prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — bolagetoch översändas till aktieägare som begär det. Avges flera delårsrapportergäller bestämmelserna samtliga rapporter. Jag vill i dettasammanhang tmderstryka att, i fråga om bolag, vilkas aktier är föremål för meromfattande handel främst de s. k. börs- och listbolagen alla parter påaktiemarknaden måste få möjlighet att erhålla information . Det ärmycket otUlfredsstäUande, om aktieägarna eller vissa av dessa får del avrapporten, innan publicering skett i pressen. Någon särskild lagbestämmelsehärom har jag dock inte funnit erforderlig. Föratt tillgodose offentiighetsintresset föreskrivs också i andra stycket attdelårsrapport skall insändas tUl registreringsmyndigheten. Insänd rapport skallomfatta sådan tidsperiod som anges i första stycket tredje punkten dvs. minsthälften och högst två tredjedelar av räkenskapsåret. Endast denna rapportbehöver skickas till registreringsmyndigheten. Iakttar bolaget inte detta kanregistreringsmyndigheten enligt 19 kap. 2 § föreskriva vite. Rapporten skall sändas tUlregistreringsmyndighelen efter rapporlperiodens utgång.Rapporten måste alltså föreligga färdig inom denna frist. Majoriteten avdelårsrapporterande börsbolag uppfyller redan detta tidskrav. Jag har inteansett möjligt att skärpa kravet. Tiden är betydUgt kortare än denperiod som normalt slår till förfogande mellan ett räkenskapsårs slut ochutgivandet av årsredovisningen. Vid en jämförelse med årsredovisningar bör emellertidbeaktas, att kraven på delårsrapport är väsentligt lägre, att delårsrapporteninte skall granskas av bolagets revisorer och att den medgivna möjligheten förstyrelsen att uppdra åt verkställande direktör att avge rapporten också kannedbringa den erforderliga liden för atl göra i ordning rapporten. Paragrafen,som motsvarar 10 § i fondbörs- och samarbetsutredningens förslag, anger vilkauppgifter som skall ingå i en delårsrapport. Jag har i avsnitt 11.3.4redovisat utredningamas förslag att delårsrapporten skall innehålla dels enöversiktlig redogörelse för rapportperioden avseende verksamheten, resultatetav denna, investeringar samt förändringar i likviditet och finansiering, delsexakta uppgifter om bl. a. omsättningssumma, olika intäkter och kostnader samtkassabehållning och antalet anstäUda. Flera remissinstanser, bl.a. KF, , kommerskollegium, LRF, auktoriserade revisorer och , har från olikautgångspunkter riktat kritik mol den föreslagna uppräkningen av olikabeloppsuppgifter och framhållit atl en sådan, bortsett från uppgift omomsätlningssumma, saknar egentiig betydelse. Jaghar i den allmänna motiveringen (avsnitt 13.9) tagit den ståndpunkten alt iprincip en beloppsuppgift om resultatet bör krävas. EnUgt min mening bör vidarekrävas ätt omsättningssumman redovisas. Därmed har de väsentligasteupplysningarna lämnats. Jag delar remissinstansernas uppfattning alt det äronödigt att kräva detaljerade uppgifter om finansiella intäkter och kostnaderoch om vinster och förluster på avyttring av anläggningstUlgångar och andraextraordinära intäkter och kostnader m. m. Medhänsyn lill branschspecifika förhållanden och redovisningsproblem bör iundantagsfall kravet på exakt beloppsuppgift avseende resultat kunna efterges. Jagbilräder utredningarnas förslag om en översiktlig redogörelse för verksamhetenm. Iförsta stycket föreskrivs i enlighet härmed till en början alt i delårsrapportskall lämnas en översiktlig redogörelse för verksamheten ochresultatutvecklingen i denna samt för investeringar och förändringar ilikviditet och finansiering . Bestämmelsemai 9 § första stycket första punkten om förvaltningsberättelsens innehållgäller i tillämpliga delar för delårsrapport. Detta ger ramen för beskrivningenav hur verksamheten fortskridit. Obligatoriskt skall sålunda upplysning lämnasom alla för bedömningen av bolagets resultat och ställning viktiga förhållandensamt händelser av väsentlig betydelse för bolaget, även om de inträffat efterrapportperiodens slut. Elt kvalitativt