prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Mätt mellan årsgenomsnitten 1974 och 1975 hardock branschens produktion ökat något. Vidare är orderslocken inomvarven fortfarande av en sådan omfattning att produktionen kunnat öka. dragför samtliga branscher är all hemmamarknaden varit avsevärt mera expansiv änexportmarknaden. Produklionsnedgångarna inom jordbruk och skogsbrukunder 1975 är delvis beroende på den höga nivån 1974 då skörden var rekordartadoch efterfrågan god på skogsprodukter. En successiv uppgång under loppet av 1976 förutseskomma lill stånd i den internationella konjunkturen. Delta medför enförbättring av läget i första hand inom de rävaruproducerande branscherna. Enviss produktionsuppgäng mellan årsgenomsnitten 1975 och 1976 kan därförväntas. Räknat från läget /1976 blir uppgången betydligtmera märkbar. Etl kraftigt bidrag tUl produktionsökningen erhålls från sektornpetroleumraffinaderier m. m. där den nytillkomna kapaciteten' ger en ökning pånärmare . De negativa dragen svarar bl. a. järn- och stålindustrin för. Enrelativt svag förbrukningsökning på den inhemska marknaden leder trots enförbättrad eflerfrågesiluation i ullandel lill en viss produktionsneddragning. Underloppet av 1976 bör dock en viss uppgång kunna ske. För verkstadsindustrin väntas en svag minskningrriellan årsgenomsnitten 1975 och 1976. Sell utifrån del nuvarande läget kanproduktionen beräknas bli fortsalt svag under försia halvåret medan en förbättringdärefter successivt inträder. Härvid har beaktats den i förhållande lillkonjunkturinstitutets bedömning svagare exportutvecklingen. Detta molvägsemellertid av atl lagerinvesteringarna bedöms bli något mera omfattande samlatt industriinvesteringarna väntas visa en viss ökning också 1976. Totalt förindustrin leder delta till atl en produktionstillväxt på inemot kan kommaall äga rum 1976. har som framgår av kapitel 4 stannat fören oförändrad produktionsnivå inom industrin. De vidtagna och de aviserade stimulansåtgärderna utgören avsevärd stimulans för byggnadsindustrin. Uppgången' har uppskattats till3,5 atl jämföra med en stagnerad produktionsnivå 1975. För jord- och skogsbruket beräknas en fortsattminskning av produktionen. Därvid har förutsatts normalskörd för jordbrukelsdel. Förbättringen av efterfrågan på skogsbrukets produkter leder inte tillnågon produktionsökning mätt mellan genomsnillen 1975 och 1976. Varuproduktionen kan därmed antas öka . Tyngdpunkteni produktionstillväxten ligger i likhet med 1975 på tjänstesektorerna. Deoffentliga tjänsterna väntas visa en tillväxt på med en ungefär jämnfördelning på stat och kommun. Ökningstakten i den privata tjänsteproduktionenblir lägre och även lägre än 1975. Detta förklaras av att de delar som främstär beroende av näringslivels utveckling, såsom partihandeln, möter en relativtsvag efterfrågan, särskilt sammanhängande med den kraftiga lageromsvängningenfrån 1975 till 1976. Totalt har bruttonationalprodukten från produktionssidanberäknats komma 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 16 Detta iir obetydligt högre än motsvarande tUl-växt mättfrån användningssidan. Såväl antalet personer i arbetskraften som antaletsysselsatta har stigit kraftigt . Arbetskraften beräknas för helåret1975 öka med ca 80 000 personer eller jämfört med . Till allrastörsta delen svarar kvinnorna för denna ökning, då de i likhet med mönstretfrån fortsatt alt öka sin förvärvsbenägenhet. antasulbudsökningen bli klart lägre. Ungefär 20 00030 000 fler personer jämfört med1975 väntas komma alt söka sig ut på arbetsmarknaden. Av speciell betydelseför del samlade arbelskraflsutbudet väntas bli de pensionsreformer somgenomförs . Den allmänna pensionsåldern siinks till 65 årsamtidigt som vidgade möjligheter till förtidspension och delpension införs. Som en följd av det goda arbetsmarknadsläget under 1975har det kraftiga utbudet kunnat sugas upp, vilket medfört att sysselsättningenökat som arbetslösheten legat på en låg nivå. Det är specielltkommunerna som ökat sysselsättningen