prop · FZ0364 · 1975-12-31 00:00:00 — Värderingsteknisk ledamot i fastighetstaxeringsrätt förordnasför tid som sägs i andra stycket. När ledighet uppkommer, utses ny nämndeman eller förordnasny värderingsteknisk ledamot för den tid som i vartdera fallet återstår. När ledighet uppkommer, utses ny nämndeman eller förordnasny värderingsteknisk ledamot för den tid som i vartdera fallet återstår. Ändrasantalet nämndemän, får tjänstgöringstiden för nytillträdande nämndemän sättaskortare än som följer av första stycket. 11 Ledamot och föredragande i skatterätt,fastighetstaxeringsrätt och länsrätt skall ha avlagt domared eller försäkranenligt 4 kap. 11 8 . Ledamot och föredragande i skatterätt,fastighetstaxeringsrätt och länsrätt skall ha avlagt domared enligt 4 kap. 11§ . Denna lag träder i kraft . Löpande tjänstgöringstider förnämndemän i länsskatterätt och länsrätt upphör vid utgången av . Nyvalav nämndemän för tiden skall med tillämpning av de nyabestämmelserna äga rum . Valet förrättas av det under detta årnyvalda . Härvid skall halva antalet nämndemän utses för och återstoden för av . ' Senaste lydelse 1973:1108. ' Senaste lydelse 1973:1108. Bilaga 2 Antal nämndemän itingsrätter och fastighetsdomstolar ' I I några fall är det faktiska antalet nämndemän tillföljd av domkretsreglering t. v. något större än det antal som fastställts avhovrätten. I sammanställningen har det fastställda antalet angetts. 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 10 4 7 9 4 4 Prop.1975/76:64 120 Innehåll(departementspromemorian) 1 Inledning......... ............................................. .... 58 2 Formerna för val av nämndeman......................... 58 2.1 Nuvarandeordning..................................... .... 58 2.2 Ur förarbetena till RB och lagen omfastighetsdomstol 60 2.3 Lekmannainslag i övrigt i domstolar............... 62 2.4 Val av ledamöter i vissa församlingaroch nämnder 64 2.5 Reformförslag........................................... .... 65 3 Tingsrätts sammansättningi vidlyftiga brottmål..... .... 68 3.1 Nuvarande ordning..................................... 68 3.2 Dansk och norsk rätt.................................. .... 69 3.3 reformförslag m.m.......................... .... 70 3.4 tingsrätts framställning............... .... 72 4 Ed och försäkran............................................. .... 74 4.1 Nuvarande ordning..................................... .... 74 4.2 Ur förarbetena fill RB.................................. .... 76 4.3 Reformförslag........................................... .... 78 5 Överväganden................................................ .... 80 5.1 Formernaför val a v nämndeman.................. 80 5.1.1 Nämndeman i tingsrätt........................ .... 80 5.1.2 Nämndeman i fastighetsdomstol............ 85 5.1.3 Nämndeman i länsrätt ochlänsskatterätt m. m 86 5.2 Tingsrätts sammansättning i vidlyftigabrottmål 86 5.3 Ed och försäkran....................................... 92 5.4 Ikraftträdande.......................................... 94 6 Specialmotivering............................................ .... 95 6.1 Förslaget till lag om ändring i RB................... .... 95 6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen(1946:804) om införande avnyaRB 100 6.3 Förslaget till lagom ändring i lagen(1969:246) om fastighetsdomstol 101 6.4 Förslaget till lag om ändring i lagen(1970:52) om skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt .............................................................. 102 Bilaga1 Lagförslag........................................... .. 103 Bilaga2 Antal nämndemän i tingsrätter och fastighetsdomstolar i november1974.................................................. .. 117 Lag om ändring i Bilaga 2 De remitterade förslagen Härigenom föreskrives i fråga om riittegångsbalken, t/e/s att 4 kap. 7 5 och 36 kap. 12 8 skall upphöra attgiilla. dels atl 1 kap. 3 och 4 88, 4 kap. 5, 6, 8 och II §8, 5 kap. 7 8. 