prop · FZ03211 · 1975-12-31 00:00:00 — SJ menar att en kvotering kan leda tillstora svårigheter om viss arbetskraft närmast påtvingas arbetsgivaren.Landstingen i och län menar att läroplanerna inomsjukvärdsutbildningen bör ses över vad gäller behovet av praktikplatser.Övergångsvis kan det enligt i vara nödvändigt attminska kraven pä praktik eller föriägga vissa praktiska moment till skolorna. Ettväl fungerande studiestöds betydelse betonas av flera remissinstanser. LOframhäller härvid att de studiesociala stöden till ungdomar i gymnasieskolan mästesamordnas med utbildningsbidragen vid arbetslöshet. 4.3Praktik - rapport från arbetsgruppen för utredning av vissa praktikfrågor ,universitetskanslersämbetet och har i juni år 1975till regeringen överiämnat en rapport om praktikfrågor. Prop.1975/76:211 72 Rapportenhar utarbetats av en arbetsgrupp med representanter för nämnda myndigheter,SAF, statens personalnämnd (SPN), , ,, /SR och TCO. Remissyttranden överrapporten har avgivits av statskontoret, (),(), , statens personalnämnd (SPN),universitetskanslersämbetet (UKÄ), ,(), AMS, arbeiarskyddssiyrelsen, samarbetsnämnden förjournalisthögskolorna, länsskolnämnden i ,sysselsättningsutredningen. , ,, /SR, SAF, Hantverks- och (),(), kommunistisk ungdom, SverigesFörenade Studentkårer (SFS), , . Sjöbefälsskolornas elevorganisation, ,, elevrådet vid LiljeholmensAMU-center samt elever vid AMU-center i . Arbetsgmppen konstaterarinledningsvis alt praktik tidigare främst uppfattas som ett led i enutbildning. Under senare är har praktikens värde som medel att underlättainträde eller återinträde för den enskilde pä arbetsmarknaden givits alltstörre vikt. Enligt gruppens uppfattning finns del ett allmänt behov att närmautbildningsväsende och arbetsmarknad. Kontakter med arbetsmarknaden bör eftersträvassåväl före, under som efter utbildning. Utbyggd praktik och ett system medåterkommande utbildning tjänar detta syfte. Enligt arbetsgmppensmening föreligger behov av att skapa ett enhetligt samlingsbegrepp för deformer av praktik som förekommer - inbyggd utbildning, företagsföriagdutbildning, praktikanställning och praktisk yr-keslivsorienlering. Med inbyggdutbildning avses sådan ulbildning som förlagts till arbetsplats och styrs avläroplan/studieplan eller dyl. utarbetad av ulbildningsmyndighet.Företagsföriagd utbildning är sädan utbildning som inte är inbyggd utbildning,men där vissa perioder i utbildningen är föriagd till en arbetsplats. Medpraktikanställning avser arbetsgruppen bäde obligatorisk och frivillig praktiksom utan att vara styrd av ulbildningsmyndighet syftariill alt ge kännedom omarbetsplatsförhållandena. Praktisk arbetslivsorientering avser kortvarigakontakter med en eller flera arbetsplatser i syfte att bl. a. ge insyn iarbetslivet t. ex. praktisk yrkesorientering i . Den praktiskayrkeslivsorienteringen har bl. a, som följd av skolreformerna under senare ärenligt arbetsgruppen fått minskad betydelse för elevernas val av yrke ochutbildning. Flertalet elever gär direkt frän till gymnasieskolan,Arbelslivskontakler är därför enligl arbetsgmppen en uppgift för alla stadierinom ungdomsskolan och en översyn av ungdomsskolans läroplaner vad gäller denpraktiska arbetslivsorienteringens innehåll och omfattning bör därför göras.Översynen bör bl, a, syfta till 1975/76:211 73 attkomma till rätta med fördomar av olika slag bl. a. könsrollstänkandet i studie-och yrkesvalet. En översyn bör vidare enligt arbetsgruppen göras av allaläroplaner som innehåller utbildning föriagd utanför skolan - inbyggdutbildning och företagsföriagd utbildning. Syftet härmed bör vara att studeraom den företagsföriagda delen av utbildningen kan reduceras. Enligt arbetsgmppenskulle resurser kunna frigöras för ytteriigare praktikanter genom en sådan reduktion.Vid översynen bör även ersättning till handledare och företag/institutionutredas samt möjligheterna till varvad utbildning. Förtillträde lill vissa utbildningar fordras att viss obligatorisk förpraktikfullgjorts. Mot bakgrund av bl.a. de svårigheter som uppstår för dem som efterfullgjord obligatorisk praktik inte antas till sökt utbildning föreslärarbetsgmppen att obligatorisk förpraktik avskaffas och ersätts där sä erfordrasmed i utbildningen integrerad praktik. Enligtarbetsgruppens mening är huvudsyftet med praktik att ge arbetslivserfarenhet.Det reguljära platsutbudet pä arbetsmarknaden bör därför kunna utnyttjas föratt tillgodose efterfrågan på praktikplatser och särskilda krav på handledningoch/eller speciella arbetsuppgifter skall inte behöva ställas. 