prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — a. beroende på att genomsnittsnivån1974 hölls nere av momssänkningen. Som tidigare nämnts skulle den realadisponibelinkomslstegringen därmed bli 2,5 alternativt . Vilkenkonsumtionsökning som inkomslstegringen ger upphov till är beroende av hurmycket hushåUen sparar. Diagram 1: 4 visar hur sparandets andel avdisponibelinkomsten, sparkvoten, utvecklats. Flera orsaker kan anges tillvarför sparkvoten ökade , men ingen av dessaförklaringar, såsom det ökade småhusbyggandet, förändringar på arbetsmarknadenetc., ger någon uttömmande förklaring. Det innebär också att varje prognos försparkvoten 1975 blir osäker. Med hänsyn till alt hushållen under de senareårens kraftiga realinkomslsteg-ringar och sparande byggt upp likviditeten ochännu inte hunnit anpassa sin konsumtion tiU den högre inkomstnivån, är dettroligt att kon-sumtionstUlväxten blir något större änrealinkomstökningen, vilket innebär att sparkvoten skulle reduceras något. Motdenna bakgrund har ansett det troligt att konsumtionenskulle öka i volym 1975. Efter det att denna bedömning gjorts harviss klarhet skapats i och med att ett avtal slutits för den statliga sektornsom man räknar med att de övriga avtalsområdena inte kommer att avvika särskUtmycket ifrån.. Del är dock inte möjligt att mera exakt precisera på vUkennivå avlalslöneökningen totalt sett kan komma att ligga. De bud sompresenterats från resp. arbelsmarknadsparter kan emellertid tyda på att ettulfall i närheten av det här diskuterade högre avtalsallernativet förefallermera sannolikt. Tillsammans med det faktum att tiUgängliga siffror överdetaljhandelsomsättningen 1975 anger en fortsattrelä- Diagram 1: 4 Sparkvotens utveckling 19631974 Sparandeti procent av disponibel inkomst tivt stark konsumlionsvilja har här en fömtsättning om enökning av konsumtionsvolymen på gjorts . Det är en kraftigareökning än genomsnittligt för de tidigare åren men någotlångsammare än 1974. Med en sådan föreställning om utvecklingen på lönesidanförefaller det troligt att räkna med en prisstegring enligtkonjunkturinstitutets högre alternativ, dvs. De totala fasta investeringarna ökade med någon procentmellan 1973 och 1974 och förändringen väntas bli ungefärlika slor. Bakom denna odramatiska bild döljer sig emellertid mycket oUkarlademönster för investeringsutvecklingen på oUka områden. Bostadsbyggandetsutveckling har självfallet dragit ner den totalainvesteringsvolymen i samhället. Antalet påbörjade lägenheter har sjunkit från104 000 1971 tiU knappt 80 000 1974. Neddragningen har helt avsettflerfamUjshusen; antalet påbörjade småhus har stigit från 35 000 1971 tiU över50 000 1975. Det bör framhållas atl igångsättningen visade sig bUavsevärt större än vad som antogs i den preUminära nationalbudgeten 1975.Förklaringen härtUl är den mycket omfattande igångsättningen av särskilt småhusunder fjärde kvartalet. Detta hänger samman med att kompensation för mervärdeskattenutgick om arbetena påbörjades års utgång. Eftersom en del avigångsättningen sannoUkt varit tidi-gareläggningar från1975 verkar detla återhållande på årels igångsätt- ningar.I samma riktning verkar stocken av outhyrda lägenheter. har räknatsmed en igångsättning av 67 000 lägenheter. EmeUertid kommer en stor del avarbetena med de projekt som sattes igång fjärde kvartalet 1974 att äga ramunder 1975. Till detla kan läggas en mycket kraftigt ökning avombyggnadsverksamheten. Investeringarna i bostadsbyggandet beräknas därföråterigen komma att öka något efter en minskning 1974 på . Deprivata investeringarna, exkl. bostäder, ökade med inle . Delta är en kraftig uppjustering i förhållande lill prognosen i denpreliminära nationalbudgeten. a. har ökningen för industrins investeringarnu angetts till mot enligt tidigare beräkningar. Av diagram1: 5 framgår den gynnsamma utveckling som industrins investeringar visat underde . har räknat med en uppgång på 6,för industriinvesteringarna. Till gmnd för bedömningarna har legat enenkätundersökning. Planema