prop · FY0365 · 1975-12-31 00:00:00 — Som exempel på sådana skäl anförs i promemorianatt utländsk medborgare till följd av giftermål eller annat släktskapsförhållandeeller liknande orsak kan ha särskUd anknytning till . Det samma kan varafallet om en utländsk medborgare tidigare vistats i Sverige.Vidare framhålls att utländska medborgare som under en rad av år hyrt ellerägt fritidsbostad här eller som eljesi tidigare vistats här i störreutsträckning på sin frilid bör kunna få tillstånd. Några remissinstanser har framhållit att innebörden av vadsom skall anses utgöra särskilda skäl för beviljande av tillstånd börpreciseras. Det är enligt min mening inte möjligt att i lagtextuttömmande precisera alla de olika tänkbara situationer där särskildanknytning till kan anses föreligga. Man måste nöja sig med att ange devanligaste fallen och därefter ha en mera allmänt hållen regel. Den avvägningsom i det hiinseendet har gjorts i promemorieförslaget kan jag för min delansluta mig till. Jag kan också biträda de i promemorian lämnade exemplen på faUnär särskilda skäl för tillstånd kan anses föreligga. Jag vill för fullsländighetensskull tillägga att med giftermål bör jämställas fall när samlevnad under äklenskapsliknandeförhållanden förekommer eller har förekommit. I fråga om den som inlestadigvarande vistats i utan endast kommit hit under sin fritid börkrävas att besöken här har skett under längre lid och med viss regelbundenhet.Det får ankomma på att i varje särskilt fall ta ställning till 1975: 65 12 vilkenutredning som bör krävas för att den skall få ett underlag för bedömningen avhuruvida särskUda skäl för lillslånd skall anses föreligga- Oavsetthuruvida sökanden har särskild anknytning tUl eUer ejgäller enligt promemorieförslaget som förutsättning för att tUlstånd skaU kunnages dels att egendomen är lämpad för fritidsändamål, dels att skäl mottillståndet icke föreligger med hänsyn till allmänt intresse eller förvärvarenspersonliga Förhållanden. Ipromemorian framh-ålls att den föreslagna lagtexten ger utrymme för att beaktaplanmässiga synpunkter vid tiUståndsgivningen. Är det fråga om en fastighet sombildats för fritidsändamål föreligger givetvis från denna synpunkt inte någothinder mot förvärvet. Avser förvärvet däremot elt område som förvärvaren önskarfå avstyckat för fritidsändamål bör enligt promemorian efter remiss tUlbyggnadsnämnden i den berörda kommunen bestämmas om sådan fastighetsbildninglämpligen bör ske. Är så inte fallet kan enligl promemorian egendomen inteanses lämpad för fritidsändamål. Så gott som samtliga remissinstanser hargodtagit att en sådan lämplighetsprövning skall äga rum. iGöteborgs och län ifrågasätter dock om prövning från plansynpunkt överhuvud taget skall förekomma i tiUståndsärenden. menar att enprövning från plansynpunkt i tillståndsärendet endast innebär ett onödigtdubbelarbete. Föregen del vill jag först framhålla att då lagtexten fick sin nuvarandeutformning uttalades i förarbeten att vid tillståndsprövningen skulle kunnabeaktas också sådana faktorer som platsens läge och lämplighet för sitt ändamål(prop. 1967: 121 s. 34). Av den inom gjorda undersökningenav praxis i tiUståndsärenden framgår att många länsstyrelser gör en allmänbedömning av egendomens lämplighet för ändamålet på grundval av infordradeyttranden och egendomens belägenhet. Det synes mig också praktiskt att ensådan prövning äger rum. Det kan inle vara någon lämplig ordning att sökandenfår tUlstånd alt förvärva ett markområde som är uppenbart olämpligt förfritidsändamål med påföljd att tillstånd till avstyckning vägras. I sådantfall blir nämligen enligt 4 kap. 7 § jordabalken köpet av området ogiltigt. Ensådan effekt måsle givetvis för sökanden te sig egendomlig eftersom det ärnaturligt att anta att hinder inte föreligger för förvärvet om länsstyrelsenhar meddelat tiUstånd. Jag vUl emellertid erinra om att, om en