prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Framför allt minskade förbrukningen av tunnaeldningsoljor, vUka huvudsakligen används för uppvärmningsändamål, mycketkraftigt. Förbrukningen av tjocka eldningsoljor uppvisade däremot en starkökning. Detta var en följd av alt elkraflproduktionen vidkraftvärmeverken fick svara för en betydande del av kraftförsörjningen då denpå vatten-och kärnkraft baserade elproduktionen utvecklades svagt under 1974.Den låga inhemska förbrukningen orsakade även alt importen av flertalet petroleum.produkter minskade. En kraftigimportökning av tjocka eldningsoljormedförde emellertid all importen 19731974 ökade något för hela gruppenpetroleumprodukter. Prop.1975: 1 Bilaga 1 Finansplanen TabeU 4: 3Försörjningsbalans för iäm och stål 19731975 -3,2 -0,5 ' Produktionen framkommer som saidopost ibalansen och avviker frän ärsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsökning förprognos-perioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigarekonstaterade avvikelser. Den totala förbrukningenav petroleumprodukter beräknas 1975 bh i stort sett oförändrad jämfört med1974. Detta är främst en följd av en beräknad kraftig nedgång i förbrukningenav tjocka eldningsoljor vid kraftvärmeverken då elkraflproduktionen vid vatten-och kärnkraftverken förutses visa en uppgång . För resterandeförbrukarkategorier beräknas konsumtionen öka från den låga nivån 1974. Produktionen inom deegentliga raffinaderierna väntas uppvisa en mycket kraftig produktionsökning19741975 då betydande kapacitetstillskoll kommer att las i bruk underförvåren 1975. Produktionen inom resterande delar av branschen beräknas ävenuppvisa en kraftig uppdragning varför produktionsökningen för branschen somhelhet beräknas uppgå till ca 50 9c 19741975. Detta betydandeproduktions-tillskott beräknas leda till en reducering av importen med ca 1/4samtidigt som exporten väntas uppvisa en relativt kraftig uppgång. Orderingången tiU järn-och stålverken, som vände uppåt fortsatte att öka i mycket snabbtakt under loppet av 1973 och orderstockarna ökade i tidigare ej uppnåddomfattning. har orderingången mattals vilket åtminstone vad gällerförsta kan ha berott på att orderhemtagningarna hållits tiUbakaav de mycket stora orderslockarna. Produklionstakten, som drogs upp redanunder 1972, accelererade påtagligt under loppet av 1973, då kapacitetsutnytljandetsnabbt gick i höjden. har kapacitetsutnyttjandet ej kunnathöjas ytterligare inom stålverken, vilket sannoUkt tUl stor del förklaras avden aUt mer uttalade bristen på arbetskraft. Produktionstillväxten harhärigenom hållits tUlbaka och beräknas preliminärt ha stannat vid 9 %19731974. Leveransutvecklingenhar under såväl 1973 som större delen av 1974 varit snabbare än produktionsutvecklingen; färdigvamlagren iprodu-centiedel reducerades nämligen kraftigt under dessa båda år. I initialskedet av uppgångsfasen var det deninternationella efterfrågan som expanderade. Leveranserna tillexportmarknaderna vände härigenom starkt uppåt och tUlväxtenfortgick i mycket snabb takt . har den volymmässigatillväxten av exporten dämpats påtagligt beroende på alt färdigvarulagren tömtsoch produktionslakten endast kunnat höjas svagt inom branschen. Exportvolymens uppgång 19731974 synes därmed hakunnat uppgå till knappt 8 1/. Framför allt noterades en mycketexpansiv utveckling tUl östslatsländerna, råvamländerna och underhela 1974, medan en dämpning ileveransutvecklingen tUl gjorde sig gällande . TUlföljd av den mycket kraftiga efterfrågeupp-gången på järn och stål harprisuppgången accelererat kraftigt under loppet av 1974 och prisökningen påexporterade stålprodukter 1973 1974 beräknasha uppgått till 31 1/. Järn- och stålverkens leveranser tiUhemmamarknaden utvecklades i del första skedet av uppgångsfasen betydligtsvagare än till exportmarknaderna. En betydande förstärkning noteradesemellertid under loppet av 1973 då den inhemska förbrukningen steg påtagligtframför allt som en följd av den produktionsuppdragning