prop · FY0392 · 1975-12-31 00:00:00 — Nämnas bör också all RSV kanbesluta att skatten på elkraft skall utgå med visst belopp per kWh i ställetför enligl gällande procentuella skattesats (15 § I mom). 1974:177 tillförra årets höstriksdag behandlades bl. a. frågan om nedsättning av energiskattpå bränsle och elkraft som förbrukas vid industriell tillverkning. 1propositionen uttalade jag att de lättnader i energibeskattningen, som sedanden medgetts enligl förordningen (1972:928) om tillfällignedsättning av den allmänna energiskallen, skulle upphöra vid utgången av år1974 och att i följd härav nedsättning därefter skulle ulgå i enlighet medmedgivanden som lämnats före bl. a. av RSV med slöd av nyssredovisade beslämmelser i AEF. Vägledande för dessa äldre medgivanden hade varilatt energi-skattebelastningen inte skulle överstiga 1 96 av salutillverkningsvärdet.Nedsättning borde från ingången av medges enligt denna procentregelapplicerad pä aktuella salutillverkningsvärden. Jag framhöll emellertid alldenna ordning var att betrakta som ett provisorium med hänsyn till alt den nyaregeringsformen aktualiserade en omarbetning av AEF, bl. a. i fråga ombestämmelserna om skallenedsättning. Propositionen bifölls av (SkU1974:60, rskr 1974:398). Deomnämnda bestämmelserna i om bemyndiganden för RSV i fråga om nedsättningav skall eller andra avsteg från de materiella reglerna är inte förenliga medden nya regeringsformen. En omarbetning av AEF i dessa delar bör ske i detlasammanhang. Vissa av bestämmelserna bör dessuiom utgå vid den förordadeövergången lill en specifik beskattning av elkraften. 1 enlighet härmedförordar jag att 15 § 2 mom. samt 16 och 17 §§ upphävs och atl sålunda RSV inlelängre skall kunna sälla ner skallen inom områden med onormalt höga kraflavgifiereller för att uppnå likhet i beskattningen i fråga om egenproducerad krafteller annars när särskilda Bestämmelserna om justering av beskattningsvärde vidintressegemenskap bortfaller också. Vidarebör RSV:s befogenhet att medge skallenedsättning i form av avdrag i deklarationför bränsle och elkraft som används vid industriell tillverkning med merabetydande bränsle- och energikostnader (24 § 2 mom. f och 25 § 2 mom. e)upphöra. Bestämmelsen i 24 § 2 mom. d om avdragsrätt för bränsle som återtagitsannorledes än i samband med återgång av köp synes inle ha kommit tillanvändning och bör därför kunna utgå. Vid sådant förhållande kan övrig i 24 § 2mom. och 25 § 2 mom. angiven avdragsrält, som är beroende av RSV:s prövning,ersättas med en i princip allmän avdragsrält. Som tidigare nämnts gäller detavdrag som är preciserade i materiellt hänseende och dessutom i vissa delar avsådanl slag som vid annan indirekt beskattning får göras utan någon särskildprövning från beskatl-ningsmyndighetens sida. Denföreslagna nya ordningen innebär i sak endasl, att RSV:s prövning får formenav kontroll i efterhand av yrkade avdrag i deklaration. Genom anvisningar kanRSV ge de skallskyldiga och redovisningsskyldiga erforderiig vägledning förtillämpningen av den i författningen preciserade avdragsrätten. All märka ärockså atl 24 § I mom. och 25 § 1 mom. innehåller beslämmelser om allmänavdragsrätt som ej är beroende av RSV:s prövning. Författningsenligt innebärden nu förordade lösningen all all avdragsrält med endast smärre, närmastformella justeringar av nuvarande text kan regleras i ett sammanhang utan någonuppdelning av lagrummen i olika momenl. Förutom nu behandladeförfattningsändringar bör AEF även i vissa andra avseenden anpassas lill dennya regeringsformen. genomförande av nu redovisade förslag skulle del saknas för-faiiningsenligamöjligheler all i fortsältningen medge skallenedsättning i fråga om industriellförbrukning av bränsle och elkraft enligl den enpro-cenlsregel som nutillämpas. Jag anser att det finns fog för atl skailened-sälining skall kunnamedges även i fortsättningen för industrier med särskilt hög förbrukning avbränsle och elkraft. Som exempel på sådana industrier kan nämnas den