prop · FZ0318 · 1975-12-31 00:00:00 — Redan möjligheten till politisk utvisning avutlänning här i landet kan emellertid antas ibland uppfattas som ett latent hotav de utlänningar som vistas i vårt land. En förutsättning för att bestämmelsenskall behållas bör därför vara, att det kan fastslås att den alltjämt fyllerett behov. Jag vill till en börjanerinra om att utlänning enligt svensk rätt inte har någon ovillkorlig rätt attvistas här i landet. Utlänning som vistas här i riket åtnjuter å andra sidan ipraktiken bl. a. yttrandefrihet samt förenings- och församlingsfrihet i sammamån som en svensk medborgare. Utlänning har i princip samma rätt atl varapolitiskt verksam som svensk medborgare. Gör sig utlänningen därvid skyldig flllbrottslig handling kan han straffas och under vissa förutsättningar förvisas. Fömtsättningarnaför tillämpningen av 34 § har i viss mån ändrats genom tillkomsten av terrorisflagen.Av motiven till motsvarande bestämmelse i 1914 ärs UtlL framgår att pohtiskutvisning kan tillgripas bl. a. i fall där allmän ordning och säkerhet hotas.De fall som åsyftas torde emellertid i stor utsträckning vara just sådana falldär terroristlagen nu är tillämplig. Enligt motiven till terroristlagen skalli de angivna fallen den lagen i första hand flllämpas. Ipromemorian framhålls att terroristlagen inte läcker alla de fall på vilka 34 §UtlL är tillämplig. Viktigast anges i delta hänseende vara att terrorisflageninte tar sikte på fall av hot mol rikets säkerhet. Det framhålls att behovet aven möjlighet för regeringen att tillgripa politisk utvisning därför kvarstår.Bestämmelserna anges kunna särskilt i tider av skärpta förhållanden visa signödvändiga. Det framhålls vidare att bestämmelserna om politisk utvisninghittills har använts mycket restriktivt och att någon fara för ändring i dethänseendet inte kan anses föreligga. Jagdelar uppfattningen alt 34 § UtlL inte bör upphävas. Prop.1975/76:18 157 alltsåbör finnas kvar, återstår frågan om dess lydelse bör ändras. Utvisning enligt34 § UflL får som nämnts tillgripas när det påkallas av hänsyn tiil riketssäkerhet eller annars i statens intresse. Det förstnämnda rekvisilet är det isak viktigaste. Det torde även vara tillräckligt preciserat för att tillgodosekraven i den nya regeringsformen (RF). Annorlunda förhåller det sig med detandra rekvisilet. Enligt sin lydelse kan det ges en förhållandevis vidtillämpning, särskilt som något väsentlighetskrav inte uppställts. Även om enviss uppstramning kan åstadkommas, torde det enligt min mening knappast varamöjligt att ge rekvisilet en sådan utfornming, att det med tillräcklignoggrannhet ger vid handen i vilka situationer utvisning fär ske. Motden nu angivna bakgrunden finns skäl överväga att låta den ifrågavarande ufvisningsgrundenutgå. Detta har också föreslagils i departementspromemorian. I denna anförs atlde fall som inle täcks av terrorisllagen och inte heller rör rikets säkerhetkan antas vara så sällsynta, all något egentligt behov under nuvarandeförhållanden inte föreligger av en möjlighet till politisk utvisning. Remissinstansemahar allmänt tUlslyrkt en begränsning av möjligheterna till poliflsk utvisning.Flertalet av dem har anslutit sig tUl förslaget att behålla endast rekvisilet"statens säkerhet". Några remissinstanser har emellertid föreslagiten mindre ingripande ändring, innebärande att rekvisilet "eljest i statensintresse" bibehåUs men stramas upp. Som skäl åberopas alt behov föreliggeratt kunna utvisa utlänning som, utan att begå brottslig handling, bedrivitverksamhet som direkt tar sikte på att påverka de politiska förhållandena iandra länder och som är ägnad atl skada vårt lands förhåUande lill dessaländer. Somjag förut har nämnt tiUgodoser terroristlagstiftningen i stor utsträckningbehovet alt kunna utvisa utlänning när det påkaUas av hänsyn tUl allmänordning och säkerhet. Genom den lagstiftningen tillgodoses i allmänhet ocksåvåra förpliktelser enligt resolution om otillåteninblandning i staters inre angelägenheter etc. och