prop · FZ03155 · 1975-12-31 00:00:00 — 4. om körkortshavaren eljest vidfärd med motordrivet fordon eller spårvagn har grovt åsidosatt sådanförpliktelse i något för trafiksäkerheten väsentligt hänseende som åliggerhonom såsom förare, 5. om körkortshavaren har gjortsig skyldig till fylleri eller olovlig körning och det inte kan anses uppenbartatt han ändå är en skötsam person eller om körkortshavaren med hänsyn tillonyktert levnadssätt inte bör ha körkort, 6. om körkortshavaren genombrottslig gärning har visat påtagUg brist på hänsyn till andra eller på grundav personliga förhållanden i övrigt inte kan anses lämplig som förare avkörkortspliktigt fordon. 1975/76:155 13 7. om körkortshavarensförutsättningar för rätt att föra körkortspliktigt fordon har minskat så väsentligtgenom sjukdom, skada e. d. att han från trafiksäkerhetssynpunkt inte vidare börha körkort, 8. om körkortshavaren ej följerföreläggande som meddelats av länsstyrelse enligt 48 § KKK eller av länsrättenligt 50 § KKK (föreläggande att inkomma med lämplighetsintyg, läkarintygeller kompetensbevis), 9. om körkortshavaren inte följerföreläggande som har meddelats av länsstyrelse enligt 49 § andra stycket KKK(föreläggande om förnyelse av körkort på grund av att texten skall ändras isamband med föreskrift angående villkor), 10. omkörkortshavaren begär att körkortet skall återkallas. Detkan nämnas att i praxis smitning från olycksplats föranleder körkortsingripandeäven enligt punkten 4 eller 6 och då i fall när endast egendomsskada harvållats. 1vissa fall kan varning meddelas i stäUet för återkallelse, bl. a. om sådanomständighet som avses under 36 föreligger (65 § KKK). Föreligger sådant fallsom avses i punkterna 710, får återkaUelsen begränsas till att avsebehörigheten att föra visst slag av fordon (52 § KKK). Aktualiserasåterkallelse på grund av straffbelagd förseelse får slutligt beslut enligthuvudregeln inte meddelas förrän frågan om straff för förseelsen har avgjortsgenom lagakraftvunnen dom (53 § KKK). Interimistiskåterkallelse skall meddelas i avvaktan på slutligt avgörande, om det påsannolika skäl kan antas att körkortet kommer att återkallas slutligt (54 §KKK). Den interimistiska återkallelsen föregås i regel av beslut omomhändertagande av körkortet (67 och 68 §§ KKK). Närkörkort har återkallats, får körkortstillstånd inte meddelas förrän vissminimitid har förflutit från det att körkortet fråntogs föraren. Minimitidenär efter återkallelse enligt punkt 1 och efter återkaUelse enligtpunkterna 26 . Om synnerliga skäl föreligger får dock minimitiden genombeslut i samband med återkaUelsen sättas ned, nämligen till lägst vidåterkallelse enligt punkt 1 resp. till lägst vid återkallelseenligt någon av punkterna 26. (56 § KKK). Karaktärenav minimitider bör observeras. I praxis är om nedsättning inte har skett ienlighet med vad har sagts väntetiderna ofta längre än de angivnaminimitiderna, även om inga nya omständigheter som talar mot körkortstUlståndhar kommk till. Som nämntskan i vissa fall varning meddelas i stället för återkaUelse, dock inte vid grovvårdslöshet i trafik, rattfylleri eller smitning med personskada som följd.Vid rattonykterhet kan varning meddelas förare, som förut inte har begåtttrafiknykterhetsbrott, under förutsättning dek att han inte före färdens sluthar förtärt starka drycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen i hans blodunder eller efter färden har upp- 1975/76:155 14 gåtttUl , dels att omständigheterna är mildrande (64 § KKK). Föreliggeromständighet som avses i återkallelsepunkterna 36 eller annat förhållande, somär ägnat att allvarligt minska tilltron till körkortshavarens lämplighet somförare, men föreligger inte tillräckliga skäl tUl återkallelse, får vamingockså meddelas (65 § KKK). Beslutom varning får inte överklagas. Vidvissa grövre trafikbrott och andra allvarliga omständigheter omhändertaskörkortet av polismyndighet resp. åklagare. Så sker när körkortshavare vidförande av motordrivet fordon eller spårvagn