prop · FZ03167 · 1975-12-31 00:00:00 — Samtidigtminskade postgirots ränteintäkter, när de räntebärande girokapitalkontonaöverfördes till PKbanken. Postgirot har därmed blivit mer beroende avavgiftsfinansiering . Postgirot konkurrerar vidare med bankgirot somi princip inte tar ut avgifter. Kostnaderna belastar i stället de till bankgirotanslutna bankerna. Grundenför postgirots betalningsförmedling är de tre tjänsterna girering, inbetalningoch utbetalning. Som ett komplement lill dem har bl.a. ett sortiment avspeciella företagstjänster utvecklats. De viktigaste av dessa är inbetalningsservice-OCR(inbelalningsservice med utnyttjande av optisk läsning), fakturabelalningsserviceoch hyresredovisning. De innebär alla ett slörre engagemang än eljest i frågaom bl. a. redovisning från postgirots sida och därmed avlastning av arbete frånkunden. Särskilt långtgående är postgirots åtaganden vid fakturabelalningsserviceoch hyresredovisning, bl. a. genom att postgirot bevakar förfallodagar. Dessaserviceformer bygger på utnyttjande av datateknik och på samordning av kundensoch postgirots datarutiner. Postgirot bedriver även uilandsrörelse ochutnyttjar därvid dels det internationella postgirosamarbeiet, dels kontaktermed banker i andra länder. Autogiroär en ny ijänsi som introducerades . Innehavare av postgiro- ellerpersonkonto kan ge postgirot fullmakt att ombesörja regelbundet återkommandebetalningar till en viss betalningsmottagare genom direktavdrag från kontot. Autogiroär en produkt som är väl lämpad för t.ex. betalning av hyror ochförsäkringspremier. Antaletbetalningar via de icke räntebärande postgirokontona ökade under kalenderåret1975 med 4,5 96 till 283 milj. varav 158 milj, var inbetalningar, 50 milj,utbetalningar och 75 milj. gireringar. Det förmedlade beloppet steg med 16 96till . Postgirotsandel av del via postgiro och bankgiro totalt förmedlade be- loppetuppgick enligt en särskild undersökning lill nära88 96. Den31 var antalet postgirokonton 710 000 (föregående år 693 000). PKbankenspersonkonton som handhas av postgirot uppgick till 1,1 milj. Kontohavarnastillgodohavande på de icke räntebärande postgirokontona ökade med24 96 dier med 1 473 milj. kr. till 7 721 milj. kr. 1månadsmedeltal räknat steg behållningen till 4 874 milj. kr. Postgirotsuilandsrörelse fortsätteratt expandera. förmedlades 1 227 000betalningsuppdrag till ett sammanlagt belopp av 3 438 milj. kr., vilket innebären ökning med 12 respektive 19 96. Isamband med bildandet av PKbanken har postgirots marknadsorganisation fått enny utformning. Utöver den centrala marknadsfunktionen vid postgirot i Stockholmfinns regionalt placerade postgirokonsulenter och postgiroombud, som bedriverdels säljverksamhel dels informationsverksamhet för att sprida och vidgakunskaperna om de olika tjänsterna. Postgirotsvarar för 12 96 av verkets kostnader. Postgirorörelsens volymutvecklingframgår av följande diagram (fig, 3), 196< -66 -68 -70 -72 -74 ÄR Förändring i postgirots rörelsevolym , 1975/76:167 14 Postverketsdiligenstrafik är en bussrörelse helt koncentrerad till den del av landet somligger norr om en linje , De områden som betjänas utgörs lillstörsta delen av glesbygder. Genomförandet av de nyabestämmelserna för statliga och kommunala bidrag till olönsam busstrafik pålandsbygden medförde en viss minskning av linjetrafiken under budgetåret1974/75. Beställningstrafiken ökade däremot avsevärt, främst p. g. a. attmilitära s. k. permittentresor och veckoslutsresor för gymnasieelever tillkomunder året. Diligenslrafikensutveckling framgår av följande tabell: Trafikerad väglängd, km Antal trafikkilometer, milj. Omsättning,milj. Dentotala omsättningen i diligenstrafiken steg under budgetåret med 18 96 till39,8 milj. kr. (föregående år 33,7 milj. Resande-och godstrafiken svaradeför 65 96 av intäkterna och postbefordran för 20 96. Övriga intäkter utgörshuvudsakligen av kommunala och statliga driftbidrag. Diligensrörelsen har enegen från postverket i övrigt artskild