förklaring omterritoriell asyl, vUka anger bl. a. att medlemsstat inle får tolerera att fråndess område bedrivs exempelvis terroristisk verksamhet som syftar lill att medvåld störta regimen i annan stat resp. verksamhet som strider mot Förentanationemas syften och grundsatser. Jagdelar uppfattningen i promemorian att de fall som inle täcks av terroristlagstiflningenoch som inte heller rör rikets säkerhet är sällsynta. Jag vill också erinra omatt utvisning enligt 34 § UtiL inte förekommit under i vart fall de senastetvä decennierna. Något uttalat behov av en andra utvisningsgmnd, som f. ö.skulle behöva ges en generell utformning, anser jag mot denna bakgrund intefinnas under nuvarande förhållanden. Jag föreslår därför att den andra av debåda utvisningsgrunderna i 34 § UtlL utgår. Prop.1975/76:18 158 8.9.5Regeringens räll att meddela föreskrifter och villkor enligt terroristlagenoch utlänningslagen Somjag har framhålUt har regeringen enligt 34 § UtlL möjlighet att somalternativ lill avlägsnande föreskriva särskilda inskränkningar och villkorför utlänningens vistelse här i riket. Bestämmelser angående föreskrifter ominskränkningar och villkor för utlänning finns även i 8, 9, 16, 16 a och 51 §§ UtlLsamt i 9 § terrorisflagen. De nämnda bestämmelserna i avser visering, uppehåUstiUstånd,arbets- eller anställningstillstånd resp. upphävande av avlägsnandebeslut (återbrytning).I 9 § terroristlagen anges att regeringen, när utlänning har avvisats ellerutvisats enligt terroristlagen men beslutet inte skall verkställas, fårmeddela föreskrifter om inskränkningar och villkor för sådan utlänningsvistelse i riket. I promemorian lämnasförslag till ändring av bestämmelsema om rält alt meddela föreskrifter isamband med uppehållstillstånd (9 § UtlL), poUlisk utvisning (34 §), återbrytning(51 §) samt i fall som avses i 9 § terrorisllagen. Det framhålls alt det avolika skäl är önskvärt alt lagtexten ger en precisering av vad de föreskriftersom meddelas skall kunna innehålla. Ett förtydligande sägs lättast kunnaåstadkommas genom en begränsning av rätten att ge föreskrifter till att låtadessa gälla i huvudsak endast vistelseort och anmälningsskyldighet. Begränsningensägs ha den fördelen, utöver att den medger viss precisering, alt man därigenommarkerar att inga inskränkningar får göras i här vistande utlänningars andligafri- och rättigheter. Man pekar på att de utfärdade föreskrifterna inlevid något tillfälle torde ha avsett annat än vistelseort, bostad, arbetsplatseller anmälningsskyldighet, även om nuvarande bestämmelser teoretiskt har gjortdet möjligt att förbjuda exempelvis politisk verksamhet. Något behov avföreskrifter av annat slag än vad som kommit flll användning tordeenligt promemorian inle heller finnas i fortsättningen. I den mån fråga är ombrottslig verksamhet finns möjUgheter flll ingripande i annan ordning. Motdenna bakgrund föreslås att regeringens rätt att meddela föreskrifter i nuifrågavarande fall uttryckligen begränsas flll vad som redan är gällandepraxis. Förslagethar tillstyrkts av en enhällig remissopinion. Jag anser för min delförslaget vara välmoflverat, I de berörda paragraferna, av vilka 9 §terroristlagen i det remitterade förslaget motsvaras av 51 § Iredje och femte siyckena,bör således anges, atl regeringen får meddela inskränkningar och villkor ifråga om utlänningens vistelseort, byte av bostad och arbetsanslällning samtanmälningsskyldighet. Skulle undantagsvis föreskrift ang. vistelseort meddelasi samband med uppehållstillstånd, bör det liksom hittiUs inte gälla mindre delän kommun. Prop.1975/76:18 159 8.9.6De särskilda tvångsmedelsbestämmelserna i terroristlagen Utlänning,beträffande vilken regeringen har förordnat att ett enligt terroristlagenmeddelat avvisnings- eller utvisningsbeslut t. v. inle får verkställas, skallenligt 9 § första stycket under sin vistelse i riket kunna bli föremål for visskontroll och övervakning. Detsamma skall enligt 9 § andra stycket gäUa omenligt UflL har meddelats etl inte verkställbart beslut