misstänks för att ha gjort sigskyldig till grov vårdslöshet eller när han har visat uppenbar likgiltighet förandra människors liv eller egendom eller har företett tydliga tecken påpåverkan av starka drycker eller annat ämne. Detsamma gäller om körkortshavarentUl följd av sjukdom, skada e. d. har förlorat förmågan att förakörkortspliktigt fordon på ett trafiksäkert sätt. (67 § KICK). Misstänksatt körkortshavare vid färd med motorfordon, terrängmotorfordon, traktortågeller spårvagn har gjort sig skyldig till trafiknykterhetsbrott och hade hanföre färdens slut förtärt starka drycker i sådan mängd attalkoholkoncentrationen i hans blod uppgått till under ellerefter färden skall körkortet omhändertas skyndsamt sedan analysbevis harerhållits. Uppgår alkoholkoncentrationen vid rattonykterhetsbrott inte till 0,8promille och kan omständighetema anses mUdrande, får körkortet omhändertasendast om körkortshavaren har gjort sig skyldig tiU trafiknykterhetsbrott. (67 § KKK). Beslutom omhändertagande skaU möjligt och i de allvarligare fallen bl. a.rattfylleri sändas till (68 § KKK).Länsstyrelsen skall skyndsamt anmäla ärendet hos länsrätten, som prövar omkörkortet skaU återkallas tiUs vidare eller återställas till föraren. Uppgickvid trafiknykterhetsbrott alkoholkoncentrationen i förarens blod under ellerefter färden till minst 0,8 promUle skall körkortet återkallas tills vidare. Domstoleller befattningshavare vid försvarsmakten är skyldig att i vissa fallomedelbart sända avskrift av dom eller beslut tUl den länsstyrelse som harmeddelat körkortstiUståndet. När det är fråga om godkänt strafföreläggandeeller godkänt föreläggande om ordningsbot ankommer enligt särskildaföreskrifter uppgiftsskyldigheten på . Uppgiftsskyldighetföreligger enligt 119 § KKK vid 1975/76:155 15 1. brott mot TBL, om brottet harbegåtts vid förande av motordrivet fordon, 2. annat brott vid förande avmotordrivet fordon utom brott mot 3 § lagen (1971:965) om straff förtrafikbrott som begåtts utomlands (i sistnämnda författningsrum avses vissatrafikförseelser belagda med bötesstraff om högst .) och förseelser motbeslämmelser om stannande och parkering, 3. brott mot narkotikastrafflagen(1968:64, ändrad : 193), eller brott mot lagen (1960: 418, ändradsenast 1974: 1070) om straff för varusmuggling i fråga om narkotika, 4. olovligt tillgrepp avmotordrivet fordon, 5. brott mot 16 kap. 15 § (fyUeri)eller 21 kap. 15 § (fylleri av krigsman) , 6. brott mot 21 kap. 13 §(övergivande av post) eller 21 kap. 14 § (onykterhet i tjänsten) ,om den dömde vid brottets begående har varit berusad så att det har framgåttav hans åtbörder eller tal, 7. brott mot 3 kap. 1 § (mord), 2§ (dråp), 5 § (misshandel), 6 § (grov misshandel), 7 § (vållande till annansdöd), 8 § (våUande tiU kroppsskada eller sjukdom) eller 9 § (framkallande avfara för annan), allt , eller mol någon av dessa paragrafer jämte 3kap. 10 § (försök, förberedelse, stämpling m. 8. brott mot 4 kap. (brott mot frihet och frid), 9. brott mot 6 kap. 1 § (våldtäkt)eller 2 § (frihetskränkande otukt) eller försök till våldtäkt, 10. brott mot 8 kap. 5 § (rån)eller 6 § (grovt rån) eller försök, förberedelse, stämpling etc.till något av dessa brott, 11. brott mot 13 kap. (allmänfarliga brott), 12. brott mot 17 kap. 1 § (våldeller hot mot tjänsteman), 2 § (förgripelse mot tjänsteman), 4 § (våldsamtmotstånd), allt . 1fråga om brott under punkterna 712 skall avskrift sändas endast om påföljdenhar bestämts tUl annat än böter. Vidareföreligger anmälningsskyldighet för nykterhetsnämnd vid vissa fall avingripanden (122 § KKK) och för polismyndighet (123 § KKK). Bestämmelsernaom körkortsregistret finns i bl. a. KKK. Registret förs genom automatiskdatabehandling (125 §). I 126 § anges de uppgifter som skall finnas iregistret. De är i huvudsak av tre slag, nämligen personuppgifter,körkortsuppgifter och belastningsuppgifter. De senare utgörs till en del avuppgifter om domar och beslut, vari körkortshavare har funnits skyldig tUlvissa angivna