alltför ingåendeplanbedömning förutsätts ske i tillstånds-ärendet, föreligger det risk för endubbelprövning och även risk för en oönskad styrning av plan- ochfastighetsbildningsärenden. Jag ansluter mig därför till promemorieförslaget pådenna punkt. Länsstyrelsenbör enligt min mening dock göra en översiktiig bedömning av plansituationen.Vis-ar det sig därvid att det föreligger hinder mot planerad bebyggelse, bördetta kunna medföra att ansökningen i 1975: 65 13 Av bedömningens översiktliga karaktär följer all sådant avslagsbeslulbör meddelas endast i klara fall. Självfalletbör som allmän förutsättning för tUlstånd gälla att förvärvet inte strider motallmänt intresse. Hit hör i första hand försvarsintressena. Jag vill vidareerinra om att jordbruksministern tillkallade en utredning för översynav jordförvärvslagen (1965:290). Skärps förutsättningarna för tillstånd tillförvärv av jordbruksfastigheter, måste självfallet detta beaktas vidtillämpningen av lag, I detta sammanhang vUl jag också något beröradet av en remissinstans framförda förslaget att skall hamöjlighet att avslå en ansökan om förvärvslUlstånd tUl den del ansökanomfattar sådan mark som behövs för jordbruksrationalisering, även om ansökanavser förvärv av fastighet som är laxerad som annan faslighet. Delta förslag innebäri praktiken atl den särskilda kontroll som skall äga rum enligl jordförvärvslagenskulle utsträckas lUl att i vissa fall gälla även faslig-heteii- som ärtaxerade som annan fastighet. Huruvida en sådan utvidgning i lagen bör ske ären fråga som har större räckvidd än den som berörs i detta lagstiftningsärende.Jag är inte beredd alt nu ta ställning till denna fråga utan anser att man böravvakta översynen av jordförvärvslagen. Jagbiträder förslaget alt hänsyn skall kunna tas till förvärvarens personUgaförhållanden. Lagleknisktbör de förordade ändringarna lag genomföras på följande sätt. I 1 §tredje stycket bör inledningsvis anges att om hinder inte möter med hänsyntill allmänt intresse eller förvärvarens personliga förhållanden skallutländsk medborgare meddelas tillstånd att förvärva fast egendom i fall som tasupp under fem olika punkter. I punkten 1 bör regleras den situationen attansökan avser förvärv för permanent bostad. De nya reglerna om tillstånd tillförvärv av fritidsfastigheter bör las upp i en ny punkt 2. I denna punkt böranges att tUlstånd under de angivna allmänna förutsättningarna bör gesom egendomen förvärvas huvudsakligen för att bereda förvärvaren och hans familjbostad för fritidsändamål under förutsättning dels att egendomen inle är olämpligför ändamålet, dels att a) förvärvaren förut varit svenskmedborgare eller har hemvist i eller eljest visar sig hasärskild anknytning till eller b) förvärvet avser fastighet inomområde, där efierfrågan på fritidsfastigheter inte är så betydande alt pågrund därav risk föreligger för stegring av fastighetsvärdena, Ipunkterna 35 bör upptas de bestämmelser som f. n. är intagna under punkterna24 (förvärv för jordbruksändamål, förvärv för näringsverksamhet samt förvärvfrån närstående). Prop.1975: 65 14 Jag vill understrvka att de föreslagna reglerna gällerförvärv av fast egendom avsedd för enstaka fritidsfastigheter. Det harförekommit att utiändska exploatörer visat intresse för att köpa störremarkområden i syfte att exploatera dem för fritidsändamål och säljafastigheterna till utländska köpare. Tillstånd till sådana markförvärv lämnasav regeringen. För regeringens prövning galler inte några särskilda bestämmelser.Någon ändring härvidlag bör inte ske. Självfallet kommer regeringen vid sinprövning av sådana ärenden liksom av ärenden beträffande förvärv av enstaka fritidsfastighetersom kommer under regeringens prövning att beakta behovet av att förebyggaprisstegring på fritidsfastigheter. Det innebär att man kan räkna med atttillstånd i exploateringsfallen kommer att ges endast