prop · FZ03206 · 1975-12-31 00:00:00 — a. av liberaliseringen av deinternationella betalningarna samt tillkomsten av det allmänna tull- ochhandelsavtalet (), europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) och deeuropeiska gemenskaperna (EG) har bidragit till en successivt ökadinternationell arbetsfördelning vilket i sin tur har fått återverkningar påstrukturomvandlingen inom såväl industri som handel. Deninhemska produktionen har minskat väsentligt inom vissa från försörjningsberedskapssynpunktväsentliga varuområden. Vissa försörjningsviktiga varor har sålunda fallitbort eller hotar att försvinna ur produktionen. Industrin har i växande gradblivit beroende av tiUförsel av halvfabrikat och komponenter från utländskaleverantörer. Tillsammans med en kraftig ökning av konsumtionsstandarden ochett vidgat varusortiment har denna utveckling inneburit att förutsättningarna fördet ekonomiska försvaret att verka i krislägen har förändrats och i vissa fall försvårats. a. denna bakgrund tUlkaUade dåvarande chefen för den4 särskUda sakkunniga för att utreda olika 1975/76: 206 23 metoderför att upprätthålla en tiUfredsställande beredskap inom varuområden som harväsentlig betydelse för försörjningen. De sakkunniga, som antog namnetförsörjningsberedskapsutredningen, hade till uppgift att i första hand se överbeklädnadssektorn, eftersom driftsinskränkningar och företagsnedläggningarfått allvarliga återverkningar på försörjningsberedskapen i fråga om kläderoch skor. Iaugusti 1972 lade utredningen fram ddbetänkandet (Ds H 1972: 3) Kläder och skor försörjningen i en kristid, med förslag till åtgärder för att förbättraförsörjningsberedskapen på beklädnadsområdet. Utredningen konstaterade att detförelåg en allmänt minskande självförsörjningsgrad inom detta område.Utredningens förslag lades tUl grund för en proposition i ämnet. De förslagtill åtgärder som där fördes fram godkändes av (prop. 1972: 127, FöU1972: 25, rskr 1972: 325). Underförsta försämrades beklädnadsindustrins marknadsläge. 1 enskrivelse framhöll överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF)att läget inom den svenska beklädnadsindustrin kännetecknades av försämradorderingång och därav föranledd produktionsminskning i en utsträckning somingav stark oro bl. a. från försörjningsberedskapssynpunkt. Motbakgrund av den från försörjningsberedskapssynpunkt allvarliga försämringen avbeklädnadsindustrins situation godkände under är 1975 förslag tiUvissa åtgärder för att trygga en tillfredsstäUande försörjningsberedskap påbeklädnadsområdet (prop. 1975/76: 57, NU 1975/76: 15, rskr 1975/76: 107).Åtgärderna avsåg bl. a. tidigareläggning av statiiga industribeställningar,ökad statiig lagerhållning samt ökad medelsram för statligt stod i form avavskrivningslån för investeringar samt lånegaranti. Vidare gällderiksdagsbeslutet förstärkta åtgärder för att främja teko- och skoindustriernasstrukturomvandling samt vidgat stöd för exportfrämjande åtgärder. 1975/76:57 anmäldes även beslut av regeringen om vissa handelspolitiska åtgärder,nämligen dels en begränsning av importen i fråga om skor av läder och plastsamt gummistövlar, dels licenstvång utan kvantitativa begränsningar förimporten av vissa tekovaror /76. Framställningarom åtgärder inom beklädnadsindustrin Somchefen för industridepartementet redovisar har ochbörjan av tUl regeringen överlämnats en rad framställningar frånfackliga organisationer, branschorgan och myndigheter med förslag till åtgärderför beklädnadsindustrin. I det följande behandlas sådana förslag som ärsärskilt avsedda att stärka försörjningsberedskapen. 