prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — Inom ramen för det fortlöpande arbetet med uppföljningav läroplanerna kan olika vägar prövas för att konkretisera skolans mål ochkursbeskrivningar. Prakliskia möjligheter kan skapas för att utvärderaresultaten. Emellertid är ett sådant mål- och utvärderingsarbete behäftat medolika begränsningar och kan medföra negativt styrande effekter påuppläggningen av undervisningen påpekar SSU som ser särskilt allvariigt på atten ökad målprecisering skall ligga till grund för ett nytt betygssystem. A/t/F menar att del är nödvändigt attmålbestämnings- och utvärderingsarbetet inom SÖ fullföljs för att fö ettklariäggande av vad som bör räknas som baskunskaper och basfärdigheter.Resultatet av detta arbete skall beaktas i en ny läroplan för därbl. a. baskunskaper och basfärdigheter starkare betonas än . Man för engrund för införande av ett målrelaterat betygssystem i hela ungdomsskolan. Ettsådant betygssystem skulle förbättra utvärderingen av skolans resultat ochunderiätta en högre grad av måluppfyllelse i undervisningen anser MUF. Prop.1975/76:39 153 7Ledning och samverlan inom rektorsområde och gymnasieskolenhet Mot bakgrund av sina överväganden om skolansställning i det kommunala samarbetet och del utvecklingsarbete som pågårmellan olika nämnder (kap. 22) menar att det är angeläget alt detta arbetekan vidareutvecklas också med hänsyn till det politiska inflytandet påkommun-delsnivä. Utredningen framhåller därvid att rektorsområden och gymnasialaskolenheter utgör stora och vikliga institutioner inom skilda kommundelar, päsamma sätt som barnstugor, ålderdomshem och fritidsanläggningar. Liksom del ärangeläget att förslärka det medborgerliga inflytandet pä arbetet bland barn ochungdom inom ett bostadsområde är del angelägel att förslärka och vidareutvecklademokratiska styrelse- och samverkansformer inom institutionerna. uppfattning bör man därför undersöka möjligheten av alt låtabesluten inom rektorsområdena och skolenheterna, där de huvudsakligen avserverkställighet, utformas tillsammans av dem som är berörda.Utredningen bedömer det som angeläget att såväl anställda som elever ochföräldrar för ökad delaktighet i utformningen av arbetsmiljön. Ledningssystemet inom den lokala skolan bör ocksåanpassas till utredningens förslag i övrigt. Central reglering avkonferensformer bör i göriigaste män upphöra. bördimensioneras efter de ökade uppgifter som en frihet i resursanvändning medföroch kunna anpassas efter den sociala och geografiska problembilden i skildaområden. bör anpassas funktionellt till ett system medarbetsenheten Väsentligt för att förverkliga reellt elev- ochpersonalinflytande är att enskilda arbetsenheter ges betydande frihet. En reellsamverkan måste äga rum. Enligt utredningen är begreppet skolledningmångtydigt. Den lokala skolans ledning är ett resultat av direktiv frånöverordnade myndigheter, elevernas och föräldrarnas befogenheter enligt stadgaoch läroplan, lärares befogenheter enligt stadga och läroplan, stadgeenligakonferensers befogenheter och rektors befogenheter. Ur förvaltningssynpunkt ärskolans ledning en blandning av decentralisering och dekoncenlrering.Beslutsrätt i flera frågor är decentraliserade från central nivå till lokalpolitisk nämnd (skolstyrelse). Beslutsrätt i andra frågor är dekoncenireradefrån central nivå lill olika nivåer inom skolan, Parallellt med bestämmelser om beslutsrätt löperstadga och avtalsbestämmelser om samråd. skiljer på två huvudformer, ettrepresentativt system - företagsnämnd och samarbetsnämnd -, dels samråds- ochmedinflytande genom delaktighet i del administrativa systemet. Utredningen görföljande kommentar till dessa sam råds former. Inomskolan finns en viss spänning mellan del samrådssystem som genom Prop.1975/76:39 154 företagsnämndsavtalbyggs upp vid sidan av organisationen och det system för deltagande som finnsinbyggt i organisationens beslutsprocess. Delta kompliceras ytteriigare genomatt man byggt upp två parallella samrådssystem