prop · FY0320 · 1975-12-31 00:00:00 — Bonniersminskade sin titelmässiga andel av den skönlitterärautgivningen från till av den totala produktionen och är därmed intelängre det största skönlitterära förlaget. Denna plats har intagits av ettmassmarknadsförlag, B. . Under senare är har ett antal författarkooperativa förlagbildats, delvis i form av s. k. stencilförlag som utger enkelt utförda böckeroch strävar att gå förbi de vanliga distributionskanalerna. Utgivningen pådessa förlag har till viss del kompenserat minskningarna på de större förtagen. 4.1.3 Försäljning av böcker Enligt litteraturutredningens beräkningar såldes år 1972sammanlagt omkring 25 milj. böcker till allmänheten (läroböcker undantagna).Bokhandeln och Pressbyråns distributionsnät svarade vardera för något mer än 10 milj. exemplar och bokklubbarna för 4 milj. exemplar.De för enskilt bruk köpta böckerna motsvarade omkring en tredjedel av antaletbibliotekslån, men direkta jämförelser mellan lån och köp är givetvis svåraatt göra. Är 1970 passerade knappt en tredjedel avallmänlitteraturen motsvarande 136 milj. kr. ett grossistled vidförsäljningen. Tre grossister svarade vardera för en verksamhet motsvarande enförsäljning av ca 40 milj. : , AB Svenska pressbyrån ochBibliotekstjänst AB. är ett bokhandlarägt serviceföretag huvudsakligen abonnemangs- och B-bokhandeln. För den del avB-bokhandeln som anlitar Seelig sköter företaget all distribution. De störreförlagen sköter själva lagerhållning m. m. men Seelig förmedlar rekvisitionernafrån bokhandeln och svarar i regel för speditionen. De mindre och medelstoraförlagen har inte möjlighet att själva sköta distributionen till detaljhandeln,utan utnyttjar Seeligs tjänster. Seeligs centrallager omfattar ca 23 000 titlar vilketanses motsvara samtliga för en allmän publik aktuella böcker. Två gånger omåret utges fullständiga kataloger över detta lager. B-bokhandeln tar allabokleveranser därifrån, men lagret utnyttjas för kompletteringar av hela bokhandeln. Seelig driver också en upplysningstjänst för bokhandelnoch en s. k. Till kund-service, som innebär att icke lagerförda böcker kanbeställas i bokhandeln och sändas per post direkt till kunden. AB Svenska pressbyrån ägs av den svenska pressen och harsom huvuduppgift att förmedla tidningar och tidskrifter. Pressbyrån svarade år1970 värdemässigt endast för av den kommersiella bokförmedlingentill allmänheten. Genom att försäljningen helt domineras av billigmassmarknadslitteratur motsvarar detta dock av antalet sålda böcker. var dyrare böcker genom kommissionssystemetförbehållna fackbokhandeln. Ett mera kvalitetsbetonat sortiment tillhandahållsnumera hos ett visst antal av Pressbyråns återförsäljare. Sedan avtal slutitsmed har ett distributions- ochinformationssystem för böcker skapats som påminner om det Seelig använder förB-bokhandeln. Pressbyrån ger också numera genom sina återförsäljare allmänhetenmöjlighet att beställa i princip vilken bok som helst. Abonnemangsbokhandeln svarar genom de ca 300 A-boklådornaför omkring halva försäljningen av allmänlitteratur. Denna litteratur utgördock bara en mindre del av boklådornas försäljning. läroböcker och pappersvaror m. m. tillsammans en störreekonomisk betydelse. Bokhandelsbranschen består i hög grad av småföretag.Antalet A-bokhandlare har varit relativt . Någraboklådor har lagts ned eller övergått till att vara B-bokhandel, men i ställethar andra tillkommit. Abonnemangsbokhandeln är tydligt koncentrerad till störretätorter. undersökningar visar att en betydande del avbokförsäljningen går genom relativt få boklådor. Ar 1970 avskaffades bokhandelns bruttoprissystem. a. att priskonkurrens blev möjlig, att bokhandelns ensamrätt tillförsäljning av vissa böcker upphörde samt att den etableringskontroll somfunnits slopades. Beroendet av försäljningen till skolor och bibliotek ökadeunder . kan kommunerna köpa läroböcker direkt frånförlagen på ungefär samma villkor som bokhandeln. Kommunerna tycks dock inte istörre utsträckning