prop · FZ0351 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76: 51 Regeringens proposition 1975/76: 51 omgodkännande av en konvention mellan och rörande socialtrygghet, m. m.; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har tagits upp i bifogade utdragav regeringsprotokoll. 1propositionen föreslås att godkänner en den 11 november 1975undertecknad konvention mellan och rörande social trygghetjämte ett till konvenlionen hörande slutprotokoll. Konventionsreglerna rörandeösterrikisk medborgares rält till svensk folkpension har fått en delvis nyutformning som skiljer denna konvention från andra av slutnasocialförsäkringskonventioner. Framtida konventioner avses så långt som möjligtanknyta till de lösningar som har valts i den svensk-österrikiska konventionen. 1 1975/76.1 saml. 1975/76: 51 Närvarande:Statsråden , ordförande, , , , ,, , , , , , , ,, Propositionangående godkännande av en konvention mellan och rörandesocial trygghet, m. m. Hösten1971 inleddes förhandlingar mellan och för avslutande av enkonvention mellan de bägge länderna rörande social trygghet. Konventionen undertecknades i den 11november 1975. Den skall ratificeras och träder i kraft i andramånaden efter den då ratifikations-handlingarna har utväxlats. Tillkonventionen finns etl slutprotokoll som träder i kraft vid samma lidpunkt.Konventionen och slutprotokollet har upprättats på svenska och tyska språken.De bägge texterna bör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende sombilaga. Innankonventionsförhandlingarna slutfördes blev ell utkast vilket på alla väsentligapunkter överensstämmer med den slutliga konventionen föremål förremissbehandling. Yttranden över utkastet har avgetts avriksförs"äkringsverket, . (SäF), iSverige (LO), (), akademikerscentralorganisa-lion/(SÄCO/SR),, Arbetslöshetskassornas samorganisation. Svenskapersonalpensionskassan (SPP) och . 2 Konventionens utformning m. m. Konventionensartikel 1 innehåller definitioner av vissa i konventionen använda ullryck ochbegrepp. 1975/76: 51 3 Konventionensomfattning i materiellt hänseende framgår av artikd 2. För delomfattar konventionen lagstiftningen om sjuk-förs"äkTing,yrkesskadeförs"äkring, pensionsförs"äkring, arbetslöshetsförsäkringoch familjebidrag. För del blir konvenlionen tillämplig pålagstiftningen om sjukförsäkring med föräldraförsäkring,yrkesskade-förs"äkring, folkpensionering, förs"äkrmg förtilfäggspension, arbetslös-helsförsäkring inräknat det kontantaarbetsmarknadsstödet och slutligen de allmänna barnbidragen. Artikelnsandra stycke innehåller en bestämmelse om att konventionen inte "ärtilVämplig på ett nytt syslem eller en ny gren av social trygghet. Itredje stycket föreskrivs att man inte skall lillämpa konvenlionenoch sådana rättsregler som h"ärTör ur konventioner med en iredje stat. Islutprotokollet till artikel 2 sägs dock att denna beslämmelse inte skallgälla beträffande regler i österrikiska konventioner omförsäkringsförpliktelsers övergång från ett land till etl annat, dvs. sådanaregler som innebär att ett land övertar etl annat lands förpliktelser ochfaktiskt utger förmåner som har intjänats i det andra landet. Denna bestämmelsei slutprotokollet tar sikte på vissa överenskommelser mellan och"som har träffats för alt lösa särskilda försäkringsfrågor isamband med . Artikel3 innehåller bestämmelser om den personkrets som omfattas av konventionen.Denna personkrets "är i första hand medborgare i de två länderna mendärjämte oavsett nationalitet alla som omfattas eller haromfattats av socialförsäkringslagstiflningen i något av länderna. Vidare gällerkonvenlionen för personer som härleder sina rättigheter från en person somtillhör någon av de tidigare nämnda persongrupperna. Här åsyftas närmast derasefterlevande och för österrikisk del familjemedlemmar. Om inte annat sägs ikonventionen omfattar dess besfämrnelser samtliga dessa persongrupper. Iartikel 4 stadgas att österrikisk medborgare om inte annat sägs skall varalikställd med svensk medborgare vid lillämpning av svenskso-cialförsäkringslagsliftning och vice versa. Liksfälldhetsregeln "ärsålunda begränsad till de två ländernas medborgare, medan som har nämnts ovanövriga bestämmelser i konventionen gäller för en betydligt vidare personkrets. 