prop · FZ03180 · 1975-12-31 00:00:00 — det belopp, som gäller vid försäljning av bostadsfaslighet. Prop.1975/76: 180 111 Däremotsynes del fasta tillägget kunna begränsas lill sådana fall då säljarenutnyttjat den mot aktien eller andelen svarande lägenheten som bostad för sinoch familjens räkning. Vidare bör det äriiga tillägget beräknas endast delägaren själv bebott lägenheten, dock inte för tid före är 1952.Kommittén har utformat sitt förslag i enlighet med dessa förutsättningar. Kommitténkonstaterar att en aktie- eller andelsägare i ett äkta bostadsföretag självfår svara för kostnader, som han lägger ned i form av förbättringar avlägenheten. Enligt kommitténs mening bör han därför i princip ha rätt tillavdrag försådana förbättringskostnader vid realisationsvinslberäkningen. Värdetav dessa förbättringar minskas givetvis genom förslitning och genom attinredningsdetaljer av olika slag blir omoderna. Kommittén anser del emellertidskäligt att hänsyn skall tas till förbättringskostnader, som nedlagts pälägenheten , som närmast föregått avyttringen. Med förbättringskostnadbör i detta sammanhang jämställas även kosinad, som inför föreståendeförsäljning nedlagts på reparation och underhäll, i den mån lägenheten på grundhärav vid försäljningen befunnit sig i bättre skick än vid förvärvet och avdragför kostnaderna inte fått göras från inkomst av lägenheten. Någonindexuppräkning av kostnaderna föreslås ej skola ske. Hänsyn tillpenningvärdeförändring tas liksom när det gäller övriga aktier och andelar vidavvägningen av den andel av vinsten som bör beskattas. Kommitténkonstaterar att det naturiigtvis även finns andra föreningar och aktiebolag,som äger bostadsfasligheter och där aktie- eller andelsägare äger bostadsrätt.Andelar och aktier i dessa föreningar och bolag är emellertid redan enligtgällande lagstiftning underkastade en icke tidsbegränsad realisationsvinstbeskattningenligt samma regler som gäller för aktier och andelar i allmänhet. Kommitténhar därför inte ansett sig böra föreslå särskilda regler för andra än de s. k.äkta bostadsföretagen. Kommitténgär i detta sammanhang även in pä frågan om beskattningskonsekvenserna av atten andelsägare i en ekonomisk förening överlåter sin andel lill föreningen.Beträffande dessa fall konstaterar kommittén att skattepliktig intäkt enligtnuvarande praxis inte anses ha uppkommit för andelsägaren i vidare mån än somföljer av beslämmelserna om beskattning av realisationsvinst. Enligt kommitténsmening bör emellertid en överiåtelse till föreningen av andelarna i dennainnebära att medlemmarna enligt 14 S lagen (1951:308) om ekonomiska föreningarutträder ur föreningen. Vad medlemmarna därvid erhåller av föreningen utöverden eriagda insatsen bör anses som utdelning på andelarna. Kommittén föreslärdärför alt vinst vid överiåtelse av andel i ekonomisk förening till föreningenskall beskattas som inkomst av kapital och att reglerna om realisationsvinstbeskattninginte skall bli tillämpliga i sädana fall. Prop.1975/76: 180 112 Kommitténsuppfaltning alt realisationsvinslbeskattningen beträffande all lös egendom somär skattepliktig skall vara obegränsad i liden anses av fiertaletremissinstanser i princip vara riktig. En majoritet av remissinstansernaställer sig ändå, framför allt med hänvisning till uppkommandekon-irollsvårigheter, tveksamma eller avvisande till förslaget såvitt gällerreglerna om beskattning av lösöre. Beträffande övriga delar av förslagelrörande annan lös egendom än aktier o. d. innehåller yttrandena i huvudsak önskemålom vissa tekniska justeringar. Vad gäller frägan om beskattning av vinst vidavyttring av aktier och andelar i s. k. äkta bostadsföretag anser dock någraremissinstanser som har anknyining lill bostads- och hyresmarknaden att denna frägabör lösas i ett vidare bostadspolitiskt sammanhang. Ettgenomgående drag i många yttranden är att kommitténs förslag om beskattning avrealisationsvinster vid avyttring av lösöre medför större kontrollsvårigheterän kommittén antagit. I nägra