ha utnyttjat denna inköpsmöjlighet. börjadeockså Bibliotekstjänst bygga upp en egen distribution för sambindningsböcker,vilka tidigare gick helt genom och bokhandeln. Endast en litendel av sambindningsförsäljningen går genom bokhandeln. Bokhandelnsdirektförsäljning till biblioteken är svår alt uppskatta. Är 1970 kunde A-bokhandeln genomsnittligt anses hatillfredsställande lönsamhet, trots att av boklådorna gick med förlust. Ar 1973 slöts ett avtal mellan , som innebär att man frångått fullsorteringsprincipen.Varje boklåda i abonnemang behöver inte längre ta emot samtliga böcker frånförlagen, utan kan välja mellan olika abonnemangsalternativ från varje enskiltförlag. Nya returrcgler gör att lagerhållningen sannolikt har minskat. De omkring 150 B-boklådorna finns huvudsakligen på orterdär abonnemangsbokhandel saknas. Ett betydande antal B-boklådor har lagts nedunder 1960-lalet. De flesta B-boklådorna anlitar Seelig som grossist, men någrautnyttjar Pressbyråns tjänster. Totalförsäljningen av böcker genom B-bokhandeln uppgick år1969 till ca 15 milj. kr. varav allmänförsäljningen och försäljningen tillkommunerna svarade för ungefär hälften vardera. tordeförsäljningen ha gått tillbaka och B-bokhandelns situation är sannolikt sämreän A-bokhandelns. Särskilt viktigt är att försäljningen till kommunerna tycksha minskat betydligt. Är såldes av den allmänlitteratur somgick via återförsäljare genom andra kanaler än fackbokhandeln. utgörs i första hand av Pressbyråns återförsäljare och avsådana varuhus som inte har abonnemangsboklåda. Pressbyråns distributionsnät omfattar med sina 14 000återförsäljare omkring var fjärde av landets återförsäljare för varor av någotslag. Den större delen består av kiosker och tobaksaffärer, men därtill kommerockså butiker av olika slag, hotell m. m. Pressbyrådetaljisterna sålde år 1970böcker för ca 44 milj. kr. Pressbyråns återförsäljarnät är betydligt jämnare fördelatän bokhandel och bibliotek. I stort sett följer fördelningen befolkningenslokalisering. Varuhusen sålde allmänlitteratur för ca 35 milj.kr. Därav gick dock det mesta genom ett 20-tal fullsorterade varuhusboklådor.En mindre del utgjordes av Pressbyråns sortiment, men flera varuhuskedjor förockså ett eget sortiment, som tas hem direkt från förtagen. Ungefär 350 varuhuskan beräknas föra ett sådant sortiment och försäljningen av detta var år 1970ca 12 milj. kr. har bokklubbarna expanderat starkt i Sverigeoch var tjugonde svensk beräknas vara medlem i en bokklubb. Mot att medlemmarnaförbinder sig att köpa vissa volymer eller böcker för ett visst belopp får devissa förmåner, främst i form av lägre priser. Utsändningen av böcker skervanligen genom posten. Kontakterna kan också skötas genom bokhandeln. Några förlag bedriver renodlad postorderverksamhet utankontraktsbundna medlemmar men med intensiv reklambearbetning av konsumenterna.De utbjudna titlarna är få till antalet. Ofta rör det sig om större verk. Hemförsäljning används huvudsakligen för omfattande verksom uppslagsböcker o. dyl. som kräver en noggrannare presentation. Sortimentetär litet och försäljningsformen har stagnerat. 4.2.1 Utgångspunkter för förslagen Med utgångspunkt i de mål för insatserna inomlilteraturområdet som utredningen förordat och de delvis motstridiga krav ochönskemål som detta för med sig är det inte möjligt att ge en generell lösningför utformningen av slöd till utgivning och försäljning av litteratur. Olikatyper av insatser måste tillgripas för problem rörande bredden i utgivningen åena sidan och en massmarknadsulgivning till lågpris å andra sidan. kan dock sammanfattningsvis följande allmänna krav ställas påutformningen av ett system för litteraturstöd: stödet bör vara sammanhållet,överskådligt och lättadministrerat och ge garantier för mångsidigheti bedömningar och värderingar, åtgärder i produktionsledet bör haåterverkningar även i distributions- och konsumtionsleden, effekterna avstödet bör verka prisdämpande och motverka koncentrationstendenser