prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — understryker sin positiva grundinställningtill SIA:s arbete liksom till huvudtankarna i utredningens förslag samtaccepterar i princip utredningens grundsyn med dess uttalade krav på attskolans målsättning och arbete i allt högre grad måste ses mot bakgrund avsamhällets fortgående utveckling och förändring. har enligt förbundetsmening gjort en ingående analys av hur förändringar i samhället utanför skolani grunden förändrat barnens och ungdomens villkor i samband med att allt fierföräldrar inte längre har möjlighet att ge barnen omsorg under en del av denutanför skoldagen liggande tiden. Förbundet ansluter sig till utredningensgrundsyn att det i ett sådant läge måste vara samhällets skyldighet att trädatill och hjälpa hemmen i omsorgen om barn och ungdom, dels genom att självpåtaga sig ett omsorgsansvar, dels genom att ge ökade möjligheter för olikafrivilliga krafter attmedverka i detta arbete. delar därförhelt SI A:s värdering och uppfattning att skolan i kraft av sina per- 1975/76:39 21 sonellaoch lokala resurser, sin ledningsorganisation och sina rika erfarenheter avarbete med barn och ungdom är den.institution som är bäst ägnad att bärahuvuddelen av detta ökade samhällsansvar. Förbundet anser vidare att de avutredningens förslag som baseras på sociala krav måste ges en mycket högangelägenhetsgrad. De bör därför prioriteras om de kan komma att stå i vissmotsättning till andra av utredningen framlagda förslag. LO menar att kan medverka till att förverkliganuvarande läroplaner och anser att många skäl talar för att skolan bör erbjudanågot mer än lektioner och att det är angeläget att skolan gör mer för attträna eleverna att kunna samarbeta, att ta ansvar och att kritiskt granskaundervisningen. SAF anför liknande synpunkter och menar att skolans arbetsmiljöangår hela arbetslivet då varje person för att fungera i samhället och iarbetslivet måste få en utbildning vars mål överensstämmer med kraven. SAF menaratten av de viktigaste orsakerna till att alltför många elever misslyckats iskolarbetet är att synen på arbetet i skolan i alltför hög grad varit prägladav att lära ut snarare än att skapa inlärningssituationer. Man bör klarare angevilka möjligheter lärare och elever har att bestämma undervisningens innehåll.SAF understryker särskilt vikten att SI A:s målsättning om en mot samhälletöppnare skola kommeratt gälla kontakterna med arbetslivet. uppfattar det som positivt att SIAvill skapa en öppnare skola som i högre grad än skall samverka mednärsamhället, med andra kommunala förvaltningar, med folkrörelser ochföreningsliv. Det ökade kommunala inflytandet över skolan är ett steg i rättriktning menar förbundet liksom att SIA:s förslag måste fö genomföras genomupplysning, rådgivning och fortbildning och ej med tvingande regler. konstaterar att ej harbehandlat särskolan och internatskolorna, vilka har särskilda behov av t. ex.fria och frivilliga aktiviteter. SIA:s förslag skulle, menar förbundet, kunnamedverka till att särskolans elever lättare kom i kontakt med elever igrundskolan. RHS finner det helt följdriktigt att föreslårstörre frihet för skolan att i samverkan med närsamhället forma den bästamöjliga skolmiljön till hjälp för elever med svårigheter samt större inflytandeför dem som är berörda för att tillförsäkra skolan deras medansvar, intresseoch engagemang. RHS ser detta som förslagets grundtankar och biträder dem medstöd av nästan alla landets Hem och Skola-föreningar. RHS anser att SIAfullföljer på flera punkter skolkommissions program. stöder en öppnare skola som ärförankrad i verkligheten och ser närmandet skola-samhälle som ett avgörande föratt skolan skall fö den inriktning och utformning som förbundet slagit fast isitt handlingsprogram. SSU påpekar att utgör ett viktigtsteg i det pågående utvecklingsarbetet för att bättre förverkliga och följa uppläroplanernas mål och riktlinjer och uppnå en bättre skolsituation. Dettainnebär att