prop · FZ03113 · 1975-12-31 00:00:00 — I fråga om omhändertagande, förvaring och vård avbemsade eller eljesi omtöcknade personer har vidare RPS efter samråd medsocialslyrelsen och fyUeristraffutredningen fastställt särskilda anvisningarsom har gäUt l%6 (FAP 253-1). I anvisningama understrykssärskilt vikten av all polismannen i samband med ett omhändertagande bildarsig en uppfattning om den omhändertagnes lillslånd för atl få underlag för ellavgörande om denne skall föras lill sjukhus eller läkare. Om personen visartecken på sjukdom eller har ådragit sig synliga skrap- eller krosssår ellerandra skador av inle ringa omfattning eller om han inle reagerar på tilltalulan verkar mer eller mindre medvetslös med avtmbbad eller avse- 1975/76:113 21 värt nedsatt reaktionsförmåga, skall enligl anvisningarnatransport till sjukhus eller läkare ske . De fall i vilka bemsadeeller omtöcknade personer skall läkamndersökas sammanfattas i fyra punkler,nämligen 1. då personens tillstånd oavsetteventuell alkoholförtäring kan misstän kas vara hell eller delvis förorsakad av sjukdom, 2. då personenföreter kroppsskada av inle ringa omfattning eller kan befaras ha ådragit sigsådan, t. ex. skallskada, 3. då bemsningeneller omtöckningen, oavsett bemsningsmedlel, är så höggradig att den närmar sigeller innebär medvetslöshet eller är förenad med omlöckningslillslånd,eventuellt med hallucinationer eller andra svåra psykiska sjukdomstillstånd,saml 4. då bemsningeneller omtöckningen kan misslänkas vara förorsakad helt eller delvis av andramedel än alkoholhaltiga drycker. 1 anvisningarna framhåUs vidare attden polisman som har verkstäUt omhändertagandel är skyldig aU noggrantrapportera alla iakttagelser till vakt-havande befäl eller annan ansvarigpolisman. När del gäUer förvaringen i polisarrest understryks bl.a. attnoggrann och konlinueriig kontroll och övervakning skall ske saml allbevakningspersonalen med jämna mellanmm måsle förvissa sig om all personeninte har fallit i medvetslöst lillslånd, verkar deprimerad eller av andra skälhar blivil i behov av läkarvård. Sedan den omhändertagne tillnyktrat bör enligtanvisningarna beslut om frigivning föregås av en bedömning om personen befinnersig i ell sådanl tillstånd all han har förmåga atl själv la vård om sig. Omhan klagar över sjukdom, företer skador av inle ringa omfattning eller eljesibefinner sig i etl sådant tillstånd all någon form av vård eller hjälp bedömsomedelbart erforderlig, bör lämplig åtgärd vidtas lill förebyggande av allallmäntillståndet förvärras eller all allvarlig skada eller sjukdom drabbarden omhändertagne. Beslutet om frigivning bör enligt anvisningarna i sådanafall kunna skjutas upp tills lämplig åtgärd har vidtagits. Som exempel på sådanaålgärder nämns kontakt med anhörig, transport lill sjukhus eller läkare,rådfrågning hos nyklerhelsnämnd eller etc. Beslämmelser om polisensförvaringslokaler finns i kungörelsen (1958: 215) med vissa föreskrifler omallmänna häkten och polisartester. I kungörelsen föreskrivs all förvaringsrumskall fylla skäliga anspråk på sundhet. Det skall vara försett med fönster såall del får god dager. Golvytan skall vara minsl och mmmelskubikinnehåll . Våningshöjden skall vara densamma som ibosladsmm. Ljudisoleringen skall vara tillfredsställande. Rummet skall vara försettmed anordningar för uppvärmning, vädring, belysning och signalsystem. Vissmöblering skall ingå. Rum som används lill förvaring av bemsade, våld- Prop.1975/76:113 22 samma och sjuka får dock ha annan lämplig inredning.Inredningen skall såvitt möjligl ha sådant utförande och vara försedd medsådana skyddsanordningar, alt den inte kan av intagen användas lill skada förhonom själv eller annan. Till förvaringsrum skall höra kloselt och tvättställ.Dessuiom skall finnas särskilt utrymme med lämpliga anordningar för förvaringav vederbörandes kläder och övriga lillhörigheter. 