iutgivningen. Inledningsvis behandlar och avvisar utredningen tre olikaförslag till generella former för litteraturstöd, som förts fram i den svenskadebatten. Vid en allmän befrielse av böcker frän mervärdeskattskulle stödet till största delen tillfalla den lättsålda litteraturensamtidigt som ingen större prissänkning kan garanteras. Relationerna mellanolika utgivningskategorier skulle troligen inte heller ändras. Slutsatsen äratt bokkulturen knappast skulle främjas i proportion till det statligainkomstbortfallet med drygt 100 milj. kr. vid en momsbefrielse. Ledamoten reserverar sig på denna punkt och framhåller nackdelarna med nuvarandebeskattningssystem, där endast vissa typer av skrifter undgår mervärdeskatt. En ersättning till förlagen för de böcker som utnyttjas påbibliotek kan dels basera sig på föreställningen att samhället skulle stå iekonomisk skuld till förlagen, dels enbart ses som en lämplig form förlitteraturstöd. Grunderna för resonemanget om förlagens rättigheter måsteemellertid betraktas som högst tveksamma. En generell biblioteksersättning avdenna typ skulle tendera att främst stödja den lättsålda litteraturen. Stödettillfaller helt produktionsledet, förlagen, och får inga direkta återverkningari övriga led. Ledamoten uttalar sig i reservation för ett systemdär ersättningen knyts till bibliotekens inköp av böcker och ej till derasnyttjande. Enligt sina direktiv har utredningen haft att granska dennorska litteraturstödsmodellen, där staten automatiskt inköper 1 000 exemplarav varje ny norsk skönlitterär bok från förlagen för fördelning på landetsfolkbibliotek. Ett införande av detta system kan emellertid medföra risker föratt folkbibliotekens bokinköp skulle komma att skäras ned. Vidare kanallvarliga invändningar resas mot ett system, där staten automatiskt inköper envara till ett pris som producenten själv bestämmer. Utredningen ser det ocksåsom angeläget att hitta sådana former för stöd som lämpar sig för annanlitteratur än den svenska skönlitteraturen. Selektiva stödformer förutsätter i motsats till generellaen bedömning av det enskilda verket. Ett selektivt stöd har uppenbara fördelargenom att det kan styras till den verkligt behövande delen av utgivningen ochgenom att storleken lätt kan anpassas efter behovet. Vidare kan sådant stödförbindas med villkor i fråga om prissättning, utförande, lagerhållning m. m.Härigenom skapas viktiga instrument för en aktiv kulturpolitik pålitteralurområdet. Eftersom stödet ges till vissa utvalda verk, måsteemellertid riskerna för en otillbörlig styrning av utgivningen noga beaktas. Utredningen finner denna risk så stor vad beträffar utgivning av tidigare opublicerad svensk skönlitteratur att ettgenerellt, automatiskt verkande förhandsstöd inom vissa ramar föreslås fördenna litteraturkategori. För övriga kategorier är det nödvändigt med ettsakkunnigt urval bland ett stort antal utgivningsmöjligheter. För dennalitteratur föreslår utredningen selektivt fördelade stöd i form avprojektbidrag i förhand eller belöningar i efterhand. Utredningen framhållerdock att skillnaderna mellan generellt och selektivt stöd inte får överbetonas. Utgivningsstödet bör relateras till de faktiskakostnaderna och föreslås därför i görligaste mån baserat på bokens omfång,beräknat i ark (16 sidor). Denna s. k. arkersättningsmodell medför att enlåg-och en högprissatt bok med samma sidantal får samma stöd, oavsett priset,och förlagen tjänar inte i detta avseende på att sätta höga priser. Eftersomvissa grundkostnader är desamma oavsett en boks omfång, bör arkersättningenkompletteras med en fast ersättning till varie titel. Hänsyn måste också vid endetaljutformning tas till att kostnaden per ark varierar vid olika utförande.Ett normalantal typrum per ark bör kunna anges som grundval för ersättning. Förlagen bör för att erhålla stöd fullgöra enmotprestation. Denna bör bestå i leverans av ett visst antal exemplar av deböcker som erhållit stöd, vilka sedan görs tillgängliga i olika delar avlandet. Stödordningen