prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — /76 beräknar jag i enlighet med SIDA:s förslag 35 milj. kr. förbidrag till enskilda organisationer. En betydande del av dessa medel kan även fortsättningsvis väntas gå till missionssamfundensverksamhet. Jag finner det dock angeläget att den inledda bidragsgivningen förstöd till fackligt arbete får ökad omfattning. För kurs- och slipendieverksamhetberäknar jag för / 76 ettmedelsbehov om totalt högst 35 milj. kr. Verksamheten har ökat kraftigtunder och har nått en nivå sora framstår som försvarlig iett längre perspektiv. Kurser arrangeras i samarbete medföreträdesvis FN-organen eller andrainternationella organisationer och förläggs i stor utsträckning tillu-länderna. Insatserna grundar sig på egna prioriteringar och avserämnesområden som exerapelvis naturvetenskap, jord- och skogsbrak, facklig utbUdning, kooperation, befolkningsfrågor och kvinnansställning. För övrigt bUateralt bistånd, vilket äveninnefattar kostnader för biträdande experter inom FN-systemet och förberedelseoch kontroll av projekt samt kostnader för den biståndspolitiska utredningen,beräknar jag för /76 ett sammanlagt medelsbehov på ca 140 milj.kr. Biståndskontorfinns f. n. som integrerade delar av de svenska ambassaderna i nio av programländerna. Enav SIDA utsänd tjänsteman är dessutom placerad vid ambassaden i . Underinnevarande budgetår har SIDA möjlighet att ha högst 66 utsända tjänstemänsamt 3 kvalificerade lokalanstäUda vid kontoren. För att kunna täcka eventuellabehov av biståndskontor i nya lämder begär SIDA bemyndigande att få ha högst 69utsända tjänstemän samt 3 kvalificerade lokalanstäUda. SIDA föreslår också attextra ordinarie tjänster skall inrättas för utsänd biståndskontorspersonal ochatt utgifterna för biståndskontoren skall redovisas tillsammans med övrigautgifter för SIDA:s administration. Personalramen för biståndskontoren harhittUls inte fullt utnyttjats. Antalet utsända tjänstemän uppgick i slutet avår 1974 till 57. Mot denna bakgrand anser jag att en förstärkning av i första hand bör ske vid hemmamyndigheten. Antalet utsändatjänstemän vid biståndskontoren bör sålundsi kunna begränsas tUl ett 60-tal.SIDA har därutöver liksom rätt att ha tre kvalificerade lokalanstäUda vid biståndskontoren. I linje med SIDA:s förslaghar jag under förslagsanslaget C 4. Styrelsen för internationellutveckling beräknat raedel för tjänster för tio anställda vid biståndskontoren. Jag beräknar behovet av medel förbiståndskontoren från anslaget III C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete till12,3 mUj. Fördet bilaterala utvecklingssamarbetet beräknar jag ett samlat me- 1975: 1 Bilaga 5 73 delsbehovom ca 1 736 milj. kr. för /76. Därav beräknar jag en reserv på169 railj. Den slutliga fördelningen av medlen inomramen för anslaget torde få ske genom regeringens beslut. Under hänvisning tUldet anförda hemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de av raig i det föregåendeangivna riktlinjerna för bUateralt utvecklingssamarbete, 2. tiU Bilateralt utvecklingssamarbete /76 anvisa ett reservationsanslag av 1 . Rekrytering och utbildning av fältpersonal samtinformationsverksamhet 1973/74Utgift 17 149 155 Reservation 9 249196 1974/75 Anslag 17 250 000 1975/76 Förslag 27 920 000 Från anslaget finansieras rekrytering ochutbildning av personal för det direkta personalbiståndet samt förinternationeUa organisationers personalbistånd.Dessutom finansieras information i om u-Iands-frågor. För rekrytering och utbildning avfältpersonal samt informationsverksamhet beräknar SIDA ett sammanlagtraedelsbehov ora . för /76. Av detta beloppberäknas . för rekrytering och utbildning raedan 13 695 000 kr.tas upp för informationsverksamhet. För /75 anvisades endast6,5 milj. kr. för rekrytering och utbUdningav fältpersonal med hänsyn till de betydande reservationsbelopp som fanns vidingången av budgetåret. Utgifterna beräknas till omkring 15 mUj. kr.varför reservationen på anslaget tUl stor del kommer att vara