prop · FZ0323 · 1975-12-31 00:00:00 — Flyttning som sker efter den 1 novemberpåverkar inte matalsskrivningen. Mantalsskrivningen har flera betydelsefullarättsverkningar och avgör bl. a. i vilken kommun och församling kommunalskattoch församlingsskatt skall erläggas. Mantalsskrivningen förrättas av lokalskattemyndighet. 2.9.1Medlemskap i m. m. Degrundläggande rättigheterna beträffande religionsutövning behandlas i religionsfrihetslagen(1951:680). Här slås fast inte bara den enskildes rätt att fritt utöva sinreligion utan även olika trossamfunds rätt att fritt verka i det svenskasamhället. Lagen är grundad på principen om statens neutralitet i förhållande tillden enskilde medborgarens troslillhörighel och de religiösa samfundensverksamhet. , som är evangelisk-luthersk, betraktas som ett trossamfund men har imotsats till alla övriga trossamfund en offentligrättslig ställning i detsvenska samhället. Religionsfrihetslagenreglerar också frågan om medlemskap i . Medlem i svenska kyrkankan endast den vara som är svensk medborgare eller är bosatt i (6 ij).Den som förvärvar svenskt medborgarskap och inte tillhör skallutan särskild ansökan anses upptagen i kyrkan, om han är evangelisk-luthersk trosbekännare.Detta automatiska medlemsskap inträder dock inte, om han hos pastor i den församlingdär han är kyrkobokförd har anmält att han inte vill inträda i kyrkan (9§). Omhär bosatt utlänning vill vinna inträde i , skall han göraansökan hos pastor i den församling där han är kyrkobokförd. Visar sökanden atthan är döpt i ordning eller att han tillhör annat evangeliskt-lutherskttrossamfund, skall han tas upp i kyrkan. Detsamma skall också gälla, omsökanden har fått den undervisning i kyrkans lära som med hänsyn till hansålder och övriga omständigheter bör fordras och inför pastor avger muntligförsäkran alt ansökningen är grundad på allvarliga religiösa skäl (10 ij). Ommedlem av inte längre vill tillhöra kyrkan, skall han göraanmälan om utträde hos pastor i den församling där han är kyrkobokförd (11 ij). Ca95 % av befolkning tillhör . är denstörsta invandrarkyrkan i . Ca 180 000 av de omkring 400 000 utländskamedborgarna i är sålunda medlemmar i kyrkan. Av de finska, norska ochdanska invandrarna i är ungefär två tredjedelar Prop.1975/76:23 45 Finländarna är den största gruppen invandrare inom kyrkan. Medlemav har att betala församlingsskatt till församling och pastorateller annan samfällighet. Denna skatl utgår, liksom skatt till de borgerligakommunerna, i procent av beskattningsbar inkomst. Den som inte är medlem avkyrkan betalar i församlingsskatt av vad som utgår för medlem (lagen,1951:691, om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör ). 2.9.2Svenska kyrkans organisation in. basorganisation - försannlingarna - regleras väsentligen i LFS. Meddenna lag är de kyrkliga kommunerna (församlingar, pastorat och andra kyrkliga samfälligheter)underkastade en reglering som i både materiellt och formellt hänseende närastämmer överens med den reglering som gäller för kommunerna enligt KL. kan sägas vara organiserad pä tre nivåer, den lokala, deti regionalaoch den nationella. Den1 omfattade på lokalplanet 2 563 församlingar somterritoriellt täckte hela landet. Av dessa hade 1 822 mindre än 2 000 invånare.Vid sidan härav fanns fem icke-territoriella församlingar och sjuutlandsförsamlingar. Församlings beslutanderätt utövas av kyrkofullmäktigeeller - i en del mindre församlingar - på kyrkostämman. Förvaltning och verkslällighelankommer på församlingens kyrkoråd och övriga nämnder. Bestämmelser om val avkyrkofullmäktige och suppleanter finns i 9 och 34 ij iJ LFS samt i lagen(1972:704) om kyrkofullmäktigval. Allmänna val av kyrkofullmäktige ochsuppleanter äger rum tredje söndagen (nästa gång år1976). Rösträtt vid dessa val och på kyrkostämma tillkommer vafle inomförsamlingen kyrkobokförd svensk medborgare, som är medlem av svenska kyrkanoch har uppnått senast på valdagen. Den som är omyndigförklarad avdomstol har dock inte rösträtt (9 och 34 §§ LFS). för kyrkofullmäktigvalenär densamma som för de borgerliga valen och lagen om kyrkofullmäktigvalhänvisar i stor. utsträckning till vallagen. Den lokala allmänpolitiskastrukturen återspeglas ofta i sammansättningen av kyrkofullmäktige.Valdeltagandet vid val av kyrkofullmäktige är vanligtvis mycket lågt. Kyrkoherdenär självskriven ledamot av kyrkorådet. Övriga ledamöter av kyrkorådet väljs avkyrkofullmäktige (eller kyrkostämman där sädan förekommer). Valbar är endastden som är valbar till kyrkofullmäktige. Församlingsmedlemsom inte är svensk medborgare saknar såväl rösträtt som valbarhet vid nu nämndaval. LFSger de icke-territoriella församlingarna en särställning. Beträffande sådana församlingarskall LFS gälla i tillämpliga delar men om församlingen så beslutar skall istället gälla den ordning som har tillämpats. Prop.1975/76:23 46 merafinns det fem icke-territoriella församlingar i : finska församlingen iStockholm, tyska församlingen i , tyska församlingen i ,hovförsamlingen samt amiralitetsförsamlingen i Kariskrona. I dessa församlingarråder varierande rättsliga förhållanden. Bestämmelser om kyrkobokföring finns iförordningen (1910:103)angående behörighet atl kyrkobokföras i icke-territoriellförsamling av . 1hovförsamlingen och amiralitetsförsamlingen skall kyrkobokföras vissa personkategoriersom anges i förordningen. 1 de nationella församlingarna skall enligt 4 §förordningen kyrkobokföras de som enligt särskilda föreskrifter är medlemmarav dessa församlingar. De nationella församlingarna har genom särskilda besluthelt eller delvis ställt sig utanför LFS. För den som inte är svensk medborgaregäller som särskild förutsättning för rösträtt och valbarhet i finskaförsamlingen atl han har bott i i tre är och i de tyska församlingarnaatt han har varit medlem i församlingen . Gränsernaför församlingarnas kompetens bestäms av föreskriften att församling själv färvärda sina angelägenheter (2 § LFS). Härmed avses anskaffande av och vård omkyrka, begravningsplats, församlingshus, flän-stebosläder och annan förkyrkligt ändamål avsedd egendom, åtgärder till främjande av gudsflänstliv ochkyrklig förkunnelse i övrigt samt av verksamhet bland barn och ungdom, åldersstigna,sjuka och andra som är i behov av omvårdnad samt avlöningsförmåner åt präst,kyrkomusiker och annan personal. För dessa ändamål får församlingen ta ut skattoch använda sina ekonomiska resurser i övrigt. Imånga fall beflänas tvä eller fiera mindre församlingar av samme pastor (kyrkoherde).Tillsammans bildar de då ett pastorat. Större församlingar utgör egna pastorat.Genom kyrkofonden sker viss uflämning mellan pastorat med olika ekonomiskbärkraft. Denna uflämning avser dock endast pastoratens kostnader för avlöningav präster och kyrkomusiker. Andra kyrkliga kostnader, såsom pastoratetsunderhåll av löneboställen eller församlings underhåll av kyrkobyggnaden ochutgifter för olika församlingsaktiviteter, bärs i princip av varje pastoratresp. församling för sig. En mera jämn fördelning även av sådana kostnader ärmöjlig genom att man bildar kyrkliga samfälligheter. 1 en dylik samfällighetdelas utgifterna lika. Den mest betydelsefulla ekonomiska uflämningen skeremellertid genom statliga skat-teuflämningsbidrag som utgår till församlingar,pastorat och samfälligheter. Sverigeär indelat i 13 stift. Dessa ar regionala enheter. Ledningenoch tillsynen av kyrkans verksamhet utövas av biskopen och . Deregionala organens ställning är fastlagd i bl. a. lagen (1936:567) omdomkapitel och domkapitlens verksamhet flnansieras av staten. Ledamot idomkapitel skall vara svensk medborgare (8 ij). Detär främst på den nationella nivån som framstår som enstatskyrka. För stiftande av kyrkolag fordras enligt övergångsbestämmelserna tillRF beslut av bäde riksdag och kyrkomöte. Viktiga lagar om kyrkans verksamhetkan dock stiftas ulan medverkan av kyrkomötet. Prop.1975/76:23 47 exempelpä detta är LFS som enligt äldre grundlagsterminologi är av kommunallagsnatur. Kyrkomötet består av samtliga 13 