prop · FZ03211 · 1975-12-31 00:00:00 — a. regionall.Enligt della beslut skall nytillkommande högskoleutbildning i första handföriäggas till 16 orter (eller par av orter) utanför de nuvarandeuniversitetsorterna, nämligen , /, Fa-lun/Boriänge, /,, , , , , /,, , /, , och . Riksdagensbeslut innebär att 17 av landels 23 primära centra blir utbyggnadsorter förhögskoleutbildning. Av de övriga sex primära centra har tvä - och Umeå- redan universitet. Vuxenutbildningenhar expanderat kraftigt. Under senast avslutade budgetår uppgick deltagarna istudiecirkelverksamheten till ca 2,2 milj. personer. Den kommunala och statligavuxenutbildningen räknar över 130000 deltagare. Över 100 000 elever genomgickarbetsmarknadsutbildning och ca 20 000 var med i fackliga kurser. Sammanlagträknade den samhällsstödda vuxenutbildningen ca 2,5 milj. deltagare. Sammanfattningsviskan sägas att de organisatoriska förändringar som genomförts inom utbildningenunder skapat en jämnare fördelning av utbildningsmöjlighetermellan regionerna och medverkat till att minska de regionalpolitiska problemen. Riksdagenlade fast riktlinjerna för den fortsatta statliga kulturpolitiken.Där slås fast att kulturpolitiken är ett led i statens samlade politiskainsatser och att de övergripande mål som styr arbetet med att förändrasamhället även måste gälla kulturpolitiken. Den fär därför ses som ett av flerainstmment för att skapa ett samhälle som präglas av jämlikhet och som germänniskor möjligheter till ett rikare liv. Kulturpolitiska insatser av olikaslag är en viktig del i de regionalpolitiska strävandena att skapa orter ochområden, som ur servicesynpunkt är väl differentierade. Radionäf ett annat exempel på spridningstendenserna i kulturutbudet, fr. o. m. år1977 indelas landet i 24 lokalradioområden, som i stort selt länsvis, bättre ännu kommer att tillgodose regionala inlressen. Debostadspolitiska mälen, som successivt uppställts har ibetydande omfattning uppnätts. har ca 1 milj.nya lägenheter färdigställts. Den stora nyproduktionen samt modernisering ochavgång av lägenheter i äldre bostadsbestånd har medfört att den genomsnittligautrymmes- och utrustningsstandarden i bostäderna ökat kraftigt. Risker för nyabristfenomen kan emellertid framträda pä bo- Prop.1975/76:211 135 stadsmarknadenom inte nyproduktionen hälls pä en acceptabel nivä. Det är inle minst viktigtatt bostadsproduktionen inkl. ombyggnad av bosläder fär sådan omfattning ochinriktning att trångboddheten avskaffas och bostadsbeståndet får entillfredsställande modernisering. Det omoderna och halvmodernalägenhetsbeständet beräknas fortfarande omfatta en halv milj. lägenheter ellermellan 15 och av beståndet. Fräntvä av länsstyrelserna i storstadslänen har frägan om fördelningen av ramar förbeviljande av statliga bostadslån tagits upp. Därvid framhålls angelägenhetenav att en ram tilldelas länet att fördelas av mellan länetssamtliga kommuner för att därmed erhålla ett samlat grepp över bostadsbyggandeti länet. Bebyggelsestrukturens uiformning har stor betydelse för att uppnå välfungerande lokala arbetsmarknader, tillfredsställande serviceförsörining etc.Länsstyrelserna har huvudansvaret för samordningen på regional nivå av denfysiska och regionalpoliliska planeringen. Även i en rad andra sammanhang harlänsstyrelserna det övergripande ansvaret för den översiktliga planeringen t.ex. vägar och regional trafikför-sörining. Fördelningen av ramarna förstorstadslänen torde tas upp av bygg-nadsadministrationsulredningen. Enligtdirektiven skall utredningen bl. a. göra en översyn av planverkets ochbosladsslyrelsens organisation och arbetsuppgifter samt möjligheterna att föraöver uppgifter till kommuner och till statliga myndigheter pä länsnivå.Utredningens överväganden skall enligt direktiven redovisas under första halvåret1976. Nyaregler gäller fr. o. m. för statsbidrag till social hemhjälpoch färdtjänst. De nya reglerna innebär att statsbidraget till den socialahemhjälpen utgär av kommunens bruttokostnader för hemhjälpspersonalen.Bidragsunderiaget