prop · FZ03160 · 1975-12-31 00:00:00 — Undantag från registreringsskyldigheten borde enligt stadskanslietkunna göras i sädant fall, där den uppenbariigen är obehövlig. Attregistrering i vissa fall kan undvikas, om handlingarna hålls så ordnade, atideras existens utan omgång kan fastställas noteras av riksarkivel. I självaverket, fortsätter , kan detta ske i ett stort 1975/76:160. antalfall, och det får rörutsättas att möjligheterna härtill även i fortsättningentas till vara. Datainspektionen erinrar om att vad som registreras i myndigheternasdiarier i regel är mål eller ärenden. Varje handling registreras systematiskt ihuvudsak bara i sådana mål och ärenden där enligt gällande regler dagboksbladskall föras, dvs. främst hos domstolarna. Hos förvaltningsmyndigheterna skerregistreringen i regel genom att dagen för handlingens inkommande ellerupprättande och ärendets diarienummer antecknas på handlingen, innan den läggsin i akten, 1 diariel antecknas endasl undantagsvis att handling sålunda harinkommit - med undantag givetvis för den handling som ger upphov till ärendethos myndigheten. Av diariel kan alltså sällan utläsas om, efler den förstahandlingen, ytteriigare handlingar i ärendet har inkommil. Man mäste i ställetgä till akten för att kunna fastställa om en handling har inkommit, och detförutsätter att man känner till ärendet. 1 regel kan väl detta ske "utanomgång". Även om del inle klart framgår, förutsätter datainspektionen attOSK:s förslag innebär att den sålunda rådande ordningen är förenlig medlydelsen av 2 § försia slycket LAH, Om så inte är fallet, kan förslaget inte genomförasutan sä omfattande ändringar av diarieföringen som knappast kan godtas avar-betstekniska skäl. Oavsett hur härmed förhåller sig synes, enligl datainspektionen,kunna övervägas en särskild föreskrift om att handling skall förses med uppgiftom dag då den inkom eller upprättades och om lill vilkel ärende den hör. Denförstnämnda uppgiften har ofta belydelse för fatalie- och besvärslider; denandra bidrar väsentligt till uppfyllande av OSK:s krav på att det "utanomgång" skall kunna fastställas om en handling inkommit, eftersom detta iregel är omöjligt om handlingen inte finns i akten i det ärende vartill denhör. kan regeln att handlingar skall vara så registrerade ellerordnade att det utan omgång kan fastställas om handling inkommil ellerupprättats i vissa sammanhang bli svår att tillämpa. Verket nämner som exempeldeklarationer, som inges till lokal skattemyndighet eller tilltaxeringsnämndsordförande. Eftersom det inte görs någol undantag för sekretesskyddadehandlingar, måste också dessa - i egenskap av allmänna handlingar - diarieföraseller hållas sä ordnade, att det utan omgång kan fastställas, om en deklarationinkommit eller ej. Detta krav kan i praktiken bli svårt att upprätthålla, isynnerhet om förslag genomförs (prop. För närvarandehar man en viss kontroll genom insortering av taxeringsavier i inkomnasjälvdeklarationer. I de fall, där taxeringsavien blir över, kan man alltsåpresumera att deklaration inte inkommit. Om förslag godtas inuvarande skick innebär detta att ADB-registrering av alla deklarationer skallske. Detta arbete kan inte påräknas vara klart varie är. Detkommer således att dröja eventuella "luckor" kan upptäckas.Detta medför att man måste veta vilkel "lidskrav" som åsyftas i 2 §LAH, dvs. man utan omgång skall kunna fastställa om endeklaration inkommit eller ej. Prop.1975/76:160. Frånfiera håll, t.ex, av riksarkivel. och statenslanimäieriverk, uttrycks tillfredsställelse med att sättet för registrering ochordnande av handlingar får anpassas till de olika myndigheternas verksamheter. Undantageti första stycket andra meningen röner kritik från nägra remissinstanser,I finner undantaget helt obefogat, då behandlingen avutgallringsbara handlingar är reglerad i arkivsiadgan med'fiera kungörelser.Uttrycket "uppenbart obehövligt att bevara" är dessulom heltfrämmande för svensk arkivterminologi. Enligt landsarkivet i