prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — 4. medge attregeringen lämnar utfästelser om svenskt bidrag till VärldshälsovårdsorgEinisationens (WHO)forskningsprogram om mänsklig fortplantning för budgetåren 1976/77 och 1977/78, i enlighet med vad jag förordat i det föregående, 5. till Bidrag tillinternationella biståndsprogram för /76 anvisa ett reservationsanslag av 1 . 1973/74 Utgift 848 652 440 Reservation 788 509 447 1974/75Anslag 1297 778 000 1975/76 Förslag 1 736 331 000 SIDAutgår från att det totala biståndsanslaget tmder /76 konmier attmotsvara av bmttonationalprodukten. Detta skulleenligt styrelsen innebära ett totalt biståndsanslag på 3 000 railj. SIDAhar inte gjort någon anslagsuppdelning av detta belopp. Som nya programländer föreslår SIDALesotho, och Sri Länka. Styrelsen förbereder ett vidareutvecklingssamarbete med Gui-nea-Bissau och räknar med att ettbiståndsengagemang i och Mogambique kan komma ifråga när dessa länder uppnårpolitiskt oberoende. Styrelsen anger vidare att den avser att utarbetaanalyser som underlag för ställningstagande till ett svenskt engagemang i Sudanoch . Med avseende på anför SIDA att undersökningar pågårbeträffande biståndet till Provisoriska Revolutionära Regeringen (PRR) iSydvietnam och till . SIDA erinrar om upprepade uttalanden omförsiktighet vid utvidgningen av antalet länder samt understryker att biståndtUl ytterligare länder kräver personalförstärkning utöver vad som begärts. Med hänvisning tillberörda ekonomiska läge och skuldsituation förordar SIDA att kreditemas andel av det svenskadkekta biståndet fortsätter att minska i:ill förmån för gåvobiståndet.Styrelsen föreslår att alla programländer utom , , och Zambiafår allt sitt bistånd från som gåva. SIDA konstaterar att förseningar ileveranserna av varubistånd under /74 medfört att enåtagandevolym på 204 milj.kr. kommit att svara mot faktiska utbetalningar påendast 62 mUj. För /75 beräknas en vsrubiståndsvolym på ca250 raUj. Ett varabistånd /76 som enligt SIDA skulle motsvarasamma an- Prop.1975:1 Bilaga 5 53 del av det totala biståndet skuUe innebära en volyra på300 railj. Enligtstyrelsen kommer varubistånd frärast att ingå i biståndet till ,, Demokratiska Republiken (DRV), , PRR, Sri Länka och Zambia.Därtill förutses fortsatt varubistånd inom ramen för katastrofbiståndet. SIDA anför att det för biståndsmedel skeren betydande upphandling av svenska varor sora inte inräknas i vambiståndet,och räknar med att denna upphandling komraer att fortsätta att öka. Medhänvisning härtill anser SIDA det mindre nödvändigt med ett särskilt mål förden del av upphandlingen som är formellt förhandsbestärad till uppköp iSverige. SIDA föreslår att upp till 200 milj. kr.avsäUs för katastrofbistånd. Dessa medelbör utnyttjas med stor flexibilitet och användas för såväl räddningsaktioneroch återuppbyggnadsarbete som katastrofförebyggande insatser. Anslaget tUl bilateraltutvecklingssamarbete som enligt mitt förslag ökarfrån 1 298 raUj. /75 till 1 736 railj. för budgetåret1975/76 ger utrymme för en väsentlig utbyggnad av verksamheten. Sedan medel har beräknats för tidigareplanerat samarbete med enskilda länder och befrielserörelser samt förkatastrofreserv och sedvanliga övriga ändaraål återstår betydande belopp. En deldärav föreslås användas för att öka raraarna för flertalet programländer.Därutöver finns utrymme för ökat bistånd även till andra länder. Frågan om långsiktigtutvecklingssamarbete