prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — De medel som i avvaktan på ettställningstagande till även för nästa budgetår bör anvisas för särskildaåtgärder på skolområdet ger b!, a. möjligheter för en vidgad samverkan mellanskola och samhälle. En viktig fråga som SÖ tagit upp i sittinledande avsnitt är hur man i större utsträckning skall kunna öka det lokalaansvaret för skolans arbete och utveckling. Även i denna fråga har framförtförslag som innebär att ansvaret för och beslutsrätten angående utbildningsresursernasanvändning kan delegeras tiU lokala organ och tUl enskUda skolor. De merlångsiktiga perspektiven på ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna påskolans område utreds av utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK),SSK har i betänkandet (SOU 1974: 36) Skolan staten och kommunerna redovisat ivilken utsträckning staten styr det kommunala skolväsendet, redovisar isitt betänkande (SOU 1973: 48) Skolans regionala ledning sin syn påansvarsfördelningen mellan stat och kommun på skolans område. Det är enligtutredningens mening statens uppgift attange utbUdningens mål, riktiinjer och innehåll. Statsmakterna måstevidare ha ett avgörande inflytande över hur stora resurser totalt sett somskall disponeras för utbildningsändamål. Behovet av överblick överförhållanden i hela landet vid vissa beslut nödvändiggör också statiigmedverkan. Däremot lämpar sig enligt utred- Prop.1975:1 Bilaga 10 134 ningent, ex, frågor som kräver god kännedom om lokala förhållanden och spörsmål därstort utrymme finns för fri prövning väl för att avgöras på lokal nivå och avpolitiskt ansvariga organ. Av direktiven tillSSK framgår att utredningen bl, a. skall undersöka möjligheterna att komma framtill ett regelsystem för och gymnasieskolan som i väsentligt ökadgrad låter kommunerna och deras skolstyrelserta ansvaret för skolans verksamhet. Huvuduppgiften för SSK är således att nåden för skolans arbete mest gynnsamma avvägningen mellan å ena sidan decentrala bestämmelser som behövs för att de för skolan fastställda målen skallförverkligas och å andra sidan behovet av utrymme för de lokala inUiativ,åtgärder och ansvarstaganden som också ärnödvändiga för en väl fungerande skola, Enligt minuppfattning bör utvecklingen av ansvarsfördelningen på skolområdet gå iden riktning som länsskolnämndsutredningen förordat och som även angivits idirektiven till SSK. De remissinstanser somavgivit yttrande över länsskolnämndsutredningens förslag instämmer iprinciperna om ansvarsförskjutningen från staten till kommunerna beträffandeskolans lokala verksamhet. Remissinstanserna är emellertid ense om att utredningens förslag inte bör leda tUl några större förändringarav aktueUa förhållanden, utan betänkandet bör behandlas i ett störresanunanhang. Mot bakgrund härav finner jag i avvaktan på resultatet av SSK:sarbete att länsskolnämndsutredningens förslag inte nu bör leda tillförändringar i rådande förhållanden. Utredningsförslagetjämte remissvar bör fömtom vad gäller förslaget om avveckling av de tekniskaråden vid länsskolnämnderna i sin helhet överlämnas till SSK, Enfråga av väsentlig betydelse som nära hänger samman med skolans utveckling ochansvarsfördelning mellan centrala och lokala organ är hur resultatbedömningenav skolans mål och verksamhet skall göras och hur återföringen av dessaresultat skall ske. SÖ framhåller i sin inledning att det fortfarande finnsbrister när det gäller att länka samman den vardagsnära pedagogiken med deofta allmänt formulerade politiska utbildningsmålen. Det är här somansträngningar bör sättas in för att starkare än nu engagera skolstyrelser,skolledare, lärare och övriga inom skolan verksamma i arbetet för att uppnå deallmänt formulerade målen om elevens sociala utveckling, jämlikhet iutbildningen m, m. Det pedagogiskautvecklings- och forskningsarbetet och fortbildningsverksamheten är tvåbetydelsefulla instmment då det gäller att inrikta den dagliga verksamheten iskolan mot de utbildningsmål som