2 8, 12kap. 29 kap. 1, 3 och 6 88, .36 kap. 11, 13-15 och 21 85 saml 40 kap. 9 och 14 88 skall ha nedan angivna lydelse. Tingsrätt är i tvistemål domför med tre lagfarna domare. Flera än fyra lagfarna domare må ej sitta i rätten. I brottmål skall tingsrätt bestå av en lagfaren domare och nämnd. Tingsrätt är i tvistemål domför medtre lagfarna domare. Flera än fyra lagfarna domare må ej sitta i rätten. I brottmål skall tingsrätt bestå aven lagfaren domare och nämnd. Kan huvudförhandling i målet beräknas krävaminst , må dock två lagfarna domare och nämnd sitta i rätten. Tingsrätt är domför med en lagfaren domare vid måls avgörande utan huvudförhandling, vid annan handläggning, som ej skervid huvudförhandling eller syn ä stället, vid sådan huvudförhandling i tvistemål, som hålles iförenklad form, vid huvudförhandling och syn åstället i mål om brott för vilket icke är stadgal svårare straff än böter. 4 8-I domsagaskola finnas nämndemän till det antal, som hovriitten efter tingsrättenshörande bestämmer. 1 nämnd skola sitta fem nämndemän. Inträffar förfall förnämndeman sedan huvudförhandling påbörjats, är rätten domför med fyra inämnden. I nämnd skola sitta fem nämndemän. påkallat medhånsyn till målets omfattning eller annan särskild omständighet, må dock sexsitta i nämnden. Inträffar förfall för nämndeman sedan huvudförhandlingpåbörjats, är rätten domför med fyra i nämnden. Tingsrätten fördelar tjänstgöringenmellan nämndemännen efter samråd med dem. ' Senaste lydelse 1969:244. - Senaste lydelse 1969:244. 5 8' Nämndeman utses genom val. Hör till domsaga mer än en kommun, fördelar rätten antalet nämndemän mellan kommunerna i förhällande till deras folkmängd; varje kommun skall dock utse minst en nämndeman. förrättas av kommunens fullmäktige. Nämndeman utses genom val. Hör till domsaga mer än en kommun,fördelar rätten antalet nänmdeman mellan kommunerna i förhållande till derasfolkmängd, varvid iakttages att varje kommun skall utse ett jämnt antal nämndemän. förrättas av kommunens fullmäktige.Valet skall vara proportionellt, om det begäres av minst så många väljande sommotsvarar det tal, vilket erhålles, då samtliga väljandes antal delas med detantal personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vid sådant proportionelltval är särskilt föreskrivet. väljes halva antaletnämndemän inom domsagan. Då nämndeman skall väljas, skallrätten göra anmälan därom till den som har att föranstalta om valet. Ej må annan vägra att mottaga uppdrag som nämndeman än den som f ylll eller eljest uppgiver giltigt hinder. Den som avgått ur nämnden vare ej skyldig att åter inträda förrän . I Rätten prövar självmant den val- Valbar till nämndeman är myndig svensk medborgare, som ärmantalsskriven och boende inom kommunen samt ej fyllt . Lagfarendomare, befattningshavare vid domstol, åklagare, polisman eller advokat ellerden som eljest har till yrke att föra andras talan inför rätta må ej varanämndeman. Valbar till nämndeman är myndig svensk medborgare, som ärkyrkobokförd i kommunen och ej fyllt sjuttio är. Lagfaren domare, befattningshavarevid domstol, åklagare, polisman eller advokat eller den som eljest har tillyrke att föra andras talan inför rätta må ej vara nämndeman. Klagan över nämndemansval skallföras hos rätten. Föres klagan, lände valet dock till efterrättelse, om ejrätten förordnar annat. Rätten pröve, ehuru klagan ej föres, den valdesbehörighet. Senaste lydelse 1969:244. Senaste lydelse 1969:244. Nämndeman väljes , dockäge han avgå . Visar nämndeman giltigt hinder, må rätten äventidigare entlediga honom. Nämndeman, som fyllt , äge ock avgå ur nämnden.Upphör nämndeman att vara valbar, vare uppdraget förfallet; dock må den somuppnått ålder utan hinder därav tjänstgöra vid fortsatt behandlingav mål, i vars handläggning han förut deltagit. Avgår nämndeman ,utses ny nämndeman för återstående tid. Ändras antalet nämndemän inom domsagan,får nytillträdande nämndeman utses än som följer av förstastycket. Domare skall, innan han måtjänstgöra, avlägga denna ed: "Jag N.N. lovar och försäkrarinför den