yttranden, t, ex, frän ochkammarrätten i , föreslås därför att frågan bör utredas ytterligare innanlagstiftning sker, RSV, länsslyrelsen i och Lambrukarnas skatiedelegalionm. remissinstanser förklarar sig i princip dela kommitténs uppfattning atten i liden obegränsad realisationsvinstbeskattning vore riktig även beträffandelösören men ställer sig tveksamma på grund av bristande möjligheter atteffektivt kontrollera reglerna. Mänga remissinstanser avstyrker direktlagstiftning enligt förslagel. Sä görs t. ex. i yttranden frhn iKristianstads län, kommerskollegium, FAR, handelskammare ochNäringslivets skatiedelegalion. Även i dessa yttranden pekas i försia hand päde kontrollsvårigheter förslaget medför. Det anförs bl. a. alt de bristfälligakontrollmöjligheterna skulle kunna leda till att skat-lemoralen undergrävs. LOförklarar all man beklagar alt utredningen endast i begränsad utsträckningdiskuterat hur kontrollproblemen skall lösas och konstaterar att del är fögameningsfullt att införa en lagstiftning utan att först ha skapat möjligheter attkontrollera dess efterievnad. Många remissinstanser påpekar också attkommitténs förslag medför problem alt dra gränser mellan sådant lösöre somomfattas av realisationsvinstbestämmelserna och sådant som faller uianför. 1några yttranden, t. ex. från i län, ifrågasätts om intebilar och båtar borde hänföras lill skattepliktig egendom. RSV påpekar attkommittén inte har gått in på frågan om beskattning av återvunnavärdeminskningsavdrag, t. ex. när en skattskyldig under inkomst av tjänsterhållit avdrag för värdeminskning av bil. frimärkshandlareförbiindoch mynthandlares förening framhåller att skärpt kontroll irealisationsvinstskattesammanhang, inriktad pä den eta- 1975/76:180 113 bleradehandeln i butiks- och auktionsform är en chimär därför att vem som helst medlätthet kan undgå kontrollen i dessa led genom att välja andraförsäljningskanaler. Likartade synpunkler framförs i ytteriigare någrayttranden, Nägraremissinstanser tillstyrker kommitténs förslag om beskattning av lösören, Sågörbankinspektionen,AO, KROoch KF. 1 dessa yttranden påpekas bl.a, att den föreslagna beskattningenär angelägen för att motverka den från samhällsekonomisk synpunkt skadligatendensen att placera pengar i konst, antikviteter m. m. 5.3.3 Värdepapperoch rättigheter som inte är jämställda med aktier Kommitténsförslag om beskattning av realisationsvinster vid avyttring av sädanavärdepapper och rättigheter som inte är jämställda med aktier berörs endast iett fåtal remissyttranden. I dessa yttranden, från t. ex, riksbank ochSkånes handelskammare, framförs inle någon erinran mot förslaget.Länsstyrelsen i län. som också i princip godtar förslaget, framhålleratt det vid sidan av huvudregeln om att den verkliga vinsten skall utgöra underiagför beskattningen, är nödvändigt att införa en möjlighet till schablonbesakltning. 5.3.4 Aktieroeh andelar i s. k. äkta bosladsföreiag Kommitténsförslag till realisationsvinstbeskattning av aktier och andelar i äktabostadsföretag kommenteras av fiera remissinstanser, varav fiertalet i principär positiva till kommitténs förslag men framför synpunkter om vissa tekniskajusteringar. RSV förklarar att man delar kommitténs uppfattning att sädanaaktier och andelar bör bli föremål för en i liden obegränsadrealisationsvinstbeskattning, men att bostadspolitiska skäl kan motivera enlindrigare beskattning som i viss mån knyter an till realisationsvinstbeskattningenav egnahemsfastigheter. Kommitténs förslag godtas även av KF och Göteborgskommun samt med vissa modifikationer av länsstyrelserna I ochVästerbottens län. Bostadsskaiiekoniniittén, som också är positiv till attreglerna utformas med utgångspunkt från fastighetsvinsireglerna, framhålleratt det bör tillses att säljare av bostadsrätt inte beskattas för värdeökningpä bostadsrätten som beror på kapitaltillskott. framhåller all samma regler som för villor bör gälla ifråga om rätten att beakla förbättringskostnader. Förbundet anser liksom Sveiigesadvokatsamfund