prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — a. avden bild av relativt svag ekonomisk tillväxt i OECD-området som tecknas i kapitletom det internationella konjunkturläget; vidare förutsätts att vår export tillÖsteuropa och vissa , främst de oljeproducerande, fortsätter attuppvisa en mycket god tillväxt. Prisutvecklingen för totalexporten väntas blidämpad i jämförelse med 19731974. Ökningstalet 19741975 inrymmer mycketstora skillnader i bedömningarna för olika varugrupper: exempelvis tordejärnmalmspriserna komma att stiga medan trävarupriserna beräknassjunka . Fartyg exkluderade, utgör färdigvarorna irunt tal av exporten. Utvecklingen av färdigvamexporlen överensstämmerdärför ganska väl med tendensen för totalexporten, sådan den inledningsvisbeskrivits . Den vikande tendens som inträdde under loppetav 1973 blev dock förfärdigvaruexporten något mindre markerad än för totalexporten, eftersom råvaruexporten i själva verket sjönk tUl följdav begränsningar på utbudssidan. Exportvolymen av färdigvaror torde istörre utsträckning än vad som gällt för råvarorna ha följt efterfrågansutveckling under det senaste konjunkturuppsvinget. 1974 beräknas preliminärtha uppgått till . Huvudparten av färdigvarorna avsätts, liksområvarorna, i . Färdigvaruexporten till detta område, som framgårav tabell 3: 2, steg 19721973 med och beräknas preliminärt 1973 Bii.1 Preliminär nationalbudget 59 Tabell 3:1 Marknadstillväxten för färdigvaror (exkl.fartyg)' i OECD-området' 1971-1975 Bruttonationalprodukt vid "normala" importelasticiteier Faktisk färdigvaruimport (= marknadstillväxt) ' SITC 5-8, exkl. 68 och 735. ' Utom ,, , , , , och . Anm. 1.Sammanvägningarna är i samtliga fall gjorda med ländernas andelar i färdigvaruexport som vikter. Prognosernaför volymförändringarna är avrundade till närmaste hela resp. halva procent. 1974ha stigit med . MarknadstiUväxteninom OECD-området beräknas tUldrygt resp. (det sistnämnda talet är dock ytterst preliminärt).Sverige ökade således sina marknadsandelar 19721973, sannolikt också19731974. MarknadstUlväxten 19721973 hör till destörsta som noterats . Om man på samma sätt som förmarknadstillväxten väger samman tiUväxt ibmttonationalprodukten med andelarna i färdigvaruexport, finner manatt den vägda produktionstillväxtenuppgick till 19721973; den svenska industrin mötte således påsina utlandsmarknader en genomsnittlig importelastici-tet för färdigvaror somuppgick till närmare 3. Vid historiskt sett "normala" importelasticiteier skuUe den vägda genomsnittligaimportelastici-teten ha varit ungefär 2 och marknadstillväxten följaktligenca 19721973 jämför med den faktiska, . I tabell 3: 1återfinns likartade beräkningar och jämförelser för hela perioden 19711975. Att tillväxten i OECD-ländernasimportefterfrågan på färdigvaror 19721973 blev större än vad som vore attvänta med ledning av historiska tal för importelaslicitelema, stod i sambandmed att kapacitetsutnyttjandegraden i flertalet av länderna steg kraftigt19721973. En betydande del av efterfrågetiUväxten kom i detta läge att"spilla över" på importsidan. 19711972, då kapacitetsutnytljandet iavsättningsländerna höll sig ungefär , överensstämde däremot denfaktiska marknadstillväxten ungefärligen med den kalkyl som grundar sig på"normala" importelasticiteier noga räknat blev den aningen större.Även 19731974 lyder den preliminärt skattade marknadstill- ett medavnämarländemas andelar av den svenska färdigvaruexporten vägt medeltal avtiUväxten i samma länders färdigvaruimport. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 60 växten,, på att den genomsnittliga importökningen varit något större än en påhistoriska elasticiteter grundad förväntan. Detta resultat betingas dock avanmärkningsvärt höga tillväxttal för och Storbritanniensfärdigvamimport. Dessa två länder synes ha svarat för huvuddelen av den 4-procentiga marknadstUlväxten, medan deras sammanlagda vikt iberäkningarna är . För OECD-området utom och synesdäremot importtiUväxten ha blivit lägre än vid "normala" elasticiteter,sannolikt återspeglande det faktum att kapacitetsutnyttjandet i flertaletländer torde ha sjunkit mellan genomsnitten 19731974. förväntas en svag återhämtningi den ekonomiska tillväxten äga mm i de västliga industriländema. Denproduktionsökning som emotses torde emellertid i allmänhet innebära enytterligare nedgång i kapacitetsutnytljandet. Den ekonomiska politikensinriktning och intensitet i avnämarländema är en källatill betydande osäkerhet. Delta avser i första hand bedömningen av denallmänekonomiska tUlväxten men även relationen meUan denna och importutvecklingen,i den mån nämligen politiken kan komma att i ökad utsträckning ta sikte på attbromsa importen i länder med stora underskott i utrikeshandeln.Marknadstillväxten för färdigvaror i OECD-området har beräknats bli , vUket enligt tabell 3: 1 är något lägre än vid "normala"importelasticiteier. Avvikelsen är i huvudsak en antagen effekt påimportefterfrågan av det väntade sänkta trycket på ländernas inhemskaproduktionsresurser. Variationer i den svenskafärdigvaruexportens marknadsandelar kan ibland vara väl så betydelsefulla sommarknadstillväxten för exporttillväxtens storlek. Utvecklingen av degenomsnittliga marknadsandelarna i OECD-området 19711975 framgår av tabell 3:2 och i ett föriängt historiskt perspektiv av diagram 3:1. Orsakerna tiUandelarnas förskjutningar är inte alltid så lätta att klarlägga, i synnerhetsom både efter- Tabell 3:2 export av färdigvaror (exkl.fartyg)' till OECD-området" 1971-1975 -4,6 ' SITC 5-8, exkl. 68 och 735. ' Utom , , , , , , och . Anm. Prognoserna är avrundade till närmaste hela resp.halva procent. Diagram 3:1 Marknadstillväxt och marknadsandelarför färdigvaruexport till 19621975 Procentuell volymförändring från föregående år.För 197'4 avses preliminärt utfall, prognos D Marknadstillväxt Q Förändring i marknadsandel 4L 2 n L -1 "~~ 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 I 1 1 1962 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 fråge- och utbudsfaktorer kan inverka samtidigt.Den positiva utveckling av färdigvarornas marknadsandelar som kunnat iakttas1973 och troligen även 1974, hade sannolikt delvis sin grund i attefterfrågetrycket i relativt till de övriga industriländerna var lågtoch sjim-kande i högkonjunkturens inledande fas, åtminstone fram tUl mitten av1973: produktionstillväxten i konkurrentländerna var snabbare än i Sverige.Konkurrensen om importandelarna på avsättningsmarknaderna lorde därigenom hamattats av. Till detta kommer att den tidigare stigande tendensen för densvenska färdigvamexportens relativpris (se tabell 3: 4) synes ha bromsatsunder 1973 och 1974. De relativa priserna gick däremot upp 19701971 ochframför allt 19711972, vUket torde bidra till att förklara det faU imarknadsandelarna som då ägde mm. synes utvecklingen av det relativaefterfrågetrycket ha re-verserats gentemot 1973: den svenska industrinsproduktionsökning översteg kapacitetstUlväxten medan motsatsen torde ha gälltför i stort sett alla andra industrUänder. Även 1975 väntas en viss, låt varaobetydlig, ytterligare öknmg av det svenska relativa efterfrågetrycket ägarum. De svenska färdigvamproducenterna får nu på sina utlandsmarknadersannolikt känna av ett ökat säljtryck från konkurrentiänderna, vUket 1 Härtill kommer attvariationer i andelarna alltid till en del är i en viss mening skenbara,nämligen_ i den mån efterfrågetUlväxten är oUka stor för olika varugruppsdelar,som den svenska exportens varusammansättning avviker från resp.länders import. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 62 Tabell 3:3 export av färdigvaror (exkl.fartyg) 19681975 av totalsumman, % ' SITC 5-8, exkl. 68 och 735. * Utom , , , , ,, och . " , , , , ,, , , , och . Anm. Prognoserna för volymförändringarna är avrundadetill närmaste hela resp. halva procent. återverkarpå bedömningen av marknadsandelarnas utveckling 1975. En faktor som åandra sidan kan förhindra en tillbakagång i marknadsandelarna är denhittUlsvarande någorlunda gynnsamma relativprisutvecklingen som väntas beståäven 19741975. Vid elt anlagande om oförändrade marknadsandelar skulleSveriges export av färdigvaror tUl OECD-området sålunda stiga medmarknadstillväxtens 19741975. I tabell 3: 3 visas utvecklingen av densvenska färdigvaruexporten med fördelning även på ländergrupper utanförOECD-onurådet: , inkl. , OPEC-länderna samt andra länder,företrädesvis icke-oljeproducerande . För dessa länder-gmpper saknasmycket av det datamaterial och de prognoser för den ekonomiska utvecklingen sombildar underlag för bedömningen av exporten till . De prognosersom redovisas får därför anses mer ofullständigt underbyggda. Exporten av färdigvaror till Östeuropaoch har expanderat mycket starkt; 19721973beräknas voIymtUlväx-ten ha varit och 19731974 torde ökningensnarast ÖversUga detta procenttal.Bakgrunden är den snabba ekonomiska tUlväxten i SEV-länderna, som synesha överträffat de redan i sig ambitiösa tillväxtmålen. Planerna ärännu inte kända, men det förutsätts att de inte kommer att innebära någon meravsevärd neddragning av den ekonomiska tUlväxttakten. För den svenskafärdigvamexporlen tUl området räknas tentativt med en volymtillväxt 19741975på . Efter de drastiska oljeprishöjningar somgenomfördes och vid början av 1974 knöts på många hållstora förhoppningar tUl OPEC-länderna som en kraftigt växande marknad förindustriländernas exportvaror. Problemet är i första hand att åtskiUiga OPEC-län- 1 Preliminär nationalbudget 63 der saknar möjlighet att på kort sUct nyttiggöra sig enkraftigt växande varuimport större delen av oljeinkomsternas väldiga ökning sparas i olika former. Ickedesto mindre beräknas den svenska färdigvaruexporten ha ökat med i volym 19731974, vUket också kan utttyckasså att OPEC-länderna svarade för ca 1/8 av den totala färdigvaruexportensökning. Man bör kunna räkna med att ett tUlväxttal av minst samma storlek erhåUs 197475; bär har räknats med en volymökningi färdigvamexporten på . De kraftigt ökande noteringsprisema påråvaror och större delen av 1973 medförde att även mångaicke-oljeproducerande erhöllavsevärda förstärkningar i exportinkomsterna 19721973 och 19731974, vilketskulle ha kunnat bUda bas för betydande ökningar i deras import frånindustriländerna. Emellertid lägger nu OPEC-länderna beslag på en avsevärd del av dessa inkomstUlskott via de höga oljepriserna, varför tUlväxten i de övriga u-ländemasimport av färdigvaror framgent torde bli förhållandevis dämpad. Densvenska färdigvamexporten till gmppen "andra länder" beräknas19731974 ha stigit mycket påtagligt, 18 å . För 19741975 beräknas medförsiktig optimism en tillväxt på vara möjlig. Detta innebär dock enmycket obetydlig uppgång i utförselvolymen, räknat från nivån . Sammantaget innebärkalkylerna en volymtiUväxt i den totala svenska färdigvaruexporten på 19741975. Priserna för den svenskafärdigvamexporlen bestäms dels av den inhemska pris- och kostnadsutvecklingen,dels av de priser som etableras på världsmarknaden av de ledandekonkurrentiänderna. De svenska exportöremas eget inflytande påvärldsmarknadspriserna är mycket ringa till följd av obetydliga andeli världshandeln med färdigvaror detta till skillnad mot främst Förentastaterna, ochJapan. I tabell 3: 4 redovisas utvecklingen av de svenska exportprisernaoch "världsexportpriserna" för färdigvaror. Uppgången i färdigvarupriserna blev 19731974 synnerUgenkraftig; världsmarknadspriset uttryckt i genomsnittiiga nationella valutorberäknas preliminärt ha stigit med inte mindre än . I förstahand är detta ett genomslag av prishöjningama på olja och andra råvaror, medanden prisuppdrivande effekten från efterfrågesidan torde ha varit avgjort lägreän 197273. De svenska exportpriserna för färdigvaror steg 1973 1974uppskattningsvis (räknat exkl. papper) vUket, om man räknar i enhetlig valuta, betydde att relativpriset,liksom 19721973, uppvisade en ganska obetydlig ökning. Det kan isammanhanget nämnas, att den svenska kronan effektivt torde ha deprecierats mednågon procent, räknat mellan genomsnittskurserna 1973 och 1974. Också fömtses