prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — Dessa grupper har enligl kommunens erfarenhet begränsademöjligheter att bidra med allmängiltiga och konstruktiva förslag med hänsyntill alt de oftast grundar sin verksamhet pä mycket speciella intressen ochtill att de ofta saknar den överblick som fordras för att väga olika önskenvålmol varandra. Praktiskllaget alla remissinsianser instämmer i deinokratiutredningens mening altkommundelsorgan (kommundelsråd) skall vara frivilliga och att kommunema självaskall bestämma arbetsformerna, Remissbilden är i övrigt mer splittrad än ifiertalet andra frågor. Flertalet remissinstanser tillstyrker fortsattförsöksverksamhet men i övrigt är remissopinionen delad. En relativt stor gruppav remissinstanserna redovisar en markerat tveksam inställning lill lokalaorgan och anför som grund för detta en rad skäl av principiell och praktisknatur. En annan relativt stor grupp av remissinstanser förordar mer långtgående allernaliv genom all råden enligt deras uppfattning bör ges förvaltandeuppgifter, utses i direkta val m. m. Ettfåtal landstingskommuner har berört frågan, landstingskommunanser alt för vissa av landstingskommunens verksamheter kan en decentraliseradförvaltning i form av lokala organ vara tiiöjlig. Exempel på delta är hälso-och sjukvårdsnämndens lokala förvaltning. Det är naturligt att i frågor medlokal anknytning inhämia kotnmunernas synpunkter, 1 en reservation tillGöteborgs och läns landstingskommuns yttrande föreslås alt del s, k,primärvårdsområdet las som utgångspunkt för en mer decentraliseradförvaltningsorganisation. Enligl reservationen ses en politiskt vald styrelseför primärvårdsområdel som ett alternativ till instiiutionssty-relse ochkommundelsråd. En modell där styrelsen även lär vissa samarbetsuppgiftermellan kommun och iandstingskominun bör enligl reservationen utvecklas ochprövas i försöksverksamhet. Vissaav de kommuner som är tveksamma till kommundelsråd anser att de uppgifter somorganen skulle kunna ha i stället bör handhas av de lokala partiföreningarna. Lokalakommunala organ kan enligt deras mening Prop.1975/76:187 173 ävensplittra den politiska ledningen och förstärka motsättningarna mellan olikakommundelar. Synpunkter med den inriktningen har framförts av bl. a,, , , , , och Eskilstunakommuner. kommun anser all det lokala inflytandet i stället skalltillgodoses genom att de politiska partierna i sina nomineringar tar hänsynlill behovei av företrädare inom kommunens olika delar. Engrupp av framför allt mindre och medelstora kommuner anser att kommundelsorgankan vara lämpliga i kommuner med stor yta eller stor befolkning men alt del förderas egen del knappast är aktuellt att inrätta kommundelsråd. Bland dessakommuner finns , , , , , ,, , , , , Åijängs. Stoijbrs och Arbogakommuner. kommun anser att försöksverksamhet kan vara aktuellt ikommuner med 50-60 000 invånare. kommun anser att frågan omkommundelsorgan inte har direkt aktualitet i små kommuner, efiersom dengeografiska spridningen av mandaten ger de flesta orter representation. Enannan grupp kommuner som ställer sig tveksamma till kommundelsråd gör detframför allt av effektivitetsskäl. ochLunds kommuner anser att en sådan organisation leder till en ökad belastning påförvaltningen och medför risk för byråkrati och fördröjning, kommunanser att sädana organ kan leda till en olycklig uppdelning av den kommunalaförvaltningen. anser att de kan föranleda kompetenskonfiikter. Åstorpskommun avvisar kommundelsråd med motiveringen att de inte kommer att få denöverblick som är nödvändig för att man skall kunna göra de prioriteringar somär bäst för kommunen i dess helhet. ställer sig tveksam tillkommundelsråd, eftersom de lätt kan upplevas som en fullmäktigeförsamling fören dd av kommunen och pä det sättet motverka demokratiutredningensrekommendation att kommunfullmäktiges Slällning bör stärkas. Någraav de kommuner som har bedrivit försöksverksamhet med kommundelsråd redovisaren relativt tveksam inställning. anför