marknadsföring, produktionssystemulvecklingoch produktionsapparat. Det ekonomiska utfallet är möjligt att särredovisafrån postverksamheten i övrigt och diligensrörelsen bildar ett egetverksamhetsområde med egen årsredovisning. diligenstrafik ansesdärför böra ha en självständig ställning i organisationen, Postverkethar flera industriella anläggningar. Verksamheien tillgodoser i första handverkets egna behov. Förutom ett frimärkstryckeri driver postverket ettblankett- och boktryckeri,en mekanisk verkstad och en bilverkstad i ,bussverkstäder i och saml en bil- och reparationsverkstad iMalmö. Tryckeriet som arbetarunder krav på hög leveransberedskap svarar för tryckning av speciellablanketter liksom av konventionellt tryck. Tryckeriet utför också uppdrag åtutomstående kunder, bl. a. tryckning av skattsedlar och av sådanapostblanketter som utformas föratt specielll passa beställaren. Mekaniska verkstaden iStockholm utvecklar och tillverkar specialprodukter, t. ex, sorleringsfack, brevstämplingsmaskineroch brevlådor. Verkstaden svarar också bl. a. för underhåll av postalatransport- och sorterings-anordningar. Prop.1975/76:167 15 Bilverkstädernautför service och reparationer av verkels fordonspark i Stockholms- ochMalmöområdena. Bussverkstäderna i och svarar för underhåll ochreparation av diligensrörelsens busspark. Omsättningenvid industrierna ökade under /75 med 13 milj. kr. till 75,5milj, kr. och fördelade sig på följande sätt: -6,3 Industriernaanses uppfylla kriterierna på en fristående resultatenhet och utgör därför ettsärskilt verksamhetsområde i postverket. Frimärksrörelsenomfattar i stort följande arbetsuppgifter: - tillhandahålla frankotecken och ansvara för frankostämplingsverksamhe-ten - medverka i strävandena att öka brevtrafiken - vissasmärre uppgifter (t, ex, tillhandahålla stalsstämplar). Rörelsegrenen har en egen från postverket skild produktionssystemut veckling och produktionsapparat. Beträffande viss del av verksamheien (fi lateliområdet) finns också en från postverksamheten i övrigt artskild mark nad. När det gäller resultatet kan kostnadsbilden påverkas. Intäktsbilden kan påverkas i de fall man har en extern marknad, dvs. i stort selt inom filateli verksamheten. PostensFilateliavdelning (PFA) säljer aktuella frimärken och märken från de senasle4-5 åren, förstadagsbrev, present- och årssalser saml s. k. kilovara (frimärksmakulatur).PFA har direktförsäljning i särskilda kassor i , , ochHelsingborg. Större delen av försäljningen sker dock genom abonnemang eller perpostorder. Under /75 ökade antalet abonnemang från 72 200 till86 700, Ca 10 000 abonnemang avser kunder i utlandet. PFA:s omsättning utgjordenärmare 32 milj. kr. 2.2.6Postens Adressreglsier (PAR) PostensAdressregister (PAR) är en serviceenhet som betjänar näringsliv, stat, kommun,organisationer m. fi, genom att tillhandahålla adresser som Prop.1975/76:167 16 kananvändas vid information och reklam per post, PAR åtar sig också andra uppdragsom har samband med adressering och distribution per post. Verksamhetenvid PAR ökade under det gångna budgetåret liksom den har gjort under en långföljd av år. Antalet uppdrag steg från 9 700 under /74 till 10400 /75. Av uppdragen kom 8 300 från kunder utanför postverket(föregående budgetår 7 500), Antalet iordningställda försändelser minskadefrån 105 till 90 milj., medan antalet utförda adresstryck var oförändrat 28milj. Omsättningen steg från 27,2 till 30 milj. kr. PARhar sitt huvudkontor i och filialer i och . PAR:sverksamhel har ett starkt samband med brevrörelsen genom att stärkadirektreklamens konkurrenskraft gentemot andra media, t, ex. tidningsreklam.Enheten har en egen från postverksamheten artskild marknadsföring ochproduktionssystemutveckling. Det är också möjligt att för PAR mäta och påverkadet ekonomiska resultatet. PAR:s verksamhetsområde anses därför böra hållasihop inom en separat resultatenhet som arbetar under vissa restriktioner, dvs. policyoch marknadsplan måste samordnas med