samhället ställt upp. Jag kommer i detföljande att föreslå en ökning av anslaget till det pedagogiskautvecklingsarbetet. Jag räknar med att SÖ vid planering och genomförande av nyaforskningsprojekt fäster stor vikt vid projekt som rör samverkan mellan skolaoch samhälle. Prop.1975:1 Bilaga 10 135 Äveni lärarfortbildningen bör inriktningen vara sådan aft skolans roll i samhälletbeaktas. Den märkbara tendensennär det gäller valen av studievägar inom gymnasieskolan har förstärkts underdet senaste budgetåret. Det är de mera teoretiska linjerna som har förlorat ipopularitet till förmån för den mera yrkesinriktade utbildningen. Flera av deyrkesinriktade linjerna har ett betydande sökandeöverskott. Variationernamellan linjerna är dock mycket stora. Förutom vårdlinjen har el-tele-tekniskoch fordonsteknisk linje eft kraftigt sökandeöverskoft. Efterfrågan påutbildning är på dessa linjer mer än dubbelt så stor som antalet tUlgängligaelevplatser. Mellan läsåren 1971/72 och 1973/74 har också den Verkstadstekniska linjen stärkt sin positionbland de sökande tUl gymnasieskolan. För nästa budgetår räknar jag medatt det inom ramen för ett oförändrat antal utbildningsplatser skall varamöjligt aft kraftigt öka de tvååriga yrkesinriktade linjernas kapacitet och därigenomi ökad utsträckning tillmötesgå det förändrade elevintresset. Det ankommer påSÖ aft i sin planering beakta möjligheten att fylla det inte obetydliga antaletlediga platser som finns i skolans organisation. En sådan omfördelning avutbildningsplatserna inom gymnasieskolan, som jag i det följande föreslår,kommer att ställa stora krav på nyutrustning av undervisningslokaler. För atttUlgodose det ökade behovet av första uppsättningen av undervisningsmaterialföreslår jag i det närmaste fördubbling av anslaget för dessa ändamål. Ett grundläggande mål för gymnasieskolanär att ge möjlighet till utbildning för ungdomen i direkt anslutning tillgmndskolan. Den direkta övergångsfrekvensen från gmndskolan till gymnasieskolankunde beräknas tUl av årskullen 16-åringar 1973, Många ungdomaråterkonuner senare till gymnasieskolan. Erfarenheterna visar emellertid attåtskilliga ungdomar inte söker sig tillbaka till utbildning fastän de skulle habehov av sådan. Arbetslöshetsstatistiken visar också att merparten av denarbetslösa ungdomen saknar yrkesutbildning efter . Särskildaåtgärder behövs därför i syfte att göra dessa ungdomar medvetna omutbildningens betydelse och skapa intresse hos dem för att utnyttjautbildningsmöjligheterna. En arbetsgmpp har tillsatts inomutbildningsdepartementet med uppgift att kartlägga problem och överväga vilkaåtgärder som behöver vidtas vad gäller utbildning m, m, för gmppen1619-åringar i första hand den del av åldersgmppen som tillgodoses mindre väl avnuvarande utbildningsmöjligheter. Som en första åtgärd har jag, som redovisas idet följande, räknat med att korta kurser som speciellt riktar sig till frånutbildningssynpunkt svagmotive-rade elever inom den aktuella åldersgruppenskall anordnas i gymnasieskolan nästa budgetår. Syftet med dessa kurser är attunderiätta inträdet på arbetsmarknaden. De problem som denna arbetsgrupp haratt behandla tas även upp av en inom sysselsättningsutredningen tillsatt arbetsgmppsom behandlar ungdomens inträde i arbetslivet. Prop.1975:1 Bilaga 10 i36 Skolans studie- och yrkesorientering haren betydelsefull uppgift i att hjälpa eleverna tUl övertänkta val till olikaformer av frivUlig utbildning. Under innevarande budgetår har den enhetligaorganisationen för studie- ochyrkesvägledning i och gymnasieskolan genomförts. Samtidigthar en försöksverksamhet startats med uppsökande verksamhet bland ungdomar somlämnat och inte erhållit arbete eller efter grundskolaninte går vidare tUl gymnasieskolan ellerannan utbildning. Syftet med den uppföljande verksamheten är att ge dessa ungdomar ytterligare upplysning och vägledningför att stärka deras ställning på arbetsmarknaden. Verksamheten är viktig inte minst mot bakgrund av vad jagtidigare redovisat om