prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — I frågaom viss vuxenutbildning, såsom det fria och frivilliga folkbildningsarbetet,utgår redan f. n. statsbidrag tUl täckande av en del av socialförsäkringsavgiftentill sjukförsäkringen. Statsbidraget bör i fortsättningen utgå med samma del avden höjda avgiften och kan beräknas till nämnda del av nuvarande avberörda lönekostnader. Jag anser att rege- Prop.1975:1 Bilaga 10 167 ringenbör inhämta godkännande av de riktiinjer för statsbidrag till sjukförsäkringsavgift vidstatsunderstödd verksamhet som jag nu har förordat. Genom beslut avriksdagen (prop, 1974: 129, SfU 1974: 32, rskr 1974: 332)har socialförsäkringsavgiften tUl folkpensioneringen höjts från tiU 4,2 %för , Kungl, Maj:t har med stöd av riksdagensbemyndigande (prop, 1974:1 bU. 10 s. 136, UbU 1974: 7, rskr 1974: 91) meddelat bestämmelser om statsbidrag till nämnda socialförsäkringsavgifti fråga om skolväsendet och viss vuxenutbildning. Statsbidraget bör anpassas till den beslutadehöjningen av avgiften och torde böra beräknas . Jag anser attregeringen bör inhämta godkännande av ändrade riktiinjer förstatsbidraget enligt vad jag nu har förordat. Sedan läsåret1967/68 (prop. 10 s. 133, SU 1967: 8, rskr 1967:8) utgår statsbidragtiU personell assistans för vissa handikappade elever i obligatoriskaskolor. Genom beslut harKungl. Maj:t meddelat bestämmelser för verksamheten innevarande budgetår. Bestämmelserna innebär bl. a.att huvuddelen av statsbidraget fördelas mellan kommunerna avskolöverstyrelsen (SÖ) med utgångspunkt iantalet grundskoleelever i resp. kommun den 15 september 1973.Statsbidrag som ej utnyttjats för det avsedda ändamålet skall utan dröjsmål av kommunen återlevereras till SÖ. Enligt SÖ har dessa bestämmelser ej medfört den avseddaförenklingen av bidragsgivningen. I särskUd skrivelse harHandikappförbundens centralkommitté dessutom framhållit att reglernauppfattats som orättvisa av många kommuner,i synnerhet av de kommuner som har många handikappade. Enligt SÖ skulle en rättvisare fördelning av statsbidragen ha kunnatuppnås om antalet regionala konsulenter för rörelsehindrade hade utökats och dessa kunnat anlitas förbedömningen av de enskilda elevernas behov av assistans. SÖ framför emellertidinte något sådant förslag till ökning av antalet konsulenter förrörelsehindrade. Inför nästa budgetår beräknar jag, ilikhet med SÖ, att ytterligare . skall utgå för den personellaassistansen. Jag ämnar dessutom föreslå regeringen attav tillgängliga medel ett större belopp än för innevarande budgetår tillställsSÖ aft fördelas bl. a. till kommuner med särskUt behov av personell assistans.Jag tänker här framför allt på hur den regionala organisationen förhabilitering av rörelsehindrade barn medfört att vissa kommuner kommit att fåett större behov av personell assistans änandra kommuner. I Övrigt kommer jagsenare aft föreslå regeringen att nuvarande regler om fördelning avstatsbidraget fill personell assistans får gälla även i fortsättningen. Frågan om en mergrundläggande förändring av denna statsbidragsgivningbör enligt min mening anstå tUls utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK) avslutat sitt arbete. 1975:1 Bilaga 10 168 Skolstyrelsen i Uppsalakommun har anhållit om inrättande av en studierektorstjänsti kommunen för den organisatoriska och pedagogiskaledningen av de rörelsehindrade elevernas skolgång. Jag har ingen erinranmot detta förslag. Tjänsten bör emellertid finnas endast under budgetåret1975/76 med hänsyn tiil att SÖ i nästa års anslagsframställning avser att inkomma med förslag tiU genereUlösning av hur skol-ledarorganisationeiiskall dimensioneras i kommuner rned många rörelsehindrade elever. Detbör ankomma på SÖ att meddela närmare bestämmelser om tjänsten. Sedan läsåret1966/67 utgår särskilt statsbidrag tiU stödundervisningav invandrarbarn i det obUgatoiiska skoiviisendet. Statsbidragutgår för högst per undervisningsgrupp, varav två veckotimmarfår disponeras för stödundervisning på elevens eget modersmål. Jag beräknar medelsbehovet tUl 21 milj. kr. för /76.En särskild arbetsgrupp har tillkallats för att utreda invandrarelevernasutbildningssituation i grandskolan och gymnasieskolan. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigandeden har SÖ utfärdat anvisningar för sådan jämkning av studiegången i årskurs 9 som enligt timplanen fårgöras för enskild elev. En kostnadsram har av Kungl. Maj:t därvid angetts förden specialundervisning som enligtbestämmelserna får meddelas inom ramen för jämkad studiegång. Eftersomberäkningsunderlaget inte förändrats sedan dettabemyndigande gavs, räknar jag i likhet med SÖ med motsvarande kostnadsramför /76. Med anledning av Kungl. Maj:ts uppdrag iskrivelse inkom SÖ den13 med förslag tUl riktlinjer för fortsatta utbildningsinsatser för vuxnazigenare. har med utgångspunkt i detta förslag den 11 maj1973 meddelat bestämmelser rörande sådan utbUdning. Enligt dessa skall den nuvarande grundskoleundervisningen successivtavvecklas och eleverna föras över till yrkesinriktad utbUdning. Jagräknar därför med ett lägre ms-delsbehov för denna utbildning budgetåret1975/76. Som framgått av min redogörelse i detföregående har skoldirektionanhåUit om genereUt tUlstånd att utan hinder av bestämmelserna iskolstadgan (1971:235) besluta att intyg om fullgjord skolplikt skall fåutfärdas i stället för slutbetyg för zigenska elever om så finnes lämpligt.Denna skrivelse har överlämnats till betygsutredning för beaktande. Idetta sammaiihang vUl jag erinra om att Kungl. Maj:t i några fall medgettundantag från gällande bestämmelser om rätt atttas in i vuxenutbUdning för studier på grundskolenivå samt omrätt att få betyg och inräkna detta i nytt slutbetyg. Medgivandena har avsettstuderande som tidigare av medicinska och sociala skäl haft speciellasvårigheter att tillgodogöra sig utbildningen (prop. 1974: 1 bil. 10, s. 406,UbU 1974: 20, rskr 1974: 185). Prop.1975:1 Bilaga 10 169 Det bör för i detta sammanhanganmälas att statsrådet genom beslut tilisalt enarbetsgrupp med uppgift att gemensamt meden motsvarande finsk arbetsgrupp utreda förutsättningarna för och geförslag til! åtgärder som syftar fi!! att för-bättra de finska zigenarnas förhållanden i och Sverige.Arbetsgrupperna skall eftersträva att likartade insatser företas i debåda länderna. I avvaktan på förslag beträffande gruppenfinska zigenare har den särskildafinsktalande skolkonsulenten, som jag i det föregående räknat medsi förunder anslaget , en viktig funktion att fylla b!, a. även fördenna grupp. Jag vill också erinra om att föredragande statsrådet under femtehuvudtiteln tidigare denna dag föreslagit att hos inrättas entjänst som byrådirektör för handläggning av ärende bl. a. rörande de finskazigenarna. Kungörelsen (1972:448) om fackliga förtroendemän hos statsmyndigheter m.fl. har (se SFS 1974: 535) upphört att gälla vid utgången av . I enlighet medstatsmakternas beslut (prop. 1974:88, InU 1974: 15, rskr 1974: 272) har utfärdats lagen (1974: 358) omfacldig förtroendemans ställning på arbetsplatsen. Lagen trädde i kraft den 1juli 1974. Enligt denna lag har facklig förtroendeman bl. a. rätt tUl denledighet som fordras för det fackliga uppdraget. Ledigheten fär inte ha störreomfattning än som är skäligt med hänsyn till förhållandena på arbetsplatsen.Ledighetens omfattning och förläggning bestäms efter överläggning mellanarbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisationen. Vid ledighet som avserden fackliga verksaraheten på arbetsplatsenskall facklig förtroendeman ha rätt till bibehålina anställningsförmåner. Enligt vad jagerfarit har förhandlingar meUan och vederbörande personalorganisationerupptagits angående tillämpningen av ifrågavarande lagstiftning på skolansområde. Jag avser senare återkomma till regeringen i denna fråga sedan dessaförhandlingar avslutats. I avvaktan härpå beräknar jag oförändrat statsbidragför ändamålet. Som framgått av min redogörelse i detföregående har nuvarande delningsbestämmelseri ämnet slöjdpå låg- och