prop · FY0397 · 1975-12-31 00:00:00 — För sammanlevande makar beräknas varderamakens inkomst utgöra hälften av makarnas sammanlagda årsinkomst och värdei avförmögenhet hälften av deras sammanlagda förmögenhet. 2.4Försäkringen för tilläggspension (ATP) Tilläggspensioneringeninnefattar ålderspension, föriidspension och familjepension, som utgår utöverfolkpensionen. Pensionsräilen är relaterad lill de arbetsinkomster som denförsäkrade haft under sin aktiva lid. Den intjänade pensionsräilen är avgörandeför pensionens sloriek (11-15 kap. ÄFL). Pensionsgrundandeinom ATP blir den försäkrades inkomsi av förvärvsarbete fr. o. m.det då han fyller t. o. m. del dä han fyller . Inkomster för årunder vilket den försäkrade avlidit eller åtnjutit ålderspension eller föriidspensionenligl lagen om allmän försäkring är dock inte pensionsgrundande.Förvärvsinkomsterna indelas i inkomsi av anställning och inkomsi av annalförvärvsarbete (11 kap. 1 § AFL). Såsom inkomst av förvärvsarbete anses ävenbl. a. sjukpenning, föräldrapenning och vårdbidrag enligt AFL, dagpenning frånerkänd arbetslöshetskassa, kontant arbetsmarknadsstöd enligl lagen om kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen. Den pensionsgmndandeinkomsten motsvarar summan av inkomsi av anställning och inkomst av annatförvärvsarbete i den mån summan överstiger en viss minimigräns, nämligen delvid årets ingång gällande basbeloppet, vilket avräknas i första hand mol inkomsiav anställning. Maximigränsen för beräkning av den pensionsgrundande inkomstenutgör del vid årets ingång gällande basbeloppet. Beloppfrån vilkel sålunda skall bortses avräknas i första hand från inkomst av annal förvärvsarbete(11 kap. 5S AFL). Förvarje år, för vilket pensiongrundande inkomsi fastställs för en försäkrad,skall pensionspoäng tillgodoräknas honom. Pensionspoängen utgör denpensionsgrundande inkomsten delad med basbeloppet vid årets ingång. 1 den mänden pensionsgrundande inkomsten härrör frän inkomsi av annal förvärvsarbete änanställning tillgodoräknas den försäkrade i regel pensionspoäng endast om tiUäggspensionsavgiftför året lill fullo eriagts inom föreskriven lid. Å andra sidan kanpensionspoäng enligl särskilda regler tillgodoräknas försäkrad för år,varunder han åtnjutit förtidspension från tilläggspensioneringen, trots attingen pensionsgrundande inkomsi beräknas (11 kap. 6§ AFL). Ålderspensionutgår under förutsättning all pensionspoäng tillgodoräknats den försäkrade . Pensionen utgår fr. o. m. den månad under vilken den försäkrade fyller67 år med möjlighet till förlida och uppskjutet pensionsullag efter sammaregler som inom folkpensioneringen. Om den försäkrade gör förlida uttag avålderspension las vid pensionsberäkningen hänsynäven lill pensionspoäng som kan föreligga som närmast föregår delvarunder pensionen börjar ulgå. Tas pensionen således ut under det år, varunderden försäkrade fyller , eller tidigare, blir det alltså fråga om all förslbeslämma pensionen provisoriskt. Den omräknas sedan kännedom vunnits ompensionsgrundande inkomst och därmed pensionspoäng även för det sista åretföre pensioneringen (12 kap. ÄFL). Sloriekenav den ålderspension som börjar ulgå motsvarar 60 96 avprodukten av basbeloppet för den månad för vilken pensionen skall utges ochmedeltalet av de pensionspoäng som tillgodoräknats den försäkrade. Harpensionspoäng tillgodoräknats beräknas medeltalet på de 15högsta poängtalen (15-årsregeln). Har pensionspoäng tillgodoräknats för mindreän minskas pensionen med 1/30 för varje felande år(30-årsregeln). Ipensioneringens inledningsskede har för försäkrad som är svensk medborgare 30-årsregelnersatts med en 20-årsregel för den som är född något av . För densom är född något av fordras i srället för densom är född , förden som är född osv. Övergångsreglernainnebär atl personer som är födda och senare har möjlighet atl förvärvafull pension, medan de som är födda maximalt kan få så många 20-delarav full pension som antalet år fr. o. m. t. o. m. del då vederbörande fyller65 år. Föriidspensionulgår lill försäkrad för lid före den månad, då han fyller ellerålderspension börjar ulgå till honom. Då en förtidspensionäruppnått , utbyts förtidspensionen mol ålderspension (13 kap. ÄFL). Degrundläggande förulsältningarna för rätl lill förtidspension är desamma sominom folkpensioneringen. De försäkrades arbetsförmåga skall alltså på grund avsjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmåganvara nedsatt med minst hälften och nedsättningen skall vara av varaktig natur.