prop · FZ03177 · 1975-12-31 00:00:00 — Den nu rådande konjunkturnedgången tordege företagen stora möjUgheter att intensifiera sina insatser för att fåigång undervisning. I en del fall har man istället för att tillgripa permitteringarutnyttjat tiden för svenskundervisning. Företagenmåste åläggas att, tillsammans med fackföreningarna och studieförbunden, göraen studieplanering som omfattar aUa invandrare på arbetsplatserna. Iarbetsgruppens enkät framkom att några företag, p. g. a. allvarliga ekonomiskaproblem, skjutit undervisningen . Åtgärder måste vidtagas för attäven invandrare i mindre bärkraftiga företag ska kunna få undervisning. Detfinns anledning anta att, även om man nu sätter in kraftiga informationsåtgärderoch ökar undervisningens omfattning, många invandrare inte hinner påbörja sinundervisning inom stipulerad tid. Av denna anledning bör invandrarens rätt attutnyttja den lagstadgade undervisningen utsträckas. Lagen bör ändras så atttidsfristen, för invandrarens del, förlängs. Om arbetsgivaren inte erbjuditinvandraren undervisning före bör fackföreningen ha möjlighet att självständigt planera in undervisningen på betaldarbetstid. 1975/76:177 42 Bilaga1 PM Bilaga 1 tillDnr SB 35/76 Beräkningav antalet utlänningar invandrade före 1973-01-01 som kan vara berättigade tillsvenskundervisning på arbetstid Förutländska medborgare som fick sin första anställning i före 1973-01-01gäller speciella regler beträffande deras rätt att få undervisning i svenskapå arbetstid. Några uppgifter om när en person har fått sin första anställningi landet finns ej tillgängliga. Beräkningarna nedan utgår från förutsättningenatt de som invandrat och f. n. har förvärvsarbete motsvarar gruppensom började sin första anstäUning . finns uppgiftersom visar återutvandringen av utländska medborgare efter kön, ålder ochmedborgarskap. finns dessa uppgifter delvis. Beräkningenär utförd så att först har beräknats beståndet av utlänningar efterhur länge de har varit i . (Därvid kan man inte skilja på dem sominvandrat eUer är födda i ). Sedan har danska och norskamedborgare, liksom ett beräknat antal finsita medborgare med svenskt modersmåldragits ifrån utlänningar (dessa grupper saknar rätt tillsvenskundervisning under arbetstid), varefter återutvandringen och1975, liksom natura-liseringarna under dessa år har beräknats med antagnavärden. Till slut har vissa förvärvsintensiteter antagits och antalet förvärvsarbetandeberäknats. I beräkningarna har uteslutits personer som har uppnått pensionsåldern,liksom personer som har invandrat tUl i skolpUktig ålder och såledesmåste ha fått viss undervisning i svenska i . Hurberäkningarna genomförts framgår mera exakt av bifogade tabeU med kommentarer. Beräkningen tyder på attca 110 000 utländska medborgare kan uppfylla villkoret och har påbörjat sinförsta anställning i före 1973-01-01 och inte har svenska sommodersmål. Eftersom befolkningsstatistiken troligen fortfarande överskattarantalet i bosatta utlänningar och någon hänsyn till detta inte hartagits i beräkningen är det inte troUgt att beräkningen underskattar antalet. Beräkningarna avserbeståndet (1976). Av de 110 000 har ca en tredjedel varit i minst10 år. Över två tredjedelar har varit här . Det är således troligtatt flertalet anser sig själva kurma svenska tämligen bra. (Jmfr de uppgifter invandrarutredningenpublicerade av kunskaper i svenska efter vistelsetid i sitt förstadelbetänkande, Prop.1975/76:177 43 SOU1971: 51 bilaga 2). Antalet personer som kan