med nya länder har prövats mot bakgmnd av de riktlinjerför länderfördelningen av det direkta biståndetsom fastställt. Utvecklingssamarbete bör således sökas medfattiga länder som arbetar för ekonomiskt oberoende och som själva för en aktiv utvecklingspolitik inriktadpå ekonomisk och social rättvisa. Mot denna bakgrund föreslår jag attGuinea-Bissau blir programland. Det tidigare biståndet till befrielserörelsenPAIGC övergår därmed till ett långsiktigt samarbete inom en vidgad finansiellram. Likaså beräknas för Mosambique en betydlig ökning av biståndet i förhållandetiU det tidigare lämnade stödet till befrielserörelsen . En ökadmedelsram beräknas för samarbetet raed PRR. Vidare föreslår jag ett vidgatutvecklingssaraarbete med Sri Länka som bör bli programland. av det direkta biståndet tUlenskilda länder går tmder innevarande budgetår tUl de fattigaste u-ländema.Den föreslagna fördelningen av biståndet kommer att medföra en ytterligarekraftig förskjutning tUl förmån för denna ländergmpp. För /76kan andelen sålunda beräknas bli . Prop.1975:1 Bilaga 5 Utirikesdepartementet Med vambiståndavses gåvobistånd som genom regeringens beslut är förhandsbestämt till upphandling iSverige. Det ingår som en del av det långsiktigautvecklingssamarbetet raed enskUda länder och befrielserörelser. Ivambiståndet imäknas även katastrofbistånd i form av svenska livsmedel ochandra svensktilherkade produkter. För att ge en rättvisande bUd av upphandlingunder biståndsanslagen som är bunden tdl Sverigeinkluderas även svenska bidrag in natura till internationella livsmedelsprogram. /73 uppgick avtaladeleveranser av varubistånd tUl ca 130 mUj. och budgetåret; 1973/74 tUl ca265 milj. kr. Bilateralt bistånd budgetåren 1974/7;! och 1975/76 Fördelning påmottagarländer och andra ändamål 1975/76' Katastrofer m. m. ' Dessa belopp förde enskilda lémdema kan, beroende på medelstillgång, extraordinärahändelser etc, ändras i de årliga överläggningarna om samarbetsavtal. Medelsom kan utnyttjas för ökning av planeringsramarna fiims upptagna under postenKatastrofer m. m. Beloppet för /76 under posten Övriga länder är en preliminärberäicning. = Beloppeninnefattar de extra bidrag som beslutades med anledning av FN:s vädjanom stöd till de hårdast drabbade u-ländema. » Bistånd tillFRELIMO på 15 n-Jlj. ingår i detta belopp, medan biståndet till Mogambique /76 upptas under posten övriga länder. ' Kostnaden för tiotjänster vid biståndskontoren upptas på anslaget C 4. Styrelsen för internationell utveckling(SIDA). » Denna post avserfrämst bidrag till enskilda organisationer och internationellafamiljeplaneringsorganisationer samt till regionala projekt. Dessutom omfattar postenkostnader för stipendiat- och kursverksamhet samt biträdande experter. Prop.1975:1 Bilaga 5 55 getåret1974/75 tar planeringen sikte på ca 330 milj. kr. SIDA räknar i sinanslagsframställning med att komraa upp i 250 railj. i bilateraltvambistånd vartill koraraer naturabidrag till interaationella livsmedelsprogram. bilateralt vambistånd bestodfrämst av konstgödsel och papper. har vamsortimentetkommit att vidgas till att omfatta även rapsolja, pappersmassa,sjukhusutmstning, läromedel, stål och diverse verkstadsprodukter. En betydandedel av katastrofbiståndet läranas nuraera i form av svenskt vete. Planeringen av varabiståndet inom detbilaterala utvecklingssaraarbetet bör även fortsättningsvis ske i enUghet medriksdagens uttalande (UU 1973: 3, rskr 1973:139) innebärande attmottagariandet ges möjlighet att inom en överenskonunen finansiell ram frittvälja svenska varor. För /76 förordar jag envambiståndsvolym på ca 500 mUj. De svenska åtagandena för budgetåret1973/74 uppgick till 35 milj. kr. och utbetalningarna till 54 milj. kr. Förinnevarande budgetår har avtal tecknats om 40 milj. kr., varav en tredjedel iform av krediter. Planeringsramen för /76 beräknas tUl 40 milj.kr. Mot bakgmnd av bl. a. snabbaekonomiska tillväxt sora underlättats av höjda priser på landets exportråvarorpetroleum, fosfat och olivolja, konstaterar SIDA att det kan visa sig önskvärtatt infoga biståndet i ett bredaresvensk-tunisiskt samarbete, som innefattar dels visst bistånd inoravilket kimskapsöverföring torde koraraa att spela en särskilt stor roll delskulturutbyte, institutionssamarbete, handel m. m. Den av SIDA förespråkadeutvecklingen bör bli föremål för diskussioner med den tunisiska regeringen. Det svenska biståndet till harunder budgetåret avsett fortsatt stöd tilllandsbygdsutveckling, utbildning, industri och utbyggnad av landetsinfrastruktur. I samarbete med FAO lämnas stöd tUl enrad olUca projekt och prograra: skogsplantering, markvård, integreradlandsbygdsutveckling i olivodlingsområden,boskapsuppfödning, bevattningsrådgivning samt kreditgivning tillsmåbönder. På jordbmksorarådet planeras direkt bistånd till ett regionaltlandsbygdsutvecklingsprogram i nordvästra . Det tunisiskautbildningsväsendet stöds med bidrag genom tUl en yrkesskola förkvinnor samt genom personalbistånd till en skola för telekommunikation. Dessabåda insatser beräknas kunna avslutas under innevarande budgetår. Under /74 inleddes ettsamarbete Prop.1975: 1 Bilaga 5 56 avseendeuppförandet av två lärarhögskolor och tre tekniska gymnasier. Ett nyttskolfartyg kommer att levereras tUl den svenskstödda fiskeskolan i bidrag till bekostas expertis på sysselsättningsstatistik ochregional planering för det tunisiska planeringsministeriet ocharbetsmarknadsmyndigheten. /68 stöds entunisisk utvecklingsbank med svenskautvecklingskrediter. Totalt kommer 60 milj. kr. att ha ställts tUl förfogandenär det löpande avtalet upphör vid utgången av /76. Medlen har frärastgått tUl turistnäring och industriutveckling. En utbyggnad av landets vattenförsörjningfinansieras i samarbete med . andel utgör sararaanlagt44,5 milj. kr. har begärt fortsatt bilateralt stöd tilldricksvattenprogram på landsbygden och tillavloppsutbyggnad i vissa städer. Den tunisiska bostadssektorn stöds bl. a.genom bistånd tUl ett bostadsprogram för lägre inkomsttagare. /74 inleddes upprensning av den starkt förorenade medhjälp av svensk expertis och utmstning. Befrielserörelsen i Guinea-Bissaumottog under budgetåren 1969/701973/74sammanlagt drygt 30 milj. kr. i svenskt bistånd. Innevarande budgetårutgör åtagandena 22 mUj. Samarbetet mellan och befrielserörelsenhar eft(;r hand fått formen av reguljärt utvecklingssamarbete. Vid återkoraraande gemensamma överläggningar harman kommit överens om hur den finansiella ramen för saraarbetet skulleutnyttjas i rörelsens civila verksamhet. Det svenska biståndet harhuvudsakligen bestått av varor till de sjukstugor, skolor och s. k. folkaffärersom PAIGC byggde upp inom de befriade områdena. PAIGC har slutfört befrielsekampen ochblivit statsbärande parti i den nya självständiga staten har förklarat att utvecklingsansträngningarna även i fortsättningen