prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Medelsbehovet för komplettering avstadigvarande utrustning i samband med övergång från specialkurs till linje påicke g-ort beräknas till 3,75 milj. kr. För anskaffning avundervisningsmateriel för gymnasieskolans icke direkt grundskolanknutna specialkurserberäknar SÖ medelsbehovet till 5 milj, kr. 1975:1 Bilaga 10 243 SÖ har för /76 beräknatmedel för utrustning för vissa nya linjer i gymnasieskolan, varav för grafiskutbUdning på en ort 1,5 milj. kr,, för sågverksutbildning i 2 mUj, kr.och för viss tandvårdsutbildning i och 1 milj, kr. Under förutsättning att åtgärder vidtasför utbUdning av arbetslös ungdom vid gymnasieskolan i samma omfattning omhittills erfordras ca , för viss utmstningskomplettering. SÖ har framtagit en normalutmstningslistaför allmänna ämnen i gymnasieskolan för utbildningen inom jordbmk, skogsbruk,trädgårdsnäring och vårdområdet. Normalutmstningslistan har i skrivelse den 10aprU 1974 underställts Kungl. Maj:t, Kostnaderna härför beräknas till 1,3 milj,kr, Såsom framgår under anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor har SÖ i en skrivelse anhållit om ändrade statsbidrags regler för bl, a, första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel i kurser för yrkesförare fr. o. m. . F. n. utgår statsbi drag till sådan materiel av ett bidragsunderlag, SÖ föreslår att procenttalet höjs tUl 90. Statsbidraget för /76 beräknas tUl 4,5 milj. kr. varav 2 milj, kr. Det totala medelsbehovet för förstauppsättningen stadigvarande undervisningsmaterielför gymnasieskolan (punkterna 12) exklusive lantbruks-, trädgårds- ochskogsbruksutbildning beräknar SÖ /76 tUl 40,3 mUj. ( + 21,8milj. För komplettering avutrustning för gymnasieskolans tvååriga jordbrukslinje och tvåårigaträdgårdskurs beräknar SÖ medelsbehovet /76 tUl 5 milj. kr. I detta belopp beräknas även kunna inrymmas statsbidrag tillaudivisuell utrustning. Beräkningen är gjord med utgångspunkt i det förslag omändrade statsbidragsbestämmelser som SÖ lade fram i samband medanslagsframställningen för innevarandebudgetår. SÖ föreslog att ett 75-procentigt statsbidrag som f. n. gällerför anskaffande av första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel för skogsbmkets yrkesutbildningäven skulle gälla för jordbrukets yrkesutbUdning. För undervisningsmateriel samt förhyrandeav större och dyrbara maskiner för skogsbrukets yrkesutbildning beräknar SÖmedelsbehovet tUl oförändrat 1 milj. kr. Medelsbehovet förutrustning av gymnasieskolor med inlärnings-studior beräknas oförändrat tiU 1milj. Även för anskaffningav undervisningsmateriel till enskilda yrkesskolor beräknas för budgetåret1975/76 ett oförändrat medelsbehov (. Förengångsanskaffning av utmstning vid gymnasieskola för gravt hörselskadade iÖrebro beräknar SÖ . (+100 000 kr. 1975:1 Bilaga 10 244 För statsbidrag tUlstadigvarande undervisningsmateriel och inventarier vid försöksverksamhet medgymnasial utbildiung för svårt rörelsehindrade och andra svårt handikappadeelever i och beräknas ett medelsbehov om . (150 000kr. Medelsbehovet för enindexreglering av kostaadema för undervisningsmateriel enligt SÖ:sutmstningslistor beräknas till ca 7,5 mUj, kr. SÖ framhåller attkostnaderna för den komplettering av undervisningsmateriel för tvåårigspecialkurs för fotografer som förutses /76 ännu ej kanpreciseras. SÖ kan ej heller beräkna medelsbehovet för etteventuellt överförande av inbyggd utbildning till skolan. 