1 allmänhet börnormal introduktion och arbetsledning för nyanställd personal vara tillräcklig.För sädan praktik för vilken skolan har huvudansvaret, bl. a. inbyggdutbildning och praktisk yrkesorientering, kan det dock enligt gmppen varabefogat att bibehålla vissa krav pä handledning och särskilt avpassadearbetsuppgifter. Ersättningentill praktikanter varierar starkt. Inom vissa områden utgår avtalsenliglön, inom andra särskilt bestämd ersättning och i vissa fall statligt studiestöd.Enligt arbetsgruppen bör frägan om ersättning normalt handläggas avarbetsmarknadens parter. All praktik som fullgörs i form av s. k,praktikanställning, dvs. utanför skolmyndigheternas ansvarsområde, skall enligtarbetsgmppens mening regleras av parterna och avlönas enligt de normer somgäller för de aktuella arbetsuppgifterna. Ersättning till de praktikanter somfullgör praktik som en integrerad del av en utbildning bör enligt gruppen sesöver i syfte att åstadkomma likformig behandling. Arbetsgruppen framhållerhärvid att elevernas utbildnings- och yrkesval inte skall bestämmas utifrån dehersättning som kan erhållas . Efterfråganpä praktikplatser skall enligt gmppen i första hand tillgodoses genom detreguljära platsutbudel på arbetsmarknaden och genom frivilliga åtaganden frånarbetsgivarna. Arbetsgruppen har även dis kulerat lagstiftning för atttillgodose behovet av praktikplatser, men funnit denna väg mindre lämplig. Detbör vidare enligt arbetsgruppen åvila arbetsförmedlingarna att ackvirera allapraklikplatser oberoende av om praktiken motiveras av utbildningsskäl ellerarbetsmarknadsskäl. Arbetsförmedlingarna skall också i ökad ulsträckningmedverka vid förmedlingen av praktikplatserna, 1syfte att vidga antalet praktikplatser föreslär arbetsgruppen att frägan Prop.1975/76:211 74 omspridning av termins- och läsårsavslutningarna ulreds. En bätlre spridning överåret härvidlag bör enligl arbetsgruppen väsentligt öka antalet praktikplatser. Påden statliga sidan har () ett särskilt ansvar för denordinarie praktikverksamheten. SPN har i en särskild utredning, vilkenbehandlades av chefen för i prop. 2, föreslagitatt medel för statlig praktikverksamhet anvisas myndigheterna i samband med denåriiga budgetbehandlingen. I anledning härav uttalade föredragandedepartementschefen bl. a. att myndigheterna bör ta upp medel förpraktikverksamhet i anslagsframställningarna samt att överskridanden avanvisade medel skulle kunna medges för ändamålet. Arbetsgruppen föreslår idenna fräga att särskilda medel ställs till AMS förfogande förförsöksverksamhet för att öka tillgången av praktikplatser inom såväl stat somkommun. Enligt arbelsgmppen bör anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder fäutnyttjas för detta ändamål och bidrag bör utgä enligt de regler som gäller förstatligt och kommunalt arkivarbete. Deomfatiande kraven på service från utbildningsväsendets sida, uppföljning avelever som avbryter utbildning samt ambilionen att ttllgodose allt störregruppers efterfrågan pä praktik ställer krav på vidgade personella insatserfrän arbetsförmedlingarnas sida. Enligt arbetsgruppens bedömning behövsytteriigare 72 tjänster för detta ändamål. Dessa bör i första hand placeras päuniversitets-, högskole- och vissa större gymnasieorter. För utökad skriftliginformation till praktiksökande och arbetsgivare samt för en mer omfattandeplatsinformation föresläs alt arbetsmarknadsverket