Är nedsättningen av arbetsförmågan inle alt anse såsom varaktig men kan den anlasbli beslående avsevärd lid, kan den försäkrade liksom inom folkpensioneringenerhålla sjukbidrag, som är begränsat till men för vilket i övrigigäller samma regler som beträffande förtidspension. Även om nedsättning avarbetsförmågan inle föreligger, äger försäkrad som fyllt 60 är och som ärvaraktigt arbetslös under de förulsätlningar som angivits beträffande föriidspensionfrån folkpensioneringen rätt lill förtidspension även fråntilläggspensioneringen. Invalidiletsgrade-ringen är densamma som inomfolkpensioneringen. Förtidspensionen kan således vara hel, tvä tredjedels ellerhalv pension, beroende på graden av arbetsförmågans nedsättning. Enytteriigare förutsätining för rätt till förtidspension från tilläggspensioneringenär alt den försäkrade kan tillgodoräkna sig pensionspoäng för lid före det är,då pensionsfallet inträffat. Pensionsfallel anses ha inträffat vid dentidpunkt, dä arbetsförmågan blivil nedsatt med minsl hälften och nedsällningendärjämte kan betraktas som varaktig eller vänias bli beslående avsevärd tid. Sloriekenav hel föriidspension motsvarar i princip den ålderspension som den försäkradeskulle bli berättigad till om han började åtnjuta sådan pension fr. o. m. denmånad då han uppnår . Härvidskall, så snart vissa förutsättningar är uppfyllda, pensionen beräknas underanlagande all den försäkrade fr. o. m. det år då pensionsfalletinträffar t. o. m. det då han uppnår tillgodoräknats vissapensionspoäng (antagandepoäng). För atl pensionsberäkning med an-lagandepoängskall få äga rum fordras att den försäkrade antingen förpensionsfallet haft en sjukpenninggrundande inkomst, som svarar mol enårsinkomst av förvärvsarbete lika med det vid åreis ingång gällandebasbeloppet, eller också kan tillgodoräkna sig pensionspoäng för tre av de fyraåren närmast före årel för pensionsfallet. Aniagandepoängskall beräknas enligt den av två allernaliva metoder som ger det för denförsäkrade gynnsammaste resultatet. Den ena metoden innebär att antagandepoängenberäknas motsvara medeltalet av de två högsta poängtalen under de fyra årennärmast före pensionsfallel. Den andra metoden innebär att anlagandepoängenberäknas på grundval av poängförvärven under samtliga år i. o. m. årel närmastföre pensionsfallel. Antagandepoängen skall därvid molsvara medeltalet förhalva anlalel av de år som sålunda kommer i fråga, varvid hänsyn i första handlas med de högsta poängtalen (13 kap. 2 § AFL). Föriidspensionenligl reglerna om antagandepoäng förutsätter all den försäkrade kan komma i åtnjutande av ålderspension. Antalet poängår t. o. m. det sexiiofemielevnadsåret skall alltså, inberäknat åren med antagandepoäng, i regel varaminst tre. Omförutsättningar inle föreligger för att den försäkrade skall kunna få förtidspensionmed tillgodoräknande av antagandepoäng, fordras för räll till förtidspension,att den försäkrade tillgodoräknats pensionspoäng för minsl före del år,under vilket pensionsfallel inträffade. Förtidspensionen beräknas då pågrundval av föreliggande faktiska pensionspoäng enligt samma metod somålderspension, vilken utgår fr. o. m. den månad då uppnås (13 kap.3§ AFL). Somtidigare nämnts har beslutat att den allmännapensionsåldern skall sänkas till . Beslulel innebär såvittavser frågan om pensionspoäng för det sextiofemie levnadsåret i huvudsak följande. Somhuvudregel gäller efter pensionsålderssänkningen all beräkningen avpensionsgrundande inkomsi sker