har dessutom vidgats lill att omfatta särskilda kostnadersom avser här- och fotvård, badservice, matdistribution, snöröjning samlhemhjälpsledare. De nya statsbidragsbestämmelserna kan väntas ge resultat i enutbyggnad av serviceålgärder . Inomramen för den särskilda försöksverksamheten med olika insatser för värd ochservice i glesbygdsområden har statsbidrag ulgält lill uppsökande verksamhet iett stort antal glesbygdskommuner. Betydande belopp har också ulgält till vissakommuner för genomförande av social serviceplanering, liksom för ochpensionärscenler. Flertaletlänsstyrelser framhäller i länsplanering 1974 mycket starkt behovet av enkraftig utbyggnad av barnomsorgsverksamheten. Denna sektor bör prioriteras bl,a, mot bakgrund av att en utökad barnomsorgsverksamhet utgör en väsentligförutsättning för att möjliggöra en ökad kvinnlig sysselsättning. Bristen påbarnomsorgsplatser är en starkt begränsande faktor för kvinnorna päarbetsmarknaden. Regeringenhar efter överiäggningar med , lagt fast en snabbutbyggnad av barnomsorgen. Prop.1975/75:211 136 skall100 000 daghemsplatser och 50 000 fritidshemsplatser byggas. För att gekommunerna ekonomiska möjligheter att genomföra utbyggnaden av barnomsorgengenomförs en kraftig höjning av statsbidragen. Desenaste årens utveckling inom hälso- och sjukvärden har kännetecknats av ensnabb utbyggnad av den decentraliserade öppna sjukvärden vid läkarstationer ochvärdcentraler som ökade resurser tillförts åldringssjukvården ochpsykiatrin. Den sjukvårdspolitiska målsättningen är inriktad pä en fortsattsädan ulveckling. Genom en utbyggnad av primärvärden, som bör omfattahälsovård och sjukvård som kan bedrivas utanför sjukhus, bedöms mer än fyrafemtedelar av de problem som föranleder kontakt med sjukvården kunna inärheten av patientens egen miljö. Ovanståendeallmänna utveckling överensstämmer väl med de regionalpoliliska strävandenlänsstyrelserna redovisat i länsprogrammen beiräffande hälso- och sjukvården. Denregionala trafikplaneringen ska säkra trafiksektorns samordning med andrasamhällssektorer och med samhällsplaneringen i stort. Regionalpolitiska besluthar steg för steg lagts till gmnd för den regionala trafikplaneringen. Enutvärdering av denna beräknas ske . Flygplats-och hamnfrågorhar fått särskild behandling i publicerade departementspromemorior. Åtgärderhar beslutats för att minska skillnader i telefonkostnaderna mellan olikadelar av landet. 6.1.6Remissyttrandena (SOU 1975:91, kap. 8) Länsstyrelseni Norrbonens län framhäller att mäl för servicen enligt 1972 årsregionalpolitiska beslut har gilUghet i dagens läge, och alt problem medserviceförsöriningen är mest accentuerade i skogslänens inre delar.Länsstyrelsen i delar den i betänkandet framförda uppfattningenatt serviceproblemen är större inom det inre stödområdet, än iglesbygdsområdena i övriga delar av riket. Länsslyrelsen I länframhåller att mälet att "alla människor skall få tillgång till entillfredsställande service i hemorten eller inom räckhåll för denna" äralltför vagt för alt kunna läggas till gmnd för planering avserviceförsörjningen . Länsstyrelseni anser all serviceproblemen har slor räckvidd och att de medsjälvklarhet berör stödområdet i sin helhet, men att de också bör uppmärksammasi de perifert belägna bostadsområdena inom större tätortsregioner liksom istora delar av skärgärden. Liknande synpunkter framförs av iGöteborgs och län. EnligtSvenska kommunjörbundei varierar serviceförhållandena mellan olika kommunerberoende pä olikheter i bebyggelse- och boendestrukturen. Prop.1975/76:211 137 Vadsom uppfattas som en god serviceslandard varierar ocksä lokalt. Förbundetanser därför, liksom utredningen, att en formulering som entydigt preciserarbegreppet "tillfredsställande serviceförsörining" är svår att uppställa.Det torde inte heller vara nödvändigt eller önskvärt att precisera innebördenutöver de allmänna målsättningar som knyts till den regionala strukturen. Enligtsocialstyrelsen räcker det i praktiken inte att