prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Kommittéer m. m.. reservationsanslag 13 200 000 23 3, Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksam het, reservationsanslag 17 500 000 25 4,Extra utgifter, reservationsanslag 450 000 .Allmän försäkring ni. Försäkringsdomstolen,förslagsanslag 4 102 000 , förslagsanslag I 957 000 ,förslagsanslag 69 475 000 41 4. Folkpensioner, förslagsanslag 18 575 000 000 45 5. Ersättning till postverket förpensionsutbetalningar, förslagsanslag 31 100 000 Bidrag till sjukförsäkringen, förslagsanslag 2 210 000 000 Vissayrkesskadeersättningar m. m., förslagsanslag 1600 000 20 893 234 000 C. Ekonomisktslöd åt barnfamiljer m. m. 53 1, Allmänna barnbidrag, förslagsanslag 3 260 000 000 53 2,Ersättning till postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag,förslagsanslag 8 350 000 54 3.Bidrag till sjukförsäkringen för föräldra- försäkringen,förslagsanslag . 55 4.Ersättning för bidragsförskott, förslagsanslag 335 qqq qqq Sociala serviceålgärder 57 Inledning Bidrag till social hemhjälp och färdtjänst,förslagsanslag 475 000 000 Bidrag till driften av förskoloroch fritidshem, förslagsan- slag 955 000 000 Bidrag till kommunalafamiljedaghem, förslagsanslag 290 000 000 Bidrag till ferievistelse förbarn, förslagsanslag 4 000 000 65 5, Bidrag till semesterhem m, m,,förslagsanslag 1 800 000 E. Myndigheler inom hälso- och sjukvård, socialvård ni. Centrala och regionala myndigheler in. 71 1,, förslagsanslag 74 420 000 75 2,, för- 76 3,Bidrag till sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut,förslagsanslag 8 200 000 Länsläkarväsendet,förslagsanslag 13 678 000 förslagsanslag 13 257 000 1975/76:100 Bilaga 7 79 82 86 86 87 87 88 90 92 95 96 98 98 99 IOl 101 Vissalaboraloiier m. m. Försvarsmedicinsk verksamhet,förslagsanslag 10, Utrustning,reservationsanslag 11, Statlig läkemedelskontroll,förslagsanslag 12, ,förslagsanslag 13, Statens rättsläkarstalioner;Förvaltningskostnader, förslagsanslag F. Öppen hälso- och sjukvård Inledning Läkemedel åt vissa kvinnor ochbarn. Bidrag till familjerådgivning, m.m., förslagsanslag Allmän hälsokontroll,förslagsanslag Bidrag till nordiskt institut förodontologisk materialprovning, reservationsanslag Epidemiberedskap m, m,',förslagsanslag * 8 300 000 Universiieissjiikhiis m. m. Utrustning, reservationsanslag iUppsala; Avlöningartill läkare, förslagsanslag reservationsanslag Bidrag till kommunalaundervisningssjukhus, förslagsanslag Forsknings-ochutbildningsverksamhet vid vårdcentralen i , reservationsanslag Vidareutbildning av läkare, förslagsanslag Efterutbildning av viss sjukvårdspersonal m, m,, förslags anslag , förslagsanslag H. Övrigsjukhusvård m. m. Rättspsykiatriska stationer och kliniker,förslagsanslag 142 2. Utrustning av rättspsykiatriska kliniker m, m,,reservationsanslag 142 3, Bidragtill anordnande av kliniker för psykiskt sjuka m, m,.reservationsanslag Bidragtill driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m., 145 5.Förvaring och underhåll av viss sjukvårdsmateriel m. m., 146 6.Utrustning m. m. av beredskapssjukhus vid krig eller krigsfara,reservationsanslag 148 7, Viss krigssjukvårdsutbildning m, m,,förslagsanslag 150 8, Bidrag till pensioner för vissa provinsialläkare,förslagsanslag *Beräknat belopp. 