tillförs . Vadgäller praktik i utlandet föreslås ansvarel härför åvila arbetsmarknadsverket.Verkei bör få i uppdrag alt samordna information av intresse för såväl dem somsöker praktik i utlandet, som dem som söker praktik här i landet. Beskattningenav utländska praktikanter bör vidare ses över i syfte alt erhålla en enhetliguiformning. Vadavser den organisatoriska samverkan föreslås att de befintliga regionalasamrådsorganen ser över sin verksamhel. Härvid bör bl, a. eftersträvasrepresentation för i regionen förekommande högskoleutbildningar. Centraltföreslås den lill AMS knutna arbetsgruppen för prak-tikförmedlingsfrågor likasåse över och bredda sin verksamhet. Ledamötema i denna grupp bör vara personersom i resp. organisalion eller myndighet har centrala funktioner. Arbetsgmppenssträvan alt skapa ett enhetligt begrepp för olika former av praktik noteras medtillfredsställelse av remissinstansema. Flertalet godtar också den definitionarbetsgruppen stannat för. 1975/76:211 75 pekarhärvid pä vikten av att skilja mellan sädan praktik som ulgör en del av enutbildning och den praktik vars huvudsyfte är arbelslivskontakler, s. k.praktikanställning. och slatens avialsverk framhålleratt klarhet måste skapas om praktik skall fullgöras i form av anställning ellerinte. Denav arbetsgruppen förordade översynen av den praktiska arbetslivsorienteringentillstyrks, SFS menar dock att en större del av resursema bör styras över tillhögskolorna. Å andra sidan betonar SSU och Svenska föreningen for studie- ochyrkesvägledning vikten av att den praktiska yrkeslivsorienteringen vidgas iförskolan och på låg- och mellanstadier. Enligt föreningen för studie- ochyrkesvägledning kan väl planerade och genomförda studiebesök ge yngre barn enrealistisk bild av arbetslivet och härigenom motverka schablonföreställningarom yrken och arbetsmiljöer. Flertaletremissinsianser, bl, a, SÖ, UKA, ochLandstingsförbundet tillstyrker den föreslagna översynen av läroplaner medinslag av utbildning förlagd utanför skolan. 5/1 f förordaratt översynen görsförutsättningslös och inte pä förhand grundar sig pä en uppfattning att dentill företagen föriagda utbildningen går att reducera. Slopandeav obl i gatorisk förpraktik för tillträde till viss utbildning tillstyrks avflertalet remissinstanser. Tveksamma till slopandet av den obligatoriskaförpraktiken är/?/?loch SACOtSR. /SR föreslär att den i utbildningstideningående praktiken läggs i börian av studiema. Delta ger elever som finner allde har valt fel utbildning möjlighel alt på ett tidigt stadium bytayrkesinriktning, SÖ framhåller alt slopad förpraktik inle innebär alt krav päyrkeserfarenhet för tillträde till förkortade utbildningar kan slopas. Arbetsgruppensförslag om att krav pä handledning och/eller speciella arbetsuppgifter inteskall behöva ställas för annan praktik än den för vilken skolan harhuvudansvaret tillstyrks av flertalet remissinstanser. Sysselsättningsuiredningenframhäller att stora krav kommer att ställas på alt introduktionen ocharbetsledningen blir av hög kvalitet. 50 och TCO betonar vikten av att denpraktik som ligger inom tim- och kursplanens ram till sitt innehåll styrs frånutbildningsmyndigheten. Denna praktik mäste kombineras med handledning ochenligt TCO:s uppfattning är dessa naturliga arbetsuppgifter för lärarna varsundervisningsskyldighet bör reduceras i motsvarande män. , nämnden jÖr socionomutbildning förslaget om slopadhandledning. Arbetsgruppensförslag att avtalsenlig lön skall utgä till dem som har praklikanställning ochatt reglerna för ersät t n i ng till dem som fullgör praktik inom ramen för enutbildning bör ses över delas av flertalet remissinstanser, Säväl TCO som LOunderstryker härvid skillnaden mellan praklikanställning och sådan praktik somingår som ett led i en utbildning. Prop.1975/76:211 76 viktenav att det klargörs om praktik skall fullgöras i form av anställning ellerinte. Vad gäller lönefrågan framhäller att det inteenbart är arbetsuppgifterna utan