prop · FZ0365 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76: 65 Regeringens proposition 1975/76: 65 ominriktningen av den ekonomiska politiken Regeringen föreslår att antaga detförslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen redovisas konjunkturutsikternahösten och mot bakgrund härav framläggs förslag om inriktningen av denekonomiska politiken. 1 1975176.1 saml. 1975/76: 65 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , , Propositionom den ekonomiska politikens inriktning ekonomiska avdelning har i enpromemoria (Ds Fi 1975: 13) daterad redovisat en analys avkonjunkturläget och av konjunkturutsikterna . Promemorianbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. I promemorian framhålls den stora betydelse som deninternationella ekonomiska utvecklingen har för vårt land. Under 1974fördjupades successivt den internationella lågkonjunkturen och den nådde underförsta delen av 1975 en omfattning och intensitet som västvärlden inte upplevatsedan 1930-talet. Produktionen inom minskade totalt sett med 6 %under första halvåret 1975. Särskilt stora minskningar noterades i Förentastaterna och . Arbetslösheten omfattar ca 15miljoner människor i OECD-området. har prisstegringarna, i varje fallhittills , varit betydande. Flera olika faktorer har samverkat till att skapadenna djupa internationella lågkonjunktur. Till en början kunde den tillväsentlig del förklaras av nedgången i investeringarna, särskilt i vad avserbostadsbyggandet. Den allt kraftigare lageravvecklingen förstärkte nedgångenoch svarade för den dominerande effekten. Den svagautvecklingen av den privata konsumtionen och av utrikeshandeln har emellerfidäven bidragit till att hålla nere aktiviteten. De stora fortsatte långt fram under1974 att driva en förhållandevis restriktiv ekonomisk politik. 1975/76: 65 3 kreditpolifiken.Den ekonomiska politiken har sedan successivt lagts om i en mera expansivriktning. Men detta har inte fått avsedd effekt på produktion ochsysselsättning. ekonomiska avdelning framhåller i sinpromemoria att en anledning härtill kan vara att åtgärderna i så storutsträckning kom att koncentreras på generella inkomstförstärkningar åt företagoch hushåll förbättringar som dessa sektorer i varje fall valt att ibetydande omfattning använda för att förbättra sin likviditet och öka sittsparande. har emellertid deekonomisk-politiska åtgärderna, särskilt i och FörbundsrepublikenTyskland, mera inriktats på offentliga investeringar och direktasysselsättningsstödjande åtgärder. Detta bör mer effektivt bidra fill att fåigång den ekonomiska aktiviteten i industriländerna. Konjunkturen i , och Japanstabiliserades och föreligger klara tecken påatt den börjat vända uppåt. I synnerhet gäller detta för Förenta staterna.Även i har nedgången upphört, men någon klar återhämtning har ännuinte observerats i t. ex. som spelar en centralroll i den västeuropeiska ekonomin. Även i och ärutvecklingen fortsatt svag. I promemorian framhålls därför att man får räknamed att återhämtningsprocessen i kan komma att fortgå i en i förhållandetill tidigare konjunkturcykler långsammare takt. Kapacitetsutnyttjandet ärosedvanligt lågt och den höga arbetslösheten kan inverka dämpande påkonsumtionsbenägenheten. Den ekonomiska politiken tar också alltjämt särskildhänsyn till inflationsbekämpning och förbättring av bytesbalanserna. En allmänvändning uppåt i förutses därför inte förrän under loppet av 1976och den totala produktionen i detta länderområde väntas öka med endast 2 å 3 %1976, efter en ungefär lika stor minskning . För och , där denuppåtriktade tendensen redan är fullt synlig, förutses klart högretillväxttakter . För båda dessa länder räknar den ekonomiskaavdelningen med att en tillväxttakt om är trolig. En sådan utvecklingkommer då självfallet att inverka positivt på utvecklingen även i . Bland de efterfrågefaktorer som har stor betydelseför konjunkturförloppet i industriländerna det närmaste året framhållssärskilt lager-investeringarna. Den