kraftigt. Sysselsättningsexpansionentotalt har emellertid dämpats under loppet av 1975. Förutom av befolkningsutveclJingen och förändringar iförvärvsfrc; kvensen bestäms även arbetskraftsutbudel av migrationensförändringar. Invandringen har ökat kraftigt . Totalt för hela åretväntas immigralionsöverskottet bli ca 20 000 personer. väntas endämpning av invandringen till ett överskott på ungefär 5 000 perspner. Antaletarbetslösa har legat på en internationellt sätt mycket låg nivå. Inovember var drygt 70 000 personer arbetslösa, motsvarande avarbetskraften. I de flesta andra industrUänder har arbetslösheten legatbetydligt högre. I t. ex. och hari genomsnitt, ca 8 resp. av arbetskraften varit arbetslös. Efterfrågan på arbetskraft har maltals av under loppetav 1975 även om en viss stabilisering kunde förmärkas . Inom tiUverkningsindustrinhar emellertid eflerfrågenedgången varit mycket tydlig. De lediga platsernainom t. ex. metall- och verkstadsindustri låg under nivåni . Inom de offentliga och privata tjänstesektorerna liggeremeUerlid antalet lediga platser på samma nivå som . Denavlagande arbetskraftsefterfrågan, speciellt från industrin, har också kunnatföljas i barometerundersökningar. Sedan mitten av 1974har andelen företag som uppgivit brist på arbetskraft sjunkit successivt. Prognoserna över efterfrågeutvecklingen på arbetskraft1976 bygger på kalkyler över produktionsutvecklingen inom olika näringsgrenaroch antaganden om produktivitetens utveckling. underdet framförliggande året är synnerligen svårprognostierad. har denutvecklats mycket svagt i de flesta sektorer. Den väsentligaste förklaringeninom tillverkningsindustrin synes vara alt arbetskraften håUits kvar trots densvaga produktionsutvecklingen. Företagen har i högre grad än under tidigarekonjunkturnedgångar valt att sysselsätta personalen med reparations- ochunderhållsarbeten i stället för alt permittera den. väntas en svag minskning av sysselsättningen,uttryckt i limmar. Räknat i personer väntas för jordbruk, skogsbruk ochtillverkningsindustri en minskning i antalet sysselsatta med 20 00025 000. Detjänsleproducerande näringsgrenarna, och framför allt den offenliga sektornväntas däremot öka sitt arbetskraftbehov med ca 40 000 personer. Utvecklingen under loppet av 1976 kan komma all medföraobalanser mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft inom vissa branscher ochregioner. Åtgärderna för atl möta en ev. försvagning har intensifierats.Statsbidrag utgår för lagerökning till förelag som bibehåller sinsysselsättningsnivå. Vissa statliga byggen och industribeställningar hartidigarelagts. Kommunerna får höjda anordningsbidrag för dag- och fritidshem.Utbildningsslödet till arbetsgivare som ordnar utbildning av personal i ställetför atl permittera höjs . För nytillträdande grupper som kan väntas mötaspeciella problem förstärks de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Antaletarbetsförmedlare för ungdom utökas som en kraftig satsning görs föratt få fram praklikplatser inom den offentliga sektorn. Statsbidragen tiU kommunalaberedskapsarbeten ökar och arbetslöshetsunderstöden för icke försäkrade höjsfrån . Inkomster,priser och konsumtion Den senaste avtalsrörelsen gav betydande /ö/ieökningarsom resultat. kan avtalslöneökningen för samtliga grupper påarbetsmarknaden i genomsnitt beräknas ha uppgått till . Till detta kommeratt arbetskraftsefterfrågan varit så stark att den givit underlag för en genomsnittliglöneglidning på . För industriarbetarna uppskattas-löneglidningen till7,. Den totalt utbetalade lönesumman ökade , varav denförbättrade sysselsättningen svarade för . 1976 beräknas avtalen ge en löneökning på . Detnågot försvagade arbetskraftsbehovet inom näringslivet ger troligen en meradämpad utveckling i fråga om löneglidningen än 1975. Den har här uppskattatstill . Vid ett oförändrat sysselsättningsläge skulle den utbetaladelönesumman öka med 1976. EnskUda förelagares inkomster ökade kraftigt bl.a. till följd av jordbrukets goda skörderesultat och de höga virkespriserna iskogsbruket. Räknat från denna höga nivå blev tillväxten i inkomsterna under 2Riksdagen 1975/76. 