för år t. o. m. det år då den försäkrade fyller64 år. I enlighet härmed beräknas aniagandepoäng för förtidspension t. o. m.det år då den försäkrade uppnår . Som särskild beslämmelse förförsäkrad född under något av gäller atl pensionsgrundande inkomsiberäknas även då den försäkrade fyller Beräkningen av pensionspoäng sker därvid med tillämpning av deregler om aniagandepoäng som redan gäller inom förtidspensioneringen, dock medmöjlighet för de försäkrade atl tillgodoräknas den faktiska pensionspoängen fördetta år om den blir högre än den tidigare antagna. Familjepensionutgår lill försäkrads änka och barn under förutsättning atl den försäkrade vid sindöd var berättigad lill föriidspension eller ålderspension fråntilläggspensioneringen eller skulle ha varil berättigad lill förtidspension,om hans arbetsförmåga vid liden för dödsfallet varil så nedsatt som krävs för rätllill sådan pension (14 kap. AFL). Änkepension utgår lillänka efter den försäkrade, om äktenskapet varat minsl och ingåtts senastden dag, dä den försäkrade fyllde 60 är. Efterlämnar den försäkrade barn somockså är bam lill änkan, är änkan, oavsett om barnet är minderårigt elleruppnått vuxen ålder, berättigad lill änkepension även om nyssnämndaförutsättningar inle är uppfyllda. 1 motsats lill vad som gäller för rätt tillänkepension från folkpensioneringen krävs för rätt lill änkepension fråntilläggspensioneringen alltid all legalt äktenskap förelegal. Änkepensionsrällenupphör om änkan gifter om sig. Upplöses det nya äktenskapet innan del bestått , skall änkepensionen ånyo börja ulgå. Änkepensionen utgör enviss proceni av den avlidnes egenpension, dvs. den förtids- eller ålderspensionsom utgick till den avlidne eller - om sådan pension inle utgick - denförtidspension som han skulle ha erhållit om rätt lill hel sådan pensioninträtt för dödsfallet. Om den avlidne åtnjöt partiell föriidspensionberäknas änkepensionen ändå med utgångspunkt från hel förtidspension. Var hanålderspensionär, räknas med en ålderspension av den sloriek som gäller viduttag (14 kap. 3S AFL). Änkepensionens storiek äri övrigi beroende av om den försäkrade jämte änkan efteriämnar barn som ärberättigat lill pension efler honom. Finns inte något pensionsberättigat bam,är änkepensionen 40 96 av den försäkrades berörda egenpension. Efteriämnarden försäkrade pensionsberättigat barn, är änkepensionen 35 96 av sammapension. Barnpensiontillkommer försäkrads barn . Adoptivbarn har pensionsräll efleradoptivföräldrarna men inle efter sina naluriiga föräldrar Harunderhållsskyldighet mol barn utom äktenskap avlösts genom etl engångsbelopp,gäller motsvarande regel som beträffande barnpension inom folkpensioneringen(14 kap. 4S ÄFL). Slorieken av barnpensionenär beroende av humvida pensionsberätligad änka finns saml avfamiljemedlemmarnas anlal. Efteriämnar en man änka och ell pensionberälligal bam,blir barnets pension 15 96 av faderns egenpension. Är ell bam ensamt pensionsberättigat,blir barnets pension 40 96 av den avlidnes egenpension. Finns flera barn än ell,ökas de nu angivna procenttalen med tio för varje barn utöver det första, ochdet sammanlagda barnpensionsbeloppel fördelas lika mellan barnen. Dessa reglergynnar bl. Flerafamiljepensioner kan inle ulgå samlidigl lill samma person. Är någon för sammamånad berättigad lill flera tilläggspensioner i form av familjepension - t.ex. barnpension efter både fader och moder eller både änkepension ochbarnpension - utges sålunda endast den största av dem. En kvinnas rätl lillänkepension påverkas emellertid inte av alt hon är berättigad till föriidspensioneller ålderspension från tilläggspensioneringen. Änkepension frånfolkpensioneringen kan däremot, såsom förut framhållits, aldrig ulgå samlidiglmed folkpension i form av barn-, förtids-eller ålderspension eller huslrulillägg.En änka kan sålunda samlidigl uppbära folkpension i form av ålderspension ochtilläggspension i form av änkepension efter sin avlidne make. Enförsäkrad har med samtycke av sin make