mellanstadiet i medfört vissa svårigheter avsåväl pedagogisk som administrativ art. Integrerad undervisning med slöjd ochandra ämnen har t.ex, varit svår att genomföra då slöjdgrupper ofta kommit attbestå av elever från olika klasser. Detta har ibland lett tiU schematekniskaproblem. Vidare har nuvarande delningsbestämmelser lett till att läroplanensmål har varit svårt aft uppnå, eftersom dessa förutsätter stark betoning påindividualiserande undervisning. Under /73 utgjorde avsamtliga siöjdgrupper kommunalt betalda grupper.Motiveringen tiU detta arrangemang var schematekniska, skol-sociala ochpedagogiska problem, 1974ärs riksdag konstaterade bl, a, (UbU 1974: 7 s, 4, rskr 1974: 91) 1975:1 Bilaga 10 no attdet nuvarande systemet för tilldelning av statsbidragsberättigade lärartimmar för undervisningen i slöjd pågrundskolans låg- och mellanstadier inte var tiUfredsställande,Delningsbestämmelserna för denna undervisning borde bringas i bättreöverensstämmelse med det faktiska behovet avundervisningsgrupper. Det fanns därvid inte enligt utbildningsutskottetsmening anledning att vänta med en ändring av dessa bestämmelser tillsbeslut förelåg i anledning av kommande förslag från SSK, Som framgått av minredogörelse i det föregående har SÖ föreslagit att ifrågavarandedelningsbestämmelser ändras så att en grupp får anordnas för varje påbörjat15-tal elever i ämnet på låg- och mellanstadiet i skolenheten. Jag har ingenerinran mot detta förslag. Jag ämnar senareföreslå regeringen att de aUmänna bestämmelserna till timplanerna förgrundskolan ändras i enlighet härmed, SÖ har föreslagitatt nuvarande regler om bl, a, särskild undervisning ändras så att även allergisjuka och gravt infektionskänsliga elever med upprepad kortare frånvaro skulle kunna erbjudasen meningsfull skolgång. Jag har ingen erinran mot detta förslag. Regeringenbör inhämta bemyndigande att vidta erforderUga ändringar i skolstadgan med anledning härav. Som framgått av min redogörelse i detföregående har SÖ även framlagt förslagtill personalorganisation kring läromedleni . En särskild funktion benämnd skolintendentfunktionen föreslås genom att resurserna för såväl läromedels- som skolledarfunktioner för nuvarande tUlsynslärare och skolbibliotekarierförs samman. Statsbidragskompensation föreslås vidare till kommunerna för ökadekostnader för biträdespersonal. Den totala kostnaden för förslaget beräknastill 10 milj, kr. Förslaget har remissbehandlats. SÖ:s förslagansluter sig i sina huvuddrag till ett förslag i ämnet som framfördes av SÖ , Ettställningstagande till förslaget har således uppskjutits. Dettaförhållande har bl. a. påpekats avTjänstemännens centralorganisation som menar aft förslaget nu bör läggas tUl grund för en reform.Sveriges akademikers centralorganisation avstyrker däremot SÖ:sförslag, SÖ:s förslag griper in i mångafrågeställningar som nyUgen aktualiserats från annat håll och från en delvisannan utgångspunkt. Jag tänker här framför allt på vad föreslagit i sittbetänkande (SOU 1974: 53) Skolans arbetsmiljö, nämligen att skolbibliotekarienmåste spela en mer central roll i skolans arbetsmUjö och att det börvara möjligt att också inom grundskolananställa fackutbildade bibliotekarier. Mot den här bakgmnden är jag inte bereddatt förorda att SÖ:s förslag till personalorganisation kring läromedlen igrundskolan nu läggs till grund för en reform. Ett annat stäUningstagandeskulle i viktiga hänseenden föregripa vadnyss nämnda utredning föreslagit. 