prop · FZ03169 · 1975-12-31 00:00:00 — Viduppföljningen av försöksverksamheten borde undersökas hur praxis har utvecklatsoch om därvid några särskilda problem har uppkommit. Uppföljningsarbetet bordeockså belysa inriktningen och omfattningen av den utbildningsverksamhet som medstöd av statliga bidrag har organiserats av arbetstagarorganisationerna. 3.2Utvärderingen i fråga om bankerna Bankinspektionenhar till skrivelsen om utvärderingen avförsöksverksamheten med styrelserepresentation för de bank-anställda bifogatskrivelser från föreningsbankers förbund och den 2september 1975 från . Detta förbund har ocksåöverlämnat en egen utvärdering av försöksverksamheten på grundval av en enkätvåren bland de bankanställdas arbetslagar-representanter och ensammanfattning av de erfarenheter och önskemål som har redovisats av arbetstagarrepresentantema.Skrivelsen från föreningsbankers förbund redovisas under avsnitt 3,2,4och bankmanna-förbundets skrivelser under avsnitt 3.2.9. Ifråga om utvärderingens uppläggning och genomförande anför bankinspektionenbl. a. att erforderliga undersökningar har skett i nära samarbete med berördaarbetsmarknadsorganisationer, enkätmaterial har ställts tillinspektionens förfogande. Prop.1975/76:169 12 medinformation, som ansluter till de i promemoria angivnafrågeställningarna. Bankinstitutens arbetsgivareorganisation (BAO) har efteröverenskommelse med inspektionen genomfört en motsvarande enkät hosbankledningarna. Eftersom föreningsbanksrörelsen inle är ansluten till BAO,har en motsvarande undersökning genomförts bland föreningsbankerna avFöreningsbankernas förbund i samråd med bankinspektionen. innefattar 80 avgivna svar och BAO:s inkl. föreningsbankernas enkät 75svar. Bankinspektionen anför att försöksliden i bankinstituten har varitrelativt kort och alt erfarenheterna av försökslagstiftningen är begränsadetill omkring . Lagfästrätt till styrelserepresentation föreligger vid 75 banker och har utnyttjatsvid samtliga utom en, nämligen . I denna bank ärrepresentation i styrelsen ordnad genom en särskild stiftelse som förvaltaraktier som de anställda äger i banken. Styrelsen i stiftelsen (Ok-togonen)utses av bankmannaförbundets personalklubbar i banken. utser i sintur två representanter vilka inväljs i centralstyrelsen av bolagsstämman.Personalrepresentanterna för också möjlighet att utöva inflytande via ett tillcentralstyrelsen knutet beredningsorgan genom att ledamöter från styrelsen medviss cirkulation dem emellan bereds plats där. En representant för personaleningår också i var och en av de åtta region-bankstyrelserna. Denne utses avbankens styrelse på förslag av den fackliga organisationen i banken. Beslutenligt 3 § LSAB om att lagen skall tillämpas, ehuru skyldighel därtill inteföreligger, har inte fattats i någon bank. Däremoi har i några fallstyrelserepresentation för de anställda ordnats utan tillämpning av lagen, t.ex. representation med en ledamot. Bankinspektionenanser att det bör undersökas i vad mån styrelserepresentation för de anställdakan ordnas på grund av lokala överenskommelser, i fall då LSAB inte tillämpas,ulan att alla de krav behöver uppfyllas som banklagstiftningen föreskriver. 3.2.3 Arbetstagarledamöternasmöjligheter att följa och delta i styrelsens behand ling av olika frågor Enligtenkätsvaren har arbetstagariedamöterna i stort sett kunnat följa och delta i slyrelsensarbete utan svårigheter. På både arbetsgivar- och arbetstagarsidan går 80-90 %av svaren i den riktningen. Från arbetstagarhåll framhålls dock att det skulle underiättaarbetstagariedamöternas styrelsearbete, om dagordning eller föredragningslistaerhölls i god lid före sammanträdena. Endast i ganska begränsad utsträckningär enligt bankman- Prop.1975/76:169 13 naförbundetsenkät så fallet . Enligt arbetsgivarenkäten till-lämpar varjebank en enhetlig praxis för samtliga styrelseledamöter, vilket innebär altskriftlig information av allmän natur eller avseende konkreta ärenden iflertalet fall lämnas först på