som skedde inom verkstadsindustrin. Denna positivautveckling fortgick med accelererande produktionstakt inom deslålkonsumerande branscherna, dessuloiTL förstärkt av ett positivt lageromslagi förbrukar- och grossistleden. Som ett resultat därav har ocksåimporten av järn och stål fortsatt att öka i snabb takt eller med ca 15 %19731974. Tillgrund för bedömningen av järn- och stålverkens leveranser under 1975 ligger den exportenkät lill järn- och stålverkensom insamlade . Företagen räknade enligt denna enkät med att kunna öka sin export med i värde 19741975; således en mycket kraftig uppjustering jämfört med de planer som redovisades . Erfarenhetsmässigt över skattar branschen marknadspotentialen kraftigt vid bedömningar av lämnade med mycket expansiv utveckling. Enkätens prognos har därför justerats ned tiU en värdemässig ökning 1974 1975 på 20 1/. Den genomsnittliga prisnivån 1975 beräknas ligga ca 12 1/högre än , varför den volymmässiga tUlväxten av exporten beräknas lUl 19741975. Prop.1975: 1 Bilaga 1 Finansplanen 92 Leveranserna tillhemmamarknaden beräknas öka påtagligt långsammare 19741975 än19731974 då förbrukningen av stål ökar i lägre takt i samband med en beräknadförsvagning av produktionstillväxten inom framför allt verkstadsindustrin, menäven som ett resultat av att lagerinvesteringarnas tillväxt i förbrukarledenberäknas bli av betydligt mindre omfattning 19741975 än 19731974. Denna utveckling av den inhemskastålefterfrågan väntas också leda till en svagare ökning i importen av järn ochstål. Den totala lagerhållningen av stå! inom landet väntas emellertid stigakraftigare än 1974 i samband med attlagerneddragningen på färdigvarusidan i pro-ducenUedet vänder i en om änförhållandevis måttlig lageruppbyggnad. Produktionen inom stålverkenberäknas därmed öka med 19741975. Ickejärninctallverkens produktion ökade10 % 19721973 under inflytande av den förstärkta efterfrågan på metallerorsakad av den starkt expanderande industriproduktionen både inom och iVästeuropa i övrigt. Kapacitelsutnyttjandet inom sektorn drogs snabbt upp ochtorde ha varit i det närmaste maximalt . Produktionsuppdragningen synes väl ha täcktdet ökade inhemska behovet importvolymens ökning begränsades tilldrygt 1972 Denökade avsättningen på hemmamarknaden gick ut över ex porten som ökade 19721973 en förhållandevis liten ökning med tanke på de goda avsättningsmöjligheter som rådde 1973. Parallellt med den avtagandeexpansionstaklen inom verkstadsindustrin i såvälSverige som i utlandet fick ickejärnmetaUverkenvidkännas en avlagande efterfrågan. Den internationellaefterfrågeförsvagningen accentuerades troligen av utförsäljningar från spekulationsmässigt uppbyggda lager.Prishaussen på den internationella marknaden kulminerade andrakvartalet 1974 och noterings-priserna för gruppen ickejärnmetailer hade idecember 1974 i stort sett halverats jämfört med toppnoteringarna . Deninternationella marknaden för ickejärnmelaUer var /1975utomordentligt svag och utsikterna för en efterfrågeförstärkning under loppetav 1975 är små. Producenternas lager är nu stora och en ytterligare ofrivilliglageruppbyggnad förväntas vilket gör att deinternationella transaklionspriserna under större delen av 1975 sannoliktkommer att kvarligga vid den låga nivå som var rådande vid ingången av året. Den under loppet av 1974 snabbtavklmgande efterfrågan innebar för de svenska ickejärnmetallverkens delminskande leveranser lill såväl hemma- som exportmarknadernaoch i konsekvens med de vikande .avsättningsmöjligheterna skarsproduktionstUlväxten inom sektorn ner Produktionsökningenmellan helåren 1973 och 1974 beräknas till TabeU 4:4 Försörjnmgsbalans förverkstadsprodukter, exkl. fartyg, 19731975 -3,2 -0,5 ' Produktionen framkommer som saldot i balansenoch avviker från ärsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsökning förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigarekonstaterade avvikelser. En ytterligareförsvagning av både den inhemska och utiändska efterfrågan