prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Huvudparten av förändringen kan hänföras till reservationsanslagen. Ävenom utvecklingen av medelsbehållningama i efterhand kan klarläggas är det svårtatt ge de kortsiktiga förändringarna en entydig tolkning. Variationer ikonjunkturläget tycks spela en viss roll liksom tillgången på lediga resurserför alt tiUfredsstäUa den stathga efterfrågan. I åtskilliga fall förefallerdock mera speciella faktorer ha inverkat. För /75beräknades i riksstaten anslagsbehållningarna komma att minska med 1 100 mUj.kr. har inhämtat uppgifter rörande myndighetemasberäkningar av anslagsbehållningarnas utveckling. En sammanfattning häravliksom min egen bedömning återges i tabell 15. För min egen del räknar jag meden förbrukning av reservationsmedel med 900 mUj. Beräknade förändringari'anslagsbehållningar under /75. (Ökning +, minskning) Beräknad förändring till 30.6.1975 Myndig- Före-1974: 100 heterna draganden Driftbudgeten'(exkl. avskrivningar) Investeringsanslag 4 561 2 362 -550 -254 -300 -550 -446 -600 -1 100 -700 -900 För /76räknar jag likaledes med en minskning av anslagsbehållningarna med 900 milj.kr. Jag förutser därvid bl. a. en förbrukning inom studiemedelsfonden samt förvissa energibesparande åtgärder. Jag vill dock understryka att beräkningar avanslagsbehåU-ningarnas utveckling måste omges med betydandeosäkerhetsmarginaler. Beräkning av dispositionen av rörliga krediter Budgetutfallet och därmedstatens upplåningsbehov påverkas av förändringar i dispositionen av rörligakrediter hos , vilka enligt beslut ställts tUl förfogandeför vissa myndigheter och bolag. De bevUjade krediterna samt de belopp somtagits i anspråk framgår av sammanstäUningen i tabell 16. Under /74minskade dispositionen av rörliga krediter med ca 47 mUj. ökade sitt utnyttjande med 83 milj. kr. medan televerketminskade sin disposition av krediter med 110 mUj. och domänverket med drygt107 milj. kr. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 53 Det bör i detta sammanhang betonas attsvängningarna i utnyttjandegraden uppvisar tydliga säsongmönster, inte minstvid budgetårs-Tabell 16. Ianspråktagande av rörliga krediter. Statliga myndigheter med upp- skiften.Styrkan i dessa svängningar varierar även avsevärt mellan budgetåren. Speciella faktorer, som t. ex.alternativa finansieringsmöjligheter och kostnaderna för dessa, påverkardispositionen av rörliga krediter på varierande sätt beroende på vilkentidpunkt det gäller. I riksstaten upptas en ökad förbrukningav rörliga krediter under /75 med 200 milj. kr. Enligt uppgiftersom insamlats av förutser berörda myndigheter och bolag nuen uppgång i de disponerade beloppen med222 milj. kr. En ökning av ianspråktagna belopp förutses bl. a. förstatens järnvägar och . För egen del räknar jag totaltmed en uppgång i de disponerade beloppen med 300 milj. kr. /76 vill jag först erinra om att vissa myndigheter som bedriver uppdragsverksamhetdisponerar en rörlig kredit i . Ramen för denna kredit har avriksdagen fastställts till 80 milj. kr. Jag uppskattar att behovet av rörligkredit för detta ändamål kommer att öka med 20 milj. kr. och förordar attramen höjs med detta belopp. Totalt för /76 räknar jagmed att det ianspråklagna beloppet av rörliga krediter ökar med 200 milj. kr.Jag vill dock erinra om den osäkerhet somgäller vid detta slags beräkningar. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen o o oo o o o o m 00 o n rf - r oo moos rONTi-T-r-Oo>-CNt--un S£) (N m oooooo o 00 o r- o r* o tN O Tf o 02 o oo o o o o W- ti r- - S'»? I'» S T3 ö J OJ 4n e3 -o ÖO o o £ .