prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Åtgärderna hardärför särskilt inriktats på att stärka den enskildes ställning genom selektivastödåtgärder och en förbättrad lagstiftning. Lagen (1974:12) om anställningsskyddoch lagen (1974:13) om åtgärder för att främja anställning av äldrearbetstagare och arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga trädde i kraft den 1juli 1974. Lagama ger bl. a. stöd åt arbetsförmedlingens strävanden att genomanpassningsgruppemas åtgärder Prop.1975:1 BUaga 13 s mötauppkommande problem inne i företagen så att friställning kan undvikas. Genomgrupperna kan också i ökad utsträckning äldre personer och personer mednedsatt arbesförmåga beredas anställning på den öppna arbetsmarknaden. Situationen för nytillträdande påarbetsmarknaden har i någon mån förbättrats . Medan arbetslöshetenför åldersgruppen 16 enligt uppgick till under senare delen avår 1973, var motsvarande tal 1974. Problem kvarstår dock, särskilt förde ungdomar i åldern som saknar yrkesutbildning. Arbetslösheten iåldern uppgick till och undermotsvarande kvartal 1974 till . Intensifierade förmedlingsinsatser hargenomförts för att underlätta ungdomarnas möjligheter att erhålla arbete elleryrkesutbildning. har också bestämmelserna om utbildningsbidragändrats i syfte att stimulera dessa ungdomar till yrkesutbildning. När det gäller att skapa arbete åt allaär självfallet arbetsförmedlingens funktion av avgörande betydelse. För attförmedlingens service skall kunna ges en mer individuell utformning harbetydande förändringar genomförts i förmedlingens organisation samt iprinciperna för förmedlingsverksamheten. Arbetsförmedlingarna har ocksåerhållit betydande personaltillskott eller totalt ca 760 nya tjänster hittillsunder . överlämnade AMS till arbetsmarknadsdepartementeten utredning med förslag till förbättrad platsmformation. Förslaget innebär ikorthet att alla lediga platser skall anmälas till arbetsförmedlingen.Förslaget remissbehandlas f. n. På förslag av delegationen för jämställdhetmellan män och kvinnor vidtogs särskilda åtgärder för att stödjakvinnornas inträde på arbetsmarknaden och för att bryta den könsbundnarekryteringen till vissa yrken. En försöksverksamhet med särskilt stöd om 5 kr.per timme till företag som rekryterar män resp. kvinnor till yrkesområden somdomineras av motsatt kön har inletts. Dessutom har bestämmelser utfärdats sominnebär att lokaliseringsstöd i princip kan utgå endast till företag somrekryterar av arbetskraften från vartdera könet. Arbetsförmedlingenhar vidare tillförts särskild personal för insatser för kvinnligaarbetssökande. Förvärvsintensiteten bland kvinnor uppgick enligt undertredje kvartalet 1974 till , jämfört . Somjämförelse kan nämnas att förvärvsintensiteten uppgicktill . De sysselsättningsskapande åtgärder somvidtas för att möta arbetslöshet främst av konjunkturell art begränsadesväsentiigt . Antalet sysselsatta i allmänna beredskapsarbetenuppgick sålunda tredje kvartalet 1973 till 7 400 och till 3 600 motsvarandekvartal 1974. För särskilda beredskapsarbeten var motsvarande tal 15 000 resp.10 800. De sysselsättningsskapande åtgärderna för arbetslösa har främst 1975:1 Bilaga 13 6 inriktats för att stödja regioner med kvarståendesysselsättningsproblem, stimulerasysselsättningen inom tjänste- och byggsektorn samt skapa arbete förnytillträdande, som inte kunnat få arbete på den öppna marknaden. Den andra typen av sysselsäUningsskapandeåtgärder, som syftar till att ge meningsfullt arbete åt äldre eller handikappadarbetskraft m. fl. som oavsett konjunkturläge har svårt att erhålla och behållasysselsättning på den öppna arbetsmarknaden har, som tidigare nämnts,bedrivits i stor omfattning. Behovet av att kartiägga de framtidasysselsättningsmöjligheterna inom olika samhällssektorer för att skapa bättreunderlag för statsmakternas planering, ledde till att regermgen i fjoltillsatte en särskild parlamentarisk sysselsättningsutredning med företrädareför bl. a, arbetsmarknadens parter. Utredningen skall enligt