prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — senast redovisade undersökningav anlalet tomma lägenheter i slatligt belånade flerfamiljshus färdigställdafr. o. m. visar nämligen atl 23 100 lägenheter exkl. specialbostäder var outhyrda . Vid undersökningstillfälletden var motsvarande antal 26 600. Ändelen outhyrda lägenheterminskade från tiU . Det innebär altandelen och antalet outhyrda lägenheter har minskat sedandessa undersökningar sattes i gång . Trots alt en vändningsålunda har inträtt beträffande uthyrningsläget är antalet tomma lägenheterfortfarande nästan dubbelt så stort som vid den försia undersökningen för treår sedan. Det största antalet oulhyrda lägenheter finns i de trestorstadsregionerna. Lån förhyresförluster kan enligt gällande bestämmelser utgå för sådana förluster somhar uppkommit . Jag kommer senare att ta upp en regeländringbeträffande hyresförlustlångivningen. I det sammanhanget behandlar jag ocksåliden för den forlsalla långivningen. harriksdagen faststäUt en ram för det statligt belånade bostadsbyggandet somberäknades ge utrymme för 72 500 lägenheter jämtelokaler. Bostadsbyggnadsplanen omfattade däruiöver elt byggande utanstatliga lån beräknat till 8 000 lägenheter. Planen gav alltså förutsättningarför påbörjandet av sammanlagt ca 80 000 lägenheter. Därtill kom enprojektreserv om 10 000 lägenheter. En relativt stor delav ramen för beslut om bostadslån har inte utnyttjats . Anlaletlägenheter för vilka lånebeslut har meddelats beräknas sålunda uppgå till ca52 000. Ramen för beslut om byggnadstillstånd för byggande ulan statliga lånhar utnyttjats helt. Regeringen har vidare medgett att 1 500 lägenheter ismåhus som ett förskott ram för beslut om byggnadstillstånd harfått tas i anspråk för igångsättning . Antalet lägenheterför vUka beslut om lån ellerbyggnadslUlslånd meddelades kan alltså uppskattas till ca61 500. Beträffande detfakliska påbörjandet råder ännu osäkerhet. Det kan emellertid antas vara lägreän antalet lägenheter för vilka beslut om lån och byggnadstillstånd meddelats.Påbörjandet kan f. n. uppskattas till drygt50 000 lägenheter, vilket irmebär en minskning med ca 30 000 lägenheteri jämförelse med . Den starka nedgången är delvis en 1975/76:100 Bilaga 14 92 följd av särskilda omständigheter.En förutsättning för att kompensation för mervärdeskatt tillbostadsbyggnadsföretag skall utgå är nämligen alt företagen påbörjades föreutgången av och färdigställs . Elt betydande antallägenheter som annars skulle ha påbörjats påbörjades därför år1974. Nedgången påbörjande representerar således en nedgång somnormalt skulle ha fördelats . Påbörjandet kan inte sessom ett uttryck för en sannolik produktionsvolym på . Bådeflerfamiljhus och småhus Berördes av nedgången i påbörjandet. Småhusandelen kanuppskattas lill vilket innebär en viss ökning i jämförelse med . Denna ökning innebär alt investeringsvolymeninte minskat lika mycket som antalet påbörjade lägenheter. För det första ökarden genomsnittliga lägenhelsslorleken i nyproduktionen till följd av den högresmåhusandelen. Vidare är investeringskostnaden per rumsenhet högre i småhus äni flerfamiljshus, enligt SCB:s nalio-nalräkenskapsstatistik i genomsnitt underden senaste femårsperioden högre. Dengenomsnittliga lägenhetsstorleken har fortsatt att öka även i den produktionsom har färdigslällts . Det genomsnittliga anlalet rumsenheter perlägenhet exkl. lägenheter i specialbostäder beräknas