eleklrotermiskaindustrin med mycket slor energiförbrukning i smältverk och cementindustrinmed särskilt stor oljeförbrukning. En höjning av energiskalten enligt de i detföregående förordade skattesatserna bör därför kompletteras med en allmän nedsätlningsregelav innebörd all den genomsnittliga effekten av energiskatten för företag inomen bransch eller annan grupp av företag med samma produktionsinriktning inieskall översliga 3 96 av de tillverkade produkternas försäljningsvärde frittfabrik. Med hänsyn till alt de nya skattesatserna även vid en nedsättning lilldenna nivå kan i vissa fall medföra en kraftig ökning av skattebelastningenförordar jag dessuiom, all regeringen ges möjlighet atl för visst förelag medgeytteriigare nedsättning, när särskilda skäl motiverar en sådan åtgärd. En sådannedsättning bör dock inte sträcka sig längre än vad som skulle haföljt av den enprocentsregel som tillämpas. En nedsätlningsregelav angiven innebörd bör regleras särskilt på samma sätt som skell i fråga omnedsättning av energiskall på bränsle som används för växlhusuppvärmning vidyrkesmässig växthusodling enligl beslut av höstriksdag (prop.1974:177, Sk U 1974:60, rskr 1974:398). Jag föreslår därför all den enligtdetta beslul utfärdade lagen (1974:992) om nedsättning av allmän energiskattkompletteras med beslämmelser av angivet innehåll i fråga om skatt påbränsle och elkraft som används vid industriell tillverkning. På grundval avbestämmelserna om skallenedsättning enligt huvudregeln får del ankomma på RSVall fastställa vilka branscher eller företagsgrupper som är berättigade tillsådan nedsättning och hur nedsällningen skall omsättas i praktiken. Dennu föreslagna författningsändringen bör samordnas i tiden med de i detföregående föreslagna ändringarna i fråga om den allmänna energiskatten ochlämpligen träda i kraft . Idelta sammanhang vill jag också framhålla, all förordningen (1961:372) ombensinskatt innehåller bestämmelser om avdragsrätt i deklaration av samma slagsom i 24 § 2 mom. AEF. Jag förordar därför atl molsvarande ändringar som i delföregående förordals i AEF även görs i bensinskal-leförordningen. Dessa ochövriga av den nya regeringsformen betingade författningsändringar bör träda ikraft . Skattenpå sprit och vin Enligtförordningen (1957:209) om skatt på sprit och vin ulgår skall på sådana dryckeri form av en lill alkoholhallen knuten grundavgift och en lill ulminuteringsprisel(detaljprisel) knuten procenlavgift. För sprit är grundavgiften perliter för varje hel volymprocent alkohol och procent-avgiften av detaljpriselexklusive mervärdeskatt. Grundavgiften är för starkvin . per liter ochför lättvin . För såväl starkvin som lätlvin utgör procenlavgiften36 96. Skatten på sprit ändrades , då en höjning avgrundavgiften med trädde i kraft. Skallen på vin har varil oförändradsedan den 1 januari 1973. 1denna del innebär överenskommelsen en skallehöjning per liter räknat om 4 kr.för sprit, . för slarkvin och för lättvin. Mervärdeskatt ingår idessa belopp. 1 överensslämmelse härmed förordar jag atl skatten på sprit ochvin höjs genom en uppjustering av grundavgifterna med till perliter och volymprocent alkohol för sprit, med kr. per literför starkvin och med lill . per liter för lätlvin. Då jag räknar medoförändrade handelsmarginaler i ören räknat för kan dennauppjustering av grundavgifterna inklusive mervärdeskatt beräknas medföra enprishöjning per helbulelj för brännvin, t.ex. "renat", med . ochför starkvin och lätlvin med i mnt tal . 