prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — a. kort- och akiaulomaier.Della behov har ökal ytieriigare genom uppgifter som ålagts verkel. Slyrelsenberäknar därför investeringsbehovet för anskaffning av kort- och akiaulomaier lill tolv länsarbetsnämnder lill . Del totala medelsbehovel för anslaget Anskaffningav utrustning under budgelårel 1976/77 beräknas lill . AMShar förordat bl. a. omfattandeinvesteringar vid industriella beredskapsarbelen. I avvaktan på ellslällningslagande lill formerna för denfortsatta verksamheten vid de industriella beredskapsarbetena och kontorsarbetscentralernaräknar jag inle med några nyinvesteringar för dessaverksamheter. Jag beräknar del totala medelsbehovel för budgelårel 1976/77 underifrågavarande anslag lill 7 milj. kr. Jag hemslällerali regeringen föreslårriksdagen alt tillArbcisinarknadsverket: Anskaffning av iitriistning för budgelåret1976/77 anvisa ett reservalionsanslag av . Prop.1975/76:100 Bilaga 13 93 1974/75 Utgift ' Reservaiion 12 459 003 1975/76 Anslag 1000 1976/77 Förslag 1000 'Under budgetåret har intäkterna överstigit kostnaderna med . Under anslagel redovisas kosinader och intäkterför programmel Förvaltning av utrustning, vilket utgör ett serviceprogram förförsörjning av övriga program med merkapitalkrävande ulrusining. Sådan utrustning får hyras ul inom eller utom arbetsmarknadsverket, varvid hyran skallberäknas så atl samlliga uppkommandekosinader läcks, Programmel beslår av delprogrammenFöriäggningsbyggnader samt Maskiner och fordon m, m. delprogram avser förvallning av föriäggningsbyggnader som skall disponeras underprogrammel Arbetsmarknadsutbildningoch delprogrammen Allmänna resp. Omhändertagandeav flyktingar och Vapenfria tjänslepliktiga saml för extern uthyrning lillförelag, kommuner m. fl. Behovet av inkvartering skall i första handlillgodoses genom förhyrning på den allmänna bostadsmarknaden, men krav på snabba föriäggningsinsaiser samt svårigheterall på vissa orter skaffa bosläderpå den öppna marknaden medför all AMS ändå måsle kunna tillhandahållainkvartering i särskilda föriäggningsbyggnader. AMS räknar emellertid med enfortsatt nedskärning av antalet för-läggningsplalser i egna byggnaderenligl följande. Antalförläggningsbyggnader vid utgången av resp. budgetår. 1974/75 Ulfall Uthyrda till kommuner, företag m. fl. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 94 Under /75 har tolv familjebostädervarav två för zigenare sålts. Denberäknade ulvecklingen av kostnader och intäkter för delprogrammelFöriäggningsbyggnader framgår av följande labelf Kostnader och intäkter i förläggningsverksamhelen (milj. Slag av kostnader/intäkter 1974/75 Utfall Drift- och flyttningskostnader för Delprogrammets intäkter har under tidigarebudgeiår överstigit kostnaderna,varför reservationen under anslagel har ökal. Till största delen kan intäkterna hänföras till försäljning av byggnader. En förhållandeviskraftig realisationsvinst har uppkommitgenom att byggnadernas restvärde varit lågt i förhållande till marknadspriserna, som stigit myckel snabbi desista åren. Mol denna bakgrund harslyrelsen gjort en översyn av hyressällningen, vilkel avspeglas i uppställningen över beräknade kostnaderoch intäkter budgelårel 1975/76. Maskiner och fordon m.m. Under delta delprogram förvallas AMSmaskinpark. Den är sammansatt så all den huvudsakligen fyller behovel av maskiner för styrelsens arbeten inom vägbyggnad,valten-och avlopp, skogsvård och annan anläggningsverksamhel samt för de industriella beredskapsarbetena ochkontorsarbetscentralerna. Ökningen av maskinparken under budgelårel 1974/75avsåg huvudsakligen maskiner förindustriella beredskapsarbeten och kontorsarbetscentraler. För byggnadsverksamhetenunder budgelårel 1974/75 har behovel av tyngre maskiner för schaktning ochtransport tillgodoselts genom inhyrning och koslnaderna härför haruppgått till 28 milj. kr. Kostnader och intäkter för maskinutrustning m. m. Hyror från intern uthyrning Hyror från extern u Prop.1975/76:100 Bilaga 13 95 För delprogrammel