till 4,7, en ökning med 0,2 sedan föregående år. Belydande skUlnadermellan småhus och flerfamiljshus i fråga om genomsnittligt rumsantal ochgenomsnittlig lägenhetsyta finns också . Andelen lägenheter om fyraeller flera mm beräknas bli i småhusenoch i flerfamiljshusen. Den genomsnittliga lägenhetsytan kan preliminärtanges tUl i småhusen och iflerfamiljshusen. Av de färdigställdalägenheterna i småhus var avsedda att upplåtas med äganderätt. Iflerfamiljshusen var av lägenheterna avsedda alt upplåtas medhyresrätt och med bostadsrätt. De reformer avbostadsfinansieringen som fastställdes av har inneburitväsentligt förändrade förutsättningar för planeringen av det framlidabostadsbyggandets inriktning. Ett huvudmål vid förändringar avbostadsfinansieringen var, som jag redan har nämnl, att i görlig mån likställaolika besittningsformer i fråga om kapitalkostnader. Detta syfte hartiUgodosetts genom utformningen av de statliga räntesubventionerna. Räntesubventionernaär knutna till bostadslån och bottenlån inom låneunderlaget. För småhus varlåneunderiaget lidigare begränsat genom ensärskild maximiregel. Låneunderlaget för småhus över en viss storlek understegdärvid regelmässigt pantvärdet. I dessa fall har en del av bottenlånet såledesinle omfattats av räntesubventionerna. Det har medfört högre kapitalkostnaderför småhus som upplåts med hyres- eUer bostadsrätt än för småhus som bebos avägaren när hänsyn tas lill skalleef- 1975/76:100 Bilaga 14 93 fekterna för småhusägaren. Riksdagenhar beslutat (prop. 1975/76: 30, CU1975/76 :4, rskr 1975/76: 40) att den särskUda begränsningen av låneunderlaget vid nybyggnad av småhusskaU tas bort. Härigenom kommer låneunderlaget för småhus i nybyggnadsfall attöverensstämma med pantvärdet. Förutsättningarna alt upplåta småhus medhyres- eller bostadsrätt förbättras därigenom. Också vid nybyggnad av flerfamiljshus överstegpantvärdel lidigare i vissa fall låneunderlaget. Skillnaden hänförde sig tiUbelopp för bl. a. markkostnader till följd av gott läge samtsaneringskostnader. Regeringen har underår 1975 beslutat alt dessa belopp får räknas in i låneunderlaget från den 1juli 1975. Härigenom omfattas även läges- och saneringslillägg avräntesubventioner. KapitalkostnadsvUlkorenför olika besittningsformer utjämnas också till följd av förändringar beiräffandefinansieringen av byggnadskreditkoslnader och skyddsmm. Till dessaförändringar återkommer jag i det följande. Kapitalkostnadsvillkoreni nyproduktionen inberäknat skalleeffektenför småhusägare kan därför inte längre anses styra valet av besittningsform,hustyp eller genomsnittlig lägenhetsstorlek för resp. hustyp i någon avgörandeutsträckning. Bostadsföretagen bör nu ha förutsättningar atl erbjuda bådeändamålsenliga och varierat utformade bosläder i såväl flerfamUjshus somsmåhus med olika besittningsformer. Det bör sålunda finnas betydandemöjligheter att ta tiU vara flerfamiljshusets kvaliteter i större utsträckningän tidigare genom t. ex. annan utformning och utrustning av lägenheter, hus ochyttre miljö. I sammanhanget vUl jag erinra om att bostadsslyrelsen och statensplanverk har fortlöpande uppdrag att vidta åtgärder för att främja experimentverksamheti bostadsbyggandet i enlighet med de riktlinjer härför som angetts avstatsmakterna (prop. 1972: 1 bil. 13, CU 1972: 9, rskr 1972: 98). Dessariktlinjer innebär bl. a. att bostadsslyrelsen bör medge undanlag från tUlämpade belåningsregler i fråga