prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Påbränsleområdet läggs huvudvikten på studium av funktions- ochlivslängdsbegränsningar för bränslestavar. Inom reaktorfysiken inriktasinsatserna liksom hittUls på datorprogram för dimensionering och drift avreaktorer. Arbetet utförs delvis i samarbete med kraftföretagen. Bränslecyklermed piutoniumåterföring studeras. Korrosion analyseras hos rostfritt stål samthos nickel- och zirkoniumlegeringar. Inomreglerlekniken utförs på bolagets hybriddatoranläggning studier av dynamiskaförlopp och reglering av kokar- och tryckvattemeaktorer med hjälp av modellersom tas fram i samarbete med kraftföretagen. Nya reglermetoder studeras liksomsamköming av kämkraft med konventionell kraft. Bolagets värmelaboratoriumutnyttjas i ökande omfattning för säker-hetslekniska experiment. a.simuleras händelseförloppet vid kylme-delsförlust i en reaktor och nödkylnmg avhärden. Experimenten utförs dels på uppdrag av delegationen för forskningrörande kärnkraftens säkerhets- och miljöfrågor (Kärnsäkforsk), dels isamarbete med Asea-Atom. Bolaget anser det vara enangelägen uppgift att i samarbete med kärnenergins parter i landet studeraförutsättningarna för en framtida introduktion av andra reaktorsystem.Utvecklingen och industrielable-ringen utomlands av den snabba bridreaktorn börföljas uppmärksamt. Den gaskylda högtemperaturreaktorn är också ett system avintresse, särskilt för processvärmetillämpningar. Då tillgängliga resurser ävenunder kommer att vara hårt engagerade genom ovannämndaarbeten inom lättvattenleknologin, föreslår bolaget dock endast en begränsadinsats beträffande andra reaktorer . Målet är att /78 utarbeta en rekommendation för en framtida handlingslinje. Förlångsiktig övrig forskning och utveckling föreslår bolaget ett i förhållandetill föregående budgetår i stort sett oförändrat statsanslag. Bolaget kommeratt eftersträva att få ökade anslag ur andra källor, men kan inte uteslutamöjligheten av en ytterligare minskning av verksamhetens volym.Forskningsprogrammet innebär väsentiigen en fortsätt- 31 1975.1 saml. Prop.1975:30 Bilaga 1 Industridepartementet 482 ning av redan etablerade arbetsuppgifter inom områdena detfasta tillståndets fysik, neutronfysik och slrålningskemi. Bolaget föreslårvidare fortsatt arbete på området lågtemperaturvärme och vissa undersökningarpå fusionsområdet. Inom ramen för sin kommersiella verksamhet säljer bolagetvaror och tjänster vars värde beräknas uppgå lill 42 milj. kr. resp. drygt 47milj. budgetåren 1974/75 och 1975/76. Av denna volym uppgår den andel somenligt statsmakternas beslut skall stödfinansieras till omkring 19 milj. kr.resp. De belopp som inte direkt debileras uppdragsgivarna utgörför resp. budgetår 6,1 milj. kr. kr., varvid för budgetåret1975/76, som nämnts, inräknats ett kapitalkostnadspålägg. De omfattandeutvecklingsuppdrag som bolaget genomför åt de svenska kärnkraflinlressenternahar skett inom ramen för samarbets- och konsultationsavtal förvilka debileringsprin-ciper har fastställts av . Ersättningen förbolagets insatser inom dessa avtal ger inte full täckning för bolagetskostnader. Förutom medel över anslaget Atomenergiverksamhet inom ABAtomenergi hemställer bolaget om följande bidrag av statsmedel för budgetåret1975/76. Särskilda säkerhetsarbeten inom kärnenergiområdet Statsmakterna har beslutat att för budgetåren 1973/74 och1974/75 arbetsuppgifter på kärnkraftens mUjö- och säkerhetsområden