prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Syftet med bidragen äratt neutralisera 1 1975.1 saml. skattekrafts-och kostnadsskillnader för olika kommuner och därmed utjämna skUlnaderna i denkommunala skatteutdebiteringen i olika delar av landet. Skatteutjämningssystemetär ett av de främsta medlen för att skapa en i möjligaste mån likvärdigkomrnunal service i olika delar av landet. Den största betydelsen harskatteutjämningsbidragen för Gotiand, för norrlandskommunerna och förglesbygdskommuner i andra delar av landet. Genom utvecklingenav det kommunala skatteunderlaget och höjda kommunala utdebiteringar har statens utgifter förskatteutjämningsbidragen ökat kraftigt . Det sammanlagdabeloppet under vart och ett av åren 19681975 för skatteutjämningsbidrag framgårav följande sammanställning. Skatteutjämningsbidragtill kommunerna åren 19681975 (mUj. Av bidragsbeloppet för faller 1648 milj. kr. på kommuner, 103 railj. på församlingar och 907 mUj. Skatteutjämningsbidragen för och1975 fördelar sig på län enligt följande. Bidragen redovisas förutom i mUj. Skatteutjämningsbidrag år1974 och 1975 Kr,/inv, Kr,/skr, Milj, kr. Kr./inv. Kr./skr. 1975; 1 Bilaga 9 3 påinvånare samt omräknade till samma mått som den kpinmunala ut debiteringen, dvs, kronor per skattekrona (kr,/skr,), ' ' De relativt sett största beloppen förskatteutjämningsbidrag, räknat både per invånare och i kronor per skattekrona,utgår som framgår av tabellen tiil de fyra nordligaste länen och Gotiands län.Skatteutjämningsbidragen räknat i kronor per invånare har för hela landet ökatfrån . , För både Gotiands ochJämtiands län uppgår bidragen för till , per invånare.Närmast följer och , där bidragen uppgår tUl 1 375resp, , per invånare. För länen i övrigt varierar beloppen mellan 19och , per invånare. Även när man mäter bidragen i samma måttsom kommunalskatten, dvs, i kronor per skattekrona, redovisas för denhögsta siffran, ,/skr,, för och därefter följer Jämtiandslän med 14: ,/skr. Motsvarande tal för och länär 10: 50 resp, 9: ,/skr. Det kan vara av intresse att notera att medhjälp av skatteutjämningsbidragen uppnår vissa norrlandskommuner enskattekraft som ligger i nivå med några av de kommuner som har den högstaskattekraften i landet. Således får för och enskattekraft av 214 resp. 213 skr. Endast fyra komrauner i landet,nämligen , , och har en högre skattekraft perinvånare. Vidare får en skattekraft av 199 skr. per invånare.Motsvarande tal är för och 173 skr. För landet som helhet harbidragen räknat i kr. per skattekrona genomsnittiigt minskat från 2: 45 till 2:31 . Detta förklaras av att skatteunderlagstillväxtenvarit snabbare i de bidragsmottagande koraraunema än i riket som helhet.Medel-utdebiteringen i riket uppgick till, 24: . per skattekronaoch beräknas för tUl 25: . som ettgenomsnitt för landet svarar skatteutjämningsbidragen alltså de båda senasteåren för 10 resp. av kommunernas inkomster angivna som medelutdebitering. Uppgiftsfördelningen mellan tre av decentrala statliga organen inom rationaiiseringsområdet, nämligen statskontoret.Statskonsult och datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA)har varit föremål för utredning. På grundval av utredningen föreslås klarareavgränsning mellan de nämnda organen och åtgärder för att förbättra samarbetetmellan dem. Den av statskontoret bedrivnarationaliseringsverksamheten förutses fortsätta enligt tidigare riktlinjer medoförändrade reala resurser men inora en något förändrad organisation. Prop.1975:1 Bilaga 9 4 Den utbyggnad av riksrevisionsverketsresurser sora skett med anledning av statsmakternas beslut omomorganisation av den statliga redovisnings- och revisionsverksamheten är nuavslutad. De ökade resurser som behövs förbl. a, redovisningsrevision tillskapas i huvudsak genom omprioriteringaroch rationalisering inom verket. Efterfrågan på statistisk information harfortsatt att öka. Statistiken har byggts ut ochförbättrats i flera avseenden. Dettagäller såväl statistikens omfattning och innehåll som själva