prop · FY0387 · 1975-12-31 00:00:00 — Beräkningarna torde behöva omprövas allt eftersom resultatenav den fortsatta försöksverksamheten och den föreslagna successiva övergångenlill etl nytt syslem kan utvärderas. Detberäknade ekonomiska resultatet av reformerna bedöms vara realistiskt av bl. a.bankinspektionen och Föreningen anför bl. a. att utredarna lagt ned mycken möda på attåsladkomma tUlfredsställande kalkyler. Enligt dessa ger den föreslagna reformenett påtagligt netto för det allmänna i form av förhöjda skatteintäkter. Attkalkylerna i den delen är realistiska står utom allt tvivel. Däremot kanfrågetecken s'ättas för enstaka poster. Om statsmakterna t. ex. får varaberedda att på vissa punkter öka den föreslagna personalorganisationen,påverkar detta inte de uppgjorda kalkylerna i princip. Reformen blir utantvivel även rent ekonomiskt en lönande investering för det allmänna. a. i och anser att denberäknade nettointäkten av reformen är för stor. Någraremissinstanser anser vissa poster i kalkylen vara felberäknade. Länsstyrelseni anför bl. a. att de ökade intäktema enUgt kalkylen främstskulle Ugga på avstämning mellan inkomsttaxering och mervärdeskatt med 70 mUj.kr., partiella revisioner med 60 mUj. och effektivare granskning med 30mUj. SamtUga belopp avser beräknade skatteintäktsökningar. De två förstaposterna är enligt svåra att närmare dokumentera. I fråga omvärdet av en effektivare granskning har endast resultatet av1973 års försöksverksamhet i de lokala nämndema att jämföra med. EnUgt upprättadprojektrapport kunde några nettohöjningar utöver vad som framkom med nuvarandelaxeringsorganisation inte konstateras. Den lokala skattemyndigheten iFalköping anser att den beräknade minskningen av bestyret med beräkning av PGIär betydligt överdriven. Föreningen anfördäremot att de uppskattade inkomsterna av den förbättrade kontrollen förefalleralt ha beräknats alltför lågt. Särskilt de preventiva effekter som följer av enförbättrad administration måste enligt föreningen tillmätas avsevärdbetydelse. Prop.1975: 87 107 Lekmänhar av tradition medverkat i taxeringsarbetet här i landet. Taxeringarna iförsta instans har beslutats av taxeringsnämnder ochliknande lekmannaorgan. Arbetet med att förbereda taxeringarna liksomföredragningarna inför nämnden har i regel skötts av nämndordföranden som ocksåvarit lekman. Taxeringsdistrikten var ursprungligen enbart lokalt bestämda ochendast en typ av nämnder förekom. I dessa behandlades all årlig taxering. Den beskrivna ordningenansågs länge vara tillfredsställande. kom emellertid främströrelselaxeringarna att kompliceras mer. Ar 1943 inrättades därför särskildataxeringsnämnder för taxeringen av bl. a. de juridiska personema. Även dessanämnder bestod av lekmän. Vid införandet av nu gällande taxeringslag (1956:623), TL, hade man uppmärksamheten riktad särskUt på granskningen av de svåraredeklarationerna. SärskUda taxeringsnämnder inrättades då för de juridiskapersonerna (s. k. bolagsnämnder) och för fysiska personer med inveckladeinkomstförhållanden (s. k. rörelsenämnder). tiUfördesrörelsenämnderna assistans i utrednings- och beredningsarbetet avtaxeringsinspektörer, som är tjänstemän hos länsstyrelserna. Beslutanderättentillkommer dock helt nämndernas ledamöter och tjänstemännens uppgift är endastatt biträda nämnderna. De lokala taxerings-n'ämnderna som utgör det heltövervägande antalet arbetar ulan sådant biträde. Detnuvarande systemet har ansetts fungera i huvudsak väl. För att ökataxeringsarbetets effektivitet har emellertid lagts framförslag om ökad medverkan av tjänstemän vid det årliga granskningsarbetet.Administrativa och tekniska svårigheter liksom kravel på personella resurserhar emellertid tidigare ansetts hindra en sådan reform. a. det växande antalet deklarationer, den alltmer utveckladeskattelagstiftningen och ett ökat skaltelänkande har medfört alt dennuvarande taxeringsorganisationen och taxeringsperioden vållat vissa problemvid taxeringen i första instans. En