en mycket höginflationstakt i världsekonomin mot bakgrund av dels elt visst fortsattgenomslag av oljeprishöj- Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 64 Tabell 3:4 Prisutvecklingen för färdigvaror 19601975 (1) i nationella valutor (2) i US dollar (3) i svenska kronor 11,5» 'Exportprisindexför "manufactured goods" för de 11 i världshandeln störstaOECD-länderna, sammanvägt med deras andelar i världsexporten. » Räknat exkl.papper. Inkl. papper erhålls resp. . Anm. Prognoserna är avrundade till närmaste hela resp.halva procent. ningarnai färdigvamledet, dels de kraftiga löneökningar som väntas i flertalet länder.Höjningen av den allmänna prisnivån beräknas bli i det närmaste lika stor19741975 som 19731974. En viss dämpning av prisstegringarna för färdigvaror iinternationell handel väntas däremot komma att äga nmi. Uppgången 19731974 förvärldsexportpriset synes nämligen ha varit betydligt större än prisuppgångenför motsvarande inhemskt sålda varor medan utvecklingen 19741975 antas blimer likformig i detta avseende. Ökningen i världsexportpriset beräknas bli avstorleksordningen , uttryckt i genomsnittliga nationella valutor.Uppgången i de svenska exportpriserna (räknat exkl. papper) har kalkyleratsstanna vid 19741975. Vid oförändrade växelkurser från november 1974sker emellertid en viss effektiv appreciering av den svenska kronan mellangenomsnittskursema 1974 och 1975, varför relativprisema 19741975 torde bliungefär oförändrade. Världsefterfrågan på praktiskt tagetsamtiiga typer av råvaror steg mycket snabbt i samband meddet kraftiga konjunkturuppsvinget i nästan alla OECD-ländema och den starktväxande efterfrågan även från . Utbudskapaciteten för prompta leveranserkunde inte hålla takt med efterfrågeexpansionen vUket tog sig uttryck isynnerligen kraftiga höjningar i noteringsprisema för samtliga råvaruslag iintemationeU handel. Den svenska råvaruexportens storlek under1973 kom mot denna bakgrund att begränsas endast av leveranskapaciteten.Volymtillväxten 19721973 på möjliggjordes genom storaneddragningar av producentlagren. Framemot mitten av 1973 var lagren i huvudsaktömda, vilket framtvingade en sjunkande råvamexport, sett under loppet av1973. 1 Preliminär nationalbudget 65 EfterfrågebUden på råvarumarknaderna tersig i kontrast mot 1973 och början av 1974 vida mer splittrad förde olika varusla-gen. Eftersom den svenskaråvamexporten dessutom har en varusammansättning som är mycket olik dentotala internationella råvaruhan-delns, harnågon exporlbedömning med utgångspunkt från denaggregerade internationella råvaruefterfrågan inte gjorts. I stället har en disaggregerad ansats tiUämpats, byggdpå informationer om marknadsförhållanden och produktionsfömtsällningarför det relativt begränsade antal råvaror som ingår i den svenska exporten.Bedömningarna och kalkylerna redovisas idetalj i produktionskapitiei och mer kortfattat nedan i avsnittet omexporten på varugrupper. Totalt beräknas att den genomsnittligaexportvolymen av råvaror blev lägre än . Förflera varugrupper, t. ex. jordbruksprodukter, livsmedel, järnmalm och massatorde det inte ha inneburit några marknadsmässiga svårigheter att avyttra detunder 1974 tillgängliga exportutbudet. Efterfrågeuppsvinget var tydligen av en sådan styrka attlagersituationen i avnämarländema för dessa produkter ännu i slutet av1974 inte nämnvärt höll tillbaka köpintresset. Däremot drabbades främstträvaruexporten under loppet av 1974 av avsevärda och växande avsättningsproblemtill följd av kraftigt minskad efterfråganfrån byggnadssektorerna i flertalet kö-parländer, inte minst de förträvaruexporten mycket betydelsefulla länderna och . 