utbildningsbakgrunden hos den arbetslösa ungdomen. Jagräknar med en fortsatt försöksverksamhet nästa budgetår. Även undernästa år räknar jag med en intagning av 180deltagare i den utbUdning av studie- och yrkesvägledare som är förlagdtill lärarhögskola. Studie- ochyrkesorienteringen är också ett viktigt medel för att motverka könsrollsbundna studie- ochyrkesval. Sådana tendenser återspeglas redan i vid elevernas valav tillvalsämne och fritt valt arbete. Vid valet till gymnasieskolan ärmönstret än mer framträdande. Åtgärder inom utbildningsområdet för ökadjämställdhet mellan män och kvinnor kommeratt diskuteras och uppmärksammas över hela världen , somav generalförsamling proklameratssom Internationella kvinnoåret, under temat . UtbUdningspoUtiken spelar en viktig roll i samtliga dessa treavseenden. Det räcker emellertid inte med att rättigheter i olika avseendenlagfästs. Man måste också åstadkomma förändringar i de traditioneUa attitydersom begränsar utövandet av rättighetema, såvälför män som för kvinnor. I utbildningssammanhang måste detta förhållandeuppmärksammas bl. a. i frågor som rör studie- och yrkesval, som jag nyssframhållit. I har,såsom framgått av föredragande statsrådets redogörelse tidigare denna dag under tredjehuvudtiteln, delegationen för jämställdhet mellan män och kvinnor fått iuppdrag att stimulera och samordna aktiviteter med anledning av detinternationella kvinnoåret. Ett fortiöpandesamarbete sker redan nu mellan delegationen och utbildningsdepartementetpå utbildningsområdet. Olika insatser inomutbUdningsområdet för att öka jämställdheten mellan män och kvinnor har berörts i olika sammanhang under desenaste åren (jfr prop. 10 s.188189 och prop. 10 s. 113114). Under första hälften av innevarandebudgetår beräknas en slutrapport föreliggaöver den första etappen av SÖ:s särskdda könsrollsprojekt. Rapporten börbilda utgångspunkt för fortsatta åtgärder på skolans Prop.1975:1 Bilaga 10 137 område för att främja strävandena för ökad jämstäUdhet.Självfallet bör sådana åtgärder inbegripa även den högre utbUdningens och vuxenutbildningens roll i sammanhanget. Parallellt medprojektarbetet inom SÖ har arbetsmarknadens kvinnonämnd i samverkanmed och SÖ utarbetat ett studiepaket om könsroller,vilket är avsett som ett hjälpmedel för lärarna vid diskussioner omkönsrollsfrågorna i alla ämnen och på alla stadier, främst igrundskolan men också i andra sammanhang. Lärarnas viktiga roll i sammanhanget liarunderstrukils i direktiven till 1974 årslärarutbildningsutredning och bör också beaktas vid planeringen av fortbildningsverksamheten under nästabudgetår. Som ett led i jämställdhetsåtgärdernaföreslås en fortsatt utbyggnad av utbildningen av barnskötare ochförskollärare. Försöksverksamheten för att få en jämnarefördelning mellan könen av studerande vid förskollärarutbildning kommer attpågå även nästa läsår. Erfarenheterna har även under det senaste försöksåretvarit positiva. En delrapport frånSÖ om sökande och antagna fUl gymnasieskolan /74 visar, att könsrollerna fortfarande slårigenom kraftigt när elever väljer linje i gymnasieskolan. Insatserinom studie- och yrkesorienteringen krävs för att motverka detta förhållande. Snedfördelningenmellan könen måste uppmärksammas även inom den högre utbildningen. Ett arbete för att kartiäggakönsrollsproblem har påbörjats inom univershetskanslersämbetets område ochhithörande frågor förutsätts, som nämnts idet föregående, komma att behandlas i samband med uppföljningen av SÖ:skönsrollsprojekt. har (prop. 1974: 145, UbU 1974:39, rskr 1974: 380) beslutat om nya regler för i vilken utsträckning elevernai skall erhålla läromedel som gåva att gälla fr. o. m. den 1 juli1976. Enligt beslutet bör eleverna i som gåva få centralaläromedel i den utsträckning som krävs för en allmän överblick av det huvudsakligainnehållet i lärokursen. Jag avser att senare föreslå regeringen attskolstadgans bestämmelser i frågan ändras i enlighet härmed. Fram till gäller således nuvarandebestämmelser. har under