prop · FY0324 · 1975-12-31 00:00:00 — har olikaundersökningar gjorts för att utröna lärarnas inställning till sin utbUdning.Dessa undersökningar visar entydigt att lärarna anser sig vara otiUräckligtrustade för att medverka i elevernas sociala utveckling på det sätt somläroplanerna avser. En orsak till detta kan enligt lärarutbildningskommittén varaatt lärarutbildningen, även vid lärarhögskolorna, bedrivs relativt isolerat förvarje stadium och för de olika ämnesgrupperna i ämneslärarutbUdningen, Enhelhetssyn på lärarutbildningen måste innefatta samverkan över ämnes- och stadie-gränsemaäven med avseende på elevemas personliga utveckling, LUK-ämnena utgör inte heUeri detta avseende en grupp för sig. Det är väsentligt att lärare i dessa äranengenora utbildning och arbetsvillkor fär bästa möjliga förutsättningar att ingåi arbetsgemenskapen i skolan. Av de enkätundersökningar som kommittén utförtbland aktiva lärare i övningsämnen framgår att lärarna anser att de i sinutbildning fått otillräcklig förberedelse för att kunna främja elevernaspersonlighetsutveckling och förmåga till samverkan samt för elevvårdandeuppgifter. Däremot anser de att lärarutbildningen gett i stort setttillräcklig förberedelse för elevernas kunskapsinhämtande ochfärdighetsträning. Lärarutbildningskommitténanser att de överväganden som har gjorts visar på behov av genomgripandeförändringar i utbildningen av lärare i 1975: 24 14 LUK-ämnen,Dessa förändringar berör både ämnesstudier och den praktlsk-pedagogiskautbildningen. Även tjänstgöringsvillkoren för lärarna påverkas. De blivandelärarna i LUK-ämnen måste ha samma referensram som andra studerande och övrigalärare i skolan. Det betyder att den aUmänna behörigheten för tillträde tillstudierna måste bli genomgången minst tvåårig linje av gymnasieskolan ellermotsvarande kunskaper och färdigheter. Stor vikt måste också fästas vidkunskaper om och erfarenheter av olika områden av arbetslivet och samhället iövrigt, Tjänsteri de ämnen som ingår i lärarutbUdningskommitténs uppdrag är f, n, regelmässigtkonstruerade som ettämnestjänster. I utredningsdirektiven diskuteras fördelaroch nackdelar med sådana tjänster. För ett bibehållande av ettämnestjänstertalar de stora kraven på bäde bredd och djup i lärarnas kunskaper i ämnen där friviUigundervisning eller speciellt krävande kurser förekommer. Olägenheterna med atten lärare i här aktueUa ämnen har kompetens i bara ett ämne anses emellertidvara större. Timunderlaget i ämnet räcker ofta inte tUl heltids-tjänstgöringvid en och samma skolenhet. Lärarens möjlighet att lära känna elevernaförsvåras genom att läraren har dem i bara ett ämne. Det finns vidare medettämnestjänster risk för att LUK-ämnena kommer att stå utanför den alltmerangelägna integreringen mellan skolans olika äranen. Desakkunniga skulle därför enligt direktiven utgå från att lärartjänst i vUken ingärövningsärane i regel skall omfatta minst två ämnen. De skulle utan hinder avnuvarande gruppering av skolans ämnen i läroämnen, övningsämnen och yrkesämnenföreslå lämpliga ämneskombinationer. Utgångspunkten skulle därvid enligtdirektiven vara att de i en kombinalion ingående ämnena skall stödja varandra,dvs. närbesläktade ämnen skall i första hand kombineras. Med tanke på sådanapersoner som skulle vara utmärkt lämpade som lärare i ett LUK-ämne men somtvekar inför utbildning i ytterligare ett ämne borde det inte uteslutas attlärare i enbart ett ämne skall kunna utbildas vid sidan av tvåämnes-lärare. Lärarutbildningskommitténföreslår att utbildning för ämneskombination med LUK-ämne i regel skallbegränsas till två ämnen. Enligt vad som f, n. gäUer bör lärare på grundskolanshögstadium ha utbildning i tre skolämnen av pedagogiska skäl och elewårdsskäl.Koraraittén menar att det inte är lika säkert att treämnestjänster ärden bästa tjänstetypen för högstadium. Det har också visat sigsvårt att konstruera ämneskombinationer med utgångspunkt i ämnenas inbördessamband. Utbildningens längd skall enligt direktiven