skolans reformarbete måste inriktas på att förankra skolan i detomgivande samhället. Prop.1975/76:39 22 demokratiseraskolans arbete, stimulera elevernas engagemang i samhälleligt och idéelitarbete, en flexibel inre organisation av skolan och ett förändrat innehåll ochnya arbetsformer i skolan. SSU betraktar den helhetssyn, som utredningen geruttryck för, som ett villkor för att skolarbetet skall utformas så att detbidrar positivt till en social och demokratisk samt allsidig utveckling av allaelever. Skolan skall mot den bakgrunden ges en bättre förankring i samhälletoch utgöra en del av samhällets totala insatser bland barn och ungdomar. a. FPU, KU, skolstyrelserna i ochArvika samt är kritiska mot att ej har behandlatbetygsfrågan. FPU anför att så länge undervisningen fortgår på ett teoretisktplan med auktoritära undervisningsmetoder kommer ingen avgörande förbättringav skolans sociala situation att kunna uppnås. KU menar att , MUT och BU 73kan medföra en skola, där eleverna delas upp i tre olika nivåer. Den gamlaskiktade skolan har då återskapats i en ny "flexibel" form. Deresultat som framkommit av SIA:s egna försök visar att nivågruppering oftablivit foljden av SlA:s flexibilitet. MUF finner det angeläget att genomförs så snartstatliga och kommunala resurser så medger. SSKF tycker att ej har ägnat sig åt hur deövergripande målen i skolan skall kunna konkretiseras. SFSP, FSS, för SYO, HCK m. fl.noterar med tillfredsställelse SlA:s betonande av skolans roll som enintegrerad del av samhället och ett vidgat socialt ansvarstagande från skolanssida. Ärkebiskopen noterar att medför ökademöjligheter för kyrkan att komma in i skolan och att eleverna för möjlighet attdeltaga i ett rikt varierat utbud av engagerande och motivationsskapandesysselsättningar. Liknande synpunkter framhåller även ,SRK/URK, m. fl. kommun ser skolan som en del av kommunensoch bostadsområdets resurser för barn och ungdom och menar att det är mycketpositivt att utredningen föreslår insatser för förbättrad fritidsverksamhet. finner att det är riktigt att, närden yttre organisationen av den nya svenska skolan är genomförd, man villanalysera vad som är bra och vad som är mindre bra inom denna organisation ochföreslå åtgärder för att lösa problemen i skolans inre arbete. Kommunen menaratt det är riktigt att skolan inte ensam kan lösa problemen, utan dessa måstelösas i samverkan mellan alla myndigheter, som har ansvar för barn och ungdomoch att det skapas samverkansorgan mellan förvaltningarna för skola, socialvård,fritid och kultur. menar att öppnar vägarna förett arbetssätt som överensstämmer med synen på skolan som en del av samhället. Umeåkommun instämmer i den syn sotn utredningen lämnar på skolan Prop.1975/76:39 23 somen del av samhället. Skolan för inte betraktas som en isolerad sektor isamhället, utan skolan har ett betydande ansvar för elevernas socialafostran och utveckling. Skolan skäll inte endast förmedla kunskaper och tränafärdigheter utan också fostra eleverna till ansvarskännande medborgare i ettdemokratiskt samhälle, vilket också alltmer kommit attprägla skolans inre arbete. Målet för skolan måste vara att med de resursersamhället erbjuder söka hjälpa varje individ i skolanatt utvecklas allsidigtoch på ett positivt sätt. kommun finner mot bakgrunden av deerfarenheter som gjorts det synnerligen tillfredsställande att föreslårökade möjligheter for en kommun att efter eget bedömande av de olika behovenanvända viss del av förstärkningsresursen till fria och frivilliga aktiviteter.Kommunen menar att borde ha ifrågasatt skolårets konstruktion då de långasommarferierna innebär avsevärda svårigheter for omsorgen om barnen. Även övriga kommuner och skolstyrelser som yttratsig är positiva till utredningen och den helhetssyn som där finns samt denvidgade funktion som skolan borde kunna ha för de boende i närsamhället. Flertalet remissinstanser tar upp frågan omsamordning mellan förslagen från och års barnstugeutredning ibetänkandet (SOU 1975:42) Barns Fritid, fritidsverksamhet för 7-12-åringar. ex. anser kommunförbundet att det bör ske en samlad bedömning av de bådautredningsförslagen. Liknande synpunkter framförs bl. a. av ,, , SFL, RHS, kommun. kommun, , Stockholmskommun, ABF. Vi Unga, SSU och /SR. Även en del länsskolnämnder påtalarbehovet av en samordning. UKÄ menar att innan resultatet av SSKis pågåendeutredningsarbete fö religger är det inte möjligt att ta ställning till alla delar avSIA-utredningens förslag. Detta framhålls från flera instanser t. ex. SCB, SL, Göteboigs kom mun, och kommun. 