prop · FY0366 · 1975-12-31 00:00:00 — Åtgärder som innebär en radikal förändring av helaproduktionssystem innebärande att annan produktionsteknik kommer tiU användning,nya material utnyttjas etc. Som exempel kan anföras byte av sprängämne i gruvoroch övergång från boktryck tUl offsettryck inom den grafiska branschen. Vidförändringar av denna typ är det helt 1975: 66 53 omöjligtatt urskilja vad i investeringen som skall hänföras till arbetsmUjöförbättringaroch vad som skaU betraktas som produktionstekniskt motiverade förändringar.Förändringar i organisation och arbetsfördelning är ofta att hänföra tiU dennatyp av åtgärder. När det gäller förändringar i arbetets organisation är detmycket svårt att fastställa såväl effektema på arbetsmUjön som de kostnader somförändringen inneburit och som är att hänföra tUl arbetsmiljön. 6 Kostnader för och ekonomiska eflfekter av arbetsmiljöförbättringar 6.1Kostnader för arbetsmiljöåtgärder Kostnadernaför tUläggsåtgärder för förbättring av arbetsmUjön är i regel av två slag. Detena är kostnadema för inköp och installation av apparater och tillbehör. Somexempel kan nämnas kåpor för bullerdämpning, ventUationsanläggningar, lokaleroch utrustning för omkläd-ning, lunchrum etc. Den andra typen av kostnadergäller expertkunnande för att analysera problemen och föreslå lämpligalösningar. Nedan diskuteras och exemplifieras kostnader för skilda slag avarbetsmiljöförbättringar. En mer omfattande exempUfiering uppställd branschvisåterfinns i bilaga B. 6.1.1Belastningsproblem, ergonomiska problem och fysisk ansträngning, fysiskaolycksfallsrisker Hälftenav de tUlfrågade i LO:s medlemsenkät Risker i jobbet (Prisma-LO 1970), sade sigha belastningsproblem på arbetsplatsen. Om siffran är representativ innebär detatt hälften av LO:s medlemmar eller ca 800 000 personer har dessa problem.Några uppskattningar av kostnaderna för att förbättra arbetsplatserna vadavser tunga lyft och andra belastningar finns inte. Åtgärderna kan i vissa faUvara mycket begränsade, inköp av en sittriktig stol, en mindre modifiering aven maskin, etc. I andra fall kan det röra sig om att delar av entillverkningsprocess måste automatiseras eller att fjärrmanövreringsutmstningmåste anskaffas. Då kan utgiftema bli eller merför en arbetsplats. Åtgärderför att förebygga olycksfaU består ofta i tUläggsutrustning för maskiner samt ipersonlig skyddsutrustning. Kostnaderna för den personliga skyddsutmstningen äri regel obetydliga, ofta ej mer än några . och person.Utgifterna för tUläggsutrustning för maskiner och verktyg varierar kraftigt.Kastskydd på en motorsåg och liknande enkla skyddsanordningar kostar ca . Förarskyddpå en traktor och uppvärmningsanordning för en traktorhytt kostar vardera 1 000kr. Grindskydd på en excenterpress kostar ca , medan skydd för enkantpress enligt senaste pressanvisningama kan kosta 20 1975: 66 54 Sistnämnda belopp kan förefalla högt, men innebär likväl ofta endast ca10 % av maskinens inköpspris. EnligtLO:s medlemsenkät Risker i jobbet är buller det näst största miljöproblemet. av LO:s medlemmar upplever bullerproblem på arbetsplatsema. Bullerkan bekämpas på olUta sätt, genom ändring och modifiering av maskiner ochprocesser (eliminering av bullerkällan), genom begränsning av ljudets direktautbredning, genom inkåpning el. dyl, eller genom begränsning av detreflekterade ljudet med ljudupptagande väggar och tak. Ändringav maskiner och i processer är i regel det effektivaste och biUigaste sättetatt minska buDcr. själva åtgärden är ofta billig, medan kostnaderna föratt identifiera buUerkäUan och finna cdtemativa lösningar ofta är betydUgt större.En genomgång av ett antal exempel på kostnader för ändring av maskiner visaratt kostnaden i flera fall uppgår tiU högst av maskinkostnaden. Modifieringav en träbear-belnlngsmaskln kostade , (avinvesteringsutgiften), medan modifiering av en pappersmaskin inte medfördenågra merkostnader, då vissa av förändringarna medförde besparingar somuppgick tUl ett lika stort belopp som