förutsätter någon form av avtal mellan staten och förlagen.De förlag som ej kan eller vill fullgöra motprestationen förutsätts inte hellerfå stöd. Med i det följande beskrivna undantag (ny skönlitteraturför vuxna i översättning saml barn- och ungdomslitteratur) utgörsmotprestationen av 1 250 exemplar som fördelas på följande sätt: Landets 24 länsbibliotek erhåller 20 exemplar vardera avvarje stödd titel. Dessa knappt 500 exemplar av varje titel skall i första handanvändas för nystartad uppsökande biblioteksverksamhet på arbetsplatser ochinstitutioner, till utökad användning av bokbussar etc. På detta sätt geslänsbiblioleken möjligheter att utjämna regionala skillnader i boktillgång ochbiblioteksservice. Varje kommun, som så önskar, erhåller för sitt folkbibliotekett exemplar av vae stödd titel. Dessa ca 300 exemplar av varje bok som ingår istödsystemet bör av 45 månader tillhandahållas sompresentationsexemplar för allmänheten. Presentationen kan ske antingen påhuvudbiblioteket eller på en lämplig filial. Presentationsexemplar till delokala folkbiblioteken avses inle vara iordningställda för biblioteksbruk, ochutredningen anser del osannolikt att biblioteken kommer att införliva dem medsina ordinarie samlingar. Därför torde inte förlagens direklförsäljning tillbiblioteken komma att minska. Eftersom exemplaren till länsbiblioteken äravsedda för nystartad verksamhet, bör inte heller de påverka försäljningen. Ett exemplar av varie stödd titel tilldelas var och en avde ca 300 abonnemangsboklådorna och sädana B-boklådor, som uppfyller vissaminimikrav i fråga om sortimentsbredd och service. sortimentsbredden garanteras inom vissa utgivningsområden,erhåller härigenom bokhandeln en viss subvention. Friexemplaren får inte ingå ibokhandelsreturerna till förlagen, och boklådor bör inte få försäljafriexemplar till annan bokhandel. 4.2.2.2 Ny svensk skönlitteratur för vuxna För att en titel skall bli delaktig av det generellastödet till ny svensk skönlitteratur för vuxna bör den uppfylla tre krav,nämligen att texten genom upplagan ifråga till övervägande del publiceras förförsta gången, att titeln av klassificeras inom någonav avdelningarna Hc(s) Samlingar, Hc.Ol Romaner och noveller m.m., Hc.018Aforismer, Hc.02 Dramatik, Hc.03 Poesi eller Hc.04 Essäer samt att titeln genomBibliotekstjänsts sambindning inköpts i minst 40 exemplar fördelade på minst 24olika bibliotek. De böcker som uppfyller de angivna tre kriteriernaerhåller automatiskt produktionsstöd förutsatt att det utgivande förlaget iavtal med staten förbundit sig till den skisserade motprestationen. Utredningen föreslår att medlen för stöd till svenskskönlitteratur utgår enligt arkersättningsprincipen och beräknas på ett givetantal titlar. Stödets omfattning föreslås baserad på en utgivning av 400 titlarper år varvid det totala stödbeloppet kan beräknas uppgå till 5,4 milj. kr. Avhela antalet stödda titlar bör högst avse lyrik. Inget förlag bör få erhålla av det totalastödet till den svenska skönlitteraturen. Om gränsen överskrids, fördelasstödbeloppet på förlagets samtliga titlar. Mot utformningen av denna regelreserverar sig ledamoten . Reservanten anser dels att regeln är lättatt kringgå, dels att konsekvenserna blir orimliga för ett förlag som överskridergränsen. Stödformen förutsätts av utredningen underlätta startandetav nya förlag och bör komma att innebära en relativ förbättring för små ochmedelstora förlag. Stödordningen bör införas på försök under en treårsperiodvarefter en utvärdering bör göras och beslut fattas om en mer definitivutformning. Kostnaderna för distributionen av gratisexemplaren tillbokhandeln bör bestridas av branschen. Kostnaderna för distribution avgratisexem-plar till biblioteken och för sambindning av böckerna tilllänsbiblioteken beräknas till 1,3 milj. kr. Statens sammanlagda kostnader förslödord-ningen blir då ca 6,7 milj. kr. 4.2.2.3 Ny skönlitteratur för vuxna i översättning Utredningen understryker vikten av att kvalificeradutländsk