prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Anslaget bör alltså för näsla budgeiår räknas upp med45 . Jag hemställer att regeringen föreslår att lUl Bidrag till reparationsarbeten på de svenskautlandsförsamlingarnas kyrkobyggnader för /77 anvisa etlreservationsanslag av . 1975/76:100 Bilaga 10 169 1974/75 Utgift 12000 000 Reservation 1975/76Anslag 16 000 000 1976/77Förslag 19 000 000 Från detta reservationsanslag ulgår bidrag lillreligiös verksamhet (verksamhetsbidrag) enligt kungörelsen (1974: 404)om statsbidrag lill vissa trossamfund. Verksamhetsbidrag ulgår till församlingsom 1. tillhör annal kristet trossamfundän eller ingår i grupp av samverkande kristnaförsamlingar utanför , 2. är ansluten till frikyrkorådeller på annat sätt samverkar med rådet och 3. tillhör sådant samfund elleringår i sådan grupp av församlingar sombetjänar minst 3 000 personer i . Till församling som inte uppfyllervillkoren under 1 och 2 utgår bidrag om regeringen förklarat alt dettrossamfund församlingen tiUhör kan komma i fråga till statsbidrag enligtnämnda kungörelse. Sådana beslut föreligger beträffande estniska evangelisk-lutherska kyrkan i , ungerska protestantiskaförsamlingen i , katolska kyrkan i , de mosaiska församlingarnai och de ortodoxa kyrkorna i . Frågor om bidragprövas av en samarbetsnämnd, vari ingår företrädare för alla samfund ellergrupper av församlingar som är anslutna till eller samverkar med Sverigesfrikyrkoråd. I ärende om statsbidrag till församling inom samfund, som inte äranslutet till frikyrkorådet, skall samarbetsnämnden inhämta yttrande från enlill nämnden knuten delegation. I denna delegation ingår bl. a. företrädare förde trossamfund som inte är representerade i samarbetsnämnden men som enliglregeringens beslut kan komma i fråga lill statsbidrag. Ledamöterna i nämndenoch i delegationen utses av regeringen. Ur anslaget utgårvidare sammanträdesarvoden och reseersättningar åt ledamöter och suppleanter isamarbetsnämnden och i delegationen samt ersättning tUl frikyrkorådet förinformativt och administrativt arbete. Efterfrågan på såväl verksamhetsbidrag somlokalbidrag har varit utomordentligt stor och befintiiga anslag måstebetraktas som otillräckliga. Bidragen har trots della varit av mycket storbetydelse för samfunden. har haft som mål att få ivarje fall av den totala ulgiftsvolymen för berörda samfund och församlingartäckt av statsbidrag. En likvärdig ekonomisk behandling av berörda samfund ochsvenska kyrkan skulle därmed uppnås. föreslår därför attverksamhetsbidraget successivt räknas upp. För /77 anhållerfrikyrkorådet om en höjning av verksamhetsbidraget med 4 mUj. till 20 mUj.kr. 1975/76:100 Bilaga10 no Det statligastödet till andra trossamfund än har ökat mycket snabbt under desenaste åren. Anslagen till trossamfund, har sålunda höjts från 2 milj. /73 tUl 21 mUj. /76, varav 5 milj. kr. avserbidrag tUl anskaffande av lokaler för trossamfund. Jag anser det angeläget atttrossamfunden får goda möjligheter att verka och föreslår därför attförevarande anslag för näsla budgetår räknas upp med ytterligare 3 milj. kr. Jag hemställer alt regeringenföreslår att tillBidrag till trossamfund för /77 anvisa ett reservationsanslag av19 . Bidrag tlll anskaffande av lokaler för trossamfund 1974/75 Utgift 3000 000 Reservation 1975/76Anslag 5 000 000 1976/77 Förslag 6000 000 Från detlareservationsanslag utgår särskilt bidrag till lokaler för religiös verksamhet (lokalbidrag) enligt kungörelsen(1974: 404) om slalsbidrag tUl vissa trossamfund. Lokalbidrag får utgåtUl församling som enligt bestämmelserna i samma kungörelse kan fåverksamhetsbidrag (se reservationsanslaget C 9). Lokalbidrag får ulgåför 1. anordnande av lokal genom nybyggnad, ombyggnad eller köp, 2.genomgripande upprustning av befintiig lokal och 3. anskaffande av inventarieri samband raed anordnande av lokal. Lokalbidrag utgår dock inte för lokalereller inventarier för vilka statligt stöd utgår enligt kungörelsen (1973: 400)om slatligt slöd tUl aUmänna samlingslokaler. Fråga omlokalbidrag prövas på samma sätt och i samma ordning som verksamhetsbidragen. Införandel avelt särskUt statsbidrag för anordnande av lokaler för trossamfund har mött ettuttalat stort behov. Erfarenheten från första årets förvallning avlokalbidraget är alt behovet och efterfrågan varit slörre än /75 inkom ansökningar om lokalbidrag från 141 församlingar meden sammanlagd skälig byggnadskostnad på 115 milj. kr. finner detmot denna bakgmnd motiverat att anslaget för nästa budgetår höjs med 5 milj.kr. till 10 milj. kr. Anslaget tUlkomgenom beslut av riksdag (KrU 1974: 9, rskr 1974: 113) och utgör ettkomplement till de bidrag som utgår en- 1975/76:100 Bilaga10 ni ligt kungörelsen (1973:400) omstatligt stöd tUl allmänna samlingslokaler. För nästa budgetårföreslår jag alt anslaget räknas upp med 1 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår att tillBidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund för /77anvisa ett reservalionsanslag av . 1975/76:100 Bilaga 10 173 () har liksom sammanfattatsina anslagsframställningar i en särskild skrift (Skolväsendet, specialnummerav Aktuellt från ). I denna redovisas även huvuddragen av SÖ:sbedömningar i fråga om långtidsbudgetperioden /81. I sitt inledandeavsnitt Gymnasieskolans utveckling tar SÖ upp frågor om integration och andraaktuella planeringsproblem inom gymnasieskolan. SÖ behandlargymnasieskolans integration och skolstorlek och erinrar inledningsvis omriksdagens beslut (prop. 1964: 171, SU 1964: 1, rskr 1964: 407) och 1968(prop. 1968: 140, SU 1968: 195, rskr 1968: 404) att integrerad gymnasieskolaskulle inrältas, vilket också skedde från /72. a. ett sammanförande till samma skolenhet av studievägar frångymnasium, fackskola och yrkesskola. Efter införandet av gymnasieskolan har endebatt förts om integration och skolstorlekar, vilket har föranlett SÖ att låtagöra en utredning. I denna söker SÖ klargöra de gmnder som skall anses gällaför gymnasieskolans organisation, med särskild hänsyn tagen lillskolanläggningens storlek. Med hjälp av intervju- och enkätundersökning, somgenomförts i 19 kommuner, har SÖ gjort en analys av integrationsbegreppet.Analysen resulterade i ett antal integralionskriterier enligt följande. Sektorintegralion innebär all elever från olikaulbildningssektorer integreras. Linjerna kan enligt SÖ uppdelas på tvåsektorer, en teknisk-naturvetenskaplig och en humanislisk-social-ekonomisk.Sektorintegra-lionen är tillfredsstäUande om båda sektorerna återfinns på sammaskolenhet. Etl andra krav är att elever från olika nivåer skall vararepresenterade (nivåiniegration). Inomvarje sektor skall det då finnas två utbildningsvägar, 34-åriga och 2-årigastudievägar. Nivåinlegrationen ansestillfredsställande om båda slagen av ulbildningsvägar är representerade inomvar och en av de två sektorerna. SÖ talar vidare om