omprojekt av experimentkaraktär om de bedöms vara ändamålsenliga ochekonomiskt fördelaktiga. Jag vill i sammanhanget också beröra frågan omskyddsrumskostnadernas finansiering i bostadsbyggandet. har iår fatlat beslut om nya riktlinjer förskyddsrumsbyggandets planering och finansiering (prop. 1975: 21, FöU1975: 17, rskr 1975: 174). Beslutet innebär bl.a. en omrädesvis planering ochett övertagande från statens sida av kostnaderna för de skyddsrum som avserbosläder i såväl flerfamiljshus som småhus. F. n. gäller inte skyldighet attbygga skyddsrum för småhus. De nya reglernaskall genomföras . En särskild kommitté förberedergenomförandet av reformen. Som chefen för försvarsdepartementetanfört är det 1975/76:100 Bilaga 14 94 angelägetalt än den angivna lyfta av bostads-konsumenternakostnaderna för uppförandet av skyddsrum. Då de av chefen förförsvarsdepartemeniei framförda förslagen har betydelse för bosladslångivningenanser jag det lämpligt att i detta sammanhang redovisa huvuddragen avförslagen. Det är angelägetalt söka begränsa antalet nytillkommande skyddsmmsplatser på det sätt som mansyftar tUl i det nya planeringssystemet. a. bör de normer för beräkning avbehovet av skyddsrum som avses gälla i det nya systemet kunna tiUämpas i vissmån redan innan de beslutade ändringarna i civilförsvarslagen rörandeskyddsrum träder i kraft. Vidare kan man i vissa fall redan på elt tidigtstadium i kommunernas arbete medskyddsrumsplanerna se alt byggandet av vissa skyddsrum bör anstå iavvaktan på att planeringen har slutförts. Enligt gällande civilförsvarslag fårlänsstyrelsen medge undantag från bestämmelserna om normalskyddsrum, om det kanske utan att skäliga anspråk på skydd efterges. Denna beslämmelse bör tillämpasenligt angivna riktlinjer och avse områden där det redan finns godtillgång på skyddsrumsplatser. Det bör således finnas förutsättningar för altefler prövning i varje särskUt fall i viss omfattning kunna ge dispens frånskyldighet att anordna skyddsrum i nya bostadshus. I de fall närskyddsrum skall tillkomma i bostadshus bör staten ta över de specifika merkostnader som uppkommer för att anordna skyddsrum.Bidraget bör utgå efter sehablonberäkning och avse flerfamiljshusbyggande somerhåller preliminärt beslut om bostadslån efter . Följandeordning föreslås därvid böra gälla. Vid preliminärt beslut om bostadslån börhänsyn tas till specifika kosinader för eventuellt skyddsrumsbyggande. Dessakosinader bör sedan frånräknas låneunderlaget vid det slutliga lånebeslutet,varefter det särskilda bi-daget kan betalas ut. Med denna uppläggning tryggasbehovet av krediter . F. n. finns detdrygt 200 000 halvmoderna och omoderna lägenheter i flerfamiljshus. Antaletsådana lägenheter har minskat med mer än 100 000 . Minskningenberor i viss ulslräckning på rivningar men också på alt ett betydande antalomoderna och halvmoderna lägenheter harmoderniserats och sammanslagils. Moderniseringsverk-samheten har varitsärskilt omfatlande . kan ca 15 000 lägenheterberäknas ha blivit moderniserade, en ökning med ca 9 000 lägenheter ijämförelse med . Under 1970-talels första år modemiserades endast 15002 000 lägenheter . Ökningen avmoderniseringsverksamheten är i hög grad en följd av statsmakternasekonomiska stöd. a. utgår för tiden s. k. initialstöd avombyggnadskoslnaden, dock högsl . Moderniseringsverksamheten böräven stimuleras genom 1975/76:100 Bilaga 14 95 åtgärder från slatsmaktemas sida.Jag har därför