prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Lagercykeln hosförbrukare och mellanhänder vände tUl lageravveckling på höslen 1974;orderlillflödel till pappersbraken föll tillbaka och leveransutvecklingenförsvagades. Vidare ökade det nordamerikanska pappersulbudel påvärldsmarknaden kraftigt till följd av svag pappersefterfrågan i Förentastaterna. Den svenska pappersexporten, som fortsatt alt stiga slörre delen avåret, sjönk varigenom ökningen 19731974 kom attbegränsas till . Leveransernaav papper och papp exkl. tidningspapper tiU hemmamarknaden fortsatte alt öka19731974 nu alltså inte lika kraftigt som 19721973 då de ökademed . Ökningen koncentrerades lUl årets första hälft undersenare delen av årel var leveranskvantitelerna i avtagande. Detla torde liksom i övriga vara en följd av en upphörande lageruppbyggnad hos förbrukarna och en därpå följande lageravveckling. Enmotsatt utveckling uppvisar leveranserna inom landet av tidningspapper. Dessaminskade och minskningen inträffade då särskilt under åretsförsta del. Produktioneninom pappers- och pappindustrin, som varit i stigande ,föll tUlbaka som en följd av den vikande efterfrågan på papperoch papp. Då denna nedgång i produktionen inträffade först mot slutet av 1974kom dock ökningen för jämfört med alt bli . Den bildav en svag förbrukningsutveckling på papper och papp i som tecknats1974 är oförändrad . Detla i förening med en inledd avvecklingav lagren hos förbrukare och mellanhänder leder till en fallandepappersefterfrågan. När avvecklingen av lagren avstannar vUket beräknas skemot slutet av bör situationen förändras. DärtUl kommer attden ekonomiska situationen i vänias ljusna under andra halvåretvilket torde leda till ett ökat konsumtionsbehov av papper och papp. Dettaskulle sammantaget leda till att pappersbrukens kunder torde erfara ett markeratbehov av att höja sina order till pappersbruken. Den förbättrademarknadssituationen till trots beräknas ändå unport-behovet avpapper och papp i vara lägre än . Sverigekommer troligen att befinna sig i en besvärlig konkurrenssituation understörre delen av 1975 i . Visserligen tänks en uppgång i Förentastaternas ekonomi ske vUket något skulle lätta påkonkurrensen från de nordamerikanska papperstillverkarna. Men under störredelen av året väntas dock en svag förbrukning i leda till att denordamerikanska producenterna ytterligare intensifierar sinaexporlansträngningar på den västeuropeiska marknaden. Även då det gäUermarknaderna utanför konuner att befinna sig i en situation medfortsatt hård konkurrens. Då det gäller de utomeuropeiska marknadernauppträder för de även som en stark konkurrent. Motbakgrund av det föregående beräknas volymen av exporten från den svenska pappers-och pappindustrin sjunka 19741975. Exportpriserna beräknas stiga mellan årsgenomsnitten1974 och 1975. Ökningen mellan helåren till trots innebär detta att prisnivånför exportleveranser kommer att ligga något under den prisnivå sometablerades . Då förbrukningsutvecklingen av papper och papp inomSverige förmodas te sig något gynnsammare än i övriga ,beräknas hemmaleveranserna sjunka i något muidre utsträckning än exporten.Hemmaleveranserna antas sålunda sjunka . Emedan en viss lagerökningsannolikt sker beräknas neddragningen av produktionen stanna vidomkring 19741975. 1 Revideradnationalbudget 1975 101 Mrtj-iaefterfrågani steg kraftigt under loppet av 1973 till följd av en snabb tillväxti pappersproduktionen. absorberades en ökande del av detnordamerikanska utbudet av en fortsatt stigande pappersproduktion i Förentastaterna och . Trots en relativt kraftig ökning av världensmassaproduktion uppstod därför snart vissa bristtendenser och massapriserna stegsnabbt. Den svenska massaexporten blev under dessa marknadsförutsättningarulbudsbe-stämd och kunde genom en kraftig neddragning av producentlagren samtett fullt utnyttjande av produktionskapaciteten höjas hela 28 %19721973. Leveranserna ökade markant inte bara till huvudmarknaderna iVästeuropa ulan en avsevärd ökning kunde också ske till de utomeuropeiskamarknaderna. Även 1974 blev export-leveranserna i stort sett utbudsbestämda. 