merkostnadema. Förutom de tekniska svårigheternahar man emellertid dryga utgifter för att identifiera bullerkällan och för attutforma åtgärder samt för eventuella driftavbrott . Iinget av de insamlade exemplen uppgår dock utgiften för att ändra en maskin eUeren process tUl av maskininvesteringen. Inkåpningär ofta enda sättet att dämpa buUer från maskiner som inte går att modifiera, Inkåpningenkan medföra problem för operatörer vid drift och vid översyn. Då så är falletkan fristående flyttbara skärmar användas i stället för kåpor. Inkåpning kräveringa avancerade utredningar och monteringen är relativt enkel. Exempel pekar påatt inkåpning av en maskin normalt kan göras för av maskinkostnaden, ibesvärliga fall upp tiU av maskinkostnaden. Vad gäller metallbearbetningsmaskiner(ex. stansar och borrar) har i några fall utgifterna uppgått till ca 10 000 kr.för en inkåpning. För denna summa har man då fått en specieU bur som omsluterhela maskinen samt belysning och ventUation i buren. fall dä modifiering och inkåpning inte är möjlig återstår endast lokaldämpning,vUket ofta dessutom är ett bra komplement tiU de andra två åtgärdema.Ljuddämpande material som fästes på hårda väggar och tak fångar upp inemot 90 %av det ljud som annars reflekteras. Flera lämpliga material tiUverkas avbyggmaterialindustrin och monteringen är mycket enkel. Utgiftema uppgår tiö2050 kr/m° inklusive monte- 1975: 66 55 ring,vilket ofta endast utgör några procent av bygginvesteringen. Bullerproblemenär relativt väl kända och i många branscher finns problemen kartlagda. Så angesexempelvis utgiftema för att lösa ljudproblemen inom byggelementindustrin till19 milj. kr. Medklimat förstås luftens temperatur, fuktighet och hastighet. Luftföroreningarförekommer som partiklar eller gaser. Då man önskar förbättra luftförhåUandenai en arbetslokal krävs ofta kontakt med olika företag som tillhandahåller fläktutrustning,el-installationer, sanitetsin-stallationer, kyltekniska instaUationer ochautomatik. Branschenhar huvudsakUgen varit inriktad på ventilation avkontorshus, då efterfrågan på ventUation av industrilokaler varit mycketbegränsad. Principer från kontorsventilationens område har i några fallkritiklöst överförts tUl verkstäder med dåligt resultat. I störreindustrilokaler kan ventUationsfrågan vara mycket svårlöst. Stora utrymmen samtförekomsten av värmeavgivande maskiner, stora portar etc. medför problem.Kostnaderna för ventUation av en industrifastighet uppgår i enklare fall tiU23 % av byggkostnaden, i svårare fall inte säUan tUl av byggkostnaden.I industrilokaler är man ofta tvingad att komplettera den aUmänna lokalventUationenmed punktventUation vid arbetsplatser med speciella problem. En dammav-skiljareför en handhållen borrmaskin kostar t. ex. ca . FömtominstaUation av ventUationsanläggningar har man att räkna med driftkostnader. Enenkel tumregel är att driftkostnaden är lika stor som den årligakapitalkostnaden. Belysningenär kanske den mUjöfaktor som är enklast att isolera och kostnadsberäkna.Belysningsstandarden i arbetslokaler mäts traditionellt i lux (infallande ljusi horisontalplanet), och lux-värdesrekommendatio-ner finns för olUcaarbetsplatser. Lux-talet är dock ett otillräckligt mått på ljusstandarden. Dettar ej hänsyn till reflexer, ljusfärg och många andra förhållanden som påverkarresultatet. Ett bättre mått är lumi-nansen, dvs. det från arbetsytomareflekterade ljuset. Den ensidiga betoningen av lux-värdet har medfört attmånga arbetsplatser har tillräcklig utstrålande ljusmängd men trots dettaundermåliga belysningsförhållanden. Kostnadenför installation och drift av industribelysning överstiger i regel inte 0,5 %av lönekostnaden. Det innebär att kostnaderna är endast några kr./m golvyta. Avkostnaden för belysning är elkostnader, kostnader för armatur ochinstallation, medan lampor och underhåll uppgår till . Dålig belysninghänger of ta samman 1975: 66 56 Armaturen rengörs för sällan, trasiga lampor byts ej utetc. Högabelysningseffekter kan medföra fördyrande ventilations- och temperaturhållningskostnader.Det kan bl. a. vara fallet i livsmedelsindustrin där temperaturen måste håUaslåg. 