bör ilagtexten framhållas att undantaget endast avser handlingar som icke är ellerkan beräknas bli arkivhandlingar. Detta kan eventuellt ske, enligtlandsarkivet, genom en hänvisning till cirkulär om tillämpningenav allmänna arkivstadgan, 3 §, C. anser alt ordet"uppenbart" bör utgä ur lagtexten. Dä reglerna för bevarandet oftatorde vara svåra att överblicka för regisiralor, och då föreskriften möjligenskulle komma att tillämpas även på handlingar, som fär förstöras först efternägra års föriopp - medan deras intresse i aktualitetsskedet kan vara stort -föreslår riksarkivel i stället formuleringen "handlingar som är avuppenbart ringa betydelse". Motutformningen av dispens regel n i andra st yc kelställer sig ,datainspektionen, , vice stadsjuristen i Stockholmskommun och stadskansliet i Göteboigs kommun kritiska. Registreringsskyldighetenenligt första stycket blir alltför l)etungande för vissa myndigheter eller,egentligen, i fräga om vissa typer av handlingar, framhäller datainspektionen.Den av föreslagna lösningen är dispenser av regeringen för varie berördmyndighei, t. ex. genom bestämmelser i myndighetens instruktion, Datainspektionenanser det troligt att mänga myndigheter har handlingar av den nämndaundantagskaraklären. Sannolikt är också att nya typer av sädana handlingartillkommer. Denföreslagna lösningen förutsätter att varie myndighet dels bedömer vilka nu förekommandehandlingar som hör till denna grupp, dels försöker förutse vilka nya sädanahandlingstyper som kan tillkomma. Därefter görs framslällning till regeringenom dispensbeslut. Utvecklingen kommer, trots förutseende, att kräva fortlöpandekompletteringar av dessa beslut. Såväl omfattningen hos myndigheterna ochregeringen av denna arbetsuppgift som de allmänna, pågående strävandena attbefria regeringen från mindre viktiga ärenden synes datainspektionen tala emotden föreslagna lösningen. Inspektionen föreslår i stället att nu förevarandeundantagsfall anges i lagtexten med en allmänt hällen beskrivning och attmyndigheterna betros med lillämpningen av undanlaget. Den likformighet som mäerfordras torde kunna vid behov åvägabringas genom föreskrifter ochanvisningar i administrativ ordning. Eventuellt erforderiig kontroll kan utövasav JO och, i fråga om statliga myndigheler, JK, Datainspektionensytirande är i detta hänseende representativt. 1975/76:160. rätt,vice stadsjuristen i och stadskansliet i kommunifrågasätter vidare det lämpliga i att regeringen avgör dessa dispensfrägorsåvitt gäller kommunala myndigheter. Regelni andra stycket godtas av och . Riksarkivetutgår frän att dispenser av detta slag utformas pä sädant sätl, att de ej kanuppfattas som en befrielse från den skyldighet att ordna arkiv, varombestämmelser finns i arkivförfattningarna och i olika, pä det kommunalaområdet gällande lagar. Behovet att hålla arkiv ordnade motiveras även av andraskäl än av hänsynen till ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning(exempelvis behovet av kontroll, revision, arbetsekonomi, gallring). Undantagfrån allmänna arkivstadgan meddelas enligt 3 !j stadgan av , iförekommande fall efter samråd med central myndighet. Ihuvudsak positiva till förslaget ilredje stycket är regeringsrätten, försvaretsradloanstaU, riksarkivel, kommunkansliet och sociala centralnämnden i Umeåkommun, JO, och . Enligtregeringsrätten bör emellertid av regeln framgå, att hemliga diarier fårförekomma endast då det erfordras till skydd för vissa angivna allmänna ochenskilda intressen. Alla handlingar bör i princip registreras i diariets öppnadel. Ett minimikrav är att i sädan öppen del antecknas handlingens nummer ochinkomstdag, helst ocksä ärendemening. Genom numret kan sedan handlingen spårasi diariets hemliga del. Till denna del bör endast hänföras sådana uppgifter sommåste hemlighållas för att det avsedda skyddel skall kunna beredas deprivilegierade intressena. - Regeringen bör enligt regeringsrätten få fullmaktatt utfärda regler om dylika diarier av delvis öppen, delvis