iförsta hand skall inriktas på att höja levnadsstandarden för folket pålandsbygden. Det är naturligt att nu utvidgarsitt stöd till för att bidra till en konsolidering och utvecklingav det samhälle som PAIGC under befrielsekampen började bygga. Jag föreslårdärför att blir programland för svenskt bistånd och beräknar /76 en finansiell ram om 40 mUj. /74utbetalades 38 milj. kr. i svenskt bistånd tUl , varav 6 milj. kr. avsågutbetalningar under tidigare ingångna kreditavtal. Planeringsramen förinnevarande budgetår är 40 milj. kr. Katastrofbistånd för totalt 8,7 milj. kr.under /74 och 4,3 milj. kr. under innevarande budgetår hardärtill lämnats med anledning Prop.1975:1 Bilaga 5 57 avtorkan och hungersnöden i landet. Planeringsramen för /76 harberäknats tUl 50 milj. kr. Den senaste utvecklingen i görfömtsättningama för ett utvecklingssamarbete av denna omfattning osäkra. SIDA framhåller svårigheterna att mer idetalj fastställa utvecklingssamarbetets utformning under /76och de båda följande budgetåren på grund av den politiska och ekonomiskasituationen i landet. Den fjärde femårsplanen, vUken skulle ha gällt från juli1974 har blivit försenad. Flera av de projekt i vilka har engageratskommer troligen att fördröjas. De etiopiska myndigheterna kan också komma attföreta omprioriteringar som påverkar saraarbetets villkor och innehåll. Liksom tidigare koncentreras det svenskabiståndet under innevarande budgetår till insatser på hälsovårdens,utbildningens och landsbygdsutvecklingensområden. Det svenska personalbiståndet uppgår f. n. till ca 100personer. Samarbetet avseende hälsovård omfattarbl. a. stöd tUl ett () samt till hälsocentraler inågra landsbygdsoraråden. bedriver forskning och upplysningsverksamhetrörande kosthåll och näringsfrågor, samt tillverkar och säljer proteinrikbarnmat. En stor del av institutets produktion av barnmat levereras nu tUl detorkdrabbade onu-ådena. samlade stöd till uppgår till 24milj. Det svenska stödet tillskolbyggnadsprogrammet ESBU har förlängts med ytterligareett år efter det första femårsav-talets utgång . Vid utgången /75 beräknas ca 7 500 klassrum ha uppförts, vartill kommer ettantal hälsostatio-ner samt sädesförråd i de svältdrabbade områdena. Den totalakostnaden för programmet uppgår för svensk del tUl ca 80 milj. kr. I sarabandmed de politiska omvälvningar som inträffade i landet minskade ESBU:sverksamhet i omfattning. Stödet fortsätter till den enhet inorajordbruksministeriet, EPID, sora är ansvarig bl. a. för de integreradejordbruksprojekten på den etiopiska landsbygden. Genom EPID har huvuddelen avdet svenska katastrofbiståndet kanaliserats:utsädesdistribution, vägbyggen och förstärkning av transportorganisationen.Stödet fortsätter likaledes till det regionala landsbygdsprojektet iChilaloprovinsen. När gäUande avtal om EPIDoch CADU utlöper kommer sammanlagda bidrag tUl debåda projekten att vara ca 75 milj. kr. EPID och CADU-projekten har under år 1974bedömts av en internationell expertgrupp, vari ingick två medlemmar tillsattaav det etiopiska jordbruksrainisteriet. Trots en bitvis allvarlig kritik raotvissa delar av de båda projektens verksamhetsfält förordar gruppen en fortsättningav verksamheten. Denna anses bl. a. ha bidragit tUl förbättrade in- Prop.1975:1 Bilaga 5 58 komsterför stora grupper av befolkningen. Därtill har den gett vägledning förframtida utformning av utvecklingsverksamhet på den etiopiska landsbygden. SIDAutreder