kraftiga lagerawecklingen under förstadelen av 1975 står, som ovan framhölls, för en stor del av förklaringen fillproduktionsminskningarna. Det råder emellertid en betydande enighet om attdenna avveckling nu i det närmaste nått sitt slut och enbart det förhållandetatt den upphör kommer att utgöra en stimulans åt den ekonomiska aktiviteten.Skulle dessutom lagerinvesteringarna komma att öka förstärks självfallet dennatendens. En annan faktor som kan kom- 1975/76: 65 4 maatl spela en stor roll är sparbeteendet hos konsumenterna. Får man en återgångtill ett i förhållande till tidigare mera normalt hushållssparande kan denprivata konsumtionens omfattning snabbt komma att öka. Även en förväntadåtergång till större omfattning på bostadsbyggandet i flera länder verkarexpansivt på ekonomierna. I tabell 1 redovisas BNP-utvecklingen i vissaOECD-länder. Eftersom den statistiska bilden av produktionsutvecklingen döljer den omsvängning som beräknas ske under loppet av året haren uppdelning gjorts på halvår för de stora . Därvid framgårtydligt innebörden av BNP-prognosen. Botten på konjunkturkurvan nås allmänt fördessa länder . Därefter förutses en uppåtriktadekonomisk aktivitet. Tabell1 BNP-utvecklingen i vissa OFXD-Iänder 1974-1976 -2,0 -3,5 -1,8 -0,5 -2,5 -0,9 0,5-1,0 -2,5 -0,2 'Förändring från föregående halvår, uppräknad till årstakt. Den omfattande internationella lågkonjunkturen harmedfört att världshandeln visat en mycket svag utveckling. beräknas den ha minskat med . Till följd av den utvecklingsom antagits för konjunkturen i vår omvärld väntas världshandeln vända uppåtigen och öka med i volym . Detta bör enligt ekonomiskaavdelningen innebära att exporten från på nytt kan skjuta fart efterden nedgång på 7 å som har beräknats . I promemorian väntasexportökningen kunna uppgå till 6 ä i volym. Dennaförhållandevis kraftiga omsvängning i positiv riktning förklaras bl. a. av detrelativt stora inslaget av stapel- 1975/76: 65 5 varori svensk export. Efterfrågan på sådana varor kommer erfarenhetsmässigt tidigti den internationella konjunkturuppgången. För t. ex. trävaror kanexportökningar åter bli möjliga , bl. a. som följd av att enhel del av de stimulansåtgärder som vidtagits inom OECD-området påverkarbyggandet och därmed efterfrågan på trä. Järn- och stålkonjunkturen bedömsockså vända uppåt under loppet av 1976 och detta leder i sin tur till en ökadefterfrågan på malm. För färdigvarorna, där verkstadsprodukterna utgör denstörsta gruppen, väntas en exportökning pä 1976. Det lågakapacitetsutnyttjandet i flertalet gör att man får räkna med enutdragen uppgång för vår export, eftersom en stor del av efterfrågeökningenkommer att kanaliseras mot ett ökat utnyttjande av de inhemska ledigaresurserna i resp. land. En annan omständighet som bör beaktas är attöststatsmarknaden på grund av dessa länders växande handelsunderskott inteberäknas ge något nämnvärt efterfrågetillskott . Också för den inhemska efterfrågan förutserekonomiska avdelningen en klart expansiv utveckling . De inhemskaefterfrågefakto-rerna har under både 1974 och 1975 spelat en stor roll för attunder en period med avtagande exportefterfrågan hålla uppe den ekonomiska aktiviteteni vårt land. Den expansiva finanspolitik som har förts har lett till attsärskilt konsumtionen, men också t. ex. industriinvesteringarna, har visat enstark tillväxt. Genom de ekonomisk-politiska insatserna har det varit möjligtatt få den svenska ekonomin att utvecklas på ett klart mera positivt sätt än ide flesta andra . Enligt de bedömningar som görs i promemorian kanman vänta sig att de inhemska efter-frågefaktorerna även fortsättningsvis blirexpansiva. Löneavtalen är träffade och genom uppgörelsen mellan tre avde politiska partierna säkrades en sänkning av den direkta skattenfrån , motsvarande 5 000 milj. kr. Hushållens reala disponibla inkomster förutses kunna öka meddrygt . Vid den förutsättning om i stort sett oförändrad andel sparande avinkomsterna som görs i promemorian leder detta till