sina direktiv lämna en samlad sysselsättningspolitisk belysningav långtidstendenserna i vår ekonomi i samband med att långtidsutredning(LU 75) är färdig och efter det att resultatet av Länsplanering 1974föreligger. Utredningen torde avlämna sitt slutbetänkande . Som har konstaterats ärarbetsförmedlingens funktionssätt av avgörande betydelse när det gäller attförverkliga rätten till arbete. Den nyamålsättningen, som innebär aft arbetsförmedlingen genom anpassningsgruppernai väsentiigt ökad utsträckning skall söka bedriva sitt arbete för främst äldreoch handikappade arbetstagare inom företagen ställer härvid särskilda krav påpersonella resurser. Även de ökade insatserna för andra grupper som mötersärskilda problem pä arbetsmarknaden, främst de nytillträdande påarbetsmarknaden, d. v. s. kvinnor och ungdomar, ställer väsentliga personellaanspråk på förmedlingen. Mot denna bakgrund föreslås arbetsförmedlingen fåytterligare lönemedel motsvarande ett personaltillskott av ca 290 tjänster.Utöver denna personalökning föreslås medel för att öka antagningen av aspiranterfrån 170 till 230. Arbetsförmedlingens nuvarande tekniskaresurser är inte avpassade för hantering av en kraftigt utökad platsvolym. skall få en samlad överblick över flödet av ledigaplatser och arbetssökande och kunna ge bästa möjliga service krävs att deninledda försöksverksamheten med ADB i förmedlingsarbetet utvidgas. I förstahand bör detta ske genom att den datorassisterade framställningen av platslistor, som f. n, försöksvis bedrivs istorstadsområdena, successivt vidgas. Vidare bör undersökningarna omdatorbaserade söksystem och michrokort fortsätta. Syftet härmed är attde arbetssökande skall kunna erbjudas ett urval av lediga platser. Medelberäknas för fortsatt utvecklingsarbete. avarbetsmarknadsutbildningen (KAMU) har avlämnat sitt betänkande(SOU 1974: 79) Utbildning Prop.1975:1 Bilaga 13 7 Kommittén påvisar att av dem somavslutar arbetsmarknadsutbildningoch som inte är förhindrade att söka arbete får sådant efterutbildningens slut. har utbildningen främst inriktats på att geyrkesutbildning till dem som saknar eller har mindre gångbar yrkesutbildning.Förslag grundat på KAMU:s betänkande avsesbli förelagt , Med hänsyn tilllevnadskostnadernas utveckling fattade höstriksdag beslut om höjning av utbildningsbidragets grundbidragmed , för månad. En ytterligare höjning med , för månad föreslås frånden , Forskningsverksamheten rörandearbetsmarknadspolitiken och dess olika medelhar i väsenfiig grad initierats och samordnats avden tillsafta expertgruppen för utredningsverksamhet iarbetsmarknadsfrågor (EFA), EFA överlämnade ett betänkande(SOU 1974: 29) Att utvärdera arbetsmarknadspolitik, I detta redovisas framkomna resultat av fyrastora forskningsprojekt, nämligen om arbetsmarknadens funktionssätt,arbetsmarknadsutbildningen, den geografiska rörligheten och invandringen, Ianslutning härtill har expertgruppen ocksåanmält sina synpunkter på den framtida inriktningen avarbetsmarknadsforskningen. På grundval härav och med hänsyn lagen till deyttranden över betänkandet som inkommit kommer denna forskning att intensifieras och vidgas till nya sektorer av arbetsmarknadenoch arbetslivet. Arbetsmarknadsdepartementetmedverkar också i den framtidsstudieverksamhetsom påbörjats under statsrådsberedningen. Av särskilt intresse för departementetär studien om arbetslivet i ett framtidsperspektiv. Arbetet med att förbättra arbetslivetsvillkor befinner sig i ett intensivt skede. Flera nya lagar somrör anställningstrygghet och de anställdas medinflytande i arbetslivet har trätt ikraft , Lagarna om anställningsskydd och om vissa anställningsfrämjandeåtgärder gäller som tidigare nämnts från . Från sammatidpunkt gäller också lagen (1974: 358) om facklig förtroendemans ställning påarbetsplatsen. Betydandeinsatser har gjorts för informafion om dessa lagar. träddelagen (1974: 981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning i kraft. Arbetsrättskommitténväntas avge förslag om bl, a. vidgat inflytande för löntagarna