uttalande om resultatutvecklingen tordevara tUlfyUest. Denöversiktliga redogörelsen om investeringar bör behandla större beslutade,pågående eller avslutade investeringar. Om möjligt bör uppgifter som belyserresp. investerings effekt på den totala kapaciteten lämnas och beräknadlidpunkt för idrifttagande m. m. anges. Likviditets-och finansieringsförändringar skall också redovisas. Vad angår finansieringinnebär detta bl. a. alt upplagande av störte lån, genomförd aklieemission m.m.skaU anges. Redogörelse för förändring i bolagets likviditet skall lämnas iform av elt kvalitativt uttalande, varvid jämförelse med förhållandet vidföregående verksamhetsårs slut skall ske. Vidsidan av den beslcrivande redogörelsen skall enligt första stycket också lämnasbeloppsuppgift om omsättningssumma och resultat före bokslutsdispositioner ochskatt . Omsättningssumman uppges bratto, om dispensenligt 6 § första stycket inte erhållits. Pågrund av särskilda skäl, som jag exemplifierat i avsnitt 13.9, kan detförekomma att vissa bolag inte under löpande räkenskapsår kan prestera ett fuUständigtunderlag för resultatberäkningen. För sådana fall ges i stycket möjlighet attlämna en uppskattad, ungefäriig beloppsuppgift. Om en resultaträkning inte kanuppgöras för perioden, bör uttalandet i rapporten om resultatutvecklingengöras mer utförUgt. Andrastycket, som är hämtat från 11 § i fondbörs- och samarbetsutredningarnasförslag föreskriver att för sådana koncemer som avses i 10 kap. 3 § fjärdestycket, delårsrapport skall avges för koncemen. Moderbolag i sådan koncernskall alltså ulöver uppgifter om moderbolaget lämna motsvarande informaiion omkoncemen. Beloppavseende koncemen skaU naturUgtvis anges med hänsyn tagen tillkoncernföretagens interna mellanhavanden. Erinran härom har intagits istyckets andra punkt. Idelårsrapporten bör information om koncernen lämpligen för undvikande avfeltolkningar redovisas för sig och alltså klart skild från den som avsermoderbolaget. Utredningarnasförslag upptar i anslutning till bestämmelsema om delårsrapport i koncern enundantagsregel för de fall då utiändska dotterbolags andel av koncernensförsäljning överstiger en fjärdedel. I sådana fall krävs bara koncernuppgift omomsättningssumma, bruttoinvesteringar, Ukvida medel samt antal anställda.Någon allmän redogörelse för verksamheten, investeringarna etc. behöver intelämnas för koncemen som helhet. Utredningarna motiverar undantaget med svårigheteratt inom föreslagen tvåmånaderstid få fram erforderliga uppgifter från deutländska företagen. Detta ståndpunktstagande har kritiserats av ett parremissinstanser däribland och . Iremisskritiken pekas bl. a. på att begränsningen förringar delårsrapportensinformationsvärde och att den information det är fråga om bör kunna lämnas avintemationellt verksamma koncerner i varje fall i den mån det inte blir frågaom siffermässiga preciseringar. Föregen del vill jag först framhålla, att det är angeläget att få informaiionbeträffande internationellt verksamma koncemer. Den översiktliga redogörelsesom krävs enligt 13 § första stycket måste utan svårighet kunna lämnas även avsådana koncerner. Det torde även vara möjligt att lämna beloppsuppgifterrörande omsättning och ofta nog rörande resultat. Skulle sistnämnda uppgiftinte kunna lämnas, ger 13 § första stycket utrymme för en ungefärligbeloppsuppgift. Under sådana omständigheter anser jag att den av utredningamaförordade undantagsbestämmelsen bör slopas. Iparagrafen föreskrivs, i överensslämmelse med 9 § i fondbörsutredningens ochsamarbetsutredningens förslag, att delårsrapporten skall innehålla uppgifterför molsvarande period föregående år. Använda termer och begrepp bör enligtparagrafen överensstämma med dem som använts i senast framlagda årsredovisning. Genomdessa bestämmelser underlättas bedömningen av resultatutvecklingen ochanvändningen av delårsrapporten som kontroUinstmment förprognoser grundade på tidigare avgiven årsredovisning. Bestämmelsema tordeinte ytterligare behöva kommenteras. Utredningamaföreslår en särskild regel om alt redovisning som avges under räkenskapsår fårbetecknas som delårsrapport endast om den innehåller de av utredningamaföreslagna uppgiftema. Jag har för min del funnit den föreslagna regelnöverflödig och därför inte tagit upp den i milt förslag. Jag vill i detlasammanhang anmärka att det får anses åligga revisorerna att i samband med sinförvaltningsrevision undersöka i vad mån avgivna delårsrapporler fyller måttet.