könsintegration.Med detta avses att elever från studievägar med företrädesvis manlig rekrytering skall blandas med eleverfrån sådana med företrädesviskvinnlig rekrytering. Könsinlegrationen anses tillfredsställande om anlaletflickor är av totala antalet elever. Slutligen nämner SÖpraktik-teori-integration. Elever med praktisk och elever med teore- 1975/76:100 Bilaga 10 tisk studieinriktning skallintegreras. Praktik-teori-integralionen är tillfredsstäUande om elever påpraktiska linjer utgör av totala anlalet elever. En skolenhet är, menarSÖ, fullständigt integrerad endast om samtliga här uppställdaintegralionskriterier är uppfyllda. I avsikt attutröna graden av integration i landels gymnasieskolor har SÖ granskat samtiigakommunala och landstingskommunala gymnasieskolor. Av de 569 befintliga skolomaär det endast 121 som är allmänna skolenheter. På grandval av de uppstäUdaintegrationskrite-riema tycker SÖ sig kunna dela upp de allmänna skolenhetema itre gmpper, allt efler integrationsgrad. Den försia gmppen utgörs av 38 skolorsom ej är sektorintegrerade eller ej är nivåintegrerade. Vidare finns detskolenheter som är sektor- och nivåintegrerade, men ej ärpraktik-teori-integrerade och/eller ej är könsintegrerade. Dessa 25 skolorulgör en andra gmpp. Slutligen finns det 58 skolor som är fullständigtintegrerade enligt de av SÖ uppställda integrationskriteriema. Uppgifter omfördelningen av skolstorlekar, mätt i antalet elever, inom och mellan de tregmppema, redovisas i följande tabell. De 121 allmänna gymnasieskolornas elevantal () 2 301 -2 400 2 401 -2 500 2 501 -2 600 1975/76:100 Bilaga 10 175 Tabellen visar attendast av de 58 fullständigt integrerade skoloma har mer än 1 000 elever.Inom intervallet 5001 000 elever återfinns 43 skolor (). SÖ konstaterarvidare alt det av medeltals-värdena framgår att en ökning i integrationskravinle behöver medföra en ökning i skolstorlek. De 58 fuUständigtintegrerade skoloma har även studerats beträffande antalet linjer. SÖ:sutredning finner att antalet linjer varierar mellan 11 och 16. Medeltalet är 14linjer. På grundval av utredningsmaterialet söker SÖbestämma en gymna-sieskolenhels minsta och största storlek. SÖ framhåUer attskolförordningens (1971:235) definition av integrerad gymnasieskola,som också har behandlals av UtbUdningsutskotlet (ex. UbU 1973: 33, 1974: 11),endast är alt se som en teoretisk modell utan verklighetsvärde. Enligt dennadefinition skulle en gymnasieskola med endast fyra linjer kunna ansesintegrerad. Mot bakgmnd av de uppställda integrationskriterierna, tycker sig SÖinte kunna rekommendera en gymnasieskola med mindre än elva linjer. Skolor meddetta anlal linjer har minst ca 400500 elever,vilket kan sägas vara en integrerad gymnasieskolas minimistorlek. Beträffandemaximistorleken finns det ur inlegralionssynpunkt ej anledning med slörreskolanläggningar än de med 1 200 elever. SÖ gör vidare en bedömning i vUka fallen uppdelning av stora skolenheter på två mindre enheter är möjlig. Därvidlagfinner SÖ alt en uppdelning av skolor med 10001 100 elever åtminstone är möjlig och alt en uppdelning av skolor med merän 1 200 elever ej möter svårigheter ur integra-lionssynpunkt. SÖ tar även uppfrågor rörande integrationen av handikappundervisningen. Man konstaterar altmålet för verksamheien för handikappade är en normalisering till samhället. Ivåra dagar innebär detla alt miljön, både den fysiska och den psykiska, skallförändras så