1975/76: 206 24 Inom ÖEF upprättades ett samrådsorgan, det s.k. beklädnadsrådet. Rådet består av representanter för branschföreningar,arbetstagarorganisationer, statiiga myndigheter, ,och . lämnade den 30januari 1976 en promemoria tUl regeringen med förslag till åtgärder förförsörjningsberedskapen på beklädnadsområdet. I promemorian föreslås bl. a. att ÖEF får ytterligaremöjligheter att stödja investeringar i försörjningsviktig industri. Förslagetinnebär att avskrivningslån skall kunna ges för upp tUl av investeringensamt lånegaranti för resterande . På lån upptaget mot lånegaranti skallränta ej utgå. anser också att bestämmelserna för statligupphandling av tekovaror och skor m. m. även fortsättningsvis bör tillämpas. föreslår vidare, med hänvisning till vadförsörjningsberedskapsutredningen anför i sitt slutbetänkande (SOU 1975: 57)Varuförsörjning i kristid, att ett kapitalstöd i form av ränte- och amorteringsfrialån bör kunna ges för företagens behov av rörelsekapital. Frågan om staten i ökad utsträckning skall inträda somägare eller delägare i beklädnadsindustrin tas också upp av beklädnadsrådet.Rådet framhåller vikten av att staten genom direkt eller indirekt ägande i företagtryggar försörjningsberedskapen. Rådet anser att detta i första hand kan bliaktuellt i branscher där de statliga stödåtgärderna är av särskild storomfattning. Rådet tar också upp den svenska detaljhandelnsprissättningsmetod som rådet menar inverkar menligt på den svenskabeklädnadsindustrins avsättningsmöjligheter. Rådet anser det önskvärt med enförändring av nuvarande påläggssystem så att prisskUlnaderna mellan teko- ochskovaror tillverkade i och i utlandet inte ytterligare skärps i detaljhandelsledet. AB Kamgarn i är ett av de två kvarvarande kamgarnsspinne-riernai landet. ÖEF har i skrivelse till regeringen anmält attföretaget kommer att lägga ner produktionen av kamgarn och kardgarnom rörelsen inte kan överlåtas till staten. En nedläggning av företagetsspinneri är enligt ÖEF;s uppfattning synnerligen allvarlig frånförsörjningsberedskapssynpunkt. Företaget har en modern utrustning och kanframställa kamgarn av ulltyp från rayonfibrer, som framställs inom landet. Enmaskinpark hålls genom ÖEF:s försorg i beredskap för detta ändamål. har anmält till ÖEF att företaget genom StigtexAB har tecknat preliminäravtal med AB Kamgarn att överta spinnerirörel- 1975/76: 206 25 senvid AB Kamgarn. har vidare anmält sig berett att driva dessaspinnerier i första hand t. o. m. /81 under fömtsättning attstaten bidrar med täckning av en eventuell förlust. Denna beräknas till högst2,5 milj. kr. ÖEF har i skrivelse tUlregeringen anmält att ÖEF med förbehåll för statsmakternasgodkännande har träffat ett avtal med som bl. a. innebär att StigtexAB åtar sig att upprätthålla en viss produktion av kamgam och kardgarn.Avtalet innebär för ÖEF:s del bl. a. att ÖEF skalltillhandahålla ett räntefritt avskrivningslån, vilket skalltäcka men inte överstiga uppkommande förlust i företagetsspinnerirörelse. Det totala lånebeloppet skall maximalt få uppgå till 12,5milj. fördelat med högst 2,5 milj .kr. Deninhemska produktionen av beklädnadsvaror minskade avsevärt i förhällande tUlden samlade efterfrågan på den svenska marknaden . I prop.1975/76: 57 redovisades den kraftiga minskningen av självförsörjningsgraden förflera varugrupper inom beklädnadsområdet. Dennafrån försörjningsberedskapssynpunkt negativa utveckling har vid olika tiUfällenföranlett särskUda åtgärder från statsmakternas sida. a. beslöt riksdagenår 1972 om åtgärder för att trygga försörjningsberedskapen inombeklädnadsområdet (prop. 1972: 127, FöU 1972: 25, rskr 1972: 325). Åtgärdernahar medverkat till att väsentiig produktionskapacitet har kunnat bibehållasinom landet. Underförsta inträffade en betydande försämring av beklädnadsindustrinsmarknadsläge. 1975/76: 57 konstaterades att utvecklingen inte kunde fåfortsätta utan ingripande från samhäUet. Med pågående utveckling kunde vi förloraproduktionskapacitet i en sådan utsträckning att vi riskerade att i eneventuell framtida krissituation inte kunna uppfylla de försörjningsmäl somuppställts. Läget bedömdes särskilt kritiskt inom det grundtextila områdetdvs. tUl verkning av garner och vävnader samt inom skoområdet. I propositionenanmäldes vissa handelspolitiska åtgärder och föreslogs åtgärder inom landet föratt trygga försörjningsberedskapen. Förslagen godkändes av (NU1975/76: 15, rskr 1975/76: 