skönlitteratur kontinuerligt görs tillgänglig på svenska. Åtgärderbör vidtas för att bryta den utveckling som gör att den seriösa litteraturensdel av översättningarna sjunker. Enligt utredningens uppfattning går detta ejatt åstadkomma inom ramen för en automatisk stödordning, där bl. rena underhållningslitteraturen inte skulle gå attavskilja. En automatisk stödordning skulle också leda till en ökad konkurrensmellan de svenska förlagen om de utländska titlarna, vilket skulle höja prisetpå de utländska rättigheterna. Stödet skulle således troligen till viss delsnarare komma utländska än svenska förtag till del. Utredningen föreslår ett selektivt efterhandsstöd till dennalitteraturkategori, omfattande titlar som i originalversion utgivits mindre än20 år tillbaka i tiden. Stödet bör fördelas av en nämnd, sammansatt avdokumenterat sakkunniga personer som successivt byts ut. Nämnden bör även följaprisutvecklingen inom denna utgivningssektor. Sådana titlar som i förhållandetill omfång ligger under genomsnittspriset bör särskilt uppmärksammas. Nämnden bör kunna arbeta på ungefär följande sätt. Påsammanträde förslagsvis fördelas stödet till föregående års utgivning.Ansökningarna från förlagen bör innehålla uppgifter om böckernas pris, omfångoch försäljning. Nämnden bör i sin bedömning ta hänsyn till kvalitet, även vadöversättningarna beträffar, och försäljningsutfall samt eftersträvamångsidighet vad gäller titlarnas fördelning på olika originalspråk och olikaförlag. I inledningsskedet förordar utredningen att ett 60-taltitlar ges stöd, vilket skulle innebära bidrag till mellan varannan ochvar tredje titel utanför massmarknadsproduktionen. Produktionsstödel bör utgåenligt arkersättningsprincipen. Som motprestation bör krävas att förlagenställer 500 exemplar till statens förfogande. Eftersom titeln vid stödetsfördelning är aktuell, är det omotiverat med presentationsexemplartill bokhandel och folkbibliotek, medan motiveringen för länsbibliotekensexemplar kvarstår. De direkta kostnaderna för produktionsstödet beräknas till870 , vartill kommer kostnader för sambindning och distribution avlänsbibliotekens exemplar och för nämndens verksamhet. Tillsammans beräknasstödet kosta . Ledamoten reserverar sig till förmån för ensärskild inköpsordning för översatt skönlitteratur efter liknande principer somden för svensk originallilteratur föreslagna. Utredningen vill fästa uppmärksamheten på problemet medöversättningarnas kvalitet och förordar att statsmakterna prövar möjligheternaatt inrätta en särskild avdelning för teoretisk och tillämpad översättningsvetenskapvid i . Utredningens undersökningar har visat på svåra brister vadgäller klassikerlitteraturen. För att främja utgivning och lagerhållning avsvenska och utländska klassiker samt av allmänt erkänd svensk och utländsk1900-talslitteratur för både vuxna och barn föreslås därför ett särskilt stöd.Endast titlar som i originalversion utgivits bör kunnakomma ifråga för stödet. Stödet bör inte begränsas till utgivning av enskilda titlar, utan det skall även kunna utgå tillantologier och flerbandsutgåvor. Fördelningen bör skötas av en särskild nämnd. Stödet bör utgå som produktionsbidrag i förhand ochförbindas med vissa villkor vad beträffar pris och lagerhållningslid. Ettlämpligt pris för en titel i normal utgivningsform bör vara . Ettförlag som erhåller stöd får förbinda sig att lagerhålla titeln ochdärefter överlåta rätten till omtryck till annat förlag, om inte förlagetsjälvt vill utnyttja denna. Som motprestation lämnas 1 250 exemplar av variestödd titel till staten att disponeras på tidigare redovisat sätt. Nämndenskall även vara fri att ta egna initiativ i fråga om utgivning varvid anbudsförfarandegentemot förlagen bör tillämpas. Utredningen föreslår att 1 milj. kr. avsättsför produktionsbidrag, vilket bör medföra att minst ett 50-tal klassiker kanutges inom stödets ram. Av stödbeloppet bör en tredjedel gå tillutgivning av svenska klassiker och två tredjedelar till