Även om revisorema inte granskar rapporten innan den avges, kommer mandärigenom att få en kontroll av alt lagens bestämmelser om delårsrapportefterlevs. Vinstutdelning och annan användning av bolagets egendom Paragrafenär med en smärre redaktionell jämkning i första stycket överensstämmande medaktiebolagsutredningens förslag. I första stycket uttrycks,i enlighet med gällande lag, den centrala aktiebolagsrättsliga principen attbolagets tUlgångar, som i frånvaron av personligt ansvar för aktiebolagetsskulder är det enda borgenärerna har alt hålla sig till, i viss utsträckning ärundandragna aktieägamas dispositionsrätt och så till vida bundna i bolaget.Bolaget får enUgt stycket inte till aktieägarna föra över tillgångar i störreomfattning eller i annan ordning än som anges i bestämmelserna omvinstutdelning, om nedsättning av aktiekapitalet eller reservfonden och omlikvidation. Såsomhovrätten för påpekat är den av utredningen i detta sammanhanganvända formuleringen "utbetalning på aktier" mindre lyckad, efiersomuttrycket associerar närmast tUl sådana utbetalningar som står i relation tillvederbörandes aktieinnehav. Det behöver emellertid inte förhålla sig så vid enolaglig vinstutdelning. Jag har därför stannat för att använda uttrycket"utbetalning tUl aktieägama av bolagets medel" när det gäller attbeskriva de dispositioner, som får ske bara i den mån reglerna omvinstutdelning, nedsättning och likvidation medger det. Förbudetavser inte bara utbetalning i pengar ulan också överföring av annan egendom.Förbudet avser bara utbetalning tUl aktieägama i denna deras egenskap.Självfallet finris det inte något hinder för bolaget att sluta vanliga avtalmed aklieägama om köp, anställning etc. varvid aktieägaren är ätt betraktasom tredje man. Skulle någon försöka kringgå utbetalningsförbudet genom att enmer eller mindre benefik överföring tUl aktieägare maskeras som en vanligaffärstransaktion, kan emellertid bestämmelserna om olaga utbetalning i 5 § blitUlämpliga. Utbetalningsförbudetriktar sig endast mot aktieägare. Det kan emellertid påpekas att entransaktion mellan bolaget och tredje man, som stridermot bolagsverksamhetens föremål eller syfte, t. ex. en gåva eller en tillformen onerös men i verkligheten benefik rättshandling i annat fall än somanges i 6 §, är ogiltig enligt 8 kap. 13 och 14 §§. Men den kan bli giltig, omaUa aktieägare samtycker tiU den. Sådant samtycke har dock verkan endast inomramen för aktieägarnas dispositionsrätt över bolagets tillgångar, dvs. endastom transaktionen inte tar i anspråk andra niedel än sådana som bolaget kanutdela såsom vinst. Andrastycket motsvarar i sak gällande rätt. Bestämmelsen i stycket ulgår från denförutsättningen att syftet med ett aktiebolags verksamhet, om inte annat angesi bolagsordningen, är att bereda vinst åt aktieägarna. Av stycket framgår attaktieägarnas rätt tUl den efler skatt återstående vinsten kan elimineras genombestämmelse i bolagsordningen. En sådan bestämmelse kan innehålla attverksamheten skall drivas i aktieägarnas intresse på annat sätt än genom attåstadkomma vinst till fördelning mellan dem, t. ex. om syftel är att utanvinst på verksamheten köpa eller försälja varor för aktieägarnas räkning. Mensyftet kan också vara att gynna andra intressen än aktieägarnas. Det kan varapolitiskt, vetenskapligt, kulturellt, välgörande etc. Syftet kan också varablandat så att t. ex. viss del av uppkommande vinst skall användas för understödjandeav ett ideellt ändamål, medan vinsten i övrigt tUlkommer aktieägarna. Ifråga om