Maskiner och fordon m. m. har ilikhet med delprogrammetFöriäggningsbyggnader reservationen ökal under anslaget genom atl inkomsterna överstigit koslnaderna.Detta beror bl. a. på att erforderiiga besiktningar av personalvagnar ochbodar p. g. a. personalbrist inlekunnal ske i planerad utsträckning, varför reparalionslakten varit för låg i förhållande lill del verkliga behovel. haremellertid reparationsarbetena ökati omfattning, vilket kommer alt påverka utfallet även för /76. Hyresprissältningen kommer vidare alljusteras då grunden för den lidigareprissättningen i betydande utsträckning ändrats. Samtligautgifter under de båda delprogrammen beräknas bli läckta av inkomster. Anslaget bör därför i likhetmed för /76 föras upp med endast ett formellt belopp av . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillArbetsmarknadsverket: Förvallning av ulrusining för budgetårel 1976/77anvisa etl reservalionsanslag av I . 1974/75 Ulgift 1 118 495 1975/76 Anslag 1538 000 1976/77 Förslag 2 156 000 Arbetsdomstolen lar upp och avgör mål rörandekollektivavtal samt andra mål enligtsärskilda bestämmelser. Domstolen består av två ordföranden och 16 andraledamöler. ; 1976/77 Prop.1975/76:100 Bilaga 13 96 Under /75 inkom sammanlagl 236 mållill domstolen vilkel är en betydligt större mållillströmning äntidigare. Detla lorde sammanhänga med de arbetsrältsliga reformer somträdde i kraft och sommedförde en väsentlig utvidgning av domstolens behörighet. Därtill kommer allreformer på arbetsrättens område kan leda till en mållillströmning underbudgetårel 1976/77 i storleksordningen 300-350 mål. Sannolikt kommer målbalansen all varaväsenlligl slörre än f n. Pris- och löneomräkning utgör222 , varav . För atl domstolen skall kunnafullgöra sin uppgift, all med rimliga väntetiderför parterna avgöra målen med tillräcklig grad av omsorg, måsle personalen under del kommande budgelårelförslärkas med minsl . Domstolenbehöver ta i anspråk den i arbetstvist lagen förutsedda möjlighelen all ha tre heltidsanställda ordförande ochtre vice ordförande. Närmast som enföljd härav behöver domstolen ytterligare en sekreterare, en biträdande sekreterare, en kansliskrivare och ellkoniorsbilräde/konlorist i befordringsgång.Eflersom alll större tid fördomstolens administrative chef tagilsi anspråk för handläggning av personalfrågor och administrativt arbete i övrigl bör domstolen tillföras en tjänst somkanslichef På kanslichefen bör ankomma alt under ledning av domstolensadministrative chef svara förpersonalärenden och andra administrativa frågor och i mån av lid hålla förberedelse i mål och tjänstgöra som viceordförande i dessa mål (4- . Ersättning till ledamöler avser huvudsakligen dagarvoden, somulgår lill domstolens dellidsijänslgörande ledamöler i den mån dessatjänstgör i domstolen. Skallmålavverkningsiakien kunna ökas'måsle ledamöterna las i anspråk förtjänstgöring i moisvarande högre grad (4- . Den föreslagnapersonalökningen medför ökal medelsbehov för sjukvård ochreseersättningar (. Med utgångspunkt från denberäknade belastningen på anslagsposlen lill expenser för innevarande budgeiår behövs en uppräkning tillbudgetårel 1976/77(. trädde genomgripande arbetsrältsliga reformer i kraft varvid arbetsdomstolen fick utökadearbetsuppgifter. Vid behandlingen av regeringens proposition (1974:77, InU1974:16, rskr 1974:273) med förslag lill lag om rättegång i arbetstvister beslutade också om personell förslärkning av domstolen. a. en ijänsl för en andra ordförande och beslutade altdomstolen skall beslå av högst tre ordförande. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 97 På grund av den belydande mållillsiröm ni ngenunder innevarande budgeiår harregeringen beslutat tillföra domstolen ytterligare lönemedel motsvarande ell tillskottav en tjänst som sekreterare vid domstolen fr. o. m. . Dennaförslärkning av domstolen bör göra det möjligt atl i viss ulslräckning arbeta av befintlig ärendebalans.Förstärkningen är dock otillräcklig med hänsyn lill denmållillströmning som kan väntas. Jag förordar därför all domstolen lillförs ytterligare personal från den Ijuli 1976. Den tredje ordföranden bör då tillsättas. Vidare bör tjänster för ensekreterare och etl biträde tillföras domstolen.Det sammanlagda medelsbehovet för personal harjag beräknal lill I , varav . avser de av mig här förordade förstärkningarna. På grundval av arbelsräliskommilléns betänkandeavser regeringen atl under vårensriksmöle förelägga förslag om en omfatlande arbetsrättslig reform. Del torde i del sammanhangetbli nödvändigt atl återkomma lill frågan om yUeriigare förslärkning avdomstolens personal. Jag hemslälier all regeringenföreslår all lillArbetsdomstolen för budgelårel 1976/77 anvisa ell förslagsanslag av . 1974/75 Utgift 598 921 1975/76Anslag 649 000 1976/77 Förslag 719000 Statens föriikningsmannaexpedition är cenlralmyndighel för del statliga föriikningsväsendeioch leds av en slyrelse. Chef för föriikningsmannaex-peditionen är enbyråchef män m, fl. 7Riksdagen 1975/76. 1975/76:100 Bilaga 13 98 l.Pris- ochlöneomräkning ,, varav , avser höjl lönekoslnadspålägg, 2, Med hänsynlill utfallet av koslnaderna för resor under de två senasie budgelåren behöver anslagsposlen räknas upp (4- ,). Med hänvisninglill sammanslällningen hemställer jag all regeringen föreslår att lillStatens.förlikningsmannaexpedllion för /77 anvisa etlförslagsanslag av . 1974/75 Utgift 24 968 1975/76Anslag 30 000 1976/77 Förslag 30000 uppfinningar avger ullålande i frågor som avser tillämpningen av lagen (1949:345) om rätten lill arbetstagares uppfinningar. Nämnden består av en ordförande och sex ledamöler, Anslagel förbudgelårel 1976/77 bör föras upp med oförändral belopp. Jag hemställer allregeringen föreslår all lillStatens nämnd for arbetstagares iipppnningar för /77anvisa etl förslagsanslag av . 1975/76:100 Bilaga 13 99 Begreppetarbetsmiljö omfattar arbetets villkor i vid mening. Här inryms sålunda frågor rörandemedbestämmanderätt på arbetsplatserna, anställningsskydd och åtgärder för all främja anslällning avsvårplacerade, arbetsanpassning,arbetarskydd och arbetstidsfrågor. En sådan definition av arbetsmi Ijöbegreppet understryker sambandet mellanindividernas faktiska arbetsförhållandenoch deras möjligheter alt själva påverka dem. Vidare innebär del en markering av all insalser för en bättrearbetsmiljö måste innefatta ålgärder som förbättrar möjligheterna lill arbete för dem som står utanför arbetslivet på grund av skilda handikapp.Inom ramen för syssel-sällningspolitjkenhar ålgärderna på arbelsmiljöområdet inriktats på alt öka anställningsskyddet i företagen, intensifiera ansträngningarna allbereda personer med handikapparbete i del reguljära arbetslivet samt alt under aktiv medverkanav de fackliga organisationerna driva fram en förändring av arbelsplatsemaså all skador, förslitning och utstötning motverkas. Nya lagar av central betydelse för förhållandena iarbetslivet trädde i kraft ,nämligen lagarna om anställningsskydd och om vissa anslällningsfrämjande ålgärder, lagen om fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsensaml ändringar i arbetarskyddslagen. trädde lagen omarbetstagares rätt till ledighet för ulbildning i kraft, Lagen om anställningsskydd har spelat en mycketbetydelsefull roll för att begränsaproblemen på arbetsmarknaden och ge de redan anslällda trygghet i sill arbele, Insalser somgrundas på lagen om anslällningsfrämjande ålgärder har likaså spelat en vikligroll för de senasie årens inriktningav arbetsmarknadspolitiken. En närmare diskussion härom las upp i del följande, Förtroendemannalagen med dessbestämmelser om räll lill fackligverksamhel på betald arbetstid har lagl en fasl gmnd för en effektiv lillämpning av övrig arbetsrättsliglagsliftning, Lagen om ledighet förutbildning är i hög grad knuten lill den reformering av vuxenutbildningen sombeslöts av . Hur lagarna tillämpas och vilka avtal som grundaspå lagstift ni ngen följs fortlöpandeupp av en särskild arbetsgrupp i . Efter omfattande utredningsarbete står nuövergripande arbetsrältsliga bestämmelser