att en uppgång om förden privata konsumtionen förefaller sannolik. Det framhålls emellerfid attosäkerheten i bedömningen av sparandets utveckling är betydande. Genom de storaökningarna i sparandet har det ackumulerade sparandet nu kommitupp på en så hög nivå att relativt små förändringar kan ge betydande utslag påkonsumtionens tillväxt. Den offentliga konsumtionen väntas ökanågot långsammare än . Ökningen beräknas bli 3 %.I detta sammanhang framhålls emellertid att uppskattningarna av den statligakonsumtionen för inte kunnat baseras på någon fastställdbudget. I stället har en revidering av långfidsbudget fått 1975/76: 65 6 användassom underlag för dessa bedömningar. Det påpekas att man erfarenhetsmässigt fårräkna med vissa ytterligare påslag när det nu pågående budgetarbetet äravslutat. Investeringsverksamheten fortsätter att visa ensplittrad bild. De totala fasta investeringarna bedöms bli relativt svaga ävenfortsättningsvis. I första hand beror detta på bostadsbyggandet, där den kraftigaminskningen har fortsatt under innevarande år. Dock torde igångsättningennå sin lägsta nivå . Faktorer som tyder på detta är attlägenhetsreserven börjat minska och att bedömningar av den långsiktigaefterfrågan talar för en viss återhämtning. förutses därför en någotstörre igångsättning, ca 60 000 lägenheter. Eftersom uppgången kan beräknasinträda väntas ändå bostadsinvesteringama minskamellan helåren 1975 och 1976. har även de kommunalainvesteringarna visat minskningar, delvis som en konsekvens avbostadsbyggandets dämpning. Detta gäller även innevarande år. För nästa årförutses däremot en ökning. Hänsyn har därvid tagits till den av regeringenbeslutade höjningen av investeringsbidraget till daghemsbyggandet. De statligainvesteringarna väntas öka påtagligt , bl. a. som en följd avregeringens ekonomisk-politiska åtgärder. Industrins investeringar har undersenare år uppvisat en mycket kraftig expansionstakt. Enligt de planer somföretagen redovisat blir utvecklingen mera dämpad 1976. a. fill det föreslagna 10-procentiga investeringsavdraget för maskinerräknar ekonomiska avdelningen med ett par procents ökning för industrinsinvesteringar . Avdelningen påpekar också att 1974 och kraftiganivålyft ökat kapaciteten så avsevärt att det är naturligt med en vissavsaktning i utbyggnadstakten. De totala fasta investeringarna i den svenskaekonomin 1976 väntas bli av ungefär samma omfattning som 1975. Den slutliga efterfrågan, dvs. för export,konsumtion och fasta investeringar, skulle med de presenteradeutvecklingstendenserna komma att Öka med 3 å . För attkunna studera hur denna efterfrågan påverkar produktion och sysselsättningmåste emellertid hänsyn också tas till den utveckling som lagerinvesteringarnaoch importen visar. Lageruppbyggnaden har varit kraftig både 1974 och 1975 ochsärskilt i exportindustrin torde lagerstockarna nu ha nått en betydandestorlek. väntas därför en avsevärt lägre lageruppbyggnad än . Ettrelativt brett intervall har redovisats för att markera osäkerheten ibedömningen av lagerutvecklingen. Storleken pä lageromsvängningen är emellertidsådan att den kan väntas reducera BNP:s ökningstakt med 1 å . Importen väntas i volym visa obetydligaförändringar både och . Med de prognoser som finansdepartementetsekonomiska avdelning redovisat skulle BNP öka med 1975 och med 1 å från Prop.1975/76: 65 7 I tabell 2 redovisas den försörjningsbalans som ingår i promemorian. -2,5 Statliga myndigheter och affärsverk -3 000å -4 000* -7å -8 kr., priser. Arbetsmarknaden präglades och förstadelen av 1975 av stora ökningar i sysselsättningen och successivt fallandearbetslöshetstal. Även om efterfrågan nu visat tecken på att vika ärarbetslösheten fortsatt låg. Bedömningen av hur den samlade efterfrågan ochproduktionen i samhället påverkar arbetsmarknad och sysselsättning är av centralbetydelse i sammanhanget. Företagen har reagerat annorlunda äntidigare och behållit sin arbetskraft trots en i vissa fall vikande produktion.Produktiviteten har då