för avsikt alt på gmndval av förslag i boende- ochbosladsfinansieringsulredningarnas tidigare nämnda slutbetänkanden föreslåregeringen alt en proposition om det s. k.ingångsvärdet vid statligt belånade ombyggnader av flerfamiljshusföreläggs . De åtgärder som kommer alt föreslåssyftar bl. a. till att ersätta initialstödel. Moderniseringsverksamheten bördärför även kunna vara omfattande. I fråga omkreditförsörjningen träffade delegationen för bostadsfinansiering även överenskommelse med bankerna om byggnadskrediterlill det statligt belånade bostadsbyggandet. har endast mindrestörningar i försörjningen med byggnadskrediter inträffat. Svårigheterna har i huvudsak gällt vissaombyggnadsfall och berott på bankernas tveksamhet om låntagarnasekonomiska stabilitet eller förmåga att genomföra byggnadsföretagen. När det gäller försörjningen med långfristigafaslighelslån träffade delegationen även överenskommelse med bankernai syfle all förbättra avlyflssituationen. Överenskommelsen innebar attbankerna åtog sig atl bidra med ca . tillfinansieringen av färdiga bostadsfastigheter.Avlyflssituationen har också förbättrats avsevärt . Till förbättringen bidrog, förutomöverenskommelsen om köp av bostadsobligalioner, också den ändraderelationen mellan räntor på långa och kortakrediter, vilken ökade möjligheterna all sälja bostadsobligalioner. Riksdagensnyligen fattade beslut om ändring av reglerna för beräkning avlåneunderlag i fråga om bostadslån för nybyggnad av småhus kommer även attkunna bidra lUl en förbättring av avlyflssituationen. Staten kommer nämligendärigenom alt svara för en del av utlåningen som lidigare låg påbollenlåneinslilulen. har vidare möjUgheterna att erhålla lånför byggnadskreditkoslnader, som uppkommer före utbetalningen avbostadslånet, förbättrats i fråga om hus som upplåts med bostads- ochhyresrätt. De nya reglerna innebär altbyggnadskreditkoslnader får beaklas tUl fullo vid låneunderlagsberäkningen.Eventuellt kvarvarande avlyftssvårigheter kommer därför inte alt vara tUl någonpåtaglig nackdel. Genom att vissa byggnadskreditkoslnader,som förut inte beaktades vare sig i låneunderlaget eller i pantvärdel,nu får ingå i låneunderlaget och därmed omfattas av räntebidragen kankapitalkostnaderna sänkas. Sänkningen kan beräknas uppgå lill . perkvadratmeter lägenhetsyta och år. Boende- ochbostadsfinansieringsutredningarna har behandlat bostadsfinansieringens former i betänkandet (SOU 1975: 12) Totalfinansiering.Belänkandet och remissyttrandena däröver har överlämnats till 1968 årskapitalmarknadsutredning för kännedom i samband med utredningens fullgörandeav sitt uppdrag. a.låneunderlagsgruppens undersökningar kan priserna inom 1975/76:100 Bilaga 14 96 bostadsbyggandet matta sombyggnadskostnaderna per kvadratmeter lägenhetsyta i statUgt belånade bostadshus beräknas ha ökat med i genomsnitt inemot . Låneunderlags-och pantvärdenivån har därför höjts i moisvarande utsträckning genom enuppräkning av tidskoefficienlen med inemot fr. o. m. . Enligt beslut av1974 års riksdag utgår kompensation för mervärdeskatt för hus somfärdigställdes liksom för hus som påbörjades om de färdigställssenast . Härigenom har kostnadsökningarna inom bostadsbyggandetbegränsats för stora delar av 1974 och 1975års färdigställande. Kompensationen innebär en sänkning av byggnadskostnadernamed . Såvilt nu kanbedömas har hyrorna stigit relativt starkt , framförallt på gmndav de ökade kostnader för