prop · FZ0346 · 1975-12-31 00:00:00 — omenhetliga regler för beräkning av socialförsäkringsavgifter på uppdragslnkomsterm. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås enhetliga regler för beräkning av socialförsäkringsavgifterpå uppdragsinkomster. Enligt gällande regler erlägger uppdragstagaren socialförsäkringsavgifterom inte uppdragsgivaren enligt s. k. likställighetsavtal har åtagit sigavgiftsskyldighet. Förslaget i propositionen innebär att uppdragstagarebefrias från avgiftsskyldighet och att i stället uppdragsgivare automatisktskall vara skyldig att erlägga socialförsäkringsavgifterna.Avgiftsskyldigheten får i stort sett samma omfattning som den nu har föruppdragsgivare som har träffat ett fullständigt likställighetsavtal. Uppdragsinkomstskall enligt förslaget vid beräkning av sjukpenninggrundande ochpensionsgrundande inkomst alltid anses som inkomst av anställning. Härigenomfår uppdragstagarna samma trygghet inom ATP som anställda. Ifråga om egenföretagare behålls den nuvarande möjligheten att i fråga omsocialförsäkringsavgifter kunna träffa likställighetsavtal beträffande visst arbete.Det föreslås att omfattningen av uppdragsgivarens avgiftsskyldighet när avtalträffas skall vara densamma som den som föreslås för annan uppdragsersättning.Uppdelning i begränsade och fullständiga likställighetsavtal skall inte längreförekomma. Ipropositionen föreslås vidare att lön som utgår till anställd i varje form avverksamhet som bedrivs i av utländsk arbetsgivare skall hänföras till inkomstav anställning vid beräkning av ATP-avgift och vid beräkning avpensionsgrundande inkomst för ATP. Förslaget innebären förstärkning av ATP-skyddetför berörda arbetstagare. Denya reglerna föreslås träda i kraft . IRiksdagen 1975/76. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrives att 3 kap. ;, 11 kap. 2S och 19 kap. 1 ! ; lagen (1962:381) omallmän försäkring' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse Sj II k p c n II i n ggr II n cl a n de inkomst är den inkomst i penningar eller naturaförmåner i form av kost eller bostad, som försäkrad kan antagas för år räknat komma att tills vidare åtnjuta av eget arbete, antingen såsom arbetstagare i,allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Sjukpenninggrundande inkomst ftstställes av . Inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete skola därvid var för sig avrundas till närmast lägre hundratal kronor. För tid då undantagande från försäkringen för tilläggspension enligt 11 kap. 7 >; gäller för den försäkrade skall inkomst av annat förvärvsarbete icke beaktas. Vid beräkning av sjukpenning- Vid beräkning av sjukpenning- grundandeinkomst bortses från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete i denmån summan därav överstiger det vid årets ingånggällande basbeloppet. Belopp, från vilket sålunda skall bortses, avräknas iförsta hand på inkomst av annat förvärvsarbete. Ersättning i penningar ellernaturaförmåner som i första stycket sagts för arbete som.försäkrad utför förannans räkning utan att vara anställd i dennes tjänst anses såsom inkomst avanställning, .wwV/(7 den försäkrade och den .som ingivit ersällningen äro ensedärom samt överenskommelse tillika träffas enligl 11 kap. 2 i; andra stvcket:och skall i dylikt fall den förre grundandeinkomst bortses från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete i denmån summan därav överstiger det vid årets ingång gällandebasbeloppet. Belopp, från vilket sålunda skall bortses, avräknas i första handpå inkomst av annat förvärvsarbete. Ersättning i penningar eller naturaförmånersom i första stycket sagts för arbete som någon utför för annans räkning utanatt vara anställd i dennes tjänst skall, om ersättningen under etl år upfigåil lillminsl femhundra kronor, anses såsom inkomst av anställning. Ar ersällningenall hänföra lill inkomst av rörelse som bedrivits av den som utfört arbeteteller av ' Lagen omtryckt 1973:908. 