i motsvarande mån blivit lägre. Den fortsatta expansiva inhemska efterfrågan,inräknat effekterna av de av regeringen vidtagna åtgärderna, tillsammans medden förväntade internationella konjunkturåterhämtningen gör att ekonomiskaavdelningen räknar med en fortsatt hävdad sysselsättningssituation. Det är troligt att en viss försvagning avsysselsättningsläget kommer att inträffa inom vissa sektorer och underförsta . I första hand torde det svaga efterfrågeläget få tillföljd att företagen håller igen på nyrekryteringen av arbetskraft, vilketfrämst skulle öka svårigheterna för nyfillträdande grupper på arbetsmarknaden.Permitte-ringar och avskedanden i begränsad omfattning kan heller inteuteslutas, vilket bl. a. indikeras av ett ökat antal varsel ompersonalinskränkningar. Försvagningen av arbetskraftsefterfrågan torde kommaatt visa sig särskilt i industri- och byggnadssektorerna. För den offenfiigasektorns del väntas i stället betydande sysselsättningsökningar under 1976.Ökningar i efterfrågan på arbetskraft väntas också från den privatatjänstesektorn. I promemorian framhålls att de särskilda insatser somregeringen har Prop.1975/76: 65 8 offentliggjort bidrar till att hållauppe efterfrågan på arbetskraft inom utsatta sektorer. Prisutvecklingen under loppet av1975 bedöms kunna stanna , dvs. en lägre takt än under loppet avförra året. Dämpningen av den internationella prisstegringstakten har härspelat en väsentlig roll. Effekterna av lägre ökningar i de internationellapriserna och en lägre takt i kostnadsstegringarna leder till en prognos om enökning på 7 å för konsumentpriserna . Den väntade utvecklingen förhandelsbalans och bytesbalans framgår av tabell 3. Enligt vad som kan bedömasskulle bytesbalansen komma att uppvisa ett väsentligt störreunderskott än vad som förutsågs i den reviderade nationalbudgeten . Detär framför allt den betydligt svagare exportutvecklingen och ett reduceratsjöfartsnetto som ligger bakom den nu presenterade prognosen på ettbytesbalansunderskott på 8 å . Tabell 3 Bytesbalans 1974-1976 Export, varor Import, varor 70 700 75 000 77 500 78 200 80 500 79 800 -3 000 -1 600 Övriga tjänster, netto -8 600 -7 200 Någon betydande förbättring av denexterna balansen förutses inte . I promemorian redovisas två olikaalternativ för utrikeshandeln, vilka framkommer beroende på vilket antagandeman gör om lageromsvängningens storlek i vårt land 1976. Vid enlageromsvängning som svarar mot den övre gränsen i det intervall som anges itabell 2 kan exporten väntas bli större och importen lägre än omlageromsvängningen blir av en något mindre omfattning. Beroende på vilketantagande man gör kommer bytesbalansen att visa ett underskott på mellan 7 och8,. Den internationellakonjimkturutvecklingen har varit väsentligt svagare än somtidigare förutsetts. De i skilda länder insatta stimulansåtgärderna harhittills gett märkbara resultat endast i och . Således kanman nu räkna med att BNP inom Prop,1975/76: 65 9 OECD-områdetkommer att minska för andra året i följd. BNP-nivån 1975 skulle då komma attligga års nivå. Arbetslösheten i vår omvärld har nått ennivå som man inte upplevt stora depression. harinflafionen varit kraftigare än tidigare under efterkrigstiden.Inflationstakten har visserligen dämpats något 1975 men ligger alltjämt . Nedgångeni den ekonomiska aktiviteten i vår omvärld, och därmed i världshandeln, harkraftigt påverkat vår export i negativ riktning. Genom den aktiva ekonomiskapolifik som förts har däremot den inhemska efterfråganhållits väl uppe och motverkat effekten av den internationella nedgången.Härigenom bör den svenska ekonomin kunna visa upp en viss om än blygsamtillväxt . Såvitt nu kan bedömas skulle därmed utgöra ett avde mycket, få undantagen från det nedgängsmönster som i övrigt präglarOECD-länderna. Detprimära målet för den ekonomiska politiken den fulla sysselsättningen harhärigenom väl kunnat hävdas. var ca 90 000 flerpersoner sysselsatta än . Arbetslösheten har legat på en lågnivå. var arbetslösheten