sammanträdena. Bankinspektionenanser att det förhållandet att information om styrelseärenden endast ibegränsad ulslräckning utsänds före sammanträdena för ses mot bakgrund av attkreditärenden intar en dominerande plats i styrelsearbetet. Sekretess gällerbeträffande dessa ärenden. Det bör iakttas stor försiktighet med sådant sekretesskyddalmaterial, beträffande vilket bank har att iaktta särskilda föreskrifterangående betryggande förvaring etc. Även det förhållandet att styrelsen har attpröva fråga om kredit lill viss person går in under banksekretessen. Det sagdahindrar naturiigtvis inle att annan information än den här avsedda utsänds iförväg. En dagordning behöver inte specifikt ange ärenden av sekret natur. Detär lämpligt att en dagordning av sålunda modifierat slag jämte annal ickesekret material utsänds i förväg till samtliga styrelseledamöter och tillsammanträde kallade suppleanter. Eftersom skäl finns att tillämpa en enhetligpraxis, vill dock inspektionen ifrågasätta all inta föreskrift härom i borde snarare ges i banklagarna men enligt inspektionen finnsknappast anledning att där införa lagbestämmelser rörande en sådan fråga avpraktisk natur. Sekretesskälbegränsar enligt inspektionens uppfattning även möjligheten att lillledamöterna utsända protokoll från sammanträdena. Skall protokoll utsändas, ärdet inte lämpligt att del specifikt anger kreditärenden eller eljest enskildsförhållanden lill banken. Arbetstagariedamöterna bör ha goda möjligheter att tadel av originalprotokollet på den plats där det förvaras av banken. 3.2.4Arbetstagarrepresentation i jordbrukskassas styrelse och i styrelse, direktion m.m. under bankstyrelsen Frånarbetstagarsidan har inte uttalats något önskemål om representation ijordbrukskassornas styrelser. erinrar i skrivelsen till bankinspektionen bl. a. om det starkaorganisatoriska sambandet mellan centralkassa (regional föreningsbank) ochanslutna jordbrukskassor. Personaladministrativt är det fråga om en enhet. Isamtliga 11 centralkassestyrelser, där personalrepresentation är införd, harminst en arbelslagariedamot utsetts bland anställda vid anslutenjordbrukskassa. Eftersom alla övergripande frågor av principiell natur avseendejordbrukskassorna behandlas i central kassans styrelse, anses det vara avstörre värde för de anställda på det lokala planet med representation icentralkassans styrelse än i de lokala styrelserna. Vidare är det bara 14 av deöver 400 lokala kassorna som har över 10 anställda, endast en har över 20anställda. På grund av vad sålunda hai" anförts motsätter sig föreningsbanksrörelsenen ordning, som innebär att de anställda inom Prop.1975/76:169 14 ettcentralkasseområde inte i förevarande sammanhang betraktas såsom en enda personalgrupp. Äveninspektionen delar uppfattningen att arbetstagarrepresentation i lokaljordbrukskassa inte är påkallad. 1fråga om arbetstagarrepresentation i affärsbankernas och sparbankernas särskildabeslutsorgan, vilka finns inrättade under en banks slyrelse, redovisas från arbetstagarhållgenomgående den uppfattningen alt de anställda börwara representerade också iregionala styrelser, direktioner, arbetsutskott, ledningsgrupper och liknandebeslutsorgan, i vilka personalfrågor och andra för personalen viktiga frågorhandläggs och avgörs, avges följande svar i fråga om arbetstagarrepresentation iannat ledningsorgan än styrelsen: i hög grad lämplig, i någon mån lämplig,utan betydelse, och negativ. Från någol håll framförssynpunkten att beslutsorgan av här ifrågavarande slag väsentligen behandlarenskilda kredilärenden och att arbetstagarrepresentation i dessa organ därförinte är särskill meningsfull. Liknande synpunkter läggs från arbetsgivarsidanpå behovei av arbetstagarrepresentation i lokala styrelser. Beiräffande dessastyrelser framförs inte från personalens sida några önskemål om representationannat än i fråga om styrelserna vid de allra största lokalkontoren. Bankinspektionenframhåller att allt beslutsfattande under själva bank-styrelsen är grundat på delegeringfrån