konstatera att en viss servicefinns eller att den saknas. För många glesbygdsområden är svårigheten då detgäller en viss social service inte att den saknas utan att kvaliteten svårligenkan bli densamma som i en större tätort. Delta lorde även gälla annan service.Socialstyrelsen anser vidare att i länsplaneringen betraktas serviceproblemen iframför alll glesbygden som ett ätkomlighets-och transportproblem. En utföriigdiskussion av möjligheten att nä social service, hälso- och sjukvård,fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter för dem som bor i olika typer avorter saknas dock. Föralt trygga serviceförsöriningen i till ytan stora och glest befolkade kommunerär enligt samlade insatser frän stat och kommunnödvändiga. Det statliga glesbygdsstödet har här en viktig funktion. Förbundetinstämmer i slutsatserna i betänkandet att nägra detaljerade anvisningar förstödet inte är lämpliga. Sådana anvisningar kan verka hindrande för den lokalaanpassningen i serviceplaneringen som ständigt mäste ske. KFanför att åtgärder behöver vidtas för att förbättra serviceförsöriningensärskilt i glest befolkade delar av landet och tillstyrker de förslag somlämnas i betänkandet. För alt kunna bevara en tillfredsställande kommersiellservice bör enligt KF:s mening nuvarande stödmöjligheter byggas ut. Länsstyrelseni , och pekar pä att en väl fungerandekollektivtrafik aren förutsättning för serviceförsöriningen i glesbygden.Länsstyrelsen i anser alt avsevärda förstärkningar av såväl detregionala som det lokala bussbidragel är nödvändiga. Enligl iGöteboigs och län talar flera skäl för att planering och utbyggnadinriktas mot en struktur av sammanhållna bebyggelsegmpper med ett invånarantalsom i möjligaste mån ger underiag för kommersiell, kulturell och socialnärservice. Inom varie sädan grupp bör närservicen kunna näs inom rimligtgångavstånd. En sådan koncentration av bebyggelsen ger ocksä gynnsamt underiagför kollektiv trafikförsörining. Länsslyrelseni framhåller betydelsen av att statsmakterna ger ökade resursertill kommunerna framför allt i inre stödområdet för att genomföraserviceplaneringen. Serviceplanering bör enligl meninggenomföras av alla kommuneroch omfatta inte enbart planering avlivsmedelsbutiker ulan på all form av offentlig och kommersiellservice i utpekade orter. i län betonar att denserviceplanering, som bör komma till stånd - framför allt genom Prop.1975/75:211 138 insalserfrän kommunerna - i områden med utpräglade serviceproblem, bör kännetecknas avflexibla lösningar. Planerna bör redovisa kommunernas syn på behovet av serviceoch dess framlida lokalisering, läns FCO-distriki anser attlänsstyrelsen bör medverka till alt kommunema upprättar en varuförsöriningsplaneringför dagligvaruhandeln. Iallmänhet har länsstyrelserna i sina synpunkter utgått frän att de orter somutpekas som kommundelscentra skall ha en otvetydig betydelse som basort förserviceförsöriningen i en viss region samt att orternas geografiska läge skallvara sädant att de på ett tillfredsställande sätt kompletterar kommunenscentralort. Länsstyrelseni anser att undantag från principen att inte utsekommundelscentra uianför inre stödområdet bör göras för orten i Bodenskommun. LänsstyrelsenI Väsierboliens län föreslär alt orterna utpekas tillkommundelscentra. anser att dessa orter är helt jämförbara medorter som angetts i det inre stödområdet, SkeUefteå kommun hemställer att Jörnklassificeras som kommundelscentrum. Kommunen anser att orten och dess omlanduppfyller de kriterier som kan ställas på ett kommundelscentra. Vilhelminakommun framför att orten skall utses till kommundelscentrum. Länsstyrelseni , kommun och FCO i mellersta norriand förordar attKälarne utses till kommundelscentmm, i likhet med tidigare slällningstagande ilänsplanering 1974. kommun anför stora betydelse somkommunikationsknutpunkt för sill omland och menar att därav följer att Kälarnebetjänar slora delar av kommunen i servicehänseende. Enligt kommunen uppfyllerKälarne de krav pä service som gles-bygdsuiredningen