107). Med de angivna åt gärderna förbättradesmöjligheterna för statsmakterna att vidta åtgärder för att upprätthålla entillfredsställande försörjningsberedskap inom be rörda områden. Ettinom överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) 1975/76: 206 26 upprättatsamrådsorgan, det s. k. beklädnadsrådet, har i en promemoria den 30 januari1976 till regeringen anmält att läget från försörjningsberedskapssynpunktförsämrats ytterligare och föreslår vissa åtgärder. Somchefen för industridepartementet redovisar är läget inombeklädnadsindustrin nu sådant att jag anser det nödvändigt med ytterligareåtgärder för att trygga att en från försörjningsberedskapssynpunkt godtagbarproduktionskapacitet bevaras inom landet. Sainordningav grundtextil bomullsindustri och skoindustri Somframhölls i prop. 1975/76: 57 är försörjningsläget särskilt inom det s. k.grundtextila området och skoområdet sådant att en fortsatt minskning avproduktionskapaciteten är allvarlig från försörjningsberedskapssynpunkt. Detfinns särskild anledning tiU oro beträffande möjligheterna för företagen inomden grundtextila bomullsindustrin att fortsätta driften i nuvarande omfattning.Jag bedömer att väsentliga fördelar står att vinna genom en samordning mdlan deenskilda företagen. Istatsmakternas beslut om bildande av (prop. 1969: 121, SU 1969:168, rskr 1969: 381) fastslogs att den ekonomiska för-svarsfaeredskapcn är ennaturlig uppgift för staten. skall fullgöra sysselsättnings-,försvarsberedskaps- eller andra speciella uppgifter som ägaren dvs. statenbegär att bolaget skall fullgöra. skall sålunda på statensuppmaning lämna offert för fullgörandet av sådana speciella uppgifter. Dettakan innebära att staten ersätter för de förluster som kanuppkomma tiU följd av företagets engagemang. Behovet och storleken av ettsådant stöd bedöms med utgångspunkt från de lämnade offerterna. Statsföretagsgruppenbestår av företag verksamma inom ett flertal branscher. Tyngdpunkten Ugger f. n.inom gruvindustrin, stålindustrin och skogsindustrin. En grupp företag hartillkommit av försörjningsberedskapsskäl. Hit hör bl. a. och Torvföräd-ling. Motbakgrund av det från försörjningsberedskapssynpunkt allvarliga läget inom dengrundtextila bomullsindustrin och med hänvisning tUl vad jag har anfört omStatsföretags AB uppgifter inom försörjningsberedskapen anser jag, att StatsföretagAB bör få i uppdrag att inleda förhandlingar med berörda företag i syfte att fåfram förslag till ägarmässig samordning av den grundtextila bomullsindustrin.Målet för bör härvid vara att tillsammans med intresseradeföretag i ett eller flera steg nå fram till den företagsstruktur som har debästa företagsekonomiska förutsättningarna och svarar motförsörjningsberedskapsbehoven. Uppdraget torde kunna genomföras inom ramen fördet offertförfarande som jag har närmare redogjort 1975/76: 206 27 1975/76: 152 (s. 47). Flera alternativa möjligheter till samordningkan tänkas bli aktuella. Förhandlingarna bör dock i första hand syfta till attett enda bolag med eller utan statligt delägande bildas. Chefenför industridepartementet avser att i annat sammanhang föreslå regeringen attlämna uppdrag till med denna inriktning. Beträffandeskoindustrin vill jag erinra om att ett särskilt strukturprogram förskoindustrin aktualiserades i prop. 1975/76: 57. a. framhölls attomställningsfrämjande åtgärder ensamma inte skulle kunna åstadkomma nödvändigaförändringar inom branschen. Förutsatt att försörjningsberedskapsstöd avtillräcklig styrka sattes in bedömdes det dock vara möjligt att genomföra en itiden koncentrerad insats för skoindustrins strukturella omdaning. Målet bordehärvid vara ätt på förhållandevis kort sikt åstadkomma en förändrad och merrationell företags- och arbetsställestruktur som är anpassad tillförsörjningsberedskapens krav på produktionskapacitet. /76 arbetar statens industriverk och ÖEF gemensamt med enutredning om alternativa sätt för den svenska skoindustrin att så lönsamt sommöjligt upprätthålla en från försörjningsberedskapssynpunkt