införande, borttagande och ändring av bolagsordningsbestämmelser omsärskilt ändamål för bolagsverksamheten hänvisas till 9 kap. 15 §. Paragrafen innehållerregler om det högsta belopp som får delas ut till aktieägarna som vinst. Mot bakgrundav de skärpta koncernredovisningsregler som upptagits i deparlementsförslagethar utdelningsmaximum i denna paragraf utformats enhetligt för såväl enskiltaktiebolag som moderbolag i koncem. Av första stycket framgåratt förutsättningen för att vinstutdelning skall få ske är att en i vederbörligordning fastställd balansräkning för det senaste räkenskapsåret utvisar fritteget kapital som överstiger eventuell redovisad förlust. Innan vinstutdelningfår ske skall dock från detta överskott av fritt eget kapital dras av vad somenligt lag eller bolagsordning skall avsättas lill bundet eget kapital.Bestämmelser om obligatorisk avsättning till reservfond finns i 4 §.Ytterligare avsättningsskyldighet kan följa av bolagsordningen.Bolagsordningen kan också t. ex. föreskriva att visst belopp av årets vinstskall avsättas tiU annan fond, som därvid får anses vara bunden. I fråga ominnebörden av det i lagtexten använda begreppet nettovinst hänvisas tillmotiven tUl 11 kap. 6 §. Enligtstycket gäller i huvudsak samma bestämmelser för utdelningen i moderbolag.Uppgift om koncernens nettovinst och fritt eget kapital i koncernen finns ikoncernbalansräkningen. Vid beräkningen av det utdelningsbara beloppet skallavdrag göras för förlust enligt denna balansräkning. Därjämte skall avdraggöras för belopp som av det fria egna kapitalet i koncemen enligtårsredovisningarna för företag inom denna skall överföras till bundet egetkapital. Upplysning i sistnämnda hänseende skall enligt 11 kap. 11 § fjärdestycket lämnas i moderbolagets förvaltningsberättelse. Isista punkten av första stycket erinras om att en nedsättning av aktiekapitaletenligl 6 kap. 5 §, dvs. sådan som sker genom att nedsättningsbeloppet användsför omedelbar täckning av förlust eller överföring till reservfonden, medförhinder för bolaget att utan rättens tillstånd dela ut vinst,såvida inte aktiekapitalet åter ökats med belopp motsvarande nedsättningen. Iandra stycket upptas en generell försiktighetsregel i fråga om vinstutdelningen. Motsvaranderegel upptas i utredningsförslaget såvitt avser vinstutdelning i moderbolag.Enligt utredningens förslag får nämligen utdelning inte ske med så stortbelopp att den med hänsyn tUl storleken av det fria egna kapitalet inomkoncemen och koncernens slällning i övrigt strider mot god affärssed. Skåneshandelskammare har under remissbehandlingen framhållit att vid vinstutdelningmåste hänsyn tas inte bara till storleken av det fria egna kapitalet i bolagetulan också tUl bolagets Ukvidiletssituation. Som jag tidigare framhåUitär det från många synpunkter angeläget, att bolagen i sin utdelningspolitik tarslor hänsyn tUl sitt konsoUderingsbehov. Det kan ské inom ramen för bolagensavskrivningspolitik så att stora dolda reserver skapas. Självfallet kankonsolidering också ske genom avsättning till fria fonder. Det kan varaförsvarbart att hela det fria egna kapital som redovisas öppet ibalansräkningen också delas ut, givetvis efter det att eventuellt erforderligavsättning tUl reservfond ägt rum. Normalt torde emellertid en ganska betydandereservering av vinstmedel vara påkallad, om bolaget skall kunna mötaförsämringar i bolagets lönsamhet, som kan bli en följd av konjunktumedgång,konkurrens eller andra förhållanden. Styrelsenssärskilda ansvar i fråga om bolagets konsolidering och utveckling markeras ioch för sig genom bestämmelsen i 3 § att större vinstutdelning än styrelsenföreslår eller godkänner inte får beslutas. Jag anser emellertid atl det ilagen bör klargöras att bolagets konsolideringsbehov måste beaktas vidbedömningen av vilken vinstutdelning, som skall ske. En annan viktig faktor sombolagsorganen måste ta hänsyn lill i det sammanhanget är bolagets likviditet.I enlighet härmed anges i stycket att vinstutdelningen inte, med