angett för en ort av dennakaraktär. Kommunen framhåller också att restiden från Kälarneområdet lillBräcke är . Kravet att kunna nå kommuncentmmservice på maximalt 30-45minuters resväg kommer inte att kunna uppfyllas om inte servicen i kanupprätthållas. MellerstaNorrlands FCO-disirikt anser att, utöver de förslag som tidigare framförts,även /bör utses till kommundelscentra. kommun framförliknande synpunkler och framhåller att även bör utses tillkommundelscentrum. Länsslyrelseni och i vidhåller kraven påutpekande av samtliga i länsplaneringen föreslagna orter till kommundelscentra.Man anser det inte motiverat att begränsa utpekandet av kommundelscentra tilldet inre stödområdet. kommun delar inte den i betänkandet framfördauppfattningen att inte ulse Nordingråvallen till kommundelscentrum. Kommunenvidhåller sina krav att så sker. anser alt fyller dekrav som bör ställas pä en ort av della slag och vidhåller därför att Lidenförordas till kom- Prop.1975/76:211 139 Länsstyrelseni och anser att förutom Los även börutses till kommundelscentrum med hänsyn lill betydelse förserviceförsöriningen i norra delen av samt det långa restidsavständettill närmaste slörre serviceort. anser vidare attÖsterfärnebo/bör betraktas vara av samma karaktär som övriga utpekadekommundelscentra. i vidhåller sin uppfattning om altbäde och /skall fungera som kommundelscentra. LänsstyrelsenI framhåller nödvändigheten av att den närmare innebörden avkommundelscentra klariäggs. ämnar ägna orten iLudvika kommun särskild uppmärksamhet och verka för att ortens ställning somstödjepunkt för sysselsättning och service i glesbygd förstärks. LänsstyrelsenI föreslår, förutom i belänkandet förordade , orternaStöllet, , och Kyrkheden till kommundelscentra.Länsstyrelsen avser att i del praktiska arbetet ägna alla de föreslagna orternasärskild uppmärksamhet. Denna inställning får stöd av länsFC)-dlstrikl, i anser att de i länsprogrammetföreslagna orterna bör utpekas till kommundelscentra. Länsstyrelseni Siockholms län anser att skärgårdssamhällena väl svarar mot de intentionerriksdagen hade när man angav att ortsstmkturplanen skulle kompletteras medkommundelscentra. En sädan klassificering har enligl uppfattningen stor betydelse för olika myndigheters ställningstagande i frägor sompåverkar sysselsättning och service i skärgårdssamhällena och får därigenomavgörande belydelse för möjligheterna att realisera mälen iskärgärdsutredningen och skärgårdspropositionen. Länsstyrelseni län och vidhåller förslaget att utse iVästeA'iks kommun till kommundelscentmm. vidhåller ävenmotsvarande förslag beträffande i . 6.1.7Remissyllranden (SOU 1975:91, kap. 9) Fleralänsstyrelser och statliga verk framhåller länsplaneringens belydelse församordningen mellan sektorsplaneringen och den regionalpoliliska planeringenoch verksamheten. i framhåller emellertidbehovei av ytteriigare samordningsinsatser t, ex, för arbetsmarknadsområdetoch för planering och byggande av allmänna vägar anför att det finnsett etablerat samarbeie mellan länsstyrelser och postdirektioner. Del gällerfrämst frågor som rör arbetsmarknaden, byggnadsprojekt, det regionalatrafiksystemet samt planering för poslförsörining- Prop.1975/75:211 140 Länsslyrelsen I påpekar altlänsslyrelsen har små möjligheler att i lillräcklig grad påverka statliga myndighetersorganisationsförändringar tror inte heller att den föreslagnaårliga översynen av länsplaneringen kommer att förändra dessa förhållanden.Länsstyrelsen I län är av annan uppfallning och anser att en sådan årligöversyn och utvärdering av länsplaneringen kommer alt skapa förutsättningar fören effektivare uppföljning av de åtgärder som förutsatts i länsplaneringen. En geografiskkoncentration av bl.a. statliga verksamheter i vissa delar av ett län och uttunningi andra delar är ett aktuellt problem enligt länsslyrelsen i Göteborgs- ochBohus län. Särskilt framträdande har dessa serviceinskränkningar i det länetvarit i . Med hänsyn till sysselsättningsaspekterna och ortensfunktion av regionalt centrum ärdel uppfattning att ytteriigareindragningar av siatlig verksamhet inte bör komma ifråga i . Fleralänsstyrelser, bland andra i har understrukitatt i samband med större industrietableringar bör även nödvändigaföljdinvesteringar i bl. a. vägar komma till ständ . Skellefteåkommun framhåller i detta sammanhang att det är viktigt att dessa investeringarinte tas ur ordinarie medel där ramen redan är knappt tilltagen. 