prop · FY0348 · 1975-12-31 00:00:00 — Ipromemorian föreslås att ägare av fastighet, som beskattas enligt konventionellmetod skall få avdrag enUgt avskrivningsplan för anslutningsavgift ochanläggningsbidrag med ett sammanlagt belopp av högst av avgiften under 20år. Detta förslag har föranlett invändningar från några remissinstanser, sombl. a. framhåller att avdrag för nu avsedda typer av kostnader bör tillkommaendast industriföretagsfastigheter. Andra remissinstanser hävdar att avgiftenresp. bidraget bör få skrivas av som inventarium, byggnad eller markanläggningberoende på ändamålet med anslutningen. Vidare uttalas i några yttranden att skattemässigbehandlmg av bidraget hos mottagaren bör regleras på samma sätt som gällervid mottagande av statsbidrag. Dessutom pekas på behovet avövergångsbestämmelser. Föregen del vill jag framhålla följande. Fastighets anslutning till de slag avnyttigheter varom här är fråga, dvs. tiU eldistributionsnät, VA-anläggningeller fjärrvärmeverk, företer många likheter med fastighets anslutning till gemensamhetsanläggning.Det är därför naturUgt att ta upp den skattemässiga behandlingen avanslutningsavgifter och anläggningsbidrag till diskussion i detta sammanhang. Den i promemorianföreslagna rätten tiU avdrag för anslutningsavgifter och anläggningsbidragöverensstämmer med promemorians förslag i fråga om bidrag tiU gemensamhetsanläggning.Jag har emellertid i det föregående frångått promemorieförslaget såvitt avseravdragsrätten för bidrag till gemensamhetsanläggning och förordat en annanbeskattningsmetod i fråga om gemensamhetsanläggningarna. Enligt denna metodfår i de faU delägarfastigheten beskattas enUgt konventionell metod avdrag förvärdeminskning av tiUgång i gemensamhetsanläggningen göras i den förvärvskäUasom delägarfastigheten utgör på sätt som om tiUgången tillhört delägarfastighetendirekt. EnUgt min mening bör avdragsrätten för anslutningsavgifter ochanläggningsbidrag i princip utformas efter den ordiung jag har förordat i frågaom gemensanUietsanläggningarna. En fuUständig överensstämmelse med deimaordning skuUe nås om avgiften eller bidraget beroende på vUken nyttighetanslutningen innebär för den anslutna fastigheten skulle räknas in iavskrivningsunderlaget för inventarier eUer byggnader eUer såvitt avser jordbmksfastigheteller rörelse markanläggningar. Ett sådant system skulle emeUertid i vissalägen kunna ge upphov tiU gränsdragningsproblem. Med hänsyn härtill och derelativt begränsade belopp avgiften eller bidraget avser anser jag mig kunnaförorda en enklare ordning för dessa. EnUgt min mening bör således dessaavgifter och. bidrag få avskrivas efter samma metod som gäller för s. k.byggnadsinventarier. 1975: 48 150 Underremissbehandlmgen har framställts önskemål om att även avgifter eller bidragsom har utgetts före den här föreslagna ordningens ikraftträdandeskall få dras av. Enligt min mening bör reglema dock få tUlämpas endast i frågaom kostnad, som lagts ner efter ikraftträdandet, med undantag dock förbeskattningsår, för vilket taxering i första instans sker . Kostnadersom hänför sig till nämnda beskattningsår bör få dras av även om de nedlagtsföre ikraftträdandet. Vidarehar under remissbehandUngen framkommit önskemål om att mottagare avanslutningsbidrag eUer liknande bidrag skall beskattas för detta bidrag endastpå så sätt att avskrivningsunderlaget på anläggning eller annan tillgångminskas med mottaget bidrag. Detta skulle innebära ett system utformat eftersamma modeU som gäller för mottagna statsbidrag. Enligt min mening ärdet inte motiverat att i förevarande fall tillämpa det system som gäller förbeskattning av statsbidrag. Jag är därför inte beredd att förorda någon ändrmgi detta hänseende. Anskaffningskostnadenför bebyggd fastighet skall för avskrivningsändamål fördelas på byggnader ochmark. För fastigheter med beskattningsnaturen annan fastighet skall så stordel av anskaffningskostnaden anses belöpa på byggnaden som det vidfastighetstaxeringen faststäUda delvärdet