hemlig natur. JOinstämmer i vad uttalat om hemligt diarium och om all, även om sädant förs,de handlingar som där registreras tillika bör registreras i myndighetens öppnadiarium. Är fräga om sädan handling som avses i 5 kap. 9 § tredje stycketförslaget till yttrandefrihetsgrundlag, mäste dock i sä fall kunna krävas attdel som antecknas vid registreringen i del öppna diariel inte har sädantinnehåll att det kan äventyra sekretessen. OSK:s förslag att motsvarande böriakttas även när fråga inle är om kvalificerat hemliga handlingar utan omhandlingar i allmänhet som åtnjuter sekretess enligt paragrafer som bygger påde sekretessgrunder i 5 kap. 1 ij förslaget till yttrandefrihetsgrundlag, somnämns i punkt I (rikets säkerhet och förhållande till annan stat ellermellanfolklig organisation) och punkt 2 första ledet (rikets centrala finans-och räntepolitik) bör kunna godtas. Med anledning av ett uttalande ibetänkandet att en handling som endast är angiven med datum för dess inkomsteller upprättande samt avsändare och mottagare, knappast kan ge den som tardel av diariel någon tillräcklig grund för slutsatser ställer JO frågan vad OSKåsyftar med att anteckning skall ske om mottagare. Har man tänkt sig att idiariel skall antecknas vilken befattningshavare eller vilken enhet inom myndighetensom mottagit handlingen? I så fall kan anteckningen, om ock endast iundantagsfall, ge en Prop.1975/76:160. upplysningsom skadar sekretessen. Motsvarande kan påstås beträffande en anteckning omavsändaren. Enligt JO:s mening torde därför som minimum inte böra krävas att idiariel slär mer än t.ex. "Inkommen handling resp. Upprättadhandling". och anser att regeln i tredjeslycket bör ges en restriktivare utformning. menar attregeln inte bör omfatta handlingar rörande den centrala finans-ochräntepolitiken och alltså utformas sä, att undantag fär göras endast inomutrikes- och totalförsvarssekretessens områden. Om däremot besvärsreglernaändras så att talan får föras över regeringens och statsrådens beslut, kanföreningen som en kompromiss acceptera OSK:s förslag i denna del. bör möjligheten att upprätta hemliga diarier göras såbegränsad som möjligt. Sädana bör fä förekomma bara dä rikets säkerhet kanhotas. Försvaretsforskningsanstalt, riksskalteverket och i länifrågasätter i motsats till de nämnda remissinstanserna om inle regeln itredje stycket blivit alltför restriktiv. ifrågasätterom inte även skada för enskild persons intressen åtminstone i viss utsträckningborde kunna beaktas, vilket skulle få betydelse exempelvis i personalärenden,som rör läkarundersökning eller arbetsvärd eller eljest är av särskilt känslignatur, där sekretess föreligger. pekar pä att problem kanuppstå vad gäller diarieföring av ärenden angående könsändring och sätterdärför i fråga om inte 2 tj tredje stycket LAH bör ges ändrad lydelse så attinskränkning i registreringens omfattning får ske även i andra fall än då"rikets intressen" kräver det och att i stället för avsändare/mottagarefår antecknas handlingens allmänna innehåll (s. k. ärendemening).Länsstyrelsen i vill i sammanhanget påminna om de hoslänsläkaren anhängiggjorda ärendena enligt smittskyddslagen som av hänsyn tillpersonlig integritet mäste registreras pä ett insynsskyddat sätt. Ocksä"privatlivets helgd" bör vara grund för insynsskyddad registrering,enligt . Enkritisk inställning lill möjligheterna att praktiskt genomföra OSK:s förslagatt alla handlingar skall redovisas i öppet diarium redovisar kammarrätten iGöteborg, , polisstyrelserna I och Göteborgspolisdistrikt, ÖB, , länsstyrelserna i och Jönköpingslän, sociala centralnämnden I och Föreningen . Kammarrätteni tror inte att man helt kan undvara hemliga diarier. Kammarrättenföreställer sig alt inom bl. a. utrikes- och försvarsdepartementen kan finnashandlingar vars blotta existens mäsle hemlighällas och där redan uppgift omavsändare och datum kan avslöja skyddsvärda förhållanden. Vidare kan de avkommittén angivna identifieringsdata -1, ex. avsändare - i ett diarium rörandefastställande av könstillhörighet, abort, sterilisering, kastreringelleråtgärder mol smittsamma sjukdomar röja sådana Prop.1975/76:160. personligaförhållanden som bör ges så slor sekretess som möjligt. Ett ofullständigtsekretesskydd för den enskilde kan, förutom att skada för den åtgärden rör,även motverka all l, ex, person med smittosam, allmänfarlig sjukdom söker vård.Kammarrätten anser därför att man mäste godta hemliga diarier på sådanaområden, där eljest ytterst sekrelessvärda förhållanden skulle prisges ätoffentligheten. Stor restriktivitet mäste emellertid iakttas i fråga ominrättandet av sådant diarium. måste det etableras anordningar somgaranterar att myndighelerna inle missbrukar möjlighelen alt för vissa ärendenanvända hemligt diarium. För detta ändamål bör föreskrivas att hemligt diariumvarie år skall i original eller kopia sändas över till JO och eller JK förgranskning. Eftersom hemliga diarier skall tillåtas endast i undanlagsfallkommer JO eller JK att belastas med detta arbete i myckel begränsadutsträckning. Dessulom bör föreskrivas att myndighet skall offentligt redovisaatt den för hemligt diarium för vissl slag av ärenden samt antalet ärenden somupptagits i sädant diarium, -1 samma riktning, såvitt gäller bl.a, ärendenangående fastställande av könstillhörighet, uttalar sig . Enligtrikspolisstyrelsen mäste förfarandet med hemligt diarium, utan skyldighel attange däri intagna handlingar jämväl i öppet diarium, bibehållas. Del tordeförefalla väl formalistiskt alt kräva att hemlig handling anges i öppna diarieldä uttalas att handlingens innehåll skall kunna döljas. Allmänhetensmöjlighet till insyn är ju i detta fall mycket liten, ÖBerinrar om att inom försvarsmakten vissa handlingar - främst underrättelsehandlingar- förs i särskilda hemliga register. synes inle ha beaktat denna typ avhandlingar. Även om som här föresläs registreringen inskränks till avsändare,mottagare och datum, kan sädan öppet redovisad registrering innebära skada förrikets säkerhet. Med en ofullständig registrering i ett öppet diarium kandessutom en utpekande effekt erhållas. Kravet på insyn i förhållanden ochdärmed handlingar inom denna speciella typ av verksamhet torde bli betryggandetillgodosett dä pågående utredningar inom området har redovisats och riksdagenfattat beslul, säger överbefälhavaren. - I samma riktning uttalar siglänsstyrelsen I . Vadgäller diarieföringens praktiska utformning hävdar sociala centralnämnden , med instämmande av kommunfullmäktige i samma kommun, attutredningen inte tycks tillräckligt ha beaktat de speciella problem som kanuppstå inom socialvärden. gällande regler om handlingssekretess ochtystnadsplikt torde innebära att ett diarium innehållande uppgifter ibarnavårds- och nykterhelsvårdsärenden i princip är hemligt. Med den avutredningen föreslagna ordningen torde sekretessen i barnavårds-ochnykterhelsvårdsärenden bli illusorisk genom att slutsatser indirekt kan dras ompersonliga förhållanden av anteckningarna i diariel. - Kommitténs synpunkteroch förslag är oklara i fiera avseenden. En lämplig distinktion kan vara attreservera termen diarier för erforderliga noteringar i s. k. allmänna ärenden.Register kommer då för socialvärdens del endast 1975/76:160. attomfatta enskilda ärenden enligl någon av de tre värdlagarna. Med en sädandefinition slär det utom allt tvivel att diarier skall vara helt öppna för insyn.Beträffande regisler förhåller det sig dock annoriunda. Varken handlingar ellerbeslul i enskilda socialvärdsärenden bör omfattas av offentlighet. Ikonsekvens härmed bör även register, som rör enskilds personliga förhållanden,undantas frän offentlighet. Polisstyrelseni och Föreningen pekar påmöjligheten att, för de undantagsfall dä handligens förekomst över huvud börhållas hemlig, ge regeringen befogenhet att lämna dispens från huvudregeln omöppen diarieföring. Enligt kan paragrafens tredje siycke ge upphov tilltolkningssvårigheter. Ingenting sägs i paragrafen om