brott (119 och 120 §§), samt underrättelse att åtal i fråga omsådana brott har lagts ned eUer att frikännande dom har meddelats (121 §första stycket). Prop.1975/76:155 16 terbetraktas också vissa underrättelser och anmälningar från nykterhetsnämnd (122§), polismyndighet (123 §), länsläkare eller annan rörande bl. a.alkoholmissbruk och sjukdomstillstånd. EnligtVTLinf har länsstyrelserna fortfarande viss befattning med körkortsregistret.De belastningsuppgifter som avser brolt skall nämligen inte föras in iregistrets datamaskinanläggning (CKR). Såvitt angår sådana uppgifter skallregistret i stället föras hos länsstyrelserna. Körkortsregisterutdrag beställshos länsstyrelsema (37 § VTLinf). Detnu sagda gäller belastningsuppgifter som bygger på domar eUer beslut som harkommit in eUer . När det gäller belastningsuppgifter aväldre datum förs körkortsregistret genom att bevarar de i detförutvarande körkortsregistret vid ingående registerkorten påvilka har antecknats uppgifter om domar eller beslut som har meddelats ellerförelägganden som har godkänts. Enligtgällande ordning får CKR de belastningsuppgifter som rör brott fränrikspolisstyrelsen. Regler om detta finns i 21 § kungörelsen (1970: 517, 21 §ändrad : 59) om rättsväsendets informationssystem (Rl-kungörelsen).Underrättelse enligt denna paragraf sker på så sätt att rikspolisstyrelsenlämnar informationen till CKR på ma-skinläsbart medium. Informationen omfattar denbrottslighet som har föranlett underrättelsen och dessutom eventuell tidigarebrottslighet. CKR vidarebefordrar enligt 33 § VTLinf informationen tUl vederbörandelänsstyrelse genom ett för ändamålet framställt registerblad. Detta innehållerdels informationen från , dels de i CKR:sdatamaskinaiUäggning upptagna registeruppgifterna. Ifråga om sekretesskyddet gäller enligt 11 § lagen (1937: 249, 11 § ändradsenast 1975: 201) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar (sekretesslagen)att belastningsuppgifter som har tillförts körkortsregistret inte får lämnas uti annat fall eller i annan ordning än regeringen bestämmer. Bestänuuelsernai KKK om körkort är såvitt är av intresse i detta sammanhang i alltväsentligt tUlämpliga även på trafikkort och traktorkort och innehavare avsådana behörighetsbevis och på den som har meddelats trafikkortstillstånd. Trafikkortstillståndmeddelas i samma ordning som körkortstillstånd efter prövning av den medicmskaoch personliga lämpligheten (70 och 71 §§ KKK). I sistnämnda hänseende är somfömtsättning för trafikkortstillstånd föreskrivet att sökanden med hänsyn tUlsina personliga förhållanden skall vara lämplig som förare i yrkesmässig trafik(72 § KKK). Trafikkort utfärdas av trafiksäkerhetsverket (74 § KKK). Ävenför traktorkort görs medicinsk och personlig lämplighetspröv- 1975/76:155 17 ningpå i princip samma sätt och enligt samma grunder som för körkort (8688 §§KKK). Traktorkort utfärdas av . Trafikkortoch iraktorkort kan återkallas på samma grunder och i samma ordning somkörkort. Beträffande varning, omhändertagande, uppgiftsskyldighet ochregistrering tillämpas också samma principer som för körkort. Innehavareav ett i annat land utfärdat och där gällande körkort får på de villkor som harföreskrivits i kungörelsen (1962: 277) om godkännande av vissa utländskakörkort i föra motorfordon av det slag som körkortet berättigar honom attföra i det land där körkortet har utfärdats. Rätt att med stöd av utländsktkörkort föra fordon i gäller inle om körkortshavaren under de sistförflutna tre åren har vistats i mera än . Vissa andrainskränkningar gäller också, bl. a. i yrkesmässig trafik. Länsrätt kan efteranmälan av länsstyrelse besluta att körkortet inte skallmedföra rätt att föra fordon i . Därvid tillämpas återkallelsegrundernai KKK. Även varningsbestämmelserna där är tillämpliga. Om länsrätten beslutaratt körkort inte skall medföra rätt att föra fordon i ,skall omhänderta körkortet och behålla det sominnehavaren har fråntagits rätten att använda det eller tUl dess att vederbörandeinnan