har visat en fortsatt, mycket kraftiginvesteringsvilja inom industrin. I syfte alt underlätta finansieringen av en Diagram1: 5 Industrins investeringar 19681974 Index: 1968 = 100 i Byggnader och * anläggningar --- 1------- i-------- 1------- 1------- 1------- 1------- 1-- 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 snabbutbyggnad av industrins produktionsapparat beslutades ombetydande lättnader i kreditpolitiken. Kreditmarknaden synes därför inle läggahinder i vägen för en kraftig investeringsökning. Med hänsyn härtill och medtanke på bl. a. behovet av kapacitetsutbyggnad i flera av basvaruindustriemahar här räknats med en något slörre ökningslakt för industrins investeringar19741975 eller . Understödjande för en sådan utveckling är vidare dengoda lönsamheten samt det faktum att företagen för investeringar fårutnyttja medel från arbetsmiljöfonderna och från såväl de särskilda som deaUmämia investeringsfonderna. Äveninvesteringsverksamheten i övrigt inom den privata sektorn bedöms kunna blinågot mera omfattande än enligt de bedömningar som gjort.Trots detla fömtses en klar tillbakagång av handelns och den privatatjänstesektorns investeringar. En mycket kraftig minskning () förutsesvidare för investeringarna i handelsflottan, orsakad främst av den svagakonjunktur som f. n. råder på sjöfartsmarknaden. Totalt har här för de privatainvesteringarna räknats med en obetydlig uppgång lill 1975.Exkluderas handelsflottan blir dock ökningstakten . Detotala statliga uivesteringarna väntas öka med 19741975 efter enobetydlig uppgång meUan 1973 och 1974. Till denna utveckling bidrar framför aUtdet omslag från nedgång tiU mycket kraftig expansion som föratses föraffärsverken. I särskUd utsträckning gäller detta den byggnads- ochanläggningsverksamhet som vattenfallsverket och luftfartsverket bedriver. Förde kommunala investeringama innebär prognosen en viss fortsatt minskning också1975. Enomfattande lagemppbyggnad skedde . Detta gäller för såväl industrinsom handeln. För industrin koncentrerades lagerinvesteringarna till varor iarbete. Vad gäUer handeln kom stora lagerökningar att registreras, i särskilthög grad för partihandeln. Till en avsevärd del förklarades detta av speciellaomständigheter; oljelagringen ökade mycket tydligt och storapartier av spannmålsskörden fanns kvar i lager vid utgången av året. För1975 har beräknat alt lageröknmgarna kommer atl uppgåtill ett värde motsvarande knappt 2,9 mUjarder kr. räknat priser.Här har räknats med en något större ökning av lagerinvesteringarna, särskUtvad gäller färdigvaror. Sålunda har en ökning på ca . i 1968års priser förefallit trolig. En sådan omfattning är rimlig mot bakgrund av bl.a. de svar företagen länmat på frågor rörande lagerstockarnas storlek i sambandmed konjunkturbarometern . Inte heller förefaller storleken pålagerinvesteringarna 1975 vara överdriven sedd i sitt mera långsiktigasammanhang (se diagram 1:6). Diagram1: 6 Lagerförändring 19501975 Il /i i i i 1 , 1 . 1 1 1 I i Denoffentiiga sektorns konsumtions- och investeringsutgifter ökade med ivolym 1974 och ökningstakten beräknas bU endast något lägre 1975. Det är främstkonsumtionen som utgör ett expansivt inslag i ekonomin, medan däremot sektornsinvesteringsefterfrågan visar en svagare utveckling. De statiigamyndigheternas samt de kommunala myndigheternas och affärsverkens samladeinvesteringar minskade med i volym 1974 och en nedgång av molsvarandestorlek beräknas även . Såsom redan framgått av investeringsavsnittetförväntas däremot en kraftig ökning av de statliga affärsverkensinvesteringar. Statens, kommunernas och socialförsäkringssektorris samlade kon- sumtionsefterfråganökade med i volym 1974. Snabbast ökade den kommunala konsumtionen, medca , vilket tyder på en hög aktivitet i den kommunala ekonomin. a.beräknas sysselsättningen i kommunerna ha ökat detta år. Den statligakonsumtionsvolymen ökade totalt sett betydligt långsammare 1974. Ökningen medendasl förklaras dock till stor del av försvarets minskade inköpav varaktiga