byggnadsvärde minskat med däriingående delposten särskilt maskinvärde utgör av fastighetens helataxeringsvärde, minskat med särskilt maskinvärde. För fastigheter medbeskattningsnaturen jordbruksfastighet gäller f. n. en provisorisk proportioneringsregel.Denna innebär att på byggnaderna skall anses belöpa så stor del avanskaffningskostnaden som av ett reducerat taxeringsvärde utgör urfastighetens hela taxeringsvärde. Fr. o. m. inkomsttaxering skallprovisoriet ersättas med en proportioneringsregel som innebär att påbyggnaderna skall anses belöpa så stor del av fastighetens anskaffningskostnadsom det vid fastighetstaxeringen fastställda byggnadsvärdet minskat med värdetav överbyggnad, dvs. värdet av byggnad i den mån den inte är behövUg för jordbmkeller skogsbmk, utgör av fastighetens hela taxeringsvärde. Fr.o.m.1975 års allmänna fastighetstaxering skaU särskilt maskinvärde inte vare siguppskattas eUer redovisas. I promemorian föreslås att värdet av byggnad påannan fastighet i de här aktuella faUen frampro-portioneras genom attbyggnadsvärdet och det totala taxeringsvärdet båda oreducerade ställs irelation till varandra. Vid fastighetstaxering skall enligt KL då detgäller jordbmksfastighet dels värdet av varje bostadsbyggnad, som används avägare eller arrendator för bostadsändamål, dels värdet sammanlagt avekonomibyggnader, dels värdet av överbyggnad redovisas separat. Enligtanvisningar äv RSV kommer vidare att vid sagda taxering anges separat vad avöverbyggnadsvärdet som fal- lerpå bostadsbyggnader och ekonomibyggnader, på vissa byggnadsbestånd m, m, Remissinstansemahar överlag tillstyrkt de föreslagna reglerna. Även jag anser att deföreslagna ändringarna bör genomföras. Isamband med att den provisoriska proportioneringsmetoden för jordbruksfastigheteri prop. 1973: 162 föreslogs bli ersatt med en proportioneringsregel grundad påbl. a. delvärdet byggnadsvärdet, föreslogs en jämkningsregel för proportioneringenlikartad den som gäller vid rörelsebeskattningen. Jämkningsregeln som harantagits av efter förslag av skatteutskottet (SkU 1973: 70) innebäratt jämkning får ske för det fall att den del av anskaffningskostnaden för helafastigheten, som återstår efter beräkning av byggnadsvärdet, visas meraavsevärt över- eller understiga ett skäligt värde för återstoden av fastighetensedan värdet av byggnaderna undantagits. Lantbrukarnas skattedelegation harhemställt att jämkning skall få ske om den del av fastighetensanskaffningskostnad som anses belöpa på byggnaderna visas mera avsevärt över-eller understiga det faktiska värdet av dessa. Jag anser emellertid inte attjämkningsregeln skall ändras. Jag delar därvid skatteutskottels uppfattningatt jämkningen skall gmndas direkt på de framtagna värdena för olika delar avfastigheten och inte utgå från byggnadsvärdet som i sig utgör beräknatmervärde. 10.7.3Beskattningen av Stiftelsen Industricentra Detav statsmakterna antagna regionalpoUtiska handlingsprogrammet (prop.1972: 111 bU. 1, InU 1972: 28) innefattade även ett program som upptog en radåtgärder i syfte att nå de regionalpoUtiska målen. Ett exempel på sådanaåtgärder är det beslutade Stiftelsen (prop. 1973: 50, InU1973: 7, rskr 1973: 248). Stiftelsenär avsedd som en kompletterande regionaipolitisk stödform för det inrestödområdet. Under lagstiftningsarbetet framhöll chefen för dåvarandeinrikesdepartementet att stiftelsens verksamhet har ren förvaltningskaraktäroch inte skall drivas i vinstsyfte (prop. 1973: 50 s. 79). Med hänsyn tillstiftelsens ändamål och dess anknytning som instrument till den statligaregionalpolitiska stödverksamheten är det enligt min mening önskvärt att stiftelsenbereds en gynnsam skattemässig ställning. Jag förordar därför att StiftelsenIndustricentra tas upp bland de rättssubjekt som omfattas av bestämmelserna i53 § 1 mom. första stycket d) KL samt 7 § e) SI. Detta innebär att stiftelsen bUrfrikallad från skattskyldighet för inkomst och förmögenhet med undantag avkommunalskatt för mkomst av fastighet. 