mot förraåret. Även kassaarbetslöshetea har varit mycket låg. Blandandra positiva drag ekonomiska utveckling i vill jagsärskilt peka på den fortsatt kraftiga ökningen av hushållens realt disponiblainkomster och den kraftiga expansionen av industrins investeringar. Sammantagetberäknas hushällens realt disponibla inkomster öka och1975. Härvid har bl.a. resultatet av de s. k. Hagauppgörelserna varit av storbetydelse. Industriinvesteringarna beräknas nu öka med 7 ä . Densvenska industrins kraftfulla investeringsvilja skiljer sig markant från omvärldens,där industriinvesteringarna i allmänhet kraftigt minskat. Investeringsexpansionenär ett resultat såväl av vidtagna ekonomisk-politiska åtgärder, bl. a.frisläppen av arbetsmiljöfonder och särskilda investeringsfonder, som av attnäringslivet på ett samhällsekonomiskt och företagsekonomiskt välmotiverat sättaktivt medverkat i den konjunk-turutjämnande politiken. När det gäller prisutvecklingen är bilden dockmindre positiv. Prisstegringstakten 1975 bedöms nu komma att ligga endastnågot lägre än 1974, eller strax . Det innebär likväl att ävenunder 1975 förutses ha en prisstegring som understiger genomsnittet iOECD-området. Jämfört med genomsnittet för de europeiska bör vårprisstegringstakt bli inte oväsenfiigt lägre. Av våra nordiska grannländerberäknas och få en snabbare prisutveckling än . Danmarkförutses ha ungefär samma prisstegringstakt som . Änbekymmersammare är utvecklingen av vår bytesbalans. 1975/76: 65 10 förutsågsså sent som komma att uppvisa ett underskott på ca 5,4 miljarder kr.De senaste beräkningarna pekar emellertid på ett underskott så stort som inemot9 miljarder kr. Denna utveckling förklaras av flera faktorer. Bland dessa villjag särskilt peka på en svag exportutveckling, minskande sjöfartsinkomster tillföljd av dämpad världshandel samt begynnande men redan betydande räntebetalningarpå vår snabbt växande utlandsskuld. Underskottet i bytesbalansen har hitfillsinte gett något utslag på valutareserven som tvärtom t. o. m. september månadökat med ca . Denna utveckling av valutareserven kan emellertid isin helhet återföras på de mycket stora låneoperationer utomlands som skett iår. Såvitt man nu kan bedöma har den ekonomiskapolitiken inneburit att vi kunnat uppfylla det uppsattamålet om full sysselsättning. I förhållande till vår omvärld har vi ocksåkunnat upprätthålla en rimlig prisstabilitet. Tillväxttakten måste, i ettinternationellt perspektiv, likväl anses vara tillfredsställande. Framsteg harockså gjorts i fråga om inkomstfördelning och regional balans. Däremot har, somjag nämnde, bytesbalansen utvecklats klart negativt. Jagövergår nu till att behandla utvecklingen framöver. Internationellt sett förefaller konjunkturuppgångennu vara klart dokumenterad i , och . Några klaratecken på en uppgång har däremot ännu inte kunnat avläsas i . Deytterligare sfimulansåtgärder som beslutades i bl. a.Förbundsrepubliken , och har emellertid getts ensådan inriktning att skäl talar för att de skall ge mera direkta utslag påproduktion och sysselsättning än tidigare sfimulansåtgärder. De ekonomiskabedömningarna pekar också på att en mera allmän uppgång i den internationellakonjunkturen är förestående. Men osäkerhet råder om takten och styrkan i den förväntadeuppgången. Det finns också anledning erinra om att uppgången sker från ett lägemed mycket stor outnyttjad kapacitet och att en betydande uppgång krävs innanman återhämtat den nedpressade tillväxten. Internafionella bedömningar pekar på attvärdshandeln åter skall skjuta fart och den förväntade internafionellakonjunkturuppgången bör innebära att efterfrågan på svenska exportproduktersuccessivt ökar. De gjorda bedömningarna, som vilar på ett ännu bräckligtunderlag, tyder på en exportökning 1976 med 6 ä i volym. Även om detta, motbakgrund av utvecklingen , skulle vara tillfredsställande bör dock påpekasatt det ändå innebär att den svenska exporten 1976 inte når upp till 1974 årsvolym. Skulle den internafionella