1slutprotokollet till artikel 4 görs vissa undantag från likställdhetsregeln.Bl. a. anges där särskilda förutsättningar för svenska medborgares rält tillösterrikisk s. k. nödhj"älp vid arbetslöshet, vilken är en speciell kontantförmånför utförsäkrade arbetslösa. Artikel5 innehåller ett allmänt förbud mot alt dra in en kontantförmån eller avslå enansökan om sådan förmån på grund av att den berättigade vistas i det andrafördragsslutande landet. Alla av konventionen omfattade förmåner, beträffandevilka man inte har gjort uttryckliga 1975/76: 51 4 undanlag,skall således utbetalas även lill personer som är bosatta i det andra landeteller eljest vistas där. Beträffandede svenska folkpensionerna har särskilda bestämmelser tagits in i artiklarna2224. Dessa artiklar innehåller också en. reglering av möjligheterna attuppb"ära folkpension utanför . Beslämmelserna beskrivs närmare idet följande. 1slutprotokollet ttll artikel 5 har man från österrikisk sida gjort undantagfrån regeln om fri förmånsexporl såvilt gäller det österrikiska utjämningstillägget,en pensionsförmån för dem med mycket små pensioner. Iartikel 6 finns en bestämmelse för det fall förvärvsverksamhet ellerobligatorisk tillhörighet till en pensionsförs"äkring enligt lagreglerna inågot av länderna återverkar på rätten till eller storleken av en socialförsäkringsförmån.Är så fallet skall elt motsvarande förhållande i det andra landet ha sammaåterverkan på denna socialförsäkringsförmån. Österrikisk ålderspension utgårexempelvis inte med fullt belopp om pensionstagaren är förvärvsverksam. Artikel6 leder till att en förvärvsverksamhet i får samma konsekvenser förden österrikiska pensionen som en förvärvsverksamhet i . Enligtslutprotokollet till artikel 6 skall vid beräkning av någons rält tillbarntillägg eller pensionstillskott till svensk folkpension avräkning ske inteendast mot svensk ÄTP-pension utan även mol österrikisk pension. 2.2Bestämmelser om tillämplig lagstiftning Dennaavdelning innehåller regler för att lösa de kompetenskonflikter som kan uppståmellan de två ländernas lagstiftning. Den österrikiskasocialförsäkringslagsliftningen omfattar, i likhet med de flesta utomnordiskasystem, i princip endast i landet förvärvsverksamma personer jämte derasfamiljemedlemmar. Den svenska socialförs"åkringen bygger däremot på attalla bosatta i landet är försäkrade. Kompentenskonflik-terna mellan de tvåländernas lagstiftning har i konventionen lösts i första hand genom anknytningtill var en person utövar förvärvsverksamhet. Artikel7 föreskriver som huvudregel att förvärvsverksamma personer omfattas avlagstiftningen i det land där förvärvsverksamheten utövas. En personsförsäkringstillhörighet prövas således enligt lagreglerna i sysselsättningslandet. Artikel8 första stycket föreskriver alt arbetstagare, som utsänds från elt företag iden ena staten att utföra elt arbete i den andra staten, frånuls'åndningen skall omfattas av lagstiftningen i utsändnings-landet som om hanfortfarande var sysselsatt i det landet. Enligtandra stycket i artikeln omfattas utsänd personal hos flygbolag 1975/76: 51 5 utantidsgräns av lagstiftningen i det sändande landet. Dock skall personal somutsänds från svenskt flygbolag till för all arbeta vid en filialeller ständig representation där omfattas av österrikisk lagstiftning. Itredje stycket sägs att sjömän skall omfattas av lagstiftningen i det land varsflagga fartyget för. Artikel9 föreskriver atl Wienkonvenlionerna om diplomatiska resp. konsuläraförbindelser skall gälla mellan och oavsett vad som stadgas iländernas lagstiftning eller i övriga bestämmelser i förevarande konvention. Debägge Wienkonvenlionerna föreskriver all vissa personalkategorier vidambassader och konsulat skall vara undantagna från det mottagande