allsmäktige och vid hans heliga ord, att jag vill och skallefter mitt bästa förstånd och samvete i alla domar rätt göra, ej mindre denfattige än den rike, och döma efter lag och laga stadgar; aldrig lagvränga eller orätt främja för släktskap, svågerskap, vänskap, avund, illviljaeller räddhåga, ej heller för mutor och gåvor eller annan orsak, under vadsken det vara må; ej den saker göra, som saklös är, eller den saklös, som sakerär. Jag skall varken förr, än domen avsäges, eller sedan uppenbara dem, somtill rätta gå, eller andra de rådslag rätten inom stängda dörrar häller.Detta allt vill och skall jag som en ärlig och uppriktig domare trogethålla." Ed skall avläggas inför domstol eller inför rättensordförande. Med domstolens eller ordförandens tillstånd må den, som på grundav sin åskådning i religiöst hänseende hyser betänklighet mot att avlägga ed,i stället avgiva försäkran på heder Domare skall, innan han måtjänstgöra, avlägga denna ed: "Jag N.N. lovar och försäkrar på heder och samvete,att jag vill och skall efter mitt bästa förstånd och samvete i alla domar rättgöra, ej mindre den fattige än den rike, och döma efter lag och lagastadgar; aldrig lag vränga eller orätt främja för släktskap, svågerskap,vänskap, avund, illvilja eller räddhåga, ej heller för mutor och gåvor ellerannan orsak, under vad sken det vara må; ej den saker göra, som saklös är,eller den saklös, som saker är. Jag skall varken förr, än domen avsäges, ellersedan uppenbara dem, som till rätta gä, eller andra de rådslag rätten inomstängda dörrar håller. Detta allt vill och skall jag som en ärlig och uppriktigdomare troget hålla." Ed skall avläggas inför domstoleller inför rättens ordförande. Senaste lydelse 1%3:149. " och samvete av samma innehåll i övrigt, som sågs i förstastycket. 7 8" Den som anställes somallmän tolk eller eljest förordnas att biträda som tolk skall inför rättenavlägga ed, att han efter bästa förstånd skall fullgöra det uppdrag, somlämnats honom. Finnes anledning antaga att den som förordnas att biträda somtolk skall erhålla ytterligare uppdrag som tolk vid domstolen, må han avläggaed som avser även framtida uppdrag. Angående eds utbytande mot försäkranpå heder och samvete gälle vad om vittnesed är stadgat. 2 8'' Protokollet skall föras av befattningshavare vidrätten eller lagfaren ledamot av rätten saml undertecknas av honom. Ordförandenäge, då omständigheterna föranleda därtill, själv föra protokollet. Ej må den anlitas som protokollförare, vilken till sakeneller till någondera parten står i sådant förhållande, att hanstillförlitlighet därigenom kan anses förringad. Den som ej avlagt domaredskall, innan han må tjänstgöra såsom protokollförare, inför domstol ellerinför rättens ordförande avlägga ed, att han skall efter bästa förståndfullgöra uppgiften såsom protokollförare och icke för någon uppenbara derådslag rätten inom stängda dörrar håller. Angående eds utbytande mot försäkranpå heder och samvete gälle i tillämpliga delar vad om domared är stadgat. Ej må den anlitas som protokollförare,vilken till saken eller till någondera parten står i sådant förhållande, atthans tillförlitlighet därigenom kan anses förringad. Den som ej avlagt domaredskall, innan han må tjänstgöra såsom protokollförare, inför domstol ellerinför rättens ordförande avlägga ed, att han skall efter bästa förståndfullgöra uppgiften såsom protokollförare och icke för någon uppenbara derådslag rätten inom stängda dörrar håller. Lagfaren domare i eller rättsbildad befattningshavare vidallmän domstol eller allmän åklagare eller utmätningsman må ej vara ombud, medmindre regeringen för visst mål giver lov därtill. Vad nu sagts skall dock ejavse den som, under Lagfaren domare i eller rättsbildad befattningshavare vidallmän domstol eller allmän åklagare eller utmätningsman må ej vara ombud, medmindre regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer giver lov därtill. Senaste lydelse 1973:240. " Senaste lydelse 1%0:I61. » Senaste lydelse1974:573. tjänstledighet, i utbildningssyfte tjänstgör såsom biträdeåt advokat. nu sagts skall dock ej avse den som, under tjänstledighet,i utbildningssyfte tjänstgör såsom biträde åt advokat. Ej må nämndeman vid den domstol han tillhör föra annanstalan. 