brevrörelsen, Postverketscentralupphandling i Siockholm betjänar dels postverket, dels en slor del avden övriga statsförvaltningen. Fristående kunder anlitar cen-iralupphandlingenframförallt för anskaffning av kontorsmaskiner och kontorsmaterid. Enkontorsmaskinverkstad som är knuten till cenlralupphand-lingen utför service åtpostverket och åt statliga myndigheter i . Omsättningenvid postverkets centralupphandling uppgick under /75 till 196.7milj. (föregående år 146,8), Cenlralupphandlingenär artskild från postverksamheten i övrigt. Postverketäger 175 byggnader, varav 165 används av postverket. En särskild enhet i centralförvallningensvarar för verkets fastighetsförvaltning. Större delen av de lokaler somanvänds av postverket är förhyrda. Somaffärsdrivande verk har postverket i princip att med sina löpande intäktertäcka de löpande kostnaderna inklusive avskrivningar på anläggningarnasnuvärde saml ränta beräknad efter den statliga normalräntefolen Prop.1975/76:167 17 pådet av staten tillhandahållna kapitalel för investeringar m. m., det s. k. statskapitalet.Finansiering av investeringar i fastigheter samt diligensrörelsens rullandemateriel sker över statsbudgeten, sedan investeringarnas omfattning ochinriktning beslutats av statsmakterna. Till förfogande för finansieringen slåri första hand årets avskrivningar. 1 den mån dessa inte läcker medelsbehovetför hela den planerade investeringsvolymen tillskjuter statsmakternaerforderligt kapital i form av investeringsbemyndiganden. Dessa tillskott ingåri statskapitalet. Jämförelsevis betydande investeringar i maskiner,inventarier, bilar m. m. finansieras av postverket med rörelsemedel. Detfinns ingen ovillkoriig förräniningsplikt i fråga om statskapitalet men postverketeftersträvar åriiga överskott som över en längre tidsperiod motsvarar enskälig förräntning av del investerade statskapitalet. Som allmännyttigtstatligt företag eftersträvar postverket totalt selt ingen vinst utöver dennaförräntning. För den senaste femårsperioden uppgick statskapitalet i genomsnitttill 260 milj. kr, och den genomsnittliga avkastningen lill 7,8 96, vilkel ärnågot mer än det för perioden gällande förräntningskravet. Regeringenfastställer efter förslag från postverket avgifterna för brev, postkort,korsband och postanvisningar samt avgifterna för assurans, rekommendation ochpostförskott. Dessa avgifter svarar för den dominerande delen av intäkterna.Postverket fastställer avgifterna för paket, postgirotjänster, mäss- och gruppkorsbandsaml för expressutdelning. Detdominerande koslnadsslaget i postverket är personalkostnaderna. Av de totalarörelsekostnaderna /75, , uppgick personalkostnadematill nära eller drygt 80 96. Dessa kostnader ökar numera alltsnabbare delvis beroende på de låglönesatsningar som skett . /75 steg personalkostnaderna med 18 96. Antaletårsarbetskrafter steg med endast 2 96. Som jämförelse kan nämnas attde s. k. sakkostnaderna ökade med 10 96. avtalsrörelseinnebär personalkostnadsökningar på sammanlagt 36 96 för de båda åren 1975 och1976. Portointäkterna,som svarar för mer än hälften av verkels rörelseinläkter, ökade efterkorrigering för viss redovisningsförändring i förhållande lill föregående årunder /75 med 12 96 till 1 776,2 milj. kr. Om man bortser frånvissa stora extraordinära postsändningar under /74 ökadeportointäkterna volymmässigt med 4 96, vilket lår anses normalt med hänsyntill den rådande konjunkturutvecklingen. Dennäst största inkomstkällan är postgirots ränteintäkter, som främst avser medelpå inlåningsräkning i PKbanken. Intäkterna uppgick /75 lill404,8 milj. kr. Ersättningför postverkels entreprenadverksamhet för PKbankens räkning 2 1975/76. Prop.1975/76:167 18 uppgicktill 200,3 milj. kr. Postverketeftersträvar att varje rörelsegren skall täcka sina särkostnader och dessulombidra till att täcka de för rörelsegrenarna gemensamma kostnaderna. När delgäller tidnings- och diligensrörelserna har verket emellertid intekunnat tillämpa taxor som ens ger särkostnadstäckning. Underskottet