6.7.5Kostnader för att förbättra den sociala och psykiska arbetsmUjön Det råderingen klar åtskillnad meUan de åtgärder som är avsedda att förbättra denfysiska arbetsmiljön och de som är avsedda att förbättra den sociala ochpsykiska arbetsmUjön. Exempelvis innebär en sänkning av bullemivån både attriskerna för hörselskador minskas och att samtal mellan de anställdaunderlättas. En omfördelning av arbetsuppgifter, som ger den enskUde ett mervarierat arbete, medför både att arbetet bUr mindre ensidigt vad gäUer denfysiska påfrestningen och att arbetet bUr mer omväxlande och stimulerande. Påsamma sätt kan man i många andra f aU med en och samma åtgärd uppnåförbättringar av arbetsmUjön i flera avseenden. En olägenhet i arbetsmiljön kanförstärkas om den uppträder i kombination med andra faktorer. Det är därför lämpligtatt behandla alla arbetsmiljöfaktorer i ett sammanhang. Kostnadernaför att underlätta sociala kontakter i arbetet och göra arbetet merstimulerande och kvalificerat varierar starkt meUan olika typer avtillverkning. I vissa fall måste maskiner flyttas och lokaler förändras föratt möjliggöra en ur arbetsmUjösynpunkt bättre produktionsuppläggning. I andrafaU krävs inga som helst förändringar i maskiner och lokaler utan de önskaderesultaten kan åstadkommas genom ändringar i organisation, arbetsfördelning,administrativa rutiner o. djl. Kostnaderna för dessa typer av förändringarbegränsar sig i huvudsak tiU kostnader för utredningsarbete om vilkaförändringar som skall genomföras samt utbUdningskostnader för att introducerade nya rutiner och arbetsmönster som önskas. I enkla fall räcker det med attberörd personal får tillfäUe att diskutera igenom och besluta om hur de vUländra på arbete och organisation. I mer komplicerade fall kan omfattandeutredningsarbete av externa konsulter erfordras och därefter omfattandeutbildning. 6.1.6Översiktliga uppgifter om kostnader för fysiska arbetsmUjöförbättringar Någraallmänt accepterade beräkningar av kostnaderna för att åstadkomma en godfysisk arbetsmUjö saknas i huvudsak. Vissa enskUda uttalanden kan dock förtjänaatt återges. ProfessorGideon , SAF, (Arbetsledaren 1970/19) har angivit kostnadema för devanligaste miljökomponenterna till : "Om investeringskostnaderna iövrigt ligger på /m° golv- 1975: 66 57 ytakan en god belysning kosta , dvs. , ventUation ,bullerbekämpning tiU". Även yrkesinspektör haruppskattat kostnadema till denna storleksordning (se Teknisk nr23/74. Uppskattningen vad gäller buller öch ventilation stöds av andrauppskattningar, men belysningskostnaderna anges av > andra till betydligtlägre värden. En tUlverkare av ventUationsutrustning anger kostnaden förventilation tiU av byggkostnaden, då byggkostnaden sätts tUl /m.Dessa uppgifter avser i första hand kostnader i samband med nyinvesteringar.Kostnaderna för att åstadkomma god mUjö i ganUa lokaler och gamlaproduktionsapparater är ofta högre än för att åstadkomma motsvarande resultat isamband med nyinvesteringar. Den enda mer omfattandeberäkningen av kostnader för att åtgärda problem i den existerande industrinuljönär en beräkning publicerad 1972 som gjorts av en konsult inom mUjÖområdet, C.O. Hans beräkningar utgår från uppgifter om kostnader som han fåttfram i sin konsulterande verksamhet. Beräkningen omfattar kostnader föråtgärder mot buller och luftföroreningar sä att gäUande normer frånarbetarskyddsstyrelsen inte överskrids och gäller ca 14 500 företag i den tUlverkandeindustrin samt gmvor, jord- och stenbrott. För ca 2 000 företag har beräkningamagjorts i detalj. För 4 000 företag bygger beräkningarna på andrahandsuppgifteri kombination med jämförelse med förelag med samma typ av produktlon. Fråndessa 6 000 företag har därefter analogiberäkningar gjorts för resterandeföretag. Beräkningarna resulterar i investeringsutgifter om 20 mUjarder kr.Utslaget och inkluderande driftkostnadema