på arbetsplatsens olika frågor.Kommittén har fått i uppdragaft utreda bl, a. vissa informations- och utbildningsfrågor som harsamband med förslaget. Arbetetmed att på grundval av arbetsmiljöreform genom- 1975:1 Bilaga 13 g föraen ny och utvidgad organisation for skyddsverksamheten på arbetsplatserna ochav den offentliga tillsynen har pågått . Samfidigt pågår inomarbetsmiljöutredningen arbetet med att utforma en ny arbetsmiljölag. En viktiguppgift för utredningen blir att se över samordningen mellanarbetarskyddslagstiftningen och lagstiftningen om hälso- och miljöfarligavaror, riksdagbegärde förslag av regeringen om särskilda stimulansåtgärder för att förbättra arbetsmiljöninom industrin. Den med anledning härav tillsatta uredningen har nyligenavlämnat ett förslag i denna fråga (DsA 1974: 8) Stimulansåtgärder för attförbättra arbetsmiljön. Den tidigare semesteratredningen (S 1972:03) har ombildats till semesterkommitté. De nya ochvidgade direkfiven innebär bl. a, att kommittén har att överväga enförlängning av den lagstadgade semestern . I och med ikraftträdandet den 1 juli 1974av lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister har en enhetlig ordninginförts för prövning av räftstvister på arbetsmarknaden. Arbetsdomstolen hartillförts nya uppgifter och har fått en vidgad och mera allsidig sammansättningän tidigare. Det är ännu inte möjligt att ge ensammanfattande bild av vilka förändringar som har inträtt på arbetsmarknadentill följd av de nya trygghetslagarna. De farhågor, som uttalats om ökadrestriktivitet från företagens sida i fråga om nyanställningar har intebesannats. Företagens efterfrågan på personal har varit hög under hela året.Problemet har varit att tillgodose företagens efterfrågan på personal. har en särskild arbetsgruppi departementet haft överläggningar med representanter för arbetsmarknadenshuvudorganisationer för aft få del av deras erfarenheter av den nyalagstiftningen. Ett stort antal kollektivavtal har redan träffats om anpassningav anställningsskyddslagen till de olika förhållanden som råder påarbetsmarknaden. Frågor som hänger samman med ansvaret föruppsägningslöne- eller permhteringslönekostnader, bl. a. frågan om skattefriavsättning till trygghetsfonder och den latenta löneskuldens betydelse förföretagens kreditvärdighet, utreds f. n. av företagsskatteberedningen resp.företags-inteckningsutredningen. Även frågan om ett försäkringssystem harväckts i den allmänna debatten, främst från företrädare för mindre ochmedelstora företag. Lagen om vissa anställningsfrämjandeåtgärder bildar utgångspunkten för anpassningsgruppernas verksamhet i företagoch förvaltningar. En anpassningsgrupp består normalt av representanter förarbetsgivare och löntagarorganisationer samt för arbetsförmedlingen idistriktet, F, n, finns drygt 4 300 anpassningsgrupper. 1975:1 Bilaga 13 9 En särskild arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet har i samverkanmed AMS och i kontakt med huvudorganisationerna på arbetsmarknaden följt verksamhetens utveckling genombl. a, besök på arbetsplatser.Samtidigt som posifiva erfarenheter redovisas från aktiva anpassningsgrupperfinns det ett stort antal grupper som har haft endast en begränsad verksamhet. Även om sålunda verksamheten i anpassningsgruppernaöverlag ännu inte har nått den omfattning som krävs för verksamma resultat är erfarenheternaav ett aktivt arbete i anpassningsgrupperna så goda att de understryker detnödvändiga i en utbyggnad och förstärkning av arbetet. För att fördjupaverksamheten anordnar arbetsmarknadsverketunder våren en serie konferenser om hur arbetet i anpassningsgrupperna bör bedrivas samfidigt som enomfattande utbildning av gruppmedlemmarna avses komma till stånd. Ibudgetförslaget har beräknats ökade medel för sådan verksamhet under budgetåret1975/76. Strävandena att stödja anpassningsarbetet ute i företag ochförvaltningar kommer till uttryck också i en kraftig ökning av medlen förhalvskyddad sysselsättning och i den föreslagna personalökningen inomarbetsmarknadsverket. har