1974 vid fullt kapacitetsutnyttjandeendast kunde öka som hemmaleveranserna fortsatte att stiga och möjligheterna att ytterligare minska producentlagren var ringa kom emellertid export leveranserna totalt sett att sjunka . Exporten till fort satte all stiga medan de utomeuropeiska leveranserna föll tUlbaka kraf tigt. Marknadsutsikterna för densvenska massaindustrin förändrades påtagligt närpappersindustrin på kontinenten och i till följd av en försvagadpappersefterfrågan började dra ner produktionen. Behovet av en ökning av demycket små massalagren inom pappersindustrin resulterade dock i fortsattupprätthållna massaleveranser och en lagerökning hos pappersproducenterna komtill stånd . Produktionsinskränkningarna inompappersindustrin i har 1975 blivit merutbredda. Även om man synes kunna räkna med en stärkt produktionsutvecklingunder torde produktionen mellan årsgenomsnitten 1974 och 1975komma att inte oväsentligt minska. Detta inte minst genom att pappersulbudelfrån på europamarknaden kan väntas öka ytterligare mot bakgrund avden förutsedda svaga utvecklingen av ekonomi. En fortsatt uppdragningav massalagren i kommer dock att ännu en bit in på 1975 verkauppdragande på massaimporten dit. Man torde vidare kunna räkna med att dennordamerikanska industrin fortsätter att öka sitt utbud på världsmarknaden intebara av papper utan också av massa. Under dessa förulsätlningar beräknas densvenska massaexporten komma atl minska 19741975.Leveranspriserna förutses försvagas något men till följd av den markantastegringen under loppet av 1974 beräknas exportpriserna ändå stiga ca 20 %mellan årsgenomsnitten 1974 och 1975. 1975 i stort settupprätthållits vUket då leveransutvecklingen varit vi- kändemedfört en ökning av producentlagren. Även om en svag ökning av lagren kom tillstånd var de vid utgången av året utomordcntiigt små.Ett visst behov av lagerpåfyllnad fanns således. Man torde dock kunna räknamed att producenterna i syfte alt stödja prisnivån kommer att hålla tillbakaden fortsatta lagerökningen. Detta antagande stöds också av de planer pådriftsinskränkningar sannolikt ofta av karaktärensemesteruppehåll som redovisas i konjunkturbarometern . I vissulslräckning torde dock driftsstopp vara föranledda av elt behov av översyn ochreparationer då produktionskapaciteten utnyttjats utan avbrott sedan våren1973. Motbakgrund av den ovan skisserade leveransutvecklingen har en minskning avproduktionen av avsalumassa på 19741975 bedömts som sannolik.Producentlagren beräknas därvid komma alt stiga från en storlek motsvarande ca2 veckors produktion vid utgången av 1974 till det dubbla vid utgången av1975. Produktioneninom petroleumraffinaderier m. m. minskade med 19731974. Attproduktionsminskningen blev så omfattande berodde huvudsakligen på en mycketdrastisk produktionsneddragning under loppet av 1974 inom smörjmedels-, asfalt-och kolproduktin-duslrin; minskade produktionsvolymen mednärmare . Inom de egentliga raffinaderierna stannade produktionsneddragningen efler nedgång mellan halvåren vid mellan TUlförselntill den svenska marknaden av raffinerade produkter under 1974 blevemellertid av i stort sett samma omfattning som beroende på en viss uppgång i importen och en samtidig reducering av exporten för dessa produkter. Den redovisade förbrukningen inom landet pekar dock på en betydande nedgång jämfört med . Lagerhållningen av dessa produkter ökade därför avsevärt , vilket sannolikt till stor del var en följd av åtgärder som vidtagits för att höja beredskapen mot eventuella nya störningar i tUlförseln. Industrinsförbrukning av eldningsoljor minskade med 1973 1974, medanförbrukningen vad gäller värmekraftverken blev i stort sett oförändrad mellan1973 och 1974. Bensinleveranserna minskade med 19731974. Denkraftigaste förbrukningsminskningen har emellertid skett på uppvärmningssidan.Leveranserna av tunna eldningsoljor minskade totalt med meUan 1973och 1974. Utvecklingen av förbrukningen inom landet har påverkals av denkraftigt höjda prisnivån på oljeprodukter samt den sparkampanj och ransoneringsom företogs /1974 i det akuta skedet av oljekrisen. Ävenvad gäller 1975 kan man räkna med en svag förbrukningsutveckling avraffinerade produkter. I synnerhet finns anledning att räkna med en nedgång i förbrakningen vid värmekraftverken. 