varor. Dessa klassificeras i nationalräkenskapssammanhang somstatiig konsumtion. Sysselsättningen hos de statiiga myndigheterna ökade 1974med . Statens och kommunernas konsumtionsefterfrågan vänias 1975 få enmer paraUeU utveckUng. Statens konsumtion beräknas öka med , mot förden kommunala konsumtionen. Totalt beräknas den offentUga sektorns konsumtionöka 1975. Desamlade offentUga utgifterna ökade 1974 i betydligt snabbare takt äninkomsterna medan ökningstakten 1975 beräknas bli mera lUcformig. Utvecklingen 1974präglades av den mycket Uvliga reformverksamheten. Förbättringar avbarnbidrag, bostadstillägg, socialförsäkringsförmåner m. m. samt extrautbetalningar av bl. a. folkpension och barnbidrag ökade transfereringarna lillhushållen kraftigt. Vidare innebar skattebeläggningen av bl. a. sjukpenningenatt såväl skatteinkomster som hushållstransfereringar ökade mycket snabbt. Påskattesidan bestämdes utvecklingen även av den temporära sänkningen avmervärdeskatten. Denoffentliga sektorns inkomster i form av socialförsäkringsavgifter påverkas 1975Uksom även 1974 av att en del av reformverksamheten, bl. a.skatteomläggningarna dessa år, har finansierats med höjda arbetsgivaravgifter.Förslagen om höjningar av vissa punktskatter ökar skatteinkomsterna 1975.Hushållstransfereringarna har även 1975 reforminslag, bl. a. förbättradefolkpensionsförmåner och bostadstillägg. Subventioneringen över statsbudgetenav priserna på vissa baslivsmedel ökade kraftigt och denna utvecklingfortsätter . Vidare påverkas transfereringarna 1975 i betydandeutsträckning av reformerna på bostads- och energiområdena. De snabbt växandeåtagandena vad gäller u-landsbiståndet bidrar också till transfereringarnashöga ökningslakt både 1974 och 1975. Somframgår av tabell 1: 6 har underskotten i statens budget ökat mycket snabbtunder . Utfallet visade elt negativt totalbudgetsaldopå , vilket innebar en budgetförsvagning med närmare 4,5mUjarder kr. Underskottet beräknas öka ytterligare 1975 tiUdrygt . Den snabba ökningen av underskotten i statenstotalbudget illustreras av att budgetunderskott kan beräknas bli fyragånger så stort som 1971 och mer än dubbelt så stort som 1973. Denkommunala sektorns finansiella sparande, dvs. skillnaden mellan kommunernasinkomster och utgifter, var positivt både 1972 och 1973. Inkomstöverskollet1973 uppgick liU . Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 31 Tabell 1: 6 Den offentliga sektorns finansiella sparandesamt utlåning 19731975 Milj. kr., löpande priser Finansielltsparande -2 611 -6 190 -8 170 3 524 - 4 210 4520 Totalsaldo -6 135 -10 400 -12 690 FinansieUtsparande 1 269 - 530 - 1 500 FinansieUtsparande 10122 10 040 11280 Allmännapensionsfondens utlåning 9 644 9 853 Den konsoliderade offentliga sektorn Finansielltsparande 8 780 3 320 1 610 Utlåninglill den privata sektorn 11041 12 510 beräknas en relativt kraftig omsvängning ha ägt rum.Överskottet 1973 förvandlades till elt underskott på ca . Densnabba kommunala aktivitetsökningen väntas fortsätta även 1975, vilketresulterar i ett ökat underskott, ca . Fonduppbyggnaden inom socialförsäkringssektorn, dvs.sektorns finansiella sparande, har ökat stadigt år . 1974 kom dockfondökningen att i stort sett ligga kvar nivå, ca 10 mUjarder kr.Det finansiella sparandet väntas dock åter öka 1975 tUl drygt 11 miljarder kr.Sektoras inkomstöverskolt består till en helt dominerande del av allmännapensionsfondens utiåning. 1973 och 1974 gick av derma till staten ochkommunerna. Övriga av fondens utlåning ställdes till bostadssektornsoch näringslivets förfogande. Den offentliga sektorns totala finansiella sparande, dvs.nettot mellan inkomster och utgifter exkl. utlåningsverksamhet m. m., ökadefrån drygt 5 till . Detla inkomstöverskottminskade sedan med hela . 