att indexuppräkning av anskaffningskostnaden för bostadsrätterbör få ske vid realisationsvinstbeskattningen. a, handelskammareframhåller att de föreslagna reglerna bör gälla även för oäkta bostadsföretag. Svenskariksbyggen konstaterar all beskattningen av realisationsvinster har direktinverkan på boendekostnaderna och alt denna beskattning därför måste samordnasmed andra bostadspolitiska åtgärder. I princip likartade syn- Prop.1975/76:180 114 Samtligade nämnda instanserna anser att frågan måste ses i ell vidare bostadspolitisktsammanhang. Kommitténsförslag att vinst vid överlåtelse av andel i ekonomisk förening till föreningenskall beskattas som inkomsl av kapital berörs i några remissyttranden. RSV efteriyseren närmare analys av problemen kring beskattningen av sådan överiåtelse.Sveriges advokatsamfund avstyrker kommitténs förslag och anser att försäljningtill föreningen bör likställas med annan försäljning. Lantbrukarnas skaitedelegallondelar däremot i princip utredningens uppfattning. Vidinkomsttaxeringen skall resultatet av varje förvärvskälla beräknas för sig.Icke yrkesmässig avyttring av fastighet, som är belägen i den skattskyldigeshemortskommun, och av annan egendom än fastighet samt deltagande i lotteri räknassom en förvärvskälla. Avyttring av fastighet uianför hemortskommunen utgördäremot en särskild förvärvskälla för varje kommun där den eller de avyttradefastigheterna är belägna (punkt 5 av anvisningarna till 18 § KL). Vidberäkning av inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet får realisationsföriustkvittas mot realisationsvinst endast om förlusten uppkommit i sammaförvärvskälla som vinsten. En skatlskyldig som sålt dels en fastighet ihemortskommunen eller aktier med vinst, dels en fastighet belägen utanförhemortskommunen med föriust, mäsle således redovisa vinsten i en förvärvskälla(inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet) och förlusten i en annanförvärvskälla (underskott av tillfällig förvärvsverksamhet). Underskotti förvärvskälla får ibland dras av som allmänt avdrag från inkomst av andraförvärvskällor. Såvitt gäller taxeringen till inkomstskatt finnsemellertid ett uttryckligt förbud mol avdrag för underskott som beror pä realisationsföriust(46 S 1 mom. andra stycket KL). Vid taxeringen till statlig inkomstskatt finnsdäremot visst utrymme för kvittning mellan underskott av lillfälligförvärvsverksamhet och inkomst av annan förvärvskälla. Underskott på grund avrealisationsförlust fär här avräknas mot realisationsvinst eller lolterivinst.Någon möjlighel att kvitta underskottet mot inkomster av annat slag, t.ex. inkomslav tjänst eller kapital, föreligger däremot inte. Vidberäkning av inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet gäller som allmän regelatt realisationsföriust som uppkommit under visst är får kvittas endast motrealisationsvinst som uppkommit under samma beskattningsår Prop.1975/76: 180 115 Frän denna regel finns dock ett undantag. Föriust som hänför sig lillavyttring av fastighel får nämligen avräknas mot realisationsvinst under senarebeskattningsår än det under vilket föriusten uppkommit. En sådan uppskjutenavdragsrätt får dock inte utnyttjas senare än det beskattningsår för vilkettaxering sker sjätte kalenderåret efter det då taxering för föriuståret ägtrum. Det är alltså här fråga om samma tidrymd som den som gäller för föriuslavdragenligt förordningen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomsl, Realisationsföriustberäknas i princip efter samma grunder som realisationsvinst. Beträffandefastigheter gäller dock att föriustberäkningen alltid skall ske medutgångspunkt i den faktiska anskaffningskostnaden. Varken indexuppräkning ellerfasta lillägg får alltså ske. Inte heller får föriustberäkningen baseras påsädana fiktiva ingångsvärden pä grundval av taxeringsvärde, som i vissa fallfår användas vid vinstberäkningen. Har faslighet förvärvats genom arv, gåvaeller annat benefikt lång gäller - pä samma sätt som i fråga om aktier o, d, -att det vederiag som eriagts vid närmasl föregående onerösa fång blir avgörandeför föriustberäkningen. med föriust avyttrade egendomen innehafts att, om vinst istället hade uppkommit vid avyttringen, endast del av vinsten skulle ha varitskattepliktig, medges avdrag endast för motsvarande del av föriusten. 