om avlägsnande ochregeringen har funnit att beträffande utlänningen föreligger sådanaomständigheter som anges i 1 § första stycket terroristlagen. Kontrollen ochövervakningen innebär dels att regeringen skall kunna meddela sådan uflänningsådana särskilda föreskrifter om inskränkningar och vUlkor för hans vistelse iriket som jag berört och dels att uflänningen under vissa förutsättningarskall kunna bli föremål för vissa i 1013 §§ angivna tvångsåtgärder ispaningssyfte. Omdet bedöms vara av betydelse för alt få veta om terroristorgani-saflon eller-grupp planlägger eller förbereder åtgärd som utgör hot mot allmän ordning ochsäkerhet, får utlänning som avses i 9 §, efter beslut av polismyndighet,underkastas husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning. Av sådanutlänning får också tas fingeravtryck och fotografi (10 §). För samma ändamålkan polismyndighet, om synnerliga skäl förehgger, få tillstånd tilltelefonavlyssning och till att undersöka, öppna eller granska bl. a. post- eUertelegrafförsändelse, brev, annan sluten handling eller paket som har ställtstill eller avsänts från utlänningen och som påträffas vid husrannsakan, kroppsvisitationeller kroppsbesiktning eller som finns hos post-, telegraf-, järnvägs- ellerannan befordringsanstalt (11 §). Tillstånd tiU sädan åtgärd lämnas avStockholms tingsrätt. Under de som terrorisllagen har gällt, harmöjligheterna att tillgripa särskilda tvångsåtgärder i spaningssyfte tagits ibruk endast . I promemorian anförs att terrorisllagensbestämmelser om särskilda tvångsåtgärder i spaningssyfte avviker frånbestämmelserna i , lagen (1952: 98) med särskUda bestämmelser om tvångsmedeli vissa brottmål och lagen (1969: 36) om telefonavlyssning vid förundersökningang. grovt narkotikabrott m. m. i framför allt det hänseendet, att tvångsmedlenfår liUgripas trots att konkret misstanke om brott inle föreligger. Bortsettfrån de begränsningar som hänför sig till terroristlagens tillämpningsområderäcker det i princip för tillämpningen av dessa tvångsmedel alt det bedöms varaav betydelse att tillgripa sådant medel för att utröna om åtgärd som utgör hotmot allmän ordning och säkerhet planeras eller förbereds. Tvångsåtgärderna haralltså karaktär av spaningsåtgärder. Även om åtgärdema sålunda endast fårriktas mot utlänning som utvisats eller avvisats enligt terroristlagen och ivissa fall utlänning som avvisats, förpassats, förvisats eller utvisats enligt Prop.1975/76:18 160 UflLutan att beslutet har kunnat verkställas, innefattar bestämmelserna enligtpromemorian otvivelaktigt långtgående ingrepp i enskUds personligaförhållanden. Del föreslås i promemorian att bestämmelsema upphävs i sambandmed en integrering av terroristlagsflftningen i UtlL. Flertalet remissinstanserhar tillstyrkt förslaget. Några har föreslagit att bestämmelserna skall finnaskvar. Möjligheten till telefonavlyssning bör sålunda enligt hovrätten förVästra och utredningen (Ju 1974: 08) om telefonavlyssning behållastills vidare i avvaktan på utredningens förslag. I detta kommer utredningen atlta ställning även tiU den särskilda lelefonavlyssningsbestämmelsen iterroristlagen. JK förutsätter för sin del all bestämmelsen omtelefonavlyssning behålls. RPS framhåller atl beslämmelserna om tvångsmedlenhar större betydelse än den begränsade tillämpningen ger vid handen ochförordar att de behålls i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår inomutredningen om telefonavlyssning. Viden inarbetning av lerroristiagstiftningen i UflL finns anledning att på nyttöverväga om del finns anledning att ha kvar de särskUda tvångsåtgärderna enligtterroristlagen eUer om de, i enlighet med det av flertalet remissinstansertillstyrkta förslaget i promemorian, nu bör upphävas. Emellertid bör enligt minmening särskilt beaktas, att den särskilda uiredningen om telefonavlyssning,som kan väntas lämna sill betänkande, även behandlar tdefonanlyssnings-bestämmdseni terrorisflagen. Mol den bakgrunden anser jag det lämpligast alt i avvaktanpå utredningens