mot bakgrund av sinaerfarenheter att kommunen intar en något mer restriktiv hållning till lokalaorgan än utredningen. Enligt kommunen har det varit svårt att finnameningsfulla uppgifter åt de råd som inrättats i , Enligt Eksiö kommunhar erfarenheterna av en försöksverksamhet med kommundelsråd i kommunen varitnegativa. Svenskakommunjörbundei understryker frivilliglinjen beträffande lokala organ.Förbundet pekar på alt erfarenheterna av de kommundelsorgan som hittillsinrättats visar alt kommundelsorganen haft obetydliga kontakter tned politiskapartier, övriga folkrörelser och organisationer. Förbundet finner attkommundelsorgan som fungerar vid sidan av de opinionsbildande organisationersom har att ta ett samlat ansvar för hela kommunområdet kan bli till mer skadaän nytta vid uppbyggandet av en fungerande Prop.1975/76:187 174 demokrati, Kommundelsorganen kan vidare medföra attbeslutsprocessen fördröjs. Ett mindre antal kommuner haren negativ attityd tillkommundelsorgan utan att det klart framgår om de avstyrkerdemokratiulredningens förslag om fortsatt försöksverksamhet, Hallsbergs.Hedeniora och komnniner anser sålunda att kommundelsorgan ej börförekomma, kommun anser att del inte föreligger lillräckliga motivför inrättande av kommundelsråd, om man istället får en ökad aktivitet inompartierna och ett vidgat dellagande frän folkrörelserna. anseralt ett syslem med kommundelsorgan inte är förenligt med en representativdemokrati, kommun anser att det med nuvarande förutsättningar ilagstiftning m, m, inle finns tillräckligt meningsfulla uppgifter förkommundelsorgan, Länsslyrelsen i anser att övervägande skältalar mot kommundelsorgan, Länsslyrelsen i anser attdet föreligger risk för all kommundelsorganen får karakiären av"diskussionsklubb" vilket medför svårigheter alt hälla intresset vidliv. påpekar attkommundelsråd kräver resurser och medför risk för "bypolitik". Somen negativ följd ser förbundet även att skiljelinjerna mellan partierna blirmindre klara. Sammanlagt ett ljugotal remissinstanser avstyrkerutredningens förslag om fortsatt försöksverksamhet med kommundelsorgan. Tilldem hör Ös-tergöilands läns landstingskommun och länsslyrelsen i länsamt Sö-derlälje. komnunt avvisar bestänit lagregler om kommundelsrådoch den politiska sammansättningen i sädana råd. Förutom alt kommundelsråd lättleder till kompetenskonflikter i förhållande till de ordinarie nämndernainnebär systemet enligt kommunen en påbyggnad av den kommunala förvaltningensom i många avseenden försvarar verksamheien och gör den svår att överblicka.Kommunen framhåller i stället betydelsen av regelbundna informationsmöten ikommundelarna där medborgarna kan framföra frågor och synpunkter till deförtroendevalda. En stor grupp remissinstanser, främst kommuner, anser attkommundelsorganen bör ges mer långtgående uppgifter, alt deras sammansättningbör avspegla den politiska strukturen i kommundelen och att de bör väljas idirekta val, 1 allmänhet anser dessa reniissinstanser all kommundelsorganenbör vara frivilliga, kommun anser dock all de bör vara obligatoriskamen ati kommunen bör bestämma arbetsformerna, Enligl k\innotörbundhörkommundelsorgan finnas i alla kommuner. Om kom-mundelorgan inrättas bordefinnas i hela kommunen,anförce/»e/'/7s ungdomsjörbund. I kommun finns fem kommundelsråd. Kommunen anserattderas verksamhet har varit värdefull och alt den bör vidareutvecklas.Utredningens Prop.1975/76:187 175 förslagom ökade uppgifter och resurser för kommundelsorganen tillstyrks av Sigtuna.Uppsala och kommuner. Centernsungdonislörbund förordar alt en möjlighet införs att ge kommundelsorganen enomfattande beslutanderätt i frågor som rör kommundelen. Utvecklingen mot enökad seklorisering har enligt statskontoret gjort del svårare för den enskildeatt orientera sig i den kommunala verksamheten. Statskontoret anser därför attdet bör vara möjligt att delegera beslutanderätt i ärenden som rör kommundelenfrån kommunallagsreglerad nämnd till kommundelsorgan, VeUinge, Göteboigs. Åre ochUmeå