drift, underhåll och bränsle. Hyresutvecklingen lordedock inte ha avvikit påtagligt från den allmänna prisutvecklingen.Hyresstegringarna har begränsats av det nya räntebidragssystemel. För mångahushåll med bostadstillägg ökar tillläggen när hyran ökar. Det statliga stödettUl energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet bör vidare kunna medverka lUl alt uppvärmningskoslnadernabegränsas. För innevarande budgeiår har sammanlagt 450 milj. kr. anvisats fördella ändamål. Driftkostnaderna har nått sådanslorlek alt de i många fall överstiger kapitalkostnaderna. Det beror på delsalt kapitalkostnaderna har sänkts genom ålgärder inom finansieringssystemet,dels atl driftkostnaderna inkl. underhåll och uppvärmning sliger i snabbaretakt . Strävandena att begränsa boendekostnadsutvecklingen måstedärför i framliden i högre grad än vad som skett hiltiUs ta sikte på attbegränsa driftkostnaderna. Enligt vad jag har erfarit har såväl de bostadsförvaltandeföretagen som byggforskningen inriktat sina ansträngningar pådriftkostnadsproblemen. Också har påbörjat elt arbete somsyftar till att belysa driftkoslnadsproblemen. Det gäller bl. a. frågan om olika byggnadsdelars livslängdoeh deras andel av fas-tighetsomkostnaderna i ett längre tidsperspektiv. Jag övergår nu tillfrågan om bostadsbyggnadsplanen. Den vid riksmöle aniagnabostadsbyggnadsplanen för omfattar en ram om 8 375 000 kvadratmetervåningsyta för beslut om bostadslån till nybyggnad av bosläder jämte lokaler.För bostäder beräknas ramen omfatta 7 . Med nuvarandeproduktionsinriktning medger ramen lånebeslut för ca 71 500 lägenheter. Förlokaler, inkl. förskolor och fritidshem, har beräknats. Planen omfattar vidareen ram om 8 000 lägenheter för beslut om byggnadslUlslånd för bostadsbyggandeutan statliga lån. Av denna ram har, som jag redan har nämnt, 1 500 lägenheteri småhus tagits i anspråk för påbörjande . De båda ramarnager således utrymme för ett bostadsbyggande om ca 78 000 lägenheter 1975/76:100 Bilaga14 97 1976.För ramarna gemensamt tillkommer en projeklreserv om 10 000 lägenheter jämtelokaler som byggs med slöd av statliga lån. har påbörjandet understigit det utrymmeför bostadsbyggande som ramarna har medgett. påbörjande torde enligtföreliggande uppgifter inle medföra någon förändring i detta avseende. Ramenför beslut om bostadslån bör dock dimensioneras så all den ger utrymme för enökning av bostadsbyggandet över de senasie årens nivå. Jag vill också peka påbehovel av alt ramarna ger utrymme för det avsevärt ökade byggandet av daghemoch fritidshem som kan förväntas . I del sammanhanget vill jagnämna all ålgärder vidlagits som underlättar kommunernas möjligheter att fåbollenlån för bl. a. förskolor och fritidshem när kommunerna själva står somlåntagare för dessa. Med hänsyn till alt ramen bör ge utrymme för etl ökatbyggande och atl ramarna till slörre delen redan har fördelats på kommunemaföreslår jag inle någon ändring i den preliminärt fastställda planen för år1976. Bostadsbyggnadsplanen bör vidare ge utrymme för en produktion som kanbedömas vara nödvändig på . Jag förordar därför alt bostadsbyggnadsplanenför får samma omfattning som den för med undanlagför att planen inle bör inrymma någon projektreserv. I anslagsframställningen för /77 harbostadsslyrelsen föreslagil alt den särskilda delramen för nybyggnad av lokaleri vissa äldre bostadsområden slopas. Med hänsyn till bl. a. att långivningenhittills varit av