1 Reviderad nationalbudget1975 103 duslrinsförbrukning vänias bli i stort sett oförändrad . Däremotväntas ökad förbrukning av främst tunna eldningsoljor men även i viss månbensin jämfört med låga nivåer. Produktionen inom deegentliga raffinaderierna beräknas emellertid öka i hög grad då mycketbetydande kapacitelstUlskott nu beräknas komma alt tas i drift undersensommaren 1975. Även inom kolpro-duktindustrin kommer elt betydandenytillskott till kapacilelen. Totalt för hela branschen räknas sålunda medproduktionsökning 19741975 om . Dessa betydande produktionslillskoltmedför alt importbehovet vad gäller petroleumprodukter beräknas reduceras medca jämfört med . Orderingången lUl desvenska järn- och stålverken, som steg mycket snabbt från ingången av 1972 tillslutet av 1973, vände nedåt och blev falletmycket drastiskt. /1975 låg orderingången under nivån / 1971, som utgjorde bottenlaget vid närmast föregåendekonjunkturnedgång. Orderslockarna tUlväxte fortfarande in på 1974. Vid halvårsskiftet1974 började dessa reduceras, men uppgick till hela 1,5 milj.ton. Produktionsutvecklingenunder blev förvånansvärt svag med hänsyn till de fortfarande under åretmycket stora orderstockarna. Efter en snabb produktionsuppdragning under loppetav 1972 och 1973 höjdes produktionsnivån inte ytterligare från nivån för fjärdekvartalet 1973. Produktionskurvan uppvisade en fallande tendens under 1974främst . Produktionsökningen 19731974 stannade vid ca 6 9to,vilket är betydligt mindre än vad produktionskapaciteten gav utrymme för. Enbesvärande brist på utbildad arbetskraft rådde emellertid under större delen avåret och tekniska störningar i produktionen på grund av haverier inträffadeockså i osedvanligt slor omfattnmg. Stålverkensfärdigvarulager, som minskade i stor utsträckning , fortsatte attreduceras under större delen av 1974. Leveranserna ökade därmed snabbare änproduktionstillväxten inte blott 1973 utan även 1974. Exportieveranserna,som steg mycket snabbt under loppet av 1973, fortsatte att öka , ävenom takten i uppgången dämpades . Den volymmässiga tillväxten19731974 blev . Den tidigare mycket starkainternationella efierfrågan på stål orsakade snabbt stigande priser främstvad gäUer handelssiål. Exportpriserna fortsatte alt öka under loppet av 1974och genomsnittligt blev prisupgången 19731974. En gynnsamexportlillväxt noterades främst lUl , men även till den nordamerikanskamarknaden blev uppgången påtagligt snabb. Däremot utvecklades exportenbetydligt svagare till öststatsländerna och till de skandinaviska länderna samltill . Denlångsammare tillväxten av exporten 1974 har tUl en del sin förklaring i vikandeefterfrågan, men utbudet torde även ha begränsats av betydande leveransökningartill hemmamarknaden. Leveranserna från de svenska stålverken tillhemmamarknaden vände uppåt och steg sedan snabbt motslutet av året. Även under större delen av ökade leveranserna tillhemmamarknaden kraftigt och uppgången 1974 torde tiU skillnad och1973 ha blivit kraftigare än tUl exportmarknaderna. Den inhemskaförbrukningen av järn och stål började också öka snabbt under senare hälften av1973 som en följd av främst verkstadsindustrins produktionsuppdragning. Dennautveckling fortgick under större delen av 1974, då även lagren i förbrukar- ochgrossistleden byggdes upp efter de omfattande reduceringar som ägt rum såväl1972 som 1973. Som ett resultat därav ökade också importen av järn och stålmed 