ocksä faktorer som utbildning och praktiskaerfarenheter som bestämmer den lön som skall utgå. Enligt förbundet mästefrågan om lön till praktikant i princip avgöras frän fall till fall. Tillgängenpä praktikplatser bör enligt arbetsgmppen kunna tillgodoses på frivillig grund.Flera remissinstanser, bl. a. sysselsättningsuiredningen, LO och TCO ställersig tveksamma till denna bedömning. framhållerhärvid att frågan behandlas inom utredningen och att förslag avses bliframlagt i frågan. Vad beträffar arbetsförmedlingarnas medverkan vid a c k v is i t i o n av praktikplatserna menar sysselsättningsuiredningen att en störresamordning av ackvisition och förmedling av praktikplatser bör leda till bättreöverblick av tillgäng och efterfrågan pä platser samt ett bättre utnyttjande avplatserna. Negativa till att all plalsackvisition skall ske genomarbetsförmedlingarna är bl. 7"C0, för journalistutbildning. Ett genomförande av arbetsgruppensförslag innebär enligt dessa remissinstanser alt väl fungerande kontaktnätbryts sönder. Denutredning om en bätlre spridning av termins- och läsärsavslutningarna somarbetsgruppen föreslår tillstyrks av samtliga remissinstanser som uttalat sig ifrågan. Deföreslagna personal förstärkningarna vid arbetsförmedlingarna tillstyrks avbl. SÖ, UKA och SAF. RRV och statskontoret menar att frågan bör behandlas isamband med de krav på personalförstärkningar som ställs för annan verksamhelinom arbetsmarknadsverket. Förslagel om särskilda medel för informaiion kringpraklikfrågor tillstyrks av dem som uttalat sig i frågan. SÖ framhäller härvidatt det på det lokala och regionala planet inte är lämpligt all göra en striktuppdelning av ansvarel för informaiion mellan skol- ocharbetsmarknadsmyndigheter. skall ha huvudansvaret för praktikutbyte med utlandet harinte mött någon erinran. Däremot har flera remissinsianser, bl. a,sysselsättningsuiredningen, LO och SÖ, ansett sig förhindrade att med hänsynlill den pågående utredningen om samverkan mellan skola och arbetsliv() ta ställning till de regionala och centrala sa m räd sorga ne n s slällning. 4.4Åtgärder för att stärka den enskilde på arbetsmarknaden (SOU 1975:91, kap. 5) 4.4.1Kollektiva färdmedlens roll för att förbättra den lokala arbetsmarknaden Mångalokala arbetsmarknader har under senare är förbättrats genom attarbetsplalsutbudet förstärks genom nylokalisering eller utbyggnader. Prop.1975/76:211 77 harskettmed hjälpav bl. a. regionalpolitiskt stöd. Mängden lokaliseringsbara enheter äremellertid begränsad. Dessutom kan mindre lokala arbetsmarknader aldrig rymmasärskilt många olika verksamheter och arbetsmarknaderna kan därigenom ävenefter kompletteringar inte erbjuda goda möjligheter till yrkesval. Andraåtgärder måste därför ocksä tillgripas. Utöverde förbättringar av de lokala arbetsmarknadernas differentiering somnylokaliseringar kan ge, finns möjlighelen att genom pendling förbättratillgängen på arbetstillfällen. Detfinns emellertid enligt rapporten begränsningar i möjligheterna att genomkollektivtrafik förbättra arbetsplatsernas tillgänglighet. I stora delar avlandet saknas det befolkningsunderiag som krävs för att upprätthålla enekonomiskt försvarbar kollektivtrafik med den linje- och turtäthet som krävsför alt mera påtagligt förändra sysselsättningsförhällandena inom en lokalarbetsmarknad. Kollektivtrafiken kan få betydelse i detta hänseendefrämst i storstadsområdena saml i och kring primära centra och vissa regionalacentra. Föratt skapa ett faktaunderiag för att lösa de här skisserade problemen föresläs irapporten att länsstyrelserna i berörda kommuner och inom ramen för denfortsatta regionala trafikplaneringen studerar förutsättningarna för etttrafiksystem inom de lokala arbetsmarknaderna som kan ge ökad turtäthet ochkvalitet. Bebyggelsestmklureninom de större lokala arbetsmarknaderna har under senare är gått i riktning moten mera spridd bebyggelse. En ytteriigare spridning av bebyggelse till områdendär kommunikationsproblem i