inför en reformering. Regeringen kommer all lägga fram förslag lill lag om medbestämmande i arbetslivet, som avses ersätta lagarna omförenings- och förhandlingsrätt samt om kollektivavtal. Förslagel kommer allomfalla nya regler för förhållandetmellan arbetsmarknadens parter, framför alll genom en förstärkt Prop.1975/76:100 Bilaga 13 100 förhandlingsrätt,rätt till information, räll lill medbestämmandeavtal och rät! lilltolkningsföreträde för arbeisiagarparten. Även andra frågor berörs, t.ex.arbetstagarbegreppet och medlingsförfarandel. Den nya lagstiftningen skall öppna vägen lor deanslällda all genom sina fackligaorganisationer fä till ståndförhandlingar och avtalöver ett vidare områdeav arbetslivet än hiuills. Genom förbättrade möjligheter lill informationom förhållandena i förelaget skall de anslällda få en mer likvärdig ställning i förhandlingsarbetet. Förslaget till lag om medbestämmande i arbetslivet beräknas kunna föreläggas för all kunnaträda i kraft den . Etl genomförande av förslagel leder tillkrav på resurser för information ochutbildning. Förslag i della hänseende har lagls fram av arbelsrättskommittén.Förslagel bereds nu i . Reformer på arbetsrättens område behöver ocksåstödjas med ett aktivt tii-vecklings-och utredningsarbete. Frågan om organisalion och dimensionering av beieendevetenskaplig arbetslivsforskning harvarit aktuell . Regeringenavser all behandla dessa frågor i en proposifion till . All åstadkomma säkerhet lill livoch hälsa i arbetet är en given utgångspunkt för reformarbetet påarbetslivets område. Arbetarskyddslagsliftningen har sedan början av1970-ialei vtirit föremål föröversyn. Såsom en elapplösning genomfördes med verkan från belydelsefulla förändringar iarbetarskyddslagsliftningen, varigenom bl.a. den lokala skyddsorganisalionen på arbelsplatsema gavs en stärkt ställning. Vidare byggdes sankiion.ssystemet ut och nyaregler infördes omförhandsgranskning av arbetslokaler m. m. En kraftig utbyggnad av forskningen och av den offentliga tillsynenhar också skell. 1 det förebyggande arbetet alt förbältraarbetsmiljön är den lokala skyddsverksamheten av största betydelse. Det harvarit en genomgående slrävan att vidgaskyddsombudens och skyddskommittéernas handlingsmöjligheter inom arbetarskyddet. Utöver de ändringar iarbelarskyddslagen som sålunda vidtagitshar de anställdas representanter i skyddsfrågor ålagts en vikligroll i fråga om de särskildainsalser för alt förbättra arbetsmiljön som kan ske med hjälp av de arbelsmiljöfonder varom riksdagenbeslöl underår 1974. Nära 2.4 miljarderkr. har satts in på arbelsmiljökonto. Intill den 31 oklober 1975 har medgettsall fond inedel får tas i anspråk i 2700 fall til lett sam manlagt belopp av 725 milj. kr. LIttag av fondmedel medges endasi omobjekten har tillstyrkts av löntagarnasrepresentanter i skyddskommitté ellerförelagsnämnd. En motsvarande roll har givits löntagarna i frågaomdegaraniilån för arbelsmiljöförbättringarsom kan utgå under liden den 31 december Prop.1975/76:100 Bilaga 13 101 1976saml i fråga om de särskilda arbetsmiljöinsatser vid statliga affärsverk m. m.som kan påbörjas inom ramen för delsysselsältningspoliliska programmet. Kunskapenhar efter hand ökal om sambandet mellan å ena sidan olycksfall, sjukdomar ochannan ohälsa och å den andra sidan brisler i arbetsmiljön. är del fråga om arbetsförhållanden långt tillbakai tiden vilkas verkningar först nu kan tydligt avläsas.Ibland ärdel riskersom forskningen avslöjar hos relativt sent introduceradeämnen och varor. På delta område pågår ett omfattande forsknings- ochutredningsarbete som ges ytterligare resurser. väntas förslag frånyrkesskadestatistikutredningen. Härigenom breddas underiaget för all bedöma påvilka vägar dödsfallsregister, sjuk- och olycksfallsslatistik saml annaninformalion om ohälsa som kan ha samband med arbetsmiljön kan användas i delförebyggande arbetarskyddet. Förslag frånarbetsmiljöutredningen ti 11 ny arbelsmiljölag beräknas föreligga 1976. Det blirnödvändigt med förhållandevis lång remisslid på