denna. Omfattningen härav regleras i den av styrelsen åriigen fastställdainstruktionen. Hur långt delegeringen kan och bör drivas är beroende av bankensstorlek och organisation. Bank-styrelsen har ansvar för att formerna för delegeringär betryggande och ändamålsenliga och därmed också för beslutsfattandet under siyrelsenivån.Med hänsyn till den centrala bankstyrelsens övergripande ansvar och kontrollerandefunktion ler sig representation av bankstyrelseledamöter mest meningsfull isådana centrala ledningsorgan som bl, a. förbereder styrelsens beslut.Bankernas viktigaste uppgift är förvaltningen av anförtrodda medel och däravföranledda finansiella dispositioner. Bankerna har jämfört med andra företag enmycket väl utvecklad apparat för beslutsfattandet på olika nivåer underbankstyrelsen. Det reella ansvarel för besluten delas i stor utsträckningmellan befattningshavare, på vilka det ställs specielll höga kompetenskrav.Möjligheterna till meningsfullt infiytande från icke specialister i sådanabeslutsorgan är relativt små, I stället för att personalrepresentanter går in idessa organ och delar ansvar för besluten bör undersökas om inle möjlighetfinns att i frågor om bankens organisation och egna investeringar, personal-och arbetsförhållanden etc. åstadkomma ett meningsfullt perso-nalinflytande pånivåer under bankslyrelsen genom former för samråd, i den mån sådana inte redanskapats. Allernalivet härtill aren differentiering av beslutsorganen efter ärendelyp,vilket kanske är möjligt i de största bankerna men skulle leda lill ökad adminislralion. Organsom lokala eller regionala styrelser, direktioner, arbetsutskott etc. Prop.1975/76:169 15 ärinte legalt reglerade i annan mån än att bankstyrelsen i den av styrelsen årligenfastställda instruktionen har att lämna föreskrifter om delegerade befogenheter.Det åren intern angelägenhet för bankerna alt på ett lämpligt sätt organiseradessa organ. Det bör därför enligl inspektionens uppfaltning finnas stortutrymme för lösningar i samförstånd mellan envar bank och dess anställda såvittgäller medinflyiandeformer för de anställda. Att dra upp generella riktlinjer idelta avseende är däremot svårt. 3.2.5Storleken av bankernas styrelser och proportionen mellan olika styrelseledamöter Enliglde flesta enkätsvaren från alla parter har arbetstagarrepresentationen intemedfört några svårigheter med hänsyn till det ökade antalet styrelseledamöter. Enkätsvarenanger genomgående att det inle har förorsakat några problem att arbelslagariedamotstår uianför gällande begränsningsbestämmelser i fråga om proportionen mellanhela antalet ledamöter i banks styrelse och antalet ledamöter som ärbefattningshavare i banken. På både arbetslagar- och arbetsgivarsidan angeröver av svaren denna inställning. Bankinspektionenkonstaterar att undersökningarna entydigt visaratt lagstiftningen i fråga omhögsta antalet styrelseledamöter inte har medfört några komplikationer. Påaffärsbankssidan finns betydligt färre ledamöler i styrelserna än banklagenmedger. Styrelsernas storiek har anpassats efter förhållandena i varje bank.Skandinaviska Enskilda skiljer sig med avseende på antaletledamöter (tillhopa 25) markant från styrelserna i övriga affärsbanker. Delvisberor delta på det slörre antalet offentliga ledamöter i denna styrelse, femsådana ledamöler mot två eller en i andra banker. Banken anser själv altstyrelsen är för stor och bankinspektionen delar denna uppfattning.Inspektionen anser därför att antalet ledamöter bör minska både ifråga om offentliga och bolagsstämmovalda ledamöler. Ifråga om de regler som begränsar antalet styrelseledamöter, som är befattningshavarei den egna banken,är enligt bankinspektionen någon ändring inte påkallad,åtminstone inte när arbetstagarrepresentationen är begränsad till tvåledamöter. Enligtgällande lagsliftning kan befattningshavare oberoende av funktion i bankenutses till ledamot av bankens slyrelse. Frågan har väckts om del är lämpligtatt chef för banks revisionsavdelning eller s. k. internrevisor