1 kungörelsen finns vidarebl.a. särskilda föreskrifter om rengöring och uppvärmning av förva-ringsmm ochom tillhandahållande av kläder och loalellartiklar. ,och upprättar i samråd normaliilningar och tekniskaanvisningar för byggande och inredning av allmänna häkten och polisartester.Tillsyn utövas av över allmänna häkten ochpolisartester som är anordnade i anslutning till sådana häkten samt av RPS överövriga polisartester. meddelar närmare föreskrifler förtillämpningen och kan även medge undanlag från vissa av bestämmelserna ikungörelsen. Länsläkarväsendel och länspolischefen har ålagts skyldighet aUregelbundet inspektera polis-arresterna i länet. När kungörelsen med vissaföreskrifter om allmänna häkten och polisar-rester trädde i kraft den I juli1958 fanns åtskilliga polisarresler som inte uppfyllde kungörelsens krav.Kommunema, som innan polisväsendet förstatligades varhuvudmän för polisarresterna, beviljades i förhållandevis slor utsträckningdispens från föreskrifterna i avbidan på ny- eller ombyggnader av polishus. Vidarerådde även efter kungörelsens tillkomst osäkerhet angående särskiltfylleriarresternas utformning. Ett antal av de arrester som byggts efler år1958 har försetts med sluttande golv intill liggplatsen. 1 andra arrester harliggplatsen ulförts i form av en s. k. lave, i allmänhet bestående av enutfyllnad av hela främre delen av mmmel. Det förekommer också flera andraartesttyper. En del arrester har utformats ulan inredning med hell kalaväggar. Efler polisens förstatligande harell stort arbete lagts ned på alt komma fram till enhetliga lösningar när delgäller utformning och inredning av fyl-leriarreslerna. De nybyggda arresternahar numera en enhetlig standard. Den moderna arrestlypen har utformats med delkonventionella sjuk- eller vilorummet som förebild och kännetecknas bl. a. avall golvet är plant och försett med en plast- eller gummimalla. Arresternaförses med en bäddbar brits som är fastsatt i väggen på låg höjd över golvet.En riktpunkt har vidare varil alt befria arresterna från utskjutande föremålsom kan vålla skada. En omfattande nybyggnad av polishushar pågått oavbrutet efler polisväsendets förstatligande. haruppförts etl 70-lal nya polishus med förvaringslokaler för fyllerister. I depolishus som inte var projekterade redan före förstatligandet har i allmänhetarresterna därvid kunnat utformas efter de moderna principerna, som haransells fylla de krav som kan StäUas från humanitär, sanitär och teknisksynpunkt. F. n. finns polis- Prop.\915fl(i: 113 23 husmed förvaringsmm för fyllerister i ca 120 centralorter med sammanlagt omkring840 förvaringsmm. De flesla av cenlralortema har numera artester av moderntyp. 2.6FyUeri på militärt område m.m. Bestämmelsen i I6kap. 15 § BrB om ansvar förfylleri gäller också militärer som uppträder berusade på allmän plats. Omgärningsmannen vid tUlfället har militär tjänstedräkl är mål om ansvar förfylleriet dock all anse som militärt brottmål. Frågan om ansvar för fylleri kani delta fall för den som slår under militärt befäl handläggas avbefattningshavare inom försvarsmakten i disciplinmål. Straffet bestäms då lilldisciplinstraff - dvs. fritidssiraff eller disciplinbot - i stället för böter.Bestraffningsrätt i disciplinmål tillkommer vissa befattningshavare inomförsvarsmakten av i regel lägst överstelöjtnants eller kommendörkaptens gradeller tjänsteklass. I allmänhet utövas bestraffningsrätten av chef förregemente eller motsvarande. Beslämmelser härom finns i 2 § lagen (1973:18) omdisciplinstraff för krigsmän och 3, 7-9, 12 och 13 §§ militära rättegångslagen(1948:472). Vid sidan av bestämmelsen i 16 kap. 15 § BrB finnssom fömt har berörts i 21 kap. \fi § BrB en särskild bestämmelse om fylleri,begånget av mililär inom militärt område. 