prop · FZ0350 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76:50 Regeringens proposition omändring i , m.m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen föreslås en uppmjukning av den obligatoriska skyldigheten attförrätta bouppteckning efter avliden person. När den dödes tillgångar interäcker till annat än begravningskostnader och andra utgifter som belastar dödsboetmed anledning av dödsfallet, skall i stället en enkel s. k. död-boanmälan fågöras hos tingsrätten. Dödsboanmälan skall göras av socialnämnden. Förslagetförutsätter ändringar i och lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt. De nya bestämmelserna avses träda i kraft . Härigenomföreskrives i fråga om ddsatt 18 kap. 2 §, 20 kap. 1 och 9 §§ samt rubriken till 20 kap. skall ha nedanangivna lydelse, delsalt i 20 kap. skall införas en ny paragraf, 8 a §, av nedan angivna lydelse. 18 kap. 2§ Till dess att egendomen omhändertagits av samtliga dödsbodelägare eller av den som eljest har att förvalta boet, skall egendomen, där den ej slår under vård av förmyndare, syssloman eller annan, vårdas av delägare som sammanbodde med den avlidne eller eljest kan taga värd om egendomen; och har han att ofördröjligen underrätta övriga delägare om dödsfallet samt, där god man för delägare tarvas, hos rätten göra anmälan såsom i 18 kap. sägs. Vad nu är sagt om delägare gäller ock efterievande make som ej är delägare i boet. Ar ej någon som sålundatager vård om den dödes egendom, skall husfolk, husvärd eller annan som är närmastdärtill omhändertaga egendomen saml tillkalla delägare eller hos rätten göraanmälan om dödsfallet. är ock pliktig alt utföra vad nusagts, om dess biträde äskas eller eljest finnes erforderiigt. Då anmälanskett, skall rätten, där så erfordras, .förordna god man att fullgöra vad enliglförsta stycket åligger delägare. Ar ej någon som sålundatager vård om den dödes egendom, skall husfolk, husvärd eller annan som är närmastdärtill omhändertaga egendomen samt tillkalla delägare eller anmäla dödsfallettill socialnämnden. är ock pliktig all utföra vad nu sagts, omdess biträde äskas eller eljest finnes erforderiigt. Då anmälan skett, skallsocialnämnden, där så erfordras, fullgöra vad enligt första stycket åliggerdelägare. För kostnaderna med anledning härav äger kommunen erhålla ersällningav boel. 1975/76:50 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om bouppteckning Om bouppteckning och dödsboan- 1§ Bouppteckning skall förrättas sist efterdödsfallet, såframt ej på ansökan inom samma lid rätten med hänsyn till boetsbeskaffenhet eller av annan särskild orsak föriänger liden. Om dödsboanmälan och undanlag på grund av sådan anmälanfrån skyldigheten an. förrätta bouppteckning föreskrives i 8 a §. Förslå den dödes tillgångar eller, när han efterlämnarmake, tillgångarna jämte hans andel I makens gifio-rätisgods icke lill annalän begravningskostnader och andra utgifter med anledning av dödsfallet ochomfatta tillgångarna ei föst egendom eller tomträtt, behöver bouppteckning ickeförrättas, om dödsboanmälan göres lill rätten av socialnämnden. Dödsboanmälan skall vara skriftlig och upplaga den dödesfullständiga namn. personnummer, hemvist, bostadsadress och dödsdag samtintyg, utvisande all beträffande tillgångarna föreligger fäll som avses iförsta stycket. I anmälan skola även angivas namn och bostadsadresser belräftandedöds-boddägare. om uppgifier därom kunna inhämtas utan avsevärd tidsuldräkt.Dödsboanmälan borgaras efter dödsfallet. Den skall föiyarashos rätten. Åven om dödsboanmälan gjorts. skall bouppteckningförrättas, om del begäres av dödsboddägare eller annan vars räll kan bero däravoch denne ställer säkerhet fÖr boupptecknings- kostnaden eller om ny lillgång yppas och del därför ej längre.föreligger sådant fäll som avses i första stycket. Bouppteckningskall.förlänas sist efter det all begäran därom gjordes ochsäkerhet ställdes eller den nya tillgången yppades. Om förlängning av tiden Jörboupptecknings förräiiande äger 1 § första slyckel motsvarande tillämpning. Det åligger rätten alt tillse, att bouppteckning inom laga tid förrättats och ingivits. Finnes det vara försummat, äger rätten vid vite förelägga eller, där bouppteckning ej skett, förordna någon att föranstalta därom. Sådant förordnande utgör ej hinder alt vara god man vid förrättningen. Detåligger rätten att tillse atl bouppteckning, när sådan erfordras. inom laga tidförrättats och ingivits. Finnes det vara försummat äger rätten vid viteförelägga eller, där bouppteckning ej skett, förordna någon attföranstalta därom. Sådant förordnande utgör ej hinder att vara god man vidförrättningen. Registrering av bouppteckning må ej äga rum, där vid bouppteckningen finnesej hava så förfarits som i detta kapitel sägs. bristfällig,äger rätten med föreläggande av vite utsätta lid inom vilken Den som är pliktig alt lämna uppgift till bouppteckning må vidvite hållas Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller dock fortfarandei fråga om dödsfall som har inträffat före ikraftträdandet. 1975/76:50 5 Lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom föreskrives att 45 § lagen (1941:416) omarvsskatt och gåvoskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse 45 s Deklaration skall av den, som är skattskyldig,avgivas A) angående förvärv av arvs- eller testamentslott, närlotten utgöres av 1) egendom idödsbo efter svensk medborgare i fall, då denne vid sin död ej hade hemvist iriket och skyldighet ej inträtt att efter honom här förrätta bouppteckningenligt svensk lag; 2) egendom idödsbo efter utlänning, som vid sin död ej hade hemvist i rikel; 3) äganderätteller rättighet, vilken jämlikt 6-9 SS beskattas senare än vid arvlåtarens (lestators)död, dock icke där fråga är om förvärv efter den som på livstid innehaftegendom med i 8 § första stycket avsedd rätt; 4) egendom idödsbo, som avträtts till konkurs, i fall där arvsskatt skall beräknas medtillämpning av 33 S I mom.; B) angående förvärv, som vid.för- B) angående förvärv, som illlfällit säkringsiagares död lilllällii förmån- förmånsiagare vid försäkringstagares slagare, vilken icke tillika är arvinge död; är förmånstagaren tillika amnge eller teslamentstagare; eller lestamentstagare.skall han dock avgiva deklaraiion endast om dödsboanmälan enligl 20 kap.8 a if gjorts och bouppteckning därför cj .förrättats. C) angående sådan i 32 § a), b), c), e) och f) samt i33 § 2 mom. angiven omständighet, som föranleder efterbeskaltning, dock ej där i fall som avses i 32 !j a) testamente, varom kännedom erhållits, blivit bevakat; D) angående förvärv genom gåva eller annat jämlikt 37 §därmed i be skattningshänseende likställt fång. Skall enligt vad nu stadgas deklaration avgivas angåendelott i dödsbo efter den som vid sin död ej hade hemvist i riket och är den förlotten skattskyldige ej bosall inom rikel, åligger det den som omhänderhar dödsboetsegendom atl i den skaltskyldiges ställe avgiva deklaration. Denna lag träder i kraft . .Äldrebestämmelser gäller fortfarande när försäkringstagares död har inträffat föreikraftträdandet. Senasie lydelse av lagens rubrik 1974:857. Närvarande:statsministern , ordförande, statsråden , , ,, , , , , , , ,, Lagrådsremissmed förslag till lag om ändring i , m. m. 1en inom utarbetad promemoria (Ds Ju 1975:6) har lagtsfram förslag om vissa ändringar i (ÄB) m. m. Förslaget innebär enuppmjukning av den undantagslösa skyldigheten atl förrätta bouppteckning efteravliden person. Promemorians lagförslag bör fogas till regeringsprotokollet idetta ärende som bilaga 1. Yttrandenöver promemorian har efter remiss avgetts av hovrätten för ,, , , ,domstolsväsendets organisationsnämnd (), , kammarkollegiet,, , , statenspersonalpensionsverk, bankinspektionen, försäkringsinspektionen, ,i , socialutredningen, familjelagssakkunniga. , , , , , Sverigesadvokatsamfund. har bifogat yttranden avlandsarkiven i och . Post- och har förklarat attden ansluter sig till innehållet i Svenska bankföreningens