av representativ karaktär:lokala samrådsgrupper (företagsnämnder) och samarbetsnämnder. Tillkomsten avsamarbetsnämnder enligt försöksbestämmelser inom gymnasieskolan och påhögstadiet har som nämnts skapat en dubbelorganisation till de lokalasamrådsgrupperna. Genom att samarbetsnämnd i regel saknas på låg-ochmellanstadiet, utgörsamrädsgruppen däremot del enda samlade organet församtliga personalgrupper och inte heller finns någon i avtal eller stadga ellerförsöksanvisningar av reglerad form av föräldrainflytande pä beslutsprocessen(via konferensdeltagande). Eftersom föräldraintresset erfarenhetesmässigt ärstörst just på dessa stadier är förhållandet inte tillfredsställande. Enligt (avsnitt 24,2) har den svenska skolan,sedd i ett internationellt perspektiv, varit jämförelsevis mottaglig förförändringar. Detta hänger samman med alt skolan inte betraktas som ensjälvständig enhet, som själv avgör sitt inre liv, utan som en organisation . Problem inom utbildningssekiorn definieras till betydandedel av samhället och initiativ till förändringar utgår från samhället ochgenomförs genom ändrade bestämmelser för skolorna. En sådan styrning avskolverksamheten, från samhällets demokratiskt valda organ, är en förutsättningenligt för all skolan skall utformas i överensstämmelse med en bredfolkopinions önskemål. Den är också en forutsättning for att skolan skallforändras i överensstämmelse med den drivkraft som utgörs av yttre faktorer Problemet med styrning är inte dess berättigandeutan dess utformning. I en demokratisk ideologi måste ingå alt lämna relativtvida ramar för alternativa beslut inom olika arbetsplatser, beslut som rörmetoder och organisationsformer för att nå målen. Inom skolan är delta destoviktigare framhållerutredningen,eftersom del ärenarbetsplats som bl. a. härtilluppgift att lära barn och ungdom under vilka former en demokrati arbetar. Attdenna beslutsrätt inom en lokal enhet är begränsad genom utomståendeintressenter utgör inget hinder för skolning i demokrati. Tvärtom är det ennödvändig insikt i varje demokratisk församling att dess eget agerande är begränsatav hänsyn lill andra intressen än dem man själv företräder. Begreppen skola och demokrati har under senare årförekommit i många sammanhang: skoldemokrati, skola i demokrati, en demokratiskskola, demokratisering av skolan. Innebörden har ofta varit vag och mångtydigeller avsett helt skilda förhållanden. En demokratisk skola kan enligtutredningen beskrivas pä följande sätti Demokratisk är den skola som är utformad så att deninte missgynnar någon, vars innehåll inte undertrycker eller framhäver åsikteroch som präglas av tolerans mot oliktänkande, vars arbetsformer fostrareleverna till deltagande och medansvar och vars mål präglas av viljan att gemera hjälp till dem som har det svårt, I en demokratisk skola utformas mål ochriktlinjer 1975/76:39 155 avsamhällets organ men vida möjligheter ges för skolans omedelbara intressenteralt utforma de medel med vilka målen skall nås, I skolans inre arbete har allagrupper ett medinflytande men ingen grupjD kan framföra anspråk på all ensambestämma. Inflytande enbart på del formella beslutsfattandetinnebär ofta föga reellt inflytande inom en organisation, menar , Beslutenpåverkas starkt av dem som tar initiativ till att en fråga förs fram, preciserarproblemen, utväljer beslutsunderlaget och utarbetar och begränsar de alternativsom blir föremål för diskussion. Ett reellt deltagande i den lokala skolansbeslut måste därför också innebära en medverkan i hela beslutsprocessen. Deltaställer krav som villighet att själv sätta sig in i olika frågor. lägger stor tonvikt på elevernas medverkan ochframhåller bl. a. att elevernas inskolning i en demokratis arbetsformer genomdeltagande i beslutsprocessen - inte enbart i formella beslut - bör ses som endel av skolans arbete. Det är viktigt att eleverna därvid lär sig skilja mellanbestämmanderätt och medbestämmanderätt. I olika sammanhang framförs idén altom eleverna inte lyckas driva igenom sina krav så har man ingen demokrati inomskolan. Det är emellertid ytterst fö frågor där en enskild grupp inom skolaneller inom samhället kan ha bestämmanderätt. 