prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Vid sin prövning börden sakkunnige beakta de principiella ställningstaganden beträffandeansvarsförhållanden och verksamhetsformer för kulturinstitutioner som finnsredovisade kulturproposilion. I detla sammanhang bör den sakkunnigeockså la upp förutsättningarna och formerna för samarbetet mellan EMS och andrainstitutioner m. m. med närbesläktad verksamhet, både när del gällerutnyttjande av studioresurser och i andra syften. I handlingsprogrammet för EMS bör även ingå frågan om denforlsalla utvecklingen av kompositionsteknik, programvara och apparatur. Densakkunnige bör väga behovel av en fortsatt utbyggnad av de tekniska resursernavid EMS mot nackdelarna med en alltför stor koncentration av studioresursertill en institution och en orl. I den sakkunniges uppdrag bör ingå atl pröva deorganisatoriska formerna för verksamheten vid EMS. Den sakkunnige bör härvidbedöma behovel av all som en följd av ulredningsförslagen ändra de nuvarandestadgarna för EMS och även utforma eventuella ändringsförslag. Densakkunnige bör hålla kontakt med sliflelseulredningen (Ju 1975:01). Det bör slutligen ankomma på den sakkunnige alt prövafrågan om finansieringen av verksamheien vid EMS. Den sakkunnige bör därvidulgå från alt den ekonomiska ram som del nuvarande statsbidraget utgör ihuvudsak bör bibehållas. Vid bedömningen av del forlsalla behovel av medel förinvesleringsändamål bör den sakkunnige i försia hand se till atl deinvesteringar som gjorts i studion följs upp och nyttiggörs. Detstatliga driflbidragel bör liksom nu användas för alt ge EMS vissa basresurseroch för atl bidra lill alt tonsättare kan arbeta i studion på ekonomisktrimliga villkor. Möjligheterna att finansiera den varierande, rörliga delen avverksamheten med bidrag från annal håll bör särskilt prövas. Utredningens arbete beräknas pågå . (U 1975:16) Tillkallade erUigt regeringens bemyndigande den 25september 1975 för alt utreda det studiesociala stödet (se Post- och Inrikestidn. Ordförande: , , kansliråd Ledamöter: , fil. mag., led. av riksdagenFogelström, Hans, ombudsman , , sekreterare, led. , S. (), förbundsordförande (fr.o.m. den27 ) , I. , assistent, led. av , UlfW., utredningssekreterare , ., ombudsman , . kand. (fr.o.m. ) , , utredningschefWesterlund, , ombudsman , , journaUst, led. Sekreterare: , . H.,departementssekreterare sekreterare: , (Brillmari),byrådirektör (fr.o.m. ) , ., utredningssekreterare (fr.o.m. den 1november 1975) U:58 Skr1975/76:103 360 Lokal: , 1 tt., 11129 , tel. (sekreteraren), 10 20 68 (kansli) Direktiv (anförande av statsrådet tillprotokoll vid regeringssammaniräde ): Sedan de nuvarande studiestödssystemen infördes harbetydande förändringar skett på den arbetsmarknad som möter de studerande efterderas studier. På familjepolitikens område har omfattande reformer genomförtssom delvis förändrat förutsättningarna för studiestödet. a. till följdhärav har delta underkastats en rad delreformer som lett till alt studiestödetsregelsystem blivit svåröverskådligt. Vidare kommer utbildningen enliglriksdagens beslut om en reformering av högskolan (UbU 1975:17, rskr 1975:179)efterhand all aUlmer inriktas mol elt system med återkommande ulbUdning. har också uttalat atl de sludiesociala systemenbör göras till föremål för en aUsidig och förutsättningslös utredning (SfU1974:19 s. 67, rskr 1974:265). framhöll isammanhanget alt man särskilt borde undersöka om och i vad mån förenklingar inuvarande system är möjliga. Till övriga frågor som kunde bli aktuella hördeenligt utskottet frågor om studiemedlens maximibelopp och om behovsprövning motegen och makes inkomst och förmögenhet vid tilldelning av studiemedel. Som jag anmält i prop. 1975:23 (s. 188) om vidgadvuxenutbildning och studiestöd åt vuxna bör mol denna bakgrund studiehjälps-och studiemedelssystemet nu få en övergripande översyn. Denna uppgift böranförtros särskilda sakkunniga. Jag lar i det följande försl upp utvecklingen av destudiesociala