-a :ii (U 2 w pt: ti H - " -SJ a> .5 ..i u ed r' « <= Q> t/J T3 >-*-ti 'S H ed 5 «d M o <» > ed <5 S? m O Tf m < i. ' ed .bo M C C (N O VD T3 13 C S J2 « £. o t/3 ed OOO o Ov o o\ (S o tC r m oo tau u 1;? Co 1-1 fs a S e Cd .o c ; o c ä - Cd 2 ed J3 Jm to vOTtvOtOOONtoOoo»orif*»noN-HON -if*%NDOOO*nONOO O*f*OM000N00 l/ , - - ,, ' O w J2 aV b cd rt ' 2tu o ed t« .D .ti :0 ea o U. C/3 Cl. t-t- C S* t t.., D,. C C Ul U ö t; > o o 2-i 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 55 Utgifterna på totalbudgeten /75 beräknas nu bli avsevärt större än de i riksstaten angivna.Detta sammanhänger, vilket jag tidigareredovisat, bl. a. med förutsedda merbelastningar för vissa förslagsanslag,såsom beträffande folkpensioner och försvaret. Mot denna bakgrund kantotalbudgetens utgifter för /75 beräknas till 84 886 milj. kr.De samlade statsinkomsterna för /75 beräknas nu till 73 033milj. mer än som anges i riksstaten. Defrämsta orsakerna till att statsinkomsterna nu beräknas bli större är högreschablonantaganden rörande inkomst av tjänst samt ökade inkomster frånmervärdeskatten. Med dessa beräkningar av utgifter och inkomster skulletotalbudgeten visa ett underskott på ca 11 850 milj. kr. Med hänvisning till min redovisning i detföregående beräknar jag totalbudgeten för /76 på sätt somframgår av tabell 17. Kalkylen utvisar ett budgetunderskott om ca 11,9miljarder kr. vilket innebär elt underskott av ungefär samma storleksordningsom innevarande budgetår. En tabell över totalbudgetens utveckling under enlängre tidsperiod ingår i bilaga 5. Tillregeringsprotokollet i detta ärende bör fogas såsom Bilaga1: Prehminär nationalbudget för Bilaga 3: Specifikation av inkomsterna pådriftbudgeten för /76 Bilaga 4: Preliminärt förslag tillinvesteringsplan och investerings stater för /76 Bilaga 5: Vissa tabeller rörande denstatsfinansiella utvecklingen m. m. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken och för budgetregleringen som jag harförordat i det föregående, 2. bemyndiga regeringenatt för /76, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta omutgifter i erdighet med vad jag har förordat i det föregående intill ettsammanlagt belopp av 1 , 3. medge att det avriksdagen givna bemyndigandet (prop. 1974: 80, InU 1974:10, rskr 1974:157) attbesluta om arbeten intill ett sammanlagt belopp av . fårutnyttjas i enlighet med vad jag har förordat i det föregående, 4. bemyndiga regeringenatt, om arbetsmarknadsläget kräver det, be- 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 56 slutaom stöd till lageruppbyggnad i enlighet med vad jag har förordat i detföregående, 5. medge att återföringav kommunalskattemedel sker från budgetutjämningsfonden för budgetåret1975/76, 6. bemyndiga regeringenatt i disponera en från . till 100 000 000 kr.ökad röriig kredit att på sätt som regeringenbestämmer ställas till förfogande för myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet, 7. för budgetåret1975/76 i avvaktan på slutliga förslag i komplette-ringspropositionen och ienlighet med vad jag har förordat i det föregående, a) beräkna driftbudgetens inkomster, b) beräkna förändringari anslagsbehållningar, c) beräkna förändringari dispositionen av rörliga krediter, d) på kapitalbudgeten beräkna den mot denav mig föreslagna in vesteringsplanen svarande inkomsttitehi Lånemedel till 4 . 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 57 Tolalbudgeten1973/741975/76 31 Statsskuldoch utgående räntor vissa år 19601975 38 Justering avriksrevisionsverkels beräkning av totalbadgetens 47 inkomster Kapitalbudgeténsutgifter och finansiering /76 49 Sammanställning överbehållningar på riksstatsanslag: Drift- 50 budgeten Sammanställning överbehållningar på riksstatsanslag: Investe- 50 ringsanslag Medelsbehållningvid utgången av budgetåren 1964/65 51 1973/74 Beräknadeförändringar i anslagsbehållningar under budgetåret 52 1974/75 Ianspråktagande avrörliga krediter 53 Förslag lillstatsbudget för /76: Totalbudgeten 54 Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Bil. Den preliminära nalionalbudgeten för 1975som härmed läggs fram är utarbetad inom och . Nalionalbudgeten bygger på material somerhållits från fackdepartement och olika verk och institutioner. Vidare harut-redningsrädet hörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar förnatio-nalbudgelens utformning och bedömningar. Kapitlen 3 Utrikeshandeln, 6 De enskildakonsumenternas ekonomi (med undantag för transfereringar till hushållen), 