tänkas vUja utnyttja sin rätt attfå svenskundervisning på arbetstid måste således vara mycket lägre än detberäknade antalet berättigade. Det kan eventuellt ocksåvara angeläget att observera att bland de tidigare invandrare, framför allt dåde som kommit eller är födda här, är den yrkesmässiga sammansättningenförmodligen annorlunda än bland utlänningarna totalt och speciellt dåinvandrarna under de stora invandringsåren 19691970. Antalet tjänstemän tordesåledes vara högre bland de tidigare invandrade. Tekniskt sett är detenkelt att ur SCB:s band avseende in- och utvandringen 19681975 samt RTB(registret över den totala befolkningen) plocka fram uppgifter om antalet iSverige kyrkobokförda utlänningar fter vistelsetid (med samma indelning som idenna promemoria, dock att man kan skilja på invandrade och föddahär), medborgarskap, ålder, kön, civilstånd. Kan man även få sådana uppgifterpå vUken regional nivå man vill (ner till församlingar). Om frågan om hur mångautlänningar invandrade det finns är kontroversiell så bör mannaturligtvis göra en sådan köming. Beräkning av antalet förvärvsarbetande utlänningar1976 som invandrat före 1973-01-01. antaget antal födda i el invandrade som barn 29 700 69 700 Beräkning av antalet förvärvsarbetande utlänningar1976 som invandrat före 1973-01-01. antaget antal födda i el invandrade som barn 1975/76:177 45 SamtUga siffror är avrundade. Beräkningarna är emellertidutförda med icke avrundadesiffror varför summeringarna inte stämmer alltid. Rad 1 Beräknat antal utlänningar i åldern (se rad6) . Eftersom uppgifterna finns endast efter ålder vidinvandringen är silTrorna beräknade och inte exakta. Rad 2 Motsvarande för danska medborgare. Rad 3 D:oför norrmän. Rad 4 Antagande om andelen med svenskt modersmål blandfinska medborgare. Jämför de uppgifter invandrarutredningen fick fram i sinintervjuundersökning. Rad 5 Antalet finlandssvenskar under antagande av rad 4,beräknat på samma sätt som rad ] 3. Rad 6 I beräkningarna har uteslutits personer som vidinvandringen var och således måste ha gått i grundskola här.Kommentaren under rad 1 är således inte helt riktig beträffande den lägreåldersgränsen. I gruppen födda här eller invandrade går det inte attberäkna hur många vuxna det finns som är födda här eller måste ha gått i skolahär. Antalet kan dock vara inte helt obetydligt. Jag har antagit att dettagäller ] . Detta antagande kan naturligtvis diskuteras. Jag har inte försöktatt med hjälp av invandringssiffrorna för 1960-talet bygga under antagandet. Rad 7 Beräknat antal utlänningar som intehar svenska som modersmål (bortsett ifrån de som eventuellt kan vara födda iSverige och ha svenska som modersmål men trots detta fortfarande vara utländskamedborgare), som är och inte kan antagas ha gått i skola iSverige (enl befolkningsstatistiken). Rad 8 Andelen utvandrade för samtliga invandradeutlänningar åren 1968 1972 samt ett antagande för invandrade . Rad Antagna siffror. Antalet naturaliserade är 1974var någonting pä 9, 11 16 000, men flertalet är barn och även danskar,norrmän och finlandssvenskar bör uteslutas. Rad 10 Antagna andelar, jämför rad 8. Rad 13 Antagna andelar. Jämför de siffror som finns i invandrarutredningensbetänkande. (N r *0 fO O >< r* t »O O u t O O in in Om rn rf «n vo '« 0 ' fN -<:*- m vO o COo ro Os a\ o 00 (N oTt o\ CO r a\ 00 0ON Tj- m r r- vo ro 00 r o o Ov O 00 fO 0000 «n vo vo >n o t ro ro Tt «n rj- in «n (N Tt (N oo «n vo r*- «n (S (N fOTt "5/1- r- ON »n r ro 0\ o '-' I I I I 00 O i-H (N