1 Slällel börett system (en special-budget) införas där kostnader för denna typ avinvesteringar täcks av medel uianför ordinarie budget. betonar nödvändigheten av att en övergripande irans-portplanering påcentral, regional och lokal nivå kommer till slånd, 1 sammanhanget betonas ienlighet med trafikpolitiska utredningens förslag, betydelsen av alt ettcentralorgan skapas som svarar för samordningen av den statligatransportplaneringen. Vägsekiorns belydelse församhällsbyggandet framhålls av flera remissinstanser som betonar viklen av altlillräckliga resurser ställs till sektorns förfogande, Slatens vägverk påpekarnödvändigheten av att vid stora industriella satsningar även samhälletsinvesteringar i transportleder, hamnar och dylikl medtages i den ekonomiskakalkylen, Länsslyrelsen har på detregionala planet en viktig funklion som samordnare av de statligamyndigheternas verksamhet anser Svenska kommunjörbundei. Som bland annat harpåpekats av vissa länsstyrelser i länsprogrammen kan slalliga organs beslut ivissa fall motverka den regionalpolitiska utveckling som uttalat sigför. All statlig planering måste verka i samma riktning och en bättresamordning behövs därför. betonar i sammanhanget angelägenhetenav att statliga myndigheter regelmässigt informerar kommunerna om planeradeförändringar i verksamheten på det lokala planet. Enrad länsstyrelser och kommuner framhåller den betydelse skal-teu tj ä m n ingsbid råget har för utbyggnaden av samhällsfunktionerna. Man framhäller allskalteuijämningsbidragel är ett av de främsta Prop.1975/76:211 141 medlenatt skapa en i möjligaste män likvärdig service. Länsstyrelserna IGotlands, och framhäller att det framtida skatieutjämningsbidragetbör ges en klarare regionalpolitisk inriktning. I länframför liknande synpunkter och anser att statsmakterna i avvaktan påskaiteutjämningsbidragsutredningen bör göra en generös bedömning av ansökningarom extra skatteutjämningsbidrag från kommuner med ett onormalt högtkostnadsläge orsakat av faktorer som kommunema inte själva kan påverka. Detnuvarande systemet missgynnar många fatliga och sysselsättningssvaga kommuneri anser . En omläggning av det nuvarandeskatteutjämningssyslemet är angeläget främst ur rättvisesynpunkt men ocksä föratt ge många kommuner de finansiella resurser som erfordras om den kommunalasysselsättningen skall öka i den takt som är nödvändig. Liknande synpunkterframförs av kommun. Skalteuijämningsbidragelär ell gott stöd för glesbygdskommunerna anför kommun men med denbefolkningsutveckling som ägt rum inom glesbygdskommunerna och1970-talel har även detta urholkats. Ett bidragssystem mäste utformas sombättre svarar mot de krav som kan ställas pä glesbygdskommunerna. Nuvarandesystem för skatteutjämningsbidrag grundar sig på medelskattekraften i riketoch antalet invånare i kommunen. Del medför alt höjd förvärvsfrekvens inte gernågra ytterligare skatteintäkter till kommunen vilket däremot inflyttning gör.En annan utformning av skatteutjämningsbidragen som stimulerar kommunerna tillåtgärder för alt höja andelen sysselsatta vore önskvärd enligt Östersundskommun. läns FCOtycker att den kommunala beskattningsrätten bör ersättas med generella statligabidrag till kommunerna, finansierade via statsskatten. En Ulveckling motgenerella bidrag av typen skatteutjämningsbidrag i stället för specialdestineradebidrag torde innebära att bidragen i stor utsträckning kommer att anknytastill uppnåendet av vissa av slatsmaklerna angivna mäl. En väsentlig aspekt kanenligt RRV i sådant fall vara hur den statliga tillsynen och kontrollen