på ickejärametaUertorde vara att vänta 1975. Den svenska industrins efterfrågan för löpandeförbmkning som varit starkt stigande 19721973 kan förutses bli matt 1975.Fortsatta köp för lager-uppbyggnad inom industrin samt en förväntad fortsattuppbyggnad av ickejärnmetallverkens egna färdigvarulager torde dock begränsadet inhemska eflerfrågebortfallet. De svaga efterfrågeulsikterna tordeinnebära att produktionstillväxten inom sektorn begränsas til! ca 3 %1974-1975. Verkstadsindustrin exkl.varv befann sig på toppen av en konjunkturuppgång, sominleddes . Orderstockama har byggts uppmycket kraftigt genom den i synnerhet från exportmarknaden starkt ökandeorderingången. uppvisade orderingången en avsaktandetendens hänföriig till en nedgång i exportordema. Orderingången frånhemma-marlaiaden var dock alltjämt stigande. Exportieveransernabörjade åter växa . stegexporten mycket starkt, medan ökningstakten avtog under senare delen av året.Exportvolymökningen kom Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 94 dockändå att uppgå lill . avtog tillväxttaktenytterligare, medan exporten uppvisade en brantaccelererande tillväxt. Utvecklingen och kan till stor del förklaras av en successiv avmattning avefterfrågan i västvärlden under loppet av 1973 och . Ytterligareen bidragande orsak lorde vara oljekrisensnegativa effekt på efterfrågan av personbilar. Vidare kan en förskjutningi exportieveranserna från första ha ägt rum på grund av densvenska hamnslrejken . Exporten till och lUl vissa ,däribland OPEC-länderna, ökade kraftigt och första halvåret 1974.Under andra halvåret accentuerades tillväxtenmyckel påtagligt. Till den starka exportökningen av verksladsprodukterunder bidrog även en brant uppgång av bil-exporten. Exportvolymökningcn 19731974 komenligt preliminära beräkningar att uppgå till i det närmastelika mycket som 1972 1973. Prisutvecklingen var mycket snabb ochden genomsnittliga prisnivån beräknas ha stigit 19731974. Den inhemska efterfrågan påverksladsprodukter beräknas ha stigit i väsentligt snabbare takt 19731974 än19721973 framför allt beroende på den starka konsumtionsökningen avverksladsprodukter 1973 -1974 särskilt personbUar. Ytteriigare bidragandehar insatsvarulagrens utveckling varit; dessa drogs ned , men ökadesedan under framför allt senare delen av 1974. Lagren av varor i arbete börjadeöka och växte sedan snabbt under loppet av 1974. Färdigvamlagren, som minskade ,byggdes successivt upp under loppet av 1974. Den ökade inhemska efterfrågantillgodosågs till mycket slor del av en kraftigt höjd import. Importvolymenökade enligt preliminära beräkningar med 19731974. De starkasteimportökningarna härrörde frän insatsvarorna och från konsumtionsvarorna. Produktionen ökade enligt preliminäraberäkningar med 19731974, med en lägre tillväxttakt mot slutet avåret. Till grand för bedömningen av verkstadsexportensutveckling ligger en exportenkättill verkstadsindustrin, insamlad av statistiskacentralbyrån. Företagen räknar enligt deima enkät med att kunna öka sin exportmed i löpande priser 19741975. Liksom är det frånÖsteuropa och samt från vissa som den starkaste efterfråganbedöms komma. Erfarenheter från tidigare enkäter visar att företagen har entendens att överskatta exportutvecklingen, då denna bromsas upp efter en snabbuppgångsperiod. Med hänsyn till detta och till de internationella utsikternaför har enkätens värdemässiga ökning för 19741975 justerats ned till ca21 %. Prisutvecklingen bedöms bli något lugnare än , men dengenomsnittliga prisnivån beräknas ändå stiga med 1 Preliminär nationalbudget ,,; 95 11,19741975. Därmed skulle exportvolymen komma att öka 19741975. Leveransema till hemmamarknaden beräknasÖka i väsentiigt lägre takt 19741975 än19731974 (se tabell 4: 4). Framför allt är det den privata konsumtionenav verkstadsprodukter, som bedöms öka i betydligt lägre takt än ,men även för maskininvesteringarna prognoserasen något lägre tiUväxt 19741975 än 19731974. Förbrukningen av verkstadsprodukter som