1 denna bestämmelse föreskrivs attkrigsman, som inom område eller utrymme som nyttjas av försvarsmakten uppträderberusad av alkoholhaltiga drycker så alt det framgår av hans åtbörder ellertal. skall dömas för fylleri till disciplinstraff. Till samma straffdoms omm-set har orsakats av annat än alkoholhaltiga drycker. Fråga om ansvar fårhandläggas i disciplinmål. Om en militär uppträder bemsad i Ijänslen gällersärskilda beslämmelser. Har krigsman, som tjänstgör som chef för avdelning avförsvarsmakten eller fullgör vakttjänst eller liknande uppgift, genomförtäring av alkoholhaltiga drycker eller annorledes satt sig ur stånd attfullgöra tjänsten, straffas han enligt 21 kap. 13 § BrB för övergivande avpost. Är krigsman under tjänsteutövning så påverkad av alkoholhaltiga dryckereUer annat bemsningsmedel all hans förmåga alt fullgöra tjänsten måste antasvara nedsatt, ådrar han sig ansvar enligt 21 kap. 14 § BrB för onykterhet itjänsten. Påföljden är enligl båda bestämmelsema disciplinstraff ellerfängelse. När en mililär påträffas bemsad utanför militärtområde kan polisen ta hand om honom enligl förordning. Enligt 36 §mililära rättegångs-lagen får dessuiom mililär förman förordna alt krigsmanskall las i förvar, om han inom område eller utrymme som nyttjas avförsvarsmakten eller -iklädd mililär tjänstedräkl - på allmän plats uppträderbemsad så alt det framgår av hans åtbörder eller tal eller eljesi stör allmänordning eller ordningen inom försvarsmakten. Den omhändertagne får inte hållasi förvar längre än som betingas av det ändamål som har föranlett omhändertagandet. Prop.1975/76:113 24 Enligl I9i 26 tjänslereglementetför försvarsmakten (FFb 750288) får ingripande av förman på allmän plats förupprätthållande av allmän ordning ske endast gentemot i uniform klädd krigsman,som uppträder bemsad så all del framgår av hans åtbörder eller tal, för oljud,inlåter sig i slagsmål, beter sig på annal sätt som är ägnat all väcka allmänförargelse eller i övrigt stör allmän ordning. Ingripande får tillika skeendast under fömtsättning att civil polis, vaktpersonal, ordningspatrull ellermilitär polispersonal inte finns tillgänglig eller är i behov avhjälp. Den som har omhändertagits enligt36 S militära rättegängslagen skall enligt 51 § kungörelsen (I948i69l) angåendeden mililära rättsvården förvaras i militärhäkte eller, om sådant inte finnsalt tillgå, i annan lämplig lokal. 2.7 Förverkande av alkoholhaltiga drycker m. m. Det förekommer ofta att personersom omhändertas för fylleri bär på sig spritflaskor o. d. Sådan egendom kan avpolisen las i beslag och sedan förklaras förverkad av domstol eller åklagaremed slöd av reglerna i lagen (1958; 205) om förverkande av alkoholhaltigadrycker m. m. (förverkande-lagen). Enligt I § i denna lag skall alkoholhaltigadrycker eller andra bemsningsmedel som påträffas bl.a. hos den som uppträderbemsad på plats och säll som avses i 16 kap. 15 § eller 21 kap. 15 § brottsbalkenvara förverkade, såvida inte särskilda skäl talar däremot. Angående beslag avsådan egendom gäller enligl 2 § de allmänna reglerna om beslag i brottmål medvissa avvikelser. En av dessa avvikelser beslår i alt beslaglagen egendom fårbevisligen förstöras, om dess värde är ringa eller förstörande eljest måsleanses försvarligt. När så inle är fallet, får egendomen säljas. Fråga om förverkande kan prövas avdomstol men får också las upp i strafföreläggande. När del gäller fylleri fårförverkande las upp även i föreläggande av ordningsbot. I sistnämnda fallförutsälls dock enligt 5 § ordningsboiskungörelsen (1968:199) all del är frågaom egendom vars värde kan uppskattas till högst . Beslaglagen egendom kanslutligen förklaras förverkad av åklagare även i fall då lagföring för självafylleriförseelsen underlåts. Den som i ett sådant fall är missnöjd medåklagarens beslut kan anmäla missnöje inom en månad. Anmäls missnöje skallåklagaren, om han inte vill häva beslaget, väcka talan omförverkande vid domstol (2 § 3 förverkandelagen). Enligl 3 § förverkandelagen gällerslutligen att egendom som har förklarats förverkad enligl lagen skallbevisligen förstöras eller försäljas i den mån detta inle har skett redanförut. När fråga om ansvar för fyllerihandläggs i disciplinmål, ankommer enligt 11 § mililära rättegängslagenbeslutet om förverkande på den bestraffningsberättigade