1 regel blir del fråga ommedbestämmande och medinflytande, vilket innebär hänsyn också till andrasintressen, anställdas eller samhällets. Eleverna har en viktig expertroll iskolan just genom insikten i och upplevelsen av hur det är att vara elev i enmodern skola, medvetandet om vad som upplevs som betydelsefullt ochintressant, lätt eller svårt, stimulerande eller enformigt i arbetssättet. Detär väsentligt att eleverna kan framföra detta och att övriga grupper tar del avoch låter sig påverkas av deras synpunkten Utredningenframhåller att lärarna utgör något av en nyckelgrupp i detta sammanhang. Pålärarnas ansvar ligger val av moment i kursplaner och val av läromedel.Planeringen inom denna ram kan dock ske gemensamt påpekar . Information,samråd, diskussion och en öppenhet från lärarens sida för att pröva alternativavägar måste därvid prägla arbetet. Det kan däremot inte rimligen vara fråga ommajoritetsbeslut i klassråd, såvida man inte är beredd all helt uppge meningenmed kursplaner, allsidig metodik-träning och en viss gemensam referensrammellan olika elevgrupper, skolor och årskurser. Man kan inte iriksdagen fatta beslut om mål, riktlinjer och huvudmoment i skolan, kontrolleraatt läroböcker följer dessa riktlinjer och avvägningar och sedan låtamajoritetsbeslut i klasserna sätta allt detta ur spel. Då förvandlas helaskolans innehåll till ett ftitt valt arbete. Elevernas bestämmanderätt - och därmed ansvar -måste ligga inom andra områden än dem som berör skolans grundkurs i kunskaperoch färdigheter. Det är delta område - de fria aktiviteterna - som starkt bådekan och bör vidgas i skolan. Från lågstadiet och upp lill och medgymnasieskolans slut kan eleverna ges ett allt större antal uppgifter alt lösapå egen hand, framhåller utredningen. Mot bakgrund av vad utredningen anför och medvägande av olika önskemål mot varandra har funnit (avsnitt 24.3) detlämpligt att de olika grupper som närmast berörs av verksamheten inom ettrektorsområde eller en skolenhet får ett ökat inflytande på den löpandeverksamheten. föreslår därför att i ledningen för ett rektorsområde (enskolenhet) bör stå en ledningsgrupp, förslagsvis benämnd bestyrelse. Bestyreisen bör utgöra styrelse för institutionen.Som sådan bör den utnämnas av det ansvariga politiska organet, dvs.skolstyrelsen. Den bör vara sammansatt av representanter för skolans personal,för elever och föräldran Rektor bör ingå som ordförande. Bestyreisen bör, enligt SIAis mening, inte befattasig med avtalsreglerade frågor. Då dylika frågor uppkommer inom bestyreisensarbetsområde bör de hänskjuias lill skolstyrelsen eller annat vederbörligtorgan. Dess område begränsas till frågor som berör den egna arbetsplatsen ochsom ligger inom ramen för av skolstyrelsen anvisade medel och uppdragnariktlinjer för arbetet i övrigt. Genom att besiyrelsen utses av skolstyrelsen skapasett förtroendeförhållande mellan skolstyrelse och bestyrelse. Ledamöter ibestyrelserna fullgör sina uppgifter på skolstyrelsens uppdrag. Bestyrelsernautgör därigenom en del av ledningsstrukturen i en kommun. Utredningen framhåller det angelägna i attkommunaldemokratiska utredningen under sitt arbete tar initiativ till försöksom berör ett vidgat politisk-medborgeriigt inflytande. Enligt utredningensuppfattning är en utveckling av detta inflytande på skolområdet aktuelltfrämst på den nivå som ligger mellan de olika institutionerna och nämnderna,dvs. inom ett elevområde och/eller ett bostadsområde. Bestyreisens sammansättning måste variera medhänsyn till skolstadium. Enligt utredningens mening bör besiyrelsen vid olikaslag av rektorsområden och gymnasieskolenheter ha följande sammansättning. Bestyreisenbör kunna besluta att till sina sammanträden adjungera andra. Vid låg- ochmellanstadieområdet kan elever adjungeras. För samtliga ledamöter bör finnaspersonliga suppleanter. 