insamlings-och produktionsprocessen. För nästa budgetår föreslås att den offentligastatistiken byggs ut ytterligare. Den kraftigaste resursförstärkningen, drygt 2milj. kr., avser kostnader för sekretess och säkerhet i samband medstatistikproduktionen. Vidare föreslås förbättringar av konsuraentprisindex,centrala företagsregistret och nationalräkenskaperna, utbyggnad av energi-och bostadsstatistiken, utökad regionalredovisning i arbetskrafts undersökningarna samt en ny statistik översysselsättning och löner inom den offentiiga sektorn. Statistiska centralbyrånfår ytterligare raedel för att bygga ut sinregionalstatistiska databas. En farailjedaghems-undersökning föreslåsbli utförd under nästa budgetår. Förslag ora en allmän folk- ochbostadsräkning avses skola föreläggas i särskildproposition. Räkningen föreslås bli utförd med ett nytt insamlingsförfarande isyfte att öka skyddet för den enskildes integritet. Totalkostnaden förräkningen beräknas uppgå till ca 63 milj, kr,, varav 26,5 milj. kr. föreslåsbli anvisade för nästa budgetår. Skatte- och tullväsen m. m. Riksskatteverketsvarar för den centrala ledningen av beskattnings-, uppbörds- ochfolkbokföringsväsendet. Huvuduppgiften för verket inom skatteområdet är att verka för eneffektiv, rättvis och likformig beskattning.Denna uppgift fullgör verket genom kontroUer, genom råd, anvisningar ochinformation till myndigheter och allmänhet samt genom en kontinuerlig anpassning av organisation och arbetsforraer inom skatteväsendettill utvecklingens krav. För nästa budgetår föreslås ökade resurser för bl. a, anvisningsverksamhet, kontrolloch revision samt utbildning. Allmänna ombudet får ökade resurser förgransknings- och initiatiwerksamhet. För ledningen av exekutionsväsendettillförs ytterligare tjänster. För gälleren ny distriktsorganisation fr. o. ra. Den nya organisationen innebär bl.a. att ledningsorgan på regional nivå tiUkommit under tullstyrelsen.Verksaraheten för bekämpande av srauggling har gjorts mera slagkraftig genomatt bevakningsarbetet Prop.1975:1 Bilaga 9 5 samordnatsinom betydligt större områden än tidigare tulldistrikt. Den nya organisationen medför efterharidpersonalbesparingar. Fr. o. ra. tillämpasockså en ny tullprocedur, som bl. a. iimebär att tuUtaxermg sker raed ledningav en av importören avlämnad deklaration.För nästa budgetår raöjliggör den nya organisationen och den förändradetullproceduren en rainskning av personalen med sammanlagt 55 tjänster.Samtidigt förstärks bevakningspersonalen med 54 tjänster för nytillkomraandearbetsuppgifter och ändringar i trafikstrukturen. får resurser för en väsentiigtökad myntproduktion. För myntverket sker vidare en anslagsteknisk omläggning isamband med att verkets medaljtillverkning ifortsättningen skall bedrivas som intäktsfinansierad uppdragsverksamhet. Ett direkt stöd till tidningsföretagenslöpande verksarahet utgår i förra av produktionsbidrag för s. k.andratidningar. För nästa budgetår föreslås att 97 milj. kr. Vidareföreslås att 25 milj. kr. anvisas till samdistributionsrabatt fördagstidningar. Detta stöd syftar till att sänkadistributionskostnaderna för tidningarna och saratidigt ge andratidningarbättre ekonoraiska villkor då de distribueras tiUsararaans med en större tidning. Dagstidningsföretag kan ocksåerhålla statliga lån på fördelaktiga vUlkor från pressens lånefond, bl. a. tUlinvesteringar. Under den femåriga försöksperiod som beslutatora och som löpte ut i och med /74 tillfördes fonden samraanlagt125 railj. För nästa budgetår föreslås fortsatt låneverksarahet inom ramenför tillgängliga medel. Personalpolitiska och personaladministrativa frågor Anställningsskyddetför statsanställda har förstärkts. Fr. o. m. har de allmänna reglerna omturordning vid uppsägning på grund avarbetsbrist och om företrädesrätt till ny anställning i lagen (1974: 12) omanstäUningsskydd gjorts tUlämpliga också inora det statliga området. Med hänsyn till den offentligaverksamhetens särskUda beskaffenhet har dock meddelats en delsärbestämmelser