befattningshavaren.För beslagsförfarandet finns vissa 1975/76:113 25 särskildaföreskrifler i cirkuläret (1960:166) angående tillämpning i disciplinmål avförverkandelagen. Vid sidan av bestämmelserna i förverkandelagenfinns i olika specialförfaitningar särskilda regler om omhändertagande avalkoholdrycker och andra bemsningsmedel. Enligt 63 § Nvl får alkoholhaltigadrycker som påträffas hos den som är underkastad föreskrift enligl Nvl omavhållsamhel från bruk av sådana drycker omhändertas av polisman. Vidare fårenligt samma lagrum föreståndare för allmän alkoholhaltiga drycker eller andra bemsningsmedel som påträffas hoseller ankommer till inlagen eller som påträffas inom anstalten ulan alt kändägare finns. Delsamma gäller injektionsspruta eller kanyl som kan användas förinspmlning i människokroppen. Med omhändertagen egendom skall förfaras påsamma säll som enligl 3 § förverkandelagen. Föreskrifler av samma innebörd som 63 § Nvl finnsvidare i 88 a § bamavårdslagen och 63 § lagen (1974i 203) om kriminalvård ianstalt. Den som är hemfallen ål alkoholmissbmk kan enligl15 § Nvl släUas under övervakning av nyklerhelsnämnden, om dessutom någon avde i lagmmmet angivna specialindikalionema föreligger. En av dessa är den s.k. fylleriindikationen, som för sin lillämpning fömtsätter alt vederbörandegenom lagakraftvunnen dom har befunnits skyldig lill minsl tre under de tvåsenast förflutna åren begångna gärningar, innefattande fylleri, eller annat ilagmmmet angivet brott. Föreligger fömtsättningar för övervakning kan, om ävenvissa andra villkor är uppfyUda, länsrätten i sista hand besluta omtvångsintagning på allmän enligt 18 §. får kännedom om fyUeriförseelseri första hand genom polisen och åklagarmyndigheterna. Enligl 10 § Nvl ärnämligen polis-eller åklagarmyndighet som får reda på atl någon har gjort sigskyldig till fylleri eller eljesi har använt alkoholhaltiga drycker lill uppenbarskada för sig själv eller annan skyldig alt ofördröjligen göra anmälan om sakenliU nyklerhelsnämnden. Enligl förarbetena till bestämmelsen behöver anmälningsskyldighetendock inle fullgöras i sådana situationer då anmälan rörande del aktuellafallet kan anlas komma all göras till nyklerhelsnämnden i annan ordning ellernämnden själv har skaffat sig kännedom om detta. Anmälningsskyldighet enligtsamma lagmm föreligger också - med vissa begränsningar - för läkare som i sinverksamhel får kännedom om all någon missbmkar alkoholhaltiga drycker. En av de praktiskt sett viktigaste rättsverkningarsom en fylleridom har f. n. hänför sig lill rätten atl erhålla eller behållakörkort. Enligl gällande beslämmelser i körkortskungörelsen (1972i 592) skalllänsslyrelsen vid sin prövning av en ansökan om körkortslillslånd särskiltbeakla Prop.1975/76:113 26 a. om sökanden är känd för nyktert levnadssätt. Vidaregäller alt kör-kortslillstånd i fråga om den som dömts för fylleri inle fårmeddelas innan har förflutit från det atl förseelsen har begåtts, om detinte kan anses uppenbart alt sökanden ändå aren skötsam person (17 §). Om delfinns anledning anta att en körkortshavare inte längre uppfyller de förutsättningarsom gäller för erhållande av körkort, skall den länsstyrelse som har meddelatkörkortstillståndet skyndsamt utreda frågan om hans lämplighet (48 §). Fråga omåterkaUelse av körkort tas upp av länsrätten efler anmälan av länsstyrelsen.Körkort skall återkallas bl.a. om körkortshavaren har gjort sig skyldig tillfylleri och del inle kan anses uppenbart alt han ändå är en skötsam personeller om körkortshavaren med hänsyn lill onyktert levnadssätt inle bör hakörkort (51 §). ÅterkaUelse på gmnd av straffbelagd förseelse får dock skeförsl när frågan om slraff för förseelsen harblivit avgjord genomlagakraftägande dom. om inle omständigheterna är sådana alt körkortshavarenoavsett utgången i ansvarsfrågan kan anses olämplig all föra körkortspliktiglfordon (53 §). Under vissa förutsättningar får också interimistiskt beslut omåterkaUelse meddelas (54 §). Om inte tillräckliga