hållas inom den ram som f. n, är normal studietid för adjunkter. Detinnebär att ämnesstudiema endast får omfatta högst 120 poäng. Studier för en ireämnestjänstskulle då begränsas till 40 poäng för vart och ett av ämnena. Det skulle intefinnas utrymme för fördjupning i något av ämnena. Enligt kommitténs mening mästeen så kort utbildning begränsas till två ämnen om fullgod standard skall kunnauppnås. Iläroplanerna betonas vikten av att skolarbetet klargör sarabandet inte baramellan skUda moment inom ett ämne utan också mellan olika äranen. Läraren skallkunna visa vägen tUl förståelse av helheten och sammanhangen i skolans samladestoff innehåll. De flesta ämneslärare, även de som har huvudparten av sinundervisning i ett ämne, bör enligt gällande bestämmelser ha utbildning iytterligare minst ett ämne. Kommittén anser att detta bör gälla allaämneslärare oavsett ora de undervisar i s, k. övningsämnen eller i s. k.läroämnen. Undervisningen även i LUK-ämnena måste inriktas på att ge lärarnamöjligheter att se sitt ämne som en del av skolans samlade verksamhet. som utfördes i samband med de av kommittén utförda befattningsanalysernavisar att en klar majoritet av de lärare som besvarat enkäten anser attutbildning i mer än ett ämne är till fördel både för läraren och för elevema.En lärare som kan möta sina elever i mer än ett ämne har raöjligheter att lärakänna dem från flera sidor. Lärarutbildningskommitténmenar att föränderligheten i Innehåll och arbetsmetoder gör det nödvändigt attlärarna bereds en kontinuerlig fortbildning. Grundutbildningen är endast börjanpå den kontinuerliga UtbUdningen, Enligt kommitténs uppfattning talar dettastarkt för en begränsning av tiden för grundutbildningen. En kombination av tvåämnen i grundstudierna blir därmed naturlig. Kommittén räknar med ennormalstudietid om sammanlagt för ämnesstudiema, Idirektiven har nämnts svårigheterna att bereda lärare med utbildning i endastett ämne full tjänst vid en och samma skola. Ett annat skäl för tvåämnesutbildning,som nämns i betänkandet, är att ämnets plats i skolan kan förändras. En ettäraneslärareblir betydligt mer sårbar för sådana förändringar än en lärare sora har två äraneni sin utbildning. Lärarutbildningskommitténrekommenderar att studier i de utredda ämnena regelmässigt skaU kombineras medstudier i ytterligare något skolämne för studerande som siktar till att skaffasig behörighet som lärare, I undantagsfaU bör sökande med utbUdning i endastett ämne kunna tas in vid lärarhögskola, men denna möjlighet bör erbjudas oavsettvilket ämne den studerande har i sin utbUdning, LUK-ämnena bör inle ha nägon särstäUning. Komimitténdiskuterar vissa specialfall då ettäranesutbildning kan medföra fördelar, UtbUdningenskuUe i dessa fall ta sikte på elevernas frivilliga verksamhet utanför skolan.Skolan skulle kanske kunna ha utbyte av att personer med specialbegåvning inomett LUK-ämne bygger 1975: 24 16 uten ettämnesutbUdning med specialisering genom studier av påbyggnadskurs medinriktning på idrott eller vid konsthögskola, designhögskola, teaterskola, filmskolaeller annan motsvarande högskola eller ämnesinstitution. Kommitténavvisar däremot tanken på en ettämnesutbUdning 1 LUK-ämne för blivandeforskare, konsulenter, läramtbUdare och andra pedagogiska experter inom ämnet.Kommittén anser att dessa experter bör ha en ingående kännedora om skolan somarbetsplats just för lärare och att de därför bör ha en fullständig lärarutbUdning. Ibetänkandet beskrivs de olika slagen av värvning, dvs, värvning avämnesstudier, pedagogik, metodik och praktik (värvningmed fyra komponenter) och värvning av pedagogik, metodik och praktik i en praktisk-pedagogiskutbildning som följer efter avslutade ämnesstudier (värvning med tre komponenter).Skälen för och mot de olika slagen av värvning vägs mot varandra. Detförsta skäl som brukar anföras för en fuUständigt varvad utbUdning är denstimulans i ämnesstudiema som inriktningen på det kommande yrket innebär.Utbytet av studiema blir större, när