itidningsrörelsen uppgick för /75 till ca 85 milj. kr. Regeringenhar i prop. 1975/76:127 föreslagit att ett i vissa hänseendenreviderat avgiftssystem införs i postverkets tidningsrörelse. Enligt förslagetskall avgifterna höjas till full särkostnadstäckning.Dessutom föreslås att postverket erhåller ett anslag över statsbudgeten förtäckande av särkostnadsunderskottet i tidningsrörelsen. För /77föreslås anslaget utgå med 90 milj. kr. Underskotteti diligensrörelsen har under /75 minskat till ca 10 milj. kr. tillföljd av ökade statliga och kommunala bidrag lill olönsam busstrafik pålandsbygden. Detotala intäkterna för /75 översteg kostnaderna med 1,1 milj. kr. Inedanstående tabell visas den ekonomiska utvecklingen för femårsperioden1970/71-1974/75 (milj. varav porton o tidn, avg. avskrivn, enl, plan Investeringarna och deras grad av självfinansiering /1971-1974/75visas i följande tabdl (milj. Investeringar, milj. kr. Motorfordon m. m. Maskiner och invent. resp, avskrivn. Postverketsträvar efter att genom marknadsföring och rationalisering möta de kraftigakostnadsökningarna med en ökning av intäkterna och en fortlöpande effektviseringav verksamheten. Kravet på att verket måste hålla ett rikstäckande servicenätmed ett stort anlal, ofta små arbetsställen gör att mekaniseringsmöjligheternadock är starkt begränsade. Dessutom är en stor del av arbetsuppgifterna, t. ex.kassatjänst och brevbäring, av sådan natur att de även vid större arbetsställenmåsle utföras manuellt. Till detta kommer att urbaniseringen kiäver ökadarbetskraftsinsats även vid oförändrad postmängd. Dessaförhållanden medför alt produktivitetsförbättringar i postverket blir relativtblygsamma jämfört med mera kapitalinlensiva verksamheter. var förbättringen inom den allmänna poslrörelsen i genomsnitt drygtI procent . Förutomden rationalisering som sker genom den fortlöpande anpassningen avserviceorganisationen sker en ökad mekanisering av arbetet i den utsträckningdetta är möjligt. Enmaskinell brevsorteringsanläggning vid bangårdspostkontor är nu ibruk. Vardagar utom sorteras i genomsnitt ca 250 000 försändelser perdygn i anläggningen, Paketsorteringsanläggningar,maskinella transportanordningar och andra mekaniska hjälpmedel som underiättarposthanteringen har installerats på ett fiertal postanstalter, 400elektroniskt utmslade postkassamaskiner har installerats. Erfarenheternafrån den praktiska användningen av maskinerna är positiva. Efter hand kommertakten i installationerna att öka, och under /76 är det avsettalt 200 maskiner per kvartal skall installeras. Prop.1975/76:167 20 planernaskall ca 2 600 kassamaskiner vara installerade vid de 750 största poslanstalterna. Poslkassamaskinernamedför en säkrare kassatjänst. De underlättar också kassörernas arbete och gördet möjligt att rationalisera del efterföljande redovisnings- ochrevisionsarbetet. De skapar vidare bättre förutsättningar för en utvidgning av postverketsservicesortiment. Postgirothar fortlöpande byggt upp en datorutrustning som torde vara enav landels största och mest mångsidiga. En fortlöpande anpassning sker dels tillulvecklingen på ADB-området, dels till postverkets behov av centraldatorkapacitet. Denrationalisering som pågår inom postgirot innebär bl, a. en successiv övergång tillnya girerings- och utbetalningsblanketter, anpassade för maskinell optiskläsning och sortering. Totalt sett leder förändringen till väsentligafördelar. Framför allt bidrar rationaliseringen till alt postgirot kan hålladriftkostnaderna nere och trots ökande verksamhet behandla alla betalningsuppdragsamma dag som de kommer in, Ökningenav postverkets kostnader har som nämnts krävt fieraportohöjningar. För att motverka behovet av ytterligare avgiftshöjningar medåtföljande efterfrågebortfaU har aktiva marknadsförings- och rationaliseringsinsatservidtagits . Trots sådana åtgärder och en forlsaltytterligare effektivisering av verksamheten kan - med sannolika kostnadsökningarunder återstoden av - ytteriigare avgiftshöjningar