1975:1 Bilaga 10 171 Lärare som erhållit uppdrag somhandledare för lärarhögskolas praktik tills vidare (särskildkommunal arvodestjänst) har fått.lön enligtviss högre löneklass. Statsbidrag till handledartjänsten, som helt belastatanslaget Bidrag till driften av grundskolor m. in., har utgått eftertjänstinnehavarens löneklass. Enligt avtal om vissaanställnings- och arbetsvillkor för vissa tjänstemän som medverkar i den nya praktikorganisationen förstuderande på lärarhögskolas ämneslärar- och klasslärarlinjer m. m. skall sådanhandledare få tjänstgöringstillägg i stället för löneklasspåslag. Jagförutsätter att tjänstgö-ringstUläggenskall belasta detta anslag. Detta kräver vissa ändringar i kungörelsen(1958: 665) om statsbidrag tUl driftkostnader för det allmänna skolväsendet(omtryckt 1973: 356, ändrad : 276). Jag kommer senare att föreslåatt regeringen vidtar dessa ändringar. Med hänvisning till vad jag här anförtberäknar jag medelsbehovet för lärariönebidrag m, m, med utgångspunkt i SÖ:s beräkningar tiU 4 , (1 och 2), Jag har därvidinte räknat med någon nettoimmigration, I fråga om SÖ:s medelsberäkning underpunkt 3 har jag inga erinringar. I fråga om de estniska skolorna, och ankommer det på regeringen att besluta om bidragsbeloppens storlek (46), Jag ärinte beredd att föreslå någonutbyggnad av den estniska skolans organisation. Denna fråga avgjordesgenom beslut i anledning av prop, 1968: 67 (SU 1968:129, rskr 1968:303) angående undervisning för utiandssvenska barn samt för vissa minoriteter iSverige, Jag är heller inte beredd att föreslåstatsbidrag till en utökad organisation vid eller statsbidragtill eller till , Övriga förslag som jag i det föregåenderedovisat, är jag inte beredd att biträda. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1, godkänna de av mig förordade riktlinjernaför statsbidrag tillsocialförsäkringsavgift för sjukförsäkringen inom statsunderstöddverksamhet, 2, godkänna de ändringar för statsbidrag sombehövs med anledning av den höjdasocialförsäkringsavgiften tUl folkpensioneringen och som jag harförordat i det föregående, 3, godkänna de av mig förordade rikfiinjernai vad avser särskUd undervisning, 4, till Bidrag till driften av grundskolorm. m. för /76 anvisa ettförslagsanslag av 4 . 1975:1 Bilaga 10 172 Särskilda åtgärder på skolområdet 1973/74Utgift 12 914 090 Reservation 2 085 910 1974/75 Anslag 30 000 000 1975/76 Förslag 30000 000 Genom beslut har Kungl,Maj:t meddelat närmare bestämmelser om anslagets användning. Bestämmelsernainnebär i korthet följande. Medlen ställs till ()förfogande för förstärkning av insatserna på de områden inom skolan där olikaproblem gör sig gällande, I första hand bör dessa medel användas för åtgärderinom och därvid främst på högstadiet, I undantagsfall skall bidragäven kunna utgå för insatser på det gymnasiala stadiet. I geografiskt hänseende skaU bidrag främst utgä för insatser i storstadskommunerna.Även andra kommuner t. ex. med betydande invandrargrupper skal! emellertid kunna tiUdelas bidrag. Bidrag skall kunna utgå delsför personell förstärkning vid undervisningen, dels tillförsfärkningsanordningar för elevvård och fritidsverksamhet. Statsbidrag tillpersonell förstärkning vid undervisningen utgår med belopp, som för varjeundervisningstimme motsvarar av CT 11. Statsbidrag tUlförstärkningsanordningar för elevvård och fritidsverksamhet utgår avde verkliga kostnaderna för denna verksamhet. Bidrag får endast utgå till iiyaaktiviteter. anordnade SÖ femkonferenser i olika delar av landet i syfte att samla erfarenheter av denverksamhet som finansierats med medlen från ifrågavarande anslag. Tillkonferenserna inbjöds representanter från länsskolnämnder, skolstyrelser ochrektorsområden skolledare, lärare, assistentlärare, fritidsledare,skolvärdar, elever m. fl. Enligt SÖ förelåg det en synnerligen positivinställning bland de inbjudna till de möjligheter som dessa extra resursererbjudit samt ett mycket stort intresse av att även få del av dem.Den personella förstärkningen vid undervisningen hade visat sig skapaförutsättningar för en mera positiv attityd till skolan både bland lärare ochelever. Medlen som fritt kunnat disponeras ochsättas in vid akuta behov hade gett större effekt i undervisningen än omelevantalet hade sänkts med någon elev per klass. Studieresultaten ocharbetsron hade vidare förbättrats, vilketbl. a. haft tUl följd att skolkfrekvensen minskat. Lag-arfaetsprincipen hadevidare, enligt SÖ, blivit uppmärksammad i större utsträckning äntidigare. Eftersom vissa problem i skolan inteavhjälps