1974 och försvagningen väntasfortsätta 1975. Den offentUga sektorns finansiella sparande vänias därmeduppgå till endast . detta år, dvs. en minskning med drygt7 mUjarder kr. Den offentUga sektorns utlåning, främst över statsbudgetenoch från allmänna pensionsfonden, till den privata sektorn överstiger kraftigtden offentiiga sektorns finansiella sparande. Denna differens, som kan sägasutgöra den offentliga sektorns nettoupplåningsbehov, uppgick lill drygt 2miljarder kr. Främst till följd av den mycket kraftiga ökningen i siatensunderskott tiU ökade det offentiiga upplåningsbehovet med ca 7miljarder kr. 1974 och uppgick därmed till . Den offentiiga sektorns inverkan på samhällsekonomin 1974och 1975 Tabell1:7 Finanspolitiska effekter 1974 och 1975 Procent avbruttonationalprodukten i fasta priser harberäknats med hjälp av en enkel analysmodell. Statens, kommunernas ochsocialförsäkringssektorns finanspolitiska effekter uttrycks i procent avbruttonationalprodukten i fasta priser (se tabell 1: 7). Den offentUgasektorns bidrag till efterfrågan och produktion i samhället beräknas ha varitdrygt 1974. Därav beräknas effekterna av den statliga verksamheten habidragit tiU ca hälften av totaleffekten och kommunerna med ytterligare ca' . Även 1975 beräknas den offentiiga sektorn få en kraftig expansiv inverkan påsamhällsekonomin. Effekten har uppskattats till inemot av den totalaproduktionen. Denstatliga sektorns finanspoUtik svarar för större delen av deima effekt menäven kommunerna utövar trots den betydande skattehöjningen inom denna sektor en stimulerande inverkan på den ekonomiska aktiviteten. I likhet medföregående år dominerar de s. k. indirekta effekterna, vilka inverkar påinkomstbildningen inom de privata sektorerna och därigenom även på derasutgiftsbenägenhet. För den statliga sektorns vidkommande förklaras detta iförsta hand av reformerna på transfereringsområdet och de senaste årensskatteomläggningar. Bl.a.oljeprisstegringama och skillnaderna i räntenivå meUan utlandet och Sverigeledde till förskjutningar i utrikesbetal-ningarna med ennegativ effekt på valutareserven. Svenska företag överförde också utländskvaluta tiU s. k. valutakonton i affärsbankerna vilka inte inräknas ivalutareserven. Dessa faktorer bidrog till den kraftiga avlappningen på ca 2miljarder kr. av denofficieUa valutareserven under senare delen av mars ochbörjan av aprU 1974. Idetta läge ingrep med åtgärder som främst syftade tUl att driva uppde kortfristiga räntesatserna och strama åt bankernas utlåning. Diskontothöjdes fr. o. m. från 5 tiU . De kassakvoter, somaffärsbankerna är skyldiga att hålla gentemot höjdes från . Vidare uppmanades affärsbankerna att dämpa ökningstakten i uteståendekrediter tiU andra ändamål än bostadsbyggande. Kreditexpansionenmattades inte omedelbartefter diskontohöjningen. 1 Revideradnationalbudget 1975 33 Valulautflödetfortsatte också efler ett kortare avbrolt om än i lugnare takt än föreåtstramningen. De vidtagna åtgärderna gavs stöd med en ny diskonlohöjning till7 % fr. o. m. . I fråga om affärsbankernas övriga utlåning,dvs. till andra ändamål än bostadsbyggande, gavs nu också en precisering avriktpunkten. Denna utlåning skulle för varje bank få växa med högst överåret som helhet. Efterräntehöjningen stabiliserades läget. Ökningen av bankernas övrigautlåning dämpades som valutautflödet förbyttes trots växandeunderskott i bytesbalansen liU elt svagt inflöde . Företagssektornsinvesteringsverksamhet och lageruppbyggnad var omfattande 1974 ochfinansieringsbehovet därför stort. Det ökade kapitalbehovet tiUgodosågs genomökad upplåning både på den organiserade kreditmarknaden och utanför denna. Somen följd av rekommendationer ökade också upplåningen ulomlandsunder senare delen av 1974 i takt med att den inhemska kreditmarknadenstramades åt. Dessutom tärde förelagen på sina egna medel, vilket innebar attderas likviditet försämrades. I varje faU gäUer det de tre första kvarlalen1974, fjärde kvartalet tycks en vändning ha skett. Denoffentliga sektorns finansieringsbehov karakteriserades bl. a. av det statiigabudgetunderskottet på ca . Detta täcktes i slörre utsträckningän tidigare genom upplåning i . Slalen tog i anspråk ungefär hälftenav det den totala ökningen av kredilflödet . Den kommunalaupplåningen