1975 väntasråvaruexportens samlade volym sjunka med ytterligare , jämfört med . En fortsattnedgång i trävaruexporten irme-fallas i denna prognos; dock kan en vissåterhämtning i bostadsbyggandet i under senare delen av 1975medföra alt marknadsläget för trävaror förbättras något . Enviss försvagning också av massaefterfrågan torde vara sannolik 1975 och massaexportenberäknas sjunka något. Däremot väntas utbudet av järnmalm kunna avsättas utannågra mer påtagliga svårigheter, vilket ändå innebär en smärre nedgång iutförselvolymen. Exportpriserna för råvaruleveransernaökade kraftigt 1973 och steg19731974 ännu mycket mer, , preliminärt beräknat. Församtliga varugrupper noterades starka leveransprisökningar: från förjärnmakn tUl för trävaror och massa, ja ännu mer förjordbruks- och petroleumprodukter. 19741975beräknas prisuppgången för råvaruexporten som helhet bli avgjort svagare och stanna vid ca 6,5 %.Skillnaderna mellan de olika delposterna är dock mycket betydande.Sålunda väntas trävarupriserna sjunka med20 % tUl följd av det svaga marknadsläget medan järnmalmsleveransernaberäknas ske till med höjda priser. Också exportpriserna för massa bedöms komma att stiga avsevärt. 5~Riksdagen 1975.1 saml. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell 3:5 Exportutvecklingen för olika varugrupper 1973 1975 Exportvärde, milj 1973 1974 Procentuell förändring från föregående år -0,4 -26,5 -1,2 -1,5 -6,0 -6,3 -4,5 -12,7 -6,5 -5,5 ' Volymutvecklingen förexporten och importen enligt utrikeshandelsstatistiken kan avvika från den somredovisas i nationalräkenskaperna främst genom att prisdefiatorcrna förverkstadsprodukter är olika. - Prisförändringen förfärdigvaror, särskilt verkstadsprodukter, kan endast till viss del hänförastill "rena" prisökningar. De prisförändringar som redovisas itabellen är s.k. enhetsvärden, dvs. de implicita prisförändringar StDm fram.kommer med ledning avutrikeshandelsstafistikens varuvisa uppgifter om exporterad kvantitetoch motsvarande värdesumma och avspeglar således den genomsnittliga prisförändringeninom olika varuposilioner. Därigenom registreras inte endast faktiskaprisförändringar utan även kvalitetsförändringar och förändringar ifördelningen av varor av olika kvalitet inom varupositioner. " Papper och papp,järn och stal, verkstadsprodukter samt övriga industriprodukter, utom elektriskström. * Export exkl. fartyg och de i not 3 nämndavarugrupperna. Anm. exportvärdenenligt utrikeshandelsstatistiken. Värdena är baserade på exportutvecklingenunder årets tio första månader. Samtliga uppgifter avser prognoser. Ipreliminära utfall och i prognoser är värdeuppgifterna avrundade till närmaste 5- resp. lO-tal milj. kr. ochde procentuella förändringarna avseende enskilda varugrupper till närmaste hela resp. halva tal. Källor: och statistiskacentralbyrån. I tabell 3: 5 redovisasexportens fördelning på varugrupper, med uppdelningen gjord i överensstämmelsemed de branschvisa beräkningar som återfinns i produktionskapitiei.Exportutvecklingen för de enskUda varugrupperna diskuteras utförligt där. Nedanföljer korta sammanfattningar av bedömningarna för de viktigastevarugrupperna. 1 Preliminär nationalbudget 67 Exporten av jordbruksprodukter utgörs avoförädlade varor som spannmål, frukt, ägg och oljefrö kött m. m. ingårdäreihot under rubriken hvsmedelsprodukter, se nedan. Utförseln av jordbruksprodukterantas i huvudsak vara bestämd av produktion och hemmaeflerfrågan; dock bestämsde erhållna priserna av läget på världsmarknaden. Del goda skörderesultat somerhölls 1974 medförde en mycket kraftig uppgång i exportvolymen mol slutet avåret. Betydande delar av skörd skeppas ut även under första delen av1975 men en smärre nedgång i exportvolymen,sett mellan genomsnittsnivåerna 1974 och 1975, väntas ske. Leveranspriserna export har stigit synneriigenkraftigt medan ett smärre prisfall genomsnittiigt 19741975 beräknas ägarum. Gruppen Hvsmedelsprodukter omfattar bl.a. kött och mer högföräd-lade livsmedelsåsom konserver m. m. En sjunkande tendens för framför alltnötköttsexporlen har resulterat i minskningar i exportvolymen 19721973 och19731974. Denna nedgång väntas fortsätta även 1974-1975, då dessutom utförseln av mejeriprodukter beräknas sjunka. Prisernapå exportleveranserna steg myckel snabbt fram lill mitten av 1974, men tordeframöver komma alt uppvisa en avgjort lugnare utveckling och sannolikt sjunkanågot under loppet av 1975. Järnmalmsexporten steg kraftigt 19721973i samband med den snabbt växandestålproduktionen i , där större delen av den svenska malmexporten avsätts. 