1974/75 Beräknad ändring 1975/76 Den av SÖ föreslagnaanslagsberäkningen framgår av följande sammanställning, Första uppsättningenstadigvarande uadeivisningsmateriel för gymnasieskolan varav för a) yrkesinriktade linjer ochgymnasial utbildning i glesbygd 18000 000 b) minst treåriga linjersamt vissa tvååriga linjer 1000 000 c) årskurs 4, teknisk linje 2000 000 d) övergång från specialkurs till linje 3750 000 e) högre specialkurser 5000 000 f) nya linjer i gymnasieskolan 4550 000 g) arbetslös ungdom 200000 h) allmännaämnen 1300 000 Lantbruks- ochträdgårdsutbildning 5000 000 Inlämingsstudiovid gymnasieskolan 1000 000 Engångsanskaffning avutrustning vid gymnasieskola för gravt hörselskadade i 200000 Undervisningsmateriel vidgymnasieskola för gravt rörelsehindrade i och Slockholm 100 000 Indexregleringav kostnader för undervisningsmateriel 7450 000 Som jag anfört underanslaget Bidrag tUl driften av gymnasieskolan räknar jag med en större ökningpå de mera yrkesinriktade utbildnings-vägama än vad ()föreslagit. Således bör antalet elevplatser på distributions- ochkontorslinjen, på el-teleteknisk linje och på verkstadsteknisk linje ökas. Ävenpå den fordonstekniska linjen bör antalet platser ökas. 1975:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 245 Samhälletskostnader för undervisningsmateriel är betydande. Särskilt höga är kostnaderna för de yrkesinriktadelinjerna. Som exempel härpå kan nämnas att för en klass i årskurs 12 påverkstadsteknisk linje beräknas kostnademaför den statsbidragsberättigade undervisningsma-terielen uppgå tiU ca0,7 milj. kr. Mot denna bakgrund anser jag det angeläget att lokal- ochmaterielresurser utnyttjas effektivt. På några orter tillämpas en saxadschemaläggning på de yrkesinriktade linjerna. Enligt vad jag erfarit från SÖkan utbildningen organiseras på detta sätt i flera kommuner. En sådananordning finner jag lämpHg. Det ankommer påSÖ att utfärda anvisningar till ledning för kommunerna i denna fråga. För förstauppsättnmgen stadigvarande undervisningsmateriel inom gymnasieskolan beräknar jag för nästabudgetår ett medelsbehov av 33,55 milj. kr.Jag räknar med att inom ovan angivna ram skall rymmas kostnader för statsbidrag tUl stadigvarandeundervisningsmateriel och inventarier för försöksverksamheten med gymnasialutbUdning för svårt rörelsehindradeoch andra svårt handikappade elever i och liksom statsbidrag tUl engångsanskaffning avutrustning för gymnasial utbildning för gravt hörselskadade i ,statsbidrag till enskild yrkesutbUdning ienlighet med SÖ:s förslag samt statsbidrag till utrustning i samband medförsöksvis övergång från specialkurs till linje i vissa kommuner. Därutöverberäknar jag högst 2,5 milj. kr. för anskaffandeav undervisningsmateriel avseende förarutbildning i gymnasieskolanenligt de statsbidragsregler som gäller. Enligt kungörelsen(1970: 641) om begränsning i myndighets rätt att meddela föreskrifter, anvisningar eller råd har Kungl. Maj:tefter prövning i varje särskilt fall fattat beslut om utfärdande av nyautmstningslistor. Ett sådant förfarande bör även användas ifråga om meraväsentliga omarbetningar avutrustningslistor. Jag är därför inte beredd att tillstyrka SÖ:s förslag om engenerell höjning av de bidragsgmndande kostnaderna för undervisningsmateriel. Mot bakgmnd avriksdagens beslut angående statsbidrag till undervisningsmateriel för lantbruketsyrkesutbildning (prop. 1974: 1 bU. 10, UbU1974: 9, rskr 1974: 60) är jag inte beredd att biträda SÖ:s förslag angåendeändring av statsbidragsreglerna. Jag är inte heUer beredd att biträdaförslaget om statsbidrag tUl undervisningsmateriel i allmänna ämnen för dennautbildning. I syfte att möjliggöra en tidigare betalning av statsbidraget förden undervisningsmateriel huvudmännen redan inköpt, räknar jag med att statsbidrag får utgå med 6 mUj. För undervisningsmateriel m, m, förskogsbrukets yrkesutbildning beräknar jag oförändrat 1 mUj. Då sågverksutbildningen i intetorde kunna komma att påbörjas nästa budgetår har jag inte beräknat medelhärför. Jag hemställer att regeringen föreslår 1975:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 246 att till Bidrag tillundervisningsmateriel inom gymnasieskolan in. m. för /76 anvisaett reservationsanslag av . Bidrag till vissa fullbordade byggnadsarbeten för folkskoleväsendet 1973/74Utgift 1 261132 1974/75Anslag 714 000 1975/76Förslag 531 000 Från anslaget avförs ännu återståendestatsbidrag som skall utgå enligt bestämmelsernai kungörelsen (1936: 45) angående statsbidrag tiU byggnader förfolkskoleväsendet (omtryckt 1943: 