yttrande. Bestämmelserombouppteckning finns i 20 kap. ÄB. Med bouppteckning avses såväl bouppleckningshandlingen(ibland kallad bouppteckningsinstrument) som den förrättning vilken äger rumför handlingens upprättande. Bouppteckning skall upprättas efter varje personsom dör. Bouppteckningen skall förrättas sist efter dödsfallet ochbouppteckningshandlingen skall inom efter upprättandet ges in förregistrering till den tingsrätt där den döde skulle ha svarat i tvistemål (1och 8 SS). Prop.1975/76:50 7 uppteckningenskall förrättas av två kunniga och trovärdiga gode män. Del ankommer pådödsbodelägare, som har den dödes egendom i sin vård, eller också påboutredningsman eller testamentsexekutör att bestämma tid och ort förförrättningen samt att utse de gode männen. Tas egendom inte om hand avdelägare, boutredningsman eller testamentsexekutör kommer del an på annan somenligt 18 kap. 2 S ÄB har egendomen i sin vård -t. ex. husfolk, husvärd,polismyndighet eller av domstol särskilt förordnad god man - atl föranstalta ombouppteckning (20 kap. 2 S). Efteriämnar den döde egendom på flera orter hardelägarna möjlighet att låta förrätta särskild bouppteckning på varje ort. 1 enav bouppteckningarna skall då tas in en sammanfattning av boets tillgångar ochskulder (7 S). Det åligger rätten att se till att bouppteckning inom laga tidhar förrättats och getts in. För att framtvinga bouppteckningspliktensfullgörande kan rätten förelägga vite eller, där bouppteckning inte skett,förordna någon att föranstalta därom (9 S). Om det föranleds av boetsbeskaffenhet eller annan särskild orsak kan rätten på ansökan som inkommer föreförrättningsfristens utgång föriänga denna (1S). Tillbouppteckningsförrätlningen skall kallas samtliga dödsbodelägare.Efterlevande make skall kallas även om maken inle är delägare. Sekundosuccessorsom i egenskap av arvinge eller universell lestamentstagare skall tillträda sinlott försl sedan annan arvinge eller lestamentstagare har avlidit skalllikaledes kallas till bouppteckningen (2 S). 1bouppteckningen anges dagen för förrättningen, den dödes fullständiga namn,yrke och hemvist samt dödsdagen. 1 regel anges även födelsedatum ellerpersonnummer. Vidare anges namn och hemvist för alla dem som skolat kallas tillförrättningen. För den som inle är myndig eller av annan orsak är ur stånd attbevaka sin rätt lämnas uppgift om förmyndare eller god man. Det skall också avbouppteckningen framgå vilka som har närvarit vid förrättningen (3 S). Ibouppteckningen antecknas den dödes tillgångar och skulder (4 S). Tillgångarnatas upp med angivande av värdet enligt bestärnmelser i lagen (1941:416) omarvsskatt och gåvoskatt (AGL). Huvudregeln vid värdering av fast egendomansluter till taxeringsvärdet året före dödsfallet och av lös egendom till detvärde som egendomen kan antas ha vid en försäljning som föranleds av boetsavveckling. Vid framräkningen av boets behållning medges avdrag för ävenbegravnings-och bouppteckningskostnader eftersom dessa skuldposter är direkt hänföriigatill dödsfallet. Annars blir tidpunkten för dödsfallet avgörande för vad somskall antecknas. Var den döde gift, redovisas i normalfallet också den efterievandemakens tillgångar och skulder. Det anges om egendom utgör giftorättsgods ellerenskild egendom. Egendomens art får betydelse för egendomens förvaltning,utredning av makarnas skuldförhållanden samt bodelningen mellan efterievandemake och dödsboet. döde efterlämnat testamente eller, om han var gift, äktenskapsförordangående förmögenhetsordningen, skall det tas in i bouppteckningen 1975/76:50 8 elleri bestyrkt avskrift fogas till denna såsom bilaga. Finns efter den döde livförsäkring,till vilken förmånstagare inle är insatt, skall försäkringsbeloppet las uppbland dödsboets tillgångar. Beiräffande livförsäkring till vilken förmånstagarear insatt gäller att bouppteckningen skall innehålla uppgift om försäkringentrots att den inte ingår i kvarlåtenskapen. På begäran av dödsbodelägare skallvidare i bouppteckning las upp vissa arvsförskolt