alt den ger den handikappade möjlighet till elt rikt liv. Ettnaturligt steg för alt uppnå della mål är alt avveckla den segregerade skolan.De handikappade skall i stället inlemmas i skolan. Integrationsbegreppet ärdock ej heller här entydigt. SÖ gör enuppdelning på lokalintegrering, verksamhetsintegrering ochadministrativ integrering. Lokalinlegrering innebär att den fysiska miljön förhandikappade och icke-handikappade sammanfaller.Verksamhetsintegrering innebär en samverkan mellan handikappade ochandra elever i skolarbete och fritidsaktiviteter. Detta kan ske antingen genomsamverkan mellan klasser för handikappade och andra klasser (gruppintégrering),eller genom att handikappade elever samundervisasmed de icke-handikappade (indLvidualintegrering). Den administrativaintegreringen, som endast indirekt berör eleverna, rör frågor om lagstiftning,huvudmannaansvar, organisation m. m. Det gäller här t. ex. om det ärnödvändigt med särskUd lagstiftning rörande 1975/76:100 Bilaga 10 176 åtgärder för handikappade iskolan, eller om beslämmelserna skall tas in i redan befintlig skollag,barnavårdslag etc. För SÖ har detvarit naturligt att börja med lokalintegreringen. Genomförandet av lokalintegreringenbörjade med de yngre elevema, dvs. i förskolan och gmndskolan. SÖ uppger attdet nu finns långsiktiga planer på alt avveckla de segregerade formema av skolaoch elevhem för rörelsehindrade och utvecklingsstörda elever. Beträffandegymnasieskolan, där integrationen är av mindre omfatining redovisarSÖ de olika handikappgmppema var för sig, enär de inbördes är olika och kräverskUda insatser. Synskadadeelever är den grupp där integreringen kan drivas längst. Med slöd avpedagogiska hjälpmedel kan de individuellt integreras i gymnasieskolan. Hörselskadade elever kan däremot endast undanlagsvis integrerasindividuellt. I kommun förekommer dock lokalinte-grerad utbildning förgravt hörselskadade. För de rörelsehindrade föreligger f. n. flera alternativamöjligheter till gymnasial utbildning. Sålundabedrivs viss försöksverksamhet vid (f. d. )i kommun och gymnasium i . Det finnsäven möjlighet att inrätta specialklasser för rörelsehindrade. Vidare kanarbetsmarknadsulbUdning anordnas. Den antalsmässigt dominerande handikappgmppenutgörs av de psykiskt utvecklingsstörda.Den gymnasiala utbildningen för dessa elever kallas yrkesundervisning.SÖ uppger att 1970 var särskolans yrkesundervisning till lokalintegrerad.Dagens aktuella siffra ligger på . SÖ har påbörjat en utvärdering avintegrationen. SÖ tar också uppplaneringsfrågor i gymnasieskolan. Inför /75 sökte 95 000 ungdomar till 86 000 inlagningsplalser på gymnasieskolanslinjer. Det var dock endast 75 000 () som påbörjade sin utbildning. För 19000 av dessa hade vidare inte förslahandsönskemålet blivit tillgodoselt. Dellainnebar att det endast var som påbörjadeen ulbUdning i enlighet med sina förstahandsönskemål. stodnära av utbildningsplatserna tomma. Vidare framgår den bristande balansenav alt nära 11 000 platser saknade behöriga förstahandssökande, medan det förde populära linjerna fanns 18 000 fler sökande än platser. SÖ konstaterarockså att utbUdningsefterfrågan undergått en snabb förändring. De mer utpräglatyrkesinriktade linjernas ökade popularitet belyses av det faktum attansökningarna till dessa ökat . Ansökningamatill övriga tvååriga linjer minskade , medan reduceringen avansökningama tiU de 3- och 4-åriga linjema stannade vid . Den