398, ändrad : 665 samt genombeslut ). Skolöverstyrelsenföreslår att anslaget minskas med . Jag biträder förslagoch hemställer att regeringen föreslår att tUl Bidrag tillvissa fullbordade byggnadsarbeten för folkskoleväsendet för /76 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till bostäder för lärare inom det obligatoriska skolväsendet 1973/74Utgift OOOOO 1974/75Anslag 54 000 1975/76Förslag 54 000 Enligt kungörelsen (1960: 387) omstatsbidrag tUI bostäder för lärare inomdet obligatoriska skolväsendet (ändrad : 470) utgår statsbidragtill vissa kommuner för anskaffande av lärarbostäder vid skola, som inte ärbelägen i tätort med minst 200 invånare. för varjelärarbostad, dock med tiUägg av ytterligare . för lärarbostad i de fyranordligaste länen. beräknar, att anslagetkommer att belastas med bidragskostnaderna för sammaidagt tre lärarbostäder.Statsbidraget till dessa bostäder uppgår till . Jag biträder förslagoch hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillbostäder för lärare inom det obligatoriska skolväsendet för /76 anvisa ett förslagsanslag av54 . Prop.1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 247 HÖGRE UTBILDNING OCH FORSKNING I skriften Högreutbildning och forskning (nr 20, 1974) sammanfattar universitetskanslersämbetet(UKÄ) några huvudlinjer i sitt handlingsprogram och ger en översikt över dedelar av programmet som kommer till uttrycki UKA:s budgetförslag för /76. UKÄ erinrarinledningsvis om universitetsmyndigheternas svårigheter att i rådande läge bygga upp långsiktigaprogram. UKÄ stryker under att först ett ställningstagande från statsmakternassida tUl de vitala frågor som legat inom1968 års utbUdningsutrednings (U 68) område och angränsande problemfält kan ge det nödvändiga underlaget för en realistiskplanering på myndighetsnivå inom hela det eftergymnasiala området. Om budgetutredningens förslag förverkligas och statsmaktema sålunda angerstorleken av det ungefärliga ekonomiska utrymme inom vilket resp.samhällssektor har att utvecklas bör enligt UKÄ förutsättningarfinnas för en mera meningsfylld långtidsbedömning än den som sker påmyndighetsnivå. Enligt UKÄ:s mening kan skildareformprojekt utan olägenhet och ibland medfördel utvecklas successivt. Flera av de förslag till anslagsförstärkningarsom UKÄ för fram är av den naturen att de utgör en etapp i ett flerårigtutbyggnadsprogram. När det gäller sin allmänna syn på detmönster efter vilket universitets- och högskolesektorn bör utvecklas hänvisarUKÄ till sitt yttrande över U 68 :s huvudbetänkande (UKÄ-rapporterna nr 7a, 7boch 7c, 1974). UKÄ framhåller att de tendenser i stortsom präglat utvecklingen inom UKÄ-området sedan början av 1970-taletfortfarande gäller. Ungdomens vikande intresse för direkt övergång frångymnasieskolan till studier vid filosofisk och teknisk fakultet är påtagligt.Samtidigt ökar andelen vuxna studerande, särskilt vid filosofisk fakultet,markant. Idén om återkommande utbildning har kommit att på kort tidförverkligas i inte oväsentiig utsträckning. Inom UKÄ uppmärksammas nu vUkaomedelbara åtgärder som ter sig särskilt angelägna för att möta den spontana tillväxten av återkommande utbUdning,innan ett reguljärt handlingsprogram hunnit ta form. En annan tendens är en växandeefterfrågan på yrkesinriktade studieprogramav förhållandevis begränsad längd. En rad krav på att utbildningsorganisationenskall passa nytUlkommande kategorier studerande eller ändrade studiemål skjutsnu i förgrunden. Prop.1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 248 gahar enligt UKÄ med kraft tagit sig an de många omställningsproblem som cciakttagna förändringarna medfört. Det står klart att anpassningsprocessenskulle ha skett långsammare om inte möjligheterna att disponera om resurserstegvis förbättrats. Allmänt synes, enligt UKÄ, gälla att de anspråk påomprövning av rådande arbetsformer eller existerande verksamheter somformuleras i Kungl. Maj:ts föreskrifter för petitaarbe-tet i växande grad tiUgodoses genom initiativ på det lokala