1975/76:39 24 2Kontakten mellan skolan och samhället i övrigt 2.1 Utredningen 2.1.1Skolan som en del av kommunens insatser för barn och ungdom Enligt har det varit svårt att utveckla enfritidsverksamhet som knyter an till skolan. Orsaken är de omfattanderegelsystem som styrt resursinsatsen i skolmiljön samt att lärararbetet bindstill lektioner. nämner även andra faktorer som hämmat utvecklingen mot enmer skolanknuten verksamhet. Så t. ex. har skolan ofta betraktats som enspecialiserad institution, avsedd huvudsakligen för kunskapsförmedling ochfärdighetsträning och inte som en del av och resurs i det övriga kommunalabarn- och ungdomsarbetet. har emellertid skolans anknytningtill social verksamhet, till fritidsverksamheten enligt är f. n. dess bristpå enhetligt mål, på organisatorisk enkelhet och konsekvens. ger en omfattande redogörelse över denskolanknutna verksamheten som vuxit fram . Det fritt valda arbetet (avsnitt 9.1.1) har enligtSIA inneburit en mycket omfattande anknytning av skolan till fritidsverksamhet.De organiserade grupperna har fött en klart praktisk och konkret inriktning, Ibetydande omfattning har de inte varit årskursbundna. Handledningen av elevernasker ännu i hög grad av lärare. Av organisationerna är det främstidrottsorganisationer som engagerat sig i fritt valt arbete, Idéburna organisationerhar haft svårt att i tillräcklig omfattning engagera eleverna. Problemen med fritt valt arbete är enligt SIAfrämst målkonflikter, anknytning till närsamhälle och organisationer samtledningens dimensionering. framhåller att det fritt valda arbetetsbindning till skoltid har förstärkt svårigheterna med att rekrytera lämpligaledare utanför skolans fast anställda personal. Enligt finns det f. n. musikskola(avsnitt 9.1.4) i flertalet av landets kommuner. Denna för eleverna frivilligaverksamhet, är den helt dominerande utanför kursplanens ram. Verksamheten berörca 285 000 elever. verksamhet berör i allmänhet inte skolledningeninom rektorsområdena annat än i vissa praktiska frågor främst vad gällerlokaler, schemaläggning och skolskjutsar. Poängsystemet för rektorsarbetsområde har varit hämmande för en pedagogisk och administrativ integrering. Enligt SIA:s undersökning bedriver många kommunerverksamhet under elevernas raster, håltimmar och före och efterskoldagen. Variationerna mellan kommunerna är stora. 1 läraruppgiften ingår s.k. skol-vakt, vilken ibland förbinds med passiv övervakning och har skiftandeutformning och omfattning på olika skolor. I samband med skolmåltider användsibland vaktmästare för tillsynsuppgifter, och ibland finns särskild kommunaltarvoderad personal. Vid sidan av skolvaklmästare finns i flera kom- Prop.1975/76:39 25 k, skolvärdar som är kommunalt anställda, vissa av des.sa är avlönade medmedel som kommunerna erhållit från arbetsrnarknadsstyrelsen. redovisar ingående pågående utveckling ochförsöksverksamhet inom barn- och ungdomsarbete med anknytning till skolan.Utredningen har själv initierat en rad olika försöksverksamheter (avsnitt9.2.3.5). 