biskopar, 26 prästeriiga ombud som ärvalda av stiftens präster samt 57 lekmannaombud som är valda av elektorer vilkai sin tur har valts av kyrkofullmäktige. Ärendensom rör den offentligrätlsligt reglerade delen av kyrkans verksamhet handläggsav regeringen och en rad centrala statliga myndigheler, bl. a. kammarkollegiet,, , och statenspersonalpensionsverk. Någon särskild central förvaltningsmyndighet förkyrkliga frågor flnns sålunda inte. För den icke lagreglerade verksamheten påriksplanet finns fyra centrala kyrkliga styrelser. Ordinarie prästeriiga flänsteri territoriellt pastorat- tillsätts enligt lagen (1957:577) om prästval i regelgenom val inom pastoratet. Pä grund av regeringsforms krav på svensktmedborgarskap för statlig fullmaktsflänst har som elt av flera valbarhetskravtidigare ansetts gälla att präst skall vara svensk medborgare. Enligt RF finnsinte något sådant krav. Vartredje gång kyrkoherde- och komministerflänst är ledig tillsätts flänsten avregeringen resp. utan föregående val. Rösträtt vid prästval tillkommerden som har rösträtt pä kyrkostämma i församling inom pastoratet. Utlänningfår alltså inte delta i prästval. 2.9.3 Kyrkomötetsinställning lill rösträttsfrågan Vid1970 års kyrkomöte hemställdes i motion nr 48 att kyrkomötet mätte i skrivelse tillKungl. Maj:t anhålla om utredning och förslag i syfte att bereda sådanamedlemmar av som inle är svenska medborgare rösträtt vidkyrkliga val enligt samma grunder som gäller för svenska medborgare. Utskottet(särskilda utskottet, betänkande nr 2) hemställde om bifall till motionen ochkyrkomötet beslutade i enlighet härmed (kskr 1970:7). Genombeslut lämnade Kungl. Maj:i framställningen utan åtgärd. 2.9.4 Förhållandenai övriga nordiska länder Ettstatskyrkosystem med kyrkliga kommuner av ungefär samma slag som i Sverigefinns också i de övriga nordiska länderna. Vidkyrkokommunala val i gäller, förutom krav på medlemskap i ,samma rösträtts- och valbarhetsregler som vid borgeriigt kommunala val.Rösträtt och valbarhet tillkommer dock även den som är omyndigförklarad ochäven utlänning, under förutsättning alt han sedan minsl är bosatt iDanmark. Motsvarande bestämmelser torde gälla i . 1Finland gäller att utlänning efter ansökan kan bli medlem i evangelisklutherskförsamling på grund av sin trosbekännelse. Med medlemskapet anses följarösträtt i samtliga församlingsval och valbarhet till förtroendeuppdrag undersamma förutsättningar som gäller för finsk medborgare. 1975/76:23 48 ortodoxaförsamlingar i har endast finska medborgare rösträtt. Vid kyrkokommunalaval i gäller, i motsats till vid borgerliga kommunala val, dels attomyndigförklarad saknar rösträtt och dels att endast den som har uppnått är valbar. 1Norge är utlänning likställd med landels egna medborgare i fråga om rösträttoch valbarhet vid kyrkokommunala val. 2.10Reformens inverkan på invandrares utländska medborgarskap IAmerikas förenta stater fanns tidigare en lagregel som föreskrev att amerikanskmedborgare föriorade sitt amerikanska medborgarskap, om han röstade i ettallmänt politiskt val i ett främmande land (Immigration and Nationality Act, Section349 a 5). Lagrummet har emellertid utgått, sedan landets högsta domstol i ettavgörande är 1967 funnit alt det var oförenligt med konstitutionen. Frände svenska ambassaderna i , , ,, , , , , , ,, , , och har inhämtats att det idessa länder inte finns några lagbestämmelser om förlust av medborgarskap viddeltagande i kommunalval i annat land. Några sådana bestämmelser finns inteheller i de nordiska länderna. Denu nämnda länderna svarar för ca 95 96 av invandrarna i . 