prop · FZ03209 · 1975-12-31 00:00:00 — En fackförening har t, ex, i mycket storuisträckiiing ekonomiska syften men tjänar uppenbariigen samiidigi lill attstärka sina medlemmars slällning också i opinionsbildningshänseende. Jag kandärför inle finna annat än all uiredningen har gett föreningsfriheten enlämplig omfallning. Delbör i sammanhanget påpekas att de formkrav som för skilda lyper Prop.1975/76:209 113 avföreningar ställs upp i lagarna om ekonomiska föreningar, akiiebolag osv. inlekan anses som begränsningar av föreningsfriheten. Som grundlagberedningenframhöll i SOU 1972:15 (s, 157) har dessa regler till funktion all ange derättsliga ramarna för dem som vill begagna en särskild juridisk konslruklionsom innebär särskilda fördelar i form av ansvarigheisbegräns-ning,minoriletsskydd osv. Till den del denna lagsliftning ärav civilräitslig nalurfaller den f ö, redan på grund härav uianför det område som berörs av detföreslagna rättighetsskyddet. Inte heller den typ av näringsreglering sominnebär att viss verksamhet - t, ex, bank- eller försäkringsrörelse - färdrivas endasl i föreningform av vissl slag kommer i konflikt med skyddet förföreningsfriheten, Självfallel kan inle heller föreskrifter som t, ex, ställerupp krav på tillstånd för bedrivande av viss näringsverksamhet an.ses sombegränsningar av föreningsfriheten även om verksamhel av berört slag lill följdav andra beslämmelser kan bedrivas endasl av akiiebolag eller annan förening.Än mindre kan den här föreslagna besiämmelsen lolkas så all verksamhel som ärbrottslig om den bedrivs av en enskild person skulle vara friad mol ingrepp omden i stället bedrivs i föreningsform. Vad som är förbjudet äratt ställa upphinder mot att viss i och för sig lovlig verksamhet alls bedrivs genomsammanslutning. Enligt uiredningen föreligger f n, inle någon annanbegränsning av den positiva föreningsfriheten än strafföeslämmelsen om olovligkårverksamhet i 18 kap, 4 ij . Med hänsyn till vårakonveniionsålaganr':'n sägs del emellertid vara lämpligt att öppna möjlighetlill lagstiftning också mol eventuella rasistiska föreningar. På grundval avdessa överväganden föreslår utredningen alt föreningsfriheten skall kunnabegränsas för all motverka enskild verksamhel av militär eller liknande natureller för all motverka förföljelse av folkgrupp av viss ras, med viss hudfärgeller av vissl etniskt ursprung. Jag delar utredningens uppfattning att bestämmelsenom straff för olovlig kårverksamhet innebären begränsningav föreningsfriheten iden uiformning denna föreslås (a, JK har ifrågasatt om det är nödvändigt att göra ettsärskilt undantag för rasistiska föreningar. Enligt JK tvingar lagstiftningenom hets mot folkgrupp och olaga diskriminering eventuella föreningar medrasistiski program lill passivitet. Del krav som i omavskaffande av alla former av rasdiskriminering ställs upp på lagstiftning somogiltigförklarar eller förbjuder organisationer av sådant slag kan därför ipraktiken anses i allt väsentligt uppfyllt. För egen del är jag närmast benägen all instämmamed JK vad gäller frågan om förhällandel mellan gällande svensk räll ochrasdiskrimineringskonventionens krav. Som jag anförde i samband med allkonventionen godkändes av (prop, 1970:87 s, 64) uppnår man genom denlagsliftning som har nämnts av JK i viss mån samma effekt som med ell uttryckligtförbud mot rasistiska organisationer och mol dellagande i sådana Prop.1975/76:209 114 Organisationer,Det förhåller sig emellertid å andra sidan så all konven-tionslexten uppenbarligennärmast tar sikte på en lyp av lagsliftning som skulle innebära en begränsningav den i RF fastslagna föreningsfriheten av ungefär samma slag som denbegränsning som ligger i straffsladgandel om olovlig kårverksamhet. Manbörenligt min mening undvika att utforma grundlagen så all det kan hävdas altdenna lägger hinder i vägen för ett fullständigt uppfyllande av Sverigeskonventionsålaganden,och Jag vill därför förorda att RF som utredningen harföreslagit