1 saml Nr 92 Dennu förordade höjningen av skatten på sprit och vin bör med hänsyn tagen lillden lid som riksdagsbehandlingen kräver träda i kraft den 11 maj 1975.Samtidigt bör en motsvarande höjning genomföras av den s. k. schablonlullen pådessa drycker. Skattenpå malt- och läskedrycker Enliglförordningen (1960:253) om tillverkning och beskattning av malt-ochläskedrycker ulgår skatt för lagrat lättöl med per liter, för öl av typA (pilsner) med per liter, för öl av typ B (mellanöl) med . perliter, för starköl med . per liter och för läskedrycker med perliter. Skattesatserna för lättöl och läskedrycker har varit oförändrade sedanförordningen trädde i kraft . Skattesatserna för pilsner,mellanöl och starköl har däremot ändrats, . Enligtden träffade överenskommelsen skall en höjning av skatten på malldrycker dennagång även omfatta lättölet. Vidare skall en höjning av läskedrycksbeskallningen,som omfatiar endast kolsyrade drycker, kombineras med en ulvidgning av beskallningsområdeltill all omfatta även icke kolsyrade drycker, s. k. slilldrinkar, somtillhandahålls konsumenlerna i drickfärdigt skick på samma sätt som de nuskattepliktiga dryckerna. Här kan också nämnas att punklskatteutredningen i eltnyligen avgivet belänkande (Ds Fi 1975:2) anförl, all en sådan ulvidgning av beskallningsområdeli förening med viss beskattning av de beredningar av smakämnen, som används vidtillverkning av söta läskedrycker, s. k. syrup, skulle medföra en meralikvärdig och från konkurrenssynpunkt mera neutral beskattning. 1 enlighet meddel anförda förordar jag alt det utvidgade beskallningsområdel avgränsas så,all del förutom nu skattepliktiga kolsyrade drycker skall omfatta alla sådanatill lulllaxenummer 22.02, 22.07 och 22.09 hänföriiga konsumtionsfärdiga, dvs. drickfärdigadrycker som inle utgör choklad, kaffe, le, sprit eller vin. Denna avgränsninginnebär bl. a. att saft och juice även i fortsättningen ställs utanförbeskattningen. Underhänvisning lill överenskommelsen förordar jag vidare all skattesatserna perliter höjs för lättöl och pilsner med till resp. , förmellanöl och starköl med lill . och förläskedrycker med till . Sistnämnda skattesats avses skola gällaäven för slilldrinkar. Nuförordade ändringar i mall- och läskedrycksbeskallningen liksom anpassningenav författningen till den nya regeringsformen bör träda i kraft vid sammatidpunkt som den tidigare förordade höjningen av skallen på sprit och vin, dvs.den 11 maj 1975. Enligtförordningen (1961:394) om tobaksskatt ulgår skall på cigarrer, cigariller,cigarretter, rök- och tuggtobak, snus saml papper och hylsor för cigarretter.Skatten är utformad som en viklskalt i fråga om tobak och snus och som en slyckeskattmed efler vikten differentierade skattesatser i fråga om cigarrer, cigarilleroch cigarretter. Sålunda indelas cigarretterna i fem viktklasser medskattesatser om lägst och högsl per styck. Tobaksskallenändrades , då en skattehöjning om 2 Öre per styck församtliga cigarretter trädde i kraft. 1enlighet med den träffade överenskommelsen förordar jag atl skallesatsen förcigarretter i klass 1 med en vikt ej över höjs med till 15,9 öreper styck och alt skattesatserna för övriga cigarretter höjs med perstyck. För cigarretter i klass IImed en vikt mellan 0,85 och 1,20 gbetyder detla atl skatten höjs lill per styck. Nuförordad höjning av cigarrellbeskailningen liksom anpassningen av författningentill den nya regeringsformen bör träda i kraft . Den s. k. schablonlullenpå cigarretter bör samiigl uppjusieras och anpassas till den höjda inhemskabeskattningen. Avgiften på vissa diyckesförpackningar Enligtförordningen (1973:37) om avgift på vissa dryckesförpackningar, som trädde ikraft , ulgår avgift på förpackningar med en volym om lägst 0,2och högsl för konsumlionsfärdiga drycker hänföriiga till lulllaxenummer20.07 eller 22.01-22.09. Dessa lulllaxenummer omfattar bl. a. fruktsafter,malt- och läskedrycker samt sprit och vin. Avgiften ulgår vid försäljning fråninhemsk tillverkare av avgiftspliklig förpackning och vid införsel lill landelav sådan förpackning med eller utan dryck. Avgiften är per förpackning.Under år 1974 eriades avgift för drygt 730 miljoner förpackningar, varav drygt80 96 utgjordes av engångsförpackningar.. 1fråga om förpackningar, som införs lill landel med dryck, eriäggs avgiften tilltullmyndigheten. 