systemen efler och behandlar diirefler de frågor omstudiestöd för studerande både på gymnasial nivå och högskolenivå som desakkunniga i första hand bör utreda. riksdag fattade beslut om nya former förstudiesocialt stöd lill dels studerande vid gymnasium, fackskola, yrkesskola m.fl. skolformer, dels studerande i eftergymnasial utbildning (prop. 1964:138,SäU 1964:1, rskr 1964:290). För den första gruppen infördesstudiehjälpssyslemel och för den senare gruppen studiemedelssystemet. I studiehjälpssyslemeldrogs en gräns mellan "yngre" och "äldre" elever. Gränsengick vid dåvarande myndighetsålder. För äldre elever som hade barn utgickstudiestöd enligt regler som i många avseenden anslöt tiU studiemedelssystemet.För dessa elever togs t. ex. ingen hänsyn lill föräldrarnas ekonomi. Yngreelever i studiehjälpssystemet förutsattes däremot tillhöra föräldraekonomin ochstudiestödet för dem utformades med hänsyn härtiU. överfördesäldre studerande dvs. studerande som f yUer lägst under del kalenderårläsåret börjar vid studievägar inom studiehjälpssystemets område tiUstudiemedelssystemet (prop. 1973:63, SfU 1973:17, rskr 1973:240). Reglerna för studiehjälp och studiemedel har efter 1964års beslut kompletterats i skilda avseenden. Studiehjälp utgår i form av studiebidrag, resetillägg,inackorderingstillägg samt inkomstpröval tillägg och behovsprövat tillägg.Dessutom kan återbetalningspliktiga studiemedel utgå. 361 Kommittéer: U:58 Studiemedlenär indexreglerade och utgår per läsår av basbeloppetenligl lagen (1962:381) om allmän försäkring. Dessutom kan barnlillägg utgå med25 % av basbeloppet för varje barn . Studiemedlen består avdels ell bidrag om högsl ca . per läsår, dels återbelalningspliktigamedel. Studiemedlen är behovsprövade mol egen och makes inkomst ochförmögenhet. Ett av de viktigastesyftena vid utformningen av studiehjälpssystemet var atl åstadkomma ett sådanlstudiestöd som kunde minska de sociala faktorernas betydelse vid valen eflerden obligatoriska skolan dels mellan fortsatt utbildning och annan verksamhet,dels meUan yrkesinriktad utbildning och utbildning som förberedelse för högrestudier. reform innebar enbetydande förenkling av del studiesociala slödel för ungdomar i gymnasial ellermotsvarande utbildning. Stödformerna utformades så atl alla ungdomar skulle hamöjlighet atl fortsätta sina studier efler . Åtskilliga förmåner istudiehjälpssyslemel har avseväri förbättrats sedan reformen trädde i krafl, t.ex. studiebidrag, resetillägg och behovsprövat tillägg. har numerafattat beslut om hemreseersättning för inackorderade elever i gymnasialutbildning (SfU 1975:14, s. 63, 81 rskr 1975:176). Närstudiehjälpssyslemel infördes avvägdes de olika stöden inom detta mol deallmänna familjepolitiska stöd som då fanns. Detta var en naturlig följd av atlde yngre elever som omfattades av studiehjälpen ansågs tillhöraföräldraekonomin. har betydande förändringar skett på defamiljepolitiska och skaitepolitiska områdena. Som exempel kan nämnas allbarnbidragels årliga belopp höjts från . år 1975.Därutöver har bl. a. förbättrade statliga och statskommunala bostadstillägginförts. Reglerna för del inkomstprövade tillägget inom studiehjälpen har sedanår 1973 anpassats lill de regler som gäller för del statliga bostadstilläggetoch har därigenom förbättrats i moisvarande takt. Ellav målen för studiehjälpssyslemel har varit att de studerande inle i någonnämnvärd ulslräckning skall behöva utnyttja studielån eller återbetalningsplikligastudiemedel för all finansiera sina studier. Studiestödet skall med andra ordutgöra ell sådant komplement till föräldraekonomin all denna så långl möjligtinte blir styrande för valet av utbildningsväg i gymnasieskolan. har dearbelsmarknadspolitiska ålgärderna kraftigt förstärkts. a. har enomfattande utbyggnad av arbetsmarknadsutbildningen ägt rum. Svårigheternaunder senare år för ungdomar i åldern 16 lill atl komma ul påarbetsmarknaden har gjort det nödvändigt all låta även personer under 20 årtill viss del