7Investeringarna och 9 Kredilmarknaden har sammanställts inomkonjunklurinstitutet. Institutet har även sammanställt avsnitten om gruvor,mineralbrott och tillverkningsindustri samt skogsbruk i kapitel 4. Ansvaret förbedömningen av ekonomi 1975 medundantag för de avsnitt eller punkter där konjunkturinstitutetuttryckligen åberopas vilar på finansdepartementelsekonomiska avdelning där arbetet med nalionalbudgeten letts avplaneringschefen . Av ett bihang som följer efter kapitel 9framgår även i tablåform vilka kapitel och avsnitt som sammanställts inomekonomiska avdelningen resp. . Vidare redovisas prognostalför olika delsektorer enligt ekonomiskaavdelningens och bedömningar. IRiksdagen 1975.1 saml. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 1.1 Den ekonomiska utvecklingen Det uppsving i den svenska ekonomin sompåbörjades fortsatte och förstärktes . Kapacitelsutnyttjandetsteg till en hög nivå och arbetsmarknadslägetkarakteriserades av en stark efterfrågan på arbetskraft. Antalet arbetslösaminskade snabbt, trots att de nytillkommande på arbetsmarknaden var fler änvanligt. De med oljekrisen sammanhängande,negativa effekterna på produktionen försvann snabbt sedan försörjningslägetför olja och oljeprodukter förbättrats. De kontraktiva effekterna av dekraftigt höjda oljepriserna motvägdes dessutom av de efterfrågestimulerandeåtgärder som vidtogs . kan i stortkarakteriseras av att den ekonomiska aktiviteten låg kvar på den höga nivå somuppnåddes . Den expansiva utvecklingen i ekonominunder 1974 förklaras i huvudsak av den mycket snabba tillväxten av deninhemska efterfrågan . En sådan utveckling förutsågs också ide bedömningar som gjordes i nalionalbudgeten . Däremot kunde intevaru- och tjänstelransaktionema med utlandet netto förväntas ge något efterfrågetillskottför 1974, bl. a. till följd av den importkrävande lagerutveckling som bedömdes som trolig och den omständigheten att kapacitetsbristi vissa delar av exportindustrin utgjorde rent fysiska hinder för ökad export.Även i detta avseende har förhandsbedömningen i nalionalbudgeten i stort settbesannats. Utvecklingen står därmed iskarp kontrast till 1973, då den utländska efterfrågan ökade mycket kraftigtoch svarade för en stor andel av användningen av produktionsökningarna. föreligger reviderade beräkningaravseende den totala produktionen i . Enligt tidigare,preliminära kalkyler förelåg en betydande skillnad mellan nationalräkenskapernaberäknade från produktions- resp. användningssidan. Enligt de reviderade beräkningarnaär denna skillnad nu betydligt mindre. I huvudsak gäller justeringarnaberäkningarna från användningssidan, och då i synnerhet kalkylerna överlagerutvecklingen. De nya beräkningarna innebär att bruttonationalprodukten,sedd från användningssidan, ökade . Bruttonationalprodukten, räknat frånanvändningssidan, beräknas ha ökat 19731974 , eller något långsammareän enligt natio-nalbudgetens bedömning. Beräkningarna från produktionssidantyder emellertid på alt biuttonalionalprodukten skulle ha ökat med drygt Tabell 1:1 Försörjningsbalans 197Z-1974 Import av varor och tjänster -1,8 -9,7 -3,1 -1,6 -10,9 Export av varor och 4,59o dvs. ungefär lika mycket som förutsades i nalionalbudgeten. Av flera skälförefaller det rimligt att fästa större avseende vid de senare beräkningarna.Svårigheterna att korrekt ta hänsyn till priseleraenten i kalkylerna äruppenbara med mycket stora prisökningar. Dessa svårighetertycks ha varit mest markanta för användnings-sideberäkningarna. Det viktigaste skälet till attproduktionsökningen på 1973 1974 förefaller mest trolig är emellertidutvecklingen på arbetsmarknaden. Sysselsättningen, räknad i timmar, beräknasha stigit 19731974 och därmed skulle produktiviteten totalt sett haökat med , svagare än vad det tidigare fanns anledning aU räknamed. Det är knappast troligt att produktiviteten skulle ha varit ännu lägre1974, vilket skulle bli slutsatsen om beräkningarna från användningssidanlades till grund för produktivitetskalkylen. Det är därför sannolikt att depreliminära