10.8Deklarationer och kontrolluppgifter för samfälligheter m. m. FörvaltassamfäUighet av juridisk person, är denne enligt nuvarande regler bådeskattskyldig och skyldig att deklarera för samfällighetens Sådan juridisk person skaU också lämna kontrolluppgifterangående löner, arvoden m. m. som den har utgivit. Någraredovisningshandlingar, kontroUuppgifter e. d. till gnmd för delägaresdeklaration av inkomst från samfälUghet förekommer f. n. inte. Ipromemorian föreslås i princip mte någon ändring av deklarationsskyldigheten,då samfäUighet förvaltas av juridisk person. Den juridiska personen bör aUtjämtvara deklarationsskyldig, när den är skyldig att erlägga skatt för samfällighetensinkomst och förmögenhet. Vidare föreslås att juridisk person, som förvaltar samfälUghet,i kontrolluppgift tiU delägare skall ange bl. a. de bidrag till samfäUighetensom delägaren får göra avdrag för. Även ränta, utdelning och andra intäkterfrån sådan samfäUighet skall enligt förslaget anges i kontrolluppgiften, om desammanlagt uppgår till . Vid delägarförvaltning bör delägama vid taxeringenförebringa utredning om vad utgivna bidrag avser och om det föreligger inkomstatt redovisa. Fleraremissinstanser har understrukit de praktiska och admuiistrativa svårighetersom den utökade deklarations- och uppgiftsskyldigheten kan medföra. Man harframhållit svårigheterna för den förvaltande juridiska personen att ange i vadmån delägares bidrag utgör avdragsgill kostnad för honom. ÅtskilUgaremissinstanser har vidare anfört att även taxeringsmyndigheterna bör tillstäUasett exemplar av kontrolluppgift som länmats tiU ledning för delägares taxering.Vid remissbehandlingen har även påpekats att bestämmelser om ansvar förunderlåtenhet att lämna kontroUuppgifter bör meddelas. Man har också stäUtfrågan vlUcet ansvar som uppkommer för uppgiftslämnare och delägare, omfelbedömning görs. Jaghar i det föregående valt en annan lösning för beskattning av gemensamhetsanläggningaroch vissa andra typer av samfäUigheter än den som föreslagits i promemorian.Mitt förslag innebär att andra samfäUigheter än vissa marksamfälligheter och regleringssamfäUigheterinte skall taxeras för inkomst utan att det i stället är delägama som skalltaxeras, var och en för den på honom belöpande andelen av samfällighetens inkomst.Delägare skall vidare taxeras för den på honom belöpande andelen av samfällighetensförmögenhet såvitt avser andra samfälligheter än regleringssamfäUigheter, vissasockenallmänningar samt häradsallmänningar och aUmänningsskogar. Vad jag harföreslagit i fråga om de materiella reglerna om beskattning av samfälligheterföranleder andra regler för lämnande av kontrolluppgifter än de regler somföreslagits i promemorian. Liksom skett i promemorieförslaget är det lämpligtatt ta fasta på skUlnaden mellan samfäUighet som förvaltas av juridisk per. sonoch samfäUighet som förvaltas av delägarna själva. FörvaltassamfälUgheten av juridisk person, bör det för att möjliggöra en kontroll avdelägarnas inkomst- och förmögenhetsandelar åligga den juridiska personen attutan föregående anmaning lämna uppgift 1975: 48 153 omvarje enskild delägares andel av intäkter och kostnader i samfäUigheten liksomockså värdet av hans andel i samfälUgheten. De uppgifter för inkomsttaxeringensom behövs skiljer sig med hänsyn till den metod efter vilken delägarfastighetenbeskattas. Är delägarfastigheten schablon-beskattad, behövs uppgift endast omandelen i samfällighetens ränteintäkter samt i dess räntekostnader och tomträttsavgäld.Utgör samfälUgheten särskild taxeringsenhet, måste dessutom uppgift lämnas omandel i enhetens taxeringsvärde. Som framgår av vad jag tidigare anfört anserjag dock att skattskyldighet för ränteintäkter bör föreligga endast omsammanlagda beloppet av de på delägaren belöpande ränteintäkterna uppgår tilllägst . Uppgiftsskyldighet bör därför endast föreligga i sådant fall.Mitt förslag i avseende på skattefrihet för smärre ränteinkomster är förestavatav att undvika arbetskrävande