570 180 000 7 500 000 3 360 000 21 263 000 3 476000 2 650 000 15 025 000 2 376 685 000 1975/76:100 Bilaga 7 225 /, Ungdomsvård m. m. Ungdomsvårdsskolorna; 155 1, Driftkostnader, förslagsanslag 125 645 000 159 2, Engångsanskaffning av inventarier m, m,.reservalions- Personalutbildning, reservalionsanslag .772 000 Ersättningar för skador vållade av vissa rymlingarm. Ersättningar till kommunerna enligt socialhjälps-och m., förslagsanslag 64 000 000 191 218 000 J. Nykierheisvård m. m. Statens vårdanstalter för alkoholmissbrukare; Driftkostnader, förslagsanslag 34 873 000 m., reservationsanslag 1 000 Bidragtill anordnande av erkända vårdanstalter för alko holmissbrukare ni, m,. reservationsanslag 900 000 168 4, Bidrag till driftkostnader viderkända vårdanstalter för alkoholmissbrukarem, m,, förslagsanslag 152 800 000 171 5, Bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m. m,, för- slagsanslag 147 500 000 173 6, Utbildning och samverkan inom nyklerhelsvården.reser- vationsanslag 450 0(X) Bidrag till Länkrörelsen m. m. 342 124 000 K. Vissa åtgärder jör handikappade 175 Inledning 177 1, Bidrag till handikappinstitutet,m, m. Kostnader för viss utbildning avhandikappade, förslags- anslag 12 974 000 180 3.Bidrag till anordnande av vissa institutioner för psykiskt utvecklingsstörda,reservationsanslag 14 000 000 Bidrag till driften av särskolorm. ni., förslagsanslag 238 200 000 182 5, Bidrag tillhandikapporganisationer, reservationsanslag 5 500 000 183 6, Kostnader för viss verksamhetför blinda, förslagsanslag 3 975 000 184 7, Ersättning till postverket förbefordran av blindskriftsför- sändelser,förslagsanslag 5 350 000 288 334 000 L. Internationell samverkan nledning 1, Socialaltachéer. förslagsanslag 1 550 000 30 951 489 000 Bidragtill världshälsovårdsorganisationen sami internationellt socialpolitisktsamarbete m. m.. förslagsanslag Vissa internationella resor, reservationsanslagVissa internationella kongresser i , reservationsanslag 1975/76:100 BUaga 7 226 //, Statens allmänna fastighelsfond 190 8,Utbyggande av sjukhusel 17 000 000 197 9, Utbyggande av akademiska sjukhuset i 6 130 000 Vissa byggnadsarbeten m. m. inom socialdepartementetsverksamhetsområde 19 000 000 Statens bosättningslånefond 5 000 000 220 I. Låntill nybyggnader vid erkända vårdanstalter för alko- 221 2.Lån till utländska läkare för viss efterutbildning I 000 Summaför kapitalbudgeten 51 831 000 Totaltför 31003 320 000 Bilaga 8till budgetpropositionen 1975/76 Prop.1975/76:100 Kommunikationsdepartementetsverksamhet är i huvudsak inriktad på frågorsom rör transportverksamhet, trafiksäkerhet samt post- och telekommunikationer. Den statligatrafikpolitiken syftar till att för landets olika delar trygga entillfredsställande transportförsörjning till samhällsekonomiskt lägsta kostnadi driftmässigt och trafiktekniskt rationella former. I denna målsättningligger att de statliga insatsema inom transportsektorn skall planeras i närakontakt med samhällsplaneringen i övrigt. Statsmakternastrafikpolitiska strävanden har således inriktats på olika slag av åtgärder för att successivt skapa bättre betingelser fören samhällsekonomiskt riktig utveckling av transportsektorn. Som led idessa strävanden ingår att i olika hänseenden ge SJ förbättrade möjligheteratt hävda sig inom olika delar av transportmarknaden. Genom deinvesteringsanslag som anvisas ges SJ möjlighet att anpassa och byggaut sin verksamhet för de transporttjänster där företaget har de bästamöjligheterna att göra sig gällande. Både i fråga om gods-och persontrafikeninriktas härvidlag intresset i första hand på de mera långväga