uppgår de årliga kostnadernatill 3 mUjarder kr. Uppskattningen av de erforderliga investeringama branschför bransch framgår av följande uppställning. Grafiska (ej förlag) Metallvaruindustri,mek. Fördelat/anst. Då Elvingssoninte närmare redovisat sitt källmaterial är det svårt att uttala sig om hurpass tUlförlitliga dessa beräkningar är. 1975: 66 58 terialsaknas i stor utsträckning. I de få fall andra personer gjort beräkningar avsamma typ har man i flera fall uppgivit avsevärt lägre siffror än Elvmgsson.Vid behandlingen av uppgifterna måste man vidare beakta att beräkningen är heltteoretisk. SkuUe de beräknade åtgärderna genomföras i hela industrin skuUe detta avsevärd tid. Under den tiden skuUe en rad av problemen försvinna till följdav den normala investeringsverksamheten, stmkturrationaliseringar etc.samtidigt som ambitionsnivån vad avser arbetsmiljön sannolikt kommer atthöjas. 6.2Intäkter och besparingar av arbetsmiijöförbättringar Depositiva ekonomiska effekterna av arbetsmUjöförbättringar är självfallet ännusvårare att beräkna än kostnaderna. De positiva effekterna kan förväntas påflera olika nivåer. Förföretagen kan besparingarna vara sänkta personalkostnader genom färre olycksfaU,sänkt personalfrånvaro och mindre personalomsättning, bättre trivsel ochbättre samarbete i arbetet. I en nyligen publicerad undersökning' blandvarvsarbetare angavs dålig arbetsmiljö som det främsta skälet för vantrivsel iarbetet. Liknande uppgifter fipns från andra branscher. Det finns alltsåargument för att investeringar i bättre arbetsmiljö kan vara lönsammainvesteringar även ur traditionellt företagsekonomiskt perspektiv. Destora kostnaderna till följd av dålig arbetsmiljö drabbar dock i första handindividen och samhället. En avsevärd del av de kostnader som samhället läggerned på sjukvård och arbetsmarknadspolitiska åtgärder är en följd av brister i arbetsmUjön.De som drabbas fysiskt tas om hand inom sjukvården, de som drabbas psykiskttvingas lämna sina arbeten och behöver då stöd av samhället inågon form. Uppgifter om individemas och samhällets utgifter till följd avdålig arbetsmiljö saknas i stor utsträckning. Förekommande beräkningaromfattar i regel endast kostnader för yrkesskador. Ett exempel på en sådanberäkning ingår i arbetsmUjöutredningens första delbetänkande "Bättrearbetsmiljö" (SOU 1972: 86). I en expertpromemoria har kostnadema för yrkesskador , Beräkningen omfattar trekostnadsslag, direkta kostnader, andra kostnader och vårdkostnader. I dedirekta kostnaderna ingår utbetalningar från () samt RFV:sadministrationskostnader. I "andra kostnader" ingår företagetskostnader för rubbningar i produktionen vid sjukskrivning etc, samt de materieUaskador som kan uppgå tUl 2,5 gånger de direkta kostnadema. Vårdkostnader är samhälletskostnader för vård av de yrkesskadade. Promemorian redovisar följande årligakostnader: 'Utförd vid vid 1975: 66 59 Direktakostnader 320 milj. kr. Andrakostnader 800 milj. kr. Värdkostnader 75milj, kr, OmtUl detta lägges löne- och vårdkostnader för yrkessjukdomsfallen ochfärdolycksfallen uppgår de totala kostnadema för yrkesskador tUl över1 200 milj. kr. Yrkesinspektör har gjort cn liknandeberäkning för och kommit fram till något lägre siffror. Siffroma för1969 innebär en årlig kostnad om . för varje skada, och , om detslås ut per anställd. Besparingari ett företag till följd av sänkt personalomsättning och personalfrånvaro gärrelativt väl att beräkna. För arbetarpersonal i industrin uppgår kostnadema förrekrytering och introduktion av nyanställda ofta tUl ,/anställd. TiUdetta kommer kostnader för kassation, produktionsstopp, kvalitetskontroll,behov av övertid m, m. som kan följa av att nyanställd personal inte uppnåttsamma förmåga som personer med längre anställningstid. Dessa kostnader har iett verkstadsföretag uppskattats vara meUan två och fyra gånger större änanställnings- och introduktionskostnaden. Kostnademaför personalfrånvaro består både av kostnader för över-ansläUning tiU följd avfrånvaro och