kommuner samt och moderaia saniUngs/iartieiskvinnoförbund anser att kommunddsorganen bör kunna ges förvallande uppgifter,och kommuner anser att motsvarande bör gälla i frågaomverkställighetsuppgifter, Kommundelsorganens uppgifter bör enligl Dandeiydskommun avse endast rådgivning och information. Enligt , och komnniner bör kommundelsorgan kunna ulgöra slyrelse förkommunal anläggning i kommundelen, 1Haninge kommun har frägan om s. k, kommunddsnämnder utretts. Förslag omförsöksverksamhet har lagts fram som innebär att kommun-delsnämnder byggs uppmed stöd av möjlighelen att inrätta dels sociala distriktsnämnder, delssärskild styrelse för grupper av institutioner inom den socialadislriklsnämndens geografiska område. Vidare förutsätts att samma personerväljs att utgöra såväl social distriksnämnd som styrelse förde inom områdetbefintliga institutionerna. Den gemensamma slyrdsen har dä möjligheler attdels samordnat utöva de beslutsfunktioner som inryms i bestämmelserna ominstitutionsstyrelse och social dislriktsnämnd och dels fungera som rådgivandeoch beredande organ inom området i övriga frågor av specifikt lokalt intresse, Haningekommun anseratt utredningen borde ha prövat möjligheten att medge att lokalanämnder inrättas utan att konflikt uppstår med det odelade ansvarets princip,Enligl kommunen kan man länka sig en ny typ av fakultativa nämnder med sammabefogenheter som andra sådana nämnder utan befogenhet att göra framställningarhos kommunfullmäktige. Dessa nämnder skulle i praktiken kunna underordnas encentral niimnd och fungera p;i grundval av delegation från denna. Kommunenanser alt frågan bör upptas till prövning i anslutning till bl, a,försöksverksamheten med institutionsstyrelser, Kommundelsorganenbör enligt ha en sådan politisk förankring alt de kan sägasavspegla den politiska strukturen i kommundelen. Av samma mening är Botkyrka.Vallentuna, , , . VeUinge, Göteborgs.Uddevalla, , . kommunanser däremot alt det inte bör vara möjligt att låta ett kommtjndelsorganavspegla Kommundelens politiska struktur. Prop.1975/76:187 176 Direktaval till kommundelsorganen förordas av . och Åre kommuner . , och Vansbrokommuner förordar försök med direkta val. bör enligt ,, . och kommuner kommundelsorganenutses genom direkla val. Övergångsvis kan indirekta val accepteras, anförVindelns och kommuner. Förulsättningama för direkta val bör dockundersökas närmare. anser ocksä alt indirekta val kanvara tänkbara . Detta förutsätter dock attkommundelsorganen ändå ges en sådan sammansättning all de återspeglar denpolitiska strukturen i kommundelen, Sollentunakommun delar utredningens uppfattning att kommundelsorganen bör utses avkommunfullmäktige. Länsslyrelseni län anser att ledamöterna i kommundelsorganen bör ha anknytning tillkommundelen och att föreskrift därom bör ges i lag. Kommundelsorganen bör haförankring i kommunstyrelsen, anför kommun. En av ledaniöterna i varjekommundelsorgan bör därför också vara ledamot i kommunstyrelsen. Representanterför kommundelsorganen bör enligt ha rätt att vara närvarandevid facknämndernas sammanträden. Dekonkreta rekommendationer som utredningen lagt fram om kom-munddsrådenspraktiska arbete behandlas av relativt fä remissinstanser. Ulredningensrekommendation om att kommundelsorganen i de kommuner där de inrättas bör gesökade uppgifter och utökade resurser i förhållande lill vad som vanligen varitfallel tillstyrks av de remissinstanser som yttrar Utredningensrekommendation att kommunerna bör ges rätt att ange i reglemente attkommundelsorgan skall kunna anhängiggöra frågor i kommunfullmäktige tillstyrksav fiertalet kommuner som yttrat sig i frågan. Avvikande mening redovisas avSkövde.Sigtuna och kommuner. kommun anseratt ärenden i försiahand bör anhängiggöras via styrelser och nämnder, partiorganisationer ochledamöter i fullmäktige, anser all del kan ifrågasättas omfullmäktige enligl gällande lag frilt kan besluta alt kommundelsorgan skall tillerkännasinitiativrätt trots att de inte kan anses vara nämnder. Kommunen