och trafikstarka relationerna. De stora investeringar som desenaste åren gjorts vid SJ i syfte att effektivisera järnvägsdriftenhar lett till en förbättrad kvalitet på järnvägstransporterna i fråga omsnabbhet, regularitet m. m. Bedömningen avSJ:s fortsatta resursbehov har lett till att SJ sammantaget - med hänsyn till såväl ordinarie investeringsanslag som särskilda medel i sysselsättningssyfte tilldelas mycket betydande'investeringsmedel. I första hand föreslås enuppräkning av SJ:s investeringsram med drygt 35 milj. kr. till ca 515 milj.kr. Härutöver har i samband medregeringens beslut om tidigareläggning av vissa anläggningsarbeten ochindustribeställningar i sysselsättningsfrämjandesyfte en. särskild satsning gjorts på objekt inom SJ:s verksamhetsområde.Sålunda innebär beslutet att ett belopp om ca144 milj. kr. läggs ut under /76. Den sammanlagda ökningenuppgår sålunda till ca 180 milj. kr. Fråntrafikpolitisk synpunkt är det angeläget att verka för en större marknads- ochkostnadsmässig rättvisa i förhållandet mellan trafikgre- 1 Rikrdagen 1975/76.1 saml. Prop.1975/76:100 Bilaga 8 2 narnaoch mellan trafikföretagen. I detta avseende är statsmakternas ställningstagandetill de av bilskatteutredningen avgivna förslagen av betydelse. På grundval avförslag från denna utredning har beslutat om ändradefordonsskattebestämmelser (prop. 1970: 138, BeU 1970: 58, rskr 1970: 377) somsedan den 1 januari 1971 medför ett successivt ökat kostnadsansvar för detyngsta fordonen inom ramen för ett oförändrat skatteuttag. Reformen beräknasvara helt genomförd . Olika åtgärder har också vidtagits for att främjatrafikpolitiskt sunda verksamhetsbetingelser inom vägtrafiken och stödjautvecklingen i fråga om företagsstrukturen inom den yrkesmässiga vägtrafiken.Kraven har sålunda skärpts från såväl trafikpolitisk som trafiksäkerhetsmässigsynpunkt på fordonsägare och trafikföretagare, bl. a. när det gäller att genomplanläggning av transporterna förhindra överträdelser av bestämmelserna omfordons belastning och fordonsförares arbets- och vilotid. Av särskildbetydelse när det gäller att komma till rätta med överlastproblemet är densärskilda överlastavgift, som fr. o. m. tas ut av ägare tillfordon som framförs i strid mot bestämmelsema om axel- och boggitryck,maximilast eller bruttovikt. Bland åtgärder som syftar till att främja en sundutveckling inom den yrkesmässiga lastbilsnäringen kan nämnas den utbyggdaekonomiska lämplighetsprövningen som införts som ett led itillståndsprövningen. Särskilda åtgärder har också vidtagits mot olagayrkesmässig godstrafik. För att ytterligare förbättra de trafikpolitiskaförutsättningarna för en samhällsekonomiskt riktig utveckling avtransportsektorn tillkallades särskilda sakkunniga för att utreda olikatrafikpolitiska frågor den trafikpolitiska utredningen (K 1972: 07). Utredningen avlämnade delbetänkandet (SOU1975: 66) Trafikpolitik behov och möjligheter. Betänkandet har remissbehandlatsunder . I betänkandet lämnas förslag i frågor som rör SJ:s marknads-och taxeförhållanden, behandlingen av SJ:s trafiksvaga bandelar samtgodstrafiken på landsväg, särskilt den yrkesmässiga trafiken. En planmässig samordning och prioritering av insatsemainom trafiksektorn är en grundläggande förutsättning för att entillfredsställande trafikservice till lägsta samhällsekonomiska kostnader skallkunna tillhandahållas. Det är därför angeläget att som grund för dettrafikpolitiska handlandet