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 18 1975 naturligen lägre, . har en ökning på 3 4 %antagits, byggd bl. a. på förutsättningen om en normalskörd och en vissåterhämtning i skogskonjunkturen. Förstärkningenav hushållens köpkraft genom inkomstöverföringar från det offentliga var speciellt kraftig genom de särskilda stimulansåtgärdersom då sattes in. Ökningen blir fortsatt hög dock inte lika kraftig som under 1974.Förbättringar av pensioner och reformeringen av bostadstilläggen harfrämst bidragit lill uppgången. uppskattasinkomslöverföringarna tillväxa snabbare, . Barnbidraget utgår medhögre belopp och ersättningen till personer iarbetsmarknadsutbildningen har räknats Skattereformen har sänkt hushållens direktaskatter med . På grund av de snabbt stigandelönerna ökade ändå skatteinbetalningarna relativt snabbt. En ny skattereformträder i kraft fr. o. m. /1976 och sänker de direkta skatternamed ca . för flertalet inkomsti ägare. Effekten härav motverkas i någonmån av kommunalskatlehöjningen på i genomsnitt. Reformen är dockav en sådan storleksordning alt skatteinbetalningarna ökar långsammare än 1975.Till detta bidrar också den lägre löneökningen. Nettot av inkomstöverföringaroch skatter göratt inbetalningarna tiU det offentliga beräknas minska 1976. Den ovan skisserade utvecklingen gav. en ökning avden disponibla inkomsten i löpande priser på både 1974 och 1975.1976 torde tUlväxlen bli något långsammare, motsvarande ca 19 mil-'jarder kr. Konsekvenserna avfrämst den kraftiga internationella oljeprishöjningen blev en pmstegringstaktpå något 1974. Genomslaget från oljeprishöjningen på färdigvarornahar i viss utsträckning fortsatt . Konsumenlprishöjningen kan nuberäknas till . Den största delen av ökningen faller enliglkonjunkturinstitutets beräkningar på den s. k. restfaktorn som bl. a. fångarupp de intema koslnadsstegringarnas effekter inom den skyddade sektom. torde prisslegringslakten dämpasytterligare. Lönekostnadsgenomslaget blir långsammare som deninternationella prisstegringen blir måttlig. Totalt kommer prisökningen underloppet av 1976 att uppgå till 7 å . De realainkomstförbättringarna har blivit mycket betydande 1974 och 1975, närmare 7,5 %resp. eller tillsammans 13 . En så snabb ökning harinte förekommit under någon tidigare, statistiskt belyst period. beräknas den realadisponibla inkomsten öka med . Heladisponibelinkomstökningen har inte konsumerats. ökade denprivata konsumtionen delvis som följd av de särskildastimulansåtgärderna delta år. 1975 har ungefär halva inkomstökningen förbrukats, konsumtionen växte . Därmed har sparandetnått en myckel hög nivå, av inkomsten sparades . Hushållenhar under de senasie åren kraftigt förstärkt sin reala likviditet. Sparandet1974 och 1975 uppgår lill , vilket motsvarar 1520 %av den totala privata konsumtionen underett år. således en betydande potentiell konsumtionsförmåga somsamlats hos hushållen. Om hushållen skulle besluta sig för alt ta merabetydande delar av denna konsumtionspolenlial i anspråk skulle det innebära ett mycket kraftigt tiUskott i konsumtionsefterfrågan.Här har antagits att sparkvoten kommer att reduceras något 1976. Skälen härtillär bl. a: att hushållen inle anpassatsin konsumtion till disponibelinkomstökningarna 1974 och 1975., Vidarekan den avtagande inflationstakten medföra ett ändrat sparbeteende.En minskning av sparkvoten skullege en konsumtionsökning på 1976, en ökning av samma slorlek som densom nu beräknas . Den minskning som inträtt i de totala 7a5/öinvesteringarna 1975 förklaras tUlstörsta delen av utvecklingen vad gäller investeringarna i handelsflottanoch bostäderna. Världshandelns utveckling under början av 1970-lalet har lettlill höga investeringar i fartyg. Den kraftigt vikande efterfrågan på främsttanktonnage har docklett till att investeringsnivån 1975 i stort sett har halverats. Delta drabbadefrämst farlygsimporlen och i mindre grad de svenska