kommande förslag behåUa de tvångsmeddsbeslämmelser som finnsi terrorisflagen. Jaganser dock inte att beslämmelserna bör tas in i UtlL, utan samlas i en särskUdlag, som med hänsyn till de omständigheter som föreligger bör görastidsbegränsad. Den särskilda lagen bör gälla flll utgången av . Terrorisllagenär som jag förut nämnt fldsbegränsad. Det ankommer på regeringen att hosriksdagen begära förlängning av lagens giltighetstid, något som harskett vid tvä tillfällen. I departementspromemoriananförs att terroristlagens nuvarande utformning som en särskild, tidsbegränsadlag i hög grad tillgodoser intresset av parlamentarisk insyn i lagenstillämpning. Vid en integrering av terroristlagen i UtlL får emellertid sökasandra vägar för en sådan insyn och kontroll. En parlairientarisk kontroll kanenligt promemorian komma till stånd på olika vägar. Utgångspunkten vid enändring av gällande ordning föreslås vara att information till ellernågot riksdagsorgan skall ske årligeii och innehålla i huvudsak sädana upp- Prop.1975/76:18 161 giftersom nu redovisas i förlängningsproposition med den begränsning som följer avalt de särskilda tvångsåtgärderna avskaffas. I promemorian föresläs, efler endiskussion rörande olika framkomstvägar, att redovisningen varje är lämnas avregeringen i skrivelse till . Det innebär alt redovisningen börinnehålla uppgift om bl. a. de organisationer eller grupper på vUkaterroristbestämmelserna gjorts tilllämpliga, antalet personer som upptagits påden av RPS enligt 1 § terroristlagen upprättade förteckningen samt de åtgärdersom vidtagits med stöd av terroristbestämmelsema. Skrivelsen kommer enligt 4kap. 1 § RO att hänvisas till utskott för beredning. Med stöd av 3 kap. 11 § ROkan , om den anser lämpligt, föreskriva att motion får väckas medanledning av regeringens skrivelse, varvid samma bestämmelser gäller som förmotion i anslutning lill proposition. Förslaget stöds av enenhetlig remissopinion. Det innefattar också enligt min mening en ändamålsenligordning för insyn och kontroll över terroristlagstiftningens tiUämpning.Jag förordar därför att den i promemorian föreslagna ordningen tillämpasbeträffande de bestämmelser rörande terrorister som förs över till UtlL. Den föreslagnaordningen utgör givetvis inte något hinder mot att vederbörande utskott självtinhämtar information i olika avseenden frän exempelvis RPS eller . Liksomhittills förutsätts fortlöpande redovisning av ingripandena även ske för deparlamentariska ledamöterna i . Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslagtill 1. lag om ändring i utiänningslagen(1954: 193) 2. lag om ändring i lagen (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt företag att idka näring här i riket 3. lag om ändring i förordningen(1968: 564) om tiUfäUig handel 4. lag om ändring i lagen (1975:000) om tillfälUg handel 5. lag om tvångsåtgärder ispaningssyfte i vissa fall. Beträffandelagförslagen under 24 har samråd ägt rum med chefen för . Förslagenbör fogas till regeringsprotokollet som bilaga. 11 1975/76.1 saml. 1975/76:18 162 10.1Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen Deförslag som jag i det föregående har lagt fram medför omfatlande ändringar bl.a. i bestämmelserna i om skyddet för politiska flyktingar, besvärsrätlen,tvångsmedlen samt uppehålls- och bosältningstillstånd och i sanklionsbestämmelserna.De sakliga ändringarna föranleder vidare redaktionella ändringar i andrabestämmelser. Betydande ändringar föranleds vidare av överförandet till UtlL avterrorisllagens bestämmelser. I vissa fall föreslås sakliga ändringar i lerrorisllagstiflningen.Till övervägande del är det emeUertid fråga om en teknisk inarbetning. Godtasförslagen till ändringar i UtlL, föranleder det följdändringar i UtlK. Fråganhärom får tas upp i ett senare sammanhang. Dennaparagraf innehåller en principdeklaration om asylrätten. I första stycket angesatt politisk flykting inle ulan synnerliga skäl får vägras i riket omhan är i behov därav. Den har främst betydelse som en riktlinje