19731974. För1975 torde man kunna räkna med ett betydligt sämre avsättningsläge förstålverken än . Enligt konjunkturbarometern fortsatteorderingången att minska och i betydligt störreomfattning än vad företagen förväntat sig. Kapacitelsutnyttjandet drogs ned ochden planerade produktionsökningen genomfördes ej. Färdigvarulagren ökade ochuppges inle längre vara för små. Leveransutvecklingentill hemmamarknaden beräknas bromsas upp påtagligt , då produktionstiUväxteninom främst verkstadsindustrin beräknas bli betydligt långsammare 1975 än1974. LagerhåU-ningen inom förbrukarleden vänias fortsätta att öka 1975, menlager-investeringarnas tillväxt 19741975 beräknas bli klart lägre än 19731974. Denna utveckling av den inhemska efterfrågan väntas också leda tUl ensvagare ökning i importen av järn och stål 1975 än 1974. EnUgtden exportenkät som insamlades räknade de svenska stålverken med enfortsatt relativt kraftig ökning av exporten. erfarenheter visar dockatt företagen tenderar att överskatta ulvecklingen efter perioder riied mycketexpansiv utveckling. Den betydande försvagning av den internationellaståleflerfrågan som redan givit sig tUlkänna i kraftiga minskningar i ordertillsirömningengör alt exporten kan förväntas utvecklas tämligen svagt. Enkätensprognos har således justerats ned kraftigt till en värdemässig ökning 19741975på . Den genomsnittliga prisnivån 1975 beräknas ligga högre än1974, varför den volymmässiga tillväxten av exporten beräknas stanna vid 19741975. Produktioneninom de svenska stålverken beräknas därmed komma att öka 19741975,innefattande en betydande lageruppbyggnad i producentledet efter de omfattandereduceringar som ägt rum 1973 och 1974. Ickejämmetallverkensproduktion minskade 19731974 till 1 Revideradnationalbudget 1975 105 följdav fallande efterfrågan under loppet av 1974. Nedgången i efterfrågan lorde haaccentuerats av utförsäljningar från spekulationsupp-byggda lager i och med attde internationella noteringspriserna började sjunka drastiskt under andrakvartalet 1974. Efter en dryg fördubbling av noteringspriserna påickejärnmetaller från ingången av 1973 lUl har prisnivånunder de därpå följande tolv månaderna i stort sett halverats. Trotsproduktionsbegränsningar är den internationella lagerhållningen av allt attdöma fortfarande oproportionerligt hög i förhållande till den förväntade lågaförbrukningen . Någon nämnvärd uppåtriktad rekyl i de nedpressadeinternationeUa Iransaktionspriserna under loppet av 1975 synes därför ej sannolik. Ikonsekvens med den fallande efterfrågan skars produktionen inomickejärnmetallverken ned . Exportleveranserna minskade i volym 19731974 medan den inhemska efierfrågan syns ha bibehållit sinexpansion något längre än exporlefterfrågan. Importen ökade drygt 16 %19731974. uppkom dock avsättningssvårigheter även på hemmamarknadenoch ickejämmetallverkens färdigvarulager steg då mycket kraftigt. Efterfrågeulsikternaför 1975 är fortsatt svaga på såväl hemma- som exportmarknaden.Exportleveranserna väntas visa en fortsatt volymmässig nedgång ca 7 %19741975. Den svenska industrins efterfrågan för löpande förbrukning tordeexpandera avsevärt svagare än 19731974 och lagerpåfyllningen beräknas ej bliav samma omfattning som 1974. Importvolymökningen torde bli blygsam. Eflerkraftiga ökningar av såväl import- som exportpriserna 19731974 torde fallandepriser kunna väntas i både export- och imporlledet 19741975. Inberäknaten förväntad fortsatt uppbyggnad av ickejämmetallverkens färdigvarulager tordeefterfrågeutvecklingen ej medge en produktionsökning på mer än 1 å 2 %19741975. Denrådande högkonjunkturen inom verkstadsindustrin exkl. varv uppnådde mol slutetav sin kulmen. Orderingången växte mycket snabbt framtill mitten av 1974; utvecklades efterfrågan från ullandetväsentligt starkare än efterfrågan från hemmamarknaden. Orderingången upphördeatt öka ; huvudsakligen beroende på en försvagning iden utiändska efterfrågan. Orderstockarna har byggts