1975/76:46 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse anses såsom arbetstagare och den se- jordbruksjåslighelsom denne brukat nare såsom arbetsgivare. skall vad nu sagts gälla endast såvida denne och den som utgivit ersättningen äro ense därom. 1de fall som nämnts skall den som iilföri arbetet anses såsom arbeistagai-eoch den som utgivit ersättningen såsom arbetsgivare. Beräkning avsjukpenninggrundande inkomst skall, där förhållandena ej eljest äro kända förförsäkringskassan, grundas på de upplysningar, som kassan kan inhämta av denförsäkrade eller dennes arbetsgivare eller som må kunna framgå av denuppskattning, som vid taxering gjorts av den försäkrades inkomst. Inkomst avarbete för egen räkning må ej beräknas högre än som motsvarar skälig avlöningför liknande arbete för annans räkning. Utgöres inkomst helt eller delvis avnaturaförmåner, skola dessa uppskattas efler de regler, som tillämpas vidberäkning av preliminär skatt. 2s Med inkomst av anställning avses den lön i penningareller naturaförmåner i-form av kost eller bostad, som försäkrad åtnjutit såsomarbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Till sådan inkomst hänföres dockicke från en och samme arbetsgivare åtnjuten lön som ej uppgåtttill femhundra kronor. Såsom inkomst av anställning anses även a) sjukpenningenligt denna lag eller lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring ellermotsvarande ersättning som utgår enligt annan författning eller på grund avregeringens förordnande, i den mån ersättningen träder i stället för försäkradsinkomst såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst, b) föräldrapenning, c) vårdbidragenligt 9 kap. 4;, d) dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa, e) kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371)om kontant ar betsmarknadsstöd, O utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning i formav dagpenning och stimulansbidrag, g) timstudiestöd, inkomstbidrag och vuxenstudiebidragenligtstudiestödslagen (1973:349) samt h) delpension enligt lagen (1975:380) omdelpensionsförsäkring. ' Senaste lydelse enligt förslag i prop. Enligt1975:379 träder första stycket punkten D i kraft och punktenh) i kraft . I fråga om ersällning i penningar eller naturaförmåner som i första stycket sägs för arbete som nå.on utfört för annans räkning utan alt vara anställd i dennes tjänst skall vad i 3 kap. 2 andra sivckei .sägs äga motsvarande tillämpning. Vid beräkning av inkomst av anställning skall hänsyn tagas till lön eller annan ersättning, som försäkrad åtnjutit från arbetsgivare, vilken är bosatt utom riket eller är utländsk juridisk person, endasi i fåll då den försäkrade sysselsatts här i riket eller tjänstgjort som ombord på svenskt handelsfartyg. Vad i detta stycke sägs skall icke gälla beträffande lön tJlI svensk medborgare, såframt svenska staten eller, där lönen härrör från utländsk juridisk person, svensk juridisk person, som äger ett bestämmande inflytande över den utländska juridiska personen, enligt av godtagen förbindelse har att svara för avgift till försäkringen för tilläggspension enligt 19 kap. I tj. Ersällning i penningar eller naturaförmåner som i förstastycket sägs för arbete som försäkrad utfört för annans räkning utan att varaanställd i dennes tjänst sk-all, om eisåiiningcn under elt år uppgåu lill minst500 kronor, anses såsom inkomst av anställning, såvida den försäkrade och densom iiigivii ersättningen varit ense därom; och skall i dylikt .fåll den förreanses såsom arbetstagare och den senare såsom arbetsgivare. Vid beräkning av inkomst av anställning skall hänsyn icketagas till lön eller annan ersättning, som försäkrad åtnjutit frånarbetsgivare, vilken är bosatt utom riket eller är utländsk juridisk person, /annat fåll än då den försäkrade sysselsatts vid skötseln av här i riket belägenfastighet dier i rörelse som bedrivs från här beläget .fäst driftställe ellertjänstgjort som ombord på svenskt handelsfartyg. Vad i detta styckesägs skall icke gälla beträffande lön till svensk medborgare, såframt