landelssocialförsäkringslagstiftning. Enliglslutprotokollet till artikel 9 skall österrikisk handelsdelegerad och vissa avhans anställda jämställas med diplomatisk personal. Iartikel 10 sägs all behörig myndighet i det land vars lagstiftning enligl detidigare artiklarna skall tillämpas kan medge en person befrielse från dennalagstiftnings tillämpning under förutsättning atl personen i fråga bliromfattad av det andra landets lagstiftning. Sådan befrielse kan beviljas pågemensam framslällning av arbetsgivare och arbetstagare eller på framslällningav den som är egen företagare. Innan en sådan framställning avgörs skallbehörig myndighet i del andra landet beredas tillfälle till ställningstagande. Föratl en person skall bli omfattad av svensk socialförsäkringslagstiftningfordras som tidigare nämnts i allmänhet bosättning i . För altartiklarna 8 och 10 inle skall bli utan innehåll för svensk del har därför islutprotokollet till artiklarna 8 och 10 sagts att, om svensk lagstiftningskall tillämpas enligl någon av dessa artiklar, vederbörande även skallbetraktas som bosalt i . Kapitel1 under Avdelning III Särskilda bestämmelser behandlar förmåner vid sjukdomoch moderskap. För del avses härmed förmåner från sjukförsäkringenoch föräldraförsäkringen. Denösterrikiska sjukförsäkringen är obligatorisk för alla arbetstagare med inkomsteröverstigande elt visst minimum och för vissa grupper av självständigaföretagare. Övriga självständiga företagare samt personer som harvarit obhgaloriskl försäkrade kan frivilligt ansluta sig till sjukförsäkringen.Den som åtnjuter pension eller arbetslöshetsersättning är vidare täckt avsjukförsäkringen. Förmånerfrån den österrikiska sjukförsäkringen utgår till de försäkrade och derasfamiljemedlemmar. De viktigaste förmånerna omfattar fri lakar- och sjukhusvårdoch gratis medicin saml sjukpenning vid sjuk- Prop.1975/76: 51 6 dom.1 samband med förlossning utgår dagpenning lill självständigtförsäkrade kvinnor. Kvinnor som är försäkrade genom sin make erhåller enengångssumma vid förlossning. Iartikel 11 föreskrivs att försäkringsperioder i de bägge länderna skallsammanräknas för att öppna rätt lill förmåner vid sjukdom och havandeskap iden mån de inte sammanfaller. Försvensk del innebär detta att försäkringstider i sammanräknas medsvenska försäkringstider när det gäller alt uppfylla kravet på 180 dagarsinskrivning i försäkringskassa för rält ttll svensk föräldrapenning. Dendärtill anslutande regeln om viss sjukpenninggrundande inkomst under 270 dagarföre barnets födelse som krav för utbetalning av föräldrapenning övergaranlinivån kan likaså uppfyllas med beaktande av försäkringstid och inkomsti . Moisvarande gäller för österrikisk del vad beträffar rällen tillengångssumma vid förlossning för vilken en kvalifikationstid gäller enligl österrikisklagstiftning. Artikel12 innehåller bestämmelser om rätt till sjukvårdsförmåner för den som är bosatti ett av länderna och där har rält till sjukvård men tillfälligt vistas i detandra landet. Han har rält till sådan vård i vistelselandet enhgt desslagstiftning om han på grund av sitt tillstånd är i behov av vård. Artikelninnebär att en i bosatt person under tillfällig vistelse i Österrikehar rätt sjukvård där enligl österrikisk lagstiftning. Personer som ärbosatta i har rätt till moisvarande förmåner i underförulsällning att de är sjukförsäkrade i . Frånösterrikisk sida har man i slutprotokollet till artikel 12 gjort vissabegränsningar av de vårdförmåner man kan garantera vid besök hosprivatpraktiserande läkare och tandläkare. Begränsningen gäller främst personersom besöker som turister och som vänder sig till sådan läkare ellerlandläkare ulan h"änviisning av den behöriga sjukkassan på orten. Harnågon som är försäkrad i ett land familjemedlemmar som bor i det andra landetskall dessa enligt artikel 13 ha rält till sjukvårdsförmåner ibosättnmgslandet. Artikeln har ingen självständig betydelse för svensk deleflersom alla som är bosatta i är självständigt sjukförsäkrade häräven om de