och gåvor som kan inverka påarvslotternas storiek (20 kap. 5 S ÄB). I bouppteckningen lämnas också ensärskild försäkran beträffande vissa gåvoförvärv som behandlas i 19 S AGL. Uppgifternatill bouppteckningen lämnas av den som är bäst förtrogen med boet. Bouppgivarenförsäkrar skriftligen under edlig förpliktelse att lämnade uppgifter är riktigaoch att inte något har utelämnats. De gode männen tecknar bevis påbouppteckningshandlingen alt allt har blivit rätteligen antecknat ochtillgångarna efter bästa förstånd värderade (20 kap. 6 S ÄB). Skyldighetenatt förrätta bouppteckning omfattar även en plikt atl i förekommande fall göratillägg eller rättelse. Yppas efter boupptecknings förrättande ny tillgångeller gäld eller annan felaktighet i bouppteckningen, skall nämligen inom enmånad göras s. k. lilläggsbouppteckning som innefattar erforderiigt tilläggeller rättelse (10 S). Närbouppteckning getts in till tingsrätten, skall denna registrera bouppteckningen.Före registreringen sker en granskning som i första hand går ul på altkontrollera att bouppteckning har förrättats och boets tillgångar och skulderredovisats i enlighet med föreskrifterna i ÄB och AGL. Syftet med granskningenär att varje bouppteckning i angivna hänseenden skall vara komplett. Attbouppteckningen är fullständig utgör en väsentlig förutsättning för att denskall kunna användas som underiag vid bodelning och arvskifte. Det offentligrättsiigamomentet gör registrerad bouppteckning till även en användbarlegitimationshandling med vars hjälp dödsboföreträdare underavvecklingsperioden på ett enkelt sätt kan styrka sin behörighet inför myndigheler,banker, m. fl. En särskild föreskrift om boupptecknings legitimerande verkanfinns i 18 kap. 4 S ÄB. Avtal som tredje man i god tro har ingått med dem somenligt bouppteckningen är dödsbodelägare är giltigt, även om annan delägarefinns. Registrerad bouppteckning har betydelse även vid handläggningen avvissa andra domstolsärenden, t. ex. inskrivningsärenden och förmynderskapsärenden.Vid transaktioner med dödsbos fasta egendom styrks sålunda i regelundertecknarnas behörighet med bouppteckning. Omingiven bouppteckning skulle befinnas bristfällig, lår rätlen med föreläggandeav vite bestämma tid inom vilken bristen skall avhjälpas. Skulle kompletteringav bouppteckning hindras av att någon som är skyldig att lämna uppgift tilldenna inte gör det, kan han få vitesföreläggande. Det åligger varje delägareoch även efterievande make som inte är delägare att på anmaning lämna uppgiftertill bouppteckningen (20 kap. 6 och 9 SS ÄB). Prop.1975/76:50 9 Vidinregistrering av bouppteckning eller tilläggsbouppteckning skall tingsrättenäven fastställa den skatt som skall betalas till staten enligt AGL. Bouppteckningenblir därigenom vanligaste beskatlningshandling vid arvsbeskattningen. Erinrasbör i det sammanhanget om beslämmelserna i 19 S AGL. Enligt huvudregeln i dennaparagraf skall arvs- eller testamentslott vid skattens beräkning läggas sammanmed skattepliktig gåva som arvingen eller testamentslagaren lått av den avlidneinom en tidsperiod av före dödsfallet. 1vissa fall fastställs arvsskatt på grundval av deklaration. Bestämmelser omsådan deklaration finns i 45 S AGL. Av särskilt intresse i det sammanhanget äralt arvinge eller lestamentstagare inte är deklarationsskyldig beträffandeförvärv som vid försäkringstagares död tillfallit honom som förmånstagare. Detlasammanhänger med att bouppteckningen som angetts redovisar sådanaförvärv. Innanbouppteckning kan komma till stånd måste den dödes egendom omhändertas, om deninte redan står under vård av förmyndare, syssloman eller annan. Egendomen tasom hand av dödsbodelägare som sammanbodde med den döde eller som eljest kan tavård om egendomen. Motsvarande skyldighet åvilar efterievande make som ej ärdödsbodelägare. Den som lar hand om egendomen har vissa andra skyldigheter. Hanskall sålunda underrätta övriga delägare om dödsfallet och, om del behövs godman för delägare, göra anmälan därom hos rätten. Tas den dödes egendom inte omhand av någon som angetts, åligger det husfolk, husvärd eller annan som ärnärmast därtill att göra det saml alt tillkalla delägare eller göra anmälan hosrätten om dödsfallet. När det behövs är även polismyndigheten skyldig att vidtadessa åtgärder. Har anmälan om dödsfallet gjorts hos rätten, skall denna vidbehov förordna god man att fullgöra vad som åligger delägare (18 kap. 2S ÄB). 