1 kommun har bedrivit enförsöksverksamhet med friare resursanvändning och omdisponering avstatsbidraget. Enligt har försöket inneburit ökade möjligheter att vidtaåtgärder för att stödja och stimulera elever med olika handikapp. Insatsernahar i stor utsträckning inriktats på att genom en samlad skoldag för i förstahand eleverna från det egentliga glesbygdsomårdet aktivera dem under fritideni skolan, att genom olika verksamheter dels erhålla en jämnare fördelning avsamhällets fritidsutbud, dels öka motivationen och intresset för skolan hoselever med skolsvårigheter. /74 bedrevs det sålunda enförsöksverksamhet med samlad skoldag vid tio skolenheter inom glesbygdsområdenoch vid kommunens högstadieskola i tätort. I glesbygdsskolorna hadealla skolskjutselever från årskurserna 1-6 en skoldag som omfattade ca 370minuter dvs. den tid som erfordras för undervisning och raster i årskurserna5-6. Den undervisningsfria delen av skoldagen för de yngre elevernadisponerades för verksamheter av olika slag: Fritt skapande, gruppdynamiskaövningar för att ge inblick i sociala relationer, skapande dramatik, sago- ochsamlingsstunder, förenings- och föräldraverk-samhet, arbete för att förbättraden egna miljön, stödundervisning och läx-hjälp. Fritidsledare hade anställtsvid varje skolenhet inom glesbygdsområdet. En fritidskonsulent, anställd vidfritidsnämnden, svarade under rektor för planläggning, kontakter ochinformation. Under /74 kostnadsberäknades verksamheten till ca . Denna kostnad täcktes till 50 96 ur anslaget för skolskjutsar och till50 % genom omdisponering av statsbidraget. kommun har deltagit i med omdisponering av statsbidrag. Kommunens grundskolabestår av åtta rektorsområden med totalt ca 6 300 elever. Rektorsområdenainnefattar såväl områden av glesbygdskaraktär som mindre tätorter och enstörre centralort. Inom kommunen finns således olika typer av skolstoriekar ochskolformer. De lokala olikheterna vad gäller bl, a.befolkningsmässig struktur, möjligheter till social stimulans, fritidsverksamheteroch familjekontakt har tagits som utgångspunkt för resursdispositionen inomkommunen. Avvägningen mellan resurserna avsågs bli beroende av de huvudsakligaproblemen inom de olika rektorsområdena. I vissa områden har eleverna ansettsföreträdesvis behöva mer social stimulans med betoning på intellektuellasysselsättningar och med ökat engagemang också av föräldrarna. I andra områdenhar satsningen ansetts böra ske så, att fullständiga elevvårds/behandlingslagupprättas inom rektorsområdet. Huvuduppgiften för dessa har varit att görakurativa och psykologiska insatser med syfte att behandla skol- och fa- Prop.1975/76:39 26 miljesiiuaiionensom helhet för det enskilda barnet. Medgivandet att göra omdisponeringar avstatsbidraget har således utnyttjats på ett mycket skiftande sätt i Östersundskommun. Fritidsledare, psykologer, fritidspedagoger och kuratorer har bl. Försöksverksamheten i koncentreradestill ett rektorsområde. Där tillämpade såväl fri resursanvändning somomdisponering av statsbidrag. ger här en utförlig redogörelse för hurkommunen inom ramen för en samlad skoldag lyckas väva ihopundervisning och andra verksamheter. I komtntin har försöksverksamhet pågätt medomdisponering av statsbidrag. Verksamheten har föriagts till ett rektorsområde.Målet har varit att hos eleverna söka skapa en positiv attityd till skolan,aktivera dem till ökat ansvar för den gemensamma skolmiljön, ge föreningslösaelever möjligheter till stimulerande kontakter, upptäcka och motverkamobbnings-tendenser och söka engagera elevernas föräldrar till aktivtdeltagande i planering och genomförande av olika verksamheter i skolan. EnligtSIA talar många skäl för att utveckla skolans arbetsdag i riktning mot ett mermångsidigt och varierat innehåll, sammanfattar sina m o -tiv för en sådan utveckling av skoldagens innehåll i sex huvudpunkter (avsnitt 9,3,1), Föräldrarna har huvudansvaretför sina barns tillsyn och fostran. Den höga frekvensen förvärvsarbetande blandsåväl män som kvinnor ställer dock höga krav på samhällets service. Enligt SIAbör därför skolans möjligheter till omsorg om barnen främst på låg- ochmellanstadierna förbättras. Utanför ramen av skoldagen bör skolans lokalerdessutom kunna utnyttjas för att erbjuda olika aktiviteter och omsorg ombarnen också före skoldagens börian och under eftermiddagstid. Detta kanexempelvis enligt ges formen av ett utvidgat fritidshem enligtbarnstugeavdelningens förslag, Genom att till skolmiljön knytaen friare sektor av verksamheter bereds samhället möjligheter att i ökadutsträckning upphäva den påfallande ojämlikheten i utnyttjande av fritiden. Flera av de svårigheter som elevernaupplever är av den art att åtgärder måste innefatta andra verksamheter änlektioner. framhåller vidare att genom att skoldagens program utökasförbättras möjligheterna till individualisering, och förutsättningarna ökarför att allt fler elever finner områden i skolans arbete där de kan fö upplevaglädjen av att lyckas. En av skolans centralauppgifter är att ge eleverna social träning till samverkan och eget ansvar.Inom ramen för skoldagens olika verksamheter ökar dessa möjligheter betydligt,såväl att ge eleverna eget ansvar som att skapa arbetsgrupper som inte äråldersbundna utan sammansatta av elever från olika årsklasser. Enligt är det en angelägenuppgift för skolan att stödja de ideella organisationerna och de fritidsaktivitetersom ungdomen själv organiserar. Prop.1975/76:39 27 6, Ett ökat utbud inom skolmiljön av olikaverksamheter ger förutsättningar för mer variera nde a rbetsbet i ngel ser förskolans personal. framför en syn på lärarrollen som innebär attlärararbetet inte enbart blir knutet till lektioner. framhåller (avsnitt 9.3.2) att det varken ärönskvärt eller möjligt att centralt ange annat än mål och övergripande ramarför den fria verksamheten i skolan. Utformningen av verksamheten bör inomangivna ramar ankomma på kommunerna och på de bestyrelser som i annat sammanhangföreslår. Den kommunala beslutanderätten bör också gälla skoldagens omfattninginom ramen för vissa minimi- och maximivärden. Som ett obligatorium för kommunen bör dock gällaatt utforma en skoldag så att resurser ges för omsorg och fritidsverksamhetenunder hela den tid som eleverna är hänvisade till skolmiljön. Skoldagen börbetraktas som en helhet på samma sätt som gäller för förskolan. Dettaförutsätter intim samverkan mellan skolstyrelse, fritidsnämnd, kulturnämnd,och övriga sociala organ samt organisationslivet i kommunen. har funnit (avsnitt 9.3.3) det ändamålsenligtatt skilja mellan följande begrepp i diskussionen av skoldagen: Skoldag: Den tid eleverna obligatoriskt vistas i skolan. Skolanknutna aktiviteter: Aktiviteter i vid meningknutna till skolan och skolans elever. Fasta aktiviteter: De aktiviteter under skoldagendär mål, huvudmoment och omfattning anges i en riksgiltig läroplan. Fria aktiviteter: De aktiviteter som till innehålloch omfattning beslutas på lokal nivå och som ingår i skoldagen. Frivilliga aktiviteter: Skolanknuten verksamhet j övrigt. Uppdelningen på fasta och fria aktiviteter harenligt två syften. Genom ett bestämt antal fasta aktiviteter skapasförutsättningar för en i alla skolor gemensam referensram för eleverna. Genomfria aktiviteter ges utrymme för lokala initiativ och lokalanpassad utformningav delar av verksamheten. Enligt förslaget bör såväl fasta som friaaktiviteter ingå i skoldagen och i skolans verksamhet. Därigenom blir skoldageni högre grad än nu en samlad skoldag, där resurser för och tid till omsorg omeleverna skall avsättas också för de fria aktiviteterna. framhåller (avsnitt 9.3.4) att all verksamhetinom skolan bör ha både ett pedagogiskt och ett socialt mål. Fasta aktiviteterregleras till mål, innehåll och i huvudsak även till volymen i gällandeläroplan. Även de fria aktiviteterna bör enligt vara styrda av mål.Däremot behöver de inte vara styrda av kurs- och timplaner utan innehåll,metoder och tider bör kunna utformas lokalt. Enligt SIA:s förslag upphörnuvarande timplanebindning för det fritt valda arbetet. De fria aktiviteternapå högstadiet bör kunna organiseras i annan form än 40-minutersmoduler, såvidaskolan finner detta ändamålsenligt. Prop.1975/76:39 28 Det är enligt utredningen (avsnitt 9.3.4) intemöjligt och inte heller önskvärt att fastställa en för i allakommuner giltig