1 §'« lYppas vid överläggning tilldom eller beslut skiljaktiga meningar, skall omröstning ske. Har nänmd säte i rätten, säge ordföranden först sin mening och inhämte därefter nämndens. säte i rätten, säge förstordföranden och, om ytterligare en lagfaren domare sitter i rätten, denne sinmening. Ordföranden inhämte därefter nämndens mening. Vid omröstning i armat fall skallden yngste i rätten först yttra sig och sedan var efter annan, såsom de havasäte i rätten. Har målet beretts av viss ledamot, säge han först sin mening. angive de skäl, vara han grundar sin mening. Yppas, dä nämnd har säte i rätten, annan mening änordförandens och förena sig minsl fyra eller, då i nämnden äro endast fyra,minst tre nämndemän om skälen och slutet, gälle nämndens mening; i annat fallgälle ordförandens. Senaste lydelse 1958:8. Senaste lydelse 1971:218. Yppas, då rätten består av en lagfarendomare och nämnd, annan mening än ordförandens och förena sig minst fyra eller,då i nämnden äro endast fyra, minst tre nämndemän om skälen och slutet, gällenämndens mening; i annat fall gälle ordförandens. Yppas, då rätten består av två lagfarna domare och nämnd,inom nämnden annan mening än sådan som framförts av lagfaren domare och förenasig minst fem eller, då i nämnden endast äro fyra eller fern, minst fyranämndemän om skälen och slutet, gälle nämndens mening; i annat fall gälle denmening som omfattas av de lagfarna domarna. Förena sig de senare ej om enmening, gälle den mening som vid ny omröstning biträdes av de flestanämndemännen eller, om lika många biträda vardera meningen, den som ärlindrigast. Kan i sådant fall ej någon mening anses som lindrigare gälleordförandens mening. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid omröstning, då nämnd ej harsäte i rätten, gälle den mening, som omfattas av mer än hälften av ledamöterna.Har någon mening erhållit hälften av rösterna och är denna den lindrigaste,gälle den meningen; vid särskild omröstning, huruvida villkoriig dom skallmeddelas eller skyddstillsyn, ungdomsfängelse eller internering ådömas ellerförordnande meddelas om överlämnande till särskild vård, så ock eljest, då ejnågon mening kan anses som lindrigare, gälle dock den mening, som erhållithälften av rösterna och bland dem ordförandens. 6 8'- Beträffande omröstning i fråga, som hör till rättegångenoch ej avser ansvar eller som rörenskilt anspråk, sä ock i fråga enligt 5 8eller om rättegångskostnad, gälle vad i 16 kap. är stadgat; angående häktningeller åtgärd, som avses i 25-28 kap., äge dock vad i detta kapitel föreskrivesom omröstning i fråga om ansvar motsvarande tillämpning. Föres i brottmål talanom enskilt anspråk, vare rättens avgörande i ansvarsfrågan bindande vid prövningenav det enskilda anspråket. säte i rätten, skall även vid tillämpningav reglerna i 16 kap. gälla vad i 1 8 andra stycket och 3 8 första stycket idetta kapitel är stadgat. Beträffande omröstning i fråga, som hör till rättegångenoch ej avser ansvareller som rörenskilt anspråk, så ock i fråga enligt 5 8eller om rättegångskostnad, gälle vad i 16 kap. är stadgat; angående häktningeller åtgärd, som avses i 25-28 kap., äge dock vad i detta kapitel föreskrivesom omröstning i fråga om ansvar motsvarande tillämpning Föres i brottmåltalan om enskilt anspråk, vare rättens avgörande ansvarsfrågan bindande vidprov ningen av det enskilda anspråket säte i rätten, skall även vidtillämpning av reglerna i 16 kap gälla vad i 1 8 andra stycket och 3 8 förstaoch andra styckena i detta kapitel är stadgat. Innan vittne avgiver sin berättelse, skall vittnet medhanden på avlägga denna ed: "Jag N.N. lovar och försäkrar inför denallsmäktige och vid hans heliga ord, att jag skall säga hela sanningen ochintet förtiga, till-lägga eller förändra." Innan vittne avgiver sin berättelse, skall