varven. Räknat exkl.handelsflottan och bostäderna blev således investeringsnivån 1975 i stort settoförändrad. Industriinvesteringarna beräknas f. n. ha ökat 1975 medtyngdpunkten förlagd lill byggnadssidan. Den nedrevidering av volymtillväxtenfrån de som redovisades i till dennuvarande bedömningen är uteslutande beroende av förändrade antaganden i frågaom prisutvecklingen, främst vad gäller maskiner. Det kan ifrågasättas om den högreprisökningstakt som redovisas av på etltillfredsställande sätt återger den faktiska prisutvecklingen. Om så inte ärfallet kan investeringsökningen inom industrin ha varit större än angivna 4,. Investeringsbildenunder präglas i övrigt bl. a. av att nedgången i kommunernas investeringarhar fortsalt. Denna utveckling har pågått och är intimt förknippadmed det återhållsamma bostadsbyggandet. Handeln och deprivata tjänstesektorerna har kraftigt reducerat investeringsnivån under 1975.En ökad igångsättning av byggen för denna sektor har inträtt mendelta får effekt på investerings- 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 20 På den statliga sidan är tendensen inle enhetlig. Affärsverkensinvesteringsverksamhet har varit expansiv. I hög grad svaradevaltenfallsverkels och luftfartsverkets byggande inom energi-resp.flygplatsområdena för denna ökning. Vad gäller investeringsutvecklingen under 1976väntas totalt sett en uppgång inträda. Den bedömning avinvesteringsverksamheten i olika sektorer som görs här skiljer sig på flerapunkter från prognoser i kapitel 7. Särskilt gällerdetta den offentliga sektom. Investeringsbedömningen för den statligaverksamheien grundar sig främst på enkätmaterial. Dämtöver har de av regeringeni oktober föreslagna åtgärdema inkluderande bl. a. utökning av ramarna för beredskapsarbeten, tidigareläggning av statligabyggen och industribeslällningar m. m. beaktats. Effekten härav harberäknats liU 3 å på investeringsnivån. Vidare har de idecember 1975 beslutade ytterligareförstärkningarna av beredskapsarbeten och del offentliga byggandetbeaktats. Detla ökar investeringsnivån ytterligare så att uppgången totalt sett beräknas till över 10 %.Ökningen ligger främst'på byggnadssidan. Även på denkommunala sidan utgör enkätmaterial en grund för bedömningen. Liksom på denstatliga sidan har hänsyn tagits tUl effekterna av de beslutadestimulansåtgärderna jämte de i budgetpropositionen framlagda förslagen. Det ärfrämst det höjda anordningsbidraget för barnstugor samt den utökade ramen förberedskapsarbeten som är av intresse i detta sammanhang. Totalt beräknas dekommunala investeringarna ijka 1976. Även på den kommunala sidan ärdet främst byggnads- och anläggningsverksamheten som ökar. Härmed skulletendensen till nedgång i de kommunala investeringarna ha brutits. Sammantagetökar den offentliga sektorns investeringsverksamhet med 1976. Industriinvesteringarnahar utgjort elt positivt inslag i investeringsbilden sedan slutet av1960-talei:. De avsevärda ökningarna medverkar,tillsammans med den försvagning i den internationellaefterfrågan som företagen möter, till att endast en obetydlig ökning av industriinvesteringarna utöver dennuvarande höga nivån kan påräknas. Detta innebär en något mera positivsyn på investeringsverksamheten än den konjunkturinslitutet presenterar ikapitel 7, vilken främst motiveras av det förstärkta stöd som dennainvesteringsverksamhet kommer alt få . Starka lönsamhelsmässiga skältalar också för ett snabbt utnyttjande av medlen i arbetsmiljöfonden och desärskilda investeringsfonderna. Av betydelse i sammanhanget är också de utökaderegionaipolitiska satsningarna. För bostadssektornförutses den låga igångsättningen ge en fortsattinvesleringsminskning 1976. har en viss nedgång i antalet ledigalägenheter kunnat observeras. En viss ökning av igång- sättningen väntas därförkomma till slånd. Antalet påbörjadelägenheter har beräknats tUl 60 000. Bedömningar av den mera långsiktigabostadsefterfrågan talar också för en återhämtning. Den antagnaigångsätlningsökningen hinner dock inle motverka nedgången