ringa omfattning biträder jag bosladsstyrelsens förslag. har bemyndigat regeringen allla i anspråk outnyttjade delar av nybyggnadsramarna för ombyggnads- ochförbätl-ringsverksamhet. Utgångspunkten för utbytet har varit att ombyggnad avtvå lägenheter genomsnittligt kräver samma investeringsutrymme som nybyggnad aven lägenhet. I anslagsframställningen för /77 harbostadsslyrelsen föreslagit alt ny- oeh ombyggnadsramama skall kunna utbytasmot varandra och att slyrelsen medges alt göra utbytet. Med hänsyn till atl frågan om ramsystemet för ny- ochombyggnadsverksamheten bereds i regeringens kansli är jag f. n. inte bereddatt förorda styrelsens förslag. Regeringen bör däremot som kunna göranämnda utbyte. Medelsramen för beslut 1976 beräknar jag enligt följande sammanställning. De avbostadsstyrelsen angivna lånebeloppen har räknats upp med hänsyn till delsriksdagens fattade beslut i fråga om låneunderlag vid nybyggnad av småhus,dels den höjning av låneunderlags- och pantvärdenivån som regeringen nyligenhar fastställt. 7 1975176.1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga14 Antal Genomsnittligt Totalt låne- lägenheter lånebelopp (kr.) Länför flerfamiljshus 25 000 37 400 935 Lån för småhus 46 500 52 400 2 435 Summa 71500 3 370 Regeringen bör utverka bemyndigandeatt vidga medelsramen dels vid sådana ändringar i fråga om degenomsnittliga lånebeloppen som kan bli en följd av ändringar iproduktionsinriktningen, låneun-derlagsnivån m. m., dels om projektreserven tasi anspråk. Medelsramen förbeslut om lån för ombyggnad och räntebärande förbätlringslån har preliminärtfastställts till 270 milj. kr. Medhänsyn till den ökade ombyggnadsverksamheten och tUl prisstegringarnainom bostadsbyggandet föreslår jag att ramen fastställs till 325 milj. kr. bör ramen fastställas tiU samma belopp. Den särskilda ramenför beslut om höjning av låneunderlaget för kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelseär preliminärt fastställd till 10 milj. kr. Med hänsyn till denstigande efterfrågan på denna stödform bör ramen för vidgas till 15mUj. Även för bör ramen fastställas preliminärt lill 15 milj. kr. Regeringen bör utverka bemyndigandeatt vidga medelsramarna för sådan ökning av ombyggnads- ochförbättringsverksamheten som behövs avsysselsältningsskäl. Därjämte bör, som jag har anfört tidigare, ramarnafå ökas i den mån ramarna för nybyggnad inle utnyttjas. Anslaget lilllånefonden för näsla budgetår beräknar jag till 1 660 milj. kr. Jag går över tiU alt behandlavissa lånefrågor. Hyresförlustlån kan enligt gällande bestämmelserutgå för sådana förluster som har uppkommit . Ävenom del, som jag lidigare har nämnt, blivit en viss förbättring avuthymingssituatio-nen kommer problemen med tomma lägenheter attfinnas ännu under . Med hänsyn härtiU och till bostadsföretagensoch kommunernas behov av alt vela sina planeringsförutsättningar för denärmaste åren förordar jag alt hyresföriustlån får ulgå även för . I anslagsframställningen för /77har bostadsslyrelsen föreslagit alt hyresförlustlån skall kunna utgåäven för öppna bilplatser som är avsedda för de boende. Med hänsyn till attulhyrningssituationea för öppna bilplatser i allt väsentligt beror påuthyrningssituationen för bostäder och lokaler i området har jag för avsikt attföreslå regeringen 1975/76:100 Bilaga 14 99 en ändring av bestämmelserna förhyresförlusllångivningen med den av föreslagna innebörden. Bostadsslyrelsen har också tagit