uttryckligen gör undantag också för lagsliftning mol rasistiskaföreningar. Jag föreslår således inle någon ändring i sak iulredningens förslag till beslämmelse om begränsningar i föreningsfriheten. Jagvill däremot förorda all bestämmelsen ulformas på ell sådani sätt att detklarare än i utredningens förslag framgår all den inle avser annan lagstiftningän sådan som direkl gäller sammansluiningar, Besiämmelsen bör enligl min meningutsäga att föreningsfriheten får begränsas endast såvitt gällersammanslutningar vilkas verksamhel är av militär eller liknande nalur ellerinnebär förföljelse av folkgrupp av viss ras, med viss hudfärg eller av vissletniskt ursprung, Enligl 2 kap, 1 t; 6 RF ulgörs religionsfriheten aven frihet att sammansluta sig med andra lill trossamfund och att ulövareligion. Utredningens förslag sägs innebära all religionsfrihelen utvidgaslill alt avse frihet alt bilda också andra religiösa sammanslutningar äntrossamfund men att den i övrigi bibehålls oförändrad, Religionsfrihelendefinieras av utredningen som frihet att ulöva religion och att sammanslutasig med andra för religiös gemenskap. Utredningens förslag öppnar inle någramöjligheler lill begränsning av den på della sätt beskrivna religionsfriheten. Uppgiften alt utforma grundlagsregler lill skyddför religionsfrihelen är förbunden med särskilda svårigheter vilka har singrund i den omständigheten att denna frihel såsom den vanliglvis uppfattasinnehåller belydande momeni av andra fri- och rättigheter, Religionsfrihelenanses t, ex, normalt innefatta inte bara en frihet att hysa viss religiösövertygelse och att enskill utöva religion utan också frihel alt sprida och tadel av religiös förkunnelse, all anordna och della i gudstjänster samt attbilda och medverka i religiösa sammansluiningar. som del är angelägelall bereda dessa särskilda inslag i religionsfriheten ett lillfredsslällandeskydd är del .självklart alt reglerna om religionsfriheten inte får hindra attde bestämmelser som i allmänhel gäller fiir begränsning av yttrande-,informations-, mötes-, demonstrations- och föreningsfriheterna är tillämpligaockså när dessa friheter Utövas i religiösa sammanhang. Det är t, ex, angelägetalt underen epidemi kunna hindra sammankomster där smitta kan spridas vare sigdet är fråga om gudstjänster, teaterföreställningar eller politiska möten.Ärekränkande yttranden måste, för att ta ett annat exempel, kunna beivrasockså när de fälls i religiösa sammanhang, och rasistisk verksamhet skallgivetvis kunna hindras också när den till äventyrs bedrivs under religiöstäckmantel. Underremissbehandlingen har riktats viss krilik mol ulredningens förslag Prop.1975/76:209 115 avinnebörd att detta inte tillräckligt klart ger uttryck föratt de begränsningarsom i allmänhet fär ske i yttrandefriheten, mötesfriheien etc, lar göras ocksånär dessa friheter utnyttjas i religiösa sammanhang. De kritiska remissinsiansernaföreslår att religionsfrihelen liksom övriga positiva opinionsfriheter görsbegränsningsbar, Enligl min mening finns del vissl fog för densålunda framförda kritiken. Uppgiften att ge en klar bild av grundlagsskyddetsomfallning och innehåll försvåras ytteriigare av att de allmänna begränsningarsom gäller för människors handlande i samhället i vissa fall kan komma allberöra åtgärder som uppfattas som utövande av religionsfrihelen. En i allmänhelslrafföar handling skall t, ex, inle vara skyddad bara därför all denförekommer i religiöst sammanhang. Jag ålerkommer lill det nu nämnda problemet,vilket är gemensamt för flera av fri- och rättigheterna, i specialmotiveringentill 2 kap, 12 tj. Del är således tydligt att utredningens förslagtill skydd för religionsfrihelen kan leda lill en felaktig uppfattning omskyddets styrka. Det kan av denna anledning hävdas att en reglering som innebäralt religionsfriheten görs begränsningsbar skulle ge en riktigare bild avrättsläget på områdei. Det förhåller sig å andra sidan så all de moment ireligionsfriheten som inle hämtar