insatsvarorberäknas däremot öka något snabbare 19741975 än 19731974, beroende påatt nedgången i byggnadsinvesteringarnabedöms bli väsentligt mindre 19741975 än 19731974. Insatsvarulagrenberäknas fortsätta byggas upp ,så att lagerökningen 1975 blir större än lagerökningen 1974. En likartadutveckUng fömtses för färdigvamlagren. Däremot beräknas lagerökningenav varor i arbete, efter den snabba uppbyggnaden , bli lägre 1975 än 1974. Därmed skulle den sammanlagda lagerökningenav verksladsprodukter bli något högre 1975 än 1974. Ovanslående lager- ocheflerfrågeprognoser indikerar att importen kommeratt stiga med och produktionen med 1974 1975. Varvensorderstockar byggdes upp mycket kraftigt och under1973. Stora leveranser i förening med en vikande orderingång drog ned orderslockarna . De är dockalltjämt så stora att sysselsättningen vid storvarven kan beräknas vara tryggadfram tiU 1978. Totala exporten av fartyg uppgick enligtpreliminära beräkningar tUl 4,2 miljarderkr. en värdemässig ökning på jämfört med . Exporten avnybyggda fariyg ökade härvid och exporten av begagnade fartyg . Leveranserna skedde till väsentiigt högrepriser än . Exporten av nybyggda fartyg under 1975har beräknats med hjälp av den avstatistiska centralbyrån insamlade varvsenkäten. Exporten av nybyggenberäknas till . en ökning på jämfört med . Efter den exceptioneUt höga utförseln av begagnade fartygunder 1973 och 1974 kan man vänta en stark minskning av denna export.Den totala fartygsexporten beräknas därmed öka med i värde 19741975. Varven har genomnyrekrytering av arbetskraft kunnat genomföra stora höjningar avproduktionsvolymen. Även kunde varven utöka personalstyrkan ,ochproduktionsökningen 19731974 uppgickenligt preliminära kalkyler till . Produktionsökningen 19741975har beräknats till . Denna prognos baseras på de leveranser på export ochtill svenska rederier som fömtses i denovan nämnda exportprognosen och i investeringsprognosen (se kap. 7,avsnittet om handelsflottan). 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 96 Produktionen inomlivsmedelsindustrin inkl. dryckesvaru- och tobaksindustri ökade knappt 4,5 %19721973 efter att ha utvecklats svagt under de två föregående åren i sambandmed den matta utvecklingen av livsmedelskonsumtionen 19701972. Den heltövervägande delen av livsmedelsindustrins produkter finner avsättning inomlandet och de går då framför allt till privat konsumtion. Livsmedelskonsumtionenökade emellertid endast måttiigt även 1972 1973 som livsmedelslagrensynes ha reducerats kraftigt. Även importen och exporten av livsmedelreducerades. Saideras effekterna av denna efterfrågeutveckling får man fram enförhållandevis måttfull produktionsuppdragning vUket avviker från den markeradeåterhämtning som registrerats i produktionsberäkningarför 1973. Bedömningen av den reellaproduktionsutvecklingen inom livsmedelsindustrin präglas likaledesav osäkerhet vad beträffar tiUför-litiigheten i tUlgängligaproduktionsberäkningar. Sålunda registreras en något lägre produktion under detre första kvartalen 1974 jämfört med . Mot bakgrund av enförhållandevis stark uppgång i livsmedelskonsumtionen 19731974 och därmedökade avsättningsmöjligheter på hemmamarknaden synes del mer sannolikt attproduktionsexpansionen inom livsmedelsindustrin fortgått även under 1974.Detta gäller även under beaktande av att exporten visade en volymmässigminskning på 19731974 medan importen av livsmedels-produkter synesha ökat förhållandevis starkt 19731974 . Sammantaget med kraftigapositiva omslag i både handelns och industrins livsmedelslager implicerardenna efterfrågeutveckling en produk-lionsvolymöknLng inom livsmedelsindustrinpå uppskattningsvis 19731974. En förväntad fortsatt välhävdad konsumtionseflerfrågan innebär att en bibehållet godtUlväxttakt inom livsmedelsindustrin kan emotses. En fortsatt minskning avexportvolymen synes dock trolig 19741975 medan importvolymen fortsätter attstiga. Produktionstillväxteninom övrigsektorn var 19721973 ungefär lika stor som 