omfattning av skoldagen bl. a. beroende på kommuners ochkommundelars olika struktur, föräldrars skiftande arbetstider, olikareseavstånd för elever, kommunernas varierande ekonomiska möjligheter liksomvarierande tillgång på lämpliga ledare. Mot denna bakgrund menar börskoldagens omfattning därför avgöras av skolstyrelsen i kommunen. Utformningenbör likna den som barn och föräldrar är vana vid från förskolan. framhållerattväxlande tider för skoldagens början och slut under olika veckodagar börundvikas på låg- och mellanstadierna och om möjligt också på högstadiet.Därigenom ges föräldrarna en klar uppfattning om under vilka tider skolansbarnomsorg gäller. framhåller i detta sammanhang att särskilt för de småbarnen försiktighet bör iakttas att göra skoldagen avsevärt längre än nu.Närmar sig arbetsveckans längd de maximivärden som anges bör enligt mellanmålövervägas. Beträffande utformningen av verksamheten underskoldagen framhåller utredningen att bestyreisen på skolan bör avgöra hur friaoch fasta aktiviteter på bästa sätt skall kunna samordnas. Sociala ochpedagogiska liksom personalorganisatoriska och lok?lmässiga skäl talar mycketklart för att man så långt möjligt söker integrera fasta och fria aktiviteterför att nå en stimulerande och avspänd arbetsmiljö i skolan, anserutredningen. Enligt (avsnitt 9.3.6) kommer det att motbakgrund av nuvarande kursplanebundna aktiviteter pä mellanstadiet att beredabetydande svårigheter för skolorna då det gäller att ge utrymme för lokaltutformade fria aktiviteter och för stödundervisning. menar att det därförär angeläget att genom en läroplansrevision ompröva mängden av fasta aktiviteterpå mellanstadiet. bör arbetsenhetskonferensen på mellanstadietgöra noggrann avgränsning av vilka huvudmoment som kan behandlas mycketöversiktligt och därvid beakta att en betydande del av stoffet återkommer påhögstadiet. Vid en sådan begränsning bör det enligt bli möjligt att ge en av de fasta aktiviteternas kursinnehåll en friare utformning.Det bör också vara möjligt att vissa elever utnyttjar tid för stödundervisningi grundläggande basfärdigheter. Obligatorium respektive fri villighet kan enligtSIA (avsnitt 9.3,7) ses utifrån två utgångspunkter - dels skolans, delselevernas. anser att det bör ankomma på skolan att obligatoriskt erbjudaomsorg om och aktiviteter för eleverna under skoldagen. Skolanknutna aktiviteteri övrigt - utanför den av skolstyrelsen fastställda skoldagen - ankommer påkommunen att bygga ut. De frivilliga aktiviteterna före och efterskoldagen bör vara ett erbjudande till elever och föräldrar. Det är angelägetatt skolan vid inskrivningen och under föräldramöten i övrigt orienterar omvilken omsorg och vilka verksamheter skolan kan erbjuda utanför skoldagen. Prop.1975/76:39 29 Verksamheten under skoldagen, såväl fasta som friaaktiviteter, bör ses som en helhet och vara obligatorisk for eleverna.Skoldagen får inte göras mer omfattande än att tillräckliga resurser finnsavsatta for omsorg, läxhjälp och meningsfulla aktiviteter utanför lektionerna.Skolledningens möjlighet att ge lov medger en anpassning till skilda eleversbehov. Tiden före skoldagens början kan, menar , varaett problem för många familjer där båda föräldrarna har förvärvsarbete ochmåste vara på sin arbetsplats före skoldagens början. För lågstadiebarn ochäven för elever på mellanstadiet är detta en källa till oro som kan påverka demnegativt. Enligt bör vid resursfördelningen inom kommunen detta beaktas isamband med att frivilliga skolanknutna aktiviteter byggs ut och erbjudsföräldrarna som ett led i barnomsorgen. Vid en sådan verksamhet bör skolans lokaler,bibliotek och uppehållsrum vara tillgängliga. Personal bör finnas tillgängligoch möjlighet till enklare morgonmål bör föreligga. Utredningen framhållervidare att det under raster finns ett deklarerat behov hos såväl låg- sommellanstadiebarn av vuxenkontakt. Enligt måste än väl avvägd skoldag ocksåinnehålla tid för avkoppling och helt fria sysselsättningar.