1975/76:23 49 3.1 rösträtt för Invandrare Sombakgrund för sina överväganden tar rösträltsutredningen upp invandrarnasfaktiska och rättsliga ställning i det svenska samhället. De viktigastekomponenterna i denna bakgrund är - säger utredningen sammanfattningsvis - denvaraktiga närvaron i vårt land av ett betydande antal invandrare, det svenskasamhällets ansvar för invandrarna och den svenska rättsutvecklingen som i stortsett utan meningsskiljaktigheter gradvis har åstadkommit en långtgåenderättslikhet mellan alla här bosatta, oavsett nationalitet. Utredningen pekar idetta sammanhang på att invandrarna redan nu barett visst indirekt politiskt infiytande.De kan verka inom de svenska politiska partierna som partimedlemmar eller inomegna organisationer av politisk natur. I de svenska folkrörelserna kaninvandrarna på samma sätt som svenska medborgare medverka i denopinionsbildning i politiska och ideella frågor som äger rum där. Genom sitt avmedborgarskap oberoende medlemskap i arbetsmarknadens organisationer kaninvandrarna dels utöva det infiytande på arbetsplatsen som den svenskaarbetsrätten tillerkänner de anställda, dels indirekt påverka kommunal- ochrikspolitiken. Utredningentar härefter upp till diskussion del nuvarande sambandet mellan rösträtt ochmedborgarskap. I en värld som är indelad i självständiga stater är det enliglutredningen naturiigt alt - i enlighet med vad som med vissa undantag gäller i allaländer - som en principiell förutsättning för rätten till ett direkt politisktinflytande över samhällsutvecklingen i vårt land kräva den anknytning lilllandet som ligger i svenskt medborgarskap. Undantag från den principen börenligt utredningens mening inte ske utan vägande skäl. Med hänsyn till detstora antalet invandrare i vårt land och det erkännande som vi efter hand hargett åt bosättningen som grundläggande förutsättning föroffentligrättsligtreglerade rättigheter och förmåner ligger det emellertid enligt utredningensmening nära lill hands att nu införa någon form av direkt offentligrätlsligtpolitiskt inflytande för invandrare. Utredningenframhåller att invandrarna genom sina arbetsinsatser samt genom att betalaskatter och avgifter verksamt bidrar till den svenska välståndsutvecklingen.Bortsett från skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilförsvarsplikt är deinvandrare som inte är svenska medborgare underkastade samma skyldigheter somlandets övriga invånare. Många invandrare, även sädana som av olika skäl avstårfrån att söka svenskt medborgarskap, blir varaktigt bosatta här. De förvärvarhärigenom, anser utredningen, en sådan anknytning till landet och en sådankännedom om samhällsförhållandena här att de skulle vara väl i stånd att utövaett direkt politiskt inflytande. får de, säger utredningen, sammaintresse och behov som infödda och naturaliserade svenska medborgare av attgenom ett sådant infiytande påverka särskilt förhållandena på den ort där debor och arbetar. 4 1975/76:23. Prop.1975/76:23 50 Utredningentar särskilt upp frågan om en avkortning av kvalifikationstiden för erhållandeav svenskt medborgarskap och anför att en sådan förändring inte medför någontillfredsställande lösning av frågan om politiskt infiytande för invandrarna.Många invandrare avstår från atl söka svenskt medborgarskap, fastän de skullekunna påräkna bifall till en sådan ansökan. Anledningarna till detta är avmycket skiftande slag, säger utredningen. Förvärv av svenskt medborgarskapinnebär vanligen förlust av det ursprungliga medborgarskapet och kan därför avbäde känslomässiga och sakliga skäl framstå som ett mycket allvarligt steg,vars verkningar är svåra att överblicka. Det är naturligt att ett byte avmedborgarskap framstår som en ingripande åtgärd för en invandrare somvisserligen ämnar stanna här i landet men som räknar medeller hoppas på att kunna återvända till hemlandet. För mångainvandrare kan det också när de har vistats fiera år i SVerige framstå somovisst om de kommer att förbli här, flytta hem eller flytta till ett annatland. Vidare har invandraren enligt utredningens mening i allmänhet knappastnågon påtaglig olägenhet av atl inte vara svensk medborgare. 