inslag från övriga opinionsfriheier-främst frihetenlill enskild religionsutövning - inte bör kunna underkastas några särskildabegränsningar. Del finns inte heller någon anledning att tillåta sådanabegränsningar av religionsfriheten som utgörsav inskränkningari rätlenaltyttrasig,tadel av yttranden, anordna och delta i möten eller alt bildasammanslutningar just i religiösa sammanhang. Jag delarav denna anlednmgulredningens uppfattning att den positiva religionsfrihelen bör beredas ettabsolut skydd, I syfte att förtydliga regleringens innebörd föreslårjag alt det moment som utgörs av frihel att sammansluta sig med andra förreligiös gemenskap får utgå ur definitionen av religionsfriheten och att detförsta ledet i stället utvidgas till att avse frihet att ensam ellertillsammans med andra utöva sin religion. Genom dessa ändringar förebyggs detmissförståndet att eventuella allmänna begränsningar av föreningsfriheten inleskulle gälla för religiösa sammanslutningar, som det klargörs attreglerna om religionsfrihelen hindrar regler som riktar sig enbart motreligiösa sammanslutningar eller sammankomsler. Utredningens förslag innebäratt tillämpningsområdetförde negativa opinionsfriheter som f n, regleras i 2 kap, 2 tj - de negativayttrande-, förenings- och religionsfriheterna - begränsas i förhållande lillgällande rätt på så sätt att skyddel kommer all avse de från demokratisksynpunkl särskill centrala delarna av dessa friheter. Del blir härigenommöjligt att hell förbjuda begränsningar av dem. En nackdel med den föreslagnalösningen är visserligen alt den öppnar ett något större utrymme än dennuvarande reg- 1975/76:209 116 leringen för delegering av normgivningskompetens lillregeringen. Enligt min mening måsle emellertid denna omständighet anses vägaläll i jämförelse med den avsevärda förstärkningen av skyddel för de nuavsedda friheterna i övrigt. Jag förordar därför alt regleringen i denna delutlbrmas i enlighet med de riktlinjer som har föreslagits av uiredningen. Den negativa yttrandefrihetenbeskrivs f n, i 2 kap 2 tj RF så alt varje medborgare är skyddad mol allmyndighet tvingar honom att ge sina åsikter till känna. Detta skydd kan somövriga i 2 kap, angivna fri- och rättigheter begränsas genom lag, Uiredningenföreslår att del skyddade områdei skall begränsas till all avse tvång alt getill känna åskådning i politiskt, religiös! eller annal hänseende men allgrundlagsskyddei i gengäld skall vara absolut. Begränsningen av bestämmelsenslillämpningsområde i förhållande lill gällande rält har i huvudsak åstadkommitsgenom att ordet "åsikter" har ersatts med "åskådning". Medåskådning sä'ger sig uiredningen förslå eu någoi så när sammanhängande komplexav åsikter inom ell vissl område. Jag delar uppfallningen att man i huvudsakfår lill slånd en lämplig avgränsning av del skyddade området genom denföreslagna terminologiska förändringen, ,\ii behålla den nuvarande regeln mengöra denna absolut skulle som JK framhäller i sitt remissyttrande bl, a,medföra all reglerna om vittnespliklen kom i strid med grundlagen, JKkriliserar emellertid ulredningens beskrivning i motiven av innebörden i ordelåskådning, Enligl JK bör den av uiredningen föreslagna regeln endast avsesådana områden där begreppel åskådning är ett naturiigt uttryck för de åsikteren person omfattar. Detta ärenligt JK fallel i religiösa sammanhang. Även ipolitiska sammanhang sägs det vara normall att använda ordet åskådning, JKförklarar däremot att t, ex, en begäran av invånarna i ett radhusområde att hastighetenpå galor inom området skall begränsas , inie kan anses varauttryck fören åskådning, även om kravei skulle vara ell uttryck för en åsiklbland många andra i fråga om trafiksituationen inom området eller beiriiffandetrafik över huvud tagel. Som ell griinsfall nämner JK vetenskapliga läror ochsyslem som bygger på en rad sammanhängande rön och slutsatser, t, ex, inomastronomi eller medicin. Också i sådana fall sägs del vara naturligt alt iblandtala