undantagsvis. Skulletillstånd enligt lag ges i sådana fall, blir också den utländskeexploatören bunden av gällande bestämmelser om planläggning m. m. Det kantänkas alt exploatören i fråga önskar planera området på ett för svenska förhållandenavvikande sätt för att tillgodose speciella önskemål hos utländska spekulanterpå fritidshus. Om de kommunala planmyndigheterna inte finner sig kunna godtaexploatörens önskemål, kan detla få en avhållande verkan när det gällerförvärvet av egendomen i fråga. Jag övergår härefter till att behandla vissa frågor om hurUllstånds-ärendena skall avgöras. lag innebär att kan bifallaansökningar om förvärvstillstånd. kan däremot inle meddelaavslagsbeslut. Finner län.sstyrelsen att tillstånd inte kan lämnas, skalllänsstyrelsen i stället insända handlingarna jämte eget utlåtande tillregeringen. Ärenden rörande förvärvstillstånd handläggs inom industridepartementet. Promemorieförslaget innebär att länsstyrelserna ges möjUghetatt också avslå ansökningar i de fall som regleras i 1 § tredje stycket 1916års lag. Forslaget har godtagits av remissinstanserna. De nya mera restriktiva reglerna för tillståndsprövningmåste rimligtvis leda till att länsstyrelserna i större antal fall än tidigarefinner sig inte kunna bifalla ansökningar om tillstånd. Med rådande regler förtillståndsprövning kan detta medföra en inte obetydlig ökning av antaletärenden som skall prövas i industridepartementet. En sådan utveckling ar inteönskvärd och jag bitriider därför promemorians förslag att länsstyrelsernaskall få möjlighet att avslå ansökningar i ärenden som avses i 1 § tredjestycket lag. De nya reglerna om förfarandet vid tillståndsprövningenbör tas in i 1 § fjärde stycket. Där bör föreskrivas att skallavgöra tillståndsfrågan om ärendet gäller förvärv av fast egendom för ändamålsom avses i 1 § tredje stycket 14. Detsamma bör gäUa -ärende om förvärv avfast egendom dur förvärvaren står i sådant förhållande till 1975: 65 15 fångesmannen som avses i 1 § tredje stycket 5. I övrigafall skall fråga om tillstånd prövas av regeringen. Omutländsk medborgares möjligheter att här förvärva fritidsfastigheter begränsasi enlighet med vad jag anfört förut, får man räkna med ett ökat antal nytljanderättsupplåtelserav mark för fritidsändamål i de delar av landet där tillstånd ges restriktivt.Sådana upplåtelser kan utgöra ett led i försök att kringgå tillsländstvångetenligt lag. Försök att kringgå Ullståndstvånget kan beivras enligtlagen (1925: 221) om bulvanförhållandc ifråga om fast egendom (bulvanlagen).Det torde dock undantagsvis förekomma att sådana försök kommer till åklagareskännedom, vilket är en förutsättning för alt en tillämpning av lagen skallkomma ifråga. Bulvanlagen utgör därför inte något effektivt skydd. För att fåelt effektivare medel mot försök att kringgå tillstånds-tvånget föreslås ipromemorian att även nytljanderättsupplåtelser av mark för fritidsändamål iform av bostadsarrende enligt 10 kap. jordabalken skall underkastas tiUståndstvång.Söks inte tillstånd lill avla! om bostadsarrende eller vägras tUlstånd, är arrandeavtaletogiltigt enligt förslaget. Flertalet remissinstanser lämnar promemorieförslaget idenna del utan erinran. avstyrker dock att bostadsarrende i vartfall f. n. underkastas tiUståndstvång. Några remissinstanser har ifrågasatt omden föreslagna sanktionsmöjligheten beträffande arrendeavtal, för vilket tillståndsaknas, är tillräcklig. Bostadsarrendeföreligger när jord upplåts på arrende för annat ändamål än jordbruk samt arrendatornenligt arrendeupplåtelsen har rätt att på arrendestället uppföra ellerbibehålla bostadshus och det ej är uppenbart att upplåtelsens huvudsakligasyfte är att tillgodose annat ändamål än att bereda bostad åt arrendatorn ochhonom niirståen-de. Avtal om bostadsarrende skall träffas , iprincip , eller för arrendalorns livstid. Arrendatorn är skyddadgenom regler om uppsägning samt genom besittningsskyddsregler, som innebär att arrendatornunder vissa förulsätlningar har rätt till förlängning av avtalet. -A.rrenderällenkan i princip överlåtas och även övergå till annan genom bodelning, arv ellertestamente eller genom exekutiv försäljning eller i arrendalorns konkurs. Bostadsarrende ger således arrendatorn en långvarig ochtryggad besittningsrätt. Man måste räkna med att förvärv av rätt tillbostadsarrende för fritidsändamål kan te sig som ett fullt godtagbart arrangemangför en utländsk spekulant som. inte anser sig kunna räkna med att få tillståndatt köpa fastigheten i fråga. Starka skäl talar därför för att även utländskmedborgares rätt att träffa avtal om bostadsarrende underkastastillståndstvång när avtalet avser fritidshus. pekar på att ölägenheter kan uppkomma förparterna Prop, 1975: 65 16 vidavveckling av ogiltiga arrendeavtal. Med anledning härav vill jag framhålla attolägenheter för parterna av motsvarande slag kan uppkomma också när avtal omförvärv av fast egendom slutils i strid mot lagen och till följd därav drabbasav ogiltighet. Detta förhållande kan sägas utgöra ett slags sanktion som bidrarlill att upprätthålla lagens effektivitet. Jag ansluter mig därför tillpromemorieförslaget. Densanktion som ligger däri att avtal om bostadsarrende, för vilket föreskrivettillstånd saknas, är ogiltigt, anser jag vara tillräcklig. Del kan visserligeninvändas att avtalets ogiltighet saknar betydelse så länge parterna är överens.För arrendatorn måsle det emellertid innebära ett betydande mått av osäkerhetatt han saknar rättsgrund för sin besittning och således när som helst kantvingas att flytta från fastigheten och i samband därmed också ta bort huseller andra anläggningar som han kan ha uppfört på fastigheten. Överbefälhavaren() har framhållit all alla bostadsarrenden, dvs. även sådana som inte avserfritidsändamål, bör underkastas tillstånds-tvång enligt lag samt attdet för uthyrning till bostäder åt utlänningar bör införas en kontroll i defall bostaden är belägen i anslutning till vissa skyddsområden. ÖB:s förslagär betingat av hänsyn tiU försvars- och säkerhetsinlressen. Efler samråd medchefen för försvarsdepartementet har jag funnit att den av ÖB väckta fråganinte bör prövas i detta lagstiftningsärende. Upplåtelseav bostadsarrende till utländska medborgare bör regleras i en ny paragraf, 1 a §.I den nya paragrafen bör i första stycket anges att utländsk medborgare inteutan tUlstånd f-år förvärva bostadsarrende, om arrendeupplåtelsen avser rättatt uppföra eller bibehålla bostadshus för fritidsändamål. Med uttrycketförvärv avses då dels det fallet att utlänningen själv vill slutaarrendeavtalet, dels det fallet att utlänningen skall överta arrenderättenfrån en tidigare arrendator. Med den föreslagna utformningen gäller tillståndspliklenbara utländska fysiska personer. Juridiska personer torde inte kunna ingå avtalom bostadsarrende såsom detta institut utformats i 10 kap. jordabalken. Iandra stycket i den nya paragrafen bör anges att bestämmelserna i lagen ommeddelande av tillstånd till förvärv av bostadsfastighet för fritidsändamål ochom verkan av att sådant tillstånd inle sökes eller beviljas gäller itillämpliga delar i fråga om sådant förvärv av bostadsarrende som avses iförsta stycket. Det innebär att tillstånd får meddelas av somdärvid har att tiUämpa samma regler som gäller i fråga om tillstånd tillförvärv av fritidsfastighel. Bestämmelserna i 5 § om att ansökan skall görasinom viss lid hos i det län där egendomen eller del av den ärbelägen kommer också alt gälla liksom bestämmelserna i samma paragraf omförvärvs ogiltighet. Debestämmelser lag som gäller förvärv av fast egendom genom exekutivauktion synes inle behövas i fråga om förvärv av bo- 1975: 65 17 Förvärv av bostadsarrende vid exekutiv auktion torde nämligen förekommaytterst sällan. Itredje stycket i den nya pragrafen