skäl lill återkaUelseföreligger, kan länsrätten meddela varning (65 §). Vad som har föreskrivits i fråga omkörkortshavare i förevarande hänseenden gäller i tillämpliga delar ocksåbeträffande innehavare av trafikkor! Domstol eller befattningshavare vidförsvarsmakten är skyldig att sända avskrift av dom eller beslultill den länsstyrelse som har meddelal körkortslillslånd, om en körkortshavarehar befunnits skyldig lill fylleri (119 § första stycket 5). När del är frågaom godkänt strafföreläggande eller godkänt föreläggande av ordningsbotankommer enligl särskilda föreskrifler underrättelseskyldigheten på RPS.Skyldighel alt sända avskrift av domar och beslut till körkortsmyndighetenföreligger också vid etl flertal andra brottstyper, bl. a. brott mol lagen(1951:649) om slraff för vissa trafikbrott och, med vissa begränsningar, andrabrott vid förande av motordrivet fordon saml vissa allvarligare brott mol BrBunder fömtsättning all annan påföljd än böter har ådömts (119 §). Vidareföreligger skyldighet för nyklerhelsnämnd att lämna uppgift lilllänsslyrelsen, när nämnden i fråga om körkortshavare har beslutat omövervakning eller ansökt om tvångsintagning enligt Nvl. ärskyldig alt lämna uppgift lill också i annat fall när rätten attinneha körkort bör prövas om till följd av körkortshavarens alkoholmissbmk (122§). Även polismyndighet är skyldig atl anmäla lill om anledningfinns till återkaUelse av körkort (123 §). Uppgifler om domar, beslul ochandra undertättelser av del slag som senast berörts förs in ikörkortsregistrei (126 §). I fråga om avstängning från rättenall köpa rusdrycker gäUerf n. enligt 18 § msdrycksförsäljningslagen (1954:521)att ulminutering av sådana drycker får vägras bl. a. den som är upptagen påsärskild 1975/76:113 27 förteckning, den s. k. spärtlislan. Spärrlislan handhas avriksskatteverket, som också för elt särskilt straffregister över fylleri ochandra alkoholbrotl (se vidaie avsnitt 2.9). På listan upptas delsalkoholmissbmkare efler beslul av nyklerhelsnämnd. dels också under närmareangivna fömtsättningar personer som har gjort sig skyldiga till vissaalkoholbrotl. De broll som del här är fråga om är olovlig försäljning ellerolovligt innehav av msdryc-ker, försök eller medverkan lill sådant broll,olovligt tillhandagående med alkoholhaltiga drycker åt vissa för vårdomhändertagna m.fl. saml Irafik-nyklerhelsbroll och fylleri. I fråga omtrafiknyklerhelsbroll och fylleri gäller att upptagande på spärrlista skallske när någon enligt lagakraftägande dom har gjort sig skyldig lill sådanlbroll . Den som i etl sådanl fallhar lagils upp på spärtlisla avförs därifrån efler . Enligl 20 §rusdrycksförsäljningslagen är del förbjudet för annan att såsom ombud eller pådärmed jämförligt sätt skaffa rusdrycker åt person som är uppförd påspärtlisla. 2.9 Registrering av fylleriförseelser FyUeriförseelser och vissa andrabroll med anknytning lill alkohol registreras f. n. i etl centralt register,del s. k. särskilda slraffregistret, vilkel tidigare fördes avkontrollstyrelsen men numera handhas av riksskatteverkel. Föreskrifler omdelta register finns i kungörelsen (1955: 512) om skyldighet att meddelauppgifler lill och kungörelsen (1955:513) om särskiltstraffregister rörande fylleri och vissa andra brott. Vidare finns en särskildkungörelse (1961:186) om skyldighet att inhämta uldrag ur registret. Registreringen avser lagakraftvunnadomar som gäUer vissa angivna brott. Hit hör fylleri och militärt fylleri samlvidare de mililära brotten övergivande av post och onykterhet i tjänsten underfömtsättning atl personen i fråga varit bemsad så all del framgått av hansåtbörder eller tal. Vidare registreras vissa brott mol msdrycksförsäljningslagen,ölförsäljningslagen (1961:159), lagen (1961:180) om tillverkning av sprit ochvin samt lagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit och alkoholhaltigapreparat. I registret antecknas också brott som avser olovligt tiUhandagå-endemed alkoholhaltiga drycker åt vissa för