rimligen inle indvikas.För att postverket skall kunna hävda sig på marknaden och därtill erbjuda sinatjänster till lägsta möjliga pris är det av stor betydelse att avgifterna intehöjs mera än vad som fordras för att täcka kostnaderna och föratt förräntastatskapitalet. har haft mycket små möjligheter att genomvarierande avskrivningar på anläggningar samt via lagervärdering göra erforderiigaresultatdispositioner, 1 syfte att kunna utjämna resultatet mellan goda ochdåliga år föreslår chefen för i prop, 1975/76:100 bil. 1,avsnittet Särskilda frågor, att en konsolideringsfond skall inrättas förpostverket. Överskott utöver skälig ränta på statskapitalet skall kunnaavsättas till konsolideringsfonden. skall efter regeringens prövningkunna utnyttja fonderade medel i syfte att tidsmässigt bättre anpassataxeåtgärder till marknadsförutsättningarna. Riksdagenbeslöt i enlighet med förslaget (FiU 1975/76:20, rskr 1975/76:173). Postverketräknar med ökade behov av investeringsmedel . sammanhänger bl.a. med ökade satsningar på större mekaniserade postterminaler. Investeringarnakommer att dels medföra rationaliseringsinsatser, dels ge ytterligare förbätiradservice åt allmänhet och företag. Prop.1975/76:167 21 Postverketsnuvarande administrativa uppbyggnad har sin grund i statsmakternas beslut år1964 (prop, 1964:141, SU 1964:136, rskr 1964:295). omorganiseradescentralförvaltningen med sikte på en funktionell uppdelning avarbetsuppgifterna mellan huvudenheterna, en utbyggnad i rationaliseringssyfteav vissa enheter saml en viss delegering av befogenheter till dislriktsförvaltningarna.Distriktsförvallningen har i slorl sett varit oförändrad under de senaste tre decenniema. Organisationenär funktionellt uppbyggd enligt linje/stabsprincipen och det har bl.a,eftersträvats att till samma enhet i centralförvaltningen föra funktionelltlikartade uppgifter. Män räknade vid organisationens införande med att på dettasätt uppnå främst klarare ansvarsgränser, ett bätlre resursutnyttjande och enmer enhetlig ärendebehandling än vad som var möjligt i den föregåendeorganisationen. Högstabeslutande organ är postverkets styrelse. Verkets ledning utövas av generaldirektören.Central- och distriklsförvallningarna har samordnande och ledandearbetsuppgifter och verkar för likformighet och enhetlighet inom den totalaförvaltningen. Idet följande lämnas en kort beskrivning av postverkets nuvarande organisation.En tablå som visar huvuddragen av denna bör fogas till regeringsprotokolletsom bilaga 1. Postverketsstyrelse är en kollegialt beslutande lekmannastyrelse, vari generaldirektörenär ordförande. Den beslår vidare av 9 av regeringen utsedda ledamöter, varav enrepresentant för PKbanken och två personalföreträdare. Dencentrala förvaltningen, som ligger i , är organiserad på trehuvudenheter: driftenheten, ekonomienheten och postgirot. De två förstnämndabestår av sammanlagt sex byråer medan postgirot indelas i fyra avdelningar, Soinstabsavdelningar åt generaldirektören och centrala direktionen - bl, a. iavvaktan på omorganisation - har inrättats ett plansekretariat, en AR-avdelningoch en enhet för intern revision, Drifienheienomfattar följande fyra byråer med de huvuduppgifter som anges. D ri fl by rån är centralt organ fördrift-och organisationsfrågor. Sålunda svararbyrån bl, a. för arbetstidsfrågor, lokalplanering och lokalanskaffning, kassatjänstenvid postanstalterna, postservicen på landsbygden, postutdelning,postbefordran, postverkets försvarsberedskap och fältposten. Intendentsbyrån är centralt organ för inlendenturfrågor. Byrån svarar bl, a. för koniorsservice,frimärksstyckeri, blankettryckeri och postens filaleliavdelning.Intendentsbyrån handhar också inköp och förrådshållning Prop.1975/76:167 22 avmateriel samt postverkels industriella verksamhet. Genom den s, k. cenlralupphandlingeninköps kontorsmaterid för statsförvaltningens räkning. Kanslibyrånär centralt organ för författningar och juridiska frågor. Byrån svarar bl. a.för utveckling och samordning