förbrukad vidutgången av innevarande budgetår. Rekrytering av fältpersonal:Personalbiståndet innebär att arbetskraft direkt eller via en internationellorganisation ställs till ett u-lands förfogande. Omfattningen av det svenskapersonalbiståndet bestäms i första hand av i vUken utsträckning u-ländema vUlfå det svenska biståndet i denna förra.TiUgängliga uppgifter tyder på att pro-graraländerna komraer att begärapersonalbistånd av ungefär oförändrad omfattning . Fleraav de länder som mottar svenskt bistånd strävar emellertid till att på siktbefria sig från behovet Prop.1975:1 Bilaga 5 74 SIDA framhåller att det ligger i linje med målen för detsvenska utvecklingssamarbetet att stödja denna strävan efter oberoende imottagarländerna. SIDA rekryterade /74 460personer för anställning i fältverksamhet. Under innevarande budgetår väntas enökning av antalet rekryterade till 500. Denna ökning faUer nästan helt påkategorin kontraktsanställd fältpersonal medan efterfrågan på personal urfredskåren minskar något. Rekrytering av kontraktsanställd fältpersonal är särskUtresurskrävande. Genom att i ökad utsträckning anlita konsulter ochinstitutioner för rekryteringsarbetet räknar SIDA med att kunna mötaefterfrågan. Utbildning av fältpersonal:SIDA:s utbildning i av rekryterade för SIDA och FN-tjänst omfattarallmän utbUdning om och bistånd samt utbUdning i arbetsspråk ochlokalt talade språk. I programländerna deltar SIDA-rekryterad personal iintroduktionsverksamhet, språkträning samt seminarier och veckoslutskurser.SIDA anordnar också viss rekrjteringsfrämjande utbildning. Jag delar de principieUa synpunkterna iSIDA:s anslagsframställning på personalbiståndets roll i det svenskautvecklingssamarbetet och vill särskUt understryka att omfattningen av dettabistånd i första hand bestäms av efterfrågtm. Rekrytering ochutbildning av personal som direkt ellergenom mellanstatiiga organisationer ställs till förfogandeär en viktig serviceuppgift för SIDA. Bland de åtgärder SIDA föreslår för attytterligare effektivisera sin rekryterings- och UtbUdningsverksamhet vill jag särskilt framhålla betydelsen av att metoderför förbättrad personalbedömning koramer till användning både för SIDA:s egen rekrytering och för den som skergenom konsulter och institutioner. Jag beräknar liksomSIDA ett medelsbehov om . för rekrytering och utbildning budgetiiret 1975/76. Fyraårsplanen för information sorapresenterades har kommit till praktisk tillämpning över helafältet av informationsåtgärder. Bidragen till folkrörelsernas egenu-landsinformation har ökat successivt så att de innevarande budgetår ärstörre än de beräknade utgifterna för SIDA;s egen information. Styrelsenframhåller att frågan allt oftare ställs hur gränsdragningen skall görasraellan verkets egen information och den som folkrörelserna bedriver. 1975:1 Bilaga 5 75 SIDA anför att organisationernas integritet ochsjälvständighet i fråga om hur de växande bidragen används måste respekteras.Ä andra sidan strävar styrelsen i enlighet med sitt eget informationsuppdrag att nå ut med inforraation om detstatliga utvecklingssamarbetet även tUl medlemmar i de olikafolkrörelserna. SIDA anser inte att detfinns någon motsättning meUan dessa båda ambitioner. Organisationemas ökade u-landsinformation i egen regi förväntastvärtom leda till stigande efterfrågan riktad till SIDA på t. ex. bakgrundsfaktaoch trycksaker. a. denna bakgrund föreslår verket att de direktabidragen till folkrörelsernas u-landsinformation ökas från 6 milj. /75 till 7,7 milj. kr. Utgifterna förSIDA:s samarbete med enskilda organisationer beräknas öka från 760 000 /75 till . I den övriga informationsverksamheten harSIDA särskilt uppmärksammatde möjligheter till direktkontakt med allmänheten som U-forum i verkets nyalokaler erbjuder. SIDA avser att komplettera samarbetet med press, radiooch TV med ett projektstöd till främst landsorts-och fackpress för reportage om utvecklingssaraarbetet. I samverkan medskolmyndigheter på olika nivåer stödjer styrelsen åtgärder