frånstatsmakterna i fråga om beviljande av tillstånd för flykting att vistas här ilandet. Bestämmelsen skall ses i sammanhang med reglema i 53 och 54 §§ UtlL ompolitiskt verkställighetshinder. Dessa bestämmelser, som utgör det reellaskyddet för politiska flyktingar, har generell tillämpning på utlänningar ochär sålunda inle begränsade till alt avse enbart den som beviljats tillstånd attvistas här med stöd av 2 §, Somett tredje stycke har intagits en riktlinje för behandlingen av krigsvägrareoch vissa andra uflänningar än poliflska flyktingar. I fråga om dennaskyddsgrupps omfattning får jag hänvisa till vad jag har anfört i den allmännamotiveringen (8.2). Rällen till särbehandling är för denna grupp mindreutpräglad, vilket framgår av alt uttrycket "särskilda skäl" haranvänts i stället för "synnerliga skäl". För denna grupp har i 54 a §införts en särskild bestämmelse om hinder mot verkställighet i vissa fall. Dessaparagrafer innehåller nu bestämmelser om uppehållstUlstånd resp. bosätlningstillständ.Som framgår av vad jag tidigare anfört föreslår jag att bosätlningstUlständelersätts med ett tidsobegränsal uppehållstillstånd. Prop.1975/76:18 163 föreslagna 9 § anges de båda typerna av uppehållstillstånd. Liksom detnuvarande bosättningstillständet föreslås permanent uppehållstillstånd fååterkallas när bosättningen här har upphört. I 10 § första och andrastyckena finns bestämmelser om tidsbegränsat uppehållstillstånd, dvs. dennuvarande formen av uppehållstillstånd. I förhållande till gällande lydelseinnebär förslaget endast den sakliga ändringen, att innehållet i deföreskrifter som får meddelas begränsas till att avse byte av bostad och arbetsanslällningsamt anmälningsskyldighet. Jag får beträffande den ändringen hänvisa till vadjag har anfört (8.9.5). Tredje stycket innehållerbestämmelser om permanent uppehållstillstånd, vilka ansluter till gällanderegler ang. bosättningstUlstånd. Som jag har anfört i den allmänna motiveringen(8,7) bör permanent uppehållstillstånd i allmänhet meddelas redan efter eltår. De närmare fömtsättningarnaför tillslåndsgivningen finns nu i UtlK och i den av antagna prop.1968: 142. Även i fortsättningen bör de närmare författningsbestämmelserna tasin i av regeringen beslutad tillämpningsförordning. 11och 15 §§ 1 paragraferna har endast gjorts redaktionella ändringar, 19,20, 21 och 21 a §§ 18,19 och 20 §§ innehåller nu bestämmelser ang, i vilka fall avvisning får ske avutlänning. 21 § är upphävd, I förslaget har i fråga om19 § endast gjorts en redaktionell ändring, I 20 § har med vissa sakligaändringar införts awisningsbestämmelsen i 1 § terrorisllagen. 21 och 21 a §§ iförslaget innehåller de bestämmelser som finns i 20 § UtlL och 2 §terroristlagen. De ändringar som enligt 20§ företagits i terroristlagens avvisnings-bestämmdse innebär, som jag närmarehar utvecklat i den allmänna motiveringen (8.9,3), att ett personligt rekvisithar införts och alt begränsning av tiUämpningsområdet vidare har skett tillsådana organisationer eller gmpper som kan befaras utanför sitt hemlandanvända våld, hot eller tvång för politiska syften och därför kan befaras ocksåhär i riket bedriva sådan verksamhet. Begreppet"hemland" bör vid tillämpningen av bestämmelsen ges den innebörd somdet eljest har enligt UtlL, I 2 § i lagen anges visserligen inte närmare vadsom skall avses med utlänningens hemland, I praxis torde emellertid begreppetinnefatta såväl det land i vilket utlänning är medborgare som, närmedborgarskap saknas, där han haft sin vanliga vistelseort. 