hänsyn tUlbolagets eller koncemens konsolideringsbehov, likviditet eller ställning iövrigt, får stå i strid mot god affärssed. Tillomständigheter som också bör beaktas av bolagsorganen och som täcks genom deti lagtexten använda uttrycket "ställning i övrigt" hörförändringar i bolagets ställning vilka inträffat efter räkenskapsårets slut.Svårigheter att avyttra bolagels produkter kan ha framträtt, en av bolagetlämnad större kredit kan visa sig bli förlustbringande osv. Sådanaomständigheter kan utvisa att redan i balansräkningen större avskrivningar bortske. Men även eljest kan de utgöra ett särskilt skäl lill återhållsamhet medutdelning. Paragrafenreglerar bolagsstämmans beslut om vinstutdelning. Bestämmelsernaöverensstämmer med utredningsförslaget. I första stycketföreskrivs alt beslut om vinstutdelning fattas av bolagsstämma. Om inlebestämmelserna i andra stycket eller i bolagsordningen leder till annat, fårhögre utdelning inte beslutas än styrelsen föreslår eller godkänner. Dessabestämmelser har berörts i den allmänna motiveringen (avsnitt 13.7). I enlighet med vadadvokatsamfundet påpekat vill jag framhålla att endast ordinarie bolagsstämmakan besluta om vinstutdelning, jfr 9 kap. 5 §. Styrelsensförslag tUl utdelning finns i årsredovisningen, vilken enligt 11 kap. 9 §tredje stycket skall i förvaltningsberättelsen innehålla förslag tilldispositioner beträffande vinst eller förlust. Årsredovisningen undertecknasenligt 11 kap. 2 § andra stycket av styrelseledamöterna och verkställandedirektören. Skulle på bolagsstämman fråga uppkomma om att godkänna högreutdelning än vad som föreslagits i förvaltningsberättelsen, blir det enstyrelsefiåga. Om verkställande direktör inte är styrelseledamot, har han interösträtt i denna fråga. Även i sådant fall har han emellertid enligt 8 kap. 8 §rätt att delta i styrelsesammanträdet och att anteckna avvikande mening tillprotokollet. Regeln att bolagsstämmaninte kan besluta högre utdelning än styrelsen medger gäller intebolagsstämmans beslut om sådan utdelning som stämman är skyldig att besluta. Ensådan skyldighet finns enligt andra stycket i denna paragraf, om en minoritetbegär utdelning. Men stämman kan också på gmnd av bestämmelse ibolagsordningen vara skyldig atl besluta om viss utdelning, t. ex. att helavinsten skall utdelas eller att viss mindre del av den skall utdelas på begäranav aktieägare. Bolagsordningen kan också innebära att en mindre minoritet än iandra stycket anges har rätt till viss utdelning eller att den utdelning minoritetenkan kräva är större än i andra stycket sägs. Jag vill också erinra om altbolagsordningen kan innehålla beslämmelser som utesluter eller minskaraktieägarnas möjlighet att få utdelning, jfr 1 § andra stycket. Gällanderätt torde ge utrymme för att beslutanderätten i fråga om vinstutdelning genom bolagsordningen helt eller delvisfrånkänns bolagsstämman och tiUäggs annan. Jag har, i likhel med utredningen,funnit atl en sådan ordning inte är lämplig. Stycket har därför utformats såatt behörigheten att beslula om vinstutdelning tillkommer bolagsstämman. Vad jag anförde om att endast bolagsstämman kan habeslutanderätt rörande utdelning gäller beslut huruvida och i vad månutdelning skall ske. En annan sak är att om vinst enligl bolagsordningen skallanvändas för annat ändamål än utdelning till aktieägarna, så kan bolagsordningenge rätt åt någon utomstående alt närmare bestämma om det sätt varpå medlen skallutnyttjas för ändamålet. Vidare kan påpekas atl en utomstående kan ha rätt tUlbelopp, vilket skall beräknas på grundval av årsvinsten eller utdelningen tillaktieägarna. Så är fallet bl. a. med vinslandelsbevis. En innehavare av eltvinslandelsbevis har en fordran på bolaget, över vilken bolagsstämman inte kanha annan beslutanderätt än den indirekta som ligger i stämmans rält att fastställavinstens belopp och utdelningen tiU aktieägarna. När bolagsstämman vederbörligen beslutat om utdelning tillaktieägarna har dessa en fordran mot bolaget på