är familjemedlemmar till någon som är bosatt utanför . Påösterrikisk sida ger arttkeln rätt till sjukvårdsförmåner i för därbosatta familjemedlemmar till någon som är bosatt i . Dessa personerskulle ulan bestämmelsen inte ha någon rätt lill förmåner i . Enliglartikel 14 skall den som erhåller pension från endera eller båda staterna varasjukförsäkrad i det av ländema där han är bosall enligt de regler som därgäller för pensionärer. Inle heller denna artikel har någon självständigbetydelse för svensk del eftersom bosättning i medför attvederbörande läcks av svensk sjukförsäkring. Regeln har däremot betydelse 1975/76: 51 7 fören i bosatt svensk pensionär, som utan denna besfämmelse inte skullebli sjukförsäkrad i . Iartikel 16 sägs att de fördragsslutande staterna kan komma överens omers"ättning länderna emellan för de kostnader som uppslår på grund avreglerna i artikel 12 om sjukvård under tillfällig vistelse. Avsikten är attfrågan om en sådan överenskommelse inte skall tas upp förrän efter en längretids erfarenhet av konventionens tillämpning. Under konventionsförhandlingarnahar man emellertid varit ense att de förpliktelser som varje land har åtagitsig genom konventionen måste ses tillsamman-tagna och alt förpliktelserna påömse sidor i stort sett torde väga lika tungt. 2.3.2Ålders-, invaliditets- och familjepensioner Kapitel2 under Avdelning III har två delar. Den första delen innehåller bestämmelserom österrikisk pension. Denösterrikiska pensioneringen omfattar i stort sett samma personkrets somsjukförsäkringen. Den är således en arbelspensionering och därigenom jämförbarmed den svenska tilläggspensioneringen. Ålderspension utgår normall för män och för kvinnor. Minsta försäkringstid för rält tillpension är 180 månader (). För invalidpension krävs en minstaförsäkringslid av 60 månader (). Någon motsvarighet till denanlagandepoängberäkning som ttlläm-pas inom svensk tilläggspensionering finnsinte. Familjepension utgår i form av änke- och barnpension och i vissa fall somänklingspension. För familjepension krävs att den avlidne har varit försäkradunder . Församtliga pensionsslag krävs all den försäkrade från sitt första inträde ipensionsförsäkringen till pensionsfallet varit försäkrad minst halva ttden ochdärtill minsl en tredjedel av före pensionsfallet.Pensionernas storlek är beroende av intjänandelidens längd. Längstapensionsberättigande inljänandelid är . Pensionen ökar progressivt medintjänandelidens längd. Vissa tillägg kan utgå till de ovan nämndapensionsslagen. En full ålderspension utgör av den berättigades påvisst sätt beräknade slutlön. Förutomdet allmänna systemet fiims särskilda pensionssystem bl. a. för gruvarbetare,statstjänstemän och vissa egenföretagare. Utgående pensioner anpassas lillpris- och löneutvecklingen. Har någon fullgjortförsäkringsperioder i både och skall dessa enligt artikel 17läggas samman för förvärv av rätt lill österrikisk pension. Detla innebär altden som har tillgodoräknats år med pensionsgrundande inkomst i fårlägga dessa år till sina försäkringsperioder i i den mån det behövsför att uppfylla den österrikiska lagstiftningens krav på en minstaförsäkringstid av 15 resp. . 1975/76: 51 8 1artiklarna ges regler för hur ell österrikiskt försäkringsorgan skallförfara när en försäkrad kan åberopa såväl österrikiska som svenskaförsäkringstider. 1artikel 18 föreskrivs atl frågan om någon med sammanläggning avförsäkringslider uppfyller villkoren för rätt till pension skall bedömas enliglösterrikisk rätt. Härmed avses exempelvis alt fråga om rätt ttll ålderpensionbestäms enligt den i gällande pensionsåldern och alt fråga om rätttill invalidpension bestäms enligt de österrikiska reglerna för bedömning avinvaliditet. Deövriga bestämmelserna i artikeln ger regler för beräkning av den österrikiskapensionens storlek. De österrikiska myndigheterna fastställer först etl s. k.teoretiskt belopp för pensionen som beräknas som om den pensionsberättigadessammanlagda försäkringslid hade fullgjorts enligt österrikisk