uppgifts-skyldighet avseende förhållandevis ringabelopp. Ärdelägarfastigheten konventioneUt beskattad, skall uppgiftsskyldigheten omfattaalla intäkter och kostnader i samfäUigheten. Vidare är härvid nödvändigt attintäkten och kostnaden är i erforderUg utsträckning specificerade. Så måsteexempelvis framgå vUka kostnader som utgör avdragsgilla kostnader,såsom räntor, tomträttsavgäld, reparationskostnader etc. och vilka kostnadersom skall ingå i underlaget för avskrivning av inventarier, byggnad eller iförekommande fall markanläggning. Jag har i det föregående föreslagit attskyldighet inte bör föreligga för delägare att ta upp intäkter och kostnader tiUbeskattning om intäkterna överstiger de avdragsgiUa kostnadema medbelopp understigande . Även denna regel är motiverad av att underlättauppgiftsskyldigheten. Uppkommer underskott i samfäUigheten, måste dockuppgifter lämnas om intäkter och kostnader för att delägarna skall kunna tiUgodogörasig sin andel av underskottet. Delägareskall vidare underrättas av den förvaltande juridiska personen om värdet avdelägarens andel i samfäUighetens behåUna förmögenhet i de faU delägaren ärskattskyldig härför. Utgör samfäUigheten inte särskild taxeringsenhet, skallvid beräkning av den behållna förmögenheten inte inräknas värdet av sådanegendom som ingår i de delägande fastighetemas taxeringsvärden. Någonunderrättelseskyldighet bör vidare inte föreligga, om värdet av delägares andelunderstiger . MarksamfäUigheteller regleringssamfäUighet som utgör särskild taxeringsenhet och förvaltas avjuridisk person föreslås vara särskilt skattesubjekt vid inkomsttaxeringen.Sådan juridisk person behöver endast lämna uppgift om utdelning till delägarfastighet.Härrör utdelningen från intäkt av skogsbmk får insättning på skogskonto ske om delägarfastighetentaxeras som jordbruksfastighet. För att möjliggöra sådan insättning måste påkontrolluppgiften anges till vUken del utdelnmgen härrör från intäkt av skogsbmksamt humvida intäkten avser köpe- 1975: 48 154 skillingför upplåten avverkningsrätt eller för avyttrade skogsprodukter eller för uttagför förädling i egen rörelse. För sådan regleringssamfäUighet och marksamfäUighetsom vid förmögenhetstaxeringen föreslås utgöra särskUt skattesubjekt vidförmögenhetstaxering bör givetvis inte införas någon uppgifttsskyldighet iförmögenhetshänseende. Ilikhet med vad som föreslagits i promemorian anser jag att reglema omuppgiftsskyldigheten bör tas in i en särskild paragraf i TL. FörvaltassamfälUgheten inte av juridisk person bör det inte föreskrivas någonuppgiftsskyldighet. Uppgifttill ledning för taxering bör lämnas såväl tiU de skattskyldiga, dvs. delägama,som tiU taxeringsmyndigheterna. I vad avser uppgift som skaU tUlställas delägaresynes inte böra krävas att den skickas till var och en, utan man kan tänka sigatt fördelningen anslås på lämpUg plats inom samfäUighetens verksamhetsområde.Givetvis bör det dock ordnas så att varje delägare lätt skaU kunna få kännedomom uppgifterna. Genommitt förslag kommer juridisk person, som förvaltar samfälUghet, att få vidgaduppgiftsskyldighet. Detta är delvis en följd av det föreslagna materiellabeskattningssystemet men beror också på att några regler om uppgiftsskyldighetför samfälUgheter inte funnits tidigare. Genommöjligheten att underrätta delägare på annat sätt än genom personligtmeddelande torde emellertid arbetet med uppgiflslämnandet förenklas väsentligt.Under remissbehandlingen har man som nämnts även tagit upp frågan omansvarsbestämmelser vid underlåtenhet att utan anmaning fuUgörauppgiftsskyldighet. Enligt min mening kan den uppgiftsskyldighet jag föreslagitför förvaltande juridisk person närmast jämställas med den uppgiftsskyldighetsom redan finns för bostadsföreningar eller bostadsaktiebolag. Jag anser därförnaturligt att vid underlåtenhet att fuUgöra den nu föreslagna uppgiftsskyldlghetensamma påföljd bör gälla som f. n. gäller för nyssnämnda föreningar elleraktiebolag. Detta föranleder en ändring i 120 § TL. Slutligenanser jag att skyldighet bör föreUgga för förvaltande juridisk person att efteranmaning tiU ledning för värdesättningen av andelarna i samfälUgheten lämnauppgift om samfäUighetens tUlgångar och skulder jämte andra omständigheter avbetydelse för värdesättningen. Ipromemorian föreslås att de nya bestämmelserna skaU tillämpas första gången vid1976 års taxering. Med hänsyn tiU den tid som behövs för utarbetande av tiUämpningsföreskrifteroch blanketter m. m. finner 1975: 48 155 jagemeUertid lämpligt att låta reglerna om beskattning av samfälligheter tiUämpasförsta gången först vid taxering. Denmetod för beskattning av samfälUgheter som jag förordat i det föregående kommeri många faU att medföra att skattskyldigheten för samfäUighet fr. o. m. 1977års taxermg kommer att flyttas över från förvaltande juridisk person till delägarfastighetema.En följd av denna överflyttning är att konventioneUt beskattade delägarfastigheterbör beredas möjUghet att skriva av på tillgångar som redan ingår i samfälUgheten.Vidare är det i vissa faU nödvändigt att beakta övriga poster i samfällighetensbalansräkning. Det för delägarfastighetema ökade avskrivningsunderlaget m. m.bör beräknas med utgångspunkt i samfälUg-hetens balansräkning för detbeskattningsår som gått till ända närmast före , dvs. det sistaräkenskapsår för vilket den juridiska personen skall beskattas. För delägarfastigheterbör avskrivningsunderlaget ökas för det beskattningsår, som går tiU ändanärmast efter utgången av februari månad . Likaså bör i förekommandefall i ingående poster för detta beskattningsår medtas fastighetens andel i posteri samfällighetens balansräkning . Det förhållandet att samfällighetensräkenskapsår och det för delägarfastigheten använda räkenskapsåret iundantagsfall kan till någon del komma att sammanfaUa anser jag att man avförenklingsskäl kan bortse ifrån. Såvittavser delägarfastighetemas ändrade avskrivningsunderlag bör följande galla.Avskrivningsunderlaget för delägarfastighetens byggnadsbestånd bör ökas medfastighetens andel av anskaffningskostnaden för samfäUighetens byggnadsbestånd.Beståndet skall dock anses nedskrivet med belopp motsvarande de avskrivningar samfäUighetentillgodofört sig. Detta innebär alltså i princip att delägarfastighet fåröverta sin andel av samfäUighetens avskrivningsplan och fortsättningsvis görade värdeminskningsavdrag som skulle ha tillkommit samfäUigheten om den fortfarandevarit självständigt skattesubjekt. Motsvarande bör gälla i fråga ommarkanläggningar om delägarfastigheten får göra sådana avdrag. När det gäUerinkomstslaget annan fastighet kan kostnaden för vissa markanläggningar inräknasi avskrivningsunderlaget för byggnaderna. Förekommer sådan anläggning, börfastighetens andel i anskaffningskostnaden få inräknas iavskrivningsunderlaget. TiUgången bör dock anses avskriven med de värdeminskningsavdragsamfäUigheten tUlgodofört sig. När det gäller inventarierna bör enUgt minmening det i beskattningshänseende återstående oavskrivna värdet avtillgångarna i samfälUgheten inräknas i avskrivningsunderlaget för konventioneUtbeskattade fastigheter i den mån dessa tiUgångar kan avskrivas i den förvärvskäUai vilken anslutna fastigheter ingår och med utgångspunkt i fastighetens andel isamfäUigheten. Beskattas delägarfastigheten enligt konventionell metod och med tiUämpningav reglerna för bokföringsmässiga grunder något som gäUer för rörelsefastigheter och i stor utsträckning förjordbruksfastigheter bör ingående poster för lager, fordringar och skulderökas med ledning av samfälUghetens balansräkning. Beskattas däremot delägarfastighetenenligt konventioneU metod men med tiU-lämpning av kontantprincipen, bör endastsådana poster i samfälUghetens balansräkning beaktas som kan förekomma i denförvärvskälla i vilken delägarfastigheten ingår, t. ex. pensionskostnader. Har samfäUighettillgodofört sig avdrag för sådan avdragsgiU kostnad som ännu integäldats, bör belopp motsvarande fastighetens andel av skulden tas upp