man praktiskt får erfara, hur kunskaperoch färdigheter skall användas i kommande förvärvsarbete. Ett annat skäl förvärvning raed fyra komponenter är att den studerande får möjlighet att på ettrelativt tidigt stadium av utbildningen pröva om yrkesvalet är realistiskt. Denstuderande kan få tillfälle att växa in i lärarens många skUda uppgifter och fäen klar bild av de krav som stäUs på en lärare. Ettav de skäl som brukar anföras mot värvningen med fyra komponenter är att detkrävs av de studerande att de valt yrke före studiemas början. Risken förfelval är stor. En pedagogisk nackdel som anförs av Kommittén är att det enskUdaämnet riskerar att få en roll i utbildningen som det inte kan ha i denkommande lärarverksamheten. Utbildningen blir också lätt splittrad, när fyrakomponenter varvas. Enligt kommittén kan man vinna väsentligapedagogiska fördelar genom en samordning av den praktisk-pedagogiskautbildningen för olika slag av ämneslärare. Det blir lättare att samverka medblivande lärare i andra ämnen och på andra stadier. Den pedagogiska institutionenkan få helt andra personella och materiella resurser och därmed helt andramöjligheter att låta de studerande få kontakt med försöksverksamhet ochutvecklingsarbete och lära känna vetenskaplig metod. Kommittén har ocksådiskuterat möjligheterna att varva ämnesstudier och praktisk-pedagogiskutbildning i en tvåämnesutbUdning. De båda ämnena måste då studeras parallellt.Pedagogik, metodik och praktik måste kunna anknytas tUlbåda ämnena. Detta förutsätter att de två ämnena kan läsas på samma ort.Decentralisering- Prop.1975: 24 17 en till mindre enheter gör det svårt att generelltorganisera lärarutbildningen med värvning av fyra komponenter. Efter sin prövning av olika tänkbara studieorganisationerstannar kommittén för en organisation som i huvudsak överensstämmer med nuvarandeämneslärarutbildning. KoraraUtén har emellertid funnit det angeläget att i denframtida utbUdningen infoga och vidareutveckla vissa klart positiva faktorer inuvarande utbUdning av LUK-ämneslärare. En sådan faktor är kontakten redanunder ämnesstudierna med det yrke den studerande överväger att välja. En annanär möjligheten att konkretisera stoffet genom parallelläsnlng ochtillämpningsövningar. Mot bakgrund av de överväganden som framförts föreslår läramtbild-ningskommitténatt den nya utbildningen får följande organisation. Den allmänna behörigheten för tillträdetill studier i LUK-ämne skall vara fullständigt genomgången minst tvåårig linjeav gymnasieskolan eller raotsvarande. De särskUda förkunskapskraven definierassom kunskaper motsvarande vad som kan inhämtas i vissa äranen inom bestämdalinjer av gymnasieskolan. Utbildningen i LUK-ämnen infogas ihögskoleväsendet och förläggs tiU fUosofisk fakultet. Studierna skall kunna tUlgodoräknasi filosofie kandidatexamen. För den som avser att bli lärare skallstudierna omfatta rainst två ämnen som kan ge behörighet att undervisa igrundskola-gymnasieskola. Ämnena skall studeras efter varandra och omfatta sammanlagtminst 120 studiepoäng (sex terminer). Den praktisk-pedagogiska utbildningen(två terminer) skall i huvudsak ske efter avlagd grundexamen och bli förlagdtill lärarhögskolas ämneslärarlinje. Den sammanlagda studietiden blir efter gymnasieskolan. Om LUK-ämne ingår i studierna kommer examen i regelatt ge behörighet för tväämneskombination. Studier för lärarbehörighet i LUK-ämnetomfattar i flertalet fall , dvs, minst hälften av den samraanlagdautbildningstiden. Studierna böir bli successivtalltmera direkt yrkesinriktade. Den studerande skall inte behöva ha valt yrke,då han påbörjar sina studier, I en studiegång sammansatt av flera artskildakomponenter två eller tre olika högskoleämnen och praktisk-pedagogiskutbildning bör yrkesvalet ske successivt. Den studerande kan börja studiernaav intresse för ett ämne och behöver först småningom stanna för ett yrke inoravilket han viU utnyttja sina kunskaper och färdigheter. Han får, bl. a. medhjälp av studie- och yrkesorientering