förinternationalisering av undervisningen. Man framhåller också att en serie återkommande opinionsundersökningar inlettsoch att vissa utvärderingsprojekt skall påbörjas . , där en radinstitutioner och organisationer samverkar kring information om ,kommer att genomföras under innevarandebudgetår. SIDA vill också i fortsättningen ha möjlighet att underlättaför att presentera sig själva i . Detta kan ske inom ramen förett vidgat kulturutbyte med . Verkets uppgift skulle härvid vara attkomplettera insatser som görs dels av officiella organ för Sverige-informationoch internationellt kulturutbyte, dels direkt av folkrörelser. SIDA beräknarockså medel för särskilda inforraationsaktiviteter i saraarbete med bl. a.Svenska FN-förbundet om aktuella FN-frågor. Styrelsen föreslåratt totalt . anvisas för SIDAis egen informationsverksamhet /76.Detta är en ökning från innevarande budgetår. Frånräknasengångsbeloppet för /75 uppgår den föreslagnaökningen till mer än en tredjedel. Beredningen för u-landsinformation harvarit verksam under något mer än ett arbetsår. Den har i enlighet med sittuppdrag diskuterat frågor som bl. a. rörarbetsfördelningen meUan SIDA och folkrörelserna på 1975:1 Bilaga 5 76 inforraationsorarådetsamt principer för fördelningen av de statliga bidragen inom och mellangrupper av organisationer. Beredningen har i sina diskussioner betonat attfolkrörelserna bör få ett växande ansvar för att självständigt informera om ochbilda opinion i u-landsfrågor. De direkta bidragen till folkrörelsernaför u-landsinformation har i och raed innevarande budgetår utgått under tre år.Efter en inledande uppbyggnadsperiod raärks nu en påtaglig ökning av genomfördainformationsaktiviteter. Jag finner det angeläget att löntagarorganisationeroch studieförbund får möjligheter att tillmötesgå ett växande intresse bland lokalavdelningar och medlemsorganisationerför intemationeU information och föreslår därför att bidragen till deenskilda organisationernas informationsverksamhet ökas med 2 milj. kr. under /76. Detta belopp ger också utrymme för enökning av de medel som efter ansökan utdelas för särskilda informationsprojekt. Med den föreslagna kraftiga ökningennästa budgetår av medelsanvisningen till enskilda organisationer anser jag attdessa bidrag nu har nått en nivå som med mindre ökningar är försvarlig också iett längre perspektiv. Jag finner detriktigt att stödet tUl folkrörelser för u-landsinformation i förstahand utgår som bidrag för självständig verksamhet. Totalt för informationsverkstimhet /76 beräknar jag . Detta ger ett utrymme om . för SIDA:s egen informationsverksamhet. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillRekiytering och utbildning av fältpersonal samt informu-lionsvtrksainhei för /76anvisa ett reservationsanslag av . Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) 1973/74Utgift 29 978 447 1974/75 Anslag 28 772 000 1975/76Förslag 32 794 000 SIDA är central myndighet för det direktautvecklingssamarbete som bedriver med u-ländema. I den omfattningregeringen föreskriver samarbetar styrelsen dessutom med mellanstatiigaorganisationer. SIDA leds av en styrelse. Chef för SIDA är en generaldirektör.Verksamheten i bedrivs inom tio byråer: länderbyrån, industribyrån,lantbmksbyrån, undervisningsbyrån, befolkningsbyrån med sektionen för hälso-och näringsfrågor, utredningsbyrån, ekonomibyrån, rekryterings- ochutbildningsbyrån, personaladrainistrativa byrån särat inforraationsbyrån. SIDAhar därutöver biståndssektioner vid nio u-landsambassader och vid ambassaden iRom. Beräknad ändring 1975/76 + 4 201 636 + 15 000 000 > SIDA har härutövergivits rätt att inrätta 6 tjänster. Dessutom tillkommer viss personal som avlönas med medel som anvisats för expertis, liksom avarbetsmarknadsstyrelsen anvisade vapenfria tjänstepliktiga. = Personal vid ochutgifter för biståndskontoren har tidigare budgetår helt redovisats underreservationsanslaget III C 2. Sambandet raellan SIDA;skapacitet och biståndets mål ägnas stor uppmärksamhet i anslagsframställningenför 