arbefstidsfrågornatilldragit sig stort intresse i den politiska debatten. Inom departementet haren arbetsgrupp tillsatts med uppgift att kartlägga vissa frågor angåendetillämpningen av arbetstidslag.Gruppen som består av representanter för departementet och förarbetsmarknadens parter beräknas slutföra utvärderingen , Ensärskild delegation för arbetstidsfrågor har inrättats för aftge parterna på arbetsmarknaden en samlad överblick över det arbete iarbetstidsfrågor som pågår och det underlagsom behövs för att bedöma i vilken takt framtida generella arbetstidsförkortningarkan ske. Den utbyggnad av arbetarskyddsverketsresurser som har pågått följsupp i budgetpropositionen. Sammanlagt förstärks verket med ett åttiotal nyatjänster, varav hälften inom yrkesinspektionen. För inspektionens del innebärförstärkningarna möjlighet att i ökad utsträckning ge råd och servicetill den lokala skyddsorganisationen. Centralt inriktas personalökningen påtillsynsverksamhet och forskning kring kemiska hälsorisker. Utbildnings- ochinformationsverksamheten byggs ut. Invandring och svenskt medborgarskap Under åren 19651973invandrade drygt 371 000 utiänningar fill vårt land, vilket gör drygt 41 000 igenomsnitt. Utvandringen uppgick till 185 000 personer, dvs,20 500 i genomsnht per år.Invandringsnettot blev således ca 186 000 personer eller ca 20 700 . De båda högkonjunkturåren 1969 och 1970gav tillsammans ett rekordstort invandringsöverskott om inemot 99 000 personer. Prop.1975:1 Bilaga 13 lo närmast därefter inträffade endrastisk förändring av migrationen främst genom en kraftig ökning avutvandringen. Trots att nära 39 000 personer invandrade blevnettoinvandringen endast ca 7 000 personer. Invandringsöverskottet förbyttesunder i ett underskott. Under de båda åren invandrade drygt49 000 personer medan närmare 61 000 utvandrade, främst finländare. För förstagången sedan var under dessa år ett utvandrarland. har vi åter fått ennettoinvandring. januarinovember 1974 invandrade 29 500 personer,medan 19 200 lämnade landet. Nettot blev alltså 10 300 personer. Det kannoteras aft invandringen av finländare uppgick till 9 100 och utvandringentill 10 400 dvs. ett underskott om 1 300 personer, medan vi från övriganordiska länder har haft ett invandringsöverskott. Vidare kan noteras attinvandringen från utomnordiska länder varit betydligt större än den från denordiska länderna. Det är första gången detta inträffat sedan nuvarandebestämmelser om villkoren för arbetskraftsinvandringen infördes åren 1966 och1967, Arbetskraftsinvandringen är självfalletberoende av bl, a, konjunkturutvecklingen och därmed situationen på vårarbetsmarknad. Relativt oberoende av dessa förhållanden är emellertid denomfattande invandringen av flyktingar, familjemedlemmar till invandrare somtidigare kommit till av arbetsmarknadsskäl, invandringen av studerande,stipendiater av skilda slag, personer som gift sig med svenskar, adoptivbarnm, fl. Den mycket omfattande invandringen för med sigen relativt stor familjeinvandring därefter. Inom ramen för den kollektivaöverföringen av flyktingar till för varaktig vistelse här harytterligare insatser gjorts för att hjälpa människor som har riskeratförföljelse och lidanden till följd av milhärens maktövertagande i Chile.Hittills har drygt 1 200 personer förts över hit, främst från , men ocksåfrån dit många flyktingar har tagit sin tillflykt. Vidare har /74 ca 400 personer tagits ut från flyktingläger i ochÖsterrike. Ytterligare insatser har gjorts för att rädda enskilda personer somi skilda länder har bedömts löpa akut risk för förföljelse. har i september 1974lagt fram sitt huvudbetänkande (SOU 1974: 83) Invandrama och minoriteterna. Ibetänkandet redovisas invandrarnas och de språkliga minoriteternas situationinom olika samhällsområden. Utredningen har formulerat vissa mål för denframtida invandrar- cch minoritetspolitiken i vårt land och lagt fram ettsamlat program för den framtida inriktningen och omfattningen av samhällets åtgärderför att förbättra invandrarnas sociala