och att dessa organisationerockså kan tas i anspråk av dataindustrin. Dessutom finns möjligheter tillvissa skattelättnader för krediter vid export till främst statshandelsländer(prop. 1973:126, SkU 1973:43, rskr 1973:255). Jag finner det därför intemotiverat alt vidta särskilda åtgärder för dataindustrin. Utredningen harbeträffande offentlig upphandling konstaterat attteknikupphandUngskommittén kommer att behandla även väsentliga dataindustriellafrågor inom detta område, varför utredningen endast framfört vissa principieUa överväganden och förslag. Jag delar den avutredningen och ett stort antal remissinstanser framförda åsikten omönskvärdheten av affärsmässighet vid offentlig upphandling. Enligtvad jag har inhämtat kan ett betänkande väntas från teknikupphandlingskommittén , varför vidare överväganden bör anstå tUls dettaföreUgger. Utredningen föreslår att en i olikasammanhang lidigare diskuterad fråga om ett leasingbolag för upphandling avdatasystem inom sjukvärden åter tas upp till diskussion. Landstingsförbundetframhåller i sitt remissvar att ett sådant leasingbolag möjligen kan komma ifråga på . Jag anser att frågani första hand bör prövas av sjukvårdens huvudmän. Jag delarutredningens och remissinstansernas åsikt att effektiv dataöverföringär av betydelse för näringslivets ochförvaltningens möjligheter att rationellt utnyttja datatekniken och attdet är värdefullt att användarna i ettfidigt skede får kännedom om televerkefs planer beträffande nya tjänsterpå detta område. Efter vad jag har inhämtat frånchefen för innebär planeringatt underlag för ett beslut om ett allmänt datakommunikations- Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 44 nätför kommersiellt bmk kommer aft föreligga under innevarande år.Jag har också erfarit att en långtgående nordisk samordning pågår, vilket jagfinner glädjande. Jag delar utredningens uppfattning attplaner bör utarbetas för ökat utvecklingsarbete på datakommunikationsområdet.Jag återkommer tUl den frågan vid min anmälan av anslag till STU (sid. 138). förslag om åtgärder på utbildningsområdetvill jag efter samråd med chefen för framhållaföljande. Datatekniken och dess användningsområdenexpanderar snabbt och det är helt naturligt att detta förhållande liksomandra förändringar i samhället föranleder krav på utbUdnmgsåtgärder. Pådataområdet har därför en rad åtgärder vidtagits och detframgår av remissyttrandena att denplanering som pågår inom utbildningsområdet kommer att leda tUlytterUgare förslag som får prövas i vanlig ordning. Inom arbetar sålunda ensärskild grupp med projektet som omfattarplanering och ledning av olika pedagogiska åtgärder i samband med datornsanvändning i gmndskola och gymnasieskola. På den högre utbUdningens område pågår,enligt vad jag erfarit, inom universitetskanslersämbetet i samarbete medhögskolan i ett utredningsarbete, som bl. a. tar sikte påmöjligheterna att vid högskolan i införa en särskUd datatekniskutbUdningslinje. Forskarutbildningen ochforskningsorganisationen har fått och föreslås få en betydanderesursförstärkning genom inrättandet av ett antal högre /75 inrättades en professur i datorsystem vid tekniska högskolan i och en i informationsbehandling, särskUt datalogi, vid högskolan iLinköping. Chefen för har tidigare denna dag(prop. 1975: 1 bU. 10 E 11) föreslagit, bl.a. med hänvisning till utredningens prioritering av använ-darinriktadutbildning och forskning, inrättandet av en professur i informationsbehandling, särskUt administrativdatabehandUng, vid i . Utredningen harlämnat förslag om vissa kompletterande användarfrämjande åtgärder.Bl. a. föreslås att staten ger bidragtill användarsamarbete inom och organiserar en försöksverksamhet vid numera enheten förföretagsutveckling vid statens industriverk för att underlättadatateknikens användning i mindre företag. Utredningen och det stora flertaletremissinstanser anför att ett ökat stöd till användarna av datatekniken ärnödvändigt. Många remissinstanser anser att det kan finnas behov också påandra områden än dem som utredningen påvisat. F. n. föreligger ingen klaruppfattning om och Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 45 samladbild av stödbehovet. Jag avser därför att i annat sammanhang föreslå regeringenatt ge statens industriverk i uppdrag att skyndsamt utreda denna fråga. Härvidavses verket särskUt beakta behovet av stöd till mindre och medelstoradataanvändare, stöd till ADB-konsult-ochservicebyråbranschen, eventuellt ytterligare stöd till m.m. Jag avser att föreslå att utredningsarbetet bedrivs så att industriverketkan redovisa resultatet i sin anslagsframställning . Utredningen föreslår att ett särskilt råd datarådet inrättas somfortlöpande kan följa utvecklingen på dataområdet och diskutera sig fram samlad bedömning. Vissa remissinstanser ställer sig positiva till förslagetmedan andra ställer sig avvaktande eller avstyrker. Enligt min meningär dataområdet inte en bransch i vanlig bemärkelse. Inom detta område verkar bådevaruproducerande industriföretag och tjänsteproducerande företag med olikaproduktions- och marknadsförhållanden. Det som förenar dem datatekniken börfrämst ses som ett väsentligt hjälpmedel, som sannolikt kommer att ha avgörandebetydelse för konkurrenskraften inom de flesta branscher. Mot denna bakgrundanser jag att flertalet av datarådets tiUtänkta arbetsuppgifter bäst löses i det sammanhang där resp. fråga hör hemma.I Ukhet raed vissa remissinstanser bedömer jag därför att dessa frågormed fördel kan handläggas av redan befintliga organ. Jag ansluter mig tillstatens industriverks åsikt att uppgiften att fortlöpande bevaka dataområdet ihuvudsak på det sätt som anges i utredningens betänkande och att utvärderaeffekterna av de föreslagna stödåtgärderna ligger inom verkets arbetsområde.Jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringen att ge industriverket iuppdrag att behandla denna fråga. Jag kommer därvid även att ta upp frågan omhur verket på lämpligt sätt, exempelvis genom att tillsätta en referensgrupp,kan inhämta olika bransch- och arbetstagarorganisationers synpunkier vad avserförhållandena på dataområdet. Vid min anmälan av anslaget Statens industriverk:Förvaltningskostnader (s. 54) kommer jag att ta hänsyn till härav föranleddaresursbehov vid verket. har förhållandena inomden grafiska industrin allt mer kommit att uppmärksammas. En särskUd arbetsgmppinom industridepartementet färdigställde en förstudie om dengrafiska industrin (Ds I 1969: 9). Arbetsgmppen fann det angeläget attbranschen i vissa avseenden blev föremål för fördjupade studier. Efter bemyndigandeav Kungl. Maj:t tUlkallade min företrädare sakkunniga med uppdrag att utföra vissaundersökningar rörande den grafiska industrin. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 46 De sakkunniga, som antognamnet grafiska kommittén (I 1970: 18), avgav betänkandet (SOU1974: 34) Grafisk industri i omvandling. Efter remiss haryttranden över betänkandet avgetts av (),universitetskanslersämbetet (UKÄ), (), statens pris- ochkartellnämnd (SPK), (), arbetarskyddsstyrelsen,styrelsen för arbetarskyddsfonden, statens industriverk, styrelsen för tekniskutveckling (STU), arbetsmiljöutredningen, pressutredning.