planet inomramen för givna fullmakter. I sitt yttrande över U 68:shuvudbetänkande antog UKÄ att bl. a. utbildningsväsendet av kvalitetsskäl påsikt skulle efterfråga ett växande antal tjänster. UKÄ framhöll i sammanhangethur bl. a, strävanden att förbättra undervisningssituationen genom exempelvisökad pro-blemorienfering ochtvärvetenskaplighet måste betyda krav på ytterligare tjänster. Detfinns enligt UKÄ skäl att betona dessa kvalitetskrav som ett allmänt argumentför en förstärkning av universitetens utbildnings-, forsknings- ochserviceenheter. UKÄ presenterar som bakgrund till sittbudgetförslag några basfakta om utbildning och forskning. Av denna redovisningframgår bl, a, följande. Nettoantalet nyinskrivna i grundläggandeutbUdning vid universitet och högskolor har sjunkit närvarande studerande steg däremot kraftigt framtill /71, då en nedgång satte in. Ökningen av antalet korttidsstuderandehar påverkat antalet examinerade i grundutbildningen. Detta har minskat underde , då enligt tidigare beräkningar en topp i examinationen förväntades. Den minskadetiUströmningen till gmndutbUdning gäller främst yngre studerande. Åldersgruppen studerandeunder har minskat både relativt och absolut, Iinskrivningarna utgör gmppen numera en minoritet. Vad gällerhöstterminen har dess andel av de inskrivna sjunkit från ca 3/4 till mindre än2/3, Den skevakönsfördelningen i rekryteringshänseende består i stort oförändrad. Trots att det totala antaletkvinnliga studerande under senare årtionden stigit starkt har i övrigt endastobetydliga förskjutningar i dessa studerandes val av utbUdning kunnatregistreras. Det statistiska underlaget för att bedömaförändringar i rekryteringen tUl högre utbildning från skilda socialgmpper ärbräckligt. kända fördelningsmönster har i stort bekräftats genom envåren 1974 publicerad studie. Andelen studerande från socialgrupp I utgör drygt1/4 av hela gruppen studerande på gymnasieskolenivå. Den växer tiU 1/3 av denyinskrivna vid universitet och högskolor och till nästan hälften av destuderande i s. k, prestigeutbildningar, I fråga om andelen studerande frånsocialgmpp III är utvecklingen den motsatta, SkiUna-derna är särskilt storamellan kvinnor från de olika socialgrupperna. Prop.1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 249 Inom de filosofiska fakultetema har ettnytt studiemönster växt fram . En ökad andel av de nymskrivnauppger vid inskriv-ningstUlfället att de inte har för avsikt att studera förhel examen. Allt fler nyinskrivna numera är vidare inställdapå deltidsstudier. Kraven från de nya studerandegruppernahar starkt bidragit till ett nytt kursutbud. Också de allt starkare kraven påkurser med yrkesinriktning har inspirerat till en förnyelse avutbildningsutbudet. Under läsåren 1970/711973/74 har tillkommit totalt över700 nya studiekurser vid de filosofiska fakultetema. ökadetillströmningen tili forskarutbildning mycket kraftigt. Ar 1970 antogs ca 3100 studerande till forskamtbildning. Tillströmningen har därefter dämpatsnågot. Omkring 2 600 studerande beräknas ha påbörjat forskamtbildning år 1973.Totalt fanns då omkring 11 000 aktiva studerande i forskarutbildning. De medicinskaoch matematisk-naturvetenskapliga fakultetema har den relativt sett mestomfattande forskarutbildningen; i stort var femte studerande befinner sig häri forskarutbildning. Mycket få forskarstuderande finns exempelvis inom juridisk fakultet. Betydligt färre kvinnor än mänpåbörjar forskarutbildning efter avslutad gmndutbUdning, har antaletstuderande per handledare ökat något vid samtliga fakulteter utommatematisk-naturvetenskaplig och teknisk.SärskUt ogynnsamma relationstal visar de samhällsvetenskapligafakulteterna. av de aktivaforskarstuderande har doktorandsfipendium ellerassistenttjänst vid forskningsråd. har assistent- eller amanuenstjänsteller lärartjänst vid universitet eUer högskola. När det slutligen gäller den totalaanslagsutvecklingen för högre utbildning och forskning redovisar UKÄ materialav vilket framgår att