nödvändigskoproduktion. Förslag skall lämnas i fråga om de åtgärder som bör vidtas föratt uppnå en ändamålsenlig branschstruktur. Det förutsätts att branschen självmedverkar och är pådrivande i denna omstrukturering. Utredningsresultatetberäknas föreligga vid slutet av . Jagavser att återkomma i dessa frågor när har lagt fram förslagtill ägarmässig samordning av den grundtextila bomullsindustrin samt närindustriverket och ÖEF har redovisat sitt utredningsresultat om skoindustrinsframtida struktur. Temporärsiödmöjlighet för företag inom fräinst skoindusirin Medanden nu redovisade utredningen om skoindustrin pågår kan det inträffa attenskilda företag kommer i en sådan situation att de finner en avveckling ellerstark nedskärning av produktionen vara påkallad. Detta kan också inträffaunder de förhandlingar med företagen om branschens framtida struktur som kanbli aktuella när utredningsresultatet föreUgger. Jag anser det angeläget attdet finns möjlighet att upprätthålla förförsörjningsberedskapen viktig produktion vid företag som bedöms behöva ingå ien omstrukturerad sko-industri. Stöd tUl sådan produktion bör kunna ges genom statiigalån grundade på det s. k. offertförfarandet. Offertförfaradet innebär att företagpå begäran av staten lämnar offert avseende merkostnaderna för att upprätthållaviss produktion. 1975/76: 152 föreslogs att offerter, som tidigareendast har lämnats av , i fortsättningen Prop.1975/76: 206 28 börkunna tas in även från privata företag. Det framhölls vidare att i de fall dåprivata företag erhåller statligt stöd måste samhället självfallet ges fullinsyn i företagets verksamhet. Destatliga lån grundade på offertförfarande, s. k. villkorliga försörjningsberedskapslån,som jag nu föreslår skall inrättas, bör utnyttjas för att i avvaktan på utredningsresultatetoch på resultatet av eventuella därpå följande förhandlingar trygga att en frånförsörjningsberedskapssynpunkt oundgänglig produktion bevaras inom landet. Viden bedömning av om lån skall utgå bör företagets möjlighet och vilja att på siktingå i en omstrukturerad skoindustri beaktas. Lånets storlek bör fastställas pågrundval av en av företaget lämnad offert avseende kostnaderna för att underen avtalad tid upprätthålla en viss överenskommen produktionskapacitet ochproduktion. Devillkorliga försörjningsberedskapslånen bör kunna underlätta den önskvärdasamordningen inom skobranschen. För sådana företag som har erhållitförsörjningsberedskapslån men som efter det att utredningsresultatetföreligger inte bedöms kunna ingå i skoindustrins framtida struktur, bör detfrån fall till fall kunna övervägas att helt eller delvis medge avskrivning averhållna försörjningsberedskapslån. Somjag har anmält bör få i uppdrag att inledaförhandlingar med företag inom grundtextil bomullsindustri i syfte att läggafram förslag till ägarmässig samordning av denna. Det kan inte uteslutas attdet även inom grundtextil bomullsindustri kan bli nödvändigt att temporärtstödja något företag genom villkorligt försörjningsberedskapslån för atthindra att en från försörjningsberedskaps-synpunkt nödvändig produktionförsvinner. Försörjningsberedskapslån bör därför om särskilda skäl föreliggerkunna utgå även till företag inom den grundte.xtila bomullsindustrin. Jagföreslår att ÖEF efter samråd med statens industriverk och arbetsmarknadsstyrelsengenom villkorliga försörjningsberedskapslån ges möjlighet att temporärt, dvs.under utrednings- och förhandlingstiden, trygga att en frånförsörjningsberedskapssynpunkt oundgänglig produktionskapacitet upprätthållsinom skoindustrin och den grundtextUa bomullsindustrin. Lånen bör vara ränte-och amorteringsfria och torde kunna redovisas i företagens balansräkning påsådant sätt att de inte negativt påverkar företagens ställning. Det får förutsättasatt företag som beviljats villkorligt försörjningsberedskapslån inte lämnarutdelning under tid då lånet uppbärs. Det ankommer på regeringen att efterförslag frän ÖEF meddela närmare föreskrifter för beviljande av villkorligaförsörjningsberedskapslån. Förnämnda lån beräknar jag ett medelsbehov av 12 milj. kr. Beloppet bör tas upp påfonden för låneunderstöd under ett investeringsanslag benämntFörsörjningsberedskapslån. Jag återkommer till detta i det följande vid minanmälan av anslagsfrågor. 