anser att ensådan lolkning är en ändring i sak av rättsläget. Rekommendationenatt kommunerna i reglementen bör ange alt vissa frågor skall och andra börremitteras till kommundelsråden tillstyrks av kommun. Kommunjörbundeianser an utredningen borde ha belyst varför kommundelsorganen där de inrättatsinte har den ställning i remissarbetet som utredningenrekommenderar, Rekomniendationenatt kommundelsorganen bör bestå av 15-20 ledamöter i större områden tillstyrksav fiertalet remissinstanser som yttrat sig i frågan. Vissa avvikande meningarkan dock noteras, koininun anser att anlalel är onödigt stort ochÖrkettjunga kommun ifrågasätter om kom- Prop.1975/76:187 177 mundelsrådenkan bli funktionsdugliga med sä många ledamöter. kommun anser attbedömningen hell bör tillkomma kommunfullmäktige. Svenska kommunjörbundei haringen erinran mol utredningens rekommendation. 8.4.4Lokala styrelser vid kommunala institidloner Flertaletremissinstanser tillstyrker fortsatt försöksverksamhet med institutionsstyrelserenligt demokratiutredningens förslag. Till dessa remissinsatser hör och . De erfarenheter som kunnatgöras talar dock enligt i huvudsak motinstitutionsstyrelserna. Hallsbergskommun anser att det med hänsyn till behovet av att öka antaletförtroendeuppdrag är lämpligt att inrätta lokala styrelser vid kommunalainstitutioner. kommun anser att institutionsstyrelserna bör ha godaförutsättningar att stimulera den demokratiska processen. kommunanser att försöksverksamhet med institutionsstyrelser bör bedrivas. I detsyftet har Boriänge kommun startat en försöksverksamhet medinstitutionsstyrelser förbi. a. daghem, ålderdomshem och idrottsanläggningarsom lett till att närmare 300 nya människor engagerats i de kommunalabeslutsprocesserna. Kommunen anför att det är fullmäktiges förhoppning attverksamheten kommer att leda till att kommuninvånarna ges en möjlighet att merdirekt föra fram synpunkter och krav till de förtroendevalda. Finspångskommun anser att de vunna erfarenhelerna av försöksverksamhet medinstitutionsstyrelser i tyder på att tanken med institutionsstyrelserär riktig. Väsieivikskommun anser att institutionsstyrelser bör få konkreta frågor att arbeta med.Detta bör enligt kommunen öka motivationen lor styrelseledamöterna. Styrelsenkan utgöra en bra kontakt mellan gästerna på en institution, deras anhöriga ochden centrala nämnden. En lokal idrottsplatsstyrelse kan förmedla kontaktenmellan brukare och fritidsnämnd. Mångaav de remissinstanser som tillstyrker ger dock uttryck för tveksamhet.Tveksamheten motiveras framför allt av att det finns risk för splittring avden kommunala förvaltningen med minskad effektivitet som följd. Många pekar påsvårigheter vid budgelbehandling och när del gäller att urskilja ansvar ochkompetens. Ett annat skäl för tveksamhet är att ansvarsområdet kan bli alltförlitet för att verksamheten skall bli meningsfull. För det tredje anför mångaremissinstanser att de anställdas och nyttjarnas roll är ofullständigt utredd.Många remissinstanser anser sig ha svårt att acceptera utredningens modell medenbart kommunall förtroendevalda som ledamöter i styrelserna. Effektivitetsaspektentas upp av bl. a. landstingskommun, som understryker attinrättandet av institutionsstyrelser eller liknande organ 12 1975/76. Prop,1975/76:187 178 intefår medföra en ytterligare tidsfördröjning. Huvudlinjen måste därför vara attdessa styrelser skall fungera som beslutsorgan. Bollnäskommun förordar en lagändring som ger möjlighet att lägga större konkret ansvarpå institutionsstyrelser utan all de behöver bli fristående nämnder. Ljungbykommun anser alt vissa beslutsfunktioner bör överföras från den centralanämnden till lokalstyrelserna. Beslutsfunktionen bör förenas med budgetansvar.Kommunen framhåller även betydelsen av att den centrala nämnden formulerar delångsiktiga målen och fastställer verksamhetsplaner. Flerårsbudgeten börenligt kommunen bli gmndläggande i samspelet mellan den centrala nämnden ochden lokala styrelsen. Länsslyrelsen i