utses lillstyrelseledamot. Sådan befattningshavare utför inte bara räkenskapsgranskningutan har ofta att övervaka att åtgärder och beslul slår i överensstämmelse medgällande lagstiftning, bolagsordning, styrelsens instruktion eller utfärdadeföreskrifter. Styrelsen utfärdar instruktion för revisionen och utservederbörande befattningshavare. Revisionschefen ansvarar inför styrelsen. Aandra sidan förekommer starkt samband mellan revisionsavdelningen(internrevisionen) och de externa revisorerna, så till vida Prop.1975/76:169 16 attde senare tar del av revisionsavdelningens rapporter. För att chef för revisionsavdelningeller internrevisor i bank i utövandet av sin funktion skall vara såsjälvständig som möjligt anser inspektionen att han inte bör vara ledamot avbankens styrelse. 3.2.6A rbetstagarledamöternas möjligheter att Informera och sam råda med medansiälldai styrelsefrågor Föratt belysa samrådsmöjligheterna har i enkäterna bl. a. ställts frågan huruvida arbetstagariedamöternasmöjligheter till samråd med medansiällda är stora eller oinskränkta i sådanafrågor av organisatorisk och personell natur som kan anses särskill intressantafrån de anställdas synpunkt. Av arbetsgivarna har besvarat frågan med ja,medan motsvarande siffra från arbetstagarna är 50 96. Sekretessen tillämpasenligt undersökningarna olika i instituten och därmed är arbetstagarnassamrådsmöjligheter också skiftande. Beträffande förhandsinformation ålägger ca60 % av bankerna ledamöterna fullständig sekretess - dvs. även gentemot medansiällda- när fråga är om banksekreta ärenden. Motsvarande siffra för icke banksekreta ärendenär . Banksekreta ärenden för diskuteras i viss sluten krets av anställdai ca 25 96 av bankerna. Graden av sekretess anges i många fall vara beroende avstyrelseledamötemas eget omdöme. Varkenarbetsgivar-eller arbetstagarsidan synes i någon större utsträckning ha upplevtproblem på grund av sekretess eller tystnadsplikt. Det kan noteras alt 2/3 avarbetsgivarna och 3/4 av arbetstagarrepresentantema anser att enskildakreditärenden inte är lärnpliga för arbetstagarsamråd. Bankinspektionenframhåller bl.a. att bankverksamheten till sin natur är sådan att den intemedger en fri diskussion av ärenden utanför den krets av personer som iegenskap av beslutsfattare eller handläggare måsle få ta del av ärendena. Dettagäller även gentemot bankpersonalen, om ärendena omfattas av banksekretess. Visseriigengäller bestämmelserna om banksekretess för bankpersonalen, men bestämmelsernaskulle föriora sin avsedda verkan, om informationen om enskildas förhållandenspreds till stora personalgrupper. Man har att beakla - förutom den ibanklagarna föreskrivna sekretessen - det förtroendeförhållande som etablerasmellan bank ocb kund. Enligt inspektionens uppfattning bör av nämnda skälenskilda kreditärenden inte vara föremål för arbetstagarsamråd ellerinformation till medansiällda. Detligger i sakens natur att också icke banksekreta ärenden kan vara av sådan artatt de i vissl skede av behandlingen inte lämpar sig för information till envidare krets. Som exempel på sådana ärenden nämns i kommentarer tillenkätsvaren frågor om fusioner, etablering, fastighetsförvärv, utnämningar ochvissa andra personalfrågor. Attpraxis i berörda avseenden utvecklat sig olika anser bankinspektionen varanaturligt, eftersom värderingarna om den diskretion som behöver iakt- Prop.1975/76:169 17 taskan vara skiftande. Enligt inspektionens uppfattning är det förenligt med godtagbarpraxis all ärenden som omfaltas av banksekretess och andra, förut nämnda ärendelyperundantas från arbetstagarsamråd och information till medansiällda. Enovillkorlig rätt för arbelslagariedamot att lämna information till och samrådamed medansiällda kan därför inte lagfästas. 