nationalräkenskapskalkyler som föreligger och som förfjärde kvartalet utgörs av rena prognoser i viss utsträckning ärunderskattningar av den faktiska utvecklingen. Inte desto mmdre beräknasresursanvändningen för interna ändamål ha stigit med i volym 19731974,att jämföra 19721973. Lagerinvesteringarna har visat ett mycket kraftigtomslag , från en minskning om . ökning på ca . Denna bedömning avlagerutvecklingen ligger drygt 200 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 4 lägre än den som redovisas i det följande avsnittet 7.3. Oaktat dettainnebär dock den här redovisade utvecklingen att lageruppgången kraftigt bidrogtill den inhemska efterfrågans ökning . Men även den privata konsumtionen ökadestarkt , med , och utgjorde vid sidan av lagerinvesteringamaen viktig förklaring till produktionsökningarna. 1973 hade varit ettförhållandevis svagt år för den privata konsumtionen. Visserligen ökade denreala disponibla inkomsten med så mycket som , men konsumenterna valde attspara mer än hälften av denna ökning och den privata konsumtionen steg sålundamed inte fullt . Mot bakgrund av främst den svaga konsumtionsutvecklingenföreslog regeringen åtskilliga stimulansåtgärder, av vilka de flesta fick fullkraft fr. o. m. ingången av 1974. För att möta de depressiva effekter på densvenska ekonomin som förutsågs från de kraftigt höjda oljepriserna beslötriksdagen om ytterligare ekonomisk-politiska åtgärder som kom altkraftigt gynna hushållssektorns inkomster. Extra pensioner och barnbidragutbetalades, livsmedelsstödet över statsbudgeten utvidgades och mervärdeskattensänktes från till 1 april15 september. a. som enföljd av dessa insatser beräknas hushållens reala disponibla inkomster hastigit med . Den privata konsumtionens ökning med 4,5 %innebär sålunda en ytterligare uppgång av spar-kvoten. Orsakerna till att konsumenterna vissa årförändrar sitt sparande är långt ifrån entydigt fastlagda. Sambandet mellanutvecklingen på arbetsmarknaden och sparandet har ibland framhållits, liksomatt sparbenä-genheten kan förändras till följd av förskjutningar ibefolkningens sammansättning. Likaså torde det ökade småhusbyggandet undersenare år ha haft konsekvenser för sparbeteendet. Vad gäller 1974 kan möjligen också en annan omständighet tillmätas en vissbetydelse. Den enskilde konsumenten kan till en inte oväsentlig delförmodas planera sina utgifter medutgångspunkt i en föreställning om en långsiktig inkomstutveckling. Under1974, med dels stora stimulansåtgärder, dels en sänkning av den direktaskatten, "hann" konsumenten inte fullt ut anpassa sig till sin nyainkomstsituation. En sådan förklaringsfaktor har naturligtvis då också en vissbetydelse för de följande årens utveckling av konsumtion och sparande. Utvecklingen av priserna under loppet av1974 på de varor och tjänster som ingår i den privata konsumtionen blev någotsnabbare än vad som förutsågs i nalionalbudgeten. har isina kalkyler räknat med en uppgång på i konsumentprisindex från december1973 lill . Fram t. o. m. var ökningen från åretsbörjan . Till sin huvuddel har prisstegringarna direkt eller indirekt förorsakats av den kraftiga internationella inflationen. Även om prisökningarnai varit ovanligt kraftiga Bil.l Preliminär nationalbudget - ' 5 underdet har bara ganska få länder kunnat notera en lugnareprisutveckling. Orsakerna tiil denna förhållandevis gynnsamma position är bl.a. att söka i de åtgärder för inflationsbekämpning som vidtagits i , innefattande lättnader i dendirekta beskattningen,subvenlionering av livsmedelspriser, prisstopp, allmän prisövervakningetc. Den offentligakonsumtionen har totalt sett expanderat i samma omfattning, , som enligt bedömningarna inalionalbudgeten. Fördelningen härav mellan statlig och konsumtionhar däremot enligt de preliminära nationalräkenskapskalkylerna blivit någotannorlunda; den kommunala konsumtionensökning förefaller ha blivit något snabbare än den statliga. Inalionalbudgeten bedömdes en likartad stegring på som trolig för såvälstatlig som konsumtion. Investeringsutvecklingenunder