upp frågan omsamråd mellan länsbostadsnämnd ochlantbruksnämnd i vissa fall. Enligt bostadsfinansieringsförordningenskall länsbostadsnämnden i regel inhämta yttrande från lantbruksnämnden omansökan avser byggnadsföretag på jordbruksfastighet. Med hänsyn till attkommunerna numera skall svara för vissaförlustrisker i fråga om lån för småhus som skaU bebos av låntagarenanser att samrådet mellan länsbostadsnämnden ochlantbruksnämnden inte längre har någon funklion. Kommunernasställningstagande mot bakgrund av sitt ansvar för förlust på bostadslån försmåhus är helt avgörande för låneprövningen i dessa fall. Konmiunernaskreditriskprövning förutsätts därvid bl. a. ske mot bakgrund av bebyggelsens lämplighet. Man bör kunna utgå från att kommunernavid denna prövning tar vederbörlig hänsyn till de jordbmkspolitiska förutsättningarna.De fall i övrigt där samråd mellan nämnderna behövs torde vara få. Jag förordardärför att bestämmelsen om obligatoriskt samråd mellan länsbostadsnämnd ochlantbruksnämnd upphävs. Jag vUl vidare erinra om den av år 1967beslutade försöksverksamheten med lån för förvärv av egnahem i vissafall (prop. 1967: 100, SU 1967: 100, rskr1967: 265). Långivningen anknyter i huvudsak tUl den verksamhet med inlösen avegnahemsfastigheler som bedrivs av i de fyranordligaste länen och som avser alt ge stöd åt egnahemsägare som till följd avarbetslöshet måste flytla från orten. Ar 1971 beslöt (prop. 1971: 1bil. 13, InU 1971: 3, rskr 1971: 56) att verksamheten med inlösen av egnahem,vUken ditintills hade bedrivits som försöksverksamhet, skulle fortsätta somett permanent inslag i de arbetsmarknadspolitiska åtgärdema. Nya bestämmelser för sistnämnda verksamhet infördessamtidigt i arbelsmarknadskungörelsen (ändring 1971: 448). Även omifrågavarande låneverksamhet har haft blygsam omfatining sedan år1968 har beviljats totalt 44 lån tUl ett sammanlagt belopp av ca . anser jag att den bör fortsätta, i vart fall så länge inlösenverksamhetenpågår. Långivningen bör liksominlösenverksamheten i fortsättningen ha permanent karaklär. Vissajämkningar bör också göras i bestämmelserna för denna långivning i syfte alt anpassa dem till nuvarande regler i fråga omegen kapitalinsats och borgen vid bostadslångivningen. Beträffandebelåningen av integrerade serviceanläggningar vill jag erinra om de beslut somfattades vid riksdag (prop. 1972: 72, CU 1972: 28, rskr 1972: 201) ochvid riksdag (prop. 1974: 1 bU. 14,CU 1974: 14, rskr 1974: 87). Enligt det förstnämnda beslutet får skollokalersom ingår i en anläggning för boendeservice under vissa förutsättningarinräknas i låneunderlaget för bostadslån. Ett villkor är att 1975/76:100 Bilaga 14 lOO anläggningen tUl övervägande delbestår av andra servicelokaler än skollokaler. För att bl. a. främjasamutnyttjande av lokaler kan, efter beslutav riksdag, undanlag medges från delta villkor om en betydandedel av skollokalerna utformas så alt de kan bli till påtaglig nytta för deboende inom ett område. Belåningen begränsas emellertid till de samulnytljade utrymmena. Samulnyttjade skollokaler, såsom skolmatsal,bibliotek, tecknings- och slöjdutrymmen, samlings- och gymnastiksalar,får sålunda inräknas i låneunderlaget för bostadslån, medan övriga skollokalerfår finansieras i annan ordning. Enligt de riktUnjer som angavs i prop. 1972: 72fallas beslut om bostadslån till skollokaler under en övergångstid avregeringen i avvaktan på erfarenheter av långi-vningen.