omfattas av arbetsmarknadsutbildning och andraarbelsmarknadspolitiska stödåtgärder. har numera beslutat altutbildningsbidrag till personer skall utgå med /dag både lilldem som erdigt nu gällande regler kan få utbildningsbidrag för viss utbildningoch till sådana ungdomar som är berättigade lill kontant arbetsmarknadsstöd(rskr 1975:178). De ungdomar som har vårdnaden om barn föreslås dock få sammabelopp som vuxna i moisvarande situation. Detla gäller också ungdomar somförvärvsarbetat i sådan utsträckning att de omfattas avarbetslöshetsförsäkringen. Berättigade lill kontant arbetsmarknadsstöd ärsådana ungdomar som antingen arbetat ellerefter avslutad ungdomsutbildning varit arbetslösa och slår tillarbetsmarknadens förfogande . 1974års riksdag beslöt om en sänkning av myndighetsåldern från till U:58 Skr1975/76:103 362 Detta innebär all den åldersgräns som f. n. gällerför studiehjälpen inle längre överensstämmer med myndighetsåldern. När studiemedelssystemet infördes var syftet all destuderande som fick studiemedel skuUe kunna täcka sina levnadskostnader.Maximibeloppet för studiemedel bestämdes även med hänsyn lill konsumtionsnivånhos övriga grupper i samhället. Genom alt studiemedlen är anknutna lillbasbeloppet har de studerande i huvudsak kompenserats för prisstegringarna isamhället. har inom det allmänna familjeslödet bostadstillägg införtsdels för gifta eller sammanboende, dels för ensamstående. har somnyss nämnts ytterligare grupper fått del av förmånerna i studiemedelssystemet,nämligen s. k. äldre studerande i gynrmasial utbildning och studerande inomvuxenutbildning som bedriver längre studier. I studiemedelssystemet finns somnänmts ell barnlillägg på av basbeloppet för barn . Närbarnlillägget infördes var barntillsynen dåligt utbyggd. Dessutom fanns inte destatiiga och stats-kommunala bostadstilläggen för barnfamiljer. Barntillsynenhar byggts ut kraftigt även om den ännu inle svarar mot alla debehov som föreligger. nämnda reformer har likväl avsevärt förbättratsluderandefamiljernas möjligheter all få lillgång tiU barntiUsyn, vilket bl. a.beror på atl denna ofla är behovsprövad. En ytterligare fördel för destuderande är atl studiemedel, i delta sammanhang som regel inte räknas sominkomst, varigenom avgifterna blir tämligen låga. Vid sidan av den nyssnämnda höjningen av bidragsdelen inomstudiemedelssystemet har förbättringarna av detla vidare gällt reglerna föråterbetalningen, som gjorts avseväri mer förmårUiga för de studerande. a.har den totala ålerbetalningsskyldighelen begränsats. Dessutom har de socialatrygghelsreglerna vid återbetalning av studiemedel förbättrats. Regler harockså införts som medger atl studerande under vissa förhållanden får uppbärastudiemedel under sjukdom och atl därvid de återbetalningsplikliga medlenavskrivs. Allmänna utgångspunkter för utredningsarbetet En utgångspunkt för de sakkunnigas arbete bör vara all desludiesociala systemen även bör bestå av dels stödet till de s. k.yngre eleverna inom gymnasieskolan (motsvarande), dels slöd lill studerande ihögskoleutbildning. Med hänsyn till de studerandes olika situation vidgymnasiala studier respektive högskolestudier är del naturUgt med en skillnad mellandessa två syslems totala nivåer. Således är de förra studerandena normallberoende av föräldrarnas ekonomi och har endast undantagsvis försörjningsbörda.En utgångspunkt bör vidare vara all det vid sidan av elt generellt stödsystemför högskolestudier som till sin huvuddel är förenat medålerbelalningsskyldighet skall finnas ell Iredje, förmånligare system ienlighet med del förslag om vuxenulbildningsstöd som harbeslutat om (prop. 1975:23, SfU 1975:14, rskr 1975:176). Studiehjälps- och studiemedelssystemen har varit i brukunder en tioårsperiod. Som jag tidigare redovisat har sedan de infördes en rad förändringar genomförts på familjepolilikens och arbetsmarknadspolitikens områden, vilka i varje fallindirekt påverkar effekterna av studiestödet. hair främst inomstudiemedelssystemet en rad partiella utredningar genomförts som lett lillnödvändiga delreformer. En naturlig följd härav har blivit alt reglerna förstudiemedelssystemet stegvis byggts ut. De har nått en sådan omfattning alldel med fog kan hävdas alt de är svåröverskådliga. 