tendens till ökat skatteundandragande hosmånga grupper skattskyldiga har bidragit till att komplicera taxeringsarbetet.Särskilt granskningen av rörelser av olika slag är tidsödande och kräverbetydande granskningsresurser. Det är utomordentligt viktigt att man i enframtida organisation tillgodoser behovet av kvalificerad kontroll av rörelseroch andra svårgranskade deklarationer. Denintegrerade granskningen i bolagsnämnderna av deklarationer för fämansbolagenoch deras delägare har varit ett viktigt steg mot 1975: 87 108 effektivareoch mera likformig taxering. Det ekonomiska resultatet av denna granskning harockså varit mycket gott. Denna ordning för granskningen bör byggas uthell. Detär en allmän uppfattning att tiden nu är mogen för en översyn avskatteadministrationen och taxeringsorganisationen i första instans. Enarbetsgrupp inom () och statskontoret, den s. k.RS-utredningen, har haft i uppdrag alt göra en sådan översyn och har redovisatresultatet av sitt arbete i utredningsrapporten avskatteadministrationen. I utredningsrapporten föreslås i huvudsak följande. Källskattpå extrainkomster (E-skatl) tas ut . Deklarationsplikt slopas för ytterligare omkring 250 000 pensionslagare. Samtliga taxeringsnämnderbiträds i förberedelse- och utredningsarbetet och vid föredragning avtjänstemän från taxeringsmyndighet. Ett väl utbyggt stöd genom automatiskdatabehandling (ADB) skaU finnas vid granskningen. Ambitionsnivån fastläggs såalt bagatelländringar undviks. Granskningsarbetet inriktas mer mot desvårkontrollerade deklarationerna och väsentUga skatteundandragandena. Skattekontrollen skärps bl. a.genom att omkring 40 000 s. k. partiella revisioner utförs varje år.Uppgiftsskyldlgheten ökas för fämansbolagen som i stort sett genomgåendetaxeras av samma nämnd som taxerar bolagets ägare. Taxeringsperioden förlängs tillden . MöjUgheten till anstånd med att lämna deklaration vidgas. Taxeringsnämnderna fårbefogenhet att besluta om bl. a. skattetillägg och förseningsavgift. Otvistigataxeringsärenden o. d. avgörs som enmansmål av ordföranden. Nämnderna blir av enhetlig typ.De förtroendevalda ledamöternas antal ökas till högst åtta. Avräkning av den slutUgaskatten sker under taxeringsåret för samtliga skattskyldiga. Utredningsrapportenhar varit föremål för en mycket omfattande remissbehandling. I rapporten ochvid remissbehandlingen understryks sambanden mellan förslagen i rapporten ochdet principförslag angående ADB inom folkbokföring och beskattning som RSV isamråd med statskontoret lagt fram med utredningsrapporten (den s. k.ADB-utredningen). Remissinstansernahar i stort sett anslutit sig till aU-m'änna målsättning omeffektivare skattekontroll och rationalisering av skatteadministrationen.Detsamma gäller huvuddragen av den föreslagna granskningsorganisationen.Utformningen av organisationen har emellertid mött invändningar på flerapunkter. Ävenjag anser det påkallat med en omläggning av taxeringen i första 1975: 87 109 instansoch av skatteadministrationen. Elt syslem som i huvudsak bygger påutredningens förslag bör medföra ökad rättvisa och Ukformighet vid taxeringen.Den bör också ge ökad effektivitet genom en skärpt kontroll av de kompliceradedeklarationerna och generell granskningsassistans åt nämnderna av tjänstemän.Den föreslagna organisationen är vidare flexibel och kan anpassas tUlförändringar av de materiella skattereglerna. Speciella komplikationeroch avgränsningsproblem skulle emellertid enligt min mening uppkomma vidinförande av den föreslagna E-skatten och ett slopande av deklarationspliktenför ytterligare grupper pensionärer. I fråga om E-skatten skulle i åtskilligafall uppslå stora svårigheter att bedöma frågan om skatteavdragen. En slopaddeklarationsplikt för ytterligare pensionslagare av den omfattning som harföreslagits förutsätter ställningstaganden som är förhållandevis svåra attgöra och som i många fall kan leda till osäkerhet bland de skattskyldiga och ilaxeringsarbelet. Jag är därför inte beredd att