Siockholms län framhåller att det är demedmänskliga aspekterna som ligger i förgrunden. Vid vissa vårdinstitutionerär del sålunda av betydelse att klienter och patienter får tillfälle att lekmannastyrelse framföra synpunkter på exempelvis värden,kostförhållandena, servicen, fritiden, förslröelsemöjligheterna,lerapiverksamheten etc. Utredningens förslag innebäratt försöksverksamhetenskall fortsätta ulan lagreglering, vilket medför att institutionsstyrelsernaäven fortsättningsvis blir fristående fakultativa nämnder. De skall såledesinte utgöra underorgan till den nämnd som institutionen sorterar under, vilketi det praktiska arbetet medför ömtåliga gränsdragningsproblem mellanlokalstyrelsen och den centrala nämnden. anser för sin del bör sträva efter en konstruktion där lokalstyrelsen skall vara underordnadfacknämnden och inle heller ha befattning med budget och ekonomi. Torsbyoch kommuner anser att styrelserna kan vara värdefulla sominformations- och kontaktorgan men pekar på svårigheter i att tilldela demförvaltningsuppgifter. Liknande synpunkter anförs av kommun. Tyresöoch kommuner anser att institutionsstyrelser kan vara ett komplement tillkommundelsorgan. anför stor tveksamhet men förordarinstitutionsstyrelser framför kommundelsorgan. ,, , . och kommuner anser attinstitutionsstyrelserna kan leda till splittring av förvaltningen,kompetenskonflikter och minskad effektivitet. Upplands-Brokommun understryker att nämndernas ansvar inte får urholkas. kommunanser att institutionsstyrelser kan leda till en svårhanteriig förvaltning ochförordar därför ytterligare försök och diskussion i partierna. ochLysekils kommuner anser att institutionsstyrelser i vissa fall kan varalämpliga men att det gäller att se till att inte antalet blir oproportioneriigtstort. Örebroläns landstingskommun anför tveksamhet mot institutionsstyrelser med hänsyntill att tendensen går från när det gäller attorganisera förvaltningen. läns landsUngskommun anser att frågan omförsöksverksamhet bör vara beroende av organisationsformen och Sambandet medpersonalinflytandet. läns landsUngskommun påpekar att det f n.fordras statligt godkännande för att inrätta institutionssly- Prop.1975/76:187 179 och kommuner anser alt fråganbehöver övervägas ytterligare. Enallmänt kritisk inställning redovisas av Eslövs, Höörs, Ystads. ,, , och kommuner. De motsätter sigemellertid i regel inte fortsatt försöksverksamhel men ifrågasätter behovet ochanser det vara oklart vilka uppgifter som skall ligga på styrelserna. Vissaremissinstanser betonar att ansvarsområdet måste vara tillräckligt stort. Socialstyrelsenanseratt redovisningen av pågående försöksverksamhet inte gör det troligt attdet föreligger tillräckligt beslutsutrymme vid ålderdomshem och daghem. Basenför det politiska ansvarsutkrävandet är att det föreligger sådana uppgifter.Styrelsen anser därför att även andra alternativ bör övervägas innan ställningtas till de lokalstyrelser som utredningen rekommenderar. a. ansersocialstyrelsen att institutionsstyrelser med ett bredare ansvarsområde börövervägas. motsätter sig vidare förändringar som innebär attförtroenderåd vid ålderdomshem får minskade möjligheter att fundera. Enligtsocialstyrelsens bedömning finns det starka skäl som talar för att frägan ominstitutionsstyrelser inom styrelsens verksamhetsområde övervägs ytteriigareoch att även andra altemativ att engagera medborgaren i verksamheten prövas.Därvid bör klargöras hur personalens förhållanden påverkas och vad förslageninnebär för de grupper som utnyttjar den aktuella verksamheten. Gislavedskommun anser att det måste vara fråga om verkligt stora enheter om särskildastyrelser skall inrättas. Värdet ligger enligt kommunen i attpersonalinfiytandet och personalinformationen kan förbättras. kommunanför liknande synpunkter. kommun anser det inte vara befogat alt i småkommuner inrätta lokala styrelser vid komniunala institutioner. Antaletinstitutioner av varje slag är litet och varje institution är inte större änatt ansvarig nämnd