efterhand mäste lösas genom samhälleliga insatserbör enligt rapporten undvikas. Inte heller kan accepteras att mänga arbetandegenom en ökad spridning av bebyggelsen får avsätta allt för resortill och frän arbetet. En ev, arbetstidsförkortning får fullt genomslag för dearbetande endast om restiderna kan hållas oförändrade eller förkortas.Utvecklingen av bebyggelsestrukturen inom gemensamma arbetsmarknader och av dekollektiva kommunikationerna måste därför ske under ömsesidig anpassning.Insatser för att vidga de lokala arbetsmarknaderna innebär att fler människorkan nå en väl differentierad arbetsmarknad. 4.4.2Bebyggelseplanering för ökad sysselsättning Bebyggelsestmkturensbetydelse för möjligheterna att uppnå centrala välfärdsmål påsysselsättningens område bör enligt rapporten i ökad utsträckning återspeglasi planeringen av bebyggelsens lokalisering på lokal och regional nivå. Föratt länsplaneringssystemet skall kunna ge ett underlag för en planering avlokala arbetsmarknader föreslås att länsstyrelserna belyser arbetsmöjligheternai de lokala arbetsmarknadernas olika delar. Detär kommunernas uppgift att i sin planering för boende och arbete Prop.1975/76:211 78 vägaihop arbets-, service- och miljöaspekterna. För all den kommunala planeringenskall kunna spela sin roll i utvecklingen av goda lokala arbetsmarknader börkommunerna bedöma hur den egna bebyggelsestrukturen fungerar mot bakgrund avbl. a. länsstyrelsernas studier och de regionalpolitiska ambitioner som finnsnedlagda i riksdagsbesluten angående bl. a. planeringsramar och regionalstruktur. Dessa bedömningar bör kunna bidra till en angelägen koppling mellande regionalpolitiska ställningstagandena och kommunernas översiktliga fysiskaplanering. Detföresläs vidare att länsstyrelsema bör biträda kommunerna med sådant underiagsom kan behövas för alt fysiska och regionalpolitiska utgångspunkter skallkunna vägas samman. Länsstyrelsema bör därför söka bedöma vad antagnabefolkningsramar kan innebära i beräknad åtgång av mark för tälortsutveckling.Sådana bedömningar är angelägna bl. a. för att kommunerna skall få ettunderiag för avvägning mellan skilda intressen i de fortsatta strävandena altsäkra god jordbruksmark i olika delar av landet. Bytenav region på grund av utbildningsval som grundats på ofullständig informationom den regionala arbetsmarknadens framtida rekryteringsbehov bör enligtrapporten undvikas. Studierådgivningen bör därför tillmätas stor vikt i dettasammanhang. Föratt studierådgivningen skall kunna ge en så korrekt bild som möjligt av denlokala och regionala efterfrågesituationen mäste den grundas på en välunderbyggd uppfattning om den framtida näringslivsutvecklingen och om hurtillgäng på personer med olika yrkesinriktning kommer att utvecklas, Samma typav information krävs om inriktningen och dimensioneringen avutbildningskapaciteten för olika yrken skall kunna bidra till en bättreregional balans på skilda yrkesområden. Föratt en sädan information skall bli tillgänglig krävs metoder för översättningav prognoser för skilda näringsgrenar till yrkes- och utbildningstermer. Valetav utbildning berör välfärdsfrägor av stor betydelse för individen. Enanpassning mellan arbetskraftens fördelning på yrken och efterfrågansinriktning bör kunna ge goda utvecklingsbetingelser för det lokala och regionalanäringslivet. För att denna anpassning skall vara möjlig krävs att deutbildningsplanerande myndigheterna - främst länsarbetsnämnder, länsskolnämnderoch kommuner - har en i göriigaste mån korrekt bild av den framtidaefterfrågans inriktning. 