tiden har gått ut lämnar landet. Ikungörelsen (1956: 522) med vissa bestämmelser i anledning av överenskommelsermellan samt , och angående ömsesidigt godkännandeav körkort samt av registrering av motorfordon, m. m. finns föreskrifter förnordiska förhåUanden. IDanmark, eller utfärdat och där gäUande körkort för motorfordonger innehavaren rätt att vid tUlfälligt uppehåll i , dock högst ,föra motorfordon av det slag som körkortet avser. Denna rätt gäller inte sedankörkortshavaren har bosatt sig i . Beträffande motorfordon i yrkesmässigtrafik gäller körkortet endast under förutsättning att fordonet är registrerati annat land än . I StäUet för den angivna ettårsfristen tiUämpas ipraktiken i enlighet med kungörelse en tvåårsfrist. Länsrätt kanliksom i fråga om annat utländskt körkort vägra godkännande av körkortet förviss tid, om körkortshavaren har gjort sig skyldig tUl trafikförseelse somenligt KKK medför återkallelse av körkort. Aterkallelsebestämmelserna och varningsbestämmelsernai KKK tillämpas också beträffande nordiskt körkort. omhändertarkörkortet vid vägrat godkännande och återsänder det till den myndighet som harutfärdat det. underrättar också den utfärdande myndigheten omvaming som har meddelats. Uttryckligabestämmelser om rätt för åklagare eller polis på sätt 2 1975176.1 saml. 1975/76:155 18 somsker i fråga om svenska körkort att omhänderta utländskt körkort finns inte. Bestämmelserom utbyte av utländskt körkort mot svenskt finns i kungörelsen (1962: 262) omrätt för person, som i främmande stat äger framföra motorfordon, att erhållakörkort utan att undergå förarprov. Innehavareav gällande körkort, utfärdat i , , eller , och sombosätter sig i får ges ett mot det innehavda körkortet svarande svensktkörkort utan att han behöver avlägga förarprov. Prövning av den medicinska ochpersonliga lämpligheten sker dock. Innehavare av annal utländskt körkort fårockså på motsvarande sätt byta til! Vederbörande skallemellertid förete sådant intyg av polismyndighet eller två trovärdiga personersom visar i vilken omfattning och under vilka omständigheter han har fört motorfordoni . Utbyte beviljas endast om det härigenom styrks att han under desenaste tolv månaderna i betydande omfattning har fört motorfordon i Sverige.Vid utbyte får det utländska körkortet behållas av sökanden, men det skall där så lämpligen kan ske förses med anteckning om utbytet. Intemationellaöverenskommelser har träffats om utländska körkorts giltighet m. m. i ,och den svenska lagstiftningen är utformad med beaktande av dessa. Även vissabilaterala överenskommelser mellan och annat land finns. Körkortsbestämmelserfinns i en i undertecknad konvention rörande vägtrafik(). har anslutit sig tUl överenskommelsen, och dennafinns intagen i SFS 1952: 520. Enligt bilaga 8 är minimiåldern för förande avmotorfordon enligt överenskommelsens regler 18 är. Fördragsslutande stat fårdock godta körkort som har utfärdats av annan fördragsslutande stat åt förareav motorcykel, även om föraren är . Genévekonventionenavses ersättas av en i inom FN:s ram träffad överenskommelseangående vägtrafik (WieiUconventionen). De svenska bestämmelsema omkörkortsindelning enligt det differentierade systemet liksom om körkortetsutformning bygger på denna konvention. Fördragsslutande land får enUgtWienkonventionen vägra godkänna körkort som har utfärdats i annat sådant landåt förare som är . Bestämmelsemaom nordiska körkort bygger på bUaterala överenskommelser som har ingåtts år1956. 