om åskådning. Jag vill för egen del ansluta mig till dessa uttalanden avJK. Nära besliiktacl med skyddet fördennegativa yttrandetYiheien aren föreslagen bestämmelse om skydd mol i v å n gall della i möte, d e m o n s 1 r a 1 i o n ellerannan o p i n i o n s y 11 r in g , Inte heller della skydd, vilkel saknar motsvarighet i gällande rätt. kanbli föremål för begränsningar, Ulredningens förslag i denna del har inieföranlett några invändningar från remissinstansernas sida. För egen delanserjag alt en bestämmelse av ifrågavarande slag innebär en betydelsefullförstärkning av räiiighetsskyddei, och jag ansluter mig därför i princip tillutredningens förslag. Grundlagsskyddet bör emellertid inte avse också tvång attdelta i "möten", I Prop.1975/76:209 117 motsatstill utredningen kanjag nämligen inte finna annat än att användandet av dettauttryck, om därmed skall förstås sådana sammankomster som omfattas av skyddetför den positiva mötesfriheien, kommer alt fä lill följd alt grundlagsregelndrabbar också t, ex, det tvång att närvara vid lektionersom följeravskolplikten. Den skyddseffekt som avses med utredningens förslag torde uppnåstill fullo även om ordet "möte" inte las in i grundlagsiexten. Motbakgrund av vad Jag har anfört i del föregående om förhållandet mellan de olikapositiva opinionsfrihelerna förordar jag vidare all bestämmelsen ulformas såalt den inte ger intryck av att deltagande i en demonstration i första handskall ses som en form av yttrande. De negativa förenings- och religionsfriheternaskyddas f n, genom en beslämmelse i 2 kap, 2 tj RF enligl vilken varjemedborgare är skyddad mol all myndighei tvingar honom att tillhöra föreningeller trossamfund. Liksom i fråga om den negativa yttrandefriheten innebärutredningens förslag här alt det skyddade området begränsas men all skyddet istället görs absolut. Utredningen föreslår all skyddet skall avse tvång alttillhöra trossamfund, politisk sammanslutning eller sammanslutning för annanåskådning. Med hänsyn till att reglerna om medlemskap i enliglutredningen får anses slå i strid med den föreslagna bestämmelsen föreslåsensärskild övergångsbestämmelse i detta hänseende. Jag anser också här all den av uiredningen valdatekniken är lämplig och förordar all förslaget genomförs. Med anledning avvissa uttalanden under remissbehandlingen vill Jag framhålla all jag delarulredningens uppfattning om behovet av en särskild övergångsbestämmelse förreglerna om medlemskap i , Uiredningen föreslår att ett förbud molåsiktsregistrering skall föras in i RF, Den föreslagna bestämmelsen i ämnelinnebär all ingen medborgare lar ulan eget samtycke antecknas i regisler enbartpå grund av sin politiska åskådning. Jag ansluter mig lill ulredningens uppfattning allåsiktsregistrering ulan anknytning till befarade brottsliga handlingar inteskall la förekomma men att å andra sidan sådan registrering av säkerhetsriskersom f n, görs i det s, k, inle kan undvaras som ett led i skyddelfördel demokratiska samhällsskicket. Del måste anses vara värdefullt all deyttersta gränserna för del allmännas möjligheter all registrera medborgarnaspolitiska åsikter klart anges i grundlagen, I likhei med uiredningen anser jag att den registreradessamtycke bör medföra all grundlagens registreringsförbud förlorar sin verkan.Del är som utredningen framhäller uppenbariigen nödvändigt alt kunna ange olikapersoners politiska hemvist i förteckningar över kandidater i politiska va!och över ledamöler i politiska församlingar. Datainspektionen har riktat den invändningen motden föreslagna bestämmelsen att denna enligt sin ordalydelse inle utesluteratt man i anslutning till självständigt beskrivna moment i exempelvistaxeringsregisler. 