nu fömtsättningama för fortsatt stöd till den integreradelandsbygdsutvecklingen i . De svenska åtagandena för budgetåret1973/74 uppgick till 60 mUj. och utbetalningarna till 74 milj. kr., varavca 37 milj. kr. hänförde sig till åtaganden under tidigare budgetår. Förinnevarande budgetår har avtal ingåtts om 60 milj. kr. Planeringsramen /76 beräknas till 65 milj. kr. Den kenyanska regeringen h£ir förklaratatt den i det fortsatta utvecklingssamarbetet med önskar ge ökad tyngdåt insatser för utveckling av landsbygden. Vattenförsörjning väntas under enfemårsperiod ta i anspråk ca 110 milj. kr. inlett saraarbete på enrad andra områden fortsätter, däribland bekämpning av mul- och klövsjuka,integrerad landsbygdsutveckling i Migori, elektrifiering på landsbygden samtutveckling av småindustri i västra . Den gemensamma nordiska insatsen påkooperationsområdet som administreras av den danska biståndsmyndigheten kommeratt fortsätta. har avtalats om en insats för att ui)prätta ettmedicinskt utbUdningsinstitut i . Insatsen beräknas kosta 12 milj. kr.under fyra år. Vidare har avtal träffats om stöd som beräknas tUl ca 33 mUj.kr. till utbyggnad av hälsovården på landsbygden . Stöd planeras till bl. a. en nyinrättad statiig bank förkooperationen samt ett omfattande program för förbättring av vägar på landsbygden. läggs tonvikten i biståndet numera på yrkesinriktad utbildning i tekniska ämnen, därett par större insatser avtalats. Stödet till sekreteramtbildningfortsätter. En av de första svenska biståndsinsatserna i avsågupprättandet av en högskola i för utbildning av sekundärskolelärare inatiurvetenskapliga ämnen samt slöjdlärare. Skolans administration harövertagits av och bidrar nu endast med lärare till skolan.Ärligen utexaminerar skolan nu 150 lärare. Totalt har den svenska insatsenuppgått till drygt 50 milj. kr. i investerings- och driftkostnader. har importstöd inte lämnats tUlKenya. För innevarande budgetår har avtalats att 10 mUj. av årsramen fåranvändas för import till jordbmket och landsbygdens utveckling. /76 kan importstöd i form av varabistånd komma att aktualiseras. Personjilinslaget i det svenska biståndetbestår under innevarande budgetår av närraare 90 personer, varav ett tiotal ärfredskårsdeltagare. Prop.1975:1 Bilaga 5 59 De svenska åtagandena för budgetåret1973/74 uppgick till 120 milj. kr. och utbetalningarna tiU 132,4 milj. kr. Förinnevarande budgetår har avtal tecknats om145 mUj. för det reguljära utvecklingsbiståndet. Härutöver har somtidigare nämnts 40 milj. kr. lämnats som särskilt bidrag för att fraansiera endel av kraftigt ökade livsmedelsimport. Detta bidrag motiverades avden svåra ekonomiska situation som uppstått genom de internationellaprishöjningama på ett flertal viktiga importvaror i kombination med brist pålivsmedel tUl följd av torkan i landet . Ett ytterligarebidrag i form av svenskt vete beslutades . Genomförandet avTanzanias utveckUngsplaner försvåras allvarligt av akut brist på finansieUa resurser. Medanledning härav beräknas en höjning av planeringsramen till 250 milj. kr. Under /76 förfaller denförsta araorteringen under vattenkrediten . Det belopp sora skulleåterbetalas komraer att avskrivas. Tyngdpunkten i detsvenska biståndet till koraraer även fortsättningsvis att ligga påinsatser för landsbygdens utveckling i enlighet med de prioriteringar som görsav den tanzaniska regeringen. Insatsernaför landsbygdens vattenförsörjning och för