2.5Handläggningen vid förvaltningsmyndigbet och förvaltningsdomstol Somnämnts handläggs ärende om meddelande av körkortstillstånd av länsstyrelse.Närmare regler för handläggningen finns i förvaltningslagen (1971: 290). Talanmot länsstyrelses beslut kan föras hos kammar- 1975/76:155 19 rätt(145 § KKK). Mot kammarrätts beslut får talan föras hos regeringsrätten.Anförda besvär prövas dock av regeringsrätten endast om regeringsrätten harmeddelat prövningstUlstånd. Bestämmelser om förfarandet vid kammarrätt och iregeringsrätten och om fullföljd från kammarrätt till regeringsrätten finns iförvaltningsprocesslagen (1971: 291, ändrad : 1298). Jag återkommerhärtill när jag i det följande behandlar handläggningen av mål om körkortsingripande. Ilagen (1971: 52, ändrad : 1297) om skatterätt, fastighetstaxeringsrättoch länsrätt föreskrivs (4 §) att vid länsrätt skall handläggas bl. a. mål omvarning eller återkallelse i fråga om körkortshavare, trafikkortshavare ochinnehavare av traktorkort. Länsrätten har sitt kansli i (2 §).Rätten består av ordförande och nämndemän och är domför med ordförande och trenämndemän (5 §). 1 vissa fall är dock länsrätten domför med ordföranden ensam.Det gäller bl. a. i fråga om åtgärd för måls beredande, vid beslut omåterkallelse tills vidare av körkort, när det är uppenbart att sådant beslutbör meddelas, och i mål i vUket saken eljest är uppenbar (6 §). Ordförandenskall vara lagfaren (7 §). Nämndemän utses genom val av landsting och i vissafall kommunfullmäktige (8 §). I fråga om omröstning gäller rättegångsbalkensbestämmelser om omröstning i domstol med endast lagfarna ledamöter, dvs.ledamöterna har individuell rösträtt (13 §). Bestämmelsernaom måls handläggning vid länsrätt finns i förvaltningsprocesslagen.Förfarandet är skriftligt. I handläggningen får dock ingå muntlig förhandlingbeträffande viss fråga, när det kan antas vara tUl fördel för utredningen.Muntlig förhandUng skall hållas, om enskild part begär det och förhandlingeninte är obehövlig och inte heller särskilda skäl talar mot det. (9 §.) Motlänsrätts beslut får talan föras hos kammarrätt och mot kammarrätts beslut fårtalan föras hos regeringsrätten (33 §). Besvär över kammarrätts beslut prövassom nämnts av regeringsrätten endast om regeringsrätten har meddelatprövnuigstillstånd (35 §). PrövningstiUstånd meddelas om det är av vikt förlednmg av rättstUlämpningen att frågan prövas av regeringsrätten eller om detföreligger synnerliga skäl till prövning (36 §). 1975/76:155 20 3 Förslagen 3.1 Inledning Trafikmålskommilténsförslag tiU körkortsreform vilar på grundtankar som kommittén sammanfattar påföljande sätt. Körkortet är att anse som ettkompetensbevis och inte som ett allmänt förtroendebevis. Körkortsfrågan skalldärför bedömas strikt från trafiksäkerhetssynpunkt. Åtgärder för trafikantpåverkanmåste väsentligen riktas till alla trafikanter och förankras väl i denallmänna opinionen. Samhällsåtgärderna straffpåföljden och körkortsingripandet vid trafikbrott måste samordnas ochutformas så att de får en positiv och brottsförebyggande effekt. Handläggningen av upprepadtrafikbrottslighet måste göras mera enhetlig och rättvisande. Snabba och nyanseradekörkortsingripanden krävs. Körkortsingripandena skall inteha längre varaktighet än som fordras från trafiksäkerhetssynpunkt. Skärpta regler måste gälla förkörkortsingripande vid överträdelse av grundläggande trafikregler. Kravet på internationeUharmonisering är särskilt starkt inom trafik-rätten och måste därför i hög gradbeaktas vid utformningen av lagstiftningen. Motbakgrunden av dessa mera alhnänna principer förordar kommittén oUka åtgärderoch reformer på körkortsområdet. Bland kommitténs förslag kan nämnas följande. Utredningenföreslår delvis nya principer för förarurvalet. Det gäUer framför aUt frågan omvilken betydelse allmän brottslighet skall tillmätas i körkortssammanhang ochvilka krav som bör ställas på en körkortshavare i nykterhetshänseende.Kommittén föreslår att allmän brottslighet i fortsättningen inte skall användassom urvalsinstrument för förare. I fråga om nykterhetskravet föreslår kommitténatt nuvarande särregel om fylleris betydelse för förarurvalet tas bort och förordaren regel som ger uttryck för att körkortshavarens förhållande tUl trafikenockså skall påverka körkortsmyndighetens beslut. Även den som missbrukaralkoholhaltiga drycker skall kunna bevUjas körkort om särskilda skäl geranledning anta att han kommer att följa bestämmelserna om nykterhet i trafik.Polisens lämplighetsutredning