iinvesteringsvolymen delta år. Nedgången beräknas tUl . Inbegripet enviss ökning inom handeln och de privata tjänstesektorerna kan den totalainvesteringsnivån väntas stiga med någon procent 1976. Beslutadestimulansåtgärder bidrar i hög grad till denna utveckling. Lagerinvesteringarna.har blivit mycket omfattande 1975. Huvuddelen har ägt rum inom industrin därden vikande efterfrågan i viss mån ersattsmed en produktion på lager. För hela ekonomin beräknas lagerinvesteringarnaför 1975 till . priser, vilket motsvarar ca 10,5miljarder kr. i löpande priser. Detta är avsevärt mera än dålagerinvesteringarna kulminerade förra gången. Elt genomgående drag är alt deldenna gång är färdigvarulagren som dominerar bilden. 1970 var uppbyggnadenhänförlig till både råvaror, halvfabrikat och färdigvaror, vilket tyder på kraftiga lagerökningen den gången merahade alt göra med överhelt-ningslendenser. Inom massa- ochpappersindustrin började lagerinvesteringarna ta fart försia somen följd av atl efterfrågan försämrades . Produktionen för lagersynes ha fortsall och förstärkts . Även för järn- ochstålindustrin kan man finna elt liknande förlopp. Där har dock efterfråganbörjat svikta senare varför uppbyggnaden är mindremarkerad. Inom verkstadsindustrin haravmatlningen blivit fyllt tydlig först andra halvåret 1975.Lagerinvesteringarna kom därmed alt fördubblas jämfört med . Atl lageruppbyggnaden inom industrin blivit såkraftig torde i viss utsträckning förklaras av att företagen i störreutsträckning än tidigare siktal till alt behålla arbetskraften överavmatlningen och atl därvid sysselsätta denna med en produktion för lager.Detta handlande är sannolikt också motiverat av en bedömning atleflerfrågelUlväxten på en del strategiska områden kan bli snabb när den vänderuppåt och att en god lagervolym då ärfördelaktig. En sådan strategi har också under-stötts av det statligalagerslödel. Den fortsattaökningen av lagren i förhållande till produktionsnivån bedöms avkonjunkturinstitutet komma att fortsätta under försia . Detlainnebär en fortsatt lagerinvestering. skulle efterfråganha förbättrats så att en reducering av lagren börjar komma lill slånd. Räknatöver skulle lagerökningen därmed bli obetydlig. Den någotförsiktigare bedömning av export- 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 22 möjligheterna som här gjorts harlett till elt anlagande om en något kraftigare lagerökning än den somkonjunkturinstitutet förutsatt. Det vidgade lagerstödet bidrar givetvishärtill. Inom handeln blev lagerökningen betydlig 1975efter den kraftiga tillväxten 1974. förutses en lagerneddragning. Denfaller i främsta rummet på partihandeln och förklaras av den lägreaktiviteten inom näringslivet. Både 1975 och 1976 synes den lagerökning sombeslår i växande skog vara betydande, ca 400 milj. kr. vardera året, i 1968 årspriser. Totalt kanlagerinvesteringarna beräknas uppgå till drygt 1 000 milj. kr. i 1968 årspriser eller ca . Delta innebär en kraftigomsvängning i negativ riktning i förhållande lUl 1975, motsvarande avbruttonationalprodukten. Den offentligasektorns konsumtion och investeringar beräknas öka med i volym 1976,vilket är en något snabbare ökningstakt än 1975. Det är framför alltinvesteringsutvecklingen som bidrar tUl delta. De statliga myndigheternas och de kommunala myndigheternas och affärsverkenssamlade investeringar minskade i volym 1975 liksom under flera av de föregåendeåren. 1976 väntas en klar omsvängning till en volymuppgång på ca 7 %.Såsom redan framgått av investeringsavsnil-tet förklaras dennainvesteringsutveckling bl. a. av olika stimulansåtgärder riktade mol denoffentliga sektorn. Den offentligakonsumtionen beräknas ha ökat med i volym 1975. En fulll så snabbkonsumlionsulveckling väntas inte 1976 men den beräknade ökningstakten liggerför både staten och kommunerna kring . Den statliga och framför alltden kommunala sysselsättningen beräknas ha ökat mycket snabbt 1975, eller med 4resp. En fortsatt snabb ökning av sysselsättningen med väntas förbåde staten och kommunerna 1976. Statens totalabudgetunderskott ökade kraftigt och uppgick då till nära 11 miljarder kr.Underskottet beräknas ha legal kvar på denna höga nivå även 1975. Inle heller1976 väntas det vara möjligt alt minska det staUiga upplåningsbehovet ulanunderskottet beräknas öka till ca 11,7 mUjarder kr. Den kommunalasektorns finansiella sparande var positivt både 1972 och 1973. 