UtbUdning och forskning fått en minskad andel avdriftbudgeten . UKÄ-området har däremotrelativt ökat sin andel av anslagen till utbildning och forskning inomutbildningsdepartementets område. När det gäUer den grundläggandeutbildningen ställer UKÄ upp tre huvudmål: att bereda nya gmpperstudietillfällen, dvs, öka utbildningensfillgänglighet tidsmässigt, geografiskt, innehållsmässigt och pedagogiskt,att differentiera studieprogrammen, i första hand genom förstärkning av derasarbetslivsanknytning, och att förbättra studieresultaten. Inom ramen för ettbudgetförslag kan självfallet endast vissa punktinsatser på dessa områden bli aktueUa, Åtskilliga av UKÄ:s förslag omgrundutbildningen vid filosofisk fakultet är baserade på redovisningen i UKÄ-rapportennr 5, 1974, där förändringarna i studerandeströmmar och studiemönsterillustreras. Bl, a. står det klart att det övervägande 1975:1 Bilaga 10 250 antaletavbrott inte är att betrakta som studiemisslyckanden. De innebär i stället övergång till andra utbildningsvägaroch illustrerar därmed sambandet mellan utbildningen vid de filosofiskafakultetema och den närbesläktade utbildning som ges utanför dessa. UKÄ framhåller att universitetensförändrade roll som innebär ett vidgatengagemang i vuxenutbildnuigen medför krav på ett un-dervisningsutbudav delvis ny karaktär. Det gäller inte minst kortare, kompletterandeyrkesinriktad utbildning och utbUdning meddelad i sådana former aft den kankombineras och varvas med förvärvsarbete. En successiv anpassning av utbudettill dessa nya krav sker f. n. främst vid de filosofiska fakulteterna. Nyastudiekurser och ämnesområden har emellertidmånga gånger inte kunnat få tUlfredsställande resurser i initialskedet.De möjligheter UKÄ fått bl, a. att försöksvis inrätta nya allmänna utbUdningsUnjer bör enligt UKÄ kompletterasmed åtgärder som gör det möjligt att tUl en början stödjaförsöksverksamheten med särskilda resurser såväl för planering ochigångsättning som för bedrivande av undervisningen. UKÄ föreslår därför attsammanlagt 2 milj. kr. anvisas under de filosofiska fakulteternas /76 för stöd- och innovationsåtgärder. Utvecklingen i riktning mot återkommandeutbUdning bör enligt UKÄ:s mening kraftigt intensifieras under de närmaste årenoch vidgas till också andra områden än de filosofiska fakultetemas. Avbetydande intresse i detta sammanhang är den av U 68 initierade försöksverksamhetenmed nya former för distribution av högre utbildning. Fr. o. m. /74pågår sålunda försök med distansundervisning, dvs. studier i hemmet kombinerademed kortare perioder av intensiv, reguljär undervisning, vid fleraläroanstalter. För innevarande läsår planeras totalt ett fyrtiotal studiekurser vid fUosofisk fakultet enligt denna undervisningsform.Intresset för distansundervisning är emellertid betydligt större och utbudetsynes hittUls ha tiUgodosett stora, ackumulerade behov avuniversitetsutbildning. Försöken, vilka f. n. utvärderas, föranleder särskUda kostnader huvudsakligen avengångskaraktär och i ett initialskede. UKÄ har avlämnat förslag tiUriktUnjer for examination vid universitet av studerande i studieplansbundnauniversitetscirklar. Förslaget avser attgöra universitetsutbildningen tUlgänglig för nya studerandegrupper ochstärka samarbetet mellan universiteten och folkbildningsorganisationerna. Ibudgetförslaget beräknar UKÄ 0,5 milj. kr. för den ökning av kostnaderna förexamination som kan förväntas uppkomma /76. Skolöverstyrelsensoch för kombinationsutbild-ning har låtit se överutbildningen i fråga (nr 19, 1974). I rapporten påtalas bl. a. bristen påsamordning mellan skola och universitet och de problem den förorsakar för destuderande. 