1975/76. Kapacitetsbehovet påverkas starkt av biståndsanslagens storlek ochantalet mottagare av bistånd. SIDA anför vidare att raottagarländernasutvecklingspolitik och effektiviteten hos deras förvaltningar påverkararbetsbelastningen inom biståndsadministrationen. Administrativ effektivitet påmottagarsidan och samstämmighet mellan mottagarlandets mål förutvecklingspolUiken och målen för det svenska biståndet gör det möjligt förSIDA att hålla nere sin arbetsinsats. En annan faktor sompåverkar personalbehovet är effektiviteten i organisationen. Brister i dettaavseende . har saraband raed de kraftigaanslagsökningarna. Organisationen har inte kunnat anpassas tillräckligtsnabbt. När de stora ökningarna av biståndsanslagen upphör anser sig SIDAkunna skapa ökad kapacitet på skilda områden genom internaorganisationsförändringar och utbUdningsinsatser. Detta bör bl. a. kunna skegenom fortsatt delegering inom verket, till ambassader och inte minst tillmottagarländer. Påfrestningarna på har till en del klarats genom att SIDA i stor utsträckning haranlitat konsulter och extra arbetskraft. 1975:1 Bilaga 5 78 av dessa extra anställningar har fått permanent karaktär med följd att ettantal personer inom SIDA varit anställda på arvodesbefattningar under långtid. Personalen vid SIDA:s biståndskontor har inga egna tjänster utan anställsgenom särskilda förordnanden. De som är lediga från SIDA för anställning vidbiståndskontor behåller därför sina tjänster vid hemraamyndigheten och ger därlipphov till ett stort antal vikariatsförordnanden. Av dessa skäl upplever ettstort antal tjänstemän inom SIDA att de har otrygga anställningsvillkor. För att öka sin kapacitet och förbättrapersonalens anställningstrygghet begär SIDA 31 nya tjänster /76samt en personlig tjänst. 17 av de nyatjänsterna avser redan inrättade och med s. k. löne-plansmedelfinansierade extra tjänster och arvodesbefattningar. De övriga 14 är helt nyatjänster. Av dessa är 10 för handläggande personal och 4 för biträdespersonal.SIDA:s förslag innebär att utredningsbyrån skulle förstärkas med bl. a. enhandläggare av FN-frågor, att tänder-byrån,industribyrån, befolkningsbyrån och hälsoscktionen skall få ökad handläggarkapacitctoch att ledningsfunktionerna vid lantbruks- och undervisningsbyråerna skulleutökas. SIDA föreslår också att extra ordinarietjänster skall inrättas för från utsänd biståndskonlorspersonal. EnligtSIDA behövs 69 tjänster för detta ändamål. Vidare heraställer styrelsen om att 3tjänster for långvarigt tjänstlediga tjänstemän skall föras över stat. SIDA räknar med att genom denna ökning avantalet tjänster få den kapacitet som 1 %-nivån kräver. I en särskildskrivelse har SIDA hemställt att sektionen för hälso- och näringsfrågor skallfå ställning sora självständig byrå. Organisationsförändringen medför att en tjänst för enavdelningsdirektör i lönegrad F 21 behöver ersättas med en tjänst för enbyråchef i lönegrad F 24. I fråga om omkostnader för verksarahetenföreslår SIDA bl. a. en ökning av posten för personalutbildning från 350 000kr. SIDA redovisar i sin anslagsframställninghur personalen upplever en rad brister i sin anställningstrygghet. Som ersättning för redan inrättadearvodes- och extra tjänster kommer SIDA att tillföras sju nya tjänst<;r.Detta medger att anställdbiträdespersonal samt handläggare inom ekonomibyrån och informationsbyrånkan få extra ordinarie tjänst. För att SIDA skall kunna öka sin kapacitet harjag härutöver beräknat medel för sju nya tjänster vid hemmamyndigheten, varaven personlig. Två tjänster avses utnytt- 1975:1 Bilaga 5 79 jasför att ge den föreslagna beredningen föru-landsforskning tillfredsställande kansliresurser. Övriga nya tjänsteravser dels biträdcspersonal dels en handläggare vid länderbyrån och en vidlantbmksbyrån. Jag delar SIDA:s uppfattning attbiståndskontoren bör ses som en del av verkets administration. I linje medSIDA:s förslag beräknar jag medel för extra ordinarie tjänster för tioanställda vid biståndskontoren. Jag beräknar