enbart genom pedagogiska insatser har enligt SÖförstärkningsanordningar för elevvård och fritidsverksamhet ansetts som enmycket värdefull resurs för förbättring Prop.1975:1 Bilaga 10 173 Föräldrar och elever har uttalat sin tillfredsställelse över att flera vuxna kunnat delta i skolans vardag.Samarbetet skola, fritidsnämnd och frivilliga organisationer har kunnatfördjupas. Inför budgetåret1975/76 hemställer SÖ om en fördubbling av ifrågavarande anslag underhänvisning tUl nämnda positiva erfarenheter. Som framgått av min redogörelse i detföregående har kunnat redovisa positiva erfarenheter av denverksamhet som finansierats med medlen från detta ansiag. Med hänsyn härtillfinner jag det rim.ligt att medel även för nästa budgetår anvisas underförevarande anslag. Jag beräknar anslagettill oförändrat 30 milj. kr. Jag avser att senare föreslå regeringen attda bestämmelser som gäller för verksamheten innevarande budgetår i huvudsakskall få gälla även /76. Jag hemställer att regeringen föreslår att tUl Särskilda åtgärder på skolområdetför /76 anvisa ett reservationsanslag av . Mångfaldigande av litterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet 1974/75 Anslag 1 200 000 1975/76 Förslag 900 000 Mellan staten och vissa organisationerhar träffats eft avtal omskolornas grafiska och fotografiska mångfaldigande (prop. 1973:70, LU1973: 16, rskr 1973: 178). Enligt avtalet, som gäller fr. o. m. den 1 juli1973, har lärare vid bl. a. grundskolor, gymnasieskolor ochlärarutbildningsanstalter rätt att i viss utsträckning fotokopiera eller påannat sätt mångfaldiga litterära eller konstnärliga verk samt fotografier. Iersättning härför betalar staten till företrädare för berörda upphovsmän m.fl. i regel ett öre per kopierad sida. Närmare bestämmelser för verksamhetenhar meddelats av Kungl, Maj:t och . Under /74utgick ersättning enligt avtalet ur förslagsanslaget Bidrag till driften avgrundskolor m, m. Därvid beräknades för kopiering1,2 mUj, kr. Bestämmelser om den redovisning som skallligga till grund för beräkning av ersättningsbeloppets storlek återfinns i 11§ i nämnda avtal mellan staten och vissaorganisationer. Enligt dessa bestämmelser skall redovisning av bl. a.antalet kopiesidor ske och då om- Prop.1975.-1 Bilaga 10 i74 fattaall kopiering vid av de berörda läroanstalterna. Denförsta redovisningen avsåg kopiering . På gmndval av denna redovisning har () fastställtersättningen för /74 tUl . Av avtalet följer attersättning skall utgå med detta belopp även för ettvart av budgetåren 1974/75 och 1975/76. SÖ beräknar därför medelsbehovet tUl900 . för /76. Föredraganden Jag hemställer att regeringen föreslår att tUlMångfaldigande av litterära och konstnärliga verk inom UtbUdningsväsendetför /76 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. 1973/74Utgift 6 322 332 Reservation 1256122 1974/75 Anslag 6 524 000 1975/76Förslag 6 916 000 Enligt beslut av1968 års riksdag (prop. 1968: 67, SU 1968: 129, rskr 1968: 303) utgårstatsbidrag till svensk undervisning i utiandet och till kommun, som svararför undervisning av utlandssvenskars bara. Statsbidrag utgår enligt kungörelsen (1968:321) om undervisning för utlandssvenskarsbarn (ändrad : 280) bl. a. tUl kostnader för lärariöner och förpensionskostnad, som påförts huvudman för statsunderstödd utlandsskola för lärare, på vilka statens aUmänna tjänstepensionsreglementeäger tillämpnmg. Om synnerliga skäl föreligger, får efter medgivande avskolöverstyrelsen (SÖ) därjämte utgå statsbidrag till hyra av lokalerför svensk utlandsskola. Till första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel utgår statsbidrag medbelopp som SÖ bestämmer. Organisationen vid de svenskautlandsskolorna innevarande läsår framgår av följande sammanställning. Statsunderstödda svenska utlandsskolor /75 (Poinfe Noire) -(Tucuman) i.Pris- och löneomräkning m. m. 394 lOO kr. 2, En minskning enUgtO-alternativet skulle medföra en nedläggning av två eventueUt tre skolenheter.En sådan nedläggning skulle leda till attca 100 utlandssvenska elever, dvs. av samtliga, utestängs från svenskundervisning. 