somintäkt, om fastigheten beskattas enligt konventionell metod och med tillämpningav kontantprincipen. Eljest skulle dubbelavdrag uppkomma. Å andra sidan börockså beaktas den dubbelbeskattriingsef-fekt som kan uppkomma under vissa förhåUanden.Har samfäUigheten som intäkt tagit upp en fordran som ånyo kommer att bliföremål för beskattoing hos den kontantredovisande delägarfastigheten, bördärför ett belopp motsvarande denna fordran få dras av i delägarfastighetenförsta året denna beskattas för samfäUigheten. Härigenom undviks alltså ensådan dubbelbeskattningseffekt. Harjuridisk person som förvaltar samfäUighet redovisat sådant underskott för vUketavdrag kan medges enUgt förordningen (1960: 63) om rätt tiU förlustutjämningvid taxering för inkomst bör i det fall skattskyldigheten för samfälUghetenÖverflyttas på delägarfastighetema ägarna härav få tiUgodogöra sig sin andel avdetta avdrag som om delägarna vid den taxering underskottet uppkommit självaredovisat sina andelar av underskottet. Detta bör dock endast gälla när delägarfastighetemaär konventionellt beskattade. Jagvill i sammanhanget peka på att annan juridisk person än dödsbo ellerfamiljestiftelse vid statstaxeringen är berättigad till avdrag förkommunalskatt som påförts den skattskyldige näst före taxeringsåret.Enligt min mening finns inte anledning att efter överflyttning avskattskyldigheten medge ägarna av delägarfastighetema avdrag för denkommunalskatt som eljest skulle tillkommit den juridiska personen i andra fallän då ägaren av delägarfastighet är sådan juridisk person, som äger göra avdragför kommunalskatt. Vadangår de föreslagna reglerna om avdrag för anslutningsavgift ochanläggningsbidrag har jag redan i det föregående förordat att de nya bestämmelsemaskall äga tillämpning första gången vid taxering men inte avse avgifteller bidrag som erlagts under beskattningsår för vilket taxering sketttidigare än . Ävenden föreslagna ändringen av proportioneringsregeln bör tillämpas första gångenvid taxering. Vadslutligen angår beskattningen av Stiftelsen Industricentra bör de nya reglerna gäUaredan vid taxering. 1975: 48 157 Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att antaga förslagen till 1. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), 2. lag om ändring i lagen (1972:742) om ikraftttädande av lagen (1972: 741) om ändrmg i kommunalskattelagen(1928: 370), 3. lag om ändring i lagen (1947:576) om statiig inkomstskatt, 4. lag om ändring i lagen (1947:577) om statiig förmögenhetsskatt, 5. lag om ändring i förordningen(1954:142) om taxering för inkomst av medel, som insatts å skogskonto, 6. lag om ändring i taxeringslagen(1956: 623). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. 1975: 48 158 Propositionen....................................................... .. 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 Förslag tUl lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370) 3 Förslag till lag om ändring ilagen (1972: 742) om ikraftträdande av lagen (1972: 741) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370)....................... 18 Förslag till ändring i lagen(1947: 576) om statlig inkomstskatt 20 Förslag tUl lag om ändring ilagen (1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt 21 Förslag tiU lag om ändring iförordningen (1954: 142) om taxering för inkomst av medel, som insatts åskogskonto .... 24 Förslagtill lag om ändring i taxeringslagen (1956: 623) .... 25 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 28 1. Inledning........................................................ .. 28 Allmän orientering .._ . 2.1 Förkortningar............................................ .. 30 2.2 Begreppet samfäUighet m. m....................... .. 30 2.3 Uppgifter om samfäUigheternasart, antal, areal m.m. 31 2.3.1 Gemensamma anläggningar .............. 31 2.3.2 Marksamfälligheter ......................... 34 2.3.3 övriga samfälUgheter ....................... 36 2.4 Registreringav samfälligheter...................... 36