och investeringsverksamheten ha tillgång till enövergripande trafikplanering som tar hänsyn till samspelet och arbetsfördelningenmellan de olika trafikgrenarna. Ett viktigt led i det. trafikpolitiska reformarbetetunder har därför varit att utveckla planeringsinstrumenten.Regeringen har sålunda som en utbyggnad av tidigare planeringsverksamhet 1975/76:100 Bilaga 8 3 gettlänsstyrelserna i uppdrag att i anslutning till trafikplaneringsutredningens (K 1970: 41) arbete genomföra en helalandet omfattande regional trafikplanering. Inom ramen för denregionala trafikplaneringen har länsstyrelserna haft att söka uppställa mål förresp. läns trafikförsörjning samt ge förslag till hur trafiken skall bedrivas.Länsstyrelserna har månader 1974 avgett sinaslutliga förslag till trafikplaner. Inomkommunikationsdepartementet pågår f. n. i samverkan med trafikplaneringsutredningen en sammanställningoch utvärdering av länsstyrelsernas trafikplaner. Som ett led i pågående utvärdering av denregionala trafikplaneringen har två särskilda departementspromemorior(Ds K 1975: 9) Planering av de svenska hamnarna resp. (Ds K 1975: 10) Planeringav de svenska flygplatserna utarbetats. I promemoriorna framläggs förslag planeringsordning avseende hamn-,och flygplatssystemet samt förslag tillett särskilt förfarande för prövning av hamn- och flygplatsprojekt. vägplaneringen (KLV, K 1972: 04) lade fram betänkandet(SOU 1975: 85) Vägplanering, som f. n.remissbehandlas. Utredningen föreslår olika åtgärder med syfte att förbättraanpassningen av. vägplaneringen till den övriga samhällsplaneringen. Det ärenligt KLV viktigt att de samhälleliga effektema av olika vägåtgärder ges enallsidig belysning. Den nu tillämpade planeringsmo-. dellen måste därförutvidgas och klarare beakta de s. k. kvalitativa effektema i form av regionalpolitiska,miljömässiga m. fl. (KOLT, K 1971: 01), som har haft i uppdrag att överväga åtgärder som kanförbättra den kollektiva tätörtstrafiken och därmed trafikmiljön i tätorterna,har redovisat sina övervägandeni betänkandet (SOU 1975: 47) Kollektivtrafik i tätort. KOLT föreslår att kommunerna upprättartrafikförsörjningsplaner för kollektivtrafiken inom tätorterna. KOLT gerriktlinjer för denna trafikplanering och redovisar olika planeringshjälpmedel.De förslag utredningen har fört. fram avser att på olika sätt säkra attkollektivtrafiken kommer med som enplaneringsfaktor vid bebyggelse- och trafikledsplaneringen. I övrigt föreslårutredningen olika åtgärder av organisatorisk, teknisk och ekonomisknatur som syftar till att skapa en bättre miljö och bättre kollektivtrafik itätorterna. Utredningen rörande det allmännakommunikationsväsendets anpassning till de handikappades behov(, K 1973: 03) konstaterari sitt betänkande (SOU 1975: 68) Handikappanpassad kollektivtrafik, somhar remissbehandlats , att om samhällets övergripande mål förhandikappolitiken som sammanfattas i begreppen normalisering och integrering skall kunna realiseras, är 1975/76:100 Bilaga 8 4 det av största vikt attkommunikationsväsendet anpassas så att de handikappades rese- ochkontaktmöjligheter förbättras. Utredningen framlägger olika konkreta förslag idetta syfte. Särskildasakkunniga har tillkallats för att utreda frågan om regionalt gällande generella trafikrabatter (K 1974: 01).Utredningen, som innefattar företrädare för stat; landstingskommuneroch primärkommuner, skall på gmndval av den lokala och regionalatrafikplaneringens