av postverkets författningar och blanketter samtutgivning av poststyrelsens cirkulär. Till kanslibyrån hör postmuseet, dencentrala presstjänsten och utrikesavdelningen. Personalbyrånär centralt organ för personalfrågor. Inom personalbyrån sker samordningen avpostverkets allmänna personalpolitik och planerings- och utvecklingsarbeteinom det personaladministraiiva området. Vidare handläggs bl, a. frågor rörandeanställning, befordran, löner, personalvård, rekrytering och utbildning.Personalbyrån ansvarar också för fö-retagsnämndsverksamheten i postverket. Ekonomienhetenhar två byråer med följande huvuduppgifter. Ekonomibyrånär centralt organ för ekonomiska frågor. Byrån svarar bl. a. för postverkelsbudgetsystem, utveckling av system för kostnadskontroll samt regler för kalkyleringoch kostnadsberäkningar för produkter/tjänster. Vidare svarar man förpostverkets driftstat, huvudbokföring och bokslut, resullatprognoser ochstatistik. Kommersiellabyrån är centralt organ för allmänna poströrelsens marknads- och servicefrågor.Sålunda svarar byrån bl. a. för marknadsföringsplanering, prissättning,produktutveckling och reklam m, m, för produkterna inom brevrörelsen ochpaketrörelsen samt för kassatjänstens produkter. Till kommersiella byrån hörpostens adressregister och reklamationskontoret. Postgirotsfyra avdelningar har följande arbetsuppgifter. Allmännaavdelningen handhar bl, a, policy- och servicefrågor i postgirorörelsen samtservicefrågor betr, PKbankens spar- och personkontorörelser. Vidare utarbetashandböcker och cirkulär i postgirorörelsen och för PKbankens räkning.Avdelningen handhar också PR-verksamhet, press-tiänst och juridiska ärenden ipostgirorörelsen. Driftavdelningenhandhar postgirots centrala bokföring, postgirots kassaexpedition, lokaler ochkontorsservice. Avdelningen handhar också personalfrågorna inom postgirot samtadministrerar postgirots utlandsrörelse. a. postgirots konsulentverksamhet, marknadsbevakning ochmarknadsföringsplanering, utformning av reklam för postgirots tjänster samtutveckling av produkter och ijänsler inom girorörelsen. Organisationsavdelningenhandhar slutligen bl. a. organisationsfrågor avseende postgirots centralabokföring, ADB-ulveckling inom postgirot samt driften vid postverketsdalacentraler. 1975/76:167 23 Regionaltär landet indelat i sju postdistrikt. Den regionala förvaltningen handhas avsju postdirektioner, en för varje distrikt. Distrikten är i sin tur indelade iförvaltningsområden. Distriktshuvudorter är , , ,, , och . Distrikten lyder under chefen fördriftenheten. Ettpostdistrikt är indelat i fyra avdelningar, nämligen drift-, intendentur-, kansli-och personalavdelningarna. Postdirektionernautövar den direkta ledningen över lokalförvaltningens postkontor. Enkarta över postverkets nuvarande regionala indelning bör fogas tillregeringsprotokollet som bilaga 2. Denlokala förvaltningen ombesörjs av postkontoren som vartdera förestås av enpostmästare. Under postkontoren sorterar övriga postanstalter ochpostanordningar såsom postexpeditioner, poststationer, postslällen, postombud,lantbrevbäringslinjer m. m. En postmästare administrerar dels den egnapostanstalten, dels i regel ett kringliggande förvaltningsområde. Övriga postanstalterinom området är postexpeditioner eller postsiationer. Den 31 december 1975fanns 156 postkontor, 1688 postexpeditioner och 286 poststationer. Eftersombefolkningstäthet och bebyggelsestruktur är mycket varierande i olika delar avlandet, är det naturiigt att behovet av postservice tillgodoses på olika sätt.1 tätorter med minst 200 hushåll inom den sammanhängande bebyggelsen betjänaskunderna i regel genom postanstalt och stadsbrevbäring (tätortsservice). Inommindre tätorter och på landsbygden, där kundunderlaget inte är tillräckligtför att postanstalt och stadsbrevbäring skall kunna inrättas, betjänas kundernai regel genom lantbrevbäring. Lantbrevbärings-nätets totala linjelängd uppgickår till nära . Billinjernasvarar nu för av den totala linjelängden.