vittnetavlägga denna ed: "Jag N.N. lovar och försäkrarpå heder och samvete, att jag skall säga hela sanningen och intet förtiga,till-lägga eller förändra." Säger sig vittne på grund av sinåskådning i religiöst hänseende icke vilja avlägga vittnesed, skall vittnet istället avgiva denna försäkran: " Senaste lydelse 1969:244. " ' 'Jag N. N. lovar och försäkrar påheder och samvete, att jag skall säga hela sanningen och intet förtiga,till-lägga eller förändra." Tillhör ej vittne eller mosaisk troslära, skallvittnet i stället för ed avlägga försäkran. Ed eller försäkran må ej avläggasav 1. den som ärunder femton är; eller 2. den sompä grund av sinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan rubbning avsjälsverksamheten finnes sakna erforderlig insikt om betydelsen av ed ellerförsäkran. Ej heller må i brottmål ed eller försäkran avläggas avnågon den tilltalade närstående, som avses i 3 8. Ed må ej avläggas av 1. den som är ; eller 2. den som på grund av sinnes sjukdom, sinnesslöhet eller annan rubbning av själsverksamheten finnes sakna erforderlig insikt om betydelsen av ed. Ej heller må i brottmål ed avläggas av någon dentilltalade närstående, som avses i 3 8. Innan vittne höres, erinre rätten vittnet om hanssanningsplikt så ock, då ed eller försäkran avlagts, om vikten därav. När skäläro därtill, skall vittnet tillika erinras om innehållet i 5 och 6 88. Innan vittne höres, erinre rätten vittnet om hanssanningsplikt så ock, dä ed avlagts, om vikten därav. När skäl äro därtill,skall vittnet tillika erinras om innehållet i 5 och 6 88. Ed eller försäkran skall avläggasav varje vittne för sig. Vittne, som ånyo höres i målet, må vittna ä förut avlagded eller försäkran; vittnet skall av rätten erinras om att denna ed eller försäkranalltjämt är bindande för honom. Ed skall avläggas av varje vittne för sig. Vittne, som ånyo höres i målet, må vittna å förut avlagd ed;vittnet skall av rätten erinras om att denna ed alltjämt är bindande förhonom. Vägrar vittne utan giltigt skäl att avlägga ed ellerförsäkran eller att avgiva vittnesmål eller besvara fråga eller att iakttagaföreläggande enligt 8 8, förelägge rätten vittnet vid vite och, om vittnet ejlåter sig rätta därav, vid äventyr av häkte att fullgöra sin skyldighet. Ej måav anledning, som nu Vägrar vittne utan giltigt skäl att avlägga ed eller attavgiva vittnesmål eller besvara fråga eller att iakttaga föreläggande enligt 8§, förelägge rätten vittnet vid vite och, om vittnet ej låter sig rätta därav,vid äventyr av häkte att fullgöra sin skyldighet. Ej må av anledning, som sagts, någon sagts, någon hållas i häkte än tremånader och i intet fall längre, än till dess rätten skilt målet från sig.Vittne, som insatts i häkte, skall senast inställas förrätten. hållas i häkte och i intetfall längre, än till dess rätten skilt målet från sig. Vittne, som insatts ihäkte, skall senast inställas för rätten. Sakkunnig, som höres muntligen, skall, innan han avgiver sin utsaga, avlägga denna ed: "Jag N.N. lovar och försäkrar på heder och samvete, att jag efter bästa förstånd skall fullgöra det sakkunniguppdrag, som lämnats mig." Sakkunnig, som höres muntligen,skall, innan han avgiver sin utsaga, med handen på avläggadenna ed: "Jag N.N. lovar och försäkrarinför den allsmäktige och vid hans heliga ord, atl jag efter bästaförstånd skall fullgöra det sakkunniguppdrag, som lämnats mig." Har den sakkunnige, då han höres, redan avgivit utlåtande,skall eden därefter jämkas. Sedan den sakkunnige avlagt ed, erinre rätten honomom edens vikt. Angående eds utbytande mot försäkranpå heder och samvete gälle vad om vittnesed är stadgat. Vägrar sakkunnig utan giltigt skäl att avlägga ed ellerförsäkran eller att avgiva utsaga eller besvara fråga, förelägge rätten honomvid vite att fullgöra sin skyldighet. Vägrar sakkunnig utan giltigt skäl att avlägga ed elleratt avgiva utsaga eller besvara fråga, förelägge rätten honom vid vite attfullgöra sin skyldighet. Denna lag träder i kraft den 1januari 1976. Vad som föreskrives beträffande 4 kap. 58 §§ träder dock ikraft . Löpande tjänstgöringstider förnämndemän upphör vid utgången av . Nyval av nämndemän för tiden frän ochmed skall med tillämpning av de nya bestämmelserna äga rum under år1976. Valet förtättas av de nyvalda fullmäktige. Härvid skall halvaantalet nänmdeman utses för av och återstoden för av sexår. 