363 Kommittéer: U:58 reglerna i syfte all förenkla dem blir därför en viktiguppgifl för de sakkunniga. Bidragshöjningar inom det studiesociala systemet blir mednödvändighet myckel kostnadskrävande reformer och måste därför alltid avvägas ielt vidare socialpolitiskt sammanhang, främst inom familje- ochbostadspolitiken. Sådana avvägningar görs fortlöpande inom ramen för de årligabudgetbesluten. Bedömningar av delta slag bör alltså inle ankomma på desakkunniga. Deras översyn bör därför i försia hand inriktas på den reformeringav nuvarande sludiesociala syslem som utveckUngen på utbildningsområdetmotiverar. Jag lar i del följande först upp slödel till studerandeinom gymnasieskolan och därefter slödel lill studerande i högskoleutbildning. Studiestöd till studerande i gymnasieskolan De uppgifter som föreligger om elevernas val av verksamhetefter tyder på atl detla alltjämt är socialt betingat och starktköns-bundet. Eleverna från lägre socialgrupper väljer oftare än övriga eleverall inte fortsätta sina studier eller att genomgå kortare yrkesinriktade utbildningar.Den lu-valsprocess som därigenom uppstår utgör alltjämt ett grundläggandehinder för möjligheterna att jämna ul skillnaderna i rekryteringen till högrestudier från skilda socialgrupper och alt förändra den könsuppdeladearbetsmarknaden. Enligl min mening bör därför etl mål för studiestöd tillungdomar i gymnasieskolan och utbildning på moisvarande nivå alltjämt vara atlfrämja rekryteringen av ungdom lill studier över grundskolenivå samt all minskaekonomiska, sociala och geografiska hinder för sådana studier. Studier på dennanivå bör därför även i fortsättningen normall kunna genomföras ulan att destuderande ådrar sig återbetalningsskyldighet av nänmvärd omfattning. Mångaungdomar väljer all inle direkt fortsätta sina studier efler genomgångengrundskola. Till en del kan detla antas bero på all ungdomar i 16-20-årsålderni etl läge, då utsikterna på arbetsmarknaden är ovissa, föredrar all snarastsöka sig etl förvärvsarbete i förhoppning om all senare kunna komma tillbakalill utbildning i någon form. Till en del kan del röra sig om en strävan hosungdomarna att frigöra sig från f öräldraberoendet. Till en del åter förklarasbeteendet av atl ungdomarna inle kan få den utbildning i gynmasieskolan som dehelst skulle vilja ha. TiU en del slutligen kan det röra sig om en aUmäntbristande studiemotivation. Familjens ekonomiska situation spelar fortfarandeen stor roll vid ungdomarnas val av utbildning, särskilt när det gäller attvälja mellan kortare yrkesinriktad utbildning och längre teoretisk utbildning.Av tillgängliga uppgifier all döma förekommer också del slag av studieavbrottsom berörts i slörre utsträckning bland ungdomar som kommer från miljöermed ringa eller ingen studietradilion än bland övriga ungdomar. kankonstateras atl arbetslösheten i är förhållandevis hög.Det är angeläget att de sakkunniga försöker ge en klarare bild över vilken rollstudiestödet spelar i dessa sammanhang. Ur såväl den enskildes som samhäUets synvinkel kan det imånga fall vara en klar fördel atl ungdomarna skjuter in perioder avförvärvsarbete i sin studiegång. Studiestödet bör utformas så all del smidigtkan anpassas till ell studiesyslem i vilket ungdomarna varvar studier medyrkesverksamhet eller bedriver gymnasiala studier på deltid. En sådanutveckling ligger också i linje med strävandena atl främja återkommandeutbildning som jag inledningsvis berört. U:58 Skr1975/76:103 364 De sakkunniga bör mot denna bakgrund närmare analyseravilken betydelse familjeekonomin hair för ungdomarnas val av utbildning ochderas val mellan utbildning och annan verksamhet. Om analysen motiverar del,bör de sakkunniga föreslå sådana förändringar i studiestödet som kan