betänkandet föratt de fackligaorganisationerna som underlag för sina ställningstaganden skall kunna hämta insynpunkter från bl. a. skyddsombud. Regeringen avser under /77lägga fram proposition i frågan. Den nya arbetsmiljölagen kan då träda i kraftden Ijanuari 1978. Det är i della läge ytterst angeläget alt den pågåendeulbyggnaden av resurserna vid arbelarskyddsverkel fortsattes. Ytterligare 80ijänsler föreslås nu tillföras organisationen, varav 43 för uppgifter vidarbetarskyddsstyrelsen och 37 inom yrkesinspektionen. Med den föreslagnaökningen har antalet ijänsler vid arbelarskyddsverkel i del närmastefördubblats /72-1976/77. En slor del av de nya resurser som lillförsarbelarskyddsverkel avser del omfattande arbete med nya tillämpningsföreskrifteroch andra anvisningar som erfordras i samband med en ny lagstiftning. Påflera punkler ses f n: gällande arbetstids- och semesterlagstiftning över. Allmänna arbetstidslagen innehåller besiiimmelser om högsta tillåtna övertidsutlag. Lagens lillämpning i dessa avseenden harkartiagls av en särskild arbetsgrupp i departementet. Resultaten redovisas ipromemorian (DsA 1975:3) Arbetstidslagens tillämpning. Mol bakgrund av dellaarbele har inom departementet utarbetats förslag (DsA 1975:15) Vissa ändringari arbetstidslagen. Kartläggningen och de därav föranledda förslagen kan efterremissbehandling föranleda ändringar i gällande regler för övertidsutlag. Vid sidan av överiidsbestämmelserna har frånlönlagarhåll aktualiserats en rad frågor som rör de anstiilldas möjligheter aupåverka sina arbetstider. Problem av dennaart torde komma i ny belysning till loljd av den n>a lagstiftningen ommedbestämmande i arbetslivet. Förutsättningamalör en allmän förkortning av arbetstiden övervägs inom Prop.1975/76:100 Bilaga 13 102 ramenför en tillarbetsmarknadsdepartementet knuten delegation för arbetslidsfrågor, I denna är arbelsmarknadenshuvudorganisationer företrädda, Delegalionensamordnar pågående utredningsarbete och lar fram del kompletterande utredningsmaterial som erfordras lor all bedöma frågan om den fortsalta förkortningen av arbetstiden. Vissapreliminära ulredningsrtipporter haroffentliggjorts hösien 1975, Delegalionen avser alt redovisa en lägesrapportunder , Semesterlagsliftningen står inför en omfatlanderevidering, se-meslerkommitiéhar lagt fram förslag om fem veckors semester. Det innefallaräven betydelsefulla förändringar av gällande regler för i vilken utsträckning sjukdom och annanfrånvaro från arbetet grundar räll till semester. Regeringen eftersträvar en skyndsambehandling av frågan i syfle all göraförhandlingsuppgörelser möjliga i fråga om semestern på avialsområden där särskilda semeslerreglertillämpas. Avsikten är atl förelägga förslag i frågan underår 1976, har de arbelsmarknadspolitiskaåtgärderna för personer medarbetshandikapp av skilda slag med ökad kraft inriktats på alt lösa dessa personers sysselsättningsproblem inom delordinarie arbetslivet, Lagarna omanställningsskydd och om vissa anslällningsfriimjande ålgärder är uttryck härför. Sistnämnda lag gerarbeisförmedlingen ökade befogenheter atlbereda anslällning på den reguljära arbeismarknaden åt arbetssökande somav skilda skäl har svårt att konkurrera om arbelslillfäUena, I detta arbete haranpassningsgrupperna en viktiguppgift, tillsalle AMS en arbelsgruppmed uppdrag au studera verksamheienmed anpassningsgrupper, göra en bedömning av uppnådda resultat saml lämna förslag lill anvisningar för den fortsatta verksamheten.Arbetsgruppen har avslutat sill arbete, Förslagel lill anvisningar för den fortsattaverksamheien innebär intensifiering av arbetet i anpassningsgrupperna och en ökad satsning från arbetsmarknadsverkets sida på nyanställningar enligt intentionerna ilagen om anslällningsfrämjande ålgärder. Den särskilda arbetsgruppen inomarbetsmarknadsdepartementet fortsätteri nära samverkan med AMS och i kontakt med huvudorganisationerna på arbetsmarknaden all följa verksamhetensulveckling, bl, a, genom besök påskilda arbetsplatser. Gruppens huvudintryck är alltjämt au arbelel i anpassningsgrupperna på många håll inle har nått denomfattning som krävs för effektivaresultat, men alt erfarenheterna från arbetet i aktiva grupper är så goda all verksamheien allmänt bör utvecklasoch förslärkas. Del slora antaletnya ijänsler som också föreslås lor arbetsmarknadsverket skall ses mol bakgrund av den vikt regeringen fäster vidall arbelel för all främja anslällningav personer med arbetshandikapp fortsätler och intensifieras. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 103 För all anpassa arbetsplatserna till de arbetssökandes skilda förutsättningar förfogar arbetsförmedlingen över cn radhjälpmedel. Förbällringar av detta ålgärdssyslemhar under 1970-lalet skett . För nästa budgetår föreslås höjlbidrag lill arbetsbiträde. Vidare föreslås väsentliga förstärkningar avstödet till handikappade för inköp av motorfordon. Bidragets storlek bör ifortsättningen bestämmas enbart medhänsyn till den sökandes årligabruttoinkomst. Den nuvarande s. k.makeprövningen bör sålunda avskaffas. Vidare föreslås all bidrag skall kunnaulgå till hela kosinaden för sådanasärskilda anordningar eller ändringarav bilen som krävs för alt den handikappade skall kunna använda den. Maximibeloppet för bidragel tillsjälva bilen saml inkomslgränserna föreslås också höjda. En översyn och utvärdering av näringshjiilpen,dvs. bidrag och lån till verksamhel som egen förelagare, har nyligeninlells. Organisaiionskommillén för skyddat arbcic harhösien 1975 lämnat sitt belänkande(SOU 1975:82) Organisalion för skyddal arbele. Betänkandet avses ge underlag lor slällningslagande iprincipfrågan om organisation och huvudmannaskap för de skildaformerna av skyddad sysselsättning. I avvaktan på atl ställning kan tas lill den föreslagna organisationen har jag funnit del moliveral atl förorda förbättrade slalsbidrag lill de nuvarande huvudmännen för verkstäder förskyddat arbete. För nästa budgetår föreslås sålunda en höjning av driftbidragei från 7 000 lill . Uiredningen om den yrkesinriktade rehabiliteringenfortsäller sill arbete och vänlas lägga fram eltprincipförslag om det framtida . huvudmannaskapetför de arbetsmarknadspolitiskt motiverade rehabilite-ringsverksamheter som bedrivs av skildahuvudmän. Det gäller arbetsprövningoch arbetsträning, anlagsundersökningar och psykologiska konsultinsatser samlvissa kurser av karlläggande och förberedande karaklär inomarbetsmarknadsutbildningen. I avvaktan på att ställning kan las lill ulredningsförslagen förordar jag höjda statsbidraglill driften av avdelningar för arbetsträning från 7 000 lill . per plals och år. Härigenom kommer staisbidragel all beloppsmässigt sammanfalla medstatsbidraget lill plalser förarbetsprövning, vilkel underlättar den pågående integrationen av prövningoch träning. C I. Arbetarskyddsstyrelsen Arbelarskyddsstyrelsen är cenlral myndighel förarbetarskydds- och arbetslidsfrågor, däri inbegripet arbetsmedicinska frågoroch frågor rörande 1975/76:100 Bilaga 13 dencentrala tillsynen på arbetsplatserna enligl produktkonlrollagstiflningen. Slyrelsenär chefsmyndighet för yrkesinspektionen. Arbelarskyddsstyrelsen leds av en styrelse. Dennautgörs av en generaldirektör och enöverdirektör samt nio ledamöter som representanter för bl. a. parterna på arbeismarknaden. Inom slyrelsenfinns tre avdelningar, nämligen lillsynsavdelningen,arbetsmedicinska avdelningen och administrativa avdelningen. + 1 5 400 000 + 1 6 000 (120 000) (4 40 000) 4 1 982 000 4 2 338 000 (114 000) (4 517 000) Vissa kostnader för ut- Upplysning m. m. på arbetar + 1 100 000 + 21 879 000 Inkomster,som redovisas på driftbudgetens inkomstsida under Uppbörd i statens verksamhet, beräknas /77 till . (1975/76 . Pris- och löneomräkning , varav821 . avser höjt lönekoslnadspålägg. AlternaiivOkan uppnås genomen generellt minskad insats föränvisnings-och forskningsarbete. Tillsynsavdelningen behöverytterligare förstärkning för all tillgodose de krav som ställs på avdelningen i fråga om anvisningsarbete m. m. samt Prop.1975/76:100 Bilaga 13 105