121 kap. ÄB finns regler om den dödes gäld. Grundläggande är regeln att dödsbodelägarnasvarar för den dödes skulder i den mån dessa var kända för dem vidbouppteckningen. Genom att sist efter bouppteckningen ansöka attdödsboets egendom avträds till förvaltning av boutredningsman eller tillkonkurs har delägarna möjlighet att undgå gäldsansvaret. Blir skuld känd förstefter bouppteckningen, börjar en ny månadsfrist löpa under vilken delägarna kanansöka om egendomens avträdande (1 S). Delägaresom har boet i sin vård skall svara för den dödes alla skulder, om han försittertiden för boupptecknings förrättande (14 S). Efterlämnarden döde bara egendom som enligt utsökningslagen inte hade kunnat tas i mät hoshonom äger reglerna om personligt gäldsansvar inle tillämpning (19 S). Prop.1975/76:50 10 Fråganhuruvida bouppteckning är ofrånkomlig, när boets egendom är ringa, var på talredan år 1932 i lagberedningens förslag till lag om bo-utredning och arvskifte.Beredningen konstaterade att det vid åtskilliga underrätter hade utbildat sigen praxis att efterge kravet på bouppteckning, när enligt tillgängligauppgifter tillgångarna var så obetydliga att de inte förslog till annat änbegravningskostnaderna och andra utgifter i anledning av dödsfallet.Lagberedningen ansåg inte att en sådan ordning kunde accepteras. Enligtberedningens mening hörde det till god ordning att, också när varken gäld ellertillgångar fanns, genom bouppteckning slå fast vilka som var dödsbodelägaresamt att lämna övriga uppgifter som skulle förekomma i bouppteckningen. Ny gäldliksom nya tillgångar kunde nämligen sedermera yppa sig och då var det tillnytta all redan i samband med dödsfallet ha fått dessa uppgifter fastslagna.Beredningen ansåg också alt i mångadilhörande fall en bouppteckningsförrättningvar nödvändig för vinnande av klarhet angående boets verkliga ställning.Lagberedningens ställningstagande ledde lill att den ovillkoriiga bouppteckningspliklenslogs fasl. Fråganom en uppmjukning av bouppteckningsskyldigheten har sedermera aktualiseratsvid åtskilliga tillfällen. Det skedde under arbetet på den nya (SOU1954:6 s. 122). Man tänkte därvid särskilt på det fallet att den avlidne var enmedellös, på ålderdomshem avliden person eller att han varken efterlämnatnämnvärda tillgångar eller haft skulder utöver skuld till hemkommunen föråtnjuten socialvård. I sådana situationer ansågs bouppteckningen praktiskttaget sakna funktion. Härtill kom att släktutredningen efter den döde intesällan erbjöd stora svårigheter. Årvdabalks-sakkunniga fann emellertid, liksomtidigare lagberedningen, att den obligatoriska bouppleckningspliktenbordebehållas. fall närdenavlidnes egendom inte togs om hand av dödsbodelägareansågs del ofta vara naturligt att uppgifterna att föranstalta ombouppteckning ankom på en socialvårdstjänsteman. Var det uppenbart att denavlidnes tillgångar var obetydliga och skulden för åtnjuten socialvård i varjefall uppgick till väsentligt högre belopp, kundedet inte vara rimligt alt alltför slor möda lades ned på att efterforska dödsbodelägarnas adresser. Var detomöjligt alt utan omgång få reda på vissa delägares adress, kunde antecknas atthan vistades på okänd orl. Någon kallelse behövde då inte ske och inle hellernågon arvskungörelse eftersom den bortovarande i realiteten inte hade något arvatt få. Stockholmsrådhusrätt föreslog en utredning om befrielse från bouppteckningsplikten,när tillgångarna var ringa (SvJT 1959 s. 627). En förenkling borde i vart fallkunna tillåtas när tillgångarna var så ringa att de inte förslog tillbegravningskostnaderna och andra utgifter i anledning av dödsfallet. Bouppteckningspliktenhar behandlats av , 1963, 1964, 1966, 1967, 1971, 1972 och1974. 