1975/76: 206 29 som inte kan komma i fråga för försörjningsberedskapslån och somstår inför nedläggning finns möjlighet att genom sedvanligaarbetsmarknadsåtgärder säkra att en avveckling kan ske i socialt acceptablaformer. inom teko- och skobranscherna föreligger särskilda problem attanskaffa tillräckligt rörelsekapital för den lageruppbyggnad som regelmässigtmåste ske mellan de starkt markerade försäljningssäsongerna. Detta förhållandekan medföra att för försörjningsberedskapen värdefull produktionskapacitethotas av nedläggning. ÖEF har i sin promemoria pekat på behovet avsäsongkrediter. Som chefen för industridepartementet anmäler kommerchefen för att föreslå regeringen att meddelasärskilda föreskrifter om säsongsmässigt avpassade krediter till företag inombeklädnadsindustrin i form av industrigarantilån samt hantverks- ochindustrilån. Medde nu föreslagna villkorliga försörjningsberedskapslånen i förening medsäsongsmässigt avpassade krediter bedömer jag att möjlighet finns att frånförsörjningsberedskapssynpunkt avvakta med ett slutligt ställningstagande tillskoindustrins framtida utformning tiUs statens industriverk och ÖEF harpresenterat sitt utredningsresultat. Avskrivningslånför investeringar m. m. Är1972 skapades möjlighet att genom avskrivningslån för investeringar vidta rationaliseringsbefrämjandeåtgärder i syfte att bevara från försörjningsberedskapssynpunkt viktigproduktion inom landet (prop. 1972: 127, FÖU 1972: 25, rskr 1972: 325).Avskrivningslån kan ges aU textU-beklädnads-, läder- och lädervarutillverkning.Dessutom kan avskrivningslån utgå till tillverkning av gummiskor och rayonfibrer.Avskrivningslån har hittUls framför allt lämnats till grundtextil produktionsamt i viss utsträckning till läder- och skoindustrin. Jag vill erinra om att ÖEF,som administrerar avskrivningslånen, redan nu har möjligheter att i denutsträckning försörjningsberedskapsskäl motiverar det stödja investeringar äveninom ylle- och trikåindustrin. Utrymme för denna verksamhet anser jag förnärvarande finns inom den genom prop. 1975/ 76: 57 ökade ramen för avtal omavskrivningslån till teko-, sko- och garveriindustrierna. ÖEF:sbeklädnadsråd har föreslagit att avskrivningslån skall kurma ges för upp till75 % av företagens investeringar, lånegaranti för resterande samträntebefrielse på lån upptaget mot lånegaranti. I fråga om kapitalstöd i formav ränte- och amorteringsfria lån till företags behov av rörelsekapital villjag hänvisa till vad jag anförde i prop. 1975/76: 152. De regler som gäUerför kapitalstödet har enUgt min mening visat sig ändamålsenliga. Det finnssåledes inte anledning att nu ta ställning till frågan om ett mer allmäntinriktat kapitalstöd. 1975/76: 206 30 Vadgäller frågan att även i fortsättningen ge försörjningsberedskapsstöd vidupphandling inom landet bör denna fråga övervägas i samband med den årligaberedningen av ÖEF:s budgetframställning. ÖEFhar i skrivelse till regeringen anmält att AB Kamgarn iBorås kommer att lägga ner produktionen av kamgarn och kardgarn under år 1976om rörelsen inte kan överlåtas tUl staten. En nedläggning av företagetsspinneri, som är ett av de två kvarvarande kamgarnsspinnerierna i landetbedömer ÖEF som synnerligen allvarlig från försörjningsberedskapssynpunkt. ÖEFhar i skrivelse till regeringen anmält att hartecknat preliminäravtal med AB Kamgam att överta spinnerirörelsen vid ABKamgam samt att styrelsen med förbehåll för statsmakternas godkännande harträffat ett avtal med . Avtalet innebär att åtar sig attunder upprätthålla en viss produktion av kamgarn och kardgarn. ÖEF åsin sida skall tillhandahålla ett räntefritt avskrivningslån, vilketvarje år skall täcka men inte överstiga uppkommande förlust iföretagets spinnerirörelse. Det totala lånebeloppet