minskade däremot både på och utanför den organiserade marknaden. Dentidigare omtalade höjningen av hushållens sparkvot återspeglas både i ell ökatförvärv av småhus och ett kraftigt ökat sparande i finansiella tillgångar sombanktillgodohavanden m. m. Dekrav som kreditmarknaden kommer att ställas inför präglas bl. a. avalt företagens investeringar i anläggningstillgångar och lager tillsammantagetväntas öka med mer än . Det är sannolikt att företagensvinslsituation inte blir lika god som 1973 och 1974. Följaktligen kommer ettförverkligande av företagens investeringsplaner att ställa krav på en ökadupplåning på kredilmarknaden . De beslutade lättnaderna ikredilpolitiken kommer alt i synnerhet för industrin medverka till att dessaplaner kan förverkligas. Ävenkommunerna vänias ställa växande anspråk på kredilmarknaden lill följd avett finansiellt underskott som är ca . större 1975 än 1974 och motbakgrund av den nedskurna likviditeten. Bostadssektornsökade upplåningsbehov kan i runt tal uppskattas till . Etlpåtagligt inslag i utvecklingen är vidare att statens 1 saml Nr 100. upplåningsbehovväntas öka med ca 2 1/. till följd av elt växandebudgetunderskott. Detframstår som angeläget alt ett nytillskott av finansiella resurser lill förelagoch kommuner kan-uppbringas utomlands och att detla kan ske till acceptablavillkor. Den allmänna räntesänkning som fortgått utomlands allt sedan höslen1974 utgör här ett positivt inslag i bilden. som kommuner harockså påbörjat en inte obetydlig upplåning på bl. a. den internationellakreditmarknaden. 1 Reviderad nationalbudget 1975 35 2 Det intemationella läget 2.1 Sammanfattande översikt Konjunkturavmattningen som tog sin början redan under 1973fördjupades successivt under loppet av 1974 och övergick för OECD-området somhelhet i recession. Enligt nu tillgängliga uppskattningar minskade den totalaproduktionen med inemot 1/. Den nu rådande lågkonjunkturen skUjer sig inte i principfrån de tidigare nedgångar i tillväxten som förekommit de senasle 30 åren. Imitten av 1973 syntes klara tecken till en cyklisk avmattning. Byggandet bromsadein och sjönk, konsumentemas efterfrågan försvagades och lager-investeringamanådde en höjdpunkt. Att denna lågkonjunktur blivit så djup förklaras av en rad,delvis samverkande och varandra förstärkande omständigheter. Deninternationella högkonjukturen 1972/1973 inträffade i stort setl iflertalet . Härigenom blev expansionen både kraftigare ochsnabbare, vilket i sin tur medförde att efterfrågan inom en rad sektorerstötte mot kapacitetstaket. Detta ledde till att priserna på i första handråvaror men även kapitalvaror började stiga kraftigt. Men denna prisstegringblev kraftigare och mera ihållande än vad som varit fallet under tidigarekonjunkturcykler och ledde tiU att den ekonomiska politiken med betydande kraftlades om i kontraktiv riktning. Tabell 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i olika länder och länderområden Siffrorna för 1973 och 1974avser utfall, prognoser 2,5-3,5 -0,2 2,5-3,5 -2,2 -3------ 2 -3,5 1,1-1,6 -0,3 -0,5-0,5 Källa: , nationell statistik samt uppskattningargjorda inom finansde-partenientets ekonomiska avdelning. Diagram 2:1 Industriproduktionen i vissa länder 19721974 Index 1970 = 100. 140 13P 120 110 100 140 130 120 110 100 140 130 120 110 100 90 140 130 120 110 100 140 130 120 110 100 140 130 120 110 100 k/~"V'~ 140 130 120 110 100 140 130 120 110 140 130 120 110 100 90 1972 Källa: . Oljeprishöjningarnai slutet av 1973 försvagade även den totala efterfrågan ytterligare. Denkontraktiva nettoeffekten av de höjda oljepriserna på industriländernasekonomier har beräknats lill någon procent av bruttonationalprodukten.Allvarligare var den mera indirekta verkan den s. k. oljekrisen hade på totalaefterfrågan. Dels kunde inte oljepro-ducenlländerna snabbt omsätta sina ökadeinkomsler i real efierfrågan, vilket ledde till elt molsvarande bortfall avefterfrågan på varor och tjänster i industriländerna. Dels uppstod tiU följd avde ökade betalningarna för olja