3.2.7 Andraerfarenheter och synpunkler Utbildningsverksamhethar organiserats av arbetstagarnas fackliga organisation och i några fall i arbelsgivarbankensregi. har anordnat nio tredagarskurser för fackligastyrelserepresentanter. Kurserna har avsett lagstiftningen om styrelserepresenlationoch har varit allmänt inriktade på bankstyrelsearbetet. Kurserna har haftvardera 25-30 deltagare. Vidare har hållils uppföljningskonferenser, vilka harmöjliggjort utbyte av erfarenheter. Ifråga om hur styrelsearbetet upplevs anger huvuddelen av arbetstagarrepresentantemaatt arbetet i huvudsak medför insyn och samråd. En mindre del anser alt arbetetär begränsat till information. Ingen har dock funnit styrelsearbetetbetydelselöst. En stor majoritet av arbetstagariedamöterna anser attpersonalrepresentationen i bankstyrelserna i stort sett har motsvarat förväntningarna.Av bankledningarna anser ca 4/5 alt någon förändring i styrelsearbetet intehar inträtt medan knappt 1/5 anser att arbetet har förändrats positivt. Enligtbankledningarna har arbetstagariedamöterna tagit initiativ eller lämnat bidragi styrelsen främst i fråga om arbetsmiljö, personalfrågor och bankservice men iringa grad eller inle alls när det gäller bankens ekonomi, krediter och andraplaceringar. Bankinspektionenfinner att resultatet av utvärderingen av de bankanställdasstyrelserepresentation i stort sett är övervägande positivt. Hinder ellersvårigheter för arbetstagariedamöterna att följa styrelsearbetet och olägenheterav lagens tillämpning har redovisats endast i mycket begränsad omfattning. 19096 av bankerna har några särskilda problem inte förekommit och av dem harinte haft någon negativ erfarenhet alt redovisa. redovisar bankernadock den erfarenheten att själva styrelsearbetet endast i begränsad ulslräckninghar förändrats positivt. Enligt av svaren har någon förändring -positiv eller negativ - inte inträtt. Synpunkter på ändring av LSAB harframförts endast från ett par enstaka banker. Förväntningarnafrån arbetstagarhåll synes i stort sett ha infriats, åtminstone hos arbetstagarledamöternasjälva. Bl, a. uppges att förväntningarna från början inte har varit särskilthögt ställda och att det tar tid alt nå märkbara resultat. I huvudsak harstyrelsearbetet upplevts som insyn och samråd. Ingen har dock funnit styrelsearbetetbetydelselöst. 2 1975/76. Prop.1975/76:169 18 följaeller della i styrelsearbetet har inte funnits enligt av arbelsla-gariedamölerna.På det hela taget går alltså de bankanställdas erfarenheter i samma riktningsom arbetsgivarnas. Enligtbankinspektionen är en försökstid på endast omkring en alllför kort tidför att bedöma frågan om LSAB bör ersättas av en permanent lagstiftning. Dettahar också framhållits av fiera uppgiftslämnare, ändringar i försökslagslift-ningen. Skall sådana ändringarske, minskar detta förutsättningarna för all lagstiftningen nu görs permanent.Myckel talar enligt inspektionen för all en föriängd försökslagstiflning börövervägas, Bankmannaförbundetsegen utvärdering bygger på samma enkätmaterial som bankinspektionen har haftfrån arbetstagarsidan. Av de 80 företag, där de anställda hade styrelserepresenlation,var 13 affärsbanker, 51 sparbanker, 11 föreningsbanker (centralkassor) samt 5aktiebolag med anknytning till sparbanksrörelsen. Detta betyder att facklig styrelserepresenlationförekommer i alla banker där de anställda har laglig rätt att fordra sådan. Blandde 80 företagen finns 4 sparbanker som inte når upp till gränsen 50 anställdaoch där man har medgivit endast en ordinarie styrelseledamot och en suppleant. ISvenska har personalen fått tillsätta en ledamot i var och en avde 8 regionbanksslyrelserna. De fackliga styrelserepresentanlerna iSkandinaviska deltar även i sammanträden med resp. centralkontorsstyrelsei , och . 