skogssektorns utvecklingfortsätter. Det sammanlagda finansiella bidraget till vattenförsörj-ningsprogramraet uppgår hittiUs tUl 186 mUj. kr.,vartiU kommer kostnader för ett stort antal kontraktsanställda ochfredskårsdeltagare. HittUls har över 1,3mUjoner människor fått tillgång tUl dricksvatten genom programmet.Sverige stöder verksamhet inom skogssektorn sora omfattar plantering,utbildning, forskning och informationsverksamhet. En utvidgning planeras. Påsikt avses insatsen skapa fömtsättningar för ett mer produktivt utnyttjande avTanzanias skogstillgångar. Som ett led i ansträngningama att säkraen jämnare tillgång på livsmedel har den tanzaniska regeringen beslutatpåskynda sitt program för förbättrad spannmålslagring. Detta kan föranleda nyasvenska insatser på området. Stödet till den tanzaniska banken för kreditertill projekt på landsbygden väntas bliförlängt. Den gemensamma nordiska insatsen för jordbmksutbildning iMbeya och ett program för artificiell insemination fortsätter. Utbyggnaden avhälsovården på landsbygden, särskilt uppförandet av hälsocentraler, får fortsatt svensktbistånd. raedverkar i ett livsmedelscentmm och i enlandsomfattande kampanj för bättre kosthållning. Fortsatt bistånd i betydandeomfattning lämnas också tillvuxenutbildning och utbUdning i tekniska ämnen. beräknas bidramed ytterligare 41 milj. kr. till alfabetiseringskampanjen i landet. 1975:1 Bilaga 5 60 har avtal ingåtts omförlängning av stödet till ett kraftverksbyggei Kidatu, som kommer att bli den största energikällan i . beräknas avtal ingås omfortsatt stöd tUl sora ger krediter frärast tillraindre industrier. Direkt finansielltimportstöd som lämnas fortsätter liksom det genom ITCkanaliserade stödet till exportansträngningar. Bistånd planeras inrättad bostadsbank avsedd att finansiera lågkostnadsbostäder. Under innevarande budgetår omfattarpersonalbiståndet ca 150 personer, varav knappt hälften ärfi-edskårsdellagare. Drygt en tredjedel av dessa arbetar inomvattenförsörjningsprogrammet. Som ett nytt inslag i personalbiståndet harnyligen kvalificerade svenska experter ställts till regionala planeringsorgansförfogande för att bl. a. medverka i arbetet på långtidsplaner. Regionernasverksamhet stöds också genora finansiella bidrag tUl fonder för regionalautvecklingsprojekt. De svenska biståndsåtagandena /74 uppgick till 30 nulj. och utbetalningarna till ca 12,8railj. För mnevarande budgetår utgör raraen 45 mUj. Planeringsramenför /76 beräknas tUl 55 milj. kr. tUlhör tack vare sina.koppartillgångar inte de fattigaste länderna i och inte heUer dera sorahar drabbats hårdast av den senaste tidensinternationella prisutveckling. Landets ansträngningar att för sina transportergöra sig oberoende av de av vita befolkningsminoriteter styrdagrannländerna har emellertid varit kostsamma och motiverat särskildainternationella biståndsins.itser. Det svenska biståndet inriktas främst påkommunikationer och på andra av prioriterade områden somlandsbygdsutveckling, kooperation, hälso- och sjukvård samt kraftförsörjning.Under år 1974 har avtal tecknats om bl. a. svenskt stöd till ett kooperativtutbUdningscent-rum i och till den lantbrukskooperativa föreningsrörelseni . Samtliga svenska insatser i harett betydande inslag av utbildning. Detsvenska personalbiståndet till består f. n. av 130 kontraktsanställdaoch fredskårsdeltagare. /74 ingår vambiståndi utvecklingssamarbetet. Det har bl. a. bestått av lastbilar sora