förändradeutbUdningsefterfrågan har dock inte påverkat den sneda könsfördelningen påolika linjer. Sålunda är det bara mellan 1 1975/76:100 Bilaga 10 177 och av de sökande tillverkstadsteknisk, el-teleteknisk, bygg- och anläggningsteknisk, fordonstekniskoch träteknisk linje som är flickor. Tillgången påplatser i gymnasieskolan har inte förändrats i samma takt somutbUdningsefterfrågan. En jämförelse mellan läsåren 1971/72 och 1975/76 visar att för vissa tvåårigautbUdningslinjer uppgår minskningen till , medan de 3- och 4-årigalinjerna minskat . Platsanlalet för de mer utpräglatyrkesinriktade linjerna har ökat . En total anpassning av platstillgångtill sökandeefterfrågan är, enligt SÖ:suppfattning, inle alllid möjlig med hänsyn tUl resursbegränsning ocharbelsmarknadsskäl. Sålunda innebär de preliminära organisationsbeslut som SÖfatlat för /76 endast en ökning med 1 000 plalser på de merutpräglat yrkesinriktade linjerna. Det är dock SÖ:s strävan alt ytterligare ökaintagningskapacilelen på dessa linjer. De regionalabalansproblemen är fortfarande en realitet. Det är endasi ca 125 orter i landetsom har ett relativt fullständigt utbud av olika gymnasieskolutbUdningar. SÖbelyser problemen genom att hänvisa till undersökningar som visar att om enutbildning saknas i vissa delar av landet så är ungdomamas efterfrågan på dennautbildning bara en tredjedel så stor i dessa delar av landet som i de delar därutbUdningen finns. De områden som har vikande elevunderlag har dock genom de nya organisationsformer som prövats, dvs.särskild samordnad gymnasieskola och gymnasieskola i glesbygd, lyckatsupprätthålla ett gott utbud av utbildningslinjer. Trots detla måsle, menar SÖ,såväl den regionala fördelningen som inriktningen av intagningskapacitetenförändras för alt råda bot på den regionala obalanseii. Den första årgångenav elever från de mer utpräglat yrkesinriktade linjerna i gymnasieskolanavslutade sin ulbUdning. SÖ har undersökt denna gmpp, vadavser genomströmning, platsutnyttjande och vad som hänt elevema efter gymnasieskolan. Genom all divideraanlal avgångna elever med det antal inlagningsplalser som SÖ lade ut fårman ett mått på utbildningseffeklen. För deaktuella linjerna sammanlaget uppgår denna tUI . UtbUd-ningseffektenpåverkas av anlalet lediga elevplalser i årskurs 1 och antalet studieavbrottunder utbUdningstiden. I årskurs 1 var genomsnittet ej utnyttjadeinlagningsplalser . Studieavbrotten i årskurs 1 bidrog till att sänkautbUdningseffekten och i årskurs 2 med 4,. Av de ca 20 700 somavslutade sina studier hade 8 av 10 förvärvsarbete och 1 av 10studerade , . 3 %uppgav sig vara arbetssökande. Liksom för utbUdningsvalen förelåg markantaskUlnader mellan pojkars och flickors yrkesval. Deltidsarbete var ävenvanligare bland flickor. av de förvärvsarbelande hade stadigvarandearbete, tUlfälligt arbete, medan resterande 12 1975/76. 1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 10 178 var anslällda som praktikanter.Pojkarna upplevde sig i belydligl högre grad ha stadigvarande arbete. Deförvärvsarbelande hade en genomsnittlig månadslön på . Lönenivån iområden där linjema dominerades av pojkar låg betydligt högre än genomsnittetför samtliga linjer. Pojkarna tjänade också mer än flickorna med sammautbUdning. Högsta lönen hade de som gåttprocessleknisk-, skogsbraks- saml verk-sladsleknisk linje. Bland deförvärvsarbelande ansåg alt deras utbildning varit en lämplig förberedelseför