19731974 har enyllerligare tUlväxt i exporten förhindrats av främst transporttekniskaskäl. Marknadsutsik-terna bedöms fortfarande som lämligen goda för desvenska järnmalmsexporlörerna och en endastobetydlig nedgång i utförseln påräknas 19741975. Priserna på den levererademalmen väntas 1974 1975 stiga ännu mer än 19731974, eller med . Exporten av sågadeoch hyvlade trävaror går nästan uteslutande till marknaderna i . Den påverkas emellertid avIrävameflerfrå-gan i , då denna styr utvecklingen av Canadasträva-mutbud till . I samband med det mycket expansivabostadsbyggandet i såväl de västeuropeiska avnämarländema som i Förentastaterna steg efterfrågan på svenska trävaror synnerligen kraftigt 1973 ochprisnivån ökade likaledes snabbt. Under loppet av 1974 har trävarumarknaden i undergåtten markant omsvängning: byggandet har sjunkit dramatiskt ochträvaruförbrukningen har starkt gått tillbaka. Samma tendens kan konstateras iFörenta staterna, varför den kanadensiskakonkurrensen på utiandsmarknader hårdnat avsevärt.Trävaruexporten som minskade med 1973 1974 bedöms komma attsjunka med yllerligare 19741975, ävenom marknaden kan komma att stabUiseras framemot slutet av året. Medelprisernaför leveranserna steg med inemot jämfört med , somresultat av den starkt uppdrivna kontraktsprisnivån 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram 3: 2Exportutvecklingen, totalt och för vissa varugrupper 19681975 Milj.kr., priser. - jT--'' r»*_ 1968 69 70 71 . 72 73 74 75 1968 69 70 71 72 73 74 75 Källor: och statistiskacentralbyrån. 1 Preliminär nationalbudget j 69 och början av 1974. årsleveranser väntas däremotpriserna sjunka påtagligt. Massaexporten steg synnerligen starkt19721973 till följd av en snabb tiUväxt iVästeuropas pappersproduktion. Den svenska exportens marknadsförutsättningarförbättrades ytterligare av alt det nordamerikanskaexporlutbudet till hölls tillbaka. , liksom 1973,har efterfrågan varit hög och exporten begränsats på ulbudssidan, vilketinnebar en minskning, med , 19731974. Den rekordhöga utförseln 1973skedde nämligen delvis från lager medan någon merbetydande lageravveckling inte kunde äga rum . Ännu i skitetav 1974 förefaller avsältningsläget för den svenska massan vara gott, men denavsaktning i pappersefterfrågans tUlväxttakt utomlands som torde ha inträttunder loppet av 1974 bör medföra att en period av mer balanserad massamarknad inleds i ,i synnerhet som utbudet av nordamerikansk massa sannolikt ökar. En vissefterfrågebetingad nedgång i exportvolymen väntas äga rum, uppskattningsvis 19741975. Det hittillsvarande starkamarknadsläget har medfört en ytterst kraftig prisökning massaleveranseroch även bedöms att massaindustrin kommer att kunna få ut betydandeprishöjningar. Pappersexporten harliksom massaexporlen upplevt ett myckel starkt marknadsläge ; efterfrågan har överstigitdet tillgängliga exportutbudet och priserna har som konsekvens härav stigit isnabbt tempo, Särskilt vad gäller tidningspapper iakttogs världsomfattande brisltendenser vid slutet av 1973 och underbörjan av 1974. Efter hand har dock marknaden stabiliserats ochsannolikt har lagren i av de flesta pappersslag äventidningspapper kunnat byggas upp . Ett något försvagatefterfrågeklimat är därför att vänta 1975och någon ytterligare tUlväxt i exporlvolymen beräknas inte äga rum 19741975. Avsättningsmöjligheterna för tidningspapper bedöms härvid nägot mer positivt än förannat papper. Exportpriserna väntas även 19741975 stiga kraftigt, dockavgjort mindre än 19731974. Den svenska exporten av järn och ståluppvisade fram till årsskiftet1973/1974 en mycket snabb tUlväxt, speglande det stigande behovet avstål i större delen av världen: OECD-området, och många . Bristtendenser omvittnades, åtminstone vad gäUer prompta leveranser av vissa kvaliteterhandelsstål, medan specialstålsmarknaden synes ha varit något mervälförsörjd.