vad ett diarium flrinnehålla. Regeln i 2 § tredje stycket LAH är, fortsätter föreningen, intetvingande och innefattar således inte nägot förbud för myndighet alt i diariuminföra sekretesskyddad uppgift. Ifrågavarande paragraf reglerar över huvudtaget inte frågan om ett diarium är hemligt eller ej (se s. 175 n.). Föreningentolkar förslaget så alt hos viss myndighet kan, i likhet med vad som gäller,hinder möta mol utlämnande av diarier pä grund av att dess innehåll ärsekretesskyddal. Så torde bortsett från rena bagatellmäl vara förhällandet medåklagarmyndigheternas diarier i vart fall innan åtal väckts i målet. -Föreningen finner att 2 ij tredje stycket LAH inle möjliggör deninformationsrätt för enskild som kommittén har eftersträvat. ex. -även om regeln vore tvingande - i diarium kunna införa sä detaljeradeuppgifter avseende tillstånd till telefonavlyssning i narkotikamål att diarieli den delen vore hemligt. Den enskilde skulle sålunda inte kunna erhållakännedom om sädant tillständs existens. 11, ex. spionerimål skulle däremot 2 §tredje stycket LAH tillämpas vid diarieföringen och diariel sålunda varaoffentligt i den delen. För att undvika inkonsekvenser bör därför enligtföreningens mening huvudprinciperna för diarieföring inom offentlig verksamhetutformas först efter en särskild ulredning. Iredaktionellt hänseende anför ÖB att ordet "diarium" är ett främmandeord och därför bör utgå och ersättas med "register". Ianslutning till förevarande paragraf vill påpeka, att en bådesystematisk och praktiskt betydelsefull brist kommer att föreligga i lagstiftningenäven med ;s förslag, nämligen att regler saknas om skyldighet att bevaraallmänna handlingar. Det föreligger ett behov av klara och lättillgängligabestämmelser i detta avseende. Hovrätten föreslär, att lagförslagetkompletteras med vissa grundläggande regler i detta ämne, efter mönster av demsom upptagit om diarieföring och registrering. Givetvis får därvidhänvisning ske till närmare föreskrifter för särskilda förvaltningsområden. Detär emellertid ett väsentligt intresse att en ny lagstiftning om allmännahandlingar täcker in alla praktiskt viktiga frågor, som rör myndigheiernasbefattning med sådana handlingar, och till 1975/76:160. dessafrågor hör enligl hovrätten otvivelaktigt de om arkivering. - Bland deinledande bestämmelserna skulle, föreslår vidare, även kunnaintas en regel om myndigheiernas dokumentationsskyldighet. Enligthovrätten över och är den mest framträdande bristen i dennuvarande sekretesslagen att denna - bortsett möjligen frän rubriken - icke aningslöse läsaren någon anvisning om att han här icke har att göra med ettsjälvständigt lagverk utan endast med undantagsregler tilltryckfrihetsförordningens bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet.Hovrätten vill ifrågasätta om icke stadgandet, i undervisande syfte, kundebyggas ul till en redogörelse som i stort sett upprepar innehållet i 1 tj igrundlagskapitlet. Kammarrätten i anför liknande synpunkter. Rubrikentill 4 och 5 § ÖBoch föreslår med hänvisning till förslaget till 5 kap.1 ij första stycket I MMG och rubriken till 4 och 5 tjij LAH att sistnämnda tväparagrafer byter plats. anser därutöver att i rubrikenordet "och" bör bytas mot "eller". Förslageltillstyrks av försvar och statensinvandrarverk. Enligt vid kan denåtskillnad som görs mellan å ena sidan handlingar hos regeringskansli och utrikesrepresentationoch ä andra sidan andra handlingar med utrikes anknytning medföra vissakomplikationer men övervägande skäl talar ändock för den av kommitténföreslagna utformningen. Nägraremissinstanser anser att utrikessekretessen enligt förslaget är alltförlångtgående. Regeringsrätten uttalar att det i finns över 400 000 utländskamedborgare och att del finns en mångfald handlingar rörande dessa hos olikaslag av myndigheter, inte minsl kommunala. Beträffande varje sädan handling omen invandrare skall sålunda, när fråga om utlämnande kommer upp, undersökas omlandet kan skadas av ett utlämnande. Det är orimligt att pålägga t. ex.allehanda kommunala nämnder en sädan plikt. Bestämmelsen bör enligtregeringsrätten omarbetas med utgångspunkt i att det är behovet av skydd förSveriges utrikespolitiska intressen som skall tillgodoses. Liknande synpunkteranför och . Meraspeciella frägor rörande utrikessekretessens omfattning berörs i tvåremissyttranden. anmärker att Kungl. Prop.1975/76:160. 