blev obetydligt svagare än enligt beräkningarna i nalionalbudgeten. De totalabruttoinvesteringarna har enligt föreliggande kalkyler minskat med en knappprocent . Minskningen ärnästan helt betingad av neddragningen i bostadsbyggandet och de lillbakahållande effekterna därav för de kommunalabyggnads- och anläggningsinvesleringarna. De privata investeringarna beräknasha ökat med 19731974. I nalionalbudgeten förutsägs en mycketexpansiv utveckling för industrins investeringar och uppgången bedömdes kunna bli inemot10 %. De nya kalkylerna tyder på att industrins investeringar ibyggnader och anläggningar blev väl såkraftig som enligt tidigare bedömningar. Däremot indikerar förelagens svar påstatistiska centralbyråns investeringsenkät attmaskininvesleringarna inte skulle ha ökat fullt lika snabbt som enligt nalionalbudgeten. Det är möjligt att vissa maskininvesteringar kommit att bli något fördröjda tillföljd av de långa leveranstiderna inom maskinindustrin i såväl Sverigesom andra länder. Det bör emellertid också betonas att isina bedömningar av investeringsutvecklingenframhållit alt industrins maskininvesteringar till följd av bl. a. deflateringstekniken kan varabetydligt underskattade. Sammantaget innebär dock de nu föreliggandekalkylerna, med de osäkerhetsmoment de rymmer, att industrins investeringarökade 19731974. En komponent avstörsta betydelse för efterfrågeutvecklingen 1974 varlagerinvesteringama. En kraftig omsvängning beräknas ha skett, från en lagerneddragning 1973 motsvarande0,av årets bruttonationalprodukt, lageruppbyggnad motsvarande av bruttonationalprodukten.Det är framför allt industrins lagerutveckling och särskilt varor iarbete som förklarar det kraftiga svinget mellan de båda åren. Men en betydande ökning av oljelagren i partihandeln haräven skett. För lagerinvesteringarna innebär de föreliggande beräkningarnaen väsentlig upprevidering sedan nalionalbudgeten. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 6 lertidfrarrdiållas att kalkylerna över lagerförändringarna bör omgärdas med storaosäkerhetsmarginaler, särskilt med hänsyn lill de stora prisrörelserna underde . Den inhemska efterfrågans utveckling,pådriven av framför allt privat konsumtion och lagerinvesteringar, ledde tillstora ökningar i importen. Volymtillväxten 19731974 för importen av varor ochtjänster har beräknats till jämfört 19721973. Exporten ökade avsevärt långsammare änimporten, eller för summan av varor och tjänster från 1973 till 1974.Härvidlag är att märka att färdigvaruexporten fortsatte att öka kraftigt också1974 med i volym medan exporten av råvaror minskade med 6,5 %19731974. För exporten av sågade trävaror kom det vikande bostadsbyggandet iVästeuropa att leda till en neddragning med i runt tal till1974. För åtskilliga andra råvaror, och i synnerhet för massa, var det istäUet bristen på produktionskapacitet i kombination med uttömda lager härhemma som hindrade ytterligare export. Exporten av färdigvaror tiilOECD-området, vilken omfattar ca 3/4 av hela färdigvaruexporten, innebar såväl1973 som 1974 marknadsandelsvinster. Självfallet kom den svaga efterfrågan idessa länder att innebära att tillväxttakten för exporten ditkraftigt reducerades, eller från 1973 till 1974. Emellertidkunde de svenska exportföretagen i viss utsträckning kompensera sig genom sloraexportframgångar i andra länder. Sålunda beräknas exporten tillOPEC-länderna ha ökat i fasta priser med och exporten till ICina . Den reala ulrikesbalansen försämradessålunda kraftigt . Till dettakommer det stora negativa omslaget i bytesvillkoren; importprisernasteg medan exportpriserna ökade . Bytesbalansen komhärigenom att försvagas, från ett överskott på nära . 1973 tillett av beräknat underskott på . 