skall genomförastill en kostnad av 2,5 resp. 9,2 milj. kr. 1974: 2 s. 22, NU 1974: 1,rskr 1974: 30 och prop. 1974: 1 bU. 15 s. 151, NU 1974: 26, rskr 1974: 198).Medlen har som inledningsvis nämnts anvisats under ett särskiltreservationsanslag. Av dessa medel har Atomenergi för förberedande arbeten medinternationella säkerhetsprojekt i Marviken-anläggningen och bränsleundersökningarunder /74 erhållit 2,5 milj. kr. I en skrivelse den 5 juli 1974har bolaget föreslagit ett program inom en ram av 9,2 mUj. för fortsattasäkerhetsarbeten hos bolaget under /75. För nästa budgetår föreslår Atomenergi ett anslag av 17,1milj. En översikt över den av bolaget beräknade och föreslagnafördelningen på huvudområden lämnas i följande sammanställning (i 1 000-talkr.). I föreslagna belopp för /76 har kapitalkostnader räknatsin. Siffrorna inom parentes anger föreslagna belopp utan kapitalkoslnadspålägg. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 483 1973/74 1974/75 1975/76 Internationellasäkerhetsprojekt 2 090 3 547 5 106 (4 085) Bränsleundersökningar 410 3 013 5 544 (4435) OmgivningsetTekter 917 2 058 ( 1646) Kraftreaktorerssäkerhet 1723 4 405 ( 3 524) Summa 2 500 9 200 17113 (13 690) Bolagetförutsätter att begränsade förskjutningar mellan programområdena kan ske inomden angivna medelsramen. Detta kan vara påkallat av tekniska erfarenhetereller av utvecklingen inom det internationella samarbetet. En förutsättningför en sådan programrevision bör dock vara att statens kärnkraftinspektionfinner den motiverad. DeinternationeUa säkerhetsprojeklen som utförs i föreslås främst omfattafortsatta s. k. nedblåsningsförsök. Vidare planeras arbeten rörandehärdnödkylning, provning av stora ventiler och s. k. ul-strömningsprov. Närdet gäller bränsleundersökningar föreslår bolaget främst arbeten rörandeundersökning av zircalloy med hänsyn till förhållandena vid kylmedelsbortfall ihärden och studier av bränslemodeller för att klarlägga bränslets beteendeunder normala och onormala driftförhållanden. Även mätningar av resleffekter ibestrålat uran och analys av fis-sionsproduktläckage från defektabränslepatroner planeras. En stor del av bolagets förslag är en direktfortsättning av det pågående arbetet /75. Bolagetsförslag lill arbetsplan rörande omgivningseffekter avser fortsalt analys avaktivitetsutsläpp vid hypotetiska haverier och normal drift, atmosfäriskaspridningsförlopp samt dos-effektsamband för aktiv jod. Förarbetena rörande kraftreaktorers säkerhet under /76 är flertaletprojekt planerade alt påbörjas /75. TiUkommande projekt avser bl. a.att utveckla datorprogram för nödkyl-ningsföriopp samt alt experimentelltverifiera beräkningar av ström-ningsföriopp under nedbiåsning ilättvattenreaktorer av kokarlyp. Arbetenrörande kärnkraftens högaktiva avfall Atomenergianser alt visst forsknings- och utveckUngsarbele bör startas inomdetta område. a. skapas härigenom initialresurser att snabbt kunnaverkställa de åtgärder, som utredningen (I 1972: 08) om radioaktivt avfall,, kan komma att föreslå. Bolaget vill i det här föreslagnaforskningsprogrammet mer i detalj studera möjligheterna att realisera ettspecieUt system för det högaktiva avfallets behandling snarare än att täcka inalla olika tänkbara förfaranden. Bolaget föreslår att för detta arbete anvisas1,5 milj. kr. /75 och 2,5 milj. kr. /76.Sistnämnda belopp inkluderar kapitalkostnader. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 4S4 Aka-utredningenanser i yttrande över Atomenergis anslagsframställning i denna fråga att detinte är möjligt att nu förorda ett visst sätt för finansiering av dennaverksamhet. Utredningen avser emellertid att ta initiativ till ett samråd medAtomenergi och Svensk kärnbränsleförsörjning AB för att finna former förfinansiering av ett inledande forsknings- och utvecklingsprogram förAtomenergi. Täckande av driftkostnader för Forskningsrådens laboratorium i Studsvik ABAtomenergi och styrelsen för Forskningsrådens laboratorium anser att dennuvarande finansieringen av laboratoriets verksamhet genom driftsanslag frånstatens råd för atomforskning och styrelsen för teknisk utveckling ärotillfredsställande. Bl.a. hävdas att verksamheten fått en mer permanent prägelän vad som från början förutsågs och att svårigheterna ökat att få anslag somtäcker de fulla kostnadema. Bolaget föreslår därför att laboratorielokalernaöverförs från statens allmänna fastighetsfond till bolaget och att ett särskUtanslag av . anvisas för täckande av driftkostnader för laboratorietm. Atomenergihar vidare hemställt om anslag på tilläggsstat för /75 av 3milj. avseende utvecklingsarbete på alternativa reaktorsystem. Huvuddelenav verksamheten vid Atomenergi avser forskning och utveckling inom detkärntekniska området. På gmnd av verksamhetens energipolitiska ochindustripolitiska betydelse finansieras den till betydande omfattning medstatsmedel. Atomenergi har föreslagit en viss ökning av statsanslaget. Jaghar tidigare under avsnittet 12.5.2 Huvudprogram Energiforskning behandlat denforskning och utveckling på energiproduktionsområdet som är energipolitisktmotiverad. En del av den verksamhet som faUer inom detta program bedrivs f. n.vid Atomenergi. Bolaget utför därutöver bl. a. ett betydande utvecklingsarbetepå lättvattenreaktorområdet som huvudsakligen är industripolitiskt motiverat.Mot denna bakgrund har jag funnit det ändamålsenligt att göra en ny indelningav Atomenergis verksamhet. Jag har därför tagit del av bolagetsprojektplanering och efter kontakt med bolaget gjort en beräkning av bolagetsstatsfinansierade verksamhet för innevarande budgetår och bolagets förslag förnästa budgetår. Beräkningen redovisas i följande sammanställning (i milj. Denenergipolitiska forsknings- och utvecklingsverksamheten vid Atomenergi bör intesom tidigare finansieras med statsanslag direkt tUl bolaget utan utgöra en delav energiforskningsprogrammet. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet radioekologi m. m. studier av framtida reaktorsystem utvinning och anrikning av uran c) Övriga energislag lättvattenreaktorer,teknisk utveckling underskott,kommersiell försäljning 1,5 4,9 5,3 1,9 13,6 57,8' 1 Varav 47,9 milj. kr. från anslaget Atomenergi, ca 8 milj. kr. som utbetalats från anslaget Särskildasäkerhetsarbeten inom kärnenergiområdet och 1,9 milj. kr. från STU förlångsiktig kärnteknisk forskning. " Beräknat belopp under programmetEnergiproduktion 26 milj. kr. och beräknade uppdrag för 3 milj. kr. frånstatens kämkraftinspektion för sådan verksamhet som finansieras direkt frånstatsanslag till Atomenergi. en av denna verksamhet i sammanställningen motsvararprogramstrukturen hos huvudprogrammet Energiforskning. För bolagets övrigastatsfinansierade verksamhet bör på statsbudgeten fr. o. m. nästa budgetår tvånya anslag tas upp dels för stöd till svensk kärnkraftindustri, dels för övrigverksamhet. Jag har tidigare beräknat en ram av 66,8 mUj. förprogrammet