1969har bemyndigat styrelsen alt vidtaga sädana åtgärder som från svensk sidapåkallas för tillämpning av en av lullsamarbeisrådet i den 8 juni 1967antagen rekommendation om central registrering av upplysningar omtullbedrägerier. Enligt rekommendationen mottar fräntull-samarbetsrädel regelbundet sammanställningar över bl. a. i medlemsstaternadömda personer. Dessa sammanställningar bildar ett register hos styrelsen. OSKuttalar alt registret med nu gällande sekretessbestämmelser är att anse somoffentligt och att LAH ej innebär något försök att ändra pä detta. Upplysningartill registret skall emellertid enligt den av medlemsländerna antagna rekommendationenbehandlas konfidentiellt. Enligt är 3 ij andra stycket i nuvarandesekretesslag samt 4 S första stycket i LAH tillämpliga beträffande upplysningarsom lämnas till verket i enlighet med rekommendationen. Försäkringsinspektionentar upp en annan fråga om det inlernationella samarbetets förhällande tillutrikessekretessen. Inom ramen för det internationella samarbetet päförsäkringsområdet kan enligl inspektionen komma alt aktualiseras ettuppgiflsutbyte rörande försäkringsbolag mellan medlemsländernastillsynsmyndigheter, inriktat primärt pä bedömningar av soliditeten hosförsäkringsbolag, som är verksamma i fiera medlemsländer. Åtskilligkorrespondens kan härvid komma att ulväxlas mellan tillsynsmyndigheterna imedlemsländerna rörande dels försäkringsbolag i det egna landet, delsförsäkringsbolag i de andra medlemsländerna. Internationellt sett mäste dennaömsesidiga uppgiftslämning vara sekretesskyddad, dä detta är en förutsättningför att samarbetet över huvud skall komma till stånd. Sen frän svensk synpunktrör det sig här om att till utländsk tillsynsmyndighet lämna uppgifter omsvenskt försäkringsbolag och här verksam utländsk försäkringsanstall och attmotta motsvarande uppgifter från utländsk tillsynsmyndighet. Försäkringsinspektionenutgår från att det föreslagna regelsystemet ger fulla möjligheter att hållaifrågavarande uppgiftsutbyte sekretesskyddal eller att eljest lagstiftningenkompletteras pä lämpligt sätt t. ex. i nägot av lagrummen 4,21(tillämpningsförteckningen) eller 30 S LAH. Skaderekvisitet i förstaslycket kommenteras av vissa remissinstanser. SIDA uttalar attbiståndsverksamheten är av sädan karaktär att allmänheten bör ha rätt att krävainsyn och att styrelsen också bör kunna ha fria händer att lämna underlag föroffentlig diskussion om olika biståndsinsatser. Enligt SIDA:s mening krävsstor öppenhet i biståndsfrågor. SIDA delar alltså inte kommitténs mening all"även ett tämligen svagt grundat antagande om irritation inom en annanstats ledning måste föranleda hemlighållande" och att orden "kanantas" innebär alt risken inte behöver vara betydande. Skall allmänhetenha rätt att ta del av de handlingar, som ligger lill grund för SIDA:s beslut,och skall dessa handlingar utgöra ett fullgott beslutsunderiag, är detofrånkomligt att de i en del fall kan väcka irritation inom annan statsledning. aU söka definiera begreppel irritation eller begreppet annanstats ledning uttalar SIDA att irritation i nägon mening Prop.1975/76:160. ifiera fall kan tänkas ha uppstått inom ledningen för länder, med vilka Sverigehar biståndsförbindelser, på grund av omständigheter som hängt samman medutvecklingssamarbetet. Hemlighållandet i och för sig i kan föranledauttalanden 1. ex. i svenska massmedia, som kan tänkas skapa irritation hosannan stats ledning. I sådana fall är det alltså inle fakta i saken som gerupphov till irritation utan sekretessbeläggningen av (i och för sigoförargliga) fakta.