desenaste två decennierna blivit ett invandrarland. Även om invandringen sjunkit kraftigt iomfattning har antalet invandrarbarn ändå ökat. Det finns i dagca 60 000 barn med utländskt medborgarskap iskolpliktig ålder i landet. För invandrareleverna finns det starka skäl attgöra särskilda insatser. De mest kostnadskrävande åtgärderna gäller f,n, stödundervisningen i , som av SÖ beräknas kosta 21 mUj, kr,, ochhemspråksundervisningen i samma skolform. Det pedagogiska utvecklingsarbetet ochden moderna språkforskningen har bl, a, visat på betydelsen av attspråkinlärningen sker så Prop.1975:1 Biiaga 10 ] 38 tidigtatt invandrarbarnen ges möjlighet att bevara och utveckla sitt modersmål. Entidig och grundläggande träning i barnets modersmål underlätfar en harmoniskutveckling senare i livet, liksom en effektiv inlärning av andra språk. Dettaanses inte minst viktigt för andra och tredje generationen invandrare. I skolanär man också väl medveten om betydelsen av undervisning i hemspråket. a, av att undervisning ihemspråk ges i större utsträckning än tidigare, SÖ:s nya läroplanssupplementom invandrarundervisning har gett lärarna ökad möjlighet att ge invandrarelevernaen förbättrad undervisning. har i betänkandet(SOU 1974: 69) Invandrarna och minoriteterna ingående tagit upputbildningsfrågor till behandling och utifrån en mer principiell utgångspunktföreslagit ökade insatser för undervisning av invandrarbarn. Det bör i dettasammanhang anmälas för aft jag har tillkallat en särskildarbetsgrupp för att på skolområdet vidareutveckla de principiella förslaginvandrarutredningen .lagt fram. Ett viktig- roblem som måste lösas föratt nå bättre resultat i invand-rarundervisvrf-.genär skolans försörjning med lämpligt utbUdade lärare. För att tillgodosedet stora behovet av finskspråkiga klasslärare har under innevarande budgetårinrättats en särskild utbUdningslinje för sökande som är finsktalande. Jagräknar med att intagning till denna särskilda utbildning skall förekomma ävennästa budgetår. Som jag återkommer tUl föreslåsför nästa budgetår förändringar iintagningskapaciteten för lärarutbildningen. En anpassning av kapacitetenhar under senare budgetår successivt skett i takt med den förbättradetillgången på lärare inom skolväsendet. /70 togs ca 6 200lärarkandidater in till klass- och ätrmeslärarutbildning. För nästa budgetårföreslås en intagning av ca 1 700 studerande vid dessa utbildningslinjer. På vissa områden finns fortfarande enkvardröjande lärarbrist. Det gäller bl. a. vissa speciallärare och framför alltförskollärare. Den kraftiga expansionen av barnstugesektorn har för mångakommuner inneburit problem att få tiUräckligt med utbUdade förskollärare. Jagförordar en avsevärd ökning av intagningskapaciteten till denna utbildningunder nästa budgetår. Frågan om lärarutbildningens mål,struktur och innehåll utreds f. n. av lärarutbildningsutredning.Frågan om den framtida utformningen av den s. k. övningsläramtbildningen harbehandlats av lärarutbildningskommittén i betänkandet (SOU 1972: 92) Fortsattreformering av lärarutbildningen. Kommitténs förslag går bl. a. ut på ett konsekventgenomförande av ett tvåämneslärarsystem för de aktuella ämnena. Jag kommer senare att föreslå regeringen att lägga fram ensärskild proposition till vid där vissa avkommitténs förslag kommer att behandlas. Prop.1975:1 Bilaga 10 139 Inomutbildningsdepartementet pågår f, n, ett arbete med att anpassa gällande författningsbestämmelser inomutbildningsområdet till lagen omanställningsskydd. Samråd äger därvid rum med personalorganisationerna. Vid minastäUningstaganden till av SÖ och andra myndigheter och organisationer gjorda framstäUningar omreformer inom skolans område har jag lagtsärskUd vikt vid förslag som avser de handikappades situation. Jag föreslåri det följande ökade insatser inom specialskolans ram och ökade medel till personell assistans och teknisktadministrativa stödåtgärder för handikappade inom ochgymnasieskolan samt förstärkning av den särskilda undervisningen