1975/76:64 129 Närvarande: justitierådet , regeringsrådetSimonsson, justitierådet Mannerfelt, justitierådet Welamson. Enligt lagrådet tillhandakommetutdrag av protokoll vid regeringssanunanträde harregeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådetsyttrande över förslag till 1. lagom ändring i , 2. lag om ändring i lagen (1973:188) omartendenämnder och hyresnämnder. 3. lag om ändring i vattenlagen (1918:523), 4. lag om ändring i , 5. lag om ändring i lagen (1946:804) om införandeav nya rätte gångsbalken, 6. lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, 7. lag om ändring i lagen (1%9:246) om domstolar i fastighetsmål, 8. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 9. lag om ändring i lagen (1971:52) om skatterätt, fastighetstaxeringsrättoch länsrätt, 10. lagom ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291), 11. lagom ändring i sjölagen (1891:35 s. 1), 12. lagomändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol, 13. lag om ändring ilagen (1961:262) om försäkringsdomstol. Förslagen, som finns bilagda detta protokoll, har inför lagrådet före dragits av hovrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet. Förslagettill lag om ändring i 29 kap. Enallmän princip i RB är att det ej skall röstas mer än som är erfor-. derligt.Detsamma bör gälla enligt den nya bestänunelsen i andra stycket. I vissa fallär det nämligen även vid skiljaktigheter inom rätten redan efter ettomröstningsled klart vad utgången skall bli. Lagrådet förordar, att nämndastycke med i övrigt vissa redaktionella ändringar ges följande lydelse:"Yppas, då rätten består av två lagfama domare och nämnd, annan mening änsådan som omfattas av de lagfarna domama och 1975/76:64 130 förenasig, när sex sitta i nämnden, minst fem och eljest minst fyra nänmdeman omskälen och slutet, gälle nämndens mening. I annat fall gälle den mening somomfattas av de lagfama domama. Förena sig dessa ej om en mening, gälle av derasmeningar den som biträdes av de flesta av nämndemäimen eller, om lika mångabiträda vardera meningen, den som är lindrigast; kan ej någon mening anses somlindrigare, gälle ordförandens. Om det erfordras, sker i fall som avsesfortsatt omröstning inom nänmden för att utröna hur många som biträda varderameningen.'' Förslagenlämnas utan erinran. Prop.1975/76:64 131 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, Propositionmed förslag till lag om ändring i m.m. Föredragandenanmäler lagrådets yttrande' över förslag till 1. lagom ändring i , 2. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 3. lag om ändring i vattenlagen (1918:523), 4. lag om ändring i , 5. lag om ändring i lagen (1946:804) om införandeav nya rätte gångsbalken, 6. lag om ändnng i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, 7. lag om ändring i lagen (1%9:246) om domstolar i fastighetsmål, 8. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 9. lag om ändring i lagen (1971:52) om skatterätt,fastighetstaxeringsrätt och länsrätt, 10. lagom ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291), 11. lagom ändring i sjölagen (1891:35 s. 1), 12. lag om ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol, 13. lag om ändring i lagen (1961:262) om försäkringsdomstol. Föredragandenredogör för lagrådets yttrande och anför. Lagrådetsförslag till ändrad lydelse av 29 kap. 3 § andra stycket RB bör godtas. Iövrigt bör några redaktionella jämkningar göras i förslagen. Jag hemställer attregeringen föreslår att antaga förslagen. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antaga deförslag som föredraganden har lagt fram. 'Beslutom lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde .