prop · FY0314 · 1975-12-31 00:00:00 — Frivilliga skylterörelsensungdomsorganisation, , , , , schackförbunds ungdomskommitté, SSU,unglottor. och Örebromissionens ungdom. SÖ finner principen med elt sammanhållet bidrag riktig menframhäller värdet av atl organisaiionerna kan medverka i särskildainformationsinsatser i vikliga samhällsfrågor som t. ex. i alkohol- ochnarkotikaupplysning. Organisationerna bör även i framliden kunna erhållaspeciella bidrag för sådan verksamhet. Liknande synpunkler förs fram avNykterhetsorganisationen som befarar att sådan samhällsinformationannars skulle komma alt ulföras av kommersiellt inriklade informatörer som t.ex. reklambyråer. Arbetsgruppens förslag om maximerat bidrag tillstyrks avflertalet remissinslanser bl. De blindas förening. Riksförbundet Finska föreningar i , , unglottor och Ungdomens röda kors. Arbetsgruppens förslag tiU definition av ungdomsorganisationoch förslag till åldersgränser för bidragsberättigande medlemmar tillstyrks avflertalet remissinslanser. Några avvikande uppfattningar framförs dock.Svenska alliansmissionens ungdom och Unga örnars riksförbund anser allsänkningen av den nedre åldersgränsen bör ses som etl steg och inte som etl mäl.Organisationerna framhåller atl man bedriver verksamhet och har medlemmar äveni yngre åldrar. Liknande synpunkter framförs av schackförbunds ungdomskommitté. MHF-Ungdom och H anser atl del ärorealistiskt att tänka sig att barn i åldrarna skall ingå somfullvärdiga och medbestämmande medlemmar i en organisation. Förbunden anser allom den nedre åldersgränsen skall sänkas bör även medlemmar i den öppna verksamhelenvara bidragsgrundande. Fria moderata studentförbundet ifrågasätter omorganisationer med en majoritet av medlemmarna i åldrarna kan få deninterna demokratin alt fungera och förordar att de bidragsgrundande åldrarnafastställs till . Höjningen av den övre åldersgränsen motiveras medlängre utbildningstider saml ungdoms- och akademikerarbelslöshe- Även FPU år tveksamt tUl åldersgränserna och föreslår1530 år. När det gäller den övre åldersgränsen framhålls frånhandikapporganisationerna alt dessa bör kunna få dispens i fråga ommedlemsåldern. I fråga om den föreslagna medlemsdefinitionen är remissopinionensplittrad. Flertalet av de remissinslanser som har berört frågan tillstyrkerförslaget. Vissa remissinslanser menar dock alt även deltagare i den öppna verksamhelenbör vara bidragsgrundande. SÖ, , , Ansgarsförbundel inom , , De blindas förening. Fria moderatastudent förbundet. , , , . Svenska frisksporlförbundel, SSU, Unga örnars riksförbund. och Ungdomens röda kors tillstyrker förslaget till medlemsdefinilion. SÖ finner arbetsgruppens överväganden rikliga men föreslåralt ytterUgare etl krav på bidragsgrundande medlem bör anges, nämligen alldenne "har möjlighet atl påverka och delta i beslul rörande organisationensverksamhet och inriktning". Liknande kompletteringar föreslås också avUnga örnars riksförbund och . CUF vill ha en klarare definition av begreppellokalavdelning och föreslår att bidragsgrundande lokalavdelning skall ha minst5 medlemmar i åldrarna . Frikyrkliga gymnasiströrelsenf iSverige anser all kravet på medlemsavgifter bör ersättas med ett krav päsjälvfinansiering. Bidragsberättigande skulle dä sådana medlemmar bli, som äranslutna till en lokalavdelning, vilken kan redovisa en fastställd grad avsjälvfinansiering. Liknande uppfattningar redovisas av ungdom, ungdom, . ungdom, demokratisk ungdom.Metodistkyrkans ungdom. Svenska missionsförbundets ungdom,kristna ungdomsråd och Örebromissionens ungdom. anser att medlemskap som en förutsällningför statsbidrag kan leda till all föreningamas öppna verksamhet minskar. Deltavore olyckligt efiersom den utgör en viktig ungdomsvårdande faktor. Den öppna verksamhelenutgör dock en så viklig bas för föreningarnas medlemsrekrytering att dessatrots alt bidragel bortfaller, kan förväntas bedriva en omfattande sådanverksamhet. vill därför inte motsätta sig att statsbidragetknytes lill medlemskapet. Den föreslagna medlemsdefinilionen kan skapa svårigheteranser och framhåller att endasi den som eriagt nyklerhetslöfteupptas i organisationens medlemsregister. Även ungdomar som inte avlagt nyklerhetslöftetUlåts delta i del lokala arbetet där de avlägger avgift tUl lokalavdelningen. Medlemsdefinilionenbör ges en sådan ulformning alt slatsbidrag kan beräknas även pä grundval avdenna grupp. FPU, ungdom. Förbundet unga, MHF-Ung- RiksförbundetSveriges 4 H, Svenska baptisternas ungdom. kristna ungdomsråd ochUngdomens nykterhetsförbund anser atl bidragsgivningen bör knytas liU deaktiva medlemmarna. De blindas förening. , och som principielltstödjer förslaget till medlemsdefinitionen önskar för egen del även fä räknadeltagare i öppen verksamhet i medlemsunderlaget. Svenska frisksporlförbundelpåpekar alt organisalioner, som har många deltagare i öppen verksamhei ochstränga krav på medlemskapet, kan komma atl få problem med all vinna siörredelen av deltagarna i den öppna verksamheten för medlemskap. Övergångenlill lillämpningen av den nya medlemsdefinitionen bör göras smidig, evenluelllbör den ske under en övergångstid anser Ansgarsförbundel inom svenska kyrkan.Evangeliska fosterlandsstiftelsens ungdom. Förbundet unga, . , schackförbundsungdomsverksamhet och kristna ungdomsråd. Förslagettill kvalifikalionsgrunder för erhållande av stöd får i stort sell ell positivimottagande även om vissa remissinslanser framför vissa betänkligheter. TCO, FrivUligaskytterörelsens , , ,, , ,unglottor och motorbåtsunions ungdomskommitté hör lill deorganisationer som tillstyrker förslagel. CUF ifrågasätter om en organisation, som harlokalavdelningar i endasi av landstingsområdena, kan betecknas somriksomfattande. Fria moderata studentförbundet tillstyrker förslagel, men eflerlyserpreciseringar i fråga om hur , och skall räknas. MHF-Ungdomanser all föruiom kravel pä spridning i minst hälften av landstingsområdena börkrav också slällas pä verksamhei i minsl av landets kommuner. Svenskaalliansmissionens ungdom föreslår att kravet på geografisk spridning begränsas lillalt gälla en Iredjedel av landstingsområdena och framhåller alt del flnns riskför atl förbundet i annat fall förlorar sitt slalliga bidrag vilket man finnerorättvist. SSU anser att färre medlemmar och en mindre geografisk spridning änvad arbetsgruppen har föreslagil kan stimulera uppkomsten av tillfällighelsorganisationer. Statenshandikappråd framhåller all handikapporganisationerna har ell begränsat rekryteringsunderiagoch flertalet av dem kan fä svårt atl uppnå kravel pä 3 000 medlemmar. Säväl detlakrav som kravel pä verksamhei i minst hälften av landels landstingsområden bördärför, enligl rådet, tillämpas flexibelt. Samma uppfattning har De blindasförening. och som ocksäföreslår att kvalifikationsgränsen för handikapporganisationerna skall sättastill 1 500 medlemmar. Riksförbundet Finska föreningar i anser allungdomsorganisationerna i ökad utsträckning bör la hänsyn tillfamiljeenheten i sin verksamhei. Strikta åldersgränser bör dä inte läggahinder i vägen för en sädan utveckling. ungdom, folkhögskoleelevers förbund ochUtrikespolitiska föreningarnas anser all de föreslagna kraven ärför hårda för nybildade organisalioner. Förslagel till fördelningskrilerier och bidrags-konstruktionfår ell positivt mottagande av remissinstanserna. Förslaget tUlstyrks av bk a.statskontoret. , , Evangeliska fosterlandsstiftelsensungdom. Fria moderata studentförbundet, demokraiisk ungdom.Metodistkyrkans ungdom, MUF, . Riksförbundetför utvecklingsstörda barn. Svenska missionsförbundets ungdom. , bridgeförbunds ungdomsverksamhet,unglottor och Unga örnars riksförbund. De blindas förening anser alt del rörliga bidragel för föreningensdel skall baseras på . FPU framhåUer risken för attmedlemskriteriet kan stimulera organisationerna tUl att satsa på en stor passivmedlemsslock. Även tillstyrker förslagel, men anserall bör en bidragsform eftersträvas där medlemsantalet inle i försiahand är avgörande för bidragets slorlek. Allmänna bidragsschabloner bör kunnafastställas t. ex. för organisationer av olika storleksordning.Delta skulle visserligen inle ge någon millimeterrätlvisa organisaiionernaemellan, men däremoi ge dessa ökade möjligheter till ekonomisklångtidsplanering. framhåller att ett grundbidrag,som molsvarar organisalionernas baskostnad, inte kan undersliga . När det gäller arbetsgruppens förslag till tillämpningsreglerär del främsi de organisalioner, som erhåller tröskelbidrag, som har anlagtsynpunkter. De bändas förening, , . katoliker, , motorbåtsunions ungdomskommitté och Svenska brukshundsklubbenanser all en organisaiion som uppfyller villkoren för statsbidrag också skallha sådani. anser att en särskUd summa börställas till tillsynsmyndighetens förfogande att fördelas mellan organisationersom inle uppfyller villkoren för slatsbidrag såsom t. ex. organisalioner med enlillfällig medlemsnedgäng eller nybildade organisationer. Utrikespolitiska föreningarnas anser att ävenorganisationer som inle helt uppfyller kravel för statsbidrag bör få ellmindre bidrag lill sin cenirala verksamhet. Förbundet föreslår att avgrundbidraget utgår till organisationer, som har 1 000 medlemmar och spridningi en fjärdedel av landstingsområdena. demokratisk ungdom anser att fullt bidrag bordeutgå retroaktivt till Iröskelorganisalioner som har erhållitbidrag. Det är omotiverat att regeringen skall avgöra om en organisation är bidragsberälligadefiersom varje misstanke om politisk värdering vid godkännandet Arbetsgruppens förslag lUl behandling av och hemgårdar tUlstyrks av förbundel och . I fråga om arbetsgruppens förslag till beräkning avbidraget till är remissopinionen splittrad.Evangeliska fosterlandsstiftelsens ungdom, demokratisk ungdom.Riksförbundet och kristna ungdomsråd tUlstyrker utredningsmajoriletensförslag atl bidrag lill riksförbundet skall utgå i samma ordning som till övrigaungdomsorganisationer. framhåller alt del särskilda yttrandetbygger på den felaktiga föreställningen att förbundet skulle vara en kyrkligparallell lill kommunalt ungdomsarbete. Förbundet är en organisaiion uppbyggdefter gängse modell och redovisar såväl medlemmar som deltagare i öppenverksamhet. a. CUF, SSU, Unga örnars riksförbund och Ungdomensröda kors tillstyrker del särskUda yttrandet. Flertaletav de remissinstanser som berört frågan om stödet lill samarbelsorganen delararbetsgruppens principiella uppfattning all ungdomsorganisationerslandsråd, krislna ungdomsråd. ungdomsrepresentantskapoch i försia hand bör stödjas av sinamedlemsorganisationer, medan andra anser atl de fyra samarbelsorganen skall fåstatligt stöd även i forlsällningen. SSU och Unga örnars riksförbund tillstyrker arbetsgruppensförslag. SSU anför därulöver all medlemsorganisationerna själva bör avgöravilka funktioner samarbelsorganen skall ha och alt medlemsavgiften bör sättasefter den funktion och de arbetsuppgifter som ungdomsorganisationerna har ålagtsamarbelsorganen. ungdom och anseratl, därest samarbetsorganen ställs ulanför bidragsgivningen, mäsle ungdomsorganisationernafå ökade resurser för att kunna bidra till del gemensamma ungdomsarbetet. Frikyrkliga gymnasiströrel-senfKristnastudentrörelsen i , ungdom. Svenska alliansmissionensungdom och kristna ungdomsråd anser atl samtliga samarbelsorgan börbehandlas lika och beviljas bidrag efter särskild prövning av regeringen.Svenska baptisternas ungdomsförbund och Svenska missionsförbundets ungdom anseratl de fyra samarbetsorganen skall tillerkännas statligt stöd molsvarande ettgrundbidrag och att de skaU kunna tilldelas ytterligare slöd efter särskUl beslulav regeringen. SÖ delar arbetsgruppens principiella syn, men föreslår atlbidragel till ungdomsorganisationers landsråd under en tväårsperiodtrappas ned lill etl grundbidrag. CUF som också delar arbetsgruppens synföreslår all landsrådet tilldelas ett bidrag i storleksordningen 250 000 tiU300 . Förbundet unga, lOGT-NTO.s funiorförbund och Ungdomens nykterhetsförbund föreslär alt elt dubbelt grundbidragskall utgå. Utrikespolitiska föreningarnas anser att landsrådet börfå ett bidrag som molsvarar minst del nuvarande statliga slödel. Sverigesungdomsorganisationers tandsråd anser att man bör erhålla ell statligt stöd molsvarandeminsl det nuvarande statliga stödet uppräknat med den genomsnittligabidragsökningen för övriga ungdomsorganisationer. Bidraget bör konstrueras såatt organisationen erhåUer det antal grundbidrag som motsvarar denna summa. anser all det är angeläget med etlfortsatt samhällsstöd till kristna ungdomsråd så att detta organ kanfortsätta sitt arbeie med att skapa och fördjupa kontakterna mellan samfunden. Ansgarsförbundelinom förordar atl bidraget till rådet trappas ned under entreårsperiod. ungdomsrepresentantskap anser att dennya bidragskonslruktionen inle får innebära all del nordiska samarbelelförsvåras och föreslår alt bidraget till represenlanlskapel konstrueras så att detlaorgan erhåller ell forlsall samhällsstöd motsvarande nuvarande bidragsnivåuppräknat i samma takt som grundbidragel till övriga organisalioner. anser all samarbelsorganenskall kunna erhålla slöd ur del speciella bidrag, som föreslås slå :ill lillsyns-myndiglietensdisposition för ulvecklingsarbele, ledarutbildning saml kurs- ochkonferensverksamhet. Samma uppfattning har kristna ungdomsråd ochRiksförbundet katoliker. 3.2.4 Rapportering och redovisning Arbetsgruppens förslag beträffande rapportering, redovisningoch kontroll har fåll ell myckel positivt mollagande bland remissinslanserna.Särskilt utlalar man sin tillfredsställelse över alt systemet är enkell ochlätt att administrera. Förslagel tillstyrks av bl. SÖ, ,De blindas förening. ungdom, unglottor och Ungdomens röda kors. CUF anser all del är värdefulll om redovisningsperiodenkan läggas så nära ulbelalningstUlfällel som möjligt. anser atl, eftersomriksorganisationen endast sammanställer de uppgifter om antal medlemmar, somhar lämnats från lokala och regionala organisationsenheter, ter sig önskemåletom en auktoriserad revisor pä riksplanet meningslöst. Fria moderata studentförbundet molsäller sig delföreslagna redovisningssystemet med hänvisning lill alt den ekonomiskarapporten innehåller upplysningar som är hemliga. Förbundel anser all de förtillsynsmyndigheten erforderliga uppgifterna skall lämnas pä en separal blankettoch att denna skall undertecknas av bl. a. en auktoriserad revisor. Arbetsgruppens särskilda överväganden beträffande handikapp-,invandrar- och minoritelsorganisalioner har kommenterats av ett fåtalremissinstanser. Ingen remissinstans motsätter sig arbetsgruppens förslag. Desom yttrat sig understryker vikten av att de organisationer som här är aktuellages ekonomiska möjligheter att arbeta. De blindas förening och Hörselfrämfandets riksförbundanser att den föreslagna flexibiliteten beträffande bidragsgivningen lillhandikapporganisationerna måste lillämpas generöst. och underslryker viklen av all handikapporganisationerna ges goda möjligheter atlarbeta och betonar de särskilda behov som finns vid arbete bland handikappade. föreslår atl ell särskiltbidrag skall kunna utgå till organisationer som arbetar bland sociallhandikappade. Riksförbundet Finska föreningar i anser all förbundelarbelar under så besvärliga förhållanden att en särbehandling bör ske. De särskilda bidrag som arbetsgruppen föreslår till de poliliskaungdomsorganisationernas verksamhet berörs endast av etl fåtal remissinstansersom i huvudsak är positiva. Med hänvisning till all vissa organisationer på grund avden föreslagna medlemsdefinitionen kan komma alt få sådana förändringar imedlemsantalet atl bidraget blir lägre än lidigare anser SÖ alt del föreslagnautvecklingsbidraget skall få användas även för bidragtill ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhet. FPU, Fria moderata sludentförbundet, SSU och RFtillstyrker arbetsgruppens förslag om en ulredning rörande etl särskilt slöd lillde poliliska ungdomsförbunden. RF anser emellertid alt ell sådani stöd börbegränsas till efter det att beslut fattats om sänktrösträttsålder. Svenska kommunförbundel tillstyrker förslagel alt ettsärskilt bidrag skall utgå till de politiska ungdomsorganisationerna eftersomdet finns ett stort behov av att stimulera ungdomen lill politiskt arbete. Ungdomens röda kors ställer sig tveksamt till ett särskiltbidrag till de poliliska ungdomsförbunden och anser att om etl sådani införsbör det endast utgå . 3.2.6 Samsyn på ungdomsområdet De remissinstanser som kommenterar arbetsgruppens synpunkleri frågan om samordning och samsyn pä ungdomsområdet är genomgående positiva.Arbetsgruppens uppfattning att det behövs en översyn av samhällsstödet till organisaiionernaför all åstadkomma en samordning delas av bl. , ,ungdom, , . Ungdomens röda kors och Unga örnars riksförbund. Prop,1975:14 30 Frågan om tillsynsmyndighet för slödet tillungdomsorganisationerna diskuteras av Ridfrämfandets ungdomsnämnd.Nykterhetsorganisationen och Unga örnars riksförbund vilka eflerlyseren gemensam tUlsynsmyndighet för det statliga stödet. Unga örnars riksförbundvill dessutom ha en klar och entydig uppdelning av de uppgifter som skaU åvilastatens ungdomsråd och SÖ vad gäller bidrag till och kontakter medungdomsorganisationerna. TCO och Ungdomens röda kors stödjer tanken pä alt sammanförade statliga bidragen till ungdomsorganisalionerna och till idrottslig verksamhetunder en gemensam huvudtitel. Svenska missionsförbundets ungdom finner det angeläget meden samlad översyn av samhällets slöd till de olika folkrörelserna. Förbundet unga och all det är viktigt all resurser ställs till ungdomsorganisalionernasförfogande för att bedriva uppsökande verksamhet bland ungdomar som stårutanför föreningslivet. CUF, och anser alt del är viktigt med insatser för all motverkakommersialiseringen av ungdomens frilid. LO anser att det vore värdefullt, om den speciellaungdomsverksamhet, som bedrivs inom organisaiionen, kunde uppmärksammas i kommandeutredningar om bidrag lUI ungdomsverksamheten. 3.3 Statens ungdomsråds förslag 3.3.1 Nuvrrandebidragskonstruktion Det statliga slödel har enligt ungdomsrådet haft slorbetydelse för ungdomsorganisationernas möjligheler alt bygga ut sin verksamhet.Koslnaderna för den centrala verksamhelen har ökat kraftigt under de senasleåren. Trots all de slalliga bidragen ökal måste ungdomsorganisationerna självatillskjuta alll siörre egna resurser för atl finansiera verksamheten. Denuvarande bidragsreglerna är inte i alla avseenden anpassade till nu rådande förhåUandeninom ungdomsorganisationerna. leder i vissa fall till en orättvis bidragslilldelning. Enligl nuvarande bidragsregler erhåller slalsbidragsberältigadungdomsorganisation till sin centrala verksamhei ell grundbidrag, lika slorlför alla organisationer, och elt rörligt bidrag. Det rörliga bidraget utgär medhänsyn till dels organisationens medlemslal i bidragsgrundande åldrar, dels dengeografiska spridningen verksamma lokalavdelningar - ullryckt i procenl avlandels kommuner. Bidraget till ungdomsledamtbild-ning fördelas enligt sammaprinciper som det rörliga bidragel med undantag av att medlemmarna i åldrarna7-11 år medräknas i organisationens bidragsunderlag. Del belopp som utgår för varje vägningstal är beroende avdels de totalt lillgängliga beloppen för rörligl bidrag resp. bidrag till ungdomsledarulbUdning,dels det anlal vägningstal vilket räknas fram med ut- gångspunkt i organisalionernas redovisade medlemslal ochgeografiska spridning. Vägningslalssyslemels konstruktion, där ell visslmedlemstal eller viss procentenhet ulgör gränsen mellan vägningslalen, innebär atlen relativt obelydlig förändring av verksamhetens omfattning kan leda till attantalet vägningstal för en organisation ökar eller minskar. Denna förändringpåverkar i sin tur samlliga organisationers bidrag. 3.3.2 Samhället och ungdomsorganisationerna Ungdomspolitik är ett vitt begrepp och de ungdoms- ochfritidspolitiska satsningarna kan inle ses isolerade utan måste sällas in i eltsiörre sammanhang där ungdomens önskemål och ambitioner samordnas med ochanpassas lill andra gruppers behov och förutsältningar. föreslåratt det övergripande målel för samhällets ungdomspolitik genom organisationernaformuleras pä följande sätl: "Ungdomspoliliken skall medverka till all ulvecklademokratin, stimulera till samhällsengagemang, skapa en bättre samhällsmiljöoch bidra till jämUkhel mellan individer och mellan grupper i samhället samlskapa samhörighet mellan generationer." Delta övergripande mål bör enligt ungdomsrådetkonkretiseras på följande delområden; demokrati och rättvisa, gemenskap ochaktivitet, tradition och förnyelse samt åsiktsfrihet och opinionsbildning. Det föreslagna målel innebär en delvis förändrad syn på ungdomspolilikengenom ungdomsorganisalionerna. Ungdomsorganisalionernas verksamhet ochinsatser utgör en del av kulturpolitiken. Ungdomspolitiken skall skapa en goduppväxt- och frilidsmiljö, stimulera till aktivt skapande och bidra tUl attåstadkomma ökad gemenskap och självförverkligande. En sådan syn innebär att ungdomspolilikeninle kan ses isolerat som en sysselsätlningsåtgärd, utan att den bör samordnasmed kulturella, sociala och ulbUdningsmässiga verksamheler. 3.3.3 Förslag till bidragsregler Med utgångspunkt i arbetsgruppens förslag ochremissyttrandena över delta bör det vara möjligl alt utforma regler för delstatliga slödel lill ungdomsorganisationernas centrala verksamhei som kan lillämpasunder överskådlig lid. Slödet bör vara generellt utformat med få särbestämmelser.Bidragskonslruktionen bör vara enkel, rättvis och inte verka styrande på verksamhelen.Vidare bör bidragsgivningen vara möjlig all kontrollera och justera. Del slalliga slödel tiU ungdomsorganisationernas ceniralaarbete utgår f. n. i form av dels ell bidrag till den centrala verksamhelen ochadministrationen, dels etl bidrag till ungdomsledarutbildning. Ungdomsrådetföreslår att dessa båda bidrag sammanförs till etl bidrag lillungdomsorganisationernas cenirala verksamhet. En förutsättning för atl en organisation skall fäsamhälleligt slöd bör enligt ungdomsrådets mening vara att organisationens verksamheikan anses främja en demokratisk samhällsutveckling. Vidare bör arbelel inomorganisationen bedrivas enligl demokratiska principer. För all en organisationskall kunna få statligt slöd bör vissa krav av formell karaktär uppfyllas.Ungdomsrådet föreslär alt med skall förstås en organisaiion,som bedriver verksamhei huvudsakligen bland barn och ungdom, som har minst 3000 medlemmar i åldrarna och som har lokala avdelningar i minsl hälftenav landels landstingsområden. I de fall organisationen bedriver åldersintegreradverksamhet skall del vid redovisningen klart framgå alt del slalliga slödel haranvänts till verksamhei i nämnda åldersgrupper. I fråga om åldersgränserna föreslås alt slödel lillungdomsorganisationernas centrala verksamhei skall baseras på antaletmedlemmar i åldrarna . Beräkningen av slödel lill ungdomsorganisationerna bör ulgåfrån antalet anslutna medlemmar. Det ligger ett stort värde i att ungdomsorganisationernabedriver s. k. öppen verksamhet, men del framslår som mera rättvist alt basera bidragelenbart på de anslutna medlemmama. Dessa utgör grunden för en organisationsmålinriktade verksamhei. För all en medlem skall vara bidragsgrundande skalldenne ha erlagl avgifi lill organisationen under närmasl föregående år. Genom atlerlägga avgifi markerar medlemmen sin samhörighet med och sitt ansvar för organisationen.Dessulom minskar utrymmet för feltolkningar av vem som skall betraktas sombidragsgrundande medlem. Ungdomsorganisationerna svarar för en demokratiskskolning av medlemmarna. Därför är del ocksä väsentligt atl dessa har möjligheleratl della i och la ansvar för beslul som fattas i organisationen. Detta börkomma till uttryck i medlemsdefinilionen.