möjlighet atl anmäla individuelltundantagande från försäkringen för tilläggspension såvitt avser inkomsi av annatförvärvsarbete än anställning. Undanlagande gäller fr. o. m. året näst eflerdet då anmälan därom gjorts. Anmälan om undantagande kan ålerkallas av denförsäkrade med verkan , dock tidigast från del sominträffar sedan undantagandel ägt giltighet . Den som har återkallatanmälan om undanlagande får sedan inle ånyo göra dylik anmälan. Anmälan omundanlagande liksom återkaUelse skall göras hos allmän försäkringskassa. Haranmälan om undanlagande skett, skall vid beräkningen av pensionsgrundandeinkomst för den försäkrade för liden efter del undantagandet trätt i krafthänsyn inte tas till inkomst av annal förvärvsarbete än anställning (11 kap. 7SAFL). Undanlagande kan (enligt 12 kap. 2§ andra stycket ÄFL) ocksä ha en vissreducerande effekt pä framtida pension som grundas pä inkomsi av anställning. Samtligai avsnitt 2.2 och 2.3 angivna folkpensionsförmåner med undantag av kommunallbostadstillägg finansieras med slalliga medel. Föreår 1974 läcktes en del av folkpensionskoslnaderna av en folkpensionsavgift sombetalades av såväl löntagare som företagare för egen inkomsi. Fr. o. har folkpensionsavgiften ersatts av en socialförsäkringsavgiftlill folkpensioneringen, som debiteras arbetsgivare och egenförelagare. Underiageiför denna avgift beräknas efter samma principer som i allmänhet gäller i frågaom socialförsäkringsavgifter. Inkomst som inte uppgår till . för ärbeaktas inle och vidare bortses från den del av inkomsten som för år räknatöverstiger 7,5 gånger del vid årets ingång gällande basbeloppet. Den som harinkomst av annat förvärvsarbete än anställning skall eriägga avgift om hanfyllt och inle uppbär älders-eller förtidspension enligt AFL eller vidingången av inkomståret fyllt . Avgiften utgör för 4,2 96 av avgiftsunderiagel. Dekommunala bostadstilläggen finansieras av vederbörande kommun. Tilläggspensioneringenfinansieras hell genom avgifter på inkomst av förvärvsarbete. Avgift för inkomsiav anställning betalas av arbetsgivaren. Avgiften beräknas kollektivt påsumman av vad arbetsgivaren betalat i lön lill sina anställda. Dennasumma skall dock först minskas med dels etl belopp, molsvarande del vid åretsbörjan gällande basbeloppet multiplicerat med genomsnittliga antaletarbetstagare under årel, dels den del av varje arbetstagares lön som överstigersju och en halv gånger basbeloppet. För inkomsi av annat förvärvsarbete änanställning betalar den försäkrade själv en tiUäggspensionsavgift. Dennaberäknas på den del av den pensionsgrundande inkomsten som härrör från sådanlarbete. Procentsatsen fastställs av regeringen med och skall vara såavvägd alt avgifterna tillsammans med andra tillgängliga medel täcker dels pensionsut-betalningar,förvaltningskostnader och övriga utgifter som åvilar försäkringen, dels erforderiigfondering. Avgifterna tillförs allmänna pensionsfonden. Procentsatsen utgör förår 1975 10,75 96, för 11 96 och skall utgöra 11,7596. Reglemaom försäkringens finansiering finns i 19 kap. AFL och i de särskilda lagarna omprocentsatsen för uttag av avgift till försäkringen för tilläggspension (SFS1973:477 och 1974:789). Vidsidan av den allmänna pensioneringen finn~olika former av tjänstepension för anslälldainom slallig, och privat ijänsl. Bland ijänstepensionsa nord ningarnakan nämnas följande. Denstatliga tjänstepensionen regleras numera genom etl allmänt pensionsavtal förstatliga och vissa andra tjänstemän. Enligl avtalet gäller statens allmänna ijänslepensionsreglemente(SPR) med anslutande föreskrifter i väsentliga delar som kolleklivavlal i denomfattning de avser berörda tjänstemän. Statens personalpensionsverkadministrerar den slalliga tjänstepensionen och utbetalar såväl tjänstepensionsom förmåner enligt den allmänna försäkringen. De slalliga pensionsförmånernaär samordnade med pensionsförmånerna från den allmänna försäkringen på så sällalt pensionären garanteras en viss bmltopension. I denna bmllopension