och kulturella situation. Utredningensförslag har remissbehandlats. Förslagangående riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken m. m. avses föreläggasriksdagen . Den regionala utvecklingsplaneringen(Länsplanering 1974) pågår f, n. Planeringsarbetet bedrivs så att det skallkunna redovisas och med 1975 årslångtidsutredning och sysselsättningsutredningens första etapp. Regionalpolitisktstöd utgår främst i form av lokaHseringsstöd dvs. investeringsstöd utbildningsstöd och sysselsättningsstöd. Lokaliseringsstödets omfattning och geografiskafördelning den 1 juli 1965den framgår avföljande tabell. 1 OOO-tal kr. Den faktiska sysselsättningsökningen vidslutet av till följd av då genomförda investeringar uppgick till ca 25400 personer. Utanför stödområdet har stöd lämnats tillföretag i områden med särskildasysselsättningsproblem, framför allt i vissa områden intill stödområdesgränsenoch på orter med ensidigt näringsliv. prop.1975:1 Bilaga 13 12 Ramen för regionalpolitiskt stöd har förfemårsperioden /74 1977/78 fastställts till 2 500 milj. kr., varvid 450milj. har beräknats för lokaliseringsbidrag/ avskrivningslån, 325 milj. kr,för utbildningsstöd, 150 milj, kr, för sysselsättningsstöd, 1 550 milj. kr.för lokaliseringslån och 25 milj. kr. för stöd fill StiftelsenNorrlandsfonden. får dessutom tas i anspråk outnyttjat utrymmeav den ram för beslut om regionalpolitisktstöd som fastställdes för treårsperioden /711972/73, En försöksverksamhet har påbörjats medsysselsättningsstöd i vissa fall till företag i gränsområdet fill def inrestödområdet och på samt tUl företag inom turistnäringen i det inrestödområdet. Frågan om ökatregionalpolitiskt stöd för marknadsföringsåtgärder bereds inom medsikte på att förslag skall kunna läggas fram, om möjligt . I enlighet medriksdagens uttalande övervägs inom regeringens kansli frågan om vilkaarbetsuppgifter inom regionalpolitiken somregionalt skall ankomma på länsstyrelse, länsarbetsnämnd och företagareförening.Även möjligheterna till decentralisering av vissa beslut om regionalpolitisktstöd övervägs inom , Industricenteranläggningarna i Lyckseleoch är nu färdigställda och inflyttning av företag pågår. I fråga om glesbygdspolitiken hållsfortlöpande kontakt mellan berördadepartement genom en interdepartemental arbetsgrupp. hartill arbetsgruppen knutits en parlamentariskt sammansatt referensgrupp. Föreskrifterna om sammansättningen avföretagareföreningarnas styrelser har ändrats. Genom ändringen har deanställdas fackliga organisationer tillförsäkrats representation istyrelserna. handläggerarbetsmarknadsdepartementet ärenden rörande förhållandet till internationellaarbetsorganisationen (). har med trepartsdelegationer(företrädare för staten, arbetsgivarna och arbetstagarna) deltagit i delsILO:s andra europeiska regionala konferens, dels internationellaarbetskon-ferensens 59:e sammanträde, dels eft antal s. k, tekniskatrepartsmöten. Till ett dylikt förberedande möte rörande arbetsförhållandenainom civil luftfart utsåg jämteDanmark och en gemensam skandinavisk trepartsdelegation. För beredning av vissa ärenden rörandeförhållandet till finns en trepartiskt sammansatt kommitté, ILO-kommittén.Dennas sammansättning har ändrats för att medge enbredare partsrepresentation, (nr 137) om de sociala återverkningarna av nya Frop.1975:1 Bilaga 13 13 lasthanteringsmetoderi hamnar (prop. 1974:6, SoU 1974:10, rskr 1974: 79) har ratificerats av Sverigeoch kommer att för del träda i kraft. Den suppleantplats i somsedan ett tiotal år har växlat mellan de nordiska länderna innehas f. n. avFinland. Det nordiska samarbetet på departementets område innefattarregelbundet samråd i frågor rörande . På svenskt inifiativ har från nordisksida föreslagits bl. a. att arbetsmiljöfrågor skall tas upp på internationellaarbets-konferensens dagordning . Beslut härom har fattats avILO:s styrelse. Det nordiskasamarbetet innefattar också regelbundet återkommande möten mellan de nordiskaarbetsministrarna. Ett sådant möte ägde rum iStockholm , Vid mötet beslöts