resultat pröva frågan om regionala rabattkort. I utredningsuppdraget ingårbl..a. att närmare överväga sådana rabatters geografiska täckning, utformningoch storlek. Detta skall ske med', hänsyn till omfattningen och inriktningen avtrafiken och kostnadema för denna. Utredningen skall belysa'hur olikaalternativ i fråga om ut-' ' formning och storlek av rabatter kan väntaspåverka utnyttjandet av de kollektiva trafikmedlen och vilka fördelår de väntasge med hänsyii till framkomlighet i trafik, samhällsbyggande ochserviceutnyttjande. De administrativa och tekniska aspekter som sammanhängermed sådana ra-' batter skall också närmare belysas.' Med beaktandeav den effekt sådana rabatter kan väntas få på resandet skall deras inverkan iintäkts- och köstnadshänséendé bedömas. I den mån det blir fråga om underskotthar utredningen att behandla frågan omfördelningen och finansieringen härav. ;-'. ;, ; ; . Utvärderingenav den regionala trafikplaneringen, frågoma omihainn- ''' ; och flygplatsplaneringen . ställningstaganden till förslag av trafik- . politiska utredningen, konmiittén för dén långsiktiga vägplaneringen,, kollektivtrafikutredningen, utredningen rörande det allmärma kömmuni- - kationsväsendets anpassning: till de handikappades behöv samt utred-' ningen om regionalt gällande generella, trafikrabatter avses redovisas i ' en trafikpolitisk proposition under år1976.' .1 .:, :.':.' För attfrämja de regionalpolitiska strävandena att utveckla näringsli vet i och angränsande delar av'det allmänna stödområdet in fördes , såsom försöksverksamhet, ett transportstöd i syfte att minska de kostnadsmässiga olägenheterna som följer med de långa äv-' . stånden i nämnda områden (prop. 1970: 84, SU 1970: 105, rskr 1970: ' 271). Av regional- ochnäringspolitiska skäl inriktades stödet inledningsvis på utgående transporterav helfabrikat och mera bearbetade hälvfabri- . kat samt på livsmedels- ochjordbruksprodukter. De positiva erfarenheterna av transportstödet underförsöksperioden - som bl. a. visade att stödet verksamt bidragit till attfrämja näringslivets utveckling i berörda delar av landet ledde till attstatsmakterna beslöt om en utbyggnad och i ett par hänseendenanpassning äv stödet (prop. 1973: 95, : 14, rskr 1973: 250). Beslutetinnebar att stödet utvidgades till att omfatta även transporter av vissaråvairor och halyfäbrikat till .orter . 1975/76:100, Bilaga 8 5 För nästa budgetår, föreslås en ökadmedelstilldelning med ca 15 milj. kr. till totalt 115 milj. kr. för ätt tillgodose näringslivets efterfrågan på transportstöd. För att skapagynnsammare betingelser för den näringsgeografiska ut-. veckling som Gotlandsinlemmande i stödområdet syftar till infördes för en treårigförsöksperiod ett fraktstöd avseende de från utgående godstransporternai färjetrafik med fast-, landet (prop. 1971: 154, TU 1971:28, rskr 1971: 350). vidtogs en reducering av bolagetspersonbilstaxa..Som resultat av en genomförd utvärdering har stödet tillGotlandstrafiken senare utvidgats och förbättrats. Bl.a. omfattargodstransportstödet fr.o.m. , även transporter ifärjetrafiken till (prop. 1973: 95, : 14, rskr 1973: 250; prop. .1974: 140, : 27, rskr 1974: 347). Som ett led isträvaindena att förbättra betingelserna för befolkningen på , att öka landsdelens lokaliseringspolitiska attraktivitet och för att även gynna turismen har år ,1975 införts ett transportstöd till per sontrafiken med Gotlandsbolagets färjor (prop. 1974: 