samt arbetsmarknadsorientering, söka sigfram till ett yrkesval. För att underlätta ett successivt val av yrke och bidratill att ge skolan läraremed välgrundad motivering för sitt arbete skall blivande ämneslärare få, lärarinriktadyrkesförberedelse parallellt med ämnesstudierna. De ämnen i högskolan för vilkakommittén utformat förslag till ämnesstudier framgår av följande uppräkningsom också anger vilka skolämnen de olika högskoleäranena kan ge behörighetför. Utbildningi ger ämnesmässig utbildning för att undervisa i kostkunskap och miljö-och konsumenlkunskap bostads/miljökunskap konsumenlkunskap Komraitténsförslag görs raed utgångspunkt i nu gäUande studieorganisation, dvs, ett systeradär huvudparten av de studerande i obruten följd genomför studiema fram tillgrundexamen. Den studiegång man föreslår kan emellertid också infogas i ettsystem med återkommande utbildning. Grundutbildningen kan inhämtas i etapper. upprättat sitt förslag till ämneskombinationer harföljande faktorer fått påverka valet av ämnen. 1, De studerandes intresse förolika ämnen. Det har ansetts angeläget att söka tUlfredsstäUa skUda intresseinrUctningar, 2, Möjligheterna att inordna ämneti en viss ämnessektor, den språkliga, den humanistiska, den matematisk-naturvetenskapliga.Denna faktor har varit mindre framträdande när det gäller LUK-ämnena än i frågaom flertalet andra ämnen. 3, Möjligheterna att så mycket sommöjhgt begränsa de särskilda behörighetskraven inom en och sammaämneskombination. Detta har medfört restriktivitet i förslagen. 4, Möjligheterna att genom utbUdningenskapa underlag för ämnessamverkan 1 skolan. 5, Möjligheterna att genomämneskombinationerna skapa underlag för Prop.1975: 24 19 tjänstgöring över stadiegränsema. Detta har medfört i första hand sökt utforma kombinationer av ämnen sora förekoramer på tvåeller flera stadier i grundskola-gymnasieskola. Ett fätal rena gymna-sieskolkombinationerförekommer dock i fråga om ämnen som har brett timunderlag i gymnasieskolan. 6,MöjUgheterna att, oavsett skolform, få ett högt timunderlag för tjänst. Kommitténs strävan har varit att för varje LUK-ämneföreslå ett begränsat antal kombinationer. Man har emellertid i regel inteansett sig kunna ange endast ett av de främmande språken i de kombinationer därsådana språk ingår. I fråga om LUK-ämnen som kombineras med bl, a, främmandespråk blir antalet kombinationer därför relativt högt. Det övervägande antaletav föreslagna kombinationer upptar endast två ämnen. Detta sararaanhänger medatt i flertalet LUK-ämnen studiekurser om sammanlagt 60 poäng krävs förbehörighet att inneha lärartjänst i ämnet. För varje LUK-ämne föresläs en ny utbildningslinje raed LUK-ämnetsom första ämne. Vidare föreslås vissa utbUdningsUnjer bli koraplette-rade med LUK-ämneeller LUK-ämnen i andra avdelningen. Följande sammanställning visar förslagentill ämneskombinationer Barn- och ungdomskunskap Grundskola 1. barnkunskap ett av ämnena engelska/franska/tyska 2. barnkunskap religionskunskap 3. barnkunskap samhällskunskap 1, barnkunskap/barn-och ungdomskunskap/familjekunskap ett av ämnena engelska/franska/tyska 2, barnkunskap/bam-och ungdomskunskap/familjekunskap religionskunskap psykologi 3, bamkunskap/barn-och ungdomskunskap/familjekunskap samhällskunskap socialkunskap 1, teckning dramalik 2, teckning historia 3, teckning samhällskunskap 4, teckning slöjd 5, teckning svenska 1, dramatik etteller tvä av ämnena engelska/franska/tyska 2, dramatik svenska 3, dramalik teckning 1, gymnastik ettav ämnena engelska/franska/tyska 2, gymnastik biologi 3, gymnastik kemi 4, gymnastik matematik 5, gymnastik musik Prop.1975: 24 20 Kostkunskapoch miljö- och konsumentkunskap Grundskola 1. hemkunskap biologi 2. hemkunskap kemi 3. hemkunskap matematik 4. hemkunskap samhällskunskap 1. kostkunskap biologi' 2. kostkunskap kemi 3. kostkunskap matematik 4. ämnesgruppenbostads/miljökunskap/konsumentkunskap samhällskunskap 1. musik ett av ämnena engelska/franska/tyska 2, musik gymnastik 3, musik historia 4, musik matematik 5, musik svenska 1, slöjd engelska 2, slöjd fysik 3, slöjd kemi 4, slöjd matematik 5, slöjd teckning 1, slöjd/texlUkunskap" 2, slöjd fysik 3, slöjd/textilkunskap' 4, slöjd/texlilkunskap° 5, slöjd teckning 'Förutsätter att 60 poäng i kostkunskap accepteras som förkunskapskrav för tilllrädetill studier i biologi. Förutsätierstudier i slöjd om 80 poäng innefattande päbyggnadskurs med inriktning pä textilkimskap. 