Energiproduktion under nästa budgetår. Jag beräknar att Atomenergikommer att ulföra arbeten för ca 26 milj. kr. inom detta program. Häravberäknas ca 22,5 milj. kr. avse arbeten inom delprogrammet Fissionsenergi, ca 2mUj. delprogrammet Spillvärmeutnyttjande och ca 1,5 milj. kr. delprogrammenFusionsenergi och Övriga energiformer. Inom delprogrammet Fissionsenergiberäknar jag, jämfört med innevarande budgetår, i stort sett oförändrade medelför studier av framtida reaktorsystem, medan jag för lättvattenreaktorerssäkerhet, utvinning och anrikning av uran och övriga kärnbränslecykeln räknarmed betydande ökningar. Därutöver förutser jag att Atomenergi kommer att fåuppdrag för visst utredningsarbete rörande kärnvärmeverk. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 486 ankommerpå regeringen att utfärda närmare föreskrifter om Atomenergis arbeten inomprogrammet Energiproduktion. Utvecklingsarbetenavid Atomenergi rörande lättvattenreaktorers säkerhet finansieras underinnevarande budgetår i huvudsak dels från anslaget Särskilda säkerhetsarbetenpå kämenergiområdet, dels genom uppdrag från Kärnsäkforsk. Vid min behandlingav anslagsfrågor rörande har jag förordat attansvaret för en betydande del av denna verksamhet skall överföras tillinspektionen. Jag har med hänsyn härtill beräknat att uppdrag för ca 6 mUj. kr.kommer att läggas på Atomenergi från . Häravmotsvarar 3 milj. kr. kostnaden för sådana arbeten som för innevarande budgetårfinansieras med anslag direkt tiU Atomenergi, medan övriga 3 milj. kr. avsersådan verksamhet som inspektionen föreslås överta frånKärnsäkforsk. Atomenergihar under en följd av år verkat huvudsakligen inom kärnkraftområdet. Till följdav senare års utveckling på kärnkraftområdet och på energiområdet i allmänhethar efterfrågan på bolagets tjänster förändrats. Denna utveckling kan förväntasfortsätta. Vidare utlöper konsortialavtalet mellan staten och ASEA somhar betydelse för Atomenergis arbeten för svensk kämkraftindustri. a. motdenna bakgmnd avser jag att i annat sammanhang föreslå regeringen alt låtagöra en översyn av Atomenergis verksamhet och arbetsformer. Härvid bör särskUtprövas möjligheterna att använda Atomenergis personal och övriga resurser istörre utsträckning utanför kärnenergiområdet. Iavvaktan på resultatet av en sådan översyn är jag inte beredd att ta stäUningtill bolagets förslag beträffande beräkning av kapitalkostnader. För bolagetsfortsatta investeringar i anläggningar och utmstning bör i huvudsak deriktlinjer gälla som jag redovisade vid min anmälan av anslagetAtomenergiverksamhet inom Aktiebolaget i prop. 1974: 1 (bil. Den nettointäkt som erhålls för bolagets fastigheter på iStockholm och de medel som frigörs genom nedläggningen av börkunna användas för utrustnings- och anläggningsinvesteringar i Studsvik. VadgäUer Agestamedlen skall bolaget lämna räntebärande skuldförbindelser tillkammarkoUegiet på belopp som motsvarar investeringarnas storlek. Nulöpande räkenskapsår för Atomenergi har förlängts tiU att omfatta 18 månader.Fr. o. m. kommer bolagets räkenskapsår att sammanfalla med detstatliga budgetåret. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 487 Aktiebolaget : Stöd till svensk kärnkraftindustri Nyttanslag (förslag) 24 100 000 mellan staten och ASEA åtar sig staten att verka för attforsknings- och utvecklingsresurserna hos Atomenergi kan stödja svenskindustris kommersiella verksamhet på kärnenergiområdet. Bolagets forsknings-och utvecklingsarbete med detta syfte utförs i huvudsak i två former, delsinom ramen för samarbetsavlal med Asea-Atom och med annan industri påkärnkraftområdet, dels genom helt slalsfinansierat utvecklingsarbete med merlångsiktig inriktning. I viss utsträckning tillhandahåller bolaget dessutomtjänster till svensk kärnkraftindustri med en av det fömt nämndakonsortialavtalet reglerad prissättning, som inte medger full kostnadstäckning.Som jag har nämnt bör ett särskilt reservationsanslag tas upp för destatsmedel som anvisas till Atomenergi för stöd till svensk kärnkraftindustri. Arbeteninom samarbetsavtalet med finansieras till en del av Atomenergi ochen del av Asea-Atom. Huvuddelen av arbetet utförs vid Atomenergi. Likartadeavtal finns med annan svensk industri som tillverkar komponenter påkärnkraftomrädet och med kraftindustrin. Enligt min mening är arbetena inomdessa avtal av väsentlig betydelse för svensk kärnkraftindustri och jag anserall del tekniska utvecklingsarbete på lättvattenreaktorområdet som inte ärdirekt säkerhetsinriklat bör ske inom ramen för samarbetsavlal. Medelsbehovelunder detta anslag beräknar jag till 24,1 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår alttill Aktiebolaget : Stöd till svensk kärnkraftindustri /76 anvisa ett reservationsanslag av . Aktiebolaget : Övrig verksamhet Nyttanslag (förslag) 13 100 000 Somjag har nämnt bör för sådan övrig verksamhet inom Atomenergi till vilken bidragbör utgå av statsmedel ett särskilt reservationsanslag tas upp på statsbudgetennästa budgetår. Atomenergiskommersiella försäljning utvecklas i huvudsak positivt. Med undantag förtillverkningen av radioaktiva isotoper förutser bolaget att underskott inteskaU uppkomma under nästa budgetår, med nuvarande principer för beräkning avkapitalkostnader. Jag anser att bolaget i sin prissättning i den kommersiellaverksamheten bör eftersträva att få full täckning av samtliga kalkylmässigakapitalkostnader. Atomenergistillverkning av radioakliva isotoper fortsätter att upp- Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 488 Vad gäller medicinska isotoper har en arbetsgrupp inomsocialdepartementet utrett behovet av en inhemsk tillverkning och funnit atten sådan är av väsentlig betydelse för svensk sjukvård. Efter samråd medchefen för anser jag för egen del att tillverkningen börfortsätta, om ett tUlfredsställande resultat kan uppnås ,vUket jag bedömer vara möjligt. Särskilt bör möjligheten till samarbete medandra intressenter på läkemedelsområdet prövas. För det kommande budgetåretberäknas ett underskott för tiUverkningen av radioaktiva isotoper som får täckasfrån förevarande anslag. Vissamyndigheter och forskningsråd utnyttjar Atomenergis resurser i Studsvik. Jaghar beräknat medel för att täcka vissa omkostnader i samband därmed. Jaghar under detta anslag beräknat vissa medel även för utveckling av sådanainnovationer som kommit fram i bolagets verksamhet och som bedöms kurmabli ekonomiskt lönsamma. För flertalet projekt erhålls bidrag även från STU. Atomenergierhåller under innevarande budgetår ett bidrag från STU på 1,9 milj. kr. förlångsUctig kärntekniskt forskningsarbete. Jag beräknar att dessa medel undernästa budgetår skall utgå under förevarande anslag. Sammanlagt beräknar jag medelsbehovet under detta anslag till . Jaghemställer alt regeringen föreslår atttUl Aktiebolaget : Övrig verksamhet för /76 anvisaett reservationsanslag av . 