1 andra fall eriäggs avgiften lill RSV enligt elt de-klaralionsförfarande.RSV äger besluta alt tillverkare av avgiftspliktiga förpackningar får göraavdrag i skalleredovisningen för förpackningar som förstörs vid dryckestillverkning.Med stöd av denna bestämmelse har RSV medgivit elt generellt s. k. krossavdragmed 2 96 för plast- och pappförpackningen Rigello och med 1 96 för andraförpackningar. RSV äger dessutom efter ansökan återbetala avgift som utgåttför förpackningar som exporterats med dryck. Vidare gäller att RSV kan, om avgiftsplikligförpackning utförts för förnyad användning hos utländsk dryckestillverkare,medge återbetalning med för varje utförd förpackning lill ett anlal som högslsvarar mot införseln lill av förpackningar av samma slag med dryck. Denträffade överenskommelsen innebär en höjning av avgiften med till 15 öreför returförpackningar och med till för engångsförpackningarMedan returförpackningar uteslutande består av glas- flaskor,omfatiar engångsförpackningarna fömtom glasflaskor även metall-burkar samtpapp- och plastförpackningar Enligt en av ulredningen om kostnaderna förmiljövården avlämnad rapport (SOU 1974:44) Effekter av förpackningsavgiftenframgår, all melallburkarna sedan avgiften infördes väl hävdat sin ställning.Försäljningen av drycker i returglas har ökal, medan försäljningen av främslmalt- och läskedrycker i engångsglas gått tillbaka. Detta förhållande gälleralltjämt. 1denna del har överenskommelsen rönt kritik frän såväl fabrikanthåll som frånhandelns sida. Man har framhållit atl förslagel har nackdelar frånkonkurrenssynpunkt och all del inrymmer risker för störningar i såväl produktionensom sysselsättningen. Delta är synpunkler som enligl min mening förtjänarsärskilt beaktande. Jag förordar därför, all avgiften höjs med lill 20öre för returförpackningar och engångsförpackningar av annat material än metalloch med lill för förpackningar av metall. Där de praktiska fömtsättningarnaså medger skapar denna utformning av avgiftsändringen ökat utrymme för höjningav panlvärdet för returglas. Den nu förordade avgiftshöjningen bör genomförassamtidigt med den tidigare förordade höjningen av dryckesbeskaltningen, dvs.med verkan fr. o. m. 1delta sammanhang vill jag också la upp vissa andra ändringar i beskattningenutöver sådana av mera formell art som föranleds av den nya regeringsformen. Somtidigare nämnts medges vissa avdrag i avgiflsredo-visningen för förpackningarsom förstörs hos dryckesfabrikanterna. Jag anser alt denna avdragsrält är avsådan underordnad betydelse atl den kan slopas. Vidare har i en till flnansdepartemenletöverlämnad promemoria från del danska finansministeriet anmärkts atl avgiftenutformats på ell säll som missgynnar dansk export lill av drycker ireturförpackningar. Den restitution med som medges för ålemtfördareturförpackningar medför, enligl promemorian, en slörre belastning än vad somträffar de svenska dryckeslillverkarnas returförpackningar. Detta missförhållandeförstärks av del krossavdrag som medges för de svenska förelagen. Jagvill inte bestrida atl reslilutionsreglerna kan ge annan effekt för ulländskareturförpackningar jämfört med inhemska. Även om skillnaden är begränsad anserjag att ålgärder bör vidtas för alt undanröja den irritation som uppstått. Jagföreslår därför alt bestämmelserna ändras så alt restitution skall ulgå medhela avgiftsbeloppet med en begränsning dock lill 90 96 av det antalförpackningar med dryck, som tillverkaren exporterat till . En sådanlösning av frågan har under hand godtagits från dansk sida. Genom all låtadenna nya restituiionsregel gälla från , dvs. drygt etlkvartal efler den föreslagna avgiftshöjningen, bör man på etl enkelt säll uppnåalt reslilutionen korresponderar mot den avgift som ultagits vid införseln. Jagföreslår atl restitulionsbestämmelserna ändras i enlighet med vad jag nu anförl. Dei det föregående behandlade höjningarna i den indirekta beskattningen kan vidoförändrade konsumtionsförhållanden beräknas tillföra staten en inkomstökningav inemot 2 200 milj. kr. räknat enligt följande fördelning. Energiskattpå elkraft 800 milj. kr. Energiskallpå drivmedel och bränslen 700 milj. kr. Skatternapå drycker, cigarretter