1974.Denna beräkning är grundad på utrikeshandelnsutveckling t. o. m. . Om hänsyn tas till den kraftiga försämringenav utrikeshandeln som enligt preliminära rapporter har registrerats förnovember månad kommer underskottet att bli väsentligt större. Arbetsmarknadsläget förbättradessuccessivt till mitten av 1974. Därefterinträdde ett mera stabilt läge vilket avlösts av ytterligare förbättringar molslutet av året. Utbudet av arbetskraft ökade med ca 55 000 personer från 1973till 1974, i huvudsak förklarat av en uppgång i kvinnornas relativaarbetskraftstal. Efterfrågan på arbetskraft, mätt med serien över nyanmäldalediga platser, ökade starkt . Ökningen fortsatte inpå 1974. Sysselsättningen ökade mycket starkt till följd av den högaefterfrågan och antalet sysselsatta personer var nära 100000 1 Preliminär nationalbudget 7 flerän under motsvarande månad 1973. Trots att utbudet av arbetskraft ökade starktkunde därigenom arbetslösheten sjunka markant, eller från avarbetskraften till i genomsnitt 1974. 1.2 Utvecklingen inom olika områden I det följande redovisas i sammandrag debedömningar av utvecklingen som presenterasi kapitlen 29. Som framgår av inledningen svarar konjunkturinstitutetför vissa av dessa kapitel. I de fall bedömning avviker från redovisas dettai avsnittet 1.3. /1975 kännetecknadesOECD-länderna som grupp av en stagnerande produktion med obetydliga eller ingatecken till en spontan återhämtning avefterfrågan. Bedömningen av vilken politik regeringarna, i synnerhet ide större , avser att föra blir mot denna bakgrund avsärskild betydelse. konfronterades regeringarnamed en utpräglad konflikt mellan målen hög sysselsättning, prisstabilitet ochextern balans. I de större länderna, främst . ochFörbundsrepubliken , valde man idetta läge att lägga stor vikt vid inflationsbekämpningen och förde en,med tanke på övriga efterfrågedämpande faktorer, mycket restriktiv ekonomiskpolitik. Under hösten 1974har dock flera stater infört vissa förändringar av expansiv karaktär i sinfinans- och penningpolitik. Flera omständigheter talar nu för alt dessa förändringar kommer att följas av enmera påtaglig omsvängning av den ekonomiskapolitiken i expansiv riktning. Den här antagna omsvängningen i denekonomiska politiken förutses ta sig uttryck i en lättare penningpolitikvarigenom industrins investeringar och bostadsbyggandet bör få en stimulans.För att uppnå större effekter torde detemellertid såsom redan skett i flera länder bli nödvändigt att sätta inäven finanspolitiska medel. I så fall är det sannolikt att dessa sätts in påsektorer där verkan av stimulansåtgärderna blir snabb, exempelvis denprivata konsumtionen och de privata och offentliga investeringarna. Med utgångspunkt i de ovan gjordaantagandena bedöms produktionen inom OECD-området komma att utvecklas i sammalångsamma tempo som . Därefter har man anledning att förutse en begynnandeefterfrågeexpansion, sannolikt leddav en uppgång i den privata konsumtionen. bÖr efterhand enuppgång i de privata investeringarna och i utrikeshandeln göra sig alltmermärkbar. Trots en relativt hög expansionstakt drardock den låga aktivitetsnivån under första 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 8 halvåretned takten för , varför den volymmässiga tillväxten ibruttonationalprodukten bedöms komma att uppgå till endast för helaOECD-området. I torde konjunkturuppgångenbli måttlig och successiv. För förutses en markeradåterhämtning , nägot som skulle göra entillväxt på för helåretsannolik. I Slorbritarmien sattes vissa selektiva stimulansåtgärder in redan inovember 1974 och en viss återhämtning är därför sannolik under 1975även om tillväxten blir begränsad, eller . I torde dennuvarande restriktiva politiken komma alt bibehållas. Med hänsyn till denstarka tillväxtkraften i den franska ekonomin framstår en produktionsökning påca dock som fullt möjlig. För del torde hänsynen till den yttrebalansen göra en restriktiv politiknödvändig även , varför tillväxten väntas bli mycket måttlig. De mindre uppvisade enavsevärt högre tillväxttakt än de större . För vissa avde mindre staterna torde denna skillnad komma att upprätthållas även under1975. Det mest utpräglade exemplet härpå är , där produktionen väntas ökamed gott och väl . , , och tordekomma att tillhöra en mellangrupp med en tillväxt på mellan 2,5 och .