eventuella merkostnader i produktionen i samband med att denordinarie personalen ersätts med vikarier. Förbättringar i arbetsmUjön påverkaremellertid inle bara personalkostnaderna, utan kan även förväntas inverka påsamarbetsklimat, arbetsmoral och de anställdas vUja och intresse av att bedrivaproduktionen rationeUt och effektivt. Dessa effekter är svårare att beräkna. Personalomsättningoch frånvaro påverkas inte bara av arbetsmiljön utan även av en mängd andra förhåUanden.Det är således mycket svårt att med någon större säkerhet uttala sig om hursambanden ser ut, och i vad mån en viss insats för att förbättra arbetsmiljönhar "betalat sig" ur traditionell företagsekonomisk synvinkel i formav sänkta personalkostnader. Det finns dock flera företag som deklarerat altde anser sig ha gjort lönsamma investeringar i bättre arbetsmiljö. uppger exempelvis att investeringar i bättrearbetsmiljö om 1,5 milj. kr. hade tjänats in genom sänkta kostnaderför personalomsättning och personalfrånvaro. Företag som arbetat efterlöpande-bandprincipen har i flera fall sökt nya lösningar av produktionsuppläggningen.Därvid uppges att kostnader för omläggningen och kostnaderna för det ökadeutrymme som den nya produktionsuppläggningen kräver kompenseras av sänktapersonalkostnader. Ett exempel på åtgärder för förbättring av arbetsmiljön är deförsök som gjorts att organisera arbetet efter principen om s. k. självstyrandegrupper. Detta innebär bl. a. att en grupp anställda inom ett avgränsat 1975: 66 60 produktionsavsnittsjälva organiserar och fördelar arbetet. Dessa förändringar görs för att tUlmötesgåde psykologiska och sociala arbetskra-ven samt kraven på kontroll ochinflytande över det egna arbetet. Underlåtenheter vad gäller att tillgodosedessa krav har ofta medfört mycket höga personalkostnader. Deexempel på denna typ av förändringar som finns redovisade påvisar nästangenomgående produktivitetshöjningar, ofta uppgående till . Detinnebär att kostnaderna för "investeringen" ofta intjänats på någrafå år. Deovan anförda exemplen tar i första hand upp frågan om lönsamheten av arbetsmUjöförbättringarpå kort sikt. I det korta perspektivet förefaller det som om arbetsmUjö mångagånger är en lönsam investering. skall framhåUas att i mångaföretag, exempelvis gruvor, stenbrott, hamnar och varv, en förbättring avarbetsmiljön tUl den nivå personalen kräver är mycket kostsam, och attdessa investeringar inte aUtid kompenseras av sänkta personalkostnader ochandra ekonomiska effekter. 1 etllängre perspektiv framstår dock arbetsmUjöinvesteringar mer genomgående som enlönsam affär även i strikt företagsekonomiskt perspektiv. Med ett växandevälstånd i samhället, med förbättrade lev-nadsförhåUanden utanför arbetet ochmed växaiide utbildningsnivå kommer de företag som inte fortlöpande förbättrarsin arbetsmiljö inte att kunna dra tiU sig personal för sin verksamhet. Trycketfrån myndigheterna att förbättra arbetsmUjön kommer också att öka. Man fårsåledes räkna med att förbättringar av arbetsmiljön på kort sikt kem vara enlönsam investering. I den mån så inte är fallet är företagen ändå tvingade attpå förbättra sin arbetsmiljö för att över huvud taget kunna bedrivanågon verksamhet. Ovanstående resonemang är främst avsett att visa att arbetsmUjöinvesteringarofta lönar sig ur företagsekonomisk synvinkel. Avgörande för hela resonemangetom behovet av investeringar i arbetsmiljö är emeUertid att dessa är nödvändigasett från den enskUde arbetstagarens synpunkt. 