1975/76:39 157 - vidgymnasieenhel en av studierektorerna - är suppleant för rektor som är ordförande. Suppleanter kan kallas att närvara vid sammanträden även då ordinarie ledamöter är närvarande. Finns ej studierektor inom rektors området eller gymnasieskolenheten utser skolstyrelsen suppleant för rekton Besiyrelsen bör nyväljas (omval kan förekomma)successivt, i genomsnitt hälften . Mandatperioden bör således vara tvåår, utom för elevrepresentanter där den bör vara . Mandatperioden böromfatta kalenderår, ej läsår. Därigenom underiättas beslyrelsens viktigaarbete i samband med läsårets början och slut. Bestyreisen bör sammanträda en gång utomunder juli månad samt i övrigt pä kallelse av ordföranden. Bestyreisensammanträder på daglid. Bestyreisens ledamöter utses av skolstyrelsen ochfullgör sitt arbete på skolstyrelsens uppdrag. Målsmännen företräder såvälföräldraintresset som närsamhällets intressen. I bestyreisen är rektor självskriven ledamot ochordförande. I bestyreisen på rektorsområde med högstadium och pågymnasieskolenhel ingår studierektor i besiyrelsen. Finns fler än enstudierektor utnämner skolstyrelsen en av dem lill ledamot. Bestyreisens övriga ledamöter bör utses på så sättalt skolstyrelsen inhämtar förslag från personalens organisationer vad gällerlärare och övrig personal och från elevrådet vad gäller elever. Någon grupp sommed samma representativitet som personalens organisationer och elevrådet kanföreslå målsmän som ledamöter i besiyrelsen finns inte. Skolstyrelsen bördärför inhämta förslag från flera, i första hand från klassmöten underhöstterminen, i andra fall från hem-skola förening eller från föreningar iövrigt verksamma inom bostadsområdet och med anslutning till skolansverksamhet. Vid gymnasieskolor med ofla myckel vidsträckt geografisktrekryteringsområde och där klassmöten i nämnvärd utsträckning inte förekommerbör representant ulan föregående förslag direkt kunna utses av skolstyrelsen. Besiyrelsenfattar beslut framhåller , dels i de frågor i vilka beslut - enligtgällande bestämmelser i lag och förordning - skall fattas inom rektorsområdet eller gymnasieskolenheten, dels i frågor som av skolstyrelsen delegeras för beslut. Undantagna från beslyrelsens beslutskompetens är en dast frågor där beslutsrätten uttryckligen förbehålls annan. Bestyreisen har att i sin verksamhet följa och tillämpa gällande avtal. Bestyreisen svarar för de remisser och yttrandensom av andra myndigheter infordras från rektorsområdet (gymnasieskolenheten). Bestyreisen äger således enligt ovanslående attbesluta i flera frågor där beslutsrätt tillkommer rektor ellersamarbetsnämnd samt i vissa övriga frågor som genom SlAis förslag förts tillavgörande på lokal nivå jämte de frågor som av skolstyrelsen delegeras tillbestyreisen. Undantagna från bestyreisens beslutsområde bör vara- utom avtalsreglerade frågor-i princip tre typer av frågon Frågor som rörenskild tjänsteman, enskild elev samt val av stoff och metodik iundervisningsarbetet. I det följande lämnas en översiktöver bestyreisens huvudsakliga beslutsbefogenheter jämte den beslutsrätt somtillkommer andra. I översikten ges exempel på arbetsfördelning inom bestyreisensbeslutsområde. B = bestyrelse R = rektor = studierektor Ae = arbetsenhetskonferens K = klasskonferens (gy-skolan) L =enskild lärare 12 3 4 5 6 7 8 Be- Exempel Skol- sluts- på arbets- förord-rätt fördel ningen ning 1 Byte av tillvals- 5:8 R ämne, slöjdart 2 Utökad studie- 8:6 R kurs i gymnasieskolan 3 Morgonsamling 5:27 B (del av fria aktiviteter) 4 Gemensamsam- 8:29 B ling (del av fria aktiviteler) 5 Arbetspassens 5:28 B längd 8:30 6 Fördelning av 5:29 B lektioner och 8:31 raster 7 Minnesdag etc. 5:33 B 8 Plan överperso- 5:35 R naiens tjänsigö- 8:38 ring 9 Schema (inne- 5:36 B fattande även fria 8:39 aktiviteter) 10Rektorsområdets B indelning i arbetsenheter 11Ytterligare tid för B konlaktlärare i vissaundervisningsgrupper Be-Skol- sluis-förord- rätt ningen Anm Obligaio-riskl samråd med berörda före beslut Förändring i Ibr-hållandL" till