nu lägga fram förslag 1 denämnda hänseendena. De förslag som läggs frami det följande innefattar riktlinjer för den nya organisationen samt dessuppbyggnad och verksamhet. I övrigt behandlas de delar i utredningsrapportensom bör ligga till grund för fortsatta utredningsarbete.Frågorna har samband med det förslag rörande nytt ADB-system för folkbokföringoch beskattning som jag kommer att anmäla senare denna dag. Förslag rörandetaxeringsorganisationens och skatteadministrationens närmare utformning samtbeträffande områden i utredningsrapporten som inte behandlas här Uksomförfattningsförslag avses skola föreläggas successivt efterytterligare överväganden och undersökningar. Detta gäller förutom frågan omkostnaderna för den utökade skatteadministrationen bl. a. ulredningensförslag om beslut och besvär i vissa debiterings- och uppbördsfrågor samtbeträffande behandlingen av arbetsgivares uppgifter. Ettgenomförande av förslagen kräver utökade personalresurser. Den samlade effektenav den nya organisationen och reformerna i övrigt beräknas av utredningenemellertid ge elt nettoöverskott för det allmänna av omkring 140 milj. kr. I det följande avser jagatt ta upp de olika delfrågorna i utredningsförslaget var för sig. F.n. får som jag har nämnt endast de särskUda taxeringsnämnderna assistans avmyndighetema i granskningsarbetet. För att få ökad effektivitet föreslårutredningen att nuvarande förfarande där deklarationerna granskas av ca 5 000tillfälligt förordnade funktionärer ersätts med granskningsassistansåt alla taxeringsnämnder från de lokala skattemyndigheterna ochlänsstyrelserna. Enligt förslaget skall tjänstemän granskningsassistenter vid dessa myndigheter granska samtliga deklarationer och föredra allalaxeringsärenden inför nämnderna. Vidremissbehandlingen har förslaget om generell granskningsassistans mottagits medstor tUlfredsställelse. Som särskilt positivt har man noterat att förslaget omIjänsiemannagranskning är förenat med ett behållet lekmannainflytande och attsådan granskning ger föruts'ättningar för en bättre samordning mellan olikafunktioner inom skatteförvaltningen och närliggande områden. Föregen del vill jag säga följande. har överinstanserna itaxeringsärendena varit föremål för omfattande översyn och reformverksamhet.Regionalt har länsskatterätter och fastighetstaxerings-rätter tillskapats.Kammarrättsorganisationen har förstärkts bl. a. genom tillkomsten av två nyakammarrätter och förvaltningsrättsskipningen över huvud taget har vidarereformerats och moderniserats. Taxeringsnämnderna har däremot i stort settvarit oförändrade. Vidövergång tiU en ordning för generell tjänstemannaassistans åt nämnderna krävsför att personalen skall utnyttjas rationellt att det finns möjlighet att arbetaen med taxeringarna än f. n. Vid reform ansågs detemellertid inte möjligt att förlänga taxeringsperioden längre än till slutet avjuni. måste nämligen vissa för förvaltningen nödvändigalängder och statistikuttag från taxeringsregistren föreligga. Det önskadematerialet kunde då inle tas fram förtän taxeringarna var slutligt åsatta ochtaxeringsarbetet avslutat. Detta tekniska hinder kan numera undanröjas genomutnyttjande av ADB-teknik. Enlängre arbetsperiod är vidare nödvändig för att granskningspersonalen medhänsyn bl. a. till det ökande antalet kompUcerade deklarationer skall hinnamed en tUlfredsställande kontroll. Denna personal får vidare som utredningenockså föreslagit tas i anspråk för närUggande uppgifter såsom beräkning avpensionsgrundande inkomst (PGI) och granskning av underlaget förarbetsgivaravgifter. Kostnadsskäl som vid tidigare tillfällen anförts mot enövergång till alt ge taxeringsnämnderna granskningsassistans av tjänstemäntorde numera knappast kunna åberopas. Del föreslagna systemet förrationalisering av skatteadministrationen bygger som helhet på generelltjänslemannamedverkan. Spännvidden av de arbetsuppgifter som föreslås förgranskningstjänstemännen och del avsevärda netto för det allmänna som denföreslagna reformen beräknas medföra ger förslaget om generell granskningsassistansekonomisk bärkraft. Skäl mot att låta granskningsarbetet även i fortsättningenutföras som fritidssyssla är vidare de kompUcerade skattereglerna ochtidspressen i arbetet. Svårigheteratt rekrytera ett tillräckligt antal fritidsgranskare är vidare elt vägandeskäl för att ge nämnderna tjänslemannahjälp vid granskningen. 