lagstiftning.Därefier beräknas den österrikiska pensionens storlek på grundval av denösterrikiska försäkringstidens längd i förhållande lill den sammanlagdaförsäkringslidens längd. Dessabestämmelser kompletteras i artikel 19. Ätt bestämmelser behövs trots allberäkningsunderlaget för pensionens storlek skall bildas enbart av österrikiskaförsäkringslider beror bl. a. på all österrikisk'pension tjänas in enligl enskala som är progressiv i förhållande lill intjä-nandetiden.Konventionsregleringen medför att också den som haft sin aktiva tid uppdeladmellan förvärvsarbete i och får fördel av denna progression. a. atl som svenska försäkringstider, vilka skall sammanläggas medösterrikiska tider, räknas dels år med svenska ATP-poäng dels bosätlningsår iSverige , för vilka beräknats till statlig inkomstskatt taxeradinkomst. Iartikel 20 s"ågs atl om någon har rätt lill österrikisk pension även ulanåberopande av sammanläggningsregeln i artikel 17 så skall pensionen beräknasulan användning av beslämmelserna i artiklarna 18 och 19 så länge ingen svenskpension utgår. När en sådan börjar utgå skall den. österrikiska pensionenräknas om varvid bestämmelserna i nämnda artiklar skall komma till användning. Artikel21 behandlar det fall, att någon erhåller en svensk pension och enösterrikisk pension beräknad med hänsyn lill sammanläggningsreglerna.Understiger summan av dessa två pensioner den österrikiska pension som skulleha utgått direkl på grundval av den österrikiska lagsfiftningen, så skallenligt bestämmelsen mellanskillnaden utges från den österrikiskapensionsförsäkringen. Iartikel 22 och de följande två artiklarna behandlas de svenska folkpensionsförmånerna.1 artikel 22 sägs att folkpension enligt konvenlionen skall utges uteslutandeenligt beslämmelserna i artiklarna 23 oCh 24. Dessa artiklar skall sålundaläsas separat och ulan samtidig lillämpning av konventionens allmännabest"ämmelser om likställdhet, rält alt upp- 1975/76: 51 9 bäraförmåner i det andra landet etc. Bestämmelserna i konventionen är tillämpligaendast på österrikiska medborgare. Konvenlionen ger således ej rätt tillfolkpension för andra utlänningar. Artikel23 reglerar rätten till svensk folkpension för den som är bosatt i medborgare som är bosatt i när frågan omrätt till pension skall avgöras och som sammanlagt har varit bosatt i efter fyllda skall enligt artikeln vara likställd medsvensk medborgare i fråga om rätt till folkpension i form av ålderspension. Förrält till förtidspension och handikappersättning krävs för likställdhet altden pensionssökande vid tiden för pensionsbeslutet är bosalt i sedanminst eller, om bosättningstiden är kortare, att han underbosältningstiden har varit normalt arbetsför . Österrikiskmedborgare som är bosatt i skall vara liksfälld med svensk medborgare ifråga om rätt till änke- och barnpension antingen om den avlidne omedelbartföre sin död har varit bosatt i och den efterlevande viddödsfallet var bosalt i eller om den efterlevande är bosatt i tiden för pensionsbeslulet och denne eller den avlidnevid dödsfallet var bosatt i . Iandra stycket av artikel 23 stadgas att förtidspension eller änkepension somutgår enligt konventionen skall ersättas med ålderspension utan ansökan när denberätttgade uppnår den allmänna pensionsåldern. Iartikelns sista stycke sägs att rätt till vårdbidrag för handikappat barnföreligger om barnets fader eller moder är bosatt i . Folkpensionenligt de regler som har redovisats utgår endasi lill den som är bosatt iSverige och endast så länge bosättningen i består. Pensionen utgår medsamma belopp som en svensk medborgare erhåller i motsvarande situation. Artikel24 innehåller regler om svensk folkpension till österrikisk medborgare som inteuppfyller kraven för rätt lill pension enligt bestämmelserna i artikel 23. Detkan röra sig om en person som är bosatt utanför eller en person somvisserligen "är bosatt i men inte uppfyller de i föregåendearttkel angivna karensvillkoren. Sådan österrikisk medborgare har enligtförsta