motverkaalt den enskilda familjens ekonomi styr ungdomarnas sludieval eller valetmellan studier och annan verksamhet. I detta sammanhang bör de sakkunniga ocksåuppmärksamma de problem som kan uppslå när studerande med i övrigt likartaideförhållanden men med skilda studiesociala förmåner deltar i samma utbildning. Genom att myndighetsåldern har sänkts från lill 18år är många studerande i gynmasieskolan numera myndiga. Gränsen mellanstudiehjälpssystemet och studiemedelssystemet går vid . Om denna gränsändras så atl den kommer all sammanfalla med den nya myndighetsåldern kommeralla studerande all omfattas av studiemedelssystemet. Del skulleinnebära all många studerande inom gymnasieskolan i betydande ulslräckningskulle få finansiera sina studier med återbetalningsplikliga medel. Det ärenligt min mening inte självklart att gränsen mellan studiestöd för yngre ochstudiestöd för äldre studerande bör följa myndighetsåldern, när denna inlelängre motsvarar en naturlig skiljelinje mellan olika nivåer iutbildningssystemet. Avgränsningen mellan de skilda studiestödsformernapåverkar således också tillämpningen av den tidigare angivna principen all destuderande i gymnasieskolan och i utbildning på moisvarande nivå i huvudsakskall kunna fullfölja sina studier utan alt behöva la återbelalningspliktigamedel i anspråk. Vidare har de viktigaste ålgärderna för atl motverka socialsnedrekrytering förlagts till studiehjälpssyslemel. Tyngdpunkten i detlaavseende bör enligl min mening alltjämt ligga på gymnasieskolans nivå. Enförändrad gränsdragning måsle alltså förenas med sådana åtgärder som motverkarsocial snedrekrytering. De sakkunniga bör analysera denna fråga och bedömakonsekvenserna för den enskilde studerande av en sänkt åldersgräns. I del föregående har jag redogjort för del samband somfinns mellan del familjepoUliska stödet och delar av studiehjälpen. Så är t.ex. studiebidrag och inkomstpröval tillägg knutna lill olika former avfamiljeslödet. I sitt arbete bör de sakkunniga utreda vilka effekter dennaanknytning har för rekryteringen lill studier och pröva om den bör kvarståoförändrad. De sakkunniga bör också belysa iröskeleffekterna i föräldraekonominav de olika tilläggen och undersöka vilka åtgärder som skulle kunna dämpa ellerröja undan dessa utan atl studiestödet därigenom blir svårl all överbUcka ellerförlorar sin socialt uljänmande effekt. Del är betydelsefullt all åtgärder meddetla syfte står i samklang med de allmänna fördelningspoliliska strävandena.De sakkunniga bör därför också belysa vilka konsekvenser en beskattning avbidragen får för skilda slag av familjer. I sitt arbete bör de sakkunniga varaoförhindrade alt behandla även andra former av tillägg inomstudiehjälpssyslemel än dem som här har nämnts. De bör också beakta de olikasludiesociala förmåner av indirekt karaktär som förekommer. Målet bör vara attskapa en helhetsbild av samhällets totala stöd till ungdomsstuderande igymnasieskolan och i utbildning på motsvarande nivå. Det är slutligen, somnämnts, angeläget att de sakkunniga söker utforma elt regelsystem förstudiestödet som är lättfattligt och överskådligt. Studiestöd till studerande i högskolan Studiemedelssystemet har successivt kommil alt omfattaallt flera grupper studerande. Nya utbildningar har vid skilda tillfällen förtstill detta. 365 Konunittéer: U:58 ochsedan den 1 juli 1973 tillhör, som nämnts, också studerande igymnasial utbildning studiemedelssystemet. Därmed representerar de utbildningarför vilka studiemedel kan ulgå en betydligt bredare kontaktyta motarbetsmarknaden än vad som varit fallet. Del innebär bl. a. alt fördem som fått studiemedel uppvisar lönerna när de går ut i arbetslivet en Slörrespännvidd än under t. ex. slutet av 1960-lalel. Därtill kommer all i varje fallvid universitetens filosofiska fakulteter antalet deltidsstuderande ochstuderande i åldrarna ökal kraftigt. Defamiljepolitiska åtgärder, som nämnts i det föregående, har haft betydelse ävenför sludiemedelstagarna. För en familj