1974 inträffadeen markant omsvängning som resulterade i ett ulgiftsöverskott på drygt 0,5miljarder kr. Denna försämring av kommunernas finansiella sparande fortsatte1975 då utgiflerna beräknas ha överstigit inkomsterna med nära 3 miljarder kr.1976 väntas utvecklingen åter vända. a. de stora utbetalningarna avkommunalskallemedel till kommunerna beräknas bidra tUl alt minska underskotteti detfinansiella sparandel med ca . Underskottet skulle därmed 1976uppgå till . Vad gäller socialförsäkringen har bl. a.skalleomläggningarna 1975 och 1976 och den beslutadepensionsreformen lill stora delar finansierats med höjdasocialförsäkringsavgifter. Detta har naturligtvis påverkal avgiftsinkomsternasutveckling i expanderande riktning. Vidare har statsbidragsandelen avsjukförsäkringskostnaderna därigenom successivt reducerats. Allmännapensionsfondens inkomstöverskott fortsätter ännu att öka år ochberäknas 1976 uppgå till . Slörre delen av dennafondökning, normalt , placeras i form av utlåning tillnäringslivet och bostadssektorn. Det totala offentliga upplåningsbehovet, exkl.Allrnänna pensionsfonden, beräknas ha uppgått tUl nära . 1975.Genom att kommunernas upplåningsbehov beräknas minska 1976 blir det totalaupplåningsbehovet något lägre delta år, . Den offentliga sektorns inverkan på samhällsekonomin1975 och 1976 har beräknats med hjälp av en enkel analysmodell. Statens, kommunernasoch socialförsäkringssektorns finanspolitiska effekter ullrycks i procent avbruttonationalprodukten i fasta priser. Resultaten framgår av nedanståendetablå. Kommunerna 1,0 0,1 Socialförsäkringssektorn inkl. Den offentliga sektoms direkta bidrag lill efterfråganoch produktion i samhället beräknas 1975 ha uppgått till . Även 1976beräknas en betydande effekt på samhällsekonomin, av bmttonationalprodukten.Åtstramningen i den kommunala ekonomin 1976 framgår tydligt aveffektberäkningen. Staten beräknas öka sin stimulerande inverkan påsamhällsekonomin, vilket i viss mån kompenserar den kommunala utvecklingen. Delär främst den offentliga sektorns direkta efterfrågan, dvs. konsumtions- ochinvesteringsutgiftema, som väntas öka 1976. Detta kan i slor ulslräckningförklaras av de omfatlande stimulansåtgärder som har inriktats mot i förstahand de offentliga investeringarna. Trots ett kraftigt växande underskott i bytesbalansenoch utlåningsrestriktioner under en stor del av året likvidiserades densvenska eko- 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 24 nomin1975 i snabbare takt än 1974. Starkast inverkan på tillväxten av allmänhetenskassa- och banktillgodohavanden hade den synnerligen höga upplåningenutomlands. Även banksektorns transaktioner med allmänheten fick en starkarelikvidiserande verkan 1975 än 1974, medan nettot av motsvarande transaktionerför statens del, inkluderande budgetutfall och upplåning utanför bankerna, vari stort sett oförändrat. De utlåningsrestriklioner som varit i kraft sedanmitten av 1974 lättades i samband med atl riksbankensofficiella diskonto sänktes från . Affärsbankernas utlåning tillandra ändamål än bostadsbyggande kunde härigenom skjuta farl underhöstmånaderna och det utlånade beloppet lorde vara någonmiljard större än 1974. En växande kreditgivning samt obligationsköp avförsäkringsbolagen och AP-fonden bidrog ytterligare till att den totalautlåningen på den organiserade kreditmarknaden ökade med runt 3 miljarder kr.19741975. Statens kreditanspråk ökade endasi obetydligt från den höga nivå somuppnåtts 1974. Även bostadssektorns upplåning ökade måttligt. En stor del avkommunernas upplåning 1975 skedde utomlands. Näringslivet kunde härigenomtillföras en ökad andel av den inhemska kreditgivningen.