yrket, medan ansåg den olämplig. Mest positiva var elever frånskogsbrakslinjen och vårdlinjen. Elever från beklädnadsleknisk linje ochel-teleteknisk linje var mest negativa. SÖ redovisar även etl materialrörande skolväsendets omfattning. Antal kommun med utb 364 021 339 233 308 911 17 765 15 541 12 288 '278 278 276 Specialkurser < 1 åt >1 åt 9 171 26 330 Linjer åk 1 åk 2 åk 3 åk 4 (T) 51,3 51,8 58,4 93,7 Förgymnasieskolans del redovisar SÖ intagningskapacilelen för såväl specialkursersom linjer. antalet inlagningsplalser i förhållande tillantalet 16-åringar, föreslås öka från /76 tUl 97,1 /77. Utvecklingen under de två senasieåren framgår av följande labell. 1975/76:100 Bilaga 10 179 Antal elevplatser och behöriga förstahandssökande till linjer och direktgrundskoleanknutna specialkurser om längd läsåren 1974/75och 1975/76 0. m. 1 Inklusive 300 plalser i SSG-B och 100 platser ikorrespondensundervisning på gymnasial nivå. Ur tabeUen kanutiäsas att antalet behöriga förstahandssökande tUl de mer utpräglat yrkesinriktadelinjema och specialkurserna minskade med ca 3 600. Detta får dock ses motbakgmnd att det totala anlalet sökande sjönk med ca 5 700. Nedgången i anlaletsökande till övriga 2-åriga linjer var ca 1 800 medan de 3- och 4-åriga linjemafick vidkännas en minskning med ca 300 sökande. SÖ räknar med en successiv ökning av antaletinlagningsplalser på gymnasieskolans direkt gmndskoleanknutnastudievägar om längd tiU ca 120 000 /81.Huvuddelen av denna ök. 1975/76:100 Bilaga 10 igo ning avses falla på de 2-åriga merutpräglat yrkesinriktade studievägama. Samhälletsmöjligheter för alt tillförsäkra barn och ungdom goda utvecklingsmöjligheter har successivt ökat. Förskolan,och gymnasieskolan har undan för undan byggts ul. Den aUmännaförskolan omfattar i princip alla sexåringar och samhället harpåtagit sig ansvaret för en ylterligare kraftig expansion avförskoleverksamheten under resten av 70-talet. omfatiar i principalla barn och ungdomar i åldern . Antalet intagningsplatser igymnasieskolan motsvarar av en årskuU 16-åringar. är det uppenbart altulbyggnaden i sig inte löser alla elevers behov eller tillgodoser alla de kravsom kan släUas på samhället i fråga om insalser för bara och ungdom. Betydandeinsatser har gjorts för alt på olikastadier ge alla bam rätt till lika utveckUngsmöjUgheler. Reformarbetet idessa avseenden bör emellertid fortsätta, vilket bl. a. kommit lUl uttryck idels förslag från utredningen om skolans inre arbete () i belänkandet (SOU 1974: 53) Skolans arbetsmiljö, dels barnstugeutredningensbetänkande (SOU 1974: 42) Barns fritid, dels invandrargruppensutredningsarbete (Ds U 1975:13) Förslag om åtgärder för invandrarbarnen iförskola, grundskola och gymnasieskola, dels gymna-sieskolgruppens rapport (Ds U 1975: 18) Utbildning m. m. för 1619-åringar,dels sameulredningens betänkande (SOU 1975: 99) Samerna i . Ettgenomgående drag i dessa förslag är att förbättra omsorgen om och utbildningenför grupper som inte i samma utsträckning som andra blivit delaktiga avsamhällets insalser. Att tUlgodose olika eftersatta gruppers behov är därfören naturlig utvecklingslinje för allt reformarbete inom skolan. De förslag jaglägger fram i det följande och de förslag som jag kommer alt föreslå regeringenatt senare i särskilda propositioner förelägga är ämnade att ökaskolans förutsättningar alt tiUgodose dessa gmppers behov. Förslagen frånutredningen om skolans inre arbete och