1 rapporten föreslås att ett sädant underlag arbetasfram i nära samarbete mellan arbetsmarknads- och utbildningsdepartementen samtskolöverslyrelsen och . Prop.1975/76:211 79 Yrkes-och utbildningsprognoser med utgångspunkt frän länsplaneringen kan användas somett av flera underiag för dimensionering av det ordinarie skolväsendel samt fören utbyggd studie- och yrkesorientering men också förarbetsmarknadsutbildningens inriktning och företagens internutbildning. Ettsädant beslutsunderiag skulle göra det möjligt att något minska antaletanpassningsflyttningar av personer som befinner sig inom ett yrkesområde medlång- eller kortsiktigt överskott pä arbetskraft. Föratt åstadkomma främst en ökad kvinnlig förvärvsverksamhet i områden på längreavstånd från nu befintligt utbildningsutbud synes det vara nödvändigt att prövaskilda typer av icke-permanenta utbildningsformer. 1 rapporten föreslås attutbildningsmöjligheter tillskapas i de lokala arbetsmarknader som har enensidig manlig "sysselsättningsprofil". Insatser för utbildning bördärvid samordnas med arbetsmiljöätgärder som kan ge de utbildade möjligheterlill arbete. Arbetsmarknadsutbildningkan vara särskilt nödvändig i de regioner som förutses gä igenom omfattandestrukturförändringar i näringslivet. Länsplaneringens prognosmaterial börhärvid tillsammans med länsarbetsnämndernas övriga material bilda etttillräckligt underiag för de regionala myndigheternas bedömning avarbetsmarknadsutbildningens omfattning och lokalisering. Insatserför yrkesmässig och geografisk rörlighet måste förbli en väsentlig del av denregionala sysselsättningspolitiken. Härvid bör märkas att behovet av denna typav insatser ökar ju mindre de orter är för vilka samhället tar ansvarel attåstadkomma sysselsältningsmässig balans. Delfinns gränser för vad samhället under en begränsad tidsrymd kan åstadkomma iform av t. ex. omlokalisering av skilda verksamheter. Om alternativet förindividen blir undersysselsättning eller fortsatta olillfreds-cStällandearbetsförhållanden måste det vara samhällets skyldighet alt underiätta för deberörda personerna att söka sig till nya arbetstillfällen. Nästanfemtio remissinstanser behandlar förslaget om ett ökal beaklande avsysselsättningsfrågorna vid utformningen av bebyggelsestrukturen. Med nägra fåundantag instämmer samtliga i att ett sådant behov föreligger. Bland deinstanser som avstyrker märks LRF. (i gemensamtyttrande med Svenska handelskammares riks- Prop.1975/76:211 80 förbundoch industrijörbund) samt Moderata samlingspartiets kvinnoförbund. LOanförattdel förd ra.sen massiv satsning påatt öka deenskilda personernasförflyttningsmöjligheter i dygnsperspektivet och även i övrigt vidga den arbetsmarknadsom står till deenskilda individernas förfogande. Både sysselsättningsutredningenoch betänkandet om länsplanering diskuterar enligt LO på ett förtjänstfulltsätt olika typerav insatser i syfteattjusl vidga denenskildeslo-kalaarbetsmarknad, LO understryker starkt vikten av att denna del av regionalpolitikenmed kraft drivs vidare. Del kanske viktigaste är att kommunikationsmöjligheternaradikalt förbättras liksom att bebyggelseplaneringen tar hänsyntill möjligheter för människoratt nä arbetsplatserna. ÄvenTCO behandlar denna fräga i sitt remissvar och anför att bebyggelsestrukturenoch bebyggelseplaneringen har stor betydelse för arbetsplatsernastillgänglighet inom de lokala arbetsmarknaderna. TCO delar uppfattningen irapporten att man inte kan acceptera en utveckling som medför att de arbetandegenom en ökad spridning av bebyggelsen ivingas avsätta ökad tid för resor. Värmlandsläns landsting anför att del är nödvändigt att bostadsområden ocharbetsplatsområden lokaliseras pä ett sådant sätt att det går att åstadkommagoda kommunikationer dem emellan. i betonar att maninte kan acceptera ett system, där de arbetande genom en ökad spridning avbebyggelsen får avsätta för resor. Arbetsmarknadens utgångspunktermåste därför vara vägledande för bebyggelsestrukturen. kommun anföratt bebyggelsestrukturen på kan påverkas på ett gynnsamt säll genomatt utbyggnad av bostadsområden görs med en sådan närhet till centrum och meden sådan struktur att täta kommunikationer till arbetsplatserna kan ordnas påell ekonomiskt sätl. Länga avstånd till arbelel lorde vara ett avsevärt hinderför många kvinnor för alt gå ut i förvärvslivet. Del är nödvändigt att sådanahänsyn las i den fysiska planeringen,