av allergisjukaoch gravt infektionsskänsliga elever igrundskolan och gymnasieskolan, SÖhar i årets anslagsframställning föreslagit en rad olika förändringar av nugäUande regler om och ökningar av statsbidrag till skolan. Vissa av deföreslagna förändringarna har nära samband med de förslag som avgivit, andra har anknytning tUl SSK:s arbete. Jag återkommertill dessa frågor under respektive anslag. Vidare har lärarförbundhemställt om införande av ett system med statsbidrag till s, k, reserwikarier.Denna fråga bör enligt min mening behandlas i samband med beredningen av . a) centrala och regionalamyndigheter m. m. 1973/74 Utgift1974/75 Anslag 1975/76 Förslag 61314 839 63 237 000 70 414 000 (), vars arbetsuppgifter framgår av den för verket gäUande instruktionen (1965: 737,omtryckt 1974: 441, ändrad senast 1974:637), är organiserad på fem avdelningar, nämligen en undervisningsavdelningför skolan (S), en undervisningsavdelning för vuxenutbildning (V), en avdelning för läramtbildning ochpedagogiskt utvecklingsarbete (L), en avdelning för planering (P) och enavdelning för administrativa frågor (A), Inom SÖ finns 18 byråer, som fördelasmellan avdelningarna enligt SÖ:s bestämmande. Hos SÖ finns vidareen skolöverläkare samt sektioner för information och för rationaliserings- och utredningsarbete. Beräknad ändring 1975/76 -f9 498 000 därav ersättning fill expertis (5 156 000) (-1-1043 100) (4- 416 000) -f 7 400 -f 405 000 (60 000) (4-3 000) (4- 3 000) -f 905 400 (4- 150 000) -L 11 434 000 1, Pris- och löneomräkningm. m, ,, varav avser höjt lönekostnadspålägg, 2, 1 O-alternativeträknar SÖ med en minskning av medlen för expertis, SÖ räknar vidare med enminskning med fem skolkonsulenter, tre Prop.1975:1 Bilaga 10 141 gymnasieinspektörer,två amanuenser i befordringsgång och fyra biträdenI befordringsgång, SÖ räknar dessutom med en minskning av reseersättningaroch expenser. 3, På byrå S 1 leds istort sett all verksamhet direkt av undervisningsrådet, SÖ anser detnödvändigt att byrån tUlförs en fast tjänst föratt möjUggöra en uppdelning av de arbetsledande uppgifterna, SÖ föreslåratt detta sker genom att en tjänst som avdelningsdirektör inrättas samtidigtsom en tjänst som skolkonsulent dras in, (-f ,) 4, SÖ föreslår att byråS 1 tUlförs en finsktalande och en serbokroa-tisktalande skolkonsulent (-1- ,), 5, Antalettjänster för gymnasieinspektörer bör enligt SÖ utökas med fem. Denna utökningav antalet tjänster medför en ökad administration varför ytterligare en biträdestjänst påbyrå S 2 föreslås, (-f ,) 6, En tjänst sombyrådirektör på byrå S 6 för kompetens- och intagningsfrågor föreslås. Medlenför expertis föreslås minskas med belopp motsvarande lönekostnaden för dennatjänst, (4- .) 7, En tjänst somskolkonsulent på byrå V 2 föreslås (-f ), 8, SÖ föreslår enfortsatt utbyggnad av den centrala organisationen för den av SÖ anordnadearbetsmarknadsutbUdningen, Byrå V 3 föreslåsutökas med 15 tjänster, varav 11 för handläggare och fyra för övrig personal,(-f .) 9, En extra tjänst somavdelningsdirektör på byrå P 3 föreslås utbytasmot en extra ordinarie tjänst som avdelningsdirektör. Medel motsvarande lönekostnaderna för den extra tjänstenföreslås avräknas från medlen tUl expertis, (4- ,) 10, Enligt SÖ behövs entjänst som förste byråsekreterare på byrå A 2 för granskning av statsbidragtill studiecirkelverksamheten, I sina förslagavseende medel för expertis har SÖ räknat . för samma arbetsuppgifter,(,) 11, Mot bakgmnd av iförsta hand de ökade arbetsuppgifter som dennya lagstiftningen om anställningsskydd och frågor rörande perso-naldemokrafifört med sig föreslår SÖ att byrå A 3 utökas med en tjänst som byrådirektör.Vidare föreslås att byrån förstärks med en kvalificerad tjänst försammanhållning och ledning av personalredovisnings-och lönerutinerna under chefen för personalenheten. Härutöver föreslåsatt byrån förses med en tjänst som förste byråsekreterare för intern utbildningav SÖ:s personal, (-|- ,) 12, Ansvaretför utbUdningen i system S av personal vid myndigheter ochredovisningscentraler har överförts från tUl resp, redovisningsgmpp.SÖ föreslår därför att två tjänster som förste byråsekreterare förUtbUdning i system S inrättas, (-f- .) 