kostnaderna för tio extraordinarie tjänster för bistånds-kontorspersonal till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Styrelsen för internaiionellutveckling (SIDA) för /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1973/74Utgift 5 250 000 1974/75 Anslag 5 515 000 1975/76Förslag 5 854 000 BiståndsutbUdningsnämndenleder och samordnar bistånds- och kata-strofutbUdningför värnpliktiga och andra som bedöms lämpUga för sådan UtbUdning. Nämnden beslutar om särskUd urvalsprövning och om antagningtiil utbildning. Nämnden sköter vidare administrationen av en beredskapskår förbiståndsinsatser samt biträder vid den planering som behövs för att komplettera den s. k. teknikerkontingenten i beredskaps-styrkanför FN-tjänst. TUl nämndensförfogande står ett kansli. Chef för kansliet är en avdelningsdirektör. Verksamheten ärorganiserad på tre enheter, varav en sköter samordning och planering av olikaverksamheter, en svarar för urvalsprövning och personaladministration och enhar ansvaret för närandens utbildningsarbete. Från anslaget utbetalas löne-, sjukvårds-och resekostnader för personal samtersättningar till elever enligt de bestämraelser som gäller för ersättningaråt värnpliktiga m. fl. TUl betalas hyra för lokaler ochutbildningsmateriel särat ersättning för tjänster och transporter. Frånanslaget bekostas vidare inköp av utbUdningsmateriel m. m. ndring 1975/76 .\ns!ag Hyror m. m. Beträffande utvecklingenoch inriktningen av den framtida verksamheten anför biståndsutbildningsnämndenbl. a. att antalet sökande har ökat fråndrygt 500 personer till närmare 900. Näir.nden väntar en ytterligare ökning dåinformationen om utbildningsmöjligheterna sprids. Regeringen har angett attelevantalet skall ökas lill 125 elever /76 och därefter tiU 150elever under vart och ett av budgetåren 1976/77 och 1977/78. Skollokaler ochförläggningskapacitet medger f. n. inte ett elevantal som överstiger 100. Enökning av elevantalet kräver att den av civilför-svarsstyreisen ochbyggnadsstyrelsen gjorda ombyggnadsplanen är genomförd. Tidpunkten för om- ochnybyggnad har förskjutits och de nya lokalerna beräknas kunna tas i anspråkförst fr. o. m. /77. Nämnden föreslår av denna anledningatt elevantalet under /76 bibehålls oförändrat för att imder detvå följande åren successivt ökas till 150. Organisationen för detadministrativa arbetet är enligt nämndens uppfattning utbyggd för att svaramot en utbildningskapacitet på 150 elever. Därvid förutsätts att de tvåtjänster som f. n. innehas av nämnden på arvodesbasis kan inrättas som fastatjänster. Den planerade ökniitgen av elevantalet kommer dock att medföra ettökat behov av lärarpersonal. Omfattningen avarbetsuppgifter inom ansvarsområdet intern ledning och administration harmedfört att arvodestjänster för en handläggande tjänsteman och en expeditionsvaktinrättats av nämnden. Kostnaderna bestrids med s. k. löneplansmedel. Dettautrymme kommer att minska under /76 p. g. a.löneklassuppflyttningar. Detta innebär att nämnden inte räknar med att hautrymme för dessa tjänster. För att även ifortsättningen kunna lösa dessa uppgifter på ett tillfredsställande sättföreslår nämnden att en tjänst inrättas som amanuens/ 1975:1 Bilaga 5 81 byråsekreterare i befordringsgång F 59 och entjänst som expeditionsvakt i lönegrad . Nämnden har underbudgetåren 1972/73 och 1973/74 genom bedrivit särskUdutbildning för hälso- och sjukvårdspersonal. Nämnden avser dock att fr. o. /75 ge dessa elever samma utbildning som övriga elever.Denna förändring medför att kostnaderna minskar med . varav 50 000kr. utgör ersättningar till elever under nämnda utbUdning. Nämnden föreslår att eninformationsfolder om verksamheten utarbetas. Kostnaden beräknas /76 till ca . Foldern avses utformas så att den äraktuell och kan användas under ett flertal år. Totalt föreslår nämnden en anslagsökning på . Jag godtarbiståndsutbUdningsnämndens planer på att elevantalet bör inriktas på 125 eleverunder /77 och därefter på 150 elever under vart och ett avbudgetåren t. o. m. /80. Med hänvisning tUlsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår att tiUBiståndsutbildningsnämnden (BUN) för / 76 anvisa ettförslagsanslag av . 