1 detlasammanhang vill jag emellertid understryka det synnerligen förtjänstfullaarbete som utförts av fritidsgranskarna. I vart fall under enövergångsperiod som fordras för att alla nämnder skall kunnages tjänslemannahjälp kommer det alltjämt att finnas ett omfattande behov avfritidsgranskare. Jagförordar sålunda alt taxeringsnämnderna vid deklaralionsgranskningen skallbiträdas av tjänstem'än hos skattemyndighetema. Frågan om genomförande avförslaget behandlas närmare i avsnitt 4.9. Lekmannamedverkanär som jag inledningsvis nämnt en tradition i det svenska skattesystemet. Imodem tid har taxeringsbesluten i första instans fattals av lekmannanämnderna.I både de lokala och de s'är-skilda taxeringsnämndema utses ordföranden somär lekman av länsslyrelsen. I de lokala taxeringsnämnderna ingår vidare minsttre och högst åtta förtroendevalda ledamöter. I särskUd taxeringsnämnd får deförtroendevalda ledamöterna vara högst tolv. Särskilda taxeringsnämnder har iregel biträde av taxeringsinspektör när det gäller granskning och beredning. Iövriga nämnder utses ett till tre kronoombud av . Ledamölerna inämnderna skall besitta nödig insikt och erfarenhet. I lokal nämnd skallledamöterna väljas så att det kommer att finnas kännedom om olika grupper avskattskyldiga och olika delar av taxeringsdistriktet. Ledamöterna i s'ärskildnämnd skall ha särskild insikt och erfarenhet i de taxeringsfrågor som ankommerpå nämnden. Enligt utredningsförslagetbör lekmännen genom delegation avlastas beslut av formell natur och otvistigafrågor. Dessa ärenden bör avgöras av ordföranden som enmansmål. a. till att ge lekmännen möjlighet att medverka mer ingående ibeslut som grundar sig på avgöranden i bedömningsfrågor. Utredningen föreslårvidare alt taxeringsnämndernas beslutsområde utvidgas att omfatta även ärendenom skattetillägg, förseningsavgift, ackumulerad inkomst och dödsbos befrielsefrån kvarskatt. I sådana ärenden är bedömningsfrågor ofta avgörande. Denföreslagna utformningen av fördelningen av beslutskompetensen i första instanshar fått ett positivt mottagande vid remissbehandlingen. Man anser allmänt attdet är riktigt att lekmännens arbete koncentreras till bedömningsfrågor därderas insatser är s'ärskUt värdefuUa. En remissinstans förordar emellertid altdelegationen av beslutanderätten blir villkorlig. Några remissinstanser villbehålla nuvarande ordning. Iallmänhet har även förslaget om en utvidgning av taxeringsnämn- dernasbeslutsområde godtagits av remissinstanserna. Man anser att lekmannainflytandetdärigenom skulle ökas och att nämndens ställning skulle stärkas. Någraremissinstanser är negativa tUl en utökning av nänmdens kompetens bl. a. medhänsyn till att nämndernas arbetsprogram även inom huvuduppgiftens ram kanväntas bil pressat. Detstörsta intresset vid remissbehandlingen av frågan om ett utvidgatbeslutsområde för n'ämnderna har knutits tUl förslaget om skattetilläggen ochförseningsavgifterna. Även i denna del tillstyrks förslaget av flertaletremissinstanser. Man framhåller att det är tUl fördel att lekmän deltar ibehandlingen av dessa ärenden som också kan innehålla bedömningsfrågor. En delremissinstanser anser att dessa ärenden bör avgöras av domstol med hänsyn tillde regler som gäller för dem och som man finner komplicerade. Några anser attärendena bör ligga kvar hos lokal skattemyndighet. Dådet gäller de s. k. dödsbobefrielserna tillstyrker flertalet remissinstanseren överflyttning till taxeringsnämnden. En del är dock negativa tillförslaget. Man anför att det här i realiteten rör sig om en form av avskrivningav skatt och att