svenskastaten eller, där lönen härrör från utländsk juridisk person, svensk juridiskperson, som äger ett bestämmande inflytande över den utländska juridiskapersonen, enligt av godtagen förbindelse har att svaraför avgift till försäkringen för tilläggspension enligt 19 kap. 1 ij. Hänsynskall ej heller tagas till lön eller annan ersättning från främmande maktshärvarande beskickning eller lönade konsulat eller från arbetsgivare, vilken tillhörbeskickning eller konsulat som sagts och icke är svensk medborgare. Vad idetta stycke sägs skall icke gälla beträffande lön till svensk medborgare ellerden som utan att vara svensk medborgare är bosatt i riket, såframt utländskbeskickning här i riket enligt av godtagen förbindelsehar att svara för avgift till försäkringen för till-läggspension enligt 19 kap.1 v;. 1975/76:46 5 Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse Den som åtagit sig förbindelse enligt tredje eller fjärdestycket skall anses såsom arbetsgivare. Arbetsgivare skall enligt vad nedan sägs för vae årerlägga socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen, folkpensioneringen ochförsäkringen för tilläggspension. Avgift till sjukförsäkringen och till folkpensioneringenutgår å summan av vad arbetsgivaren till arbetstagare hos honom ipenningar eller naturaförmåner i form av kost eller bostad utgivit såsom löneller, där fall som avses i 3 kap. 2 § andra stycket sista punkten är förhanden, annan ersättning för utfört arbete. Avgift till försäkringen för tilläggspension utgår åsumman av vad arbetsgivaren till arbetstagare hos honom i penningareller naturaförmåner i form av kost eller bostad utgivit såsom lön eller, därfall som avses i 11 kap. 2 § andra stycket är för handen, annan ersättning förutfört arbete, sedan från nämnda summa dragits ett belopp motsvarande det vidårets ingång gällande basbeloppet multiplicerat med det beräknadegenomsnittliga antalet arbetstagare hos arbetsgivaren . Härvid skallarbetstagare, som varit anställd med full arbetstid, räknas såsomen arbetstagare och arbetstagare, som varit anställd i mindreomfattning, medräknas i motsvarande mån. Det antal arbetstimmar som iallmänhet skall anses motsvara full arbetstid fastställes av regeringen efterförslag av . Genomsnittliga antalet arbetstagare beräknasmed en decimal. Om särskilda skäl föranleda därtill, mä avgift beräknas på sättsom avviker från vad nu stadgats men som giver i huvudsak samma resultat. Vid beräkning av avgift enligt Vid beräkning av avgift enligt denna paragraf skall hänsyn icke ta- denna paragraf skall hänsyn icke ta gas till arbetstagare, vars lön under gas till arbetstagare, vars lön ej uppgått lill femhundra kro- året ej uppgått till femhundra kro nor. Vad gäller sjukförsäkringen och nor. Vad gäller sjukförsäkringen och folkpensioneringen skall vidare, där folkpensioneringen skall vidare bort- ej fäll som avses i 3 kap. 2 andra ses från arbetstagare, som icke är ob- siyckei sista punkten är fÖr handen. ligatoriskt försäkrad enligt lagen om vid beräkning av avgift bortses från yrkesskadeförsäkring, c/to-, (/fl/'.//-og(7 arbetstagare, som icke är obligaio- år om arbete som utförts for annans riskt försäkrad enligt lagen om yr- räkning utan att anställning.förelegal, 'Senaste Ivdelse 1975:316. Såvitt angår försäkringen förtilläggspension skall hänsyn icke tagas till arbetstagares lön eller ersättningi vad den för år räknat överstiger det vid årets ingånggällande basbeloppet. Såvitt angår försäkringen för tilläggspension skallvidare bortses från arbetstagare, som vid årets ingång uppnått sextiofem årsålder, så ock från arbetstagare i fall då lön eller annan ersättning till honomantingen enligt 11 kap. 2 S tredje eller fjärde stycket icke räknas såsominkomst av anställning eller, om arbetstagaren icke är svensk medborgare ochej heller är bosatt härstädes, avser arbete utom riket. Avgift erlägges icke för arbetstagares lön vid sjukdomeller ledighet för vård av sjukt barn eller med anledning av barns födelsetill