1 destörre bankerna finns under olika benämningar ledningsorgan, där dock som regelinle ingår någon personalrepresentant. I några av de största sparbankema, bl.a. Sparbank, och facklig representation i dylika ledningsorgan med 1-2personalrepresentanter. Isammanfattningen av de erfarenheter och önskemål som arbetslagar-representanternahar redovisat anför bankmannaförbundet i huvudsak följande. anses allmänt ligga hos verkställande direktören samt direktion(ledningsgrupp) och arbetsutskott. Styrelsens storiek anses vara av mindrebetydelse för arbetstagarrepresentanternas möjlighet till infiytande.Avgörande är arbetsformen. Behovet av dagordning och grundmaterial i god tidföre sammanträdena understryks mycket kraftigt. Bättre planering avstyrelsearbetet efteriyses. Antalet styrelsesammanträden varierar mentyngdpunkten lycks ligga på 10-12 , dvs. i princip ett sammanträde permånad. Normala mandattiden bör vara med växelvis avgång för att säkrakontinuiteten, alternativt kan mandattiden anpassas till ordningen ivederbörande bank (). 1 allmänhel har inga större för- Prop.1975/76:169 19 ändringari styrelsearbetet inträffat . Vissa frågor t. ex. personalfrågor synesdock fö en noggrannare handläggning. väntas en större kontakt ochöppenhet. I första hand hos föreningsbanker och mindre sparbanker tycks detredan ha blivit en klar förändring i positiv riktning. och företagsnämnd bedöms som mycket viktig. Förhandssamrådförsvåras dock av brist på dagordning och handlingar. anserrepresentanterna det möjligt att påverka planeringsfrågor och verksamheten istort, sedan man har fött större vana och erfarenhet. Intresset hos medlemmarnai allmänhet för styrelserepresentation är i regel ej särskilt markant.Företagsnämndsarbetet är mera etablerat och därför påmånga håll mera känt hos medlemmarna. Någonytteriigare utbildning och information om den fackliga styrelserepresentationenssyfte synes ej påkallad. Däremot kan ytteriigare klariägganden av rättigheteroch skyldigheter behövas. Det behövs också utbildning i företagsekonomi ochadministration. Styrelsefrågorna anses intressanta ur personalsynpunkt bl. a.på grund av beroendet av bankens framtida utveckling. Arbetstagarrepresentantemaframför ett enhälligt krav på att lagstiftningen skall permanentas och byggasut på de punkter där brister nu föreligger. Iskrivelsen till bankinspektionen preciserar bankmannaförbundetsina krav på ändringar i lagstiftningen på följande punkter. Nuvarandelag av försökskaraktär bör ersättas av en permanent lagstiftning. Beräkningarav antalet anställda bör grundas på faktiskt antal personer (inkl.deltidsanställda) och inte på anlal årsarbetare ellerändra genomsnittssiffrorsom kan ge lolkningstvister. Förbundet har dock den principiella uppfattningenatt minimikravet på 50 anställda för facklig styrelserepresenlation är engodtycklig gräns, som bör slopas. Styrelserepresentationenbör utsträckas till de tre branschorganen . och föreningsbankers förbund, gemensamägda företagsåsom Bankgirocentralen och Bankdata ävensom koncernledningar (för t, ex. de sparbanksägdaaktiebolagen). Anledningen är att i dessa organ - varav fiertalet har ettbetydande antal anställda - fattas beslut av stor betydelse för de däranställda men också av övergripande karaktär, som direkt påverkararbetsförhållandena inom bankerna och bankväsendet som helhet. Antaletfackliga styrelseledamöter bör anges till minst 2 jämte lika många suppleanter.Av den nya lagen bör klart framgå att i större bankinstitut med som regelåtföljande större antal styrelseledamöter bör också den fackligastyrelserepresentationen utvidgas. Rätt till representation för de anställda börfinnas även i regionbanks- och regionstyrelser inom olika bankinstitut. Dessaorgan arbetar ofta självsiändigt med stora befogenheter i bl. a. personalfrågor.Styrelserepresentationen måste kompletteras med facklig representation idirektioner, arbetsutskott, ledningsgrupper och liknande beslutsorgan. En radför personalen viktiga frågor handläggs och avgörs på dessa Prop.1975/76:169 20 Avlagen bör framgå att föredragningslista och övriga handlingar skall sändas uttill styrelsen så att ledamötema vel vilka frågor som skall komma upp tillbehandling. Styrelsens protokoll bör delges alla ledamöter. Rätlen till informationoch samråd mellan facklig styrelseledamot och de anställda bör fastslås ilagen. Styrelsen skall inte kunna fatta generella beslut om sekretess, somhindrar intern information och samråd i den fackliga or-garMsalionen.