1 de falldå avyttrad aktie innehafts och vinst alltså skulle haberäknats enligt schablonmetod, är inte någon del av föriusten avdragsgill. KLinnehåller ingen ultrycklig bestämmelse om vad som skall utgörabeskattningsenhet vid beräkning av resultatet av fastighetsavyttring. Medhänsyn till att olika regler gäller för beräkning av vinst och för beräkning avföriust kan frågan få stor betydelse för skattskyldig, som under ett och sammabeskattningsår säljer flera fastigheter eller fastighetsdelar. Det sagda kanbelysas med följande exempel. En skattskyldig köper tvä markområden för 5 000resp. Ett senare år säljer han båda områdena, del förstnämnda för . och det sistnämnda för . Beräknas resultatet särskilt förvardera området, finns inle utrymme för nägon indexuppräkning avanskaffningskostnaden för del förstnämnda området. Om resultatberäkningendäremot sker gemensamt för båda områdena, kan hela den sammanlagdaanskaffningskostnaden - , - indexuppräknas, bör man utvidga möjligheten att avräkna föriust som uppkommit undervisst beskattningsår mot realisationsvinst som uppkommit under något av de sexföljande åren. F. n. föreligger sådan kvittningsrätl endast om föriusten hänförsig till avyttring av fastighet. Kommittén föreslår att samma rätt skallföreligga när förlusten uppkommit vid avyttring av lös egendom. Prop.1975/76:180 116 Vadbeträffar beräkningen av realisationsföriust föreslär kommittén följande. Föriustvid avyttring av fastighet beräknas liksom med utgångspunkt ifaktiska belopp. Någon indexuppräkning av anskaffningskostnad, förbättringskostnaderoch värdeminskningsavdrag skall alltså inte ske. Inte heller skall något fast lillägggöras. För faslighet, som förvärvats , skall dock även vid föriustberäkningensom anskaffningskostnad anses 150 96 av taxeringsvärde. I övrigt fåranskaffningskostnaden vid beräkning av avdragsgill föriust inte grundas påtaxeringsvärde. När det gäller avyttring av lösöre, som innehafts ellerlängre tid och där vinst enligt kommitténs förslag skall beräknas enligtschablonmetod, skall avdragsgill förlust inte komma i fråga. Vid avyttring avannan lös egendom beräknas avdragsgill realisationsföriust efter samma grundersom gäller för beräkning av skattepliklig realisationsvinst.Anskaffningskostnaden för den försålda tillgången skall således bestämmas påsamma sätt vid beräkning av avdragsgill föriust som vid beräkning avskattepliktig vinst. Detta betyder bl.a. att anskaffningskostnaden för aktiersom innehafts bestäms med hjälp av den av kommittén föreslagnagenomsnittsberäkningen. Kommitténtar upp frågan om hur stor del av en föriust som bör vara avdragsgill i detfall dä motsvarande vinst endast delvis är skattepliktig. I princip anserkommittén att viss ändring av nuvarande regler kunde vara motiverad. Avpraktiska skäl föreslås dock alt nuvarande regler behålls oförändrade. Kommitténhar vidare behandlat frågan om vad som skall utgöra beskattningsenhet vidrealisationsvinstberäkningen. Den föreslår att den taxeringsenhet, som gällervid försäljningstillfället, skall utgöra beskattningsenhet eller - somkommittén ocskå uttrycker det - utredningsenhet. Kommittén säger sig varamedveten om att en sådan bestämmelse kan medföra komplikationer, nämligen i defall då en fastighel anskaffats successivt och vissa delar förvärvats två åreller mera före avyllringen, varvid eventuell vinst skall reduceras, och andradelar förvärvats mindre än tvä år före avyttringen, varvid eventuell vinstskall beskattas i sin helhet. 