19711972, dvs. ca 4 %.Under perioden 19601970 expanderade produktionen inom övrigsektornförhållandevis jämnt med en genomsnittiig åriig produktionsökning på ca 5 %.Denna jämförelsevis starka ökningstakt bröts emellertid 19701971 dåproduktionen mins- 1 Sektorn omfattartextil-, beklädnads-, läder- och lädervaruindustri (SNI 32), trähus- ochbyggnadssnickerundustri, möbelindustri samt övrig trävaruindustri utom sågverk(SNI 33 exkl. 33111), pappers- och pappförpackningsindustri (SNI 3412), övrigpappers- och pappvaruindustri (SNI 3419), grafisk industri (SNI 342), kemiskindustri, gummivaru-, plast- och plastvaruindustri (SNI 351, 352, 355, 356),jord- och stenvaruindustri (SNI 36) samt annan tillverkningsindustri (SNI 39). Tabell 4: 5Försörjningsbalans for övrig industrisektor 19731975 Milj. kr., 1968 ärsproducentpriser -3,2 -0,5 ' Produktionen framkommer som saldo i balansenoch avviker från ärsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsförändring förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigarekonstaterade avvikelser. kade med till följd av en minskadefterfrågan för privat konsumtion och byggnadsverksamhet. Den övervägande delen avsektorns produktion går till privat konsumtion och export samt i form avinsatsvaruleveranser tUl byggnadsverksamheten och verkstadsindustrin. En återhämtning iproduktionen inträffade 19711972 vilket berodde dels på en blygsamt förstärktefterfrågan för privat konsumtion men framför allt på en kraftigt ökadavsättning på exportmarknaderna. Industrins ökade köp av insatsvaror utgjorde,liksom ökade leveranser till byggnadsverksamheten, en ytterligarestimulansfaktor. En uppdragning avproduktionsökningstakten inom övrigsektorn 19721973 möjliggjordes av mycketsnabbt ökande exportleveranser och en ökande efterfrågan för privat konsumtion.Exportefterfrågan på övrigvaror som under loppet av 1972 börjat stiga kraftigtaccelererade under loppet av 1973 och resulterade i en exportvolymökning pådrygt 19721973 medan importökningen stannade vid . Minskadeleveranser tUl byggnadssektorn uppvägdes mer än väl av industrins ökade köp avinsatsvaror. var det ihuvudsak den kraftigt förstärkta inhemska efterfrågan pä övrigvaror för privatkonsumtion som bidrog tUl alt bibehålla 1Riksdagen 1975.1 saml. 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 98 en jämförelsevis god produktionsökning inom övrigsektornmed tanke på den försvagningav exportkonjunkturen som inträdde under loppet av 1974. Uppbromsningen av den ekonomiska tillväxten i resulteradei en mattare exportefterfrågan vilket även visade sig i form av drastisktminskande ordertillströmning från utlandet under loppet av året. Exporten avövrigvaror beräknas sålunda ha ökat i volymtermer 19731974. Den markantaaccelerationen i efterfrågan för privat konsumtion kompenserade dock tillfullo den mattareutvecklingen i utiandseflerfrågan 19731974. Industrins köp av insatsvaror,både för löpande förbrukning och lageruppbyggnad, synes ha ökat raycketkraftigt 19731974 medan efterfrågan från byggnadssektorn fortsatt att minska.Elt kraftigt omslag i handelns lager av övrigvaror och en uppbyggnad av lagreninom övrigsektorn har också verkat höjande på efterfrågan och produktion inomövrigsektorn 19731974. Den livaktiga konsumtionsefterfrågan har genererat enkraftig importvolymökning på 19731974 och de snabbt stigandeim-portpriserna beräknas ha drivit upp den värdemässiga imporlökningen tilldrygt 19731974. Sammantaget torde efterfrågeutvecklingen ha givitutrymme för en produktionsökning på åtminstone 19731974. Konjunktursituationen för övrigsektorntorde försämras 1975 trots en förutsedd relativt god efterfrågan för privatkonsumtion. Export-leveranserna beräknas öka måttfullt 19741975 ivolym med hänsyn till den förväntade låga tillväxttakten i . Denberäknade svagare ökningstakten i den privata konsumtionen innebär att enmattare ökning kan förutses även för importens del uppskattningsvis ca 8,5 %i volymtUlväxt 19741975. Leveranserna lill byggsektorn kommersannolikt