1975/76:209 118 socialregislerm, m, medger registrering av politisk åsikt. Jag kan inte finna annat än alldenna krilik har visst fog för sig, Enligl min inening undviker man lättast denav datainspektionen påtalade tolkningen, om man i stället föratt förbjuda attnågon aniecknas i regisler enbart pågrund av sin politiska åskådningföreskriver att anieckning om medborgare i allmänt register inte får grundasenbart på sådan omständighet. En regel av denna lydelse innebär bl, a, alt ettregisler däi' en person finns antecknad på någon grund som saknar varje sambandrned politisk åskådning inle fär kompletteras med en anteckning om denregistrerades åskådning i sådant hänseende, I detta fall får en anteckning avsenast nämnt slag nämligen anses vara hell självständig och därmed grundadenbart påden antecknades åskådning. Bestämmelsen utgör däremoi inte någolhinder mot att anteckningar t, ex, om partitillhörighet tillförs ett regisleröver personer som på andra grunder än enbart sin politiska åskådning kanbetraktas som säkerhetsrisker. Grunden för anteckningen är i detta fall altvederbörande med hänsyn till samtliga förekommande omständigheter anses utgöraen sådan risk. Gällande rätt innehåller inte något mot enskildariktat förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti och något sådantförbud har heller inte föreslagits a' utredningen. Jag finner inte anledningatt inta någon annan ståndpunkt. Det kan emellertid finnas anledning all någolkommentera ett ultalande i frågan som under remissbehandlingen har gjorts avjuridiska fakulteten vid . Enligt fakulteten har de fackliga organisationernaunder i allt större utsträckning kommii att fullgöra uppgiftersom har legat på traditionella statliga organ. De organisationer somharerhållit sådana offentiigrättsliga uppgifter torde enligl fakulteten redanpå grund av det gentemot det allmänna rikiade förbudet all tvinga nägon alttillhöra sammanslutning för politisk åskådning vara förhindrade att fattabeslut alt kol-lekiivanslula sina medlemmar till politiskt parti. Jag kan medanledning av delta uttalande inledningsvis påpeka all jag kommer att behandlafrågan om vad som i rättighetsregleringen skall förslås med uttrycket "delallmänna" under rubriken lill 2 kap. Jag vill emellertid redan härframhålla det orimliga i att på grundval av de senasie årens ulveckling på delar-betsrältsliga områdei hävda att de fackliga organisationerna numera i vissutsträckning skulle framträda som företrädare för det allmänna gentemot deenskilda medborgarna, bland dem de egna medlemmarna. Den omständigheten altorganisationerna har fått vidgade möjligheler att föra förhandlingar ochträffa avtal på den offentliga delen av arbetsmarknaden och att de i vissa fallkan utse företrädare i olika organ inom myndigheterna måste tvärtom uppfattasså att organisationerna har fått ökade möjligheler att företräda sinamedlemmars - alltså enskilda personers - intressen gentemot det allmänna. Detär således uppenbart all det av mig förordade skyddet för den negativaföreningsfriheten inte innebär någon begränsning av fackföreningarnasmöjligheter att fatta beslut. 1975/76:209 119 14.4Det materiella skyddet för de "kroppsliga" fri-och rättigheterna Grundlagsregler om de "kroppsliga" fri-och rältigheterna fungerar i betydande utsträckning som en förstärkning avskyddel för opinionsfrihelerna. Det är t, ex, tydligt att föreskrifter som värnarden enskildes rörelsefrihet indirekt skyddar också hans möjligheler alt utövasin yttrandefrihet, demonstrationsfrihet etc. Det är emellertid uppenbart attbestämmelserna om de kroppsliga fri- och rältigheterna har verkan även utanfördet område som avser skyddet för demokratin. De ger också uttryck för denrespekt för den enskilda individens integritet som är utmärkande för etträttssamhälle, Beslämmelser lill skydd för de kroppsliga fri- ochrättigheterna åierfinns f n, på skilda slällen i RF, 1 2 kap, 1 t; 7 finner manen bestämmelse om den enskildes rörelsefrihet, och i samma kapitels 3 ij hartagits in föreskrifter om skydd mot kroppsvisitation eller annal påtvingatkroppsligt ingrepp, mot husrannsakan och intrång i brev-, post- och teleförbindelsersaml mol hemlig avlyssning, 1 8 kap, 1 ij förbjuds bl, a, normgivning sommedger dödsstraffeller