begärts isamband med stängningen av gränsen tUlSydrhodesia . Raraen för vambistånd utgör 13,5 railj. Denförutses huvudsakligen bli utnyttjad för inköp i av teleutmstning. Bland nya insatser i samarbetet medZambia kan näranas en förstudie tiU ett vägprojekt i västra samtutrustning till en avdelning vid Prop.1975:1 Bilaga 5 61 gravskolan vid i . Zarabia har ocksåbegärt konsulthjälp för enfortsatt utbyggnad av kraftverket i Kafue samt transportutrustning för denstatliga järnvägen. De svenska åtagandena för budgetåret1973/74 uppgick till 20 milj. kr. och utbetalningarna till 22 milj. kr., varavca 9 milj. kr. i form av tidigare beviljade krediter. För innevarande budgetårhar avtal tecknats om 30 milj. kr.Planeringsramen för /76 beräknas till 40 mUj. Det svenskabiståndet lämnas i första hand sora stöd till utvecklingsprograra förlandsbygden. Tyngdpunkten i detta program ligger på vattenförsörjning, vägbyggen, byutveckling ochboskapskötsel. Inom ramen för det samarbetsavtal som tecknades har nyainsatser inletts avseende elektrifieringav landsbygden, byutveckling i Ka-lahari, utnyttjande av Okavango-deltatsvattenresurser samt stöd till småindustrisektorn. Under år 1973påbörjades ett vattenförsörjningsprogram för stora och mellanstora byar pålandsbygden. finansiella stöd till detta prograra beräknas uppgå tiU sararaanlagt 13milj. för perioden /731976/77.1samfinansiermg med lämnas en kredit på 20,5 mUj. för förbättring avvägen meUan och Lobatse, som är landets raest trafikeradevägsträcka. Likaså i saraarbete med stödjer ett projekt avseendeboskapsskötsel. En väsentlig insats för att stödjalandets strävanden att uppnå ekono-raiskt och politiskt oberoepde, i förstahand i förhållande till ochSydrhodesia, görs genom stödet tUl utbildningssektorn. Landets målsättningär att besätta tjänstema inom förvaltningen med egna medborgare. bidrar tUl yrkesutbUdning,tUl utbyggnaden av biblioteksfilialeroch till planering och utbyggnad av priraärskolor. Dessutom finansierasvidareutbUdning av botswaner i andra . Även stödet tUl småindustriutvecklingen innehåller ett viktigt undervisningsmomenti form av utbUdning av botswanska företagsledare. Det svenska personalbiståndet uppgår f. n. tUl ett feratiotalkontrakts-anställda och fredskårsdeltagare. Övrigaländer i m. m. FRELIMO i är den afrikanskabefrielserörelse som längst erhållit svensktbistånd. Saraarbetet inleddes , då började stödjautbUdning av moearabikaner vid i . Saraarbetethar sedan successivt vidgats. Svenskt stöd har utgått dels i förra av varor och förnödenheter till sjukstugor, skoloroch handel i befriade oraråden i Mosarabique, dels som driftsbidrag tillMogambique Institute och till ett bamläger i södra . 1975:1 Bilaga 5 62 stadenLourengo Marques har en övergångsregering dominerad av FRELIMO nu avlöst denportugisiska kolonialregimen. Makten överlämnas successivt till FRELIMO, somdeklarerat sin avsikt att fullfölja utvecklingsmobiliseringenav befolkningen och ett samhällsbygge, främst inriktat på landsbygdensutvei;kling. Till stöd för dessa ansträngningar kan svenskt bistånd komma attspela en viktig roll. Den finansieUa ramen för biståndet tillFRELIMO för /75 hade tidigare beräknats tUl 15 mUj. kr.Försörjningssituationen och resursbehoven har aktualiserat en ökning avbiståndet redan under innevarande budgetår. För bistånd under /76beräknar jag 50 raUj. Utbetalningarna av svenskt bistånd tillLesotho uppgick /74 till ca1 milj. kr.