för detta område, främst genom ändring istatstjänstemannalagen (1965: 274) och därtill anslutande författningar. De nyareglerna, som utformats raot bakgrunden avatt regeringsforra har börjat tUlärapas ,innebär bl. a. att företräde tUl fortsatt anställning vid statlig myndighetskall läranas åt de tjänstemän vid myndigheten som har längst anställningstid hos staten, oavsett vid vilken myndighet de har tjänstgjorttidigare. Detta skaU gäUa såväl vid uppsägning på grund av arbetsbrist som vid återanställning. Hur turordnings- ochföreträdes-reglerna närmare skall utforraas blir föremål föröverläggning mellan 1975:1 Bilaga 9 6 statenoch de anstäUdas organisationer. Genora reformen har också en ny särskildöverläggningsrätt skapats. Den gäller inför tvist i arbetsdomstolen både iuppsägningsfrågor och i alla andra frågor varom avtal inte får träffas. En delvis ändrad ordning förIedigkungörande av tjänst som höjts vid avtalsförhandlingar avses bligenomförd. Som huvudregel har hittUls gällt att sådan tjänst utlyses ledig.Den nya ordningen innebär att Iedigkungörande aUmänt sett bör ske endast i defall arbetsuppgifterna ändrats i sådan omfattning att tjänsten framstår somväsentligen eller helt nyskapad. Detta irmebär att avtalsresultaten på denstatligt lönereglerade arbetsmarknaden i fortsättningen som regel kan genomförasutan att tjänsterna kungörs lediga. Tjänstgöring inom biståndsverksamhetenbör i ökad utsträckning kunna beaktas i fråga om meritvärdering ochtUlgodoräkning i lönehänseende för att underlätta rekryteringen till sådantjänstgöring. Försöksverksamheten med fördjupadförvaltningsdemokrati har utvidgats. Delegationen för förvaltningsdemokrati(DEFF) räknar med att pågående och planerade försök inom den försöksverksarahetsom delegationen leder kommer att ge ett tiUräckligt underlag för detfortsatta utvecklingsarbete som ingår i DEFF:s verksamhet. Nya försök raedmedbestämmanderätt skall påbörjas senast . Förutsättningarna för den statligapersonalutbUdningen har förändrats bl. a, genom omvandlingar inom denoffentliga sektorn och genora reformarbetet inom det allmännaundervisningsväsendet, FÖr att anpassa personalutbildningen till dessaförändrade förutsättningar har en utredning tillsatts med uppgift att göra enförnyad prövning och samlad bedömning av den statliga personalutbildningensinriktning och organisation. Förändringama inom finansdepartemeiitetsverksamhetsoraråde i förhållande tUI riksstaten för /75 framgårav följande sammanstäUning. Beloppen anges i mUj. Anvisat 1974/75 Förslag 1975/76 m. m. Allmänna centrala ämbetsverk m. m. Bidrag och ersättningar till kommunema + 7,8 -t- 45,5 + 53,5 + 64,8 -217,2 Statens allmänna fastighetsfond V. Fonden för låneunderstöd VII. Fonden för förtag till statsverket IX. -f 35,0 - 20,0 De totala utgifterna beräknas minska med30,6 milj. kr. Anslagen på driftbudgeten minskar därvid med 45,6 milj. kr.under det att anslagen på kapitalbudgeten ökar med 15 milj. kr. Pådriftbudgeten ökar främst bidrag och ersättningar till kommunerna med ca 65milj. Anslagen till ökar med över 37 milj. kr.,varav större delen avser den allmänna folk- och bostadsräkningen under år 1975.Det under sjunde hu-vudtiteln redovisade anslaget tUl täckande av merkostnaderför löner och pensioner är i a-waktan på avtal om 1975 och löner förde statsanstäUda schablonmässigt beräknat till 1 200 milj. kr., vilketinnebär en minskning med 220 nailj. På kapitalbudgeten ökar anslaget tillbyggnadsarbeten för statlig förvaltning raed 35 milj. kr. Större delen avkostnaderna under anslaget avser uppförande av lokaler för omlokaliseradestatliga myndigheter. Sträng såvitt avser frågorna under littera A, B punkterna 116, C,D, E punkterna 111 på driftbudgeten samt kapitalbudgeten; statsrådetLöfberg såvitt avser frågor under littera B punkterna 1721 och E punkterna1218. Anmälan till statsbudgeten för /76 såvittavser finansdepartementetsverksamhetsområde 15 850 000 18 696 000 1974/75Anslag 1975/76 Förslag Reseersättningar (även utrikes resor) -h 100 