1 sådana fall får man enligt kommittén tillgripaen proportionering av den framräknade realisationsvinsten. Om mark successivtanskaffats, kan de uppräknade kostnaderna för fastighetens olika delar tjänasom proportioneringsgrund. Har fastigheten anskaffats successivt genom förvärvav ideella andelar bör realisationsvinsten uppdelas med hänsyn till hur storprocentandel av fasligheten, som innehafts mindre än resp. innehaftslängre tid. har beskattningsmyndigheterna kunnat konstalera alt avdrag för realisalionsföriusterblivit vanligare sedan en i liden obegränsad realisationsvinstbeskattninginförts för fastigheter och aktier, samt att "konstruktioner" avförluster inte sällan förekommer. Kommittén föreslår att en särskildbestämmelse införs för att förhindra obehöriga förlustavdrag. 1975/76: 180 117 Enligtden föreslagna bestämmelsen är realisationsföriust inte avdragsgill om det framsiårsom uppenbart att transaktionen tillkommit främst i syfte att framkonstruera enavdragsgill föriust, vilket kan vara fallet t. ex. när försäljning sker tillnärstående. Kommitténsförslag om principerna för beräkning av realisationsförlust har i regelgodtagits. Sveiiges jästighetsägarelörbund anser dock att anskaffningskostnadför fastighet bör få indexuppräknas vid föriustberäkningen på samma sätt somvid vinstberäkning. Förslagetom utvidgade möjligheter att kvitta en under visst år uppkommen realisationsföriustmot senare års realisationsvinster har inte föranlett några erinringar. Ettpar remissinstanser har kommenterat förslaget att den taxeringsenhet som gällervid försäljningstiUfället skall vara beskaliningsenhel och att således - om enförsäljning omfattar fiera taxeringsenheter - separat vinstberäkning skall skeför varje enhet. Förslaget godtas av Lantbrukarnas skatiedelegalion. Däremotanser Näringslivets skattedelegation att förslaget kan leda till orimligaresultat eftersom vinstberäkningen sker efter en real metod och föriustberäkningenefter en nominell metod. När flera taxeringsenheter säljs på en gång, bördärför enligl skatteddegalionens mening i första hand så mycket avförsäljningssumman läggas pä en föriustbringande fastighetsförsäljning attdenna går jämnt ut. Först därefter bör enligt delegationen återstående del avförsäljningssumman fördelas på de övriga vinstgivande försäljningarna, vareftervinsten på dessa beräknas i vanlig ordning. Kommitténsförslag att man vid avyttring av fastighet, som till viss del anskaffatstidigare och till viss dd senare än före avyttringen, bör tillgripa enproportioneringsmetod vid beräkning av realisationsvinsten stri-derenligtLantbrukarnas skattedelegation mol nuvarande praxis. Delegationen hävdar attendast 75 96 av vinsten ansetts skattepliktig om det ursprungliga förvärvetskett utanför tväårsperioden. a. praktiska skäl anser delegationen attdenna praxis bör behällas. förslag om särskild beslämmelse riktad mot obehöriga förlustavdraganför kaniniarrällen i att frågan bör bedömas i ett större sammanhanginom ramen för den mer omfattande prövningen av en "generalklausul"mot skatlefiykl. Liknande synpunkter har anförts av , , Skåneshandelskammare och Näringslivets skaitedelegation. Prop.1975/76:180 118 Enligtlagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomstlår fysisk person, oskiftat dödsbo och familjestiftelse, som under ettbeskattningsår haft inkomst hänförlig till minst två beskattningsår(ackumulerad inkomst), under vissa förutsättningar beräkna den statliga inkomstskattensom om inkomsten vid taxeringen hade fördelats på det antal beskattningsår somden hänför sig till. Inkomsten far dock aldrig fördelas . Bestämmelsernaom skatteberäkning för ackumulerad inkomst är tillämpliga på två former avrealisationsvinst. Vinst vid avyttring av fastighet kan behandlas somackumulerad inkomst, om vinsten till mer än hälften utgörs av återvunna värdeminskningsavdrag.Vinst vid avyttring av aktie ellerandd i fåmansbolag lår betraktas somackumulerad inkomst, om aktien eller andelen innehafts ochvinsten alltså skall beräknas enligt schablonmetod. Vinsten skall i detta fallanses intjänad under den lid den skattskyldige innehaft aktien eller andelen.Detta innebär att, om aktien eller andelen förvärvats genom arv eller gåva,tiden för