ingården allmänna pensionen helt eller delvis. Bestämmelserna i omfattarstatsanställda i allmänhet och gäller i princip för den som fyllt ochinnehar anställning med minst halvtidstjänstgöring. Förmånerna kan utges i formav bl. a. ålderspension, sjukpension och föriidspension. Pensionens sloriekbestäms av anlalel tjänsteår och lönen. För hel pension erfordras normall 30tjänsteår. Huvudregeln i SPR i fråga om pensionsålder är baserad på ell syslemmed pensioneringsperioder, inom vilka arbetstagaren i princip själv kanbestämma tidpunkten för sin avgång. Dessa perioder är i huvudsak tre, nämligen60-63 är, saml . Vid pensioneringstillfällel utgör helålderspension iallmänhet av lönen. Denkommunala tjänstepensionen regleras i normalpensionsreglementen för arbetstagarehos kommuner och landsting (KPR och LKPR) och administreras lill övervägandedel av Kommunernas pensionsanstalt. Pensioneringen är utformad enliglbruttopensionssystemet och överensstämmer lill sin uppbyggnad i allt väsentligtmed den statliga ijänstepensioneringen. Pensionsförmånerna intjänas fr. o. m.den månad arbetstagaren fyller . Pensionsåldern är med vissa undantag 65år. För hel pension fordras 30 tjänsteår. Brutlopensionen uppgår till av pensionsunderiagel(slutlönen). Förtida uttag av ålderspensionen är möjligl från ålder.Uppskjutet uttag medför inte ökning av pensionen. Del tidigare sjukpensionsinsiiluteti del kommunala tjänstepensionssystemel har ersatts av en avtalsgruppsjukförsäkring.- Fr. o. m. sker gemensam utbetalning från Kommunernas pensionsanslallav såväl tjänstepension som förmåner enligl den allmänna försäkringen. Industrinstilläggspension för tjänstemän (ITP) är avsedd atl vara ell komplement lill deallmänna pensionerna. Del nuvarande lTP-avtalel,som träffats mellan () och Privatljänslemanna-karlellen (PTK), gäller somkolleklivavlal mellan förbund anslutna till SAF resp. PTK till den 31 december1975. ITP-planen har tjänat som förebild för tjänslepensionsplaner inom bl. a.bank- och försäkringsväsendet samt kooperationen. ITP omfattar bl. a.ålderspension och sjukpension. Inträdes-åldern är för ålderspension. Tillgrund för beräkning av pensionsförmånerna ligger den pensionsmedförande lönen,som är begränsad till 20 gånger del basbelopp som gäller vid inkomstårelsingång. För full pension krävs en tjänstetid av 360 månader. ITP-pensionen har fastställts till i princip 65 96 av slullönenför liden intill 67-årsmånaden och lill 10 96 för liden därefter. Detta gällerför den del av lönen som täcks av folkpension och ATP, dvs. lön upp lill 7,5gånger basbeloppet vid årets ingång. För överskjutande lönedelar minskas inte ITP-beloppelfrån . Efler sjunker således pensionen för lön upp till 7,5gånger basbeloppet från 65 lill 10 96. - ITP bekostas av arbetsgivarna ochfinansieras genom ett premiereservsyslem. Ålderspensionerna säkras genomförsäkring i SPP eller genom avsättning i bokslut av tillräckliga pensionsmedelenligt det s. k. FPG/PRI-syslemet (Försäkringsbolaget - Pensionsregislreringsinslilulei).Detta syslem innebär alt arbetsgivaren i balansräkningen under posten"Avsatt till pensioner" redovisar kapitalvärdet av intjänad pensionsräll.De skuldförda beloppen kreditförsäkras hos FPG. Densärskilda tilläggspensionen (STP) regleras i överenskommelser som träffatsåren 1971 och 1972 mellan SAF och LO. STP, som är avsedd alt kompletteraålderspensionen från den allmänna pensioneringen, utges dels som en temporärpension (STP 1) - vanligen från 65 lill - dels som en livsvarig pension (STP2) . STP gäller för arbetstagare som arbetar inomde sakliga tillämpningsområdena för kollektivavtalen inom SAF-LO-områdel ochdärjämte för sådana arbetstagare som arbetar inom området för kollektivavtalsom följer avtalen mellan SAF och LO. STP administreras av etl särskiltförsäkringsbolag. Arbetsmarknadsförsäkringar pensionsför-säkringsakliebolag (AMF-pensionsförsäkring).Pensionsåldern är för dem som är födda eller . Deförsta STP-pensionerna utbetalades . 