1974/75Anslag 15 000 000 1975/76 Förslag 20 000 000 Inovember 1968 träffade staten och Allmänna svenska elektriska aktiebolaget(ASEA) ett konsortialavtal om samarbete på reaktor- och bränsleområdet.Avtalet, som gäller tiU utgången av , innebär bl. a. att parterna skallsamarbeta inom ramen för ett självständigt bolag, AB har godkänts av (prop. 1968: 169, SU 1968: 199,rskr 1968: 408). Asea-Atomhar till uppgift att bedriva utveckling, tUlverkning och försäljning avkärnreaktorer och reaktorbränsle. Bolaget har övertagit vissatillverkningsresurser m. m., som tidigare fanns hos ASEA och AB Atomenergi. Aktiekapitaleti Asea-Atom har ökats med 40 milj. kr. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 489 1974: 1 bU. 15, s. 156, NU 1974: 26, rskr 1974: 198). Statenoch ASEA äger lika stora delar. På gmnd av Asea-Atomsbegränsade möjligheter att ställa realsäkerhet för åtaganden i samband medleveranser har staten och ASEA ställt garantier av f. n. 185 milj. kr. vardera.Garantm har formen av en förbindelse att intUl ett belopp av 370 milj. kr.tillskjuta medel som kan visa sig vara erforderliga utöver bolagets egnatillgångar för att bolagen skall kunna fullgöra sina förpliktelser.Garantibeloppet som ur-sprangligen var 500 milj. kr., (prop. 1969:101, SU 1969:99, rskr 1969: 245) har reducerats tUl följd av dels den nyssnämnda ökningen avaktiekapitalet, dels lämnade medelstUlskott (prop. 1972:52, NU 1972:34, rskr 1972: 197) och (prop. 1974: 1 bil. 15 s. 154, NU 1974: 26,rskr 1974: 198) om sammanlagt 45 milj. kr. från var och en av aklieägama. Asea-Atomsorderingång har varit följande: 1969 ca 485 mUj. 1970 ca 34mUj. 1971 ca 466 milj. kr. 1972 ca 342mUj. 1973 ca 1 691 milj. kr. 1974 ca 1 010 mUj. () i har utnyttjat denoption för ett andra kämkraftaggregat i Olkiluoto, som bolaget lämnade hösten1973. Bolagets åtagande omfattar komplett leverans och idrifttagnmg avreaktor- och turbinanlägg-ning samt den första bränsleladdningen. Den1 hade bolaget inneliggande order tUl ett värde av ca 2 800 milj.kr. och till ca 4 030 milj. kr. Faktureringenhar uppgått till sammanlagt 1 056,6 milj.kr., varav 688,4 mUj. Asea-Atom har den 29januari 1975 gjort framställning till bolagels aktieägare om ytterligaremedelstUlskott. Bolaget föreslår att aktieägamalämnar ett medelstillskott av totalt 40 milj. kr. Staten ochASEA skuUe härvid vardera svara för hälften av tillskottet. Asea-Atom hänvisartill den motivering som bolaget anförde för begäran om medelstillskott åren1972 och 1974 och som redovisats senast i prop. 1974:1 (bU. 15 s. 155). Dennamotivering anser bolaget alltjämt vara giltig. Som ytterligare skäl för sinbegäran nämner bolaget att faktureringen kommer attavse kämkraftverk som priskalkylerats och sålts i ett tidigare Prop.1975:30 Bilaga 1 Industridepartementet 490 rådande pressat konkurrensläge med låga priser. Degentemot bolagets kunder tecknade prisjusteringsklausulema ger dessutom i vissafall inte full täckning för kostnadsökningar med avseende på material och arbete. ASEA har i skrivelse till Asea-Atom förklarat sig villigtatt skjuta lill 20 milj. kr. under förutsättning bl. a. attstaten lämnar motsvarande tUlskott. Asea-Atom har förmått att hävda sig väl trots denhårda internationella konkurrensen på kärnkraftområdet. Verksamheten är av avgörandebetydelse för utbyggnaden av kärnkraftförsörjningen i . En delinneliggande order har tagits med pressad prisnivå. Bolaget hardärför ett visst behov av medelstillskott. Medel