1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 251 mening bör för varje kombinationsutbildning på en ortfinnas en kontaktperson ochpedagogisk samordnare. UKÄ beräknar under berörda fakulteters avlöningsanslagsammanlagt . för ersättning till sådana befattningshavare i form avnedsatt undervisningsskyldighet eller arvode. Genom det lokalainformationssystem som f. n. utvecklas för de fUo-sofiska fakulteternas utbUdning fåruniversiteten ett bättre underlag för bl. a. planering, resultatkontroll ochstudiekurafiva åtgärder. Systemet avses bliinfört successivt. Enligt planerna kommer samtliga filosofiska fakulteter att beröras av systemet /76. Medelsbehovet för datamaskintid och stansning m. m.beräknas uppgå till ca . per studerande vid full drift av systemet. UKÄberäknar för /76 medel fören ökning av driftkostnaderna för lokala informationssystem. Studieresultateninom civUingenjörsufbildningen har försämrats ,ett förhållande som avspeglar sig i att det totala antalet examinerade har minskat trots att antaletstuderande ökat. Antalet studieavbrottvisar enligt UKÄ en kraftig tendens att öka som medelstudietidenhar ökat. UKÄ diskuterar tänkbara orsaker till försämringen av studieresultaten och pekar bl. a. på att antalet sökandetill högre teknisk utbildning inte har ökat i en omfattningsom motsvarar den ökade intagningskapaciteten utan tvärtom minskat i absolutatal. På vissa utbUdningsUnjer har vakanser uppstått och de tekniska fakultetemahar fått fa emot studerande med lägre intagningspoäng . Spridningeni de studerandes förkunskaper har ökat. UKÄ anser det angeläget att åtgärdervidtas så att studieprestationernaförbättras och studieavbrotten minskar. Detta skulle enligt UKÄ kunna ske genom en omstrukturering avundervisningsinsatsen, särskilt i delägre årskurserna, där problemen varit mest uttalade.Föreläs-ningsforaien bör i stor utsträckning ersättas av aktiverande undervisningsformer,bl. a. av undervisning i mindre gmpper, ökad integration mellan teori och tillämpningsövningar samtrepetitions- och stödkurser. Åtgärder av detta slag har prövats ochresultaten därav bedömer UKÄ som goda.Kostnaderna för att genomföra lektionsundervisnmg i årskurserna 1 och 2 inom samtliga linjer skulle uppgåtUl minst 10 milj. kr. Åtgärder avanfört slag bör genomföras successivt och med början vid de utbildningslinjer där studieresultaten är mestogynnsamma. UKA för fram förslag om ökat stöd tillhandikappade studerande, bl. a. mot bakgrundav att de senaste årens löneökningar slagit igenom i kostnadema försådana stödåtgärder. UKÄ föreslår att den ram inom vilken vederbörande konsistorium får disponera medel för särskUda utbildningskostnaderför handikappade studerande höjs från 2 700 tUl . per studerande ochtermin på grundutbUdningsnivå och från 1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 252 per studerande och termin för dels studerande i forskarutbildning,dels gravt hörselskadade staderande. UKÄ föreslår vidare att vid fakultetermed endast ett fåtal handikappade studerande särskUdautbildningskostnader skall få bestridas med skäligt belopp, varvid nyssangivna summor skall utgöra riktpunkt. Slutligen föreslår UKÄ att konsistoriumi mån av behov skall få överskrida fastställt ramtal med det belopp som bedömsvara nödvändigt och skäligt i varje enskUt fall för utbildning av gravthandikappade studerande med behov av regelbunden assistans i undervisningen. I fråga om forskarutbildningen hälsar UKÄbeslutet om tillkallande av en utredning rörande dimensionering m. m. medtillfredsställelse. De förslag om åtgärder för att stärka svaga punkter iforskamt-bildningsorganisationen, som UJCÄlägger fram, kan bedömas vara neutrala i förhållande till deöverväganden som begärts i direktiven för denna utredning. UKÄ betonar attarbetet inom utredningen inte får bli en barriär mot nödvändiga insatser underutredningsskedet. UKÄ pekar på att forskarkarriären inom enfakultet normalt kräver ett större antal tjänster än enbart vad som svarar motforskarutbildningens behov. En tillräcklig bas för forskarrekryteringen, somkan säkra forskningens fortsatta utveckling, måste enligt UKÄ skapas. Genom deyngre forskare som innehar tjänster som docent eller forskarassistent initierasen stor del av nytänkandet inom vetenskaperna. UKÄ för fram förslag omsammanlagt åtta nya docent- och 34 nya forskarassistenttjänster.