stycket i artikeln rätt till svensk folkpension under förutsättning atthan uppbär svensk allmän tilläggspension. Storleken av hans folkpension ärberoende av storleken av hans ÄTP på sådant sätt att han erhåller fullfolkpension om han uppbär ÄTP-pension baserad på 30 eller fler poängår. UtgårÄTP-pension baserad på mindre än 30 poängår erhåller han 1/30 av helfolkpension med ÄTP-poäng. Folkpension i form av familjepensionenligt denna artikel utgår, liksom tilläggspensionen, i förhållande till denavlidnes antal poängår inom ÄTP-systemet. Folkpension enligt denna artikel 2 1975/76.1 saml. 1975/76: 51 10 kangivelvis, när del gäller en pensionstagare som är bosatt i , avlösas avfolkpension enligt artikel 23 när där uppställda väntetider har gått till ända. 1slutprotokollet till artikel 24 kompletteras regeln i nämnda artikel medövergångsbestämmelser som innebär att villkoret om rätt till till-läggspensioni vissa fall skall anses uppfyllt även om sådan pension faktiskt inle utgår.Övergångsbestämmelserna gäller den som har arbetat och bott i före år1960 då tilläggspensioneringen infördes. För den som har taxerats till statliginkomstskatt för år anses kravet på rält till ttlläggspension uppfylltunder förutsättning att antalet år med sådan inkomst för sig eller sammanlagdamed år med pensionsgrundande inkomst inom den svenska tilläggspensioneringenoch år inom den österrikiska pensionsförsäkringen uppgår till minst tre. Folkpensionenligt dessa övergångsregler utgår med 1/30 av full folkpension för varje årmed taxerad inkomst före år 1960.- Enligtbeslämmelserna i artikel 25 skall den som har fullgjort försäkringslid i såvälden österrikiska pensionsförsäkringen som den svenska tilläggspensioneringen harätt atl lägga samman dessa tider om det behövs för alt uppfylla detminimikrav med pensionsgrundande inkomst som gäller för rätt tillÄTP-pension. Den som har tillgodoräknats pensionspoäng skallsåledes få pension under förutsättning att han har minst elt årsförsäkringstid inom den österrikiska pensionsförsäkringen. Iartikeln sägs vidare att övergångsreglerna i den svenska lagstiftningen omförmånligare beräkning av ÄTP-pensionens storlek som gäller för svenskamedborgare födda inte skall gälla för österrikiska medborgare.Inte heller skall österrikiska medborgare kunna tjäna in ÄTP-pension underbosättning utanför vilket i vissa fall "är möjligt för svenskamedborgare. 2.3.3Olycksfall i arbete och yrkessjukdotnar Ikapitel 3 under avdelning III behandlas yrkesskadeförsäkringen. Denösterrikiska yrkesskadeförsäkringen täcker liksom den svenska alla anställda.Därttll är självständiga företagare läckta genom ett särskilt system. Denösterrikiska yrkesskadeförsäkringen ger bl. a. fri lakar- och sjukhusvård samlfria mediciner och hjälpmedel. Vidare utges livränta vid invaliditetsaml efterlevandelivräntor. Livräntorna är anpassade ttll löne- ochprisförändringarna. 1artikel 26 föreskrivs alt den som i ett land är berättigad lill sjukvård pågrund av yrkesskada skall äga rätt lill sådan vård under vistelse i det andralandet enligt det landets regler. Beträffande kostnaderna för vården hänvisastill vad som sagts under artikel 16. 1975/76: 51 11 Artikel27 stadgar alt den som har drabbats av en yrkesskada som har orsakals eller kanha orsakats av arbete som utförts i bägge länderna skall erhållayrkesskadeförmån från det land där han senast utförde det farliga arbetet. 1kapitel 4 behandlas förmåner vid arbetslöshet. Från svensk sida avses härmedsåväl arbetslöshetsförsäkringen som det kontanta arbetsmarknadsstödet. Denösterrikiska arbetslöshetsförsäkringen är obligatorisk för alla arbetstagare.För rätt till ersättning vid arbetslöshet fordras normalt att den arbetslösehar varit försäkrad minst under de sista 12 månadema. Den tid undervilken ersättning kan utgå varierar mellan beroende på längdenav den försäkringstid som har föregått arbetslösheten. Ersättningens storlekgrundas på genomsnittsförtjänsten . Den kan inleöverstiga av den ersältningsberätligande inkomsten.