sådana ärenden liksom övriga ärenden angående avskrivning avskatt bör handläggas av . Förslagetalt överföra ärenden om ackumulerad inkomst till taxeringsnämnd har föranlettdelade meningar bland remissinstanserna. Flertalet godtar förslaget bl. a. medhänsyn till den snabbare behandling ärendena då allmänt får. Åtskilligaremissinstanser anser att dessa ärenden bör vara kvar hos länsskatterätten, dådet rör sig om ett begränsat antal ärenden totalt 3 000 av iblandkomplicerad art. Minuppfattning i dessa hänseenden 'är följande. Lekmännens erfarenheter ochkunskaper bör nyttiggöras i taxermgsarbetet på bästa sätt. Det sker omnämnderna koncentrerar sitt arbete på de viktiga bedömningsfrågorna itaxeringen. Liksom flertalet remissinstanser anser jag det därför rationelltatt beslut beträffande otvistiga deklarationer och ärenden om småbelopp liksomfrågor av rent teknisk och formell natur avgörs som enmansmål av ordförandenefter förberedelse av granskningsassistent. Förfarandet med enmansmål gällerför övrigt även för länsskatterälterna och faslighetstaxeringsrätterna. Tyngdeni nämndernas arbete läggs med en sådan ordning vid de avgörande bedömningsfrågorna.Lekmännens inflytande ökar härigenom. Även elt utvidgat beslutsområde förtaxeringsnämnderna bör bidra till att stärka nämndens ställning. I de ärendensom avses bli tillförda nämnderna spelar ofta bedömningsfrågor en betydelsefullroll. Detta gäller skattetillägg och förseningsavgifter som aktualiseras isamband med att inkomst-och förmögenhetstaxeringen skall bestämmas. Jag har idenna fråga samma uppfattning som de flesta remissinstansema, nämligen att manbör föra över dessa ärenden från lokal skattemyndighet till näranderna.Möjligheten till en omläggning av detta slag fömtskickades redan i sambandmed tillkomsten av det administrativa sanktionssystemet (prop. 1971: 10 s.215). Taxeringsnämndema i den nya organisationen blir enligt min mening välskickade att bedöma dessa ärenden. Några remissinstanser har varil tveksammatill förslaget eller avstyrkt det. Man har då ansett atl reglerna förskattetilläggen är komplicerade och förordat en översyn av dem. Härtill villjag säga atl en översyn av dessa regler kommer atl ske inom den utredning omdet skatteadministrativa sanktionssyslemet som tillsätts . Ävenärendena om dödsbobefrielse rymmer bedömningsfrågor som lämpligenbör prövas av taxeringsnämndema. Ärenden om ackumulerad inkomst är mera sällantekniskt komplicerade. Även de bör enligt min mening avgöras avtaxeringsnämnden. Båda dessa grupper ärenden bör sålunda också föras över tilltaxeringsnämnderna. Ifråga om nämndens organisation m. m. föreslås vidare att kronoombud intelängre skall utses, att antalet förtroendevalda ledamöter skall vara minst femoch högst åtta och atl föredraganden bör vara den tjänsteman som granskatdeklarationen. Denne föreslås inte få delta i nämndens beslut men få antecknaavvikande mening. Ordföranden föreslås få ulslagsröst. Suppleant bör enligtförslaget få närvara vid nämndens samtiiga sammanträden. Vidare föreslås attlekmäimen ges lillfälle till viss utbildning i skattefrågor. Denyssnämnda förslagen om taxeringsnämndernas handläggningsformer ochorganisation lämnas i huvudsak utan erinran vid remissbehandlingen. Vissasynpunkter framförs dock i fråga om detaljer. a. föreslår åtskilligalänsstyrelser att nämndemännens mandattid skall förlängas till . Jagdelar de flesta remissinstansernas uppfattning att utredningsförslagen omtaxeringsnämndernas organisation m. m. är ändamålsenliga och bör genomföras.Jag anser också att en förlängning av mandatperioden för de kommunvaldanämndledamöterna till är lämplig och bör genomföras. Härvid når manöverensslämmelse ined den mandatperiod som i regel gäller för val tillkommunala nämnder. I övrigt är jag inte beredd att nu ta ställning tUl dedelaljförslag om organisationen som framförts vid remissbehandlingen. Dessaförslag får prövas av utredningen i dess fortsatta arbete. Nugällande taxeringsperiod sträcker sig från deklarationstidpunkten, den 15februari, till imder taxeringsåret. skallgranskningen av deklarationerna ske och årets taxeringar beslutas. Anstånd medatt lämna deklaration medges till i fråga om staten, kommun, annanmenighet samt skattskyldig som är bokföringsskyldig och som avslutat sitträkenskapsår efter året före taxeringsåret. 