3, SÖ beräknar atttotalt ca 1 100 elever innevarande läsår får undervisning vid destatsunderstödda utlandsskolorna. Detta innebär ca 30 elever fler än åretdessförinnan. För /76 beräknas elevantalet fill 1 200, 4, Vid fastställandet avorganisafionen för utiandsskolorna har SÖ, medtillämpning av de riktlinjer för bidrag till svensk undervisning utomlandssom fastställt (prop. 1973: 1 bil. 10, UbU 1973: 4, rskr 1973: 50),fortlöpande sökt göra omfördelningar inom anslaget. /74 indrogssåledes t. ex, sex lärartjänster vid tre utiandsskolor i , vilketmöjliggjorde upprättande av en utbildningsorganisation i , ochGeneve, SÖ uppger emellertid nu att de åtgärder Prop.1975:1 Bilaga 10 176 somytterUgare kan vidtagas inom ramen för anslagna medel inte kan tiUgodose debehov av svensk undervisning utomlands som föreligger. Inför /75har det enligt SÖ gjorts framställningar om statsbidrag tUl svensk utlandsskola i bl, a. , , ,Cen-tralafrikanska republiken. Dessutom föreliggerdet en framställrung om statsbidrag fill internationell skola för svenska barr-i en Laye i . Slutligen föreligger det framställningar om ökat statsbidrag till kompletterande svensk undervisning i bl.a, , och , 5, SÖ föreslår en ökningav antalet lärartjänster med sex ( + ,), 6, SÖ föresiiT en ökningav anslagsposten Undervisningsmaterie! m, m, under hUnvisning till denberäknade elevökningen nästa läsår ( + ,), 7, SÖ föreslår en ökningav anslagsposten Hyresbidrag (+150 000 kr,), EnUgt SÖ spelar hyresbidraget enavgörande roll för bestämmande av elevavgiftens storlek, 8, SÖföreslår en ökning av anslagsposten Undervisning av utlandssvenskars barni ( + ,), I skrivelse uttaladeriksdagen som sin mening att statsbidragsbestämmelsernam. m. för svensk utiandsskola borde bli föremål för särskild utredning(UbU 1974: 10, rskr 1974: 93), Med anledning härav tillkallades enligt Kungl,Maj:ts beslut tre sakkunniga för att utreda den svenskaundervisningen i utiandet. En grund''-ggande fråga som enligt direktiven börlas upp till prövning ur för vii;'.. elevgrupper svensk undervisning skallanordnas i utlandet. En förutsättning skall därvid vara att elevernas famUjsrhar en reell anknytning till . De sakkunniga skall med utgångspunkt ivad som anförts i prop, 1973: 1 (bU. 10 s, 222, UbU 1973: 4, rskr 1973: 50)göra en bedömning av vad som skall betraktas som sådan anknytning. Som framgått av vad jag anfört harsärskilda sakkunniga tillkallats för att utreda den svenska undervisningen iutlandet. Utredningen skaU enligt sina direktiv arbeta skyndsamt. Med hänsynhärtill är jag inte nu beredd att beräkna statsbidrag för ytterligarelärartjänster vid utiandsskolorna. Under anslagsposten Reseersättningar har jagberäknat . för nästa budgetårsamt under anslagsposten Undervisningsmateriel m. m. AnslagspostenHyresbidrag bör tas upp med oförändrat belopp. I övrigt har jag infenågon erinran mot förslag. JaghemstäUer att regeringen föreslår att till Bidrag till svensk undervisningi utlandet m. m. för /76 anvisa ett reservationsanslag av . 1973/74 Utgift 1974/75 Anslag 1975/76 Förslag Enligt de i prop. 1962: 51 (SU 1962:141,rskr 1962: 319) uppdragna riktlinjerna för nomadskolväsendets organisationskall samerna för sina barn få valfrihetmellan vanliga kommunala skolor och särskilda nomadskolor. För aft ge dennavalfrihet en reell innebörd bör nomadskolorna i olika avseenden ha enmed övriga skolor likvärdig standard. Med de modifikationer som kan varabefogade med hänsyn till skolornas samiska karaktär bör principerna för dennya genomföras även i nomadskolorna. Nomadskolorupprätthålls innevarande budgetår i , , ,, , Tämaby och Ange. Vid samtliga skolor förekommer undervisning iårskurserna 16 och vid skolan i även i årskurserna 79. Sistnämndaårskurser är samordnade med högstadium i kommunen. Totala antaletelever beräknas /75 tUl 216 och /76 till 239. Verksamheten regleras i nomadskolsfadgan (1967: 216,omtryckt 1971: 390, ändrad senast 1974:406),