7.De mindre och medelstora företagen Någrasäkra uppgifter finns inte som belyser huruvida de små och medelstora företagenskiljer sig från större företag vad gäller arbets-mUjöförhållandena. Frånfackligt håll hävdas inte säUan att arbetsmiljön är sämre i de mindre företagenän i de större. Denna uppfattning motsvaras inte alltid av samma bedömningbland dem som arbetar i småföretag. De som hävdar att arbetsmUjön är bättre ismå företag pekar bl. a. på att närheten mellan den anställde och högste chefenmedför att det är lättare att få gehör för krav på förbättringar. Vidare hävdasatt den sociala atmosfären, trivseln, de informella kontaktema, närheten Prop.1975: 66 61 mellanmedarbetare på alla nivåer m. fl. gynnsamma faktorer skulle medföra att desociala förhållandena framstår som bättre i de små företagen än i de stora,och att detta kompenserar en eventuell brist vad avser de fysiska mUjöförhållandena, Somexempel på uppfattningen att arbetsmiljön är bättre i de mindre företagen kananföras en studie av arbetarskyddet inom den träbearbetande industrin. Däransåg av skyddsombuden och av företagsledarna att arbetsmiljön ärbättre i små företag än i slora (medan respektive hade motsatt uppfattnmg).Som de främsta skälen till detta förhållande angav skyddsombuden att i de småföretagen företagsledaren bättre lär känna och bryr sig om de anstäUda samtatt sammanhållningen är större bland de anställda, vilket inverkar gynnsamt påarbetarskyddet. Denära kontakterna och kamrathga förhåUandena på de små arbetsplatsema skuUekunna tänkas påverka arbetsmiljön på två sätt. Den ena möjligheten är attföretagsledaren, i enlighet med vad som framkom i den ovan relaterade studienav träindustrin verkligen är mer mån om personalen och därför häller en bättre arbetsmUjöän i större företag. En annan möjlighet är att den vänskapliga atmosfärenutesluter i och för sig berättigade krav på förbättringar från de anställdassida och att arbetsmUjön som följd av detta är sämre. De som företräder åsiktenatt arbetsmUjön är sämre i små företag hävdar att den anställde sänker sinaanspråk vad gäller arbetsmUjön hellre än att driva kraven mot företagsledarenoch därigenom försämra den goda stämningen på arbetsplatsen. Antagandetatt de fysiska arbetsmUjöförhållandena är sämre i de mindre företagen stöds avuppgifter om bristerna vad gäller personal, UtbUdning och andra resurser idessa företag. I mindre företag saknas ofta de personer som i första hand haransvaret för arbetsmiljön. På företagsledningssidan saknas skyddsingenjör ochföretagsläkare och på arbetstagarsidan saknas skyddskommitté och ibland ävenskyddsombud. ovan refererade studien av arbetarskyddet inom den träbearbetandeindustrin redovisas följande resultat angående förekomsten av skyddskommittéeri de undersökta företagen: i undersökningen som saknade skyddskommitté uppdelat efterantalet anställda. I % av samtiiga , , m. fl. Arbetarskyddet inom den träbearbetande industrin.Delegationen för de mindre och medelstora företagen, (stencil, Industridepartementet1972) sid. 65. Enligtlag skall alla företag med över 50 anställda ha skyddskommitté. Enligt dennaundersökning (som bygger på ett stickprov om 100 företag) har således 16företag () av 27 med mer än 50 anställda ingen skyddskommitté. av LO genomförd undersökning inom fabriksindustriarbetareför-bundetsavtalsområde redovisas Uknande uppgifter om låg frekvens av organiseratskyddsarbete i mindre företag. En förfrågan till 630 skyddsombud gav följanderesultat. Förekomsten av organiserat skyddsarbete, skyddskommitté och skyddstjänstemanuttryckt i procent av antalet svarande. Mindre än 10 ansl. 26- 50 anst. mer än 500 anst. Källa:Bolinder, E, , E: Risker i jobbet. Fabriks, Prisma 1971. Procentuell fördelning av yrkeshygieniska och ergonomiska aktivitetergenomförda dels av intern företagspersonal och dels av utomstående expertisfördelad på företagsstorlek. Mindre än 10 anst. 26- 50 anst. 101 -250 anst. mer än 500 anst. Källa:se tabell 5. Justbristen på personal som kan ägna någon större tid åt arbets-mUjöfrågoma anförsofta som en förklaring tUl den påstått eftersatta arbetsmUjön i de mindreföretagen. I de företag där speciell skyddstjänsteman saknas är detföretagsledaren som enUgt lag svarar för 1975: 66 63 arbetarskyddet.Denne har ofta ingen utbildning för uppgiften och sköter dessutom en rad andrabetungande uppgifter i företaget. De mindre företagen har vidare ofta svårt attavdela personal såväl för det löpande skyddsarbetet som för att sända på kurserför skyddsombud, skyddsingenjörer o. dyl.