den del lönen motsvarar sjukpenning eller föräldrapenning, somarbetsgivare äger uppbära enligt 3 kap. 16 !?. Avgift erlägges ej heller förlön som arbetsgivare utgivit till hemmavarande barn för arbete utfört i hansförvärvsverksamhet i de fall avdrag för lönen ej får ske vid inkomsttaxeringen. från arbetstagare som varit bosatt utomlands och utförtarbetet utom riket. Såvitt angår försäkringen för tilläggspension skall hänsynicke tagas till arbetstagares lön eller ersättning i vad den för år räknatöverstiger det vid årets ingång gällande basbeloppet.Såvitt angår försäkringen för tilläggspension skall vidare bortses frånarbetstagare, som vid årets ingång uppnått ålder, så ock frånarbetstagare i fall då lön eller annan ersättning till honom antingen enligt11 kap. 2 § tredje eller fjärde stycket icke räknas såsom inkomst av anställningeller, om arbetstagaren icke är svensk medborgare och ej heller är bosatt härstädes,avser arbete utom riket. Avgift erlägges icke för arbetstagares lön vid sjukdomeller ledighet för vård av sjukt barn eller med anledning av barns födelsetill den dei lönen motsvarar sjukpenning eller föräldrapenning, somarbetsgivare äger uppbära enligt 3 kap. 16 ij. Avgift erlägges ej heller förlön som arbetsgivare utgivit till hemmavarande barn för arbete utfört i hansförvärvsverksamhet i de fall avdrag för lönen ej får ske vid inkomsttaxeringeneller för ersällning för vilken bevillningsavgift eriagls enligt lagen (1908:128s. 1) om bevillingsavglfterför särskilda.förmåner och rättigheter. Denna lagträder i kraft . Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgift som belöper på tid före den 1januari 1976. 3.Anmälan som avses i 11 kap. 7 första stycket lagen (1962:38l)om allmänförsäkring får återkallas före utgången av med verkan från och med den1 utan hinder av vad som stadgas i andra stycket första punktensagda paragraf Lag om ändring i lagen (1970:742) om lönegarantiavgift Härigenomföreskrives att 2 i; lagen (1970:742) om lönegarantiavgift skall ha nedanangivna lydelse. Arbetsgivare erlägger åriigen lönegarantiavgift med belopp som motsvarar en femtiondels procent av summan av vad arbetsgivaren utgivit som lön till arbetstagare i pengar eller naturaförmåner i form av kost eller bostad. Vid beräkningen av avgiften tages icke hänsyn till arbetstagare, vars lön understigit femhundra kronor. Vidare bortses vid denna beräkning från arbetstagare, som icke är obligatoriskt försäkrad enligt lagen (1954:243) om yrkessKadeförsäk-ring. Arbetsgivare erlägger lönegarantiavgift medbelopp som motsvarar en femtiondels procent av summan av vad arbetsgivarenunder året utgivit som lön till arbetstagare i pengar eller naturaförmåner iform av kost eller bostad eller, i fall som avses i 3 kap. 2 andra stycketsista punkten lagen (1962:381) om allmän försäkring, annan ersättning forutfört arbete. Vid beräkningen av avgiften tages icke hänsyn till arbetstagare,vars lön understigit femhundra kronor. Vidare bortses vid denna beräkningfrån arbetstagare, som icke är obligatoriskt försäkrad enligt lagen (1954:243)om yrkesskadeförsäkring, om ej fall som avses i 3 kap. 2 § andra slyckel sistapunkten lagen om allmän försäkring är for handen. Avgifterlägges icke för arbetstagares lön vid sjukdom eller ledighet för vård avsjukt barn eller med anledning av barns födelse till den del lönen motsvararsjukpenning eller föräldrapenning, som arbetsgivare äger uppbära enligtbestämmelserna i 3 kap. 16 i; lagen om allmän försäkring. Avgift erlägges ejheller för lön som arbetsgivare utgivit till hemmavarande barn för arbeteutfört i hans förvärvsverksamhet i de fall avdrag för lönen ej får ske vidinkomsttaxeringen. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgift som belöper på tid föreikraftträdandet. ' Som nuvarande lydelse anges 1975:320, som träder i kraftden . Lag om ändring i lagen (1959:552) om uppbörd av vissaavgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. Härigenomföreskrives att 2 S lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagenom allmän försäkring, m. skall ha nedan angiven lydelse. I denna lag förstås med arbetsgivaravgift: summan av arbetsgivarens avgifter enligt1 s; första stycket; avgiftsunderlag: belopp vara avgift, som avses i I Sförsta stycket, skall beräknas för arbetsgivaren; u t g i f t s å r: det kalenderår för vilketavgiftsunderlag skall bestämmas; slutlig avgift: arbetsgivaravgift som påföres vid denårliga avgiftsdebiteringen för nästföregående utgiftsår; preliminär avgift: belopp som enligt debitering skallerläggas eller eljest erlägges i avräkning på slutlig avgift; kvarstående avgift: avgiftsbelopp som återstår att erläggasedan preliminär avgift avräknats från slutlig avgift; tillkommandeavgift: arbetsgivaravgift som skall erläggas enligt beslut om debitering fattatsedan den åriiga avgiftsdebiteringen avslutats. Såvittgäller beräkning av avgiftsunderiag för avgift till sjukförsäkringen,folkpensioneringen och försäkringen för tilläggspension, /ö> lönegaranliavgiftsamt för arbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet skall med lön enligt denna lag förstås jämväl sådanersättning, som enligt 3 kap. 2 i; andra stycket sista punkten eller 11 kap. ;andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring anses såsom inkomst avanställning. Såvittgäller beräkning av avgiftsunderiag för avgift till sjukförsäkringen,folkpensioneringen och försäkringen för tilläggspension samt förarbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet skall med lön enligt denna lag förstås jämväl sådanersättning, som enligt 3 kap. 2 ! ; andra stycket sista punkten och 11 kap. 2 i?andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring anses såsom inkomst avanställning. Vad nu sagts äger dock icke tillämpning i fäll där ersättningen uigålilill utomlands bosatt person och avser arbete utom riket eller därbevillningsavgift eriagls enligt lagen (1908:128 s. I) om bevillingsav-gijier försärskilda förmåner och räiilg-heier. 1975/76:46 10 19 kap. 6 S lagen om allmän försäkring föreskrives om avgift som där avsesäger motsvarande tillämpning på annan avgift som uppbäres enligt förevarandelag. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om avgift som belöper på tid före ikraftträdandet. Prop.1975/76:46 11 Närvarande:statsråden , ordförande, och , , , ,, , , , , , Proposition om enhetliga regler för beräkning avsocialförsäkringsavgifter på uppdragsinkomster m. m. Riksdagenfattade beslut om skatteomläggning m. m, för (prop.1975:92, SkU 1975:25 och SfU 1975:17). Omläggningen innebär bl.a, attlåginkomsttagarna och de stora grupperna i de vanligaste inkomstlägena fårsänkt skatt jämfört med den skatteskala som gäller . För egenföretagarnainnebär omläggningen bl. a. att den från allmän arbetsgivaravgift avgiftsfriainkomstdelen höjs från . Skattereformen finansierasgenom höjda socialförsäkringsavgifter samt höjning av energiskatt och vissapunktskatter. De ändrade reglerna såvitt avser socialförsäkringsavgifternainnebär bl. a. avveckling av begränsningen för avgiftsunderlaget till 7,5gånger basbeloppet per årslön (det s. k. beloppstaket) för socialförsäkringsavgifternamed undantag för ATP-avgiften. Enligtgällande regler erlägger den som har inkomst av uppdrag socialförsäkringsavgifteri form av egenavgifter om inte uppdragsgivaren enligt s. k. likställighetsavtalhar åtagit sig avgiftsskyldighet. Egenavgifterna erläggs på uppdragsinkomsteri den mån dessa tillsammans med eventuella övriga inkomster understigerbeloppstaket. Med ett fullständigt likställighetsavtal följer skyldighet föruppdragsgivaren att erlägga - förutom ATP-och sjukförsäkringsavgift - avgift tillfolkpensioneringen, lönegarantiavgift saml avgift tillarbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet. Från den 1januari 1976 omfattar skyldigheten även avgifterna till delpensionsförsäkringen,arbetsmarknadsutbildningen och vuxenutbildningen. Vid begränsatlikställighetsavtal avser avgiftsskyldigheten för uppdragsgivaren endast ATP-avgiften. Prop.1975/76:46 12 1 propositionen om sänkning av den statliga inkomstskattenpåpekade jag (prop. 1975:92 s. 123) att likställighetsavtal allmänt gäller ifråga om uppdragsersättning som utgår från staten, att Svenska kommunförbundetoch på sina områden gett rekommendationer av samma innebördoch att samma anordning kan tillämpas även för andra uppdragstagare. Jagframhöll också att den framtida utformningen av dessa regler innefattades i detuppdrag som pensionskommittén (S 1970:40) har i fråga om avgiftsreglerna inomden allmänna försäkringen. Vid riksdagsbehandlingen noterade socialförsäkringsutskottet(SfU 1975:17s. 24)att kommittén hade för avsikt att skyndsamt behandla defrågor som avsåg likställighetsavtalen och att framlägga ett betänkande däromredan under hösten 1975. ' har i ett delbetänkande (SOU1975:74) Socialförsäkringsavgifter på uppdragsinkomster m. m. lagt framutredning och förslag om bl. enhetliga regler för beräkning av socialförsäkringsavgifterpå uppdragsinkomster samt ändrade regler i fråga om beräkning av pensionsgrundandeinkomst och ATP-avgift i fråga om lön från utländsk arbetsgivare i verksamhetsom bedrivs i . Efter remiss har yttranden över betänkandet avgivits avsocialstyrelsen, , , ,statensavtalsverk, länsstyrelserna i , och , ,och . (),, i (LO), (), Centralorganisationen /SR (/SR), (), (), ,() och Konstnärliga och litterärayrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS). Länsstyrelserna i och samt Kristianstadslän har bifogat yttranden från de lokala skattemyndigheterna i resp.Sundsvalls fögderi. har bifogat yttranden från deallmänna försäkringskassorna. Yttranden har därjämte inkommit från och A-pressens samt . ' Ledamöter: presidenten i , tillika ordförande, generaldirektören i arbelarskyddsstyrelsenGunnar saml riksdagsledamöterna . 1975/76:46 13 2 Gällande bestämmelser om socialförsäkringsavgifter m. m.2.1 Inledning Socialförsäkringarna finansieras genom arbetsgivaravgifteroch avgifter från försäkrade (egenavgifter) samt genom statsbidrag. Avgifterna och de procentsatser som tillämpas vid uttagunder samt beslutats för framgår av följande uppställningar. ,\rbetsgivaravgifter Procentsats .Arbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkringen m. m. Avgifttor yrke.sskadeförsäkringen Arbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildningen VuxenutbildningsavgiftArbetarskyddsavgift Lönegarantiavgift Härtill kommer byggnadsforskningsavgiften, som fr. o. m.år 1976 tas ut efter 0,7 96 av arbetsgivare inom byggnadsindustrin. Särskildaregler gäller för uttag av avgifter hos redare. SociaHbrsäkringsavgift till folkpensioneringen 4.20 6,20 I fråga om avgiftsunderiaget föreligger vissa skillnadermellan de olika social försäkringsavgifterna. Arbetsgivaravgifterna tas ut hos arbetsgivare på de kontantlöneroch naturaförmåner i form av kost och bostad, som utgår till anställda och somunder året uppgått till . efter eventuella kostnadsavdrag. Församtliga arbetsgivaravgifter gäller f n. att hänsyn inte tas till arbetstagareslön eller ersättning som överstiger det vid årets ingånggällande basbeloppet (. Det s. k. beloppstaket utgör således67 . Vid beräkning av underiaget för sociallorsäkringsavgiftentill ATP med- 1975/76:46 14 räknasinte ersättning till arbetstagare, som vid årets ingång fyllt . Vidavgiftsberäkningen görs vidare ett s. k. basbeloppsavdrag. Detta erhålls genomatt det vid årets ingång gällande basbeloppet multipliceras med det genomsnittligaantalet arbetstagare hos arbetsgivaren . Avgiften beräknas därefterpå den återstående lönesumman. Skyldighetenatt erlägga avgifter förutsätter vidare beträffande samtliga arbetsgivaravgifterutom socialförsäkringsavgiften till ATP antingen att arbetstagaren ärobligatoriskt försäkrad för yrkesskada eller att likställighetsavtal harträffats. Egenavgifternaerläggs på inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Med inkomst av annatförvärvsarbete förstås i sammanhanget främst inkomst av jordbruk, rörelseeller uppdrag.