barnstugeutredningen utgör härvidlagviktiga utgångspunkter. SIA:s betänkande möttes av ett mycketstort intresse och över 700 remissyllranden har inkommit tillutbildningsdepartementet. En sammanställning av en stor del av dessa ytirandenhar gjorts och tillställts alla dem som har lämnat synpunkler på belänkandet.Jag avser att föreslå regeringen att lägga fram en särskild proposition tillriksdagen vid 1975/riksmöle grundad på förslagen från de bådautrednmgarna. Propositionen kommer att ge underlag för en successiv förändringav skolans arbetssätt. Den kommer också att innehålla förslag till omfattandeutbildnings- och fortbildnmgsåtgärder för att ge skolans personal förutsällningaratt positivt medverka i denna förändring. 1975/76:100 Bilaga 10 181 med chefen försocialdepartementet kommer jag då också att behandla frågan om en allmän fritidsverksamhet för barn och ungdom och dess anknytningtill skolan och fritidshemmen; En sådan helhetssyn på barns och ungdomars behovkommer att kunna utgöra riktpunkt för det .lokala planerings- ochutvecklingsarbete som bör komma till slånd i arbetet med barn och ungdom. Om det skall bli möjligt att bätlre än f. n.tUlgodose alla elevers behov måste skolan utveckla ett nära samarbelemed det omgivande samhället. I skolans arbete måste på ett naturligt sätt ingåmedverkan från arbetsliv, föreningsliv och organisationer. För atl skolarbetetskall kunna förankras hos eleverna måste skolan anknyta till den verklighetungdomarna befinner sig i. Även dessa frågor kommer jag att föreslå regeringenatt ta upp i den nämnda proposilionen. Frågan om elevernas motivationför skolarbetet samt skolans förutsättningar att främja elevens sociala ochpersonlighetsmässiga utveckling hör också samman med betygssystemetsutformning. Denna fråga utreds f.n. av betygsutredning (U 1973: 01).Utredningen gav ut en diskussionspromemoria och väntasslutföra sitt arbete . På grundval avframställningar från flera kommuner har regeringen för innevarande läsår medgivit försöksverksamhet med s. k. friare resursanvändning.Detta gäller ett antal rektorsområden i bl. a. , , , , och kommuner. Av-siklenmed försöksverksamheten är alt använda befintliga resurser flexibelt och efterskiftande behov, vilket det nuvarande regelsystemet för statsbidragen tillskolväsendet inle medger. SlA:s förslag om en annorlunda resursanvändningkommer att behandlas i mitt förslag till den nämnda propositionen. Ansvarsfördelningen mellan'staten och kommunerna samt frågan om ett nytt statsbidragssystem på skolansområde utreds av utredningen (U 1972: 06) slalen, skolan och kommunerna (SSK).SSK har i belänkandet (SOU 1975: 9) Individen och skolan tagit uppansvarsfördelningen i pedagogiska ochorganisatoriska frågor tUl allmän diskussion. Även frågor som rörskolans administration och ekonomi tas upp i betänkandet. I betänkandet (SOU1975: 6) Huvudmannaskapet för specialskolan ochsärskolan redovisar utredningen tidigare diskussioner om och ställningstagandentill huvudmannaskapet för specialskolan och särskolan samt skäl för och emotframtida primärkommunalt huvudmannaskap för dessa skolformer. Betänkandena harremissbehandlats genom ulredningens försorg. Med skrivelseden har utredningen (E 1965:65) rörande sexual- och samlevnadsfrågor i undervisnings- och upplysningsarbetet(USSU) avlämnat betänkandet (SOU 1974: 59) Sexual- och samlevnadsundervisningjämte förslag till lärarhandledning. 1975/76:100 Bilaga 10 i82