har grepp om verksamheten. Avestakommun avvisar förslaget om försöksverksamhet med motiveringen att om fierförtroendevalda skall engageras måste det ske i uppgifter av väseniligbetydelse. Det anses inte bli fallet i institutionsstyrelser. Svenskakommunjörbundei tillstyrker utredningens förslag men pekar på en rad problemsom enligt förbundet måste lösas. Det gäller gränsdragningen mot den centralanämnden och samordningen när fiera styrelser inrättas inom samma nämndområde. Andraproblem är likställighetskravet i förhållande till behovet av handlingsutrymmeför styrelsen, effekterna på beslutsprocessen och behovei av ekonomiska ochpersonella resurser. Slutligen pekar förbundet på anknytningen lill deföretagsdemokratiska strävandena. FöreningenSveriges kommunala föivaUningsjuiister anser att det är svårt att fåtankegångarna om lokala styrelser att harmoniera med det odelade ansvaretsprincip och anför att svårigheter kan uppkomma när det gäller samordningen ochkravet på likartad servicekvalitet. Därtill kommer administrativa problem.Kammarkollegiel anser att det kan finnas risk för att Prop.1975/76:187 180 detuppstår svårigheter för den ansvariga nämnden att leda och ta ansvar förverksamheten. I pekar på problem i samband medavgränsningen till andra organ. SSK-uiredningen anser att demokratiulredningeninte har uppmärksammat att en och samma anläggning kan inrymma institutionersom sorterar under olika nämnder och styrelser. Det kan t.ex. gälla enskolanläggning, till vilken föriagts biblioteksfilial, fritidsgärd, sport- ochsimhall osv, föreslår att del prövas om en gemensam styrelse ärlämplig även med centralt bibehållen uppdelning på fiera nämnder och styrelser,understryker att eventuella lokalstyrelser i skolorna inteskall ta över ansvar som vilar på personal och elever. Vissaremissinstanser pekar på alternativ eller kommer med egna förslag. Alvsborgslän landstingskommun anser att direktioner för sjukvårdsdistrikt kan ge enbättre lokal förankring. läns landstingskommun anser att engemensam styrelse bör kunna inrättas för fiera institutioner. länslandstingskommun framhåller tanken på kontaktmän inom inrättningarna, I dettaförslag instämmer även Västernorriands läns landsUngskommun. Landstingskommunenföreslår en försöksverksamhet med förtroendevalda kontaktmän. Flenskommun anser alt referensgrupper och lokala samrådsorgan kan utgöraalternativ. kommun erinrar om de s. k. förtroenderåd som finns vidvissa ålderdomshem. Moderata samUngsparilets kvinnoförbund förordarytterligare försöksverksamhet även med förtroenderåd, samrådsgrupper ochdistrikisnämnder. ,, , , , , Mel-leriids,HäUefors, och Kramjörs kommuner avstyrker förslaget om fortsaltförsöksverksamhet med institutionsstyrelser. Flertaletremissinsianser accepterar demokratiulredningens modell i fråga ominstitutionsstyrelsernas sammansättning. Men många remissinstanser tar upp deanställdas och nyttjarnas roll i institutionsstyrelserna. 1 många fall uttrycksönskemål om att uiredningen i näsla etapp skall överväga även andra alternativ. Västmanlandsläns landstingskommun anser alt de anställda bör vara representerade istyrelserna. Liknande synpunkler framförs av . Statskontoretbetonar frågan om serviceulnyitjarnas ställning. Hudiksvallskommun anser att de samrådsorgan för ålderdomshem, som finns i kommunen börutvärderas innan ställning tas till den typ av institutionsstyrelse somutredningen föreslår. Samrådsorganen är sammansatta av förtroendemän, personaloch pensionärer. Upplands-Brokommun anser alt personalrepresentanter bör kunna adjungeras lill institutionsstyrelserna.Halmstads kommun ställersig frågande inför personalens och"allmänhetens" representation. kommun anser all bådeförtroendevalda och företrädare för intressegrupperna bör ingå. Ulricehamnskommun anser alt både förtroendevalda och intressegrupper bör Prop.1975/76:187 181 vararepresenterade men valda av fullmäktige. och ÖrkeUjunga kommunerbilräder inte utredningens uppfaltning om enbart politiskt sammansattastyrelser.