nuläge 13 Antal skriftliga prov 14 Plan för skriftliga arbeten 15 Plan för friluftsverksamheten 16 Anordnande av fasta grupper 17 Placering av elev i fast grupp 18 Byte av studieväg i gy-skola Principdis- x kussion i B 21 Betygsättning i vissa fall 22 Beslut att betyg ej skall ges 23 Rättning av betyg 24 Uppflyttning under läsåret 25 Uppflyttning och kvarsällning 26 Gå om årskurs () R och/ eller kontaktlär. Principer bör x fastläggas i B 28 Befrielse från undervisningen 29 Ledighet för enskilda angeläg. Principer bör x fastläggas av Ss 30 Utse lärare i fyllnadsprövning och särskild prövning Be- Exempel Skol- sluts- på arbets- förord-rätt fördel ningen ning ring i (or 32 Regler för ordning 34 Fördelning av ram- 35 Fastställa plan för 35 Fastställa plan för 38 Svara för att pro- -siöd till elever- -åtgärder för ele- 39 Besluta om kon- inom den ram skol- 40 Utse ledamöter i 41 Besluta om lokal- Gäller principer och resursanvändningen 1975/76:39 161 Med hänsyn till sina förslag om bestyrelse föreslärutredningen att skolförordningens 2 kap. 6 S bör ändras till '". . . ulanatt dess bestyrelse beretts tillfälle, , . Enligt utredningens bedömning är bestyreisenscentrala och tidskrävande uppgifter moment 8, 9, 35-38. För dessa fordrasomfattande förberedelsearbete dels av skolledningen, dels av olikaprojektgrupper som bestyreisen bör tillsätta. I fråga om omfattningen av beslyrelsensarbetsområde framhåller att bestyrelses och rektors geografiskaarbetsområde i princip bör sammanfalla. I ganska många fall skulle dettaemellertid menar utredningen leda till en otillfredsställande situation medhänsyn till syftet med inrättandet av bestyrelser, nämligen all skapainstilutionsdemokrati och aktivt medansvar för dem som närmast berörs avskolans arbete. Skolstyrelsen bör därför, då rektorsområdet anses föromfattande för alt utgöra ansvarsområde för bestyrelse, kunna besluta annananordning bland följande allernaliv eller en kombination av dem: Flerbestyrelser än en och med rektor som ordförande inrättas, med studierektor,studieledare eller lillsynslärare som ordförande i någon (några). Utredningens förslag om en institulionsdemokraliskledning av rektorsområden och skolenheter bör genomföras likformigt inom helaskolväsendet. Det innebär emellertid en ganska långt gående forändring i syfteall skapa ökat lokalt engagemang och ansvar. Beslyrelsens arbete bör därförnoggrant följas och utvärderas . Resultatet avutvärderingen bör därefter underställas prövning. I fråga om samrådsformer i skolan utöverbestyreisen menar att de stadgeenliga konferenserna torde i betydandeutsträckning ha överlevt sig själva. Sammanträdesformer inom ett förelag avskolans storlek och variation bör inte självklart vara centralt reglerade. Iprincip bör det överlämnas lill bestyrelserna att fastställa en årsarbeisplanför samråds- och projektarbete inom rektorsområdet. Centralt bör endast angesvissa riktlinjer som är väsentliga, dels för beslyrelsens funktion, dels förelevernas medverkan i arbetet. Därtill kommer de fixerade beslutsformer, som ivissa fall är nödvändigt ur rättssäkerhetssynpunkt. Således bör enligt , beträffande elevernasdeltagande, gälla alt elever skall ingå i alla konferenser och samrädsgrupper,där pedagogiska frågor eller frågor som rör den allmänna skolmiljön behandlas.Elever bör ingå i samma antal som antalet anställda. På högstadiet och igymnasieskolan äger eleverna delta i besluten. Elevrepresentanterna utses pädel sätt bestyreisen finner mest ändamålsenligt med hänsyn till skolansstorlek m. m. På grundval av dessa principer föreslår utredningenföljande. Kollegiet som stadgad sammanträdesform bör upphöra och ersättas avpersonalkonferens för samtliga anställda vid rektorsområdet eller skolenheten.De arbetsgrupper för olika frågor som personalkonferensen tillsätter börsamman- 11 1975/76. 