skall maximalt få uppgåtill 12,5 milj. kr. fördelat med högst 2,5 milj. kr. Jagdelar ÖEF:s bedömning att det vore allvarligt från försörjningsberedskapssynpunktom spinnerirörelsen hos AB Kamgarn lades ner. Jag förordar att regeringen fårriksdagens bemyndigande att träffa det avtal som erfordras för att under nämndatidsperiod säkerställa den vid försörjningsviktiga produktionen ochproduktionskapaciteten på spinneriområdet inom en medelsram av högst 12,5 milj.kr. ÖEF:sbeklädnadsråd tar även upp detaljhandelns prissättningsmetod. Denna frågakräver inget ställningstagande från sida. Jag vUl emellertidupplysningsvis anmäla följande. Vidöverläggningar mellan statens pris- och karteUnämnd (SPK) och textilhandlareförbundhar från SPK:s sida förts fram önskemål att förbundet skall medverka till enomläggning av detaljhandelspåläggen som innebär en övergång från procentpåläggtill en prissättningsmetod med kronors- och örespålägg. Förbundet harförklarat sig viUigt att medverka tUl att få företag inom textil- ochdetaljhandeln att övergå till sådana prissättningsmetoder som SPK föreslagit.En arbetsgrupp har tillsatts med uppgift att komma fram med material somstöder detta syfte. Även har förklarat sig vilja medverkatill en utredning av den prissättningsmetod som tillämpas inom förbundet. I enliknande arbetsgrupp för skor medverkar representanter för . 1975/76: 206 31 Förden svenska tekoindustrin innebär en omläggning från procentuella pålägg tillen prissättning med kronors- och örespålägg att de svenska produkterna får ettgynnsammare utgångsläge i konkurrensen med den prisbilliga importen. I deöverläggningar som f. n. pågår meUan SKF och berörda branschorgan om enomläggning av detaljhandelspåläggen har det visat sig svårt att nå enacceptabel lösning. Om inte SPK och detaljhandeln kan nå en frivilliguppgörelse i denna fråga får det självfallet övervägas att genom lagstiftninggöra det möjligt att framtvinga en kalkylmetod med åsyftad verkan. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att 1. godkänna de åtgärder förförsörjningsberedskapen inom den grundtextila industrin och skoindustrin somjag har förordat, 2. bemyndiga regeringen att iöverensstämmelse med vad jag har förordat träffa avtal med . Anslagsfrågorför /77 DRIFTBUDGETEN Överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Under denna anslagspunkt harregeringen i prop. 1975/76: 152 föreslagit att för budgetåret1976/77 anvisa ett förslagsanslag av . Förprogrammet Beklädnad m. m. har på driftbudgeten beräknats . Påkapitalbudgeten har vidare för programmet medel beräknats förinvesteringsanslag om sammanlagt 39 milj. kr. Idet föregående har jag föreslagit att regeringen begär bemyndigandeatt träffa det avtal som behövs för att vid säkerställaförsörjningsviktig produktion och produktionskapacitet på spinneriområdet underen period av . Jag beräknar statens kostnader för detta ändamål tUlhögst 2,5 milj. kr. för /77. Jag förordar att förevarande anslagfår belastas med dessa kostnader. Medhänvisning till vad jag anfört i det föregående hemställer jag att regeringenföreslär atttill Överstyrelsen för ekonomiskt försvar för / 77 utöver i prop.1975/76: 152 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare . Prop.1975/76: 206 32 Nyttanslag (förslag) 12 000 000 Medhänvisning till vad jag har anfört i det föregående angående villkorligaförsörjningsberedskapslån hemställer jag att regeringen föreslår atttill Försörjningsberedskapslån för /77 anvisa ettinvesteringsanslag av . Prop.1975/76: 206 33 Utdrag av protokoll den 1 aprU1976 ....................... ... 2 Bilaga 1:Industridepartementet.............................. ... 3 Inledning ...................................................... ... 3 Utvecklingeninom beklädnadsindustrin................... ... 4 Utvecklingenunder ............................. ... 7 Föredraganden ............................................... ... 8 Utvecklingeninom beklädnadsindustrin .............. ... 8 HittiUsvidtagna åtgärder ............................... 9