1 det dagligalivet framstår rättigheterna och skyldigheterna som i stort sett oberoende avnationaliteten. De svårigheter som invandraren kan möta i sitt vardagsliv är inteav den arten att de kan övervinnas genom förvärv av svenskt medborgarskap. Utredningenanmärker i detta sammanhang atl några av de centraleuropeiska invandrariändernahar anordnat olika slag av rådgivande invand-rarorgan. Värdet av sådana organhar emellertid varit omstritt. Något politiskt inflytande i verklig bemärkelsekan, säger utredningen, knappast utövas enbart genom yttrande- eller samrädsrätt.Sådant inflytande uppnäs bäst genom ett på rösträtt grundat aktivt infiytande isamhället. 1ett avsnitt om särskilda skäl kommunalpolitiskt infiytande framhållerutredningen att utlandssvenskarna har rösträtt vid val till inom femår från utfiytiningen frän , att har berett utlandsfinländarnaen till tiden obegränsad rösträtt vid riksval i hemlandet, att har gettrösträtt i riksval åt sina utomlands bosatta medborgare inom en bortovarolid samt att erbjuder ett exempel på en liknande utveckling bland decentraleuropeiska länderna. Utredningen anser sig kunna skönja ettinternationellt mönster för migranternas politiska rättigheter, som innebär attmigranterna skulle få behålla sina rikspolitiska rättigheter i hemlandet ochförvärva lokal- och regionalpolitiska rättigheter i värdlandet. Utredningen noteraremdlertidsamtidigt att del finns ett förslag i om att den rösträtt i riksval somutomlands bosatta norrmän nu har skall utvidgas till att gälla också kommunalaval. Etttungt vägande argument för ett kommunalpolitiskt infiytande anser sigutredningen finna i invandrarnas speciella situaflon och de skyldigheter somkommunerna har mot kommuninvånarna oavsett nationalitet. Utredningen pekar härpå invandrarulredningens iakttagelser och förslag om åtgärder för invandrarnai fråga om bostadsförsöflning, socialvård, kultur- Prop.1975/76:23 51 politik,utbildning och samhällsinformation Det är här, säger utredningen, fråga ombehov som kräver särskilda insatser från just kommunernas sida. Över huvudtaget synes de åtgärder som behövs för att förbättra invandrarnas situationvara av sådant slag att de främst bör ankomma på kommunerna. Eudirekt kommunalpolitiskt inflytande för invandrarna skulle enligl utredningensmening vara ägnat att stimulera del lokala samhällets ansträngningar attmotverka invandrarnas svårigheter på olika områden. Ett sådant inflytandeskulle också vara ägnat att stärka invandrarnas självkänsla och främja derassolidaritet med det svenska samhället. I detta sammanhang erinrar utredningenom att den största delen av invandrarnas ekonomiska prestationer till samhälleti allmänhet går till kommunen i form av skatter och kommunala avgifter. Degynnsamma effekterna av ett ökat politiskt inflytande för invandrarna kanemellertid inte fullt ut bevisas. 1 detta avseende hänvisar utredningen tillatt det folkliga politiska inflytandet allmänt betraktas som det demokratiskasamhällets yttersta garant för ett rättvist och riktigt förhållande mellansamhället och de enskilda. Andrasärskilda omständigheter som stöder tanken på ett direkt kommunalpolitisktinflytande anser sig utredningen finna på kommunalrättens område. Utredningenerinrar om att en utlänning kan vara medlem av kommun under sammaförutsättningar som en svensk medborgare och att kommunallagen (1953:753,omtryckt 1969:765) (KL) - bortsett frän rösträtt och valbarhet - inte heller iövrigt gör någon skillnad mellan svenskar och utlänningar. Utredningen sägerockså att den likställighetsprincip som enligt bestämmelserna i 76 § KL gällerför kommunmedlemmarna oavsett nationalitet även har upprätthållits i mångaspecialförfattningar som finns för särskilda kommunala verksamhetsområden som bostadsförsöflning,skolväsende, barnavård, nykterhetsvård etc. Utredningen pekar i detta sammanhangockså på att tillämpningen av de förhållandevis fåtaliga svenska författningarsom särbehandlar utlänningar genomgående ankommer på statliga myndigheler. Uiredningensäger sammanfattningsvis att KLdler annan lagstiftning om verksamhetpå det hela taget inte lämnar något utrymme för favorisering av svenskamedborgare och anför som exempel att det i rättspraxis har slagits fast altutlänning i princip inte får ges en i förhållande till svenska medborgaremindre förmånlig behandling i bostadskö (regeringsrättens årsbok 1951ref 43). Elt direkt kommunalpolitiskt inflytande i form av rösträtt för deinvandrare som med någon varaktighet är bosatta i landet skulle enligtutredningens mening ligga väl i linje med övrig reglering av förhållandelmellan kommunerna och deras invånare. 