2.2.6Behörighetskrav för tiUträde till studier i LUK-ämnen Riksdagensbeslut om gymnasieskolans kompetensvärde (prop, 1972: 84, UbU 1972:31, rskr 1972: 240) har varit vägledande för utformningen av lärarutbUdningskommitténsförslag om behörighetskrav för tillträde tUl studier i LUK-ämnen, Som allmäntbehörighetskrav uppställs alltså fullständigt genomgången minst tvåårig linje avgymnasieskolan med kunskaper i svenska och engelska motsvarande studieri denna skola. Enligtförslaget skall erfarenhet av förvärvsarbete efter gymnasieskolanvara särskilt behörighetskrav för tillträde till lärarhögskolas ämneslärarlinje.Denna erfarenhet kan inhämtas mellan gymnasieskolan och högskolan ellersenare, före inträdet i lärarhögskola. Utredningsledamoten ,har reserverat sig mot majoritetens förslag och i stället tUls vidare förordatatt arbetslivserfarenhet på frivillig grund skall kunna ge meritpoäng vidansökan tUl all lärarutbildning. Vid utformningen av de särskUdabehörighetskraven har kommittén utgått från att kunskaper som kan inhämtas igymnasieskolan i princip inte skall meddelas i högskolan. För varje LUK-ämne ihögskolan anges en normalväg i gymnasieskolan, där samtliga särskildabehörighetskrav kan inhämtas. De särskilda behörighetskraven definieras medutgångspunkt i linjer, grenar och kurser i äranen som förekommer i gymnasieskolan.Detta Innebär inte, att endast gymnasieskolan ger behörighet för tillträde tillstudier i LUK-ämne, Erforderliga förkunskaper kan inhämtas på annat sätt. Uttrycket"eller motsvarande" är ett väsentligt tiUägg till de särskildabehörighetskraven. I det följande sammanfattas förslagen tUl dels särskildabehörighetskrav för tillträde till studier i LUK-ämnen, dels de normalvägarsom tillgodoser dessa krav. Sammanfattningav förslaget till särskilda förkunskapskrav för tillträde till studier i LUK-ämnenoch förslag till normalvägar Barn- och ungdomskunskap Särskildaförkunskapskrav: barnkunskap och barnoch ungdomskunskap barnavårdspraktik : 2-årig social linje : 2-årig social linje : 2-ärig social linje 2-årig värdlinje eller motsvarande 2-årig 1 åk 1 praktik vid barnstuga eller mot-värdlinjeIsvarande åk 2 praktik vid annan I barnavårdsinstitution eller mot- Jsvarande2-årig vårdlinje eller motsvarande 2-årigl obligatoriskt tillval ellermotsvarande 2-årig social linje eller molsvarande 2-ärig social linje eller motsvarande 2-årig social linje obligatoriskt tillval eller 2-ärig social linje eller motsvarande 2-årig social linje eller motsvarande 2-årig social linjeeller motsvarande 2-ärig social linje eller molsvarande matematik 2-årigt obligatoriskt tillval eller motsvarande naturkunskap 2-ärig social linje tillval inom ramen för 12 vli eller molsvarande ' För tilllräde till samtligaämnesutbildningar tillkommer dessutom krav på kunskaper i svenska och engelskafrån tvåårig linje i gymnasieskolan. Särskilda förkunskapskrav; samhällskunskap matematikkonsumentkunskap bostads/miljökunskap Särskilda förkunskapskrav: matematik naturkunskap teckning : 2-årig social linje i 2-årig konsumlionslinjeeller motsvarande konsumtionslinje gren K äk I och 2 alt i åk 2 gren Sproduktionsteknik eller motsvarande 2-årigl obligatoriskt tillval eller motsvarande 2-ärigtobligatoriskt tillval eller motsvarande 2-årig konsumlionslinje ellermotsvarande 2-ärig konsumtionslinje gren K eller molsvarande 2-årig social linje eller motsvarande 2-årig social linje eller motsvarande 2-årig social linje obligatoriskt tillval eller 2-årig social linje tillval eller motsvarande 2.2.7 Antagning och urval Tillträdet till