140). Ar 1973 in fördes i flygtrafiken mellan och fastlandet vissa specialpriser och rabattarrangemarig, vilka särskilt gynnar gotlänningarna samt tu rismen (prop. 1973: 170, : 29, rskr1973: 377). Tillämpnings området för angivna, pris- och, rabattarrangemang inom flyget har se nare vidgats (: 7, rskr 1975: 95). Den totala årskostnaden .för de olika transportstödsåtgärderna för beräknas till ca 29 milj. kr. för nästa budgetår. För att närmareöverväga huvudmannaskaps- och ägandeförhållan dena i färjetrafiken mellan och fastlandet har en särskild sak kunnig tillkallats. . . För attförbättra betingelserna för den kollektiva trafikförsörjningen inom landsbygds- och glesbygdsområdena fattaderiksdagen beslut om ett nytt bussbidragssysteni för olönsam lokalbusslinjetrafik på landsbygden (prop. 19,73:53, : 13, rskr1973:203). En allmän strävan har varit att utforma ett bidragssystem somfrämjar en samordning av trafikbehov och trafikresurser samt en rationellutformning av den kollektiva trafikapparaten.' beslutade-riksdagen om ett förstärktstatligt stöd till olönsam regional busstrafik (prop. 1975: 1 bil. 8,: 10, rskr 1975: 79). Det förstärkta regionala bussbidragssystemet sominnebär kraftigt ökade statliga insatser är provisoriskt i avvaktan på bl. a.förslag från utredningen om regionalt gällande trafikrabatter ochställningstaganden i anslutning härtill.Genom bidragssystemet har:regeringen kunnat lägga länsstyrelsernasförslag i de regionala trafikplanerna i fråga om regional persontrafik tillgrund för genomförande.åtgärder. För /77 föreslås ibidrag till olönsam lokal och regio-. 1975/76:100 Bilaga 8 6 nal busstrafik en medelstilldelningav 59,2-miIj. kr., vilket innebär en ökning jämfört med anslaget föregåendebudgetår med 22,9 milj. kr. En särskildarbetsgrupp inom har gjort en allmän Översyn av vilkaåtgärder som kan vara ägnade att förbättra skärgårdarnas villkor. Mot bakgrund av arbetsgruppens verksamhet har regeringen lagtfram förslag bl.a. i fråga om stöd till kollektivtrafiken i skärgårdarna(prop. 1975/76: 88). Till de regionalpolitiska insatserna inomkommunikationsområdet kan även räknas sänkningar av telefonavgifternasom utjämnar större delen av skillnaden i telefonkostnader mellan landets olikadelar. sänkte avgifterna för samtal på avstånd över450 km under kvällstid och under veckoslut . Ett kvartal senare gjordesen motsvarande sänkning av dagtaxan niellan () ochNorrland. En liknande sänkning kommer att ske vad gäller övrigadelar av landet. kommer vidare beslutade taxesänkningar förrikssamtal till och från regioncentra samt inom kommuner att vara heltgenomförda. Anslagen till drift av statliga vägar liksomtill bidrag till drift av kommunala och enskilda vägar föreslås öka. För att bibehålla hand lingsberedskapen i sysselsättningsavseendeföreslås att anslaget Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar bibehålls även för /77. Totalt uppgårhärmed väganslagen till ca 3 217 milj. kr. att jämföra med ca 3 014 milj. kr.innevarande budgetår. Sammantaget innebär denna medelsförstärkning attservicenivån på vägnätet upprätthålls, att beläggningsarbetena kan utökas ochatt en fortsatt ny- och ombyggnad samt förstärkning av vägnätet kan ske.Härutöver tillkommer de vägarbeten som finansieras med beredskapsmedel och somför innevarande budgetår beräknas till ca 420 milj. kr. För investeringar i förrådsfondföreslås en ökning av investeringsramen med 16 milj. kr till ca 