innehavet räknas från närmast föregående onerösa fång, Beträffandevinst vid fastighetsavyttring anser kommittén att viss utvidgning av rättentill skatteberäkning för ackumulerad inkomst är befogad. Kommittén föreslår attverkningarna av tvångsförsäljning av fastighel i samband med expropriation o, d,ytteriigare mildras genom att all vinst vid sådan försäljning får betraktas somackumulerad inkomst. I frägaom aktier och andelar i fåmansbolag föreslår kommittén - i konsekvens med sillhuvudförslag rörande aktievinstbeskattningen - den ändringen attrealisationsvinst fär betraktas som ackumulerad inkomst vid avyttring redanefter tvä år och inte - som f n. - först efter fem ärs innehav. 1 övrigianser sig kommittén inte ha anledning föreslå att realisationsvinster i störreutsträckning än f. n. får bli föremål för särskild skatteberäkning förackumulerad inkomst. Kommitténsförslag alt reglerna om skatteberäkning för ackumulerad inkomsl skall varatillämpliga pä all vinst vid tvångsförsäljning av fastighel har tillstyrkts avde remissinstanser som yttrat sig i saken. Enligt börde särskilda skatteberäkningsreglerna dock kunna till-lämpas även vid vissafrivilliga försäljningar. anser attbestämmelserna om ackumulerad inkomst bör tillämpas 1975/76: 180 119 vidavyttring av schabloniaxerad fastighel, om den skattskyldige nedlagt enpåtaglig arbetsinsats vid uppförandet av fastigheten. 6.3Anstånd med betalning av skatt Realisationsvinsttas f n, till beskattning det år då köpeskillingen börjat betalas. Eftersomdetta kan leda till påfrestningar på säljarens likviditet i sådana fall dåbetalningen av köpeskillingen är utsträckt över , finns enbestämmelse i 48 S 4 mom. uppbördslagen (1953:272, UL) enligt vilken denskattskyldige under vissa förutsättningar kan få anstånd med skattebetalningeni dessa fall om försäljningslikviden skall betalas under . Anståndinnebär i princip att betalningen av kvarstående eller tillkommande skatt fördet taxeringsår, då försäljningen tas till beskattning, får fördelas på tre år.Anståndsreglerna gäller vid avyttring av fastighet och rörelse men inte vidavyttring av t. ex. aktier. Kommitténföreslår att bestämmelserna i 48 S 4 mom. UL om anstånd med betalning av skattutsträcks att gälla även den som avyttrar aktier eller andelar i fåmansbolag.Även vid sädana försäljningar kan betalningen av köpeskillingen vara utsträcktöver . Kommittén anser att behovet av anstånd med skattebetalningenkan bli större, om de föreslagna reglerna för beskattning av vinst vidförsäljning av aktier och andelar genomförs. Ingainvändningar har gjorts mot kommitténs förslag om anstånd med skattebetalningvid försäljning av aktier eller andelar i låmansbolag. RSVoch Lantbrukarnas skatiedelegalion har föreslagit att anständsmöj-lighet öppnasi de fall då skattskyldig gjort ansökan hos länsskatlerätlen om uppskov medbeskattning av realisationsvinst vid fastighetsförsäljning. Medaktiefond avses en fond som uppkommit genom kapitaltillskott från allmänhetenoch som består huvudsakligen av aktier och andra värdepapper. Aktiefond utgörsärskilt skattesubjekt vid inkomsttaxeringen. Vid den statliga beskattningenbeskattas aktiefond enligt samma skallesats som gäller för aktiebolag, dvs. Avkastningen på aktiefonds värdepappersinnehav Prop.1975/76:180 120 beskattassom inkomst av kapital medan vinst vid avyttring av värdepapper beskattasenligt realisationsvinstbestämmelserna. Aktiefond har avdragsrält för beloppsom delas ut till andelsägare. Gällanderegler om beskattning av aktiefonder beslutades vid riksdag (prop.1974:181, SkU 64, rskr 389), Med anledning av vissa erinringar som hadeframställts vid remissbehandlingen anfördes i propositionen bl, a, följande ombeskattningen av vinst vid aktiefonds avyttring av aktier. Viss merbeskaitningkunde uppkomma i förhållande lill enskilt sparande om aktiefond på vanligt sättbeskattades för realisationsvinst. Emellertid måste också beaktas alt sparandei aktiefond gav delägare påtagliga fördelar jämfört med privataaktieplaceringar.