landsförvisning av svensk medborgare. kompletteras av en regel som i betydande ulsträckning förbjuder normgivningsom möjliggör berövande av svenskt medborgarskap. Rörelsefriheten och det skydd som avses i 2 kap, 3tj RF får begränsas men endast genom lag, Normgivningsförbuden i 8 kap, 1 § ärabsoluta. De nu nämnda fri- och rättigheterna återfinnssamtliga i utredningens förslag. Till de icke-begränsningsbara rättigheternahar vidare fogals förbud mot lorlyr, kroppsstraff och medicinsk påverkan isyfte alt tvinga fram uppgifier eller hindra yttranden. De begränsningsbara kroppsliga fri- ochrättigheterna skyddas enligl utredningens förslag dels genom de allmännakraven all en rättigheisbegränsning inte får gå längre än vad som ärnödvändigt eller utgöra ett hot mot den fria åsiktsbildningen, dels genomförbuden mol åsikts-, ras- och könsdiskriminering, Uiredningen har däremoiinle funnii del möjligt all på della område begränsa lagstiftarenshandlingsfrihet med hjälp av sådana upp-räkningarav tillåtnabegränsningsändamål som föreslås i fråga om de positiva opinionsfriheterna. Den av utredningen föreslagna avgränsningen av detområde som skall skyddas genom grundlagsregler om kroppsliga fri- ochrättigheter har i allmänhet godtagils under remissbehandlingen, 1 vissayttranden haremellertid framförts önskemål om kompletteringar, RF:s rättighelsreglering bör enligt min meningutformas så att den i huvudsak inte omfattar andra regler än sådana som måsteanses vara av grundläggande belydelse för det demokraliska styrelseskicketeller för den enskildes personliga frihet och säkerhet, Ulredningens förslagtill skydd för de kroppsliga fri- och rättigheterna får anses stå i godöverensslämmelse med denna grundsals. och jag vill därför inle förorda någonutvidgning av del skyddade områdei utöver vad utredningen har föreslagit. Prop.1975/76:209 120 enremissinsians har fönjrdai låta RF innehålla förbud mot sådana företeelser somslaveri, iräldom och frihetsberövande på grund av oförmåga att fullgöra avtaladförpliktelse skulle t, ex, uppenbarligen inte innebära någon reell förstärkningav skyddet för den enskilde. Andra regler som har föreslagits underremissbehandlingen är så oklara lill sin innebörd att de av denna anledninginte kan lämna något verkligt bidrag till rättighetsskyddet. Till dennakategori hör regler om förbud mol omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning och mot kollektiv utvisning av utlänningar. Inte hellerverkningarna av ett sådani förbud mot att enskild mot sin vilja utsätts förmedicinska experiment som har föreslagits av ell par remissinstanser kan förutsesmed lillfredsslällande grad av klarhet. Ett förbud av delta slag kan 1, ex, fåden oönskade effekten att det hindrar en person, som lill följd av svår sjukdominte kan avge någon viljeförklaring, från alt räddas lill livet med hjälp av endittills oprövad operationsmetod. Med hänsyn till all del ofta förekommer ellinslag av experimenterande i medicinsk verksamhet så lill vida att någonfullsländig förhandskunskap om resultatet av en viss behandling inte är förhanden, skulle ett sådant förbud i själva verket kunna bli ell hinder motframsteg på del medicinska områdei och mot en ändamålsenlig sjukvård. Jag delar utredningens uppfaltning att det inle ärmöjligt alt gå längre i fråga om förslärkningen av skyddet för de i RF nämndakroppsliga fri-och rättigheterna än som har gjorts i dess förslag. De problemsom möler i delta sammanhang kan belysas genom ett resonemang med utgångspunkti grundlagsregeln om skydd för rörelsefriheten. Den vanligaste formen avbegränsning av denna fiihel utgörs av föreskrifter om frihetsstraff på grund avbrotl. Sådana föreskrifter finns inom de fiesta områden för mänsklig aktivitetoch tjänar ett stort anlal olika syften. Del är uppenbariigen inle göriigl alli en grundlagsregel med någon grad av konkreiion ange alla de ändamål för vilkabegränsningar av rörelsefriheten av här avsett slag skall få göras nu och iframtiden.