alt fortsätta att minska även 19741975 och industrin i övrigt tordeinte ha ett lika expansivt behov av insatsvaruleveranser som 1974. Detta gällerframför allt verkstadsindustrin som 19731974 kraftigt ökade sina köp av insatsvaror leveranserna till dessa företag torde öka betydligt måttligare 19741975 med tanke på den prognoserademattare produktionsökningen. Lagerutvecklingen torde inte heller i någon högregrad verka stimulerande på efterfrågan 19741975 efter den massivalagemppbyggnad som synbarligen ägt rum 1974. Efterfrågan för privat konsumtion synesdärför bli den huvudsakliga stödjande och expansiva faktorn iefterfrågeutvecklingen för övrigsektorns produkter 1975 och en avsaktning avsektorns produktionsökning, torde därför vara att räkna med 19741975. Skogsavverkningarna beräknas totalt settha ökat 197? 1974 med en märkbar dämpning mot slutet av året.Trots en kraftig Tabell 4: 6 Försörjningsbalans för rundvirke 19731975 Fastmätt utan bark (barr- och lövträ) -3,1 -20,6 -39,8 -3,8 -26,5 -8,3 -0,8 -20,0 -3,8 ökningav massavedsawerkningarna har den fortsatta förbrukningstill-växten inom massa- och pappersindustriernamedfört en ytterligare neddragning av massavedslagren både vidindustrierna och i skogen. Delta trots attexporten hållits tUlbaka medan importen av massaved tredubblats.Avverkningarna av sågtimmer förblev i stort sett oförändrade 19731974, vilket tUl följd av den ickefömtsedda kraftiga minskningen av produktionen inom sågverkenresulterade i ökad lagerhåUning av sågtimmer. Produktionstillväxten inom massa- ochpappersindustrierna väntas bli svag 19741975. Det torde dock finnas ett starktbehov av en påfyllnad av de långt neddragnamassavedslagren, vilket tiUsammans med elt antagande om ökad export avmassaved beräknas resultera i en relativt kraftig ökning avmassavedsawerkningama 19741975. Såglimmer-produktionen förutses däremot minskabetydligt. Sannolikt skulle detta komma att medföra en minskning avavverkningarna totalt med 19741975. 4.4 Övriga näringsgrenar och den totala produktionen I kalkylerna över den totalaproduktionsutvecklingen har utgångspunkten varit de beräkningar som utförts avkonjunkturinstitutet. I den sammanfattande bedömningen i kapitel 1 som utformasinom har emellertid en något avvikande uppfattning rö- Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 100 Lagerinvesteringarnaberäknas sålunda komma att öka något mera än förutsattunder om än i en klart avsaktande takt. Vidare har en gynnsammareutveckling för näringslivets investeringar kunnat fömtses medutgångspunkt bl. a. i den bedömning som gjorts beträffande utnyttjandet avmedel från olika investeringsfonder. I konsekvens med den annorlundabedömningen av den totala efterfrågan har en uppjustering avkonjunkturinstitutets beräkningar över produktionsutvecklingen därförskett. I första hand har en något högre produktion förutsatts komma till ståndinom industrin och byggnadssektorn. I nedanstående tablå ges ensammanställning av de preliminära förändringstalen för de olikanäringsgrenarnas produktionsvolym19731974 samt prognoser för utvecklingen 19741975. Förändring i produk- Bidrag till ökningen tioasvolym,% i den totala produk- 1973- 1974- tionen, % 1974 1975 1974-1975 Elkraftproduktion m. m. -2,5 Summa varu- och kraftproduktion Jordbrukets produktionsvolym beräknas avstatens jordbruksnämnd ha ökat med inte 19731974. Till följd avdet osedvanligt goda skördeutfallet, framför allt för brödsäd och foderspannmål,ökade vegetabilieproduktionen med . För animalieproduktionen kundeen produktionsökning på noteras. Under förutsättning om normalskörd 1975väntas vegetabUieproduktionen minska med från 1974.Animalieproduktionen beräknas bli i stort sett oförändrad 19741975.Sammantaget innebär detta att jordbrukets förädlingsvärde skulle minska med ca8 % tUl 1975. Skogsbrukets förädlingsvärde beräknasenhgt ha ökat med 9 %19731974. väntas produktionsvolymen minska . Som framgår av avsnitt 1 i detta kapitelökade industriproduktionen med inemot 19731974.