uldelningsbeloppet. Dennafordran behöver emellertid inte vara förfallen lill betalning. ISverige är det f. n. vanligt alt utdelningen är förfallen till betalning i ochmed all bolagsstämman beslutat om utdelningen eller någon dag senare, som dåanges i beslutet. Men eftersom bolagsstämman kan bortsett från de fall dåskyldighel på grund av bolagsordningen eller på grund av begäran av minoritetenenligt andra stycket föreligger alt besluta om viss utdelning med enkelmajoritet beslula att inte dela ut någon vinst, kan stämman även beslula atlutdelning skall utbetalas först . Denna lorde dock inlekunna skjutas alltför långt fram i tiden, t. ex. knappast så långt som lill ordinariebolagsstämman under nästa räkenskapsår. Departementsförslaget innebär inlenågon ändring på denna punkt. Del förekommer att bolagsstämman beslutar omutdelning i två poster, varav den första utbetalas genast och den andra förstsenare. På molsvarande sätt kan i avstämningsbolag beslutas två utbetalningar,varvid även måste fastställas. tar upp frågan i vad mån styrelsen kanstoppa den senare utbetalningen, om bolagets utveckling tiU dessutdelningen förfaller till betalning har avsevärt försämrats. I enlighet medvad samfundet också utgått från anser jag alt styrelsen har rätt alt innehålladen andra delutbetalningen av utdelningen, om utvecklingen i bolaget motiverardetta. Någon uttrycklig bestämmelse i ämnet behövs knappast. Eftersom utdelning får ske endast av fritt eget kapitalenligt fastställd balansräkning för nästföregående räkenskapsår, kan innan ba- 1 saml Nr 103 lansräkningenfastställts inle ske någon "förskotlsutdelning" såsom laga utdelning.Om sådant förskott utbetalas, är mottagarna principiellt återbäringsskyldigaenligt 5 § intill dess stämman fastställt balansräkning och i vederbörligordning beslutat om utdelning, som täcker det utbetalade förskottet. Bolagsstämmansrätt att uppskjuta utbetalning av utdelning är som sagt en följd av stämmansrätt atl besluta om och i vad mån utdelning skall ske. Om minoriteten begagnarsin rätt enligt andra stycket att kräva utdelning, kan däremot majoritetennaturligtvis inte besluta att utbetalningen därav skall uppskjutas. Sådanutdelning får anses vara förfallen till betalnmg eller i varje fallutan längre uppskov än som kan motiveras av behov av skälig expeditionstid. Andrastycket upptar bestämmelser om minoritets rätt att påkaUa vinstutdelning. Jaghar i avsnitt 13.8 motiverat milt ståndpunktstagande i denna fråga. Enligtstycket har aktieägare med en tiondel av samtliga aktier rätt att på ordinariebolagsstämma, innan beslut om vinstens användning fattats, påkalla attbolagsstämman beslular utdelning av högst halva nettovinsten för året, dock ejmer än av bolagets eget kapital. Vid beräkningen skall från årsnettovinstenavdrag göras för dels balanserad förlust, som överstiger fria fonder ochreservfond, dels belopp som enligt lag eller bolagsordningen skall avsättastill bundet eget kapital. Omenligt bolagsordningen viss del av vinsten skall tillfalla andra änaktieägarna, skall naturligtvis minoritetens rätt beräknas endast på dennettovinst som kan utdelas till aktieägarna. Bolagsstämmankan som förat nämnts utan stöd av bolagsordningen enligt 4 § besluta attöverföra visst belopp till reservfonden. Ett sådant beslut kan emellertid inteberöra minoritetens rätt enligt förevarande paragraf i den mån inle beslutetgrandas på reglema i 4 § om obligatorisk avsättning till reservfond. avses med nettovinst i detta stycke den nettovinst förräkenskapsåret som skall redovisas när intet avsteg görs från den s. k.kongruensprincipen, se vidare härom vid 11 kap. 6 §. Enligt näringslivet kandet inte vara meningen att sådana extraordinära intäkter som koncernbidrag fränmoder- och dotterbolag samt subventioner skall vid tillämpningen avutdelningsregeln i andra stycket läggas till nettovinsten och således delvisbli tUlgängliga för utdelning till aktieägama. Föregen del vill jag endast konstatera att jag delar utredningens uppfattning pådenna punkt.