utländska. Kostnadernaför distribution och sambindning samt för nämndens administration beräknas till0,2 milj. kr. Totalt torde slödel därför kosta ca 1,2 milj, kr. För att hejda den vikande lagerhållningen av klassiker börett särskilt 1 a g e r s t ö d utgå till denna kategori av litteratur.Lagerstödet bör endast ges upp till en upplaga av 3 000 exemplar och det börinte omfatta upplagor på mindre än 100 exemplar. Alla nu utgivna titlar inomkategorin bör kunna komma ifråga för stöd, medan de titlar som fårproduktionsstöd inte skall kunna få särskilt lagerstöd. Utredningen uppskattar antalet för stöd aktuellaklassikerutgåvor till omkring 1 000, och den genomsnittliga lagerhållningentill 2 000 exemplar per titel. Med ett lagerstöd på per bok och år bliranslagsbehovet . Stödet bör fördelas av klassikernämnden efteransökningar från föriagen. Vidare undersökningar bör enligt utredningens mening görasav lagerhållningsproblematikens utveckling och av fördelarna med ett centraltlagringssystem för angelägen litteratur. Utgivningen av fackböcker har som helhet expanderat starktunder , men vissa bristomräden finns. Utredningen ser ingaskäl för ett generellt stöd till facklitteraturen och har inte kunnat lösa problemetmed avgränsning av vissa stödbehövande kategorier. Ett selektivt förhandsstödhar allvadiga nackdelar. Författarna av facklitteratur får därför liksomhittills förlita sig på stipendier och projektbidrag av olika slag frånförfattarfonden, forskningsråden, kulturella fonder m. m. Behovet avytterligare insatser på dessa vägar bör övervägas av ansvariga instanser. Deninstans som ges administrationen av litteraturstödet bör närmare pröva ohkamöjligheter att göra även debattböcker med litterär prägel delaktiga av detautomatiska stödet till ny svensk skönlitteratur. Utredningen föreslår ett direkt statligt stöd för atttillgodose det dokumenterade behovet av översättningar av störreinternationella standardverk av allmänt intresse inom olika områden. Stödetbör utgå som produktionsbidrag i förhand och förbindas med vissa villkorbeträffande lagerhållning och pris. Fördelningen bör göras av särskiltsakkunniga. De förlag som erhåller stöd skall som motprestation lämna 1 250 exemplartill staten för distribution till bibliotek och bokhandel. börställas till förfogande för stödet vilket innebär att ett 20-tal verk årligenkan ges ut. Kostnaderna för att distribuera och sambinda motprestationsexemplarsamt administrationskostnader beräknas uppgå till . Den samladekostnaden för stödet blir alltså . Utredningen anser att ett generellt stöd till barn- ochungdomslitteraturen f. n. inte är ekonomiskt motiverat, eftersom utgivningenökat starkt och utgivningssektorn visar en rimliglönsamhet. Ett generellt stöd skulle också riskera att gynna schablonlitteraturen.Barn- och ungdomslitteraturen föreslås få del av ett selektivt eflertiandsstöd,fördelat av en särskild nämnd. Delta bör gå både till svensk originallilteraturoch till översättningar och en särskild kvot bör avsättas för konstnärligtillustrerade barnböcker. Eftersom böckerna inom denna litleraturkategorivarierar starkt både till format och utförande anser utredningen attarkersättningsmodellen inte är lämplig. Stödet bör i stället utgå avbokens pris. Ett ersättningstak på . bör införas för att motverkaprishöjningar. Äv varje bok som ges stöd skall förlagen leverera 1 500 exemplartill staten. Dessa fördelas på samma sätt som skönlitteraturen för vuxna medundantag av att länsbiblioteken får 750 exemplar att fördela till institutionero. dyl. där barn vistas. Stödordningen föreslås dimensionerad att omfatta 100titlar , vilket skulle motsvara ungefär var tredje bok utanförtriviallitteraturen. De direkta stödkostnaderna beräknas till I . ochövriga kostnader till , varför det totala beloppet blir ca 1 635 000kr. Utredningen anser det också angeläget att startaförsöksverksamhet med produktion av svenska kvalitetsserier. Denna verksamhetbör inbegripa direkt samarbete mellan ord- och bildkonstnärer.