1 inledningsskedet gällersärskilda regler för personer som är födda tidigare än . Viduppskjutet uttag höjs pensionen med 0,6 96 för . Förtida uttag är inlemöjligt. Som fömtsättning för rätl all erhålla STP gäller all den anställde harpensionsgrundande tjänstetid i form av minsl 12 s.k. pensionsiidsenheier (en pensionstidsenheimotsvarar närmast pensionsgrundande tjänstetid för ell kvartal). Dessutom skallden anställde kunna tillgodoräkna sig "pensionsbevarande anställningstid"genom atl antingen ha intjänat minst 12 pensionsiidsenheier fr. o. m.det kalenderår under vilkel han fyller t. o. m. kalenderåret före delunder vilkel pension tidigast kan utbetalas eller ha intjänat minst enpensionstidsenhet för vart och ell av de två kalenderåren närmast före tidigastmöjliga pensionsutbetalning. Pensionsgrundande tjänstetid kan tillgodoräknastidigast fr. o. m. det kalenderår, under vilkel den anställde fyller , ochlängst l. o. m. kalenderåret före det då pension tidigast kan utbetalas.Pensionens storlek beräknas med utgångspunkt i den anställdes inkomsler underde kalenderår under vilka han fyllt . De tre bästa åren under dennafemårsperiod används för beräkning av s. k. pensionslön. Hel pension före (STP 1) utgör 65 96 av pensionslönen. För försäkrade födda och tidigareberäknas pensionsnivån enligl särskilda regler. Hel pension efler (STP 2)utgör av pensionslönen och ulgår först i fullfunktionssladiei, vilketuppnås tidigast . ulgår reducerade pensioner. STPfinansieras av arbetsgivarna enligl en s. k. ka-pitalläckningsmelod. Premienför pensioneringen debileras inom STP-kol-lektivel som en viss proceni av denredovisade ATP-lönesumman. Avgiften för har fastställts lill 2,05 96och har beräknats lill 3,20 96 för liden . Genomöverenskommelser mellan SAF och LO tillkom med STP en avtalsgruppsjukförsäkring(AGS) för arbetare. Den är avsedd all vara elt komplement till sjukpenning ochförtidspension från den allmänna försäkringen. AGS administreras av ellsärskilt försäkringsbolag, AMF-sjuk-försäkring. För att en anställd skallomfattas av AGS krävs atl han fyllt 18 men inte , att han är anställd hosen arbetsgivare som är ansluten till AGS-systemet för den kategori avarbetstagare som han tillhör och atl han fortlöpande arbetar minst 208 timmarper kalenderkvarlal. Anställd som kvalificerat sig för AGS vidmakthållerförsäkringen så länge han arbetar minst 208 limmar per kalenderkvarlal. Förersättning från AGS krävs att den försäkrade blivit arbelsoförmögen på grund avsjukdom, olycksfall eller yrkesskada och alt han kan få ersättning från denallmänna försäkringen iform av sjukpenning eller förtidspension. Ersättning utges så länge sjukdomenvarar, dock längst lill . Karensiiden för ÄGS är . Vararsjukdomen ges ersättning fr. o. m. åttonde dagen. Undersjukpenninglid utges AGS-ersättning med . per dag vid fullständig arbetsoförmågaoch med . vid nedsättning av arbetsoförmågan med minsl 50 96. Under liddå förtidspension ulgår varierar ersättningen med hänsyn lill den anställdessjukpenninggrundande inkomsi och graden av arbetsoförmåga. AGS trädde i kraftden . AGS finansieras av arbetsgivarna. är AGS-premien1,3 96 av arbeiarlönesumman. 3Pensionsålderskommitténs synpunkter och förslag 3.1 Allmänna synpunkter Pensionsålderskommillénulgår i sina överväganden angående röriig pensionsålder från beslulall den generella pensionsåldern skall sänkas lill . Dennaålder kommer alltså att utgöra en ny utgångspunkt för övervägandena om ytteriigareutbyggd rörlighet i pensionssystemet. Kommitiénhar sett som sin uppgift att finna ell system för ålderspensioneringen som sålångt möjligl tillgodoser människornas behov och önskemål när det gällermöjligheter alt välja pensioneringstidpunkt och successiv avirappning avförvärvsarbetet. Pensionsreglerna utgör en av förutsättningarna för alt dessabehov och önskemål skall kunna tillgodoses. En annan lika viktig förutsättningär, påpekar kommittén, att man på arbetsmarknaden tillskapar möjligheler atlutnyttja de pensionsregler som föreslås.