1975/76:18 164 Ändringeni tredje stycket har föranletts av RF, Regeringens beslut angående vilkaorganisationer eller grupper som skaU ligga tiU gmnd för RPS förteckning börkunna utfärdas i form av brev tUl RPS. De föreskrifter i övrigt som behövs kanutfärdas utan att detta särskilt anges i detta lagrum, 121 § första stycket har gjorts endast en redaktionell ändrmg i förhållandetill första stycket i nuvarande 20 §, I andra stycket har i förhållande tillnuvarande 2 § terrorisllagen gjorts endast den sakliga ändring som föranleds avatt bosättningstillstånden avskaffas. Den fördelning av beslutanderätten meUanpolismyndighet och regeringen som gäller i fråga om avvisning av terrorist iannat fall än då politiskt flyktingskap åberopas lämnas alltså oförändrad. Somen sista punkt i 21 § andra stycket har införts en bestämmelse om förhör,motsvarande den som finns i 14 § terroristlagen. Enligtnuvarande 20 § andra stycket UtlL gäller att poUsmyndighet skall underställaSIV awisningsärende, när utlänning åberopar politiskt flyktingskap. Detsammagäller bl, a. när polismyndigheten anser det tveksamt om avvisning skall ske.Motsvarande bestämmelse finns i förslaget i 21 a § första och andra styckena.Enligt förslaget skall underställning ske också i de fall då utlänning åberoparrisk att sändas till krigsskådeplats eller straffas för att han övergettkrigsskådeplats eller i övrigt vägrat fullgöra krigstjänstgöring. Detsammagäller när uflänningen p. g. a. de pohtiska förhållandena i hemlandet inle vUlåtervända dit. De föreslagna reglema utgör en konsekvens av ändringarna i 2 § UtlL.I nu berörda fall fordras utredning av sådant slag att besluten bör fattas avSIV. Ett ytterligare skäl är att man därigenom kan erhålla en enhetUg praxis. I 21a § tredje stycket har för motsvarande fall i fråga om utlänning som anses somterrorist föreskrivits, att ärendet skall hänskjutas tUl som med egetyttrande underställer regeringen ärendet. Förslaget innefattar i förhållandetill 5 § terroristlagen den ändringen, att regeringen beslutar inte endast närpolitiskt flyktingskap åberopas utan också i de övriga fall som anges i förstastycket. Somjag har framhållit i den aUmänna motiveringen (8.7) bör de rättsverkningar somnu följer med bosättningstillstånd i fortsättningen i allmänhet anknytas tUlett års innehav av permanent uppehållstillständ. Paragrafen har ändrats iöverensstämmelse härmed. Iparagrafens första stycke har som en ny punkt 5 införts en ny utvisningsgmndsom ersätter den i 3 § första punkten terroristlagen. 1975/76:18 165 Avhänvisningen tiU 20 § följer att tillämpningsområdet för utvisning inskränks iförhällande till vad som gäller på motsvarande sätt som i fråga omavvisning. Andra stycket har ändrats i redaktionellt hänseende. Dessutom hargjorts den ändring som föranleds av bosätl-ningstiUståndets avskaffande. Iparagrafen har sammanförts nu gällande bestämmelser om vilken myndighet som haratt meddela utvisningsbeslut enligt UtlL och 3 § terroristlagen. Ändringarna i2 § UtlL har därvid beaktats. Paragrafeninnehåller i sin nuvarande lydelse bestämmelser om handläggningen vid länsrättav utvisningsärende. Somett tredje stycke har tillfogats bestämmelsen i 14 § terrorist-lagen om förhöri ärende hos regeringen om utvisning av terrorist, Ifråga om denna paragraf, som innehåller bestämmelser om s. k. politiskutvisning, får jag hänvisa till vad jag har anfört (8,9,4 och 8.9,5). Idet föregående har jag föreslagit ändrade bestämmelser i fråga om förutsättningamaför användande av tvångsmedel i utlänningsärenden (8.5). Jag har därvid syftat tiUatt i möjlig mån uppnå en anpassning tiU vad som enligt RB gäller om personligatvångsmedel i brottmål. Den föreslagna ordningen har intagits i andra ochfjärde styckena i förevarande paragraf. I fråga om de närmare övervägandenafår jag hänvisa till vad jag har anfört. Jag vill emellertid här pekapå att inte skall höras när regeringen beslutar i fråga omförvarstagande. Enligt35 § UtlL i dess nuvarande lydelse kan myndighet som handlägger ärende omavvisning eller avlägsnande eller ärende om verkställighet av sådan åtgärdförordna, att vederbörande utlänning skall tas i förvar eller stäUas underuppsikt. Handläggs ärendet hos regeringen, kan förordnande meddelas avlänsstyrelse eller av . Handläggs ärendet av verket, kan förordnande ocksåmeddelas av länsstyrelse. Kan det skäligen befaras att utlänningen avviker fåråtgärden vidtas av polismyndighet. Bestämmelserna är enligt 7 § terroristlagenäven tillämpliga på terrorister.