bl, a, att ett särskilt programför nordiskt samarbete på arbetsmarknadsområdet skall utarbetas. Det förstanordiska arbefsmiljöministermötet planeras äga rum i , I anslutning tilldet av proklamerade internationella skall en gemensam nordisk översyngöras av de som berör kvinnomas ställning i arbetslivet och de nordiska ländernas tillämpning avkonventionerna. Inom arbetsmarknadsdepartementethandläggs ärenden rörande deltagande i nordiska arbetsmarknadsutskottet samtde nordiska ämbets-mannakommittéerna för arbetsmiljöfrågor resp.regionalpolitik. Det nordiska arbetsmarknadsutskottet som inrättades i enlighetmed överenskommelse om gemensam nordisk arbetsmarknad har också tillagts uppgiften somämbetsmatmakommitté för arbetsmarknadsfrågor under . Utskottet har i september1974 fastställt nya riktlinjer för det nordiska arbetsförmedlings-samarbetet. har underår 1974 aktivt deltagit i arbetet inom bl. a, arbetskrafts- ochsocialkommitté och dess underorgan. Även inom har frågor inom departementets verksamhetsområdebevakats. Särskild uppmärksamhet har ägnats frågor rörande migrerandearbetare. deltar på skilda sätt iinternationellt samarbete i frågor rörandeskydd och omhändertagande av flyktingar. Huvudsakligen behandlas dessafrågor inom ramen för FN-samarbetet, särskilt i . harett viseringsfrihetsavtal med undertecknats. Bilaterala förhandlingar medFörbundsrepubliken och med Österrikepågår på arbetslöshetsförsäkringens område. Prop.1975:1 Bilaga 13 14 Anslagsförändringarna inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde i förhållande till motsvarandeanslag på riksstaten för /75 framgår av följandesammanställning (milj. Anvisat 1974/75 Förslag 1975/76 B Arbetsmarknad m. m. D Invandring m. m, -1- 3,0 -f218.6 + 156,4 + 2,8 + 2,2 V Fonden för låneunderstöd såvitt avser frågor under littera A, B punkten I utom delprogrammetArbetsmarknadsutbildning samt punkterna 210, C punkterna 1, 2 och 4utom programmet Rehabiliterings-och stödåtgärder för svårplacerade, och B pådriftbudgeten samt kapitalbudgeten; statsrådetLeijon såvitt avser frågoma under littera B punkten 1 delprogrammet. 'arbetsmarknadsutbildning, C punkterna 3 och 4 programmet Rehabiliterings-och stödåtgärder för svårplacerade samt D. .Anmälan till statsbudgeten för /76 såvittavser arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde 1973/74 Utgift 111970 351 1974/75Anslag 9 925 000 1975/76Förslag 11261000 ' Anslaget \ 1. Handläggande personal övrig personal + 1 + 1 Regionall utvecklingsarbete m. m. Reseersättningar (även utrikes resor) + 831000 + 125 000 + 100 000 + 280 000 Prop.1975:1 Bilaga 13 i6 Medhänvisning till sanmianställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetårtill . Jag har därvid beräknat medel för bl. a. en tjänst somdepartementssekreterare eller kanslisekreterare för arbetet med arbetstids- och semesterfrågor samt för ettbiträde. Jag hemställer att regeringen föreslår att till /76 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. ra. 1973/74Utgift 17 229 201 Reservation 13 671164 1974/75 Anslag 8 615 000 1975/76Förslag 9 997 000 För innevarande budgetår har underanslaget beräknats 2 milj. kr. för sådantforsknings- och utvecklingsarbete som är av betydelse för arbetsmarknadspolitiken.Jag avser att senare i anslutning till min behandling av betänkandet (1974:29) Att utvärdera arbetsmarknadspolitik,som har avlämnats av expertgruppen för utredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor,föreslå rikfiinjer för ett fortsatt och utvidgat forsknings- och utvecklingsarbete inom ansvarsområde.Jag föreslår aft anslagsposten får disponeras för forskning ochutvecklingsarbete inom detta vidgade område. Med hänsyn härtUl förordar jag att anslagsposten räknas upp med 1,5 milj. kr. Den sammanlagdamedelstillgången för forsknings- och utvecklingsarbete blir härigenom 3,5 milj.kr. För övrig utredningsverksamhet räknar jagmed ett medelsbehov av . Jaghemställer att regeringen föreslår att tdl Kommittéer m. m. för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av .