i körkortsmål skall enligt förslaget bortfalla.Om det behövs en särskild socialutredning skall denna utföras av det lokalasocialorganet. En mera individualiserad och ingående kontroU av förare skaUgöras i vissa fall t. ex. i fråga om den som söker körkort efterkörkortsåterkaUelse genom ett Ett särskilt sakkunnigorgan trafikkonsulenter föreslås handha bl. a. deima kontroll. Kommittén anser det nödvändigt attkörkortsingripande i slörre utsträckning än f. n. sätts in vid överträdelser avgrundläggande trafikregler, t. ex. vid köming mot rött ljus, underlåtenhet attstanna före färd in på huvudled och grövre hastighetsöverträdelser. en starkare nyansering än som sker nu av tiden förkörkortsingripandets varaktighet med hänsyn till omständighetema i det enskildafallet. De långa ålerkallelse-tiderna bör användas med försiktighet och somallmän regel förordar kommittén en halvering av nuvarande längreåterkallelsetider och en minimitid för ovillkorlig körkortsåterkallelse om enmånad. Vid sidan av den ovillkorliga återkallelsen föreslår kommittén envillkorlig körkortsåterkallelse som skall kunna kombineras dels med förbud attföra motorfordon under viss , dels med rehabiliteringsåtgärder avolika slag såsom undervisning och gruppsamtal. I syfte att motverka framförallt återfall i trafikbrott lägger utredningen fram förslag om ett s. k.pricksystem, som är en metod för att dels erinra trafikanterna om följderna avfortsatt trafikbrottslighet, dels välja ut sådana förare som på gmnd avupprepade trafikförseelser måste uppmärksammas närmare. Varje förseelse somomfattas av systemet medför att föraren åsatts ett antal prickar efter en visstabell, och med ledning av uppnådd pricknivå kan olika åtgärder sättas in. Ensamtidig och samlad bedömning av straff- och körkortsfrågor skall enligtförslaget ske genom att körkorts-ingripande i anledning av trafikbrott prövasav åklagare eller vid aUmän domstol i samband med straffrågan.Körkortsåterkallelse skall kunna tas upp istrafföreläggande. Trafikmålskommilténsförslag redovisas i det följande under 3.2 3.15. I 3.15 behandlas ocksåskrivelsen angående körkortsregistrering från samarbetsorganet för ADB inomrättsväsendet. Under3.16 lämnas en redogörelse för NKV:s förslag angående nordiska körkort ochrikspolisstyrelsens framställning angående minimiålder för utländskakörkortshavares rätt att föra motorfordon i . Kommitténredovisar vissa undersökningar av poUsens, länsstyrelsernas ochregeringsrättens praxis i fråga om den betydelse som i körkorts ärendentillmäts annan brottslighet än trafikbrott, s. k. allmän brottslighet.Redovisningen hänför sig till tiden före , dvs. före dentidpunkt då länsrättsorganisationen tillskapades och kammarrätterna blevbesvärsinstanser i körkortsärenden. Undersökningenav polisens praxis företogs 1968 i sju polisdistrikt 1975/76:155 22 ochavsåg utfärdande av lämplighetsintyg. Av undersökningen framgick följande. Praxisvarierade mellan de olika polisdistrikten. SärskUd hänsyn togs ofta tillförmögenhetsbrott som har anknytning till bil eller bilkörning och tUlaUvarligare våldsbrott. Sedlighetsbrott, t. ex. våldtäkt, har också beaktats.Vad gäUer den tid som skaU ha förflutit efter brottet uttalades från ettdistrikt att s. k. negativt intyg brukat utfärdas, om inte hadeförflutit sedan stöld begåtts ur eller från bil eller avsett drivmedel för bU.Efter stöld av bil hade en väntetid tillämpats. Från ett annatpolisdistrikt uttalades att förmögenhetsbrott och då särskilt s. k.ungdomsbrott i serie med inslag av stölder ur och från bil eller exempelvisbrott begångna under alkoholpåverkan, där alkoholförtäringen kan ha haftbetydelse för förövandet av brottet, i regel hade föranlett negativt intygminst och oftast upp tiU efter det senast kända brottstiUfället. Ifråga om länsstyrelsernas och regeringsrättens praxis anför kommittén att iprincip samma krav har ställts vid körkortsgivning som vid körkortsingripandemen att full överensstämmelse inte torde ha rått mellan dessa båda fall.