slora bylesbalansunderskott i deoljekonsumerande länderna, vilket tillsammans med den redan högainflationstakten gjorde att industriländernas regeringar tvekade alt sätta inde stabUiserings-politiska stimulansåtgärder som var påkallade av den allttydligare nedgången i efterfrågan och försämringen på arbetsmarknaden. Krafteni konjunkturnedgången kom också att tUlfälligt döljas av de tecken tillåterhämtning i produktionen som inträdde när dekvantitativa oljerestriklionerna hävdes. Undersenhösten och fördjupades lågkonjunkturen avsevärt.Industriproduktionen i de sju slörre föll då i årslaktjämfört med tredje kvartalet 1974. Alt nedgången blev så djup och så mycketdjupare än vad som antogs så sent som , förklaras av denprivata konsumtionens och lagerinvesteringarnas utveckling under fjärdekvartalet. Införden accelererande inflationen under de tidiga höstmånaderna, de i många ländersjunkande reallönerna och det allt mörkare läget på , , , ,och . Tabell2: 2 Konsumentpriser 1962-1975 Procentuellförändring resp. från föregående månad Källor:OECD och nationell statistik. arbetsmarknadenförefaller konsumenterna ha ökat sin sparkvot högst avsevärt. I första hand hardetta avspeglats på köpen av varaktiga konsumtionsvaror, främst bilar. Ävenbostadssektorn torde ha upplevt en ytterligare försvagning av efterfrågan. Framtill fanns elt visst behov av lagerpåfyllnad. Erfarenheterna frånden extrema högkonjunkturen 19721973 ledde också till att vissa lager byggdesupp i syfte att gardera sig mot eventuella flaskhalsar i produktionen.Kvardröjande inslag av spekulativ lageruppbyggnad kan också ha funnits. Underhösten övergick denna lageruppbyggnad tUl alt i huvudsak bli ofrivillig. Underfjärde kvartalet skulle lagren i exempelvis enligt preliminärstatistik ha stigit snabbare än trots att företagen sökteminska lagren genom att sänka priser och avbeställa tidigare order. Lågkonjunkturenavspeglades även i lagrens sammansättning från atl och början av1974 huvudsakligen innehålla råvaror övergick lagertillväxten i slutet av 1974till att till största delen beslå av färdigvaror. Denekonomiska politiken i flertalet har som tidigare nämnts varitinställd på att bekämpa inflationen och motverka de stigandebytesbalansunderskotten. Båda dessa mål har man sökt uppnå genom att dra nedden inhemska efterfrågan med i huvudsak generellt verkande medel.Finanspolitiken har därvid spelat en tämligen passiv roll i så motto somskatter och utgifter hållils oförändrade. På grund av inflationen har ändå enavsevärd kontraktiv effekt uppnåtts genom att exempelvis nominellt oförändradeutgiflsbelopp realt inneburiit en lägre effektiv efterfrågan. Penningpolitikendäremot skärptes och hölls oförändrad eller t. o. m. ännu merrestriktiv under större delen av 1974, dvs. efter det atlkonjunkturen hade nått sin kulmen. Den starka likvidiletsneddragning somföretagssektorn, trots höga vinster inom vissa branscher, på så vis blev utsattför var ytterligare en bidragande orsak lill all industriproduktionen föll såstarkt . De för ränteförändringar känsliga byggnadsinvesteringarnapåverkades starkt av den restriktiva penningpolitiken. Underde sista månaderna av 1974 märktes en påtaglig lättnad på kreditområdet. Deofficiella diskontona började sänkas i etapper och likviditetskvoternaminskades. Till en början avspeglade detla främst den avlagande efterfrågan påkrediter. Successivt gavs dock penningspolitiken en mera expansiv inriktning.I och gavs också uttryck för enmedveten avsikt att lätta på penningpolitiken. Nedgångeni total efterfrågan och produktion fick ett allt störregenomslag på efterfrågan på arbetskraft. Arbetslösheten som ökat endastmarginellt mellan och steg snabbti de flesla större . Mest slående var utvecklingen i Förenta staternadär arbelslöshetsprocenten 1 Reviderad nationalbudget 1975 39 Tabell 2: 3 Arbetslösheten i vissa 1962-1975 Procent av arbetskraften, säsongrensade tal Anm. På grund av starkt skiljaktiga definitioner ochberäkningsmetoder är dessa tal icke jämförbara länderna emellan.