1ett särskilt avsnitt tar utredningen upp skäl mot rösträtt för ickesvenska medborgare och säger att en av de mera beaktansvärda invändningarna moten sådan reform är att kommunerna delar ansvaret med staten för ett stort antalsamhällsuppgifter och att det därför inte finns någon klar gräns mellan kommunalaoch statliga angelägenheter. Prop.1975/76:23 52 beaklansvärdinvändning är enligt utredningens mening att mänga av de kommunalpolitiskafrågorna är av långsiktig natur och atl de därför bör avgöras av väljare ochförtroendemän som har en mera långsiktig förankring i kommunen än den sominvandrarna i gemen kan ha. Utredningen erinrar dock om att del finns en hög röriigheti den svenska befolkningen i allmänhet och att det sålunda redan nu är ettvanligt inslag i de kommunala valen att väljare har att ta ställning tillfrågor om exempelvis fysisk planering och turordning för serviceanläggningarvars slutliga betydelse för honom själv kan vara ytterst tveksam. 1 sinsammanfattande bedömning av de olika skälen för och emot en reform säger sigutredningen vara medveten om att en rösträtt för utlänningar skulle geett inflytande ål dem som sträcker sig något längre än det lokalpolitiskainflytande i egentlig mening som utredningen har redovisat argument för.Utredningen anser emellertid alt de skäl som talar för reformen har sådan tyngdatt invändningarna får vika. Utredningenföreslär att i varaktigt bosatta utlänningar får rösträtt vid val avkommunfullmäktige. Sådan rösträtt föreslås även vid val av landstingsmän.Utredningen framhåller att landstingskommunerna genom sjukvården, som är denhelt dominerande landstingskommunala uppgiften, tillhandahäller personligservice av i princip samma slag som t. ex. den kommunala socialvården. Någonavgörande principiell skillnad föreligger inte mellan uppgiftsfördelningenstaten-landstingskommunerna och uppgiftsfördelningen staten-kommunerna.Utredningen erinrar också om att några kommuner (Golland, och )även fullgör landstingskommunala uppgifter och att landstingskommunen iStockholms län fullgör en del betydelsefulla primärkommunala uppgifter.Reformen bör också enligt utredningens mening avse rösträtt vid val avkyrkofullmäktige och vid prästval. I fräga om de kyrkliga valen gör sig en ddsärskilda skäl gällande. 1 diskussionen om sambandet mellan kyrka och stat harsvenska kyrkans egenskap av trossamfund skjutits i förgrunden. Med dettasynsätt är det enligl utredningens mening svårt alt se något bärande skäl att ikyrkligt sammanhang göra principiell skillnad mellan församlingsmedlemmar som ärsvenska medborgare och församlingsmedlemmar som saknar sådant medborgarskap.Utredningen erinrar också om att ett enhälligt kyrkomöte har uttalat sig föralt medlemskap i bör medföra rösträtt inom samfundet utan hänsyntill medborgarskap. Ienlighet härmed föreslår utredningen ändringar i 6 ij KL, 6 i; KLS och 9 ij LFS.Rösträtt vid val av landstingsmän tillkommer enligt 7 ij LL var och en som ärröstberättigad vid val av kommunfullmäktige inom landstingskommunen.Utredningens förslag föranleder därför ingen ändring i LL. 3.2Särskilda villkor för rösträtt Utredningentar härefter upp frågan om särskilda villkor fören rösträtt förutlänningar. För en sådan rätt bör, säger utredningen, som grund- Prop.1975/76:23 53 läggandevillkor gälla samma förutsättningar som gäller för svenska medborgaresrösträtt. Till grundförutsättningarna bör sålunda höra att utlänningen bor ikommunen i den meningen att han är kyrkobokförd där när röstlängden upprättasoch att han har uppnått 18 ärs ålder pä valdagen. Den nuvarande regeln om attomyndighetsförklaring diskvalificerar för rösträtt bör i princip också gällautlänning.