med barn där båda föräldrarna studerarär situationen förhållandevis gynnsam när del gäller levnadsnivån understudietiden. Förutom studiemedel lill båda föräldrarna kan även barntilläggulgå. Därtill kommer det allmänna familjeslödet i form av barnbidrag samtstatligt och slatskommunalt bostadstillägg. Detta kan i vissa fall medföra alten studerandefamilj med barn har en bättre konsumlionsstandard än en annanjämförbar barnfamilj där ingen av föräldrarna studerar. För ensamslåendestuderande med enbart studiemedel har den ekonomiska situationen understudietiden inle förbättrats i samma mån som för studerandefamiljer med barn. Ettav de viktigare syftena med studiemedelssystemet var när det infördes atlgöra del möjligl för studerande från familjer med svag ekonomi all bedrivahögskolestudier. Studiemedelssystemet förutsattes därigenom främja en jämnarerekrytering lill högre utbildning från olika socialgrupper. Under senare delenav 1%0-talel och de försia åren fortsatte en viss utjämning idetta avseende. Del är emellertid inle möjligl all med säkerhet särskilja denroll bland andra faktorer som studiemedelssystemet spelade i denna utveckling.Därefter har utjämningen avstannat. Enligt min mening bör målet förstudiestöds-systemet på högskolenivå alltjämt vara all motverka att gruppertvingas avslå från studier. har i anledning av prop. 1975:9 beslutatom en rad åtgärder som syflar till all underlätta för nya grupper atl vinnatillträde till högskoleutbildning. Elt viktigt steg mol ell system medåterkommande utbildning har vidare tagils genom beslut om etlsärskilt vuxenstudiestöd för längre studier. Denna nya stödform avseremellertid främst något äldre studerande med arbetslivserfarenhet som studerarpå lägre utbildningsnivåer. kommer därför behov attfinnas av andra slags studiestöd för merparten av de studerande påhögskolenivå. Desakkunniga bör analysera studiemedlens rekryteringseffekt och skillnader iulnyltjandefrekvens mellan olika studerandegrupper. På grundval av analyser avdetta slag bör de sakkunniga pröva vilka åtgärder som bör vidtas inom studiemedelssystemetför all åstadkomma en bättre social rekrytering. Riktpunkten skall vara atl deåterbetalningsplikliga medlen skall utgöra huvuddelen av studiestödet och allförslag om höjning av bidragsdelen bör åtföljas av en redovisning av effekternavid en beskattning av denna. En förbättring av förmånerna inom studiemedelssystemetkan alternativt ske genom förändringar av ålerbelalningsreglerna. De sakkunnigabör undersöka möjligheterna till elt mjukare inträde av återbetalningen än somnu sker saml om en sådan förändring kan länkas påverka rekryteringen av skildagrupper lill högskoleutbildning. Kommittén(U 1969:51) för studiestöd ål vuxna (SVUX) förde i sitt betänkande (SOU1974:62) fram förslag om förenklingar av studiemedels- U:58 Skr 1975/76:103 366 De sakkunniga bör pröva SVUX' förslag i dessadelar i syfle att förenkla reglerna för studiemedlen. Jag vill här särskiltpeka på prövningen mot egen och makes inkomst och förmögenhet. När det gäUerden s. k. makeprövningen har denna stegvis avvecklats i inkomstklasser upp makeinkomsl på ca . vid elt basbelopp om . Desakkunniga bör överväga all vid sludiemedelsutbelalningen gradvisavveckla sambandet mellan makars ekonomi på samma säll som sker inom skattelagstiftningen. F. n. gäller en övre åldersgräns för rätt atluppbära studiemedel. Denna tillämpas förhållandevis generöst. Med hänsyn lillall stora grupper studerande inom studiemedelssystemet utgörs av personer sompåbörjar sina studier försl efler många års förvärvsarbete och all derasstudier ofla är inriktade på korta utbildningar bör de sakkunniga övervägaSVUX' förslag all höja den övre åldersgränsen. riksdag fattade beslut om nya regler förutländska studerandes principiella räll lill svenskt studiestöd. De sakkunnigabör belysa erfarenheterna av tillämpningen av dessa regler samt, om de anserdetta påkallat, även i övrigt se över de utländska studerandenas sludiesocialasituation.