000 -1-2 846 000 Genom kungörelse(1974: 75) om ändring i departementsinstruktionen (1965: 386) har sekretariatetför ekonomisk planering inom finansdepartementetomvandlats till en ekonoraisk avdelning. Prop.1975:1 Bilaga 9 9 ningen bereder bl. a. frågor rörande stabiliseringspolitikenoch samhällsekonomins utveckling på . Mot bakgmnd av den ökande betydelsen av valutafrågorna och andrainternationella ekonomiska frågor har vidare inom ekonomiska avdelningeninrättats en enhet för frågor rörandeinternationellt ekonomiskt saraarbete. Vid tillkomsten av den internationeUaenheten har inom ramen för befintliga medel inrättats tre handläggartjänsteroch en biträdestjänst. För nästa budgetår räknar jag medel förytterligare två sakkunniga inom departementets rättsenheter för frågor omföretagsbeskattning resp. indirekt beskattning. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till /76 anvisa ett förslagsanslag av . Gemensamma ändamål för departementen 1973/74Utgift 30 834 814 1974/75 Anslag 34 290 000 1975/76 Förslag 38 250 000 Från anslagetbestrids kostnader för departementens organisationsavdelning och andra för departementengemensamma anordningar. Från anslagetbestrids vidare departementens och kommittéernas sjukvårds- ochlokalkostnader, utgifter för expenser avseende inredning och utrustning avlokaler, telefon m. m. samt kostnader för tjänstebilar, allt i den mån medel inte anvisas i annan ordning. Sjukvårds- och lokalkostnadernaför samt hyreskostnaderna för försvarsdepartementetbestrids dock fråri vederbörande departementsanslag. -h 1127 000 Reseersättningar (även utrikes resor) 4- 2 068 000 -t-3 960 000 1975:1 Bilaga 9 10 För pris- och löneomräkning, varav . avser förhöjt lönekostnadspålägg och . ökade kostnader förbefintiiga lokaler, räknar jag . Jag beräknar vidare för revisionskontorethos departementens organisationsavdelning medel för en handläggartjänst tUlföljd av den ökade efterfrågan på revisionsinsatser inom kontoretsgranskningsområde. Härutöver beräknar jag medel för en biträdestjänst förarbetet med personaladministrativa frågor och för tre tjänster viddepartementens offsetcentraler. Med hänvisning till vad jag har anförtoch till sammanställningen förordar jag att anslaget tas upp med 38 250 000 kr.Jag hemställer att regeringen föreslår att till Gemensamma ändamål fördepartementen för /76 anvisa ett förslagsanslag av 38 250 000kr. 1973/74Utgift 730 113 1974/75Anslag 1000 000 1975/76Förslag 1 146 000 Från anslaget bestrids kostnaderna förekonomiska attachéer. Tjänster för sådana attachéer finns inrättade i ,, och . Förnästa budgetår räknar jag inte med andra ökningar än pris- och löneomräkning. Anslagsbehovetberäknar jag tUl . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ekonomiska attachéer /76 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1973/74Utgift 7 223 522 Reservation 3 371046 1974/75Anslag 8 000 000 1975/76Förslag 8 500 000 Belastningen på anslaget underinnevarande budgetår beräknar jag tUl ca 9,2 milj. kr. Med hänsyn till denförväntade omfattningen av koramittéverksamheten under nästa budgetår och medbeaktande av den anslagsbehållning som väntas uppkomma förordar jag attanslaget förs upp med 8,5 milj. kr. för nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår att tUl Kommittéer m. m. för /76 anvisa ett reservationsanslag av . 1975:1 Bilaga 9 11 1973/74 Utgift 1974/75 Anslag 1975/76 Förslag Medhänsyn till den hittUlsvarande belastningen bör anslaget föras upp med 600 000 kr.för nästa budgetår. Jag har därvid räknat med att fortsatt bidrag tillutgivningen av statskalendern skall bestridas från anslaget. Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Extra utgifter för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av . B.ALLMÄNNA CENTRALA ÄMBETSVERK M. 1973/74Utgift 8 005 488 1974/75 Anslag 8 132 000 1975/76Förslag 9 174 000 Kammarkollegiet ärcentral förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor rörande statiig och kyrklig egendom, riketsindelning och den prästerliga organisationen, handha medels- och fondförvaltningsamt i vissa ärenden bevaka statens rätt och allmänna intressen. Chef för kollegietär en generaldirektör. Inom kollegiet finns sju enheter, nämligen en allmänavdelning, ett advokatfiskalskontor, en fond-byrå, en redovisningscentral, ett revisionskontor, ettarkivkontor och en administrativ sektion. 