1975/76:39 162 sättasutan hänsyn till tjänstetyp och enbart med beaktande av reell kompelens ochintresse i en fråga. sammanträder på kallelse av rektor ellerbestyrelse. Såvida personalens representanter i bestyreisen så begär skallrektor sammankalla personalkonferensen. Några för eleverna reglerade sammanträdesformerfinns ej. Detta har försvårat skolans möjligheter alt stödja elevernasinskolning i en demokratis arbetsformer och alt överlåta ansvar på olikaelevorgan och upprätthålla en nödvändig kontinuitet i elevarbetet. Elev vid en skola bör automatiskt vara medlem avskolans elevkår. Elever i olika arbetsenheter, klasser ellerundervisningsgrupper bör beredas tillfälle sammanträda på tid för friaaktiviteter. En representant per klass på gymnasieskolan eller motsvarande påhög- och mellanstadierna utgör skolans elevråd. Elevråd föreslär representanteri skolans bestyrelse. Bestyreisen kan - och bör - delegera olika uppgifter påelevrådet. bör erhålla tid under fria aktiviteter för information ochsamråd. Begreppet klasskonferens bör ersättas med"arbetsenhets- eller klasskonferens". Med klasskonferens pägrundskolan avses då de lärare som undervisar i basgruppen. eller klasskonferens behandlar frågor som ej rörenskilda elever ingår elevrepresentanter. Samarbetsnämndi stadgans betydelse liksom enligt försöksanvisningar bör upphöra. Avstängningoch förvisning avgöras i annan ordning. Värdet av ämneskonferensernasundervisningsplanering är diskutabel och beror - liksom klasskonferensensmeningsfullhet - av skolenhetens organisatoriska förhållanden och ämnenasantal. Undervisningsplaneringen bör därför enligt inte bindas tillämneskonferenser oberoende av om dessa förutsättningar saknas. 7.2.1Bestyrelse för rektorsområden och gymnasieskolan Del övervägande antalet remissintanser ansluter sigtill SlAis principiella uppfauning att det krävs ett ökat demokratisktinflytande i skolan för personal, elever m. fl. Flertalet av dessaremissinstanser anser dock att utredningens förslag inte börgenomföras i avvaktan på förslag från kom-munaldemokratiutredningen.Ävenarbelsrättskommitténs förslag kan komma att påverka beslyrelsenssammansättning och arbetsformer framhåller några remissinstanser. Till de somtillstyrker de allmänna principer för inflytande och ansvar personal och eleversom ger uttryck för hör centrala myndigheter som SÖ. RRV.SPN, Ärkebiskopen, . , , UÖ samtflertalet av de kommuner som yttrat sig som t. ex. , , Gävle.Haninge. 1975/76:39 ...,. kommuner.Flera av de nu nämnda remissinstanserna anför synpunkter på beslyrelsenssammansättning och uppgifter. Bland länsskolnämnderna har samtliga utom treuttalat sig positivt för ett ledningsorgan av typ bestyrelse. Åttalänsskolnämnder har dock betonat att genomförandet bör uppskjutas i avvaktan påSSK-utredningen och kommunaldemokraliska utredningen. Ett antal remissmyndigheter främst organisationerinom skolsektorn är, utifrån olika utgångspunkter, mer skeptiska motutredningsförslaget. Med hänvisning till arbetsrättskommitléns förslag menar SLatt har förbisett att ett förverkligande av arbetsplaisdemokralin somtilldelar de anställda nya fri- och rättigheter icke bara kan åberopas tillstöd för föräldrars och elevers intressen. SIAis förslag om ledning ochsamverkan utgår från förhållanden som inte kommer all vara aktuella när dessförslag skall genomföras menar SL. För framtiden kommer alla frågor rörandeskolpersonalens anställnings- och arbetsvillkor alt regleras av skolans parter,arbetsgivare och arbetstagare. Skolans fackliga organisationer kan inte godtaatt detta parlsförhällande inkräktas av representanter för elever ochföräldrar, slår SL fast, och avstyrker med bl. a. hänvisning härtill förslagetom bestyrelser. Även /SR och SFL avstyrker förslaget om bestyrelser medhänvisning till arbetsrättskommitléns förslag. finner förslagetoacceptabelt då det på intet sätt bidrar lill förändringar av maktstrukturen påskolorna. Enligt V:s mening kan bestyreisen inte behandla de frågor somberör förhållandel mellan arbetsgivare och arbetstagare, varför verketavstyrker inrättandet av den föreslagna bestyreisen eller föreslår attledningsorganets uppgifter begränsas till andra frågor.