1975/76:50 11 Vid1961 års riksdag väcktes sålunda motioner (1:497 och 11:577) om uppmjukning avbouppteckningsskyldigheten. Efter remissbehandling anförde första lagutskottet (ILU1961:21) bl. a. att de svårigheter som angetts vara förenade medbouppteckningsplikten inte syntes påkalla en ändrad ståndpunkt. Beaktas måsteatt bouppteckningen var av grundläggande betydelse för alla som hade intressenatt bevaka i dödsboet. Utskottet hemställde därför i sitt av godkändautlåtande att motionen inte skulle föranleda någon åtgärd. Även vid riksdagväcktes motioner i ämnet (1:31 och 11:37). Första lagutskottet hemställde isitt av godkända utlåtande (ILU 1963:6) att motionerna inte måtteföranleda någon åtgärd. I utlåtandet erinrade utskottet om deöverväganden som tidigare gjorts i frågan samt tillade att det av motionärernaifrågasatta förfarandet i många fall ej torde komma atl medföra någon egentligförenkling. Den utredning som i allt fall måsle göras för alt domstolen skullekunna bedöma, huruvida bouppteckning skulle upprättas eller ej, kunde nämligenenligt utskottet förutsättas få sådan omfattning, att den ej skulle väsentligenskilja sig från den utredning som verkställdes när det var fråga om attförrätta bouppteckning efter avliden som saknade tillgångar. Isin till avgivna ämbeisberättelse anförde justitieombudsmannen(JO) att det vid inspektioner hade iakttagits att på en del domstolarbouppteckning ej infordrades när barn hade avlidit och man kunde anta attbarnet ej hade ägt några eller i varje fall helt obetydliga tillgångar. JOansåg för sin del att undantag från bouppteckningsplikten inte kunde medges. Medanledning av motioner vid riksdag (1:140 och 11:187) samt vid (11:30) uttalade första lagutskottet i sina av godkändautlåtanden (ILU 1966:5 och ILU 1967:17) att utskottet ej funnit anledning attfrångå sin tidigare uppfattning i frågan samt hemställde att motionerna ejmåtte föranleda någon åtgärd. Fråganbehandlades på nytt vid riksdag (motion 1971:56). Lagutskottetsmajoritet fann i betänkandet LU 1971:3 att det inte inträffat någon omständighet,som kunde ge anledning att frångå den av tidigare intagnaståndpunkten, samt hemställde att motionen inte måtte föranleda någonriksdagens åtgärd. Utskottets minoritet (4 ledamöter) ansåg att riksdagenborde i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om utredning rörande viss uppmjukningav bouppteckningspliklen. Utskottsmajoritetens förslag godkändes av . Ar1972 övervägdes frågan av i anledning av motionen 1972:16. Lagutskottetbeslöt därvid inhämta utlåtanden över motionen. Meningarna hosremissinstanserna var delade med någon övervikt i antalet för dem somtillstyrkte utredning. Utskottet ansåg för sin del i betänkandet LU 1972:21 altdet inte var uteslutet att man i fråga om avlidna spädbarn i flertalet fallskulle kunna tillämpa ett enklare förfarande än bouppteckning. 1975/76:50 12 Äveni andra fall syntes en förenkling vara möjlig, t. ex. när den avlidne var heltmedellös eller utlänning som efteriämnade bara obetydliga tillgångar ochsaknade släktingar i . En uppmjukning av bouppteckningsplikten skulleemellertid medföra bara begränsade lättnader för dem som var skyldiga att ta initiativtill bouppteckning. Inte heller de möjliga rationaliseringsvinsterna förtingsrätterna skulle innebära någon nämnvärd fördel. majoritet,vars förslag bifölls av , fann det därför inle påkallat atl begära ensärskild utredning. Utskottets minoritet (7 ledamöter) hemställde om enöversyn av bouppteckningsplikten. len motion (1974:973) tillZ?/-/Ja//fcyag hemställdes på nytt att skulle begära Översynav bestämmelserna om bouppteckningsplikten. Bärande skäl för upprättande avbouppteckning ansågs inte föreligga i de fall då den avlidne var medellös elleri det närmaste medellös och utan kända arvingar eller då den avlidne varit barnutan efterlämnade tillgångar.