13, Medelsbehovet för expertis beräknasöka tUl , (-{- ,), Prop.1975:1 Bilaga 10 142 14, Bibliotekssektionenöverfördes tiU statens kul turråd. Detta medför en minskning av lönekostnaderna vid SÖ. 15, Det ökademedelsbehovet för expenser avser till största delen ökade omkostnader tillföljd av de föreslagna nya tjänsterna. En ökning av medel avsedda förframställning och distribution av prov samt en ökning av medlen förrepresentation föreslås. Enligt SÖ bör medel för information om skolväsendetanvisas under ett särskUt anslag. beräknas för dettaändamål. Omkostnader hänförbara till bibliotekssektionen föresläs bliborträknade. SÖ räknar med att kostnaderna för kontorsdrift och bibliotek ökarmed . (4-1 660 500 kr,) 16, SÖ föreslår att medelberäknas för läromedelsnämnden på samma gmnder som innevarande budgetår.Enligt SÖ bör medel tUl löner och arvoden avseende läromedelsnämnden inteberäknas under en särskild anslagspost nästa budgetår. för Sverigesvuxenstuderande har i skrivelse till utbildningsdepartementetanhållit om aft gymnasieinspektörernas inspektionsrätt utsträcks attäven omfatta de statliga och kommunala vuxengymnasierna och att SÖ får deytterligare tjänster som kan erfordras för denna utvidgning avinspektionsrätten. () har föreslagit enbetydande utökning av antalet tjänster vidöverstyrelsen. Jag är, med hänsyn tUl att överstyrelsens organisationoch arbetsuppgifter f. n, ses över av utredningen om skolan, staten ochkommunerna (SSK), inte nu beredd att föreslå några mer omfattandepersonalförstärkningar, SÖ har föreslagit en utökning av antaletgymnasieinspektörer. Det finns flera personalgrupper med arbetsuppgifter somligger nära gymnasieinspektörernas. Det ankommer på SSK att överväga hurutvärderingen av skolan bör vara orgatuserad och hur ansvaret förutvärderingen bör fördelas. I avvaktan på att SSK:s arbete i denna del slutförsbör någon ökning av antalet gymnasieinspektörer inte ske. Jag är mot dermabakgmnd inte beredd att biträda de önskemål avseende gymnasieinspektionen somframförts från arbetsorganisationen för vuxenstuderande, (5) SÖ föreslår även för nästa budgetår enutökning av antalet tjänster vid byrå V 3 som handhar den av SÖ anordnadearbetsmarknadsutbildningen. Behovet av personalförstärkning vid denna byrå börenligt min mening övervägas i samband med beredningen av förslag från kommitténför översyn av arbetsmarknadsutbildningen. Jaganser i likhet med SÖ att det är värdefullt att det vid SÖ finns Prop.1975:1 Bilaga 10 143 konsulentersom behärskar de vanligaste invandrarspråken. Jag har därför beräknat medel för en finskfalandeskolkonsulent, (4) Ansvaret förutbildningen i system S av personal vid myndigheter och redovisningscentralerkommer enligt vad jag erfarit att ligga kvar hos . Jag har därför inte räknat medel förutbildning i system S under detta anslag, (12) Jag biträder SÖ:s förslag att inrätta entjänst som avdelningsdirektör vid byrå S 1samtidigt som en tjänst som skolkonsulent dras in. Jag har räknat med en minskning av medlen till expertismotsvarande den kostnadsökning denna förändring medför, (3) Övriga föreslagnatjänster är jag mot den bakgrund som jag angav inledningsvis under detta anslaginte beredd att förorda, I likhet med SÖräknar jag med minskade kostnader för överstyrelsen genom att bibliotekssektionen överfördestill , (14) Beträffande medlentUl expenser biträder jag SÖ:s förslag avseende automatisk databehandUng, Förframställning och distribution av prov beräknasoförändrat belopp, SÖ har föreslagit att medel för information skall beräknas under ett särskilt anslag.Jag anser att medel även fortsättningsvis bör beräknas under förevarandeanslag. Ytterligare , bör anvisasför informationsändamål, (15) Medel för läromedelsnämnden bör även ifortsättningen beräknas under en särskUd anslagspost, (16)