avmåluppfyllelsen skall utformas med hänsyn till målens övergripande karaktär. Deåtgärder som vidtagits för att säkerställa möjligheter till bäde grund-ochgymnasieskolutbildning, i områden med vikande elevunderlag har enligt SÖradikalt förbättrat möjligheterna att upprätthälla utbildningsinsatserna isädana områden. SÖ följer upp effekterna av dessa verksamheter somytteriigare förbättringar planeras. Ett projekt som bör nämnas i dettasammanhang är försöksverksamheten med årskurslös undervisning vid småhögstadieskolor. Förutom alt undervisningsprocessen utvärderas i dessa försökundersöks också skolans roll som social faktor i närsamhället. Deorganisatoriska förändringar som genomförts inom Prop.1975/75:211 142 utbildningssektornhar skapat en utjämning av utbildningsutbudet och medverkat till att deregionalpolitiska problemen minskat. En fortsatt uyämning är dock enligt SÖ:smening angelägen av flera skäl. Undersökningar visar t. ex. att ungdomarsbenägenhet att söka en viss utbildning är större om utbildningenfinns pä hemorten än om den inte finns där, finns ett relativtfullständigt utbud av gymnasieskolutbildningar pä 128 orter i landel. Mindre än10 % av ungdomarna har mer än till närmaste sädan ort och av de ca 3 %som har längre än till närmaste som alla i de sex nordligaste länen, Idessa län är således tillgängligheten till gy mnasieskolulbildning dålig förbetydande elevgrupper. Vad gäller gymnasieskolans fortsatta utbyggnad finnsdock begränsningar enligl SÖ bland annat genom att kravet på allsidighet iutbudet på de orter där utbildning anordnas alltid måste stå i centmm. Utjämningenav utbildningsutbudet de senasie åren har bidragit till en mer balanseradutveckling på regional nivä. Beslutet om alt förlägga en högskola till Halmstadhar enligt i hälsats med tillfredsställelse av allaintressenter pä regional och lokal nivå. UOämningen av utbildningsutbudet desenaste åren bör tillsammans med beslutet om högskoleutbildning i Kalmarmedverka till en mer balanserad regional utveckling. Enligt IKalmar är dock inte de förändringar som genomförts tillräckliga. Även Kalmarlän bör fä del av den försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildningsom inleddes . föreslår, alt enyrkesteknisk högskoleutbildning med träteknisk inriktning inrättas i länoch förläggs till , I anser del väsentligtatt den nu beslutade hög-skoleutbyggnaden för länet fullföljs genom älgärderpåcentral, regional och lokal nivä, Länsslyrelsen pekar pä nödvändigheien avatt information kring det nya decentraliserade högskolesystemet sker pä etttidigt stadium bl, a. för alt motivera och aktivera vissa grupper av vuxna.Länsstyrelsen i anser att förutom även Trestad bör ingåbland högskoleorterna. i vidhåller sill förslag omatt distansundervisning bör införas för att förbättra den eftergymnasialautbildningen pä Golland. SkeUefteå komimin understryker kraftigt betydelsen aven decentralisering av högskoleutbildningen. Insatser av denna art är viktigaför att ulveckla som primärt centrum. De sociala konsekvensernaav samhällsutvecklingen har fätl ett begränsat utrymme i planeringen ansersocialstyrelsen. Även inom den regionala uivecklingsplaneringen, som skallsamordna eller sammanfatta i regionen förekommande sektors- och niväplanering,kan i många fall en ofullständig samordning skönjas. På vissa områden kommerenligt länsslyrelsen i även vissa kommuner alt släpaefler andra kommuner. Till någon del bör detta kunna motverkas genom selektiva,riktade statliga stödinsatser lor alt stimulera berörd verksamhel. Socialdepartementetsglesbygdspolitiska verksamhet nämns som exempel. Prop.1975/76:211 143 stödför alt bredda den öppna åldringsvården och för alt införa fritidsverksamhetför ungdom i glesbygd. Länsstyrelsernahar i länsprogrammen ägnat stor uppmärksamhet åt-barnomsorgsverksamheten.Länsstyrelsen i Göteborgs- och län hälsar med tillfredsställelse de målför barnomsorgen som fastlagts av regeringen i överenskommelsen med . Liknande synpunkter framförs även av länsstyrelserna i ,och .