konjunkturuppgången blifördröjd på ett mera avgörande sätt, vilket just nu förefaller mindresannolikt, måste man förutse en fortsatt svag exportutveckling. Detta kan i såfall inte 1975/76: 65 11 undgåatt påverka sysselsättningsläget i . Vi har visserligen framgångsrikt iett par år lyckats överbrygga den internationella lågkonjunkturens effekter påvår interna ekonomi. Det är emellertid inte möjligt för en exportberoende ochöppen ekonomi som den svenska att över en längre tidsperiod helt avskärma sigfrån verkningarna av en kontinuerlig internationell konjunkturnedgång. Tillgängliga uppgifter pekar nu på att en vissförsvagning av produktion och sysselsättning skulle inträffa i den svenskaexportindustrin innan den Internationella konjunkturuppgången hinner verka.Visserligen är orderstockarna inom verkstadsindustrin alltjämt ungefär likastora som för ett är sedan men orderingången har minskat avsevärt. För vårabasindustrier skogsprodukterna, malmen, järn och stål har order-minskningenredan tidigare i år gett utslag i minskade leveranser. Även byggnadssektorn skulle försvagas underkommande vinter. Visserligen förutsätts igångsättningen inom bostadssektorn,nedgång, börja öka igen, men detta får effekt på byggnadsvolymoch sysselsättning endast med en viss eftersläpning. Attsysselsättningen kunnat hävdas så framgångsrikt är bl. a. ettresultat av insatta ekonomisk-politiska åtgärder, investeringsstöd, lagerstöd ochutbildningsstöd. Av stor betydelse har också varit det sociala ansvar somföretagen visat. I en situation med vikande efterfrågan har de varit bereddaatt satsa på lagerproduktion, personalutbildning, m. m. i stället för attpermittera sin personal. Till denna förändrade attityd har säkert också de s.k. trygghetslagarna bidragit. Eftersom man nu kan förutse en fortsatt svagefterfrågan från utlandet under ytterligare någon tid finns det anledning attpröva om detta motiverar en i förhållande till besluten vid vårriksdagen 1975ändrad inriktning av den ekonomiska politiken. Regeringensbedömning är att den hittillsvarande inriktningen av politiken bör ligga fastmen att vissa ytterligare åtgärder är motiverade inom denna ram. Således börinsatser vidtas för att stödja näringslivets förmåga att uppehållasysselsättningen trots en temporärt dämpad exportefterfrågan. Vidare bör deninvesteringsstödjande politiken fullföljas för såväl näringsliv som offentligsektor. Med hänsyn till att en försvagad efterfrågan på arbetskraft i förstahand drabbar ungdomen och de nytillträdande på arbetsmarknaden bör särskildaåtgärder vidtas för att stödja dessa arbetssökande. Som framgick av regeringsförklaringen vidriksmötets öppnande har regeringen beslutat om ytterligarestimulansåtgärder med angiven inriktning inom en kostnadsram av upp till 2 miljarderkr. De aviserade åtgärderna ingår i regeringens beredskapsplan förkonjunktursfimulerande åtgärder. Vissa av åtgärderna har tidigare denna dagbeslutats av regeringen med stöd av den av beviljadefinansfullmakten (prop. 1975: 1 bil. 1, FiU 1975: 1, rskr 1975: 30). 1975/76: 65 12 Ytterligareåtgärder avses beslutas , med stöd av bemyndiganden. Vissaåtgärder kräver beslut. Proposition i ämnet på tilläggsbudget Ikommer att föreläggas . En fullständig redovisning av de beslutregeringen fattat i konjunktursfimulerande syfte med stöd av finansfullmaktenoch andra liknande fullmakter intill utgången av 1975 avses bli lämnad i 1976års finansplan. Om hänsyn tas till de i regeringsförklaringenaviserade ekonomiskpolitiska åtgärderna beräknas f. n. tillväxten i denslutliga efterfrågan i svensk ekonomi 1976 komma att uppgå till omkring 3 %.Således förutses f. n. såväl privat som offentlig konsumtion öka med ca 3 %.Industrins investeringar beräknas, bl. a. mot bakgrund av insatta ochföreslagna stödåtgärder, fortsätta att öka om än i långsammare takt än 1975. Deoffentliga investeringarna kommer att utgöra ett klart expansivt element.Härtill bidrar bl. a. en förutsedd kraftig ökning av daghems- ochfritidshemsbyggandet.