6 1975.1 saml. Prop.1975:1 Bilaga 5 82 D.INFORMATION OM S> ERIGE I UTLANDET D 1. 1973/74Utgift 8 196 311 Reservation 3 823 516 1974/75 Anslag 11 233 000 1975/76 Förslag 12950 000 är en stiftelse, förvilken staten övertagit det ekonomiska ansvaret. Enligt de av Kungl.Maj:t fastställda stad-gama skall stiftelsen främja kultur- ocherfarenhetsutbytet raed utiandet samt genomupplysningsarbete ii utiandet sprida kännedora ora svenskt sarahällsliv.Stiftelsen får inora sitt verksarahetsområde raot ersättning utföra uppdrag ochtiUhandahålla produkter och tjänster. Stiftelsen leds aven styrelse. ILedaraöter av denna är stiftelsens direktör och tio andra ledaraöter, som utsesav Kungl. Bland ledaraö-tema ingår företrädare för utrikes- ochutbUdningsdeparteraenten samt för kulturlivet. För kontakt raedsarahällsinstitutioner och andra organ, somhar beröring med stiftelsens; verksamhet, finns rådgivande referensgruppersora tUlsätts av styrelsen. Stiftelsen har ett utlandskontor i . begär för budgetåret1975/76 ett anslag på , vUket skulle innebära en ökning avinnevarande års anslag med . Löne- och prisomräkning beräknas till1 . Återstående del av den begärda ökningen avser främst institutetstre huvudprogram. a. äskas . för bUaterala stipendier och 295 000kr. för gäststipendieverksamhet under huvudprogram 2 liksom . för huvudprogram 21 (stöd åtpresentation av svensk konstnärlig verksamhet). Vidare begärs medel förvissa nya tjänster samt för administrativa kostnader. hadevåren 1974 ä.ven nya krav på insatser från Svenska institutets sida. Ett av raålen för dekultiuTpolitiska insatserna angavs vara att "främja ett utbyte averfarenheter och idéer inom kulturområdet över språk- ochnationsgj-änsema". Det är härvid väsentiigt att institutet samverkar medandra institutioner och organisationer och underlättar för dessa att i egenregi uppehålla interaationella kontakter. Växande krav har även ställts påinstitutet i det öst-västliga samarbetet. Föratom att åtaganden följer avformella överenskommelser (s. k. kulturprogram) som träffats med ,, , , , och hardiskussioner inletts ora liknande överenskomraelser med andra länder. Förförstärkning av institutets verksamhet särskilt beträffande :i/J*w Öststatsutbytet beräknar jag inom dess huvudprogramför stöd till informationom det svenska sarahället en ökning med , inom huvudprogrammetför stöd tiU studier och forskning en öknmg med och inomhuvudprogrammet för stöd tUl presentation i utlandet av svensk konstnäriigverksamhet en ökning med . För ökade lönekostnader beräknar jag , för övriga pris- ochkostnadsökningar , varav avser ökadelokalkostnader för i . Anslaget bör således räknas upp med (100000+150 000 + 50 000 + 525 000 + 892 000) . Jaghemställer att regeringen föreslår att tUl för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av . il\-:. I, ii','/ 1 .; 111 1973/74Utgift 11 762 000 1974,/75 Anslag 12 177 000 1975/76Förslag 14 547 000 SverigesRadio, Utlandsprogrammet (UTP), är den enhet inom somomhänderhar mbricerade verksarahet. UTP skaU dels själv sända radioprogram,dels producera för utländska radio- och avsedda bandade program. 1974/75 Anslag Beräknad ändring 1975/76 programverksamhet för uUandet Radioskostnader Televerketskostnader 12177 000 8 477 000 3 700 000 + 3 750 000 (+3 130000) (+ 620 000) +2 370 000 (+1770 000) (+ 600 000) Av den 5T:kandebidragsökningen till avser . pris- ochlöneomräkning medan . anses utgöra det belopp som erfordras för att behåUa verksamheten på1974/nivå utan tUlskott av licensraedel. Återstående del av begärdökning avser medel bl. a. för en lyssnarundersökning, inrättande av ettfilmsekvensarkiv, utökad nyhetsservice och utökad programexport av radio ochfUm. begär en uppräkning avanslaget med . för att kunna tUlgodose dels ökade driftskostnaderdels avskrivningar och inköp av reservdelar för tre nya sändare.