uppsynnerligen kraftigt, även om tillväxten i det närmaste upphörde mot slutet av1974. Leveransernatill hemmamarknaden ökade enligt order- ochleveransslatistik med i löpande priser tiU 1974 att jämföramed tUl 1973. Volymmässigt innebär delta en väsentiigt starkaretUlväxt lUl 1974 än . Efterfrågeutvecklingen påhemmamarknaden var sådan. Tabell 4:3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter,exkl. fartyg, 1973 1975 -7,5 Lagerförändring i industrin (milj. Lagerförändring i handeln (milj. -1,4 ' Produktionen framkommer som saldo i balansen och avvikerfrän årsberäkningar över produktionsutvecklingen.Försörjningsbalansens produktionsökning för prognosperioden korrigeras därföri enlighet med mönstret för tidigare konstaterade avvikelser. all det framför allt var inköpen av verkstadsprodukterfrån hushållen som ökade starkt , både vad gäller personbUar ochövriga konsumtionsvaror. Till viss del kan detta förklaras av den tillfälligamomssänkningen. Verkstadsindustrins lager, som minskade ,byggdes successivt upp under loppet av 1974. Starkast var lagerökningen avvaror i arbete. Importen av verkstadsprodukter steg med i volymmellan 1973 och 1974, vilket innebar att den ökade efterfrågan frånhemmamarknaden till stor del resulterade i höjd import. Särskilt starka varimportökningarna av konsumtions- och investeringsvaror. Den starka importökningenav investeringsvaror kan förutom av hemmaefterfrågans styrka också förklarasav de i jämförelse med utlandet långa leveranstiderna inom svensk verkstads industri. Verkstadsindustrins exportvolym ökade med drygt 12 %19731974 endast någon procent lägre än 19721973. Att en så passhög till växt kunde bibehållas berodde på att den svagare efterfrågeutveck lingen från och kompenserades av att de svenska verkstadsföretagen lyckades genomföra mycket betydande ex portökningar till och till vissa , däribland OPEC- länderna. Utvecklingen under loppet av året var ojämn med en täm ligen blygsam tillväxt och en mycket brant ac- Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 107 TUl denna profil finns en del speciella förklaringar.För det första inverkade oljekrisen under första delen av året negativt påefterfrågan av personbilar; bilexporten sjönk men stegsedan brant under det andra. Vidare kan en förskjutning i exportleveransernafrån första ha ägt rum på grund av den svenska hamnstrejkeni . Export-prisutvecklingen var mycket snabb och dengenomsnittliga prisnivån steg meUan 1973 och 1974. Därmed kom denvärdemässiga ökningen av exporten att uppgå tiU . Produktionenhar i samband med den stigande efterfrågan dragils upp kraftigt ochstörre delen av 1974. började dock tillväxttakten dämpas.Produktionsökningen 19731974 uppgick lill . Enliglsenasle konjunkturbarometern föll orderingången under första kvartalet 1975från såväl hemma- som exportmarknaden. Orderstockarna reducerades något ochomdömet om dessa var mindre positivt än . Andelenföretag med förhållandevis slora orderslockar är dock alltjämt större änandelen med för små orderstockar. förutser företagen ettfortsatt fall i orderingången från hemmamarknaden och en i stort settoförändrad orderingång från exportmarknaderna. Bedömningenav verkstadsexportens utveckling har gjorts med ledning av enexportenkät tUl verkstadsindustrin, insamlad av statistiskacentralbyrån. Företagen räknar enligt denna enkät med att kunna öka sin exportmed i löpande priser meUan 1974 och 1975. Liksom är det frånÖsteuropa samt från vissa , som den starkaste efierfrågan bedöms komma.Erfarenheter från tidigare enkäter visar att företagen har en tendens attöverskatta exportutvecklingen då denna bromsas upp efler en snabb uppgångsperiod.Med hänsyn till detta och tiU bedömningen av den intemationellakonjunkturutvecklingen har enkätens värdemässiga ökning för19741975 justerats ned till . Prisutvecklingen bedöms bli någotlugnare än , och den genomsnittliga prisnivån beräknas stiga med10,. Exportvolymen beräknas fortsätta