8 1975.1 saml Nr 87 1975: 87 114 Deklaralionstidpunkten den 15 febraari behålls.Taxeringsperioden förlängs däremot. Sista dag för taxeringsbeslut blir den 30november under taxeringsåret. Statislikuttag och längder görs redan i juniliksom slutavräkning av skatten. Anstånd med deklaration kan medges till den 15juni. Vissa stora företag kan få anstånd tills vidare även . Förskattskyldig som anlitar revisionsbyrå för att upprätta deklaration kan anståndmedges enligt en leveransplan för byrån som skattemyndigheten godkänt. Rättentill anstånd för vissa bokföringsskyldlga knyts tiU om den skattskyldigeavslutat sina räkenskaper med vinst- och förlustkonto och inte tillskyldigheten att föra räkenskaper. Fåmansbolagsägare och skattskyldiga som ärsambeskattade med person som äger rätt att lämna deklaration den 31 marsföreslås få samma rätt. Deflesta remissinstanserna delar ulredningens uppfattning att börbehållas som deklarationstidpunkt. På något håll anser man dock attdeklarationstidpunkten bör förskjutas. Förslagetom förlängning av taxeringsperioden lämnas utan erinran av den helt övervägandedelen av remissinstansema. Några anser dock alt taxeringsperioden bordeförlängas ytterligare. Utredningens förslag att rätten till anstånd förskattskyldig som avslutat räkenskaperna senare än underbeskattningsåret skall knytas till om han faktiskt avslutat räkenskaperna medvinst- och förlusträkning i stället för om han är bokföringsskyldig har iallmänhet lämnats utan erinran. Detsamma gäller den föreslagna rätten tillanstånd till för delägare i fåmansbolag och den som är sambeskattadmed skatlskyldig som fått anstånd till nämnda dag. Några länsstyrelser ärnegativa till förslaget. Man framhåller att det kan befaras animera tillotillåtna efterhandsjusteringar. Förslaget att anstånd skall kunna medges tUlden tillstyrks i allmänhet vid remissbehandlingen. Någraremissinstanser pekar emellertid på de svårigheter som kan uppstå vid engenerösare anståndsgivning med hänsyn till bestämmelserna om skattetUlägg ochförseningsavgift. Andra förordar viss restriktivitet med hänsyn till den förseningav granskningsarbetet som annars följer. Förslaget om anstånd till vidare ivissa fall anses kunna skapa administrativa svårigheter och avstyrks iallmänhet vid remissbehandlingen. Flertalet remissinstanser anser däremot att detföreslagna förfarandet med leveransplaner för revisionsbyråer är till fördelför en smidig administration. Även andra deklaratlonsmedhjälpare föreslås kunnainrymmas i det förenklade an-ståndssystemet. Föregen del vill jag säga följande i fråga om deklarationstidpunkter ochanståndsbestämmelser. Den 15 febraari har hävd som deklarationstidpunkt. Detföreslagna systemet för granskningen och taxeringen har också anpassats tillatt huvudparten av deklarationema skall vara av- Jag anser att denna deklarationstidpunkt bör behållas. Vidareanser jag liksom utredningen och remissinstanserna att taxeringsperioden börförlängas. Som jag har anfört i avsnUt 4.2 undanröjs tidigare tekniska hinderför en sådan förlängning vid användning av lämpligt ADB-system. Granskningenoch taxeringsnämndernas arbete kan planläggas och utföras rationellare ochnoggrannare med , som också i stort sett befrämjarkontinuitet och enhetlighet i arbetet. Utredningen har som slutdag förtaxeringsperioden valt . Elt skäl för detta har varit attslutavräkning av skatten inte skall ske senare än f. n., om avräkning får skeendast på färdigtaxerat material. Som jag kommer att redovisa i avsnitt 4.8anser jag att avräkningen skall grundas på färdigbehandlade deklarationer.Såvitt nu kan bedömas bör därför vara lämplig såsom sista dagför taxeringen.