4- 1 098 000 (1 000) -f 40 000 -f 1 362 000 Avgår ersättningar för redovis- -)- 420 000 -f 942 000 Pris- ochlöneomräkning , varav . avser höjt lönekostnadspålägg. Redovisningscentralenhos kollegiet behöver förstärkas med två assistenttjänsteroch två biträdestjänster för granskning och dataregistrering. Av tjänsternaberäknas en för den utökade verifikationsmängdenoch tre för att möjliggöra internutbildning och förkortning av genomloppstiden(-f . Prop.1975:1 Bilaga 9 13 är ett feratiotal volyraer mycket slitna och behöver repareras. Kostnaderna härförberäknas till ca ,/band eller totalt . För /76 räknarkoUegiet med . Inom ramen förO-alternativet kan kollegiets processverksamhet i bl. a. vattenmål, ersättningsmål enligt naturvårdslagen ochfiskeersätt-ningsraål inte inskränkas genom någon åtgärd från kollegiets sida.Personalinskränkningar måste därför belasta den övriga verksamheten.Följden skulle bli förlängd handläggningstid och allmänt försämrad service samt reducerad granskningsverksamhetbeträffande arvs- och gåvobeskattningen. Även revisionskontoretsverksamhet skulle drabbas och få effekter på revisionen hos de 65 myndigheterkontoret har att revidera. Jag är inte bereddatt under pågående utvärdering av ny registreringsutrustning tillstyrka debegärda tjänsterna vid redovisningscentralen. Inom den nyastatliga redovisnings- och revisionsorganisationen finns till kammarkollegietknuten en redovisningsgrupp som f. n. omfattar ett sextiotal myndigheter.Redovisningsgruppen koraraer att nästa budgetår utökas med ytterligare myndigheter, bl. a. statens trafiksäkerhetsverk.Med hänsyn härtill förordar jag att revisionskontoret hos kammarkollegiettillförs ytterligare resurser. Med hänvisning till samraanställningenberäknar jag anslaget till . Jag heraställer att regeringenföreslår att till Kammarkollegiet för budgetåret1975/76 anvisa ett förslagsanslag av . () är centralförvaltningsrayndighet för den statliga statistikproduktionen och handharhuvuddelen av denna. Centralbyrån har dessutom en allmänt samordnande funktioninom statistikområdet. Det åligger vidare centralbyrån att utföra vissainterrait-tenta undersökningar och att göralångsiktiga yrkes- och utbildnings-prognoser. Hos centralbyrån handhasäktenskapsregistret samt förs centralt företagsregister, lantbruketsföretagsregister och i övrigt de registersom behövs för verksamheten. SCB skall inom sitt kompetensora-råde iraån av resurser åtaga sig uppdrag från statliga och koraraunala myndigheter. SCB får även åtaga sig sådanauppdrag från enskilda uppdragsgivare. Denna verksamhet skall vara ekonoraisktsjälvbärande. Prop.1975:1 Bilaga 9 14 SCB leds av en styrelse. Chef förcentralbyrån är en generaldirektör. Centralbyrån är organiserad på sjuavdelningar, nämligen avdelningen för areell statistik, avdelningen förföretagsstatistik, avdelrungen för individstatistik, avdelningen för planeringoch samordning, avdelningen för administration och information,uppdragsavdelningen samt driftavdelningen. Avdelningarna är i sin turorganiserade på enheter, TUl centralbyrån är också knutet ett vetenskapligt rådsamt ett antal nämnder. Verksamheten vid SCB bedrivs dels iStockholm, dels i där centralbyrån har en produktionsfilial. Tillfilialen i är bl, a. huvudparten av driftavdelningen förlagd(datamaskincentralen och centralen för databehandling). Den 1 juli1974 farms vid centralbyrån som helhet 1 844 anställda, varav 743 personer iÖrebro. Dämtöver fanns ca 390 lokalombud inom avdelningenför uppdragsverksamhet, SCB har fått anslag iprogramtermer. Följande programindelning gäller fr, o, m, , 1, Statistik, registeroch prognoser Programmet Statistik, register ochprognoser