utbildning av lärare i LUK-ämnen är förnärvarande Spärrat. Den som genomför studiema har en fullständig lärarutbildning,men studierna skall kunna leda tUl verksamhet inom skilda oraråden.Den som börjar sina studier i avsikt att bli lärare skall veta att han harmöjlighet att fuUfölja studierna fram till full lärarbehörighet. Enligt lärarutbildningskommitténs mening bör tiUträdet tlUstudier av LUK-ämnen även av resursskäl vara spärrat. Kommitténföreslår en spärr vid intagningen till samtliga ämnesstudier i LUK-ämnen,Spärren skall emellertid bara gälla det enskilda LUK-ämnet, Krav skall inteställas på den studerande att från början bestämma sig för en helämneskombination. Han behöver inte heller enligt förslaget vara beredd attinrikta sig på läraryrket. Valet av yrke bör ske successivt med ledning av erfarenhetemaunder studietiden. Den som från början avser att bli lärare bör emellertid reelltvara tillförsäkrad möjligheter att fullfölja utbildningen. Dimensioneringen avintagningen till studier i LUK-ämnen måste därför till en början bli restriktivoch göras på ett sådant sätt att de studerande som vill bli lärare också kanberedas plats vid . Kommittén hänvisar i fråga om intagning och urval, liksomnär det gäller behörighetskraven för tillträde till studier i LUK-ämne, till deprinciper som anges i riksdagsbeslutet om gymnasieskolans kompetensvärde. Vidurval av behöriga sökande skall alltså som urvalsinstrument användas betyg, studielämplighetsprovoch arbetslivserfarenhet. 1975: 24 23 mittenföreslår att, vid sidan av det aUmänna studielämplighetsprovet, försöksverksamhetinleds med specieUa studielämplighetsprov för studier inom ett visst område, iförsta hand vid urval bland sökande till studier i slöjd och bildkunskap.Kommittén tar i princip avstånd från inträdesprov och arbetsprov av den artsom nu förekommer vid intagningen till teckningslärarinstitutet. Sådana provkan emellertid utgöra ett kompletterande urvalsinstrument i avvaktan på ettspeciellt studielämplighetsprov. Kommitténunderstryker vikten av att urvalet bland sökande tUl studier 1 LUK-ämnen utforraasså att man får en bred inforraation om den siuderande. Frågan ora intagning ochurval av sökande till studier i LUK-äranen måste emellertid lösas i samband medatt hela frågan ora intagning och urval till högskolestudier får sin lösning. 2.2.8Ämnesutbildningens uppbyggnad och innehåll Somgemensamt mål för studiema i LUK-ämnen uppställs att inom en tidsram som medgerstudium av i regel ytterligare minst ett skolämne inom en filosofiekandidatexamen erbjuda en utbUdning som gör det möjligt för den studerande attefter avslutade studier framgångsrikt undervisa 1 ämnet i de årskurser av grtindskolaoch gymnasieskola där undervisningen i ämnet handhas av lärare med särskUdämnesutbildning samt praktisk-pedagogisk utbildning. Deprinciper som varit vägledande för utformningen av förslagen till ämnesutbildningkan sammanfattas på följande sätt Utbildning är en ständigtfortgående process, där gränserna mellan förutbildning, grundutbUdning ochfortbildning kan skifta. Den högre utbildningen är yrkesinriktad. Studierna organiseras så att deväcker intresse för och ger förmåga till kontinuerlig fortbildning som enintegrerad del i varje människas yrkesverksamhet. Studierna skall ge både fjärrförberedelseoch närförberedelse, dvs. omfatta både en förhåUandevis bred basutbildning ochen direkt yrkesförberedelse. skall gemöjlighet tUl successiv differentiering och ett sent definitivt yrkesval. Studiemaskall alltså utformas så att de kan intressera studerande med skildapreliminära yrkesplaner, Studiegången byggs upp medinslag av "utbytbara studieenheter". Vissa kurser i LUK-ämnena hämtasfrån andra ämnen. Alternativt kan delar av nya studiekurser i LUK-ämnen infogasi studiema i andra äranen. Med hänsyn tUl den begränsadetid som står till förfogande för ämnesstudierna bör en stor del av tidenanvändas till yrkesinriktade studier, raedan den bredare basutbUdningen i regelblir kort. 1975: 24 24