behövsäven för ett fortsatt utvecklingsarbete. Under år1975 behöver Asea-Atom ett medelstUlskott av 40 milj. kr. Av detta bör statenoch ASEA svara för hälften vardera. ASEA har förklarat sig villigt att bidramed 20 milj. kr. i medelstillskott under föralsättning bl. a. attde av staten och ASEA utställda garantierna reduceras med summan av deaktuella tillskotten från ägarna. Som följd härav bör statens förbindelse atttiU Asea-Atom tillskjuta högst 185 milj. kr. reduceras med 20 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tiU Medelstillskott till Aktiebolaget /76 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 491 1.Kraftstationer m. m. 1973/74Utgift 1 384 992 955 Behållning 161 626 347 1974/75Anslag 11480 000 000 1975/76 Förslag 1 747 500 000 1Härutöver har anvisats . inrättades som affärsdrivande verk och fick sinnuvarande organisation efter beslut av 1961 och riksdagar (prop.1961:168, SU 1961; 162, rskr 1961:368 och prop. 1974: 1 bU. 15 s. 211, NU 1974:26, rskr 1974: 198). handharenligt sin instruktion (1974: 798) statens kraftverksrörelse och kanalrörelsenvid Trollhätte kanalverk samt verkar för en rationell elenergiförsörjning inomriket. Verket ombesörjer också beredskapsplanläggning av riketselenergiförsörjning. Vattenfallsverketbeslutar om leverans av elenergi från verkets anläggningar och fastställeravgifter för sådan leverans. Anläggningar och byggnader som fordras förverksamheten uppförs av verket. Utgifterna för verketsinvesteringar bestrids från investeringsanslaget till kraftstationer m. m. delsgenom inkomstmedel som uppbärs och redovisas av verket, dels genom medel som iövrigt ställs tUl verkets förfogande. förvallarstatens aktier i produktionsbolagen kraft AB, kraft AB,, Forsmarks kraftgrupp AB, , AB Grytforsen, ABKattstrupeforsen, Rebnis kraft AB, kraftgrupp AB och AB Umeforsen, idistributionsbolagen elverk, AB elverk, AB , Ströms kraft AB, Piteortens eldistributions AB, , AB elverk, AB elverk, elektriskadistributions AB, elektriska kraft AB, elverk AB,Viskans kraft AB och AB elverk samt i belysnings AB, ABKärnkraftutbildning, energiverk AB, , ,Svensk kärnbränsleförsörjning AB och . 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet Ekonomisköversikt m. m. Tillgångarnai statens vattenfallsverks fond uppgick till sammanlagt 13 761mUj. kr., varav 12 176 milj. kr. hänförde sig till naturtillgångar ochanläggningar, 745 milj. kr. tUl inventarier och förråd och återstoden tillposter av finansiell natur. Sedan skulderna frånräknats var fondenskapitalbehållning 8 351 milj. kr. inkl. balanserade överskottsmedel. Vattenfallsverketsresultaträkningar framgår av följandesammanställning (i 1 000-tal kr. 1 565 415 657 818 2068 156 -1 118086 Finansiella och extraordinära intäkter och kostnader, netto Resultat före bokslutsdispositioner och skatter Bokslutsdisposilioner m. m. Kommunalskatter Överskott i medeltal av disponerat statskapital Verksamhetenunder /74 kom att präglas av oljekrisen och av en ogynnsamkraftbalans med en mindre andel vattenkraft än som hade förutsatts.Försäljningen av fast kraft påverkades av konsumtionsbegränsningar ochfrivilligt elsparande. Trots detta steg intäkterna från verkets fastakraftförsäljning med 351 milj. kr. Detta förklaras av att de höga oljeprisernautlöste leveransavtalens bränsleprisklausuler och av att de tillägg tilltaxorna som är beroende av konsumentprisindex ökade. Även kostnaderna blevväsentligt högre än under /73.