och förpackningar 680 milj. kr. Avtotalbeloppet går 630 milj. kr. ål för finansieringen av de i prop. 1975:30föreslagna energipolitiska åtgärderna. Återstoden, som med tillägg för mervärdeskattkan beräknas lill 1 650 milj. kr., skulle därmed utgöra vad som disponeras förfinansieringen av bl. a. ändringarna i den direkta beskattningen. /76 kan den totala inkomstökningen under angivnaförutsättningar beräknas lill ca 1 900 milj. kr. Jag vill dock tillägga atl manhar atl räkna med viss återhållande inverkan på konsumtionen av de avskaltehöjningen berörda varorna. Densärskilda beredskapsavgiften för oljeprodukter Enligtförordningen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift för oljeprodukter skallsådan avgift utgå 30 juni 1977. Avgiften, somutgör per liter för bensin och . per m' för eldningsolja, motorbrännoljaoch bunkerolja, tillkom enligt beslul av riksdag (prop. 1973:194, FöU1973:27, rskr 1973:366) för alt finansiera lagring av 3 miljoner m' råolja för atltrygga försörjningen i första hand i en s. k. fredskris. På gmnd bl. a. av dekraftigt höjda oljepriserna är avgiften otillräcklig för all läcka kostnademaför denna råoljelagring. Föratt ytterligare förstärka fredskrisberedskapen beslöt påregeringens förslag (prop. 1974:85, FöU 1974:17, rskr 1974:142) alt siatenslagringskapacitet av eldningsoljor skulle utökas. 1 enlighet härmed haröverstyrelsen för ekonomiskl försvar fåll i uppdrag att gemensamt med kommuneroch enskilda förelag bygga bergrumsanläggningar med en sammanlagd lagerkapaciietom ca 1 miljon m' eldningsolja. Kostnaderna härför skulle finansieras över statsbudgeten.Något beslul om finansieringen har inle fallals. Enligtnu gjorda beräkningar kan statens kostnader för dessa lagringsprogram beräknaslill 1 580 milj. kr., varav 460 milj. kr. faller på lagringen av eldningsoljor.Vid utgången av löpande budgetår ålerslår elt medelbehov av drygt 1 400 milj.kr. Samlidigl kan emellertid konstateras all kostnaderna för lagringsprogrammenhar en sådan fördelning i liden all del inle är nödvändigt atl klara avfinansieringen inom den lid som beredskapsavgiften skallutgå enligl nu gällande beslämmelser. Del framslår som möjligl atl föriängafinansieringsperioden eller till utgången av juni månad 1979. Därmed kanden erforderiiga höjningen av beredskapsavgiften begränsas. 1 enlighet härmedföreslår jag efter samråd med chefen för atlberedskapsavgiften från höjs med till per liter förbensin och med . per m' för oljorna saml att avgiften skall utgåUll , dvs. alt lagens giltighetstid förlängs med tvä är. Medhänsyn till att förskjutning kan väntas uppstå mellan inflödet av avgifter ochutgifterna för beredskapslagringen bör eventuellt överskott fonderas. Dettakan lämpligen ske hos riksgäldskontorel. Fonderade medel bör få disponeras förall fortlöpande finansiera uppbyggnaden av beredskapslagringen. Eflersamråd med chefen för vill jag i detta sammanhang ävenframhålla följande. Oljebolagen tillämpar f n. ett system med Orts- ochzonpristillägg vid försäljning av petroleumprodukter för att på så sätt fåkompensation för merkostnader vid leveranser lill orter, som är mera avlägsetbelägna i förhållande till de stora importhamnarna. Detta innebär avsevärdaprisskillnader för samma oljeprodukter i olika delar av landet. Regeringenhar uppdragit åt statens pris- och kartellnämnd (SPK) all utreda fömtsättningarnaför att slopa de nu tillämpade orts- och zoniilläggen i syfte all erhålla enför hela riket enhetlig prisnivå. Utredningen skall enligt direktiven inriklaspå lösningar avsedda all tillämpas även efter en avveckling av nu gällande högstprisregleringför oljor och bensin. Vidare skall framlagda förslag vara så utformade allbehovet av petroleumprodukter på längre bort belägna orter tillgodoses. Enenhetlig prissättning på petroleumprodukter för landet i dess helhelförutsätter någon form av clearing, som ger oljebolagen kompensation förmerkostnader vid distribution till längre bort belägna orter. SPK kommer attutarbeta förslag till etl sådanl clearingförfarande. Utgångspunkten är därvidatt administrationen i första hand skall handhas av oljebolagen eller ett avdem bildal organ. Resultatet av SPK:s utredning kan beräknas föreligga undervåren och därmed räknar jag med atl en för hela riket gemensam prisnivå för petroleumprodukterskall förverkligas fr.o.m. . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen delsatl aniaga förslag lill 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, 3. lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt. 4. lag om ändring i lagen (1968:419) om allmänarbetsgivaravgift, 5. lag om ändring i förordningen (1957:262) om allmänenergiskatt, 6. lag om ändring i lagen (1974:992) om nedsättning avallmän energiskalt, 7. lag om ändring i förordningen (1961:372) ombensinskall, 8. lag om ändring i förordningen (1957:209) om skattpå sprit och vin, 9. lag om ändring i förordningen (1960:253) omtillverkning och beskattning av malt- och läskedrycker, 10. lag om ändring i förordningen (1961:394) omtobaksskatt, 11. lag om ändring i tulltaxan (1971:920), 12. lag om ändring i förordningen (1973:37) om avgiftpå vissa dryckesförpackningar, 13. lag om ändring i förordningen (1973:1216) omsärskild beredskapsavgift för oljeprodukter, delsall medge att inkomsterna av beredskapsavgiften för oljeprodukter får fonderashos och disponeras för genomförande av oljelagringsprogram ienlighet med vad jag förordat i del föregående. Anmälantill proposition om sänkning av den statliga inkomstskatten, m. m. 1anslutning lill det förslag om sänkning av den statliga inkomstskatten somchefen för denna dag lägger fram tar jag nu upp frågoma omslopande av vissa begränsningar av avgiflsunderiaget för socialförsäkringsavgifterfrån arbetsgivare och egenförelagare och om höjning av dessa avgifter lillsjukförsäkringen och folkpensioneringen. Med anledning av utfallet av 1975 årsallmänna fastighetstaxering lägger jag vidare fram förslag lill höjning av de förmögenhelsgränsersom gäller vid inkomstprövning för kommunalt bostadstillägg m. m. lillfolkpension. Sjukförsäkringenfinansieras till en fjärdedel med statsbidrag och i övrigt genom socialförsäkringsavgifterfrån arbetsgivare och egenförelagare. Underiagei för arbetsgivaressocialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen utgörs av summan av under ettkalenderår utgivna kontantlöner och naturaförmåner. Föreligger inteanställningsförhållande likställs ersättning för utfört arbele med lön om s. k.likslällighetsavtal har iräffais. Vid beräkningen av avgiften las inle hänsyntill arbetstagare vars lön inte uppgår till . och inte hellertill den del av arbetstagares årslön som överstiger 7,5 gånger basbeloppet vidårets ingång. Socialförsäkringsavgiften lill sjukförsäkringen för egenförelagareberäknas på inkomsi av s. k. annat förvärvsarbete, framför allt inkomst avjordbruk eller rörelse. Avgift eriäggs även av den som har inkomsi av uppdrag,om inle uppdragsgivaren enligt likslällighetsavtal har åtagit sig att eriäggaavgiften. Vid avgiftsberäkningen gäller samma beloppsgränser som i fråga omarbetsgivarnas avgifter. Har egenföretagaren även haft anslällningsinkomsl, ulgårinte avgift för inkomsten av annal förvärvsarbete i den mån summan avinkomsterna överstiger 7,5 gånger basbeloppet. Socialförsäkringsavgiftenlill sjukförsäkringen utgör f n. 7 96 av det framräknade undertaget. För vissaegenförelagare, t. ex. de som har karenslid för sjukpenningförsäkringen, ulgåravgiften efter lägre procentsats. omarbetstagare hos redare gäller också särskilda regler. 1975:36 har lagts fram förslag till nya och gynnsammare regler för sjukvårdsersäiiningm. m. från den allmänna sjukförsäkringen. Som jag därvid anfört (s. 31)föranleder de nya reglerna jämte en konstaterad ökning av sjukfrekvensen enhöjning av socialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen med0,ttll 7,6 96. Statenskostnader för folkpensioneringen täcks delvis genom socialförsäkringsavgifterfrån arbetsgivare och egenförelagare.