vård intagna m. fl. Slutiigen skerregistrering beträffande trafiknykterhetsbrott. På samma sätt som domarregistreras godkända strafförelägganden och förelägganden av ordningsbot samllagakraftvunna beslul i discipUnmål. Undertättelser tillriksskatteverket för registrering i nu angivna hänseenden lämnas av RPS. Närdet gäUer domar av allmän domslol och beslul i disciplinmål gmndar sigundertältelsema på uppgifter som RPS i sin tur har erhåUit enligl föreskrifternai kungörelsen (1970:517) om rättsväsendets informationssystem(Rl-kungörelsen). F. n. är undertällelsesyslemel 1975/76:113 28 uppbyggtpå del säuel all från RI erhåller maskinellt framställdablanketter med uppgift om domar och beslut saml godkända slraff- ochordningsförelägganden av sådant slag som skall antecknas i registret. Fömtom uppgifter om brott skall i slraffregistretockså antecknas vissa beslut av länsrätt i ärenden angående tvångsinlagning påallmän samt nykierhetsnämnds beslulvarigenom någon har ställts under övervakning enligt Nvl. Vidare åligger deldirektör eller föreståndare för allmän atlför registrering lämna uppgift när någon las in eller frivilligt ingår påanstalten, överflyttas från en anstalt lill en annan eller skrivs ut frånanstalten. Utdrag av registret får lämnas när del begärs avvissa särskilt angivna myndigheler, bl. a. domstolar, åklagar- ochpolismyndigheter, länsstyrelser och länsnyklerhetsnämnder. Om det beträffandeen person som har tagits upp i registret inle under en sammanhängande lid har inträffat något som skall redovisas i registret, las äldreuppgifter med i registerutdrag bara om det finns särskilda skäl. Under vissafömtsättningar får uppgifter från registret lämnas ut för vetenskaplig eUerdärmed jämförlig undersökning. Härom finns föreskrifter i kungörelsen(1971:316) om utlämnande för forskningsändamål av uppgifter om brott m.m. Skyldighel all införskaffa utdrag avslraffregistret föreligger för domslol eller åklagarmyndighet innan någon fällslill ansvar för vissa angivna broll mot msdrycks- och ölförsäljningslagama,lagen om tiUverkning av sprit och vin saml lagen om försäljning av teknisksprit och alkoholhaltiga preparat. Även i andra brottmål skall utdrag avregistret inhämtas när del finns anledning därtill. I mål om förvandling avböter skall utdrag införskaffas, om erforderliga uppgifter inle kan erhållaspå annat sätt. Uppgifter och anteckningar som hör till detsärskilda slraffregistret är underkastade sekretess enligl 11 § lagen(1937:249) om inskränkning i rätten all utbekomma allmänna handlingar(sekretesslagen). Belräffande innehavare av körkort, trafikkorl elleriraklorkort registreras som förul berörts fylleriförseelser enligt 126 §körkorlskungörelsen också i körkortsregistrei. Registreringen sker på gmndvalav domar, beslul i disciplinmål och godkända slraff- ellerordningsbotsförelägganden. I körkortsregistrei sker anteckning även beträffandede mililära brotten övergivande av post och onykterhel i Ijänslen, underfömtsättning all personen i fråga vid brottet varit bemsad så att del framgåttav hans åtbörder och tal. I registret antecknas vidare brott mol lagen omslraff för vissa trafikbrott och, med vissa begränsningar, andra broll vidförande av motordrivet fordon. Dessuiom antecknas brott molnarkotikastrafflagen (1968:64) och mol lagen (1960:418) om straff förvamsmuggling i fråga om narkotika saml vissa allvarligare brott mol BrB underförutsättning all an- 1975/76:113 29 nanpåföljd än böter har ådömts. Dessa registeruppgifter ingår ikörkorts-registrets s. k. belaslningsdel. I körkortsregistrei skall också tas in vissabelaslningsuppgifter som inte avser brott. Registrering skall sålunda ske avuppgifler från nykterhets-nämnd angående beslut om övervakning enligl Nvl elleransökan om intagning på allmän . Vidareregistreras underrättelser från nykterhetsnämnd om alt rätten för viss personatl inneha körkort, trafikkorl eller traktorkort bör omprövas samt anmälan frånpolismyndighet all anledning finns lill återkaUelse.