öka , vilket de alltjämt stora exportorderstockarnatorde borga för. Den och början av 1975 vikandeexporlorderingången bedöms emellertid resultera i en nedgång avexportleveranserna meUan halvåren 1975. Därmed skulle exporlvolymen komma attöka med 19741975. Efterfråganfrån hemmamarknaden beräknas öka i väsentiigt lägre takt 19741975 än 19731974(se tabell 4: 4). Framför allt är det den privata konsumtionen avverkstadsprodukter som, efler den starka Tabell 4: 4 Försörjningsbalans för övrig industrisektor1973 1975 gående år, ' Lagerförändring i industrin (milj. Lagerförändring i handeln (milj. -1,4 ' Produktionen framkommer som saldo i balansen och avvikerfrån årsberäkningar över produktionsutvecklingen.Försörjningsbalansens produktionsförändring för prognosperioden'korrigerasdärför i enlighet med mönstret för tidigare konstaterade avvikelser. uppgången , bedöms öka väsentiigt långsamhiare avspeglande en förutsedd nedgång i nyinköpen av personbilar. För maskininvesteringarnaförutses en betydUgt lägre tillväKt 19741975 än 1973 1974. Förbrukningen avverkstadsprodukter soih insatsvaror beräknas däremot öka snabbare 19741975 än19731974, beroende på en förväntad uppgång av byggnadsinvesteringarna. Den förutsedda försvagningen av verkstadsindustrinsefterfrågeläge beräknas resultera i snabbt stigande färdigvarulagerunder delta år. Ökningen av råvarulagren bedöms bli fortsatt stark . kan man räkna med en mer begränsad ökningav dessa lager, till stor del beroende på förväntade fortsalla nedskärningar avråvafuinköpen. Lagerökningen av varor i arbete bedöras successivi trappas nedunder 1975, efter den snabba uppbyggnaden . Därmed skulle densammanlagda lagerökningen av verkstadsprodukter inom industrin bli endastnågot högre 1975 än 1974. Ovanstående lager- och efterfrågeprognoser indikerar attimporten kommer att stiga med och produktionen med 19741975.ProduktionstUlväxten beräknas då successivt avta och i det närmaste upphöra motslutet av 1975. 1 Reviderad nationalbudget 1975 109 Varvens orderstockar byggdes upp mycket kraftigt undersenare delen av 1972 och . Den vikande orderingångeni förening med de stora leveranser som ägde rum drog nedorderstockarna . I varvsenkät, insamladi , har de där ingående varven inte uppgivit någraannuUeringar av ingångna kontrakt. Sker inle några sådana, torde flertaletstorvarvs produktion av nybyggen vara täckt av inneliggande order åtminstoneför . Den lolala fartygsexporten uppgick till 3,5 miljarderkr. en värdemässig ökning på jämfört med . Härvid ökade utförselnav nybyggda fartyg medan exporten av begagnade fartyg sjönk efter en mycket stark uppgång . Leveranserna skedde tillväsentligt högre priser än speciellt vad gäller de begagnadefartygen. Exporten av nybyggda fartyg har beräknats medhjälp av varvsenkät. beräknas nybyggdafartyg lill ett värde av . levereras till ullandet envärdemässig ökning jämfört med . Fartygen kommer huvudsakUgen attlevereras till beställare i , och , antasemellertid exporten av begagnade fartyg minska även , varför totalafartygsexporten beräknas öka i värde 19741975. Varven genomförde stora höjningar avproduktionsvolymen. Även synes produktionen ha dragits upp i snabbtakt. Produktionskalkylen baseras på de leveranser på export och lillsvenska rederier som förutses i den ovan nämnda exporlprognosen och iinvesteringsprognosen (se kap. 7, avsnittet om handelsflottan). Enligt dennakalkyl kan man även räkna med en beaktansvärd uppgång avproduktionsvolymen. Den övervägande delen.av den heterogena övrigsektornsproduktion går dels lill privat konsumtion och dels i form avinsatsvaruleveranser lill byggnadsverksamheten och verkstadsindustrin.Vidare finner en betydande och växande andel av sektorns produktion avsättningpå exportmarknaderna. Den förhållandevis höga och jämna produktionstillväxteninom sektom vändes i en produktionsminskning 19701971 dåefierfrågan för privat konsumtion, lagerinvesteringar och byggnadsverksamhet minskade.