81milj. Härutöver har regeringen genom beslut i oktober och december 1975ställt drygt 35 milj. kr. till förfogande för tidigareläggning av investeringari sådana anläggningar och fordon etc., som normalt finansieras genom fonden. När det gällerde fasta förbindelserna över har tillsatts ensvensk och en dansk delegation med uppgift att gemensamt göra en förnyadgenomgång av frågan. Delegationerna skall bedriva arbetet med sikte på ettslutförande . Avsikten är att det material som delegationernasammanställer skall tjäna som underlag för nya regeringsöverläggningar omÖresundsfrågorna. Inom trafiksäkerhetsområdet görs insatser avolika slag för att successivt förbättra betingelserna förtrafiksäkerhetsarbetet. Strävandena inriktas också på att uppnå en allt bättresamordning av de aktiviteter, som bedrivs av olika myndigheter, organisationeroch andra. Prop.1975/76:100 Bilaga 8 j Fr. o. m. ingången av gäller lagsladgadskyldighet att använda bilbälte. Fr. o. m. gäller vidareskyldighet för motorcyklister att använda skyddshjälm. Särskilda utbildnings-och kompetenskrav för rält att föra motorcykel träder i kraft den 1 januari1976. Arbetet med körkortsreformen har fortgått planenligt. Inom handelsflottan och hamnväsendet fortsätter utvecklingenmot effektivare enheter och rationellare godshantering. Den totalasjötrans-porterade godskvantiteten över svenska hamnar har ökat betydligt undersenare år. Den försämrade konjunkturen har emellertid fört med sig en minskadkvantitet . För perioden fram beräknas Ökningen blilångsammare än . Betydande insalser görs i farledssystemet. Den statligaisbrytarkapaci-teten har förstärkts väsentligt genomleveranserna av isbrytarna Alle och på vardera . Tidigare i årbeställdes ytterligare en isbrytare om för leverans . För /77 föreslås driftanslagen tillsjöfartsverkets verksamhet öka med ca 55 milj. kr. till ca 266 milj. kr. föreslås ökade satsningar på bl. a. planeringsverksamhet samtarbetarskyddet inom sjöfartsnäringen. Förslag läggs fram om resursförstärkning hossjöfartsverket för sjöfartsinspektionens medverkan vid utredning avsjöolyckor. Förutsättningar skapas för att särskild undersökningskommissionvid allvarligare sjöolycka enligt sjölagens bestämmelser snabbt skall kunnaträda i verksamhet. Utvecklingen inom sjöfarten ägnas ökad uppmärksamhet iinternationella sammanhang och samarbetet med andra sjöfartsländer utvecklas. avslutades arbetena med fördjupning avTrollhätte kanal, varigenom har möjliggjorts passage av fartyg med ettdjupgående av upp till 5,3 m oeh med en lastförmåga av ca . Genom anskaffningav isbrytaren kommer det att bli möjligt att upprätthålla trafik på hamnari även under svåra isförhållanden. Den totala statligainvesteringskostnaden blev ca 90 milj. kr., varav för isbrytaren 19 milj. kr.Godskvantiteten på den utbyggda kanalen beräknas till 4 ä 5 milj. ton , iförsta hand avseende skogs- oeh oljeprodukter. avslutas arbetena med fördjupning avSödertälje kanal och mälarfarlederna för att möjliggöra passage till hamnarna iVästerås och av fartyg med ett djupgående av 6,8 m och en lastförmågaav ca . Den statliga investeringskostnaden beräknas till ca 45 milj.kr. Godskvantiteten genom kanalen beräknas efter fördjupningsarbetena till 3 ä4 milj. ton , avseende olja, cement, kalksten, spannmål, skogsprodukter,linjegods m. m. De båda nämnda kanalfördjupningarna är exempel påsatsningar där regionens geografiska läge och stora godsunderlag i form avfrämst