indelas i följande delprogram, 1, Extern samordning 2, Jordbruk ochskördeskadeskydd m, m. 3, Industri- ochbyggnadsverksamhet 4, Handel,servicenäringar och priser 5, Bostäder, andrabyggnader och fastigheter 6, Samhällsekonomi ochoffentlig förvaltning 8, Befolkning ochhushåll 9, Rätts- ochsocialväsende Utbildning, forskningoch kultur Befolknings-,yrkes- och utbUdningsprognoser Bibliotek ochinformation m. m. Standardisering,gemensam metodutveckling och projektbundet utvecklingsarbete. Medel för statistiska centralbyrånsverksamhet anvisas för /75 under följande anslag. Statistiskacentralbyrån: Statistik, register och prognoser. 2, Statistiskacentralbyrån: Statistisk uppdragsverksamhet, 3, Statistiskacentralbyrån: Teknisk uppdragsverksamhet. Förberedelserför folk- och bostadsräkning 1975. För /76 bör medel förcentralbyråns verksamhet anvisas under följande anslag. Prop.1975:1 Bilaga 9 15 1, Statistiskacentralbyrån: Statistik, register och prognoser. 2, Statistiskacentralbyrån: Uppdragsverksamhet, 3, Statistiskacentralbyrån: Utrustning. 4, Statistiskacentralbyrån: Folk- och bostadsräkning 1975, Anslag 1 är ett förslagsanslag förfinansiering av program 1 med undantagför de delar av programmet som finansieras av anslag från IX:e huvudtitelnresp, anslag 4, Anslag 2 är ett förslagsanslag somersätter de båda anslagen till statistisk resp. teknisk uppdragsverksamhet.Anslaget bör tas upp med ett formelltbelopp på . Under anslaget redovisas intäkter och kostnader förSCB:s uppdragsverksamhet. Anslaget får i princip inte belastas. För att lösatUlfälliga eller säsongmässiga likviditetsproblem för uppdragsverksamhetenunder programmet samt för att t, v, tillgodose behov av rörelsekapitaldisponerar centralbyrån en rörlig kredit i på högst 7,5 milj.kr. Anslag 3 är ettreservationsanslag för finansiering av SCB:s investeringar iutrustningsobjekt vars värde överstiger . och vars livslängd överstiger . Utrustning somanskaffas med anlitande av dessa medel skall så länge utrustningen inte harblivit helt avskriven ingå i SCB:sutrustningskapital. Medel motsvarande avskrivning och förräntning avutmstningskapitalet skall omföras till särskild inkomsttitel för vissa komplementkostnader. Kostnaderna skall belasta de två programmen. Anslag 4 är ett förslagsanslag förfinansiering av den del av program 1 som berör folk- och bostadsräkningen1975. : Statistik, register ochprognoser 1973/74 Utgift 112 171 000 1974/75 Anslag 110 764 000 1975/76 Förslag 125 584 000 Programmet Statistik, register ochprognoser avser statistikproduktion, samordning av den statliga statistiken, förandeav vissa centrala register, prognos- ochutvecklingsarbete inom statistikens område, m. m. Statistiskacentralbyrån har i sin anslagsframstäUning delat in verksamheten underprogrammet, förutom enligt delprogramindelningen, i löpande verksamhet, interraittentaundersökningar och utvecklingsarbete. Under de olika delprograraraen redovisasden löpande verksarahet och de interraittenta undersökningar som hör tilldelprogrammet i fråga. Det projektbundna utvecklingsarbetet är samlat underdelprogram 14. Den löpande verksamheten omfattar löpande statistikproduktion,registerarbete och prognosarbete. Till intermittenta undersökningar räk- nar SCB större, som regel med viss periodicitet,återkommande undersökningar. Till utvecklingsarbete hänförs dels projekt somsyftar tUl att planera utformningen av ny statistik och nya raetoder, delsprojekt som avser mera omfattande förändringar och anpassningar av den existerandestatistikproduktionen. Utvecklingen inom programmet dels enligt dennaindelning, dels enligt delprograraindelningen fraragår av följandesammanställningar. (1 OOO-tal kr.) 1) Extern samordning' 2) Jordbruk och skördeskadeskydd m.m. Därav under IX:e huvudtiteln (15 059) (14 298) (20 470) (17 334) 3) Industri och byggnadsverksamhet 4) Handel, servicenäringar och priser 5) Bostäder, andra byggnader 6) Samhällsekonomi och 8) Befolkning och hushåll (4 876) (26 500) (26 500) 9) Rätts- och socialväsende