prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — I stället har en disaggregerad ansats tillämpats, byggd påinformationer om marknadsförhållanden och produktionsfömtsätlningar för detrelativt begränsade antal råvaror som ingår i den svenska exporten.Bedömningarna och kalkylerna redovisas i detalj i produktionskapitlet och merkortfattat nedan i avsnittet om exporten på vamgmpper. Totaltsett vänias exportvolymen av råvaror 1975 bli lägre än 1974,vilket är en nedrevidering av den preliminära national-budgetens prognos.Fömtom alt efterfrågan på de västeuropeiska marknaderna torde uppvisa entämligen svag utveckling 19741975, tUlkommer för flera varuslag attsäljtrycket ökat i från utomeuropeiska producenter. Detla innebär enpåtaglig risk atl svenska råvaru-producenter gör kraftiga förluster av marknadsandelar1975. I första hand är det trävaruexporten som beräknas fortsätta alt sjunkakraftigt 19741975. Även för massaindustrin och järnmalmsgruvorna ansesmarknadsläget nu vara mindre gynnsamt än i den tidigare prognosen. Degenomsnittliga exportpriserna för råvaruleveranserna, som 1973 1974 steg medinle , beräknas 19741975 öka jämförelsevis obetydligt.Uppgången, , innefattar bl. a. avsevärda prissänkningar för trävaror menbetydande prisökningar för järnmalm och massa. Itabell 3:4 redovisas exportens fördelning på varugrupper, med uppdelningengjord i överensstämmelse med de branschvisa beräkningar som redovisas iproduktionskapitlet. Exportutvecklingen för de enskilda varugruppernadiskuteras utförligt där. Nedan följer korta sammanfattningar av bedömningarnaför de viktigaste varugrupperna. Exportenav jordbruksprodukter utgörs av oförädlade varor som spannmål, frukt, ägg ocholjefrö. Kött m. m. ingår däremot under mbriken livsmedelsprodukler. Ett gottskördeutfall erhölls 1974 vUket gav upphov tUl ett tämligen betydandeexportöverskott. Detta skeppades endast lill en del ut under slutet av åretoch en betydande kvantitet återstår att exportera . Exportöverskotlelfrån skörd väntas bli avsevärt mindre på grund av att den besåddaarealen minskat. Leveranspriserna steg synnerligen kraftigt 19731974 menprisnivån väntas bli lägre exportleveranser. Exportenav livsmedelsprodukter, omfattande bl. a. kött och mejerir produkter saml merhögförädlade livsmedel såsom konserver, sjönk 1 Reviderad nationalbudget 1975 79 19731974 i samband med ett kraftigt fall i kötlexporlen.För 1974 1975 förutses såväl exporten av kött som mejeriprodukter minska. Prisnivånför leveranserna blev avsevärt högre än 1973 men väntas 19741975stiga jämförelsevis obetydligt lill följd av den svagare utvecklingen avvärldsmarknadspriserna. Järnmalmsexportenstillväxt 19731974 begränsades av kapaciteten i ulförselhamnarna vilket innebaratl exportvolymen 1974 endast obetydligt översteg . Ordersituationenför gruvorna är mycket god det möjUga exporlutbudet är redankontrakterat. Den försvagade stålkonjunkturen torde dock komma att leda tillsenareläggningar av hemtagningarna av malmen, varför cxportleveranserna beräknassjunka 19741975. Prisnivån exportutbud väntas stiga mycket starktoch leveranspriserna beräknas öka med 40 å 1974 1975. Sågade ochhyvlade trävaror exporteras nästan uteslutande till . Under 1974sjönk Irävarueflerfrågan där mycket kraftigt i samband med alt takten ibostadsbyggandet drogs ned avsevärt jämfört med . Avsättningsmöjligheternaför svenska trävaror försämrades ytterligare därav att utbud avträvaror, inle minst till , ökade synnerligen starkt. Sverigesträvaruexport kom härigenom att sjunka med 19731974. Även 1975vänias bostadsinvesteringarna minska jämfört med , såväl i som iNordamerika. Under dessa omständigheter och med hänsyn tUl en väntad reduceringav de starkt uppdragna importörlagren kan trävaruexporten beräknassjunka med ytterligare 1974 1975, även om en viss stabiliseringav marknaden möjligen äger rum . Exportpriserna kommeri konsekvens med det svaga marknadsläget alt sjunka avsevärt förträvaruleveranserna . Pappersexporten kunde ännu hållas väl uppe ochsteg 19731974 med . I samband med den kraftiga efterfrågeökningen iVästeuropa 1973 inträdde ganska utpräglade bristtendenser för flerapappersslag, vilka inte tycks ha hävts förrän en bit in på 1974. Enlageruppbyggnad skedde dock hos förbrukare och importörer under den senaredelen av året, vilket återverkar negativt på importen under början av 1975.Någon nämnvärd ökning i den slutliga efterfrågan synes knappast vara att räknamed 19741975. En viss nedgång i pappersexporten har därför bedömts varasannolik, i synnerhet som konkurrensen från Förenta statema på devästeuropeiska marknaderna kan förväntas hårdna, givet de tämligenpessimistiska konjunklurför-väntningarna för den nordamerikanska ekonomin under1975. Leveransprisnivån beräknas 19741975 stiga med , vilket dockinnebär ett smärre fall i leveranspriserna , räknat från nivån vidslutet av 1974. Diagram 3:1 Exportutvecklingen, totalt och för vissavarugrupper 19681975 Milj. kr.,priser. Verkstadsprodukter, exkl. fartyg Total export, exkl. fartyg /'-] 1968 69 70 71 72 73 74 75 1968 69 70 71 72 73 74 75 Källor: och . 1 Revideradnationalbudget 1975 81 Massaexportenhade liksom pappersexporlen ell gynnsamt marknadsläge under både 1973 och 1974och utförseln låg i stort sell i nivå med vad som var maximalt frånulbudssynpunkl. Detla innebar ändå en viss nedgång 19731974, till följd avupphörande möjligheter till lageravveckling hos producenterna. Försvagningen avpappersmarknaden torde emellertid ha medfört en försämring av massaindustrinsexportutsikter vid början av 1975 och utförseln bedöms komma att minska19741975. En fortsatt kraftig ökning av prisnivån för leveranserna, settmellan genomsnitten , vänias dock äga rum. Sverigesexport av järn och stål ökade under loppet av 1974 i en något svagare takt änunder 1973. Främst torde detla ha betingats av en vikande efterfrågan frånmarknaderna i men dessutom kan exporttillväxten i någon mån habromsats av en högre takt i hemmaleveranserna. Exporten till u-ländema ochäven till steg dock snabbt . Totalt sett blev uppgången iexportvolymen inte fullt 19731974. En försämring av avsättningsläget kanantas komma att äga rum 1975: tillväxttakten i den slutliga stålefterfrågan ivärlden 19741975 torde knappast bli högre än 19731974 och dessutom harsannolikt grossist- och förbmkarlagren hunnit byggas upp vid början av 1975.Orderläget hos stålverken har också tydligt försämrats. Exportökningen19741975 beräknas därför bli ganska blygsam, trots att prognosen innefattarförväntningar om en betydande tUlväxt i exporten till utomeuropeiska marknader.Exportpriserna väntas, med hänsyn till det svagare marknadsläget och upphörandestegring av energipriserna, öka betydligt långsammare 19741975 jämfört med19731974. Verkstadsprodukternautgör av totalexporten och väl över hälften av färdigvaruexporten.Vad som anförls i det inledande delavsnittet om exporten av färdigvaror hardärför en mycket direkt tillämpning på denna varugrupp. Under loppet av 1974uppvisade exportvolymen en god tUlväxttakt och ökningen 19731974 uppgick tUlca . Detta var tUl stor del ett resultat av den expansiva efterfråganfrån och inte minst OPEC-medlemmarna medan efterfråganfrån utvecklades jämförelsevis svagt. Exporten av personbilaråterhämtade sig relativt väl efter det kraftiga fallsom, i samband med osäkerheten på oljeförsörjningens område, inträffade ibörjan av året. Exporten av verksladsprodukter väntas 1975 kunna hållas väluppe och öka med i volym. Liksom 1974 är det framför allt exportentill länder utanför OECD-området som bedöms komma att medföra att en relativtslor ökning vidmakthålls. Exporlorderläget för verkstadsindustrin synes vidingången av 1975 ännu inle ha försämrats särskilt tnycket, vilket bör tala fören hög export åtminstone . Exportprisindex förverksladsprodukter steg 19731974 mycket 6 1975.1 saml Nr 100. måttiigt i förhåUande till andra exportvarugrupper.Förklaringen härtill torde vara att verkstadsprodukternas pris innehåller en jämförelsevisliten andel råvaru- och energikostnader. En smärre dämpning avexportprisuppgången beräknas äga rum 19741975. Exporten av övriga industriprodukter den näst störstadelgruppen i såväl färdigvaruexporten som lotalexporten består av kemiska produkter,textilvaror, snickerier m. m. Utförseln av dessa varor sjönk kraftigt motslutet av 1974 och uppgången 19731974 stannade vid . Den kraftigatillväxten av efterfrågan i och har i motsats till vadsom gäUer verksladsproduktema varit av liten betydelse för gruppen övrigaindustriprodukter, eftersom de helt dominerande avsättningsmarknaderna ärNorden, och . Detta betyder också attbedömningen blir avgjort mindre optimistisk än förverkstadsprodukterna: exportvolymen beräknas bli oförändrad jämfört med 1974.Exportpriserna ökade mycket kraftigt 19731974 i samband med de kraftigtstegrade råvarukostnaderna. Prisökningen förutses bli väsentligt lägre 19741975, inte minst tiU följd av att råvarupriserna upphör att stiga och snarasttorde komma att uppvisa en sjunkande tendens. Fartygsexporten 1914 blev betydligt lägre än vad somtidigare förutsattes och något lägre, räknat i volym, än 1973. Exportvärdet ilöpande priser har bedömts med hjälp av bl. a. statistiska centralbyrånsvarvsenkät och beräknas bli slörre än 1974. Med det prisantagandet somgjorts skulle detta betyda en volymmässig uppgång 19741975 på . Efter att ha visat en relativt måttiig tillväxt undersåväl 1972 som 1973 genomgick importen en mycket markerad expansion underförsta . Från första lill accelererade importenytlerli-, gare och volymökningen 19731974 kom atl uppgå lill närmare 15 %.Därmed överträffades rekorduppgången 1969 och har importen endast 1960 uppvisat en kraftigareökning än 1974. Räknat exkl. fartyg stannade emellertid importens uppgång vidca 12 1/, då importen av fartyg mer än fördubblades mellan 1973 och 1974.Den angivna utvecklingen av importen 1973 och 1974 är baserad på de korrigeradedala för totala imporlvärdet som publicerat för såväl1973 som 1974. 1 Den statistiska registreringen av importen har under1973 och 1974 påverkats av organisatoriska förändringar. Under andra kvartalet1973 fördröjdes behandling av åtskiUiga importposter frånEG-länderna på grund av att nya luUrutiner infördes efter det attSveriges avtal med trätt i kraft. /infördesvidare en ny tullprocedur, vilket anses ha resulterat i en fördröjning avregistreringen av importerade varor med ca i förhällande tilltidigare förfarande. För att erhälla jämförbarhet mellan olika perioder harstatistiska centralbyrån 1 Reviderad nationalbudget 1975 S3 Ett flertal faktorer samverkade till den mycket kraftigaimportökningen ; sålunda försiggick en fortsatt relativt kraftig ökning avindustriproduktionen 19731974 med tyngdpunkt på de branscher vilkasefterfrågan på insatsvaror i hög grad riktas mot utiandet. skedde enmycket kraftig uppbyggnad i industrins lager av insatsvaror och halvfabrikat.Räknat exkl. skogsindustrierna belöpte sig lagerinvesteringarnas uppgång till1,. priser, vilket innebar ett mycket kraftigtefterfrågelillskolt. Härtill kom en stark ökning i varukonsumtionen 1974 merän dubbelt så kraftig som året innan. beräknas den lolala inhemska efterfråganutvecklas svagare än 1974 med en uppbromsning av industrins tillväxttakt, ettnegativt lageromslag inom handeln, en uppbromsning av industrins lagerinvesteringarsamt en viss avsaktning i den privata konsumtionens tillväxt. Importen exkl.fartyg kalkyleras därmed öka med knappt 4 1/1974 1975. En beräknadhalvering av fartygsimporten medför emellertid attuppgången för totala importvolymen väntas stanna vid . Importen av jordbruk.-, skogsbruksprodukter och fisk, somhuvudsakligen avser kaffe, frukter, köksväxter och tobak, ökade med närmare 6%19731974. Den förstärkning av den privata konsumtionen som skedde under 1974synes ej i någon större utsträckning ha berört dessa produkter; importen avkaffe minskade med elt par , importen av frukter stagnerade och vadgäller köksväxter skedde endast en smärre uppgång. Den snabba tillväxten förgruppen som helhet berodde huvudsakligen på en nära nog fördubbling i importenav skogsbruksprodukter. En beräknad mycket kraftig reducering av importen avskogsbruksprodukler medför alt imporlökningen 19741975 för hela gruppenberäknas stanna vid någon procentenhet. Importökningen av mineraliska produkter stannade vid drygten halv procentenhet 19731974. Den jämfört med svagare utveckUngen varfrämst orsakad av en kraftig omsvängning i importen av ickejärnmalmer från enuppgång på 1973 till en minskning på 1974. Råoljeimporten, somvolymmässigt svarar för av hela gruppen fortsatte att minska 1974, meni klart mindre omfattning än under de två närmast föregående åren.Produklionsneddragningen inom de svenska raffinaderierna 19731974 medförde ettminskat import-behov. Importminskningen stannade emellertid yid då råoljaredan mot slutet av 1974 började inlevereras för de betydande kapaci- sökt uppskatta effekterna av dessa faktorer och harpublicerat korrigerade månatliga importvärden för totala importen och1974. För resp. varugrupp har t. v. proportionella justeringar förelagils förde olika varugrupperna. Den utveckling som relateras i avsnitten om de olikavarugrupperna är således den som bygger på justerade imporldata. tetstiUskott på raffinaderisidan som beräknas komma igångvid . Detta kapacitetstUlskott får emellertid betydligtstörre effekter på importen 1975. Införseln av råolja beräknas sålunda öka medca 19741975. Stenkolsimporlen ökade mycket kraftigt eller med . En del av den ökade införseln utgjordes sannolikt av upplagring för det nyakoksverk som kommer att tas i bruk . Införseln av stenkol beräknasfortsätta alt öka i snabb takl även . Sammanlaget för hela gruppenmineraliska produkter beräknas därmed imporlökningen 19741975 uppgå liU drygt20 %. Som en effekt av den påtagligt höjdalivsmedelskonsumtionen 1974 skedde en markant omsvängning i importen avlivsmedelsprodukter, irån en minskning på ett par procent 1973 lill en uppgångmed 1974. TUlväxten i importen låg huvudsakligen på färdigakonsumtionsvaror medan imporlökningen vad gäller insatsvaror bara blev någonprocent-Tabell 3: 5 Importutveckling för olika varugrupper 1973 1975 -5,5 -5,4 -1,5 -2,5 trävaror, massa samt papper -3,5 -9,5 ' Volymutvecklingen för exporten och importen enliglutrikeshandelsstatistiken kan avvika från den som redovisas inationalräkenskaperna främst genom att prisdeflatorerna för verkstadsprodukterär olika. " Prisförändringen för verkstadsprodukter kan endasttill viss del hänföras till "rena" prisökningar. De prisförändringarsom redovisas i tabellen är s. k. enhetsvärden, dvs. implicita prisförändringarsom framkommer med ledning av utrikeshandelns varuvisa uppgifter om importeradkvantitet och molsvarande värdesumma och avspeglar således den genomsnittligaprisförändringen inom olika värn-positioner. Därigenom registreras inle endastfaktiska prisförändringar utan även kvaliletsförändringar och förändringar ifördelningen av varor av olika kvalitet inom varugrupper. Anm. 1973 och importvärden enligtutrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna för de olika varugrupperna bygger påjusterade importvärden, se not sid. 82. Samtliga uppgifter avserprognoser. I prognoserna är värdeuppgifterna avrundade till närmaste 5- resp.10-tal milj. kr. och de procentuella förändringarna avseende enskildavarugrupper till närmaste hela resp. halva tal. Källor: och . 1 Revideradnationalbudget 1975 85 enhet.Mellan 1974 och 1975 kan man räkna med en kraftigare uppdragning i importen avinsatsvaror, orsakad av en trolig lageruppbyggnad inom livsmedelsindustrinefler de lagerreduceringar som ägt rum . Däremot beräknas ennågot lugnare uppgång i importen av färdiga konsumtionsvaror i enlighet med denförväntade något långsammare tUlväxten av den privata konsumtionen 1975. Importenav trävaror, massa, papper och papp ökade med 19731974 efter två årmed mycket snabba importökningar. Den klart svagare tillväxten 1974 var främsten följd av en halverad massaimport. En betydligt svagare importökningnoterades även för trävaror medan däremot pappersimporten expanderade kraftigt.För 1975 lorde man kunna räkna med en klart långsammare uppgång ipappersimporten samt en reducering av införseln av massa och trävaror. Införseln avpetroleumprodukter kom att visa en uppgång med någon procentenhet mellan 1973och 1974, som en följd av en påtaglig expansion mellan halvåren 1974. Underförsta skedde en mycket kraftig nedgång i förbrukningen avraffinerade produkter orsakad av ransonering, sparkampanj och mild väderlek.Spareffekten blev synnerligen kraftig vad gäller åtgången av eldningsoljor föruppvärmningsändamål. Däremot blev förbrakningsminskningen av bensin och tjockaeldningsoljor av betydligt mindre omfattning. All importen trots detta totaltsett kom att visa en uppgång kan hänföras till höjd lagerhållning som vidtogsför att förbättra beredskapen mot eventuella nya störningar i tillförseln.Mellan 1974 och 1975 beräknas importen av petroleumprodukter minska med , som resultat av den betydUgt högre självförsörjningsgrad som blir följdenav de tillskott tUl den inhemska raffinaderikapaciteten som beräknas komma alttas i bruk 1975. Härvid har räknats med en förbrukningsökning från den mycketlåga nivån 1974 av framför allt tunna eldningsoljor för uppvärmningsändamål.Industrins förbrukning av eldningsoljor väntas bli i stort sett oförändradmellan åren medan värmekraftverkens förbrukning av eldningsoljor beräknas kunnareduceras, eftersom elkraflproduktionen i övrigt väntas stiga kraftigt. Importenav järn och stål, som expanderade i snabb takt såväl 1972 som 1973, ökade medca 1974. Den snabba uppgången var till en del orsakad av den uppdragnaproduktionslakten inom verkstadsindustrin och varven men även den betydandelageruppbyggnaden i förbrukar- och grossistieden bidrog härtill. För 1975torde man kunna räkna med en klar avsaktning i importtillväxlen främst somföljd av den väntade försvagningen i de stålkonsumerande branschernasproduktionstillväxt 1975. Underloppet av 1974 skedde en successiv acceleration i importen av ickejärnmetaller importökningen 19731974 uppgick till 16 1/. Den beräknade långsammareproduktionsökningen inom verkstadsindu- strin,som är den främsta avnämaren av dessa produkter, gör att man kan räkna med enpåtagligt svagare importökning 1975. Importenav verkstadsprodukter, som svarar för ca 1/3 av totala införseln, accelereradei mycket snabb takt under loppet av 1974. Importvolymökningen för dennavarugrupp uppvisade också, bland alla mera väsentliga varugrupper, densnabbaste tillväxten 19731974 hela 23 1/. Accelerationen under loppet av1974 berodde främst på en mycket kraftig uppdragning avkonsumtionsvaru-imporlen och i all synnerhet personbilar. Uppgången i denprivata konsumtionen 1974 kom att i hög grad inriktas på varaktiga konsumtionsvaror.En viss del av den mycket kraftiga importökningen kan emellertid ha hamnat ilager i parti- och detaljhandeln. Detta, tillsammans med att man kanräkna med att uppgången av den privata konsumtionen inte i lika hög grad som1974 faller på verkstadsprodukter, medför att importen av konsumtionsvarorberäknas öka endast elt par procent . Även importen avinvesteringsvaror accelererade påtagligt under loppet av 1974 importökningenuppgick till . De ökade maskininvesleringarna 1974 kan ej fuUt ut förklaraden mycket snabba importlillväxten. Man kan alltså notera en klart höjdimportandel för dessa varor, vilket möjligen kan förklaras av den svenskaverkstadsindustrins långa leveranslider . beräknasimporttillväxten för investeringsvaror bromsas upp påtagligt. Importen avinsatsvaror uppvisade en betydligt jämnare tUlväxt över året och trots en vissuppbromsning mellan halvåren ökade importen med 19731974. För1975 väntas importtillväxten försvagas i samband med en långsammare tillväxtav produktion och lagerinvesteringar inom branschen. Införseln av flygplan ochvapen ökade med 19731974. Detta berodde på köp av engångs-natur varförman kan räkna med ett betydande fall i importen av dylika varor mellan 1974 och1975. Därmed beräknas imporlvolymens uppgång 19741975 komma att stanna vid vad gäller verkstadsprodukter totalt. Införselnav övriga industriprodukter visade 19731974 en tillväxt . Vad gällerkonsumtionsvaror ökade importen av dessa i samma takt, dvs. Expansionenblev därmed ej tillnärmelsevis av samma omfattning som för de varaktigakonsumtionsvarorna, vilka huvudsakligen är verkstadsprodukter. Deltaåterspeglade mönstret för den privata konsumtionens fördelning . MeUan1974 och 1975 beräknas imporlökningen för konsumtionsvarorna inom övriggruppendämpas endast i mindre omfattning. Införseln av insalsvaror ökade kraftigtredan 1973 och denna uppgång förstärktes ytterligare tUl 1974.För 1975 beräknas importtillväxten för dessa varor bromsas upp kraftigt. Förhela gruppen övriga industriprodukter beräknas därmed importökningen 19741975stanna vid ca 4 1/. 1 Reviderad nationalbudget 1975 87 Prisutvecklingen för importen visade totalt sett en snabbuppgång 1973 men i än högre grad 1974 med 12 1/2 resp. . Efter att habörjat öka mer markerat vid ingången av 1973 accelererade prisuppgången en bitin på 1974. Därefter har takten i prisuppgången successivt dämpats under loppetav 1974. Prisutvecklingen får ses i relation tiU dehändelser av extraordinär natur som inträffade i anslutningtill den s. k. oljekrisen. Denna resulterade i en tredubbling av importprisetför råolja samt elt mer än fördubblat importpris förraffinerade produkter. Av den totala prisökningen 19731974 på svarade demyckel drastiska prishöjningarna på oljeprodukter för mer än 1/3. Även för övriga produkter var prisstegringarna emeUertidgenomgående myckel kraftiga. För metaUer noterades en prisuppgång på 39 %19731974. Den seglivade stålkonjunkturen medförde alt importpriserna för stålsteg även om en viss avsaktning gjorde sig gällande mot slutetav årel. Även importpriserna för aluminium steg i mycket snabb takt hela 1974.Däremot vände importprisema på övriga metaller nedåt under senare hälften av1974 och markerat kraftigt för koppar. Vad gäller färdigvaror ökade importpriserna i snabb taktunder större delen av 1974 och prisökningen 19731974 blev mer än dubbelt såkraftig som året innan. Trots en uppbromsning blevprisstegringen för övriga industriprodukter nära nog dubbelt så kraftig som förverkstadsprodukter, något som avviker från tidigare mönster. Delta förhållandetorde förklaras av det betydligt högre innehåUet av råvaror och särskilt oljai gruppen övriga industriprodukter, vilken bl. innehåller plaster ochkemiska produkter. Den internationella prisuppgången för råvaror, som efleren markerad uppbromsning log ny fart mot slutet av åreti samband med den s. k. oljekrisen, fortgick in på 1974. Därefter harprisutvecklingen varit nedåtriktad. För baslivsmedel fortsatte noterings-prisernauppåt under större delen av 1974 som en följd av knappa skördeutfall förviktiga spannmål och låg lagerhållning globalt sett. skeddeelt markerat omslag och priserna föll mycket snabbt . a.synes efierfrågan på spannmål för utfodring ha dämpats i det internationelltförsvagade konjunkturläget. Trots osäkerhet om kommande skördar indikerassålunda en lättare försörjningssituation som den tidigareprisuppgången kan ha drivits upp genom spekulativa inslag. För industriella råvaror kom prisomslaget betydligttidigare. Därefterföll noteringspriserna mycket snabbi och låg ibörjan av 1975 på samma nivå som . fallkan till en del återföras på prisraset för koppar. nåddekopparpriset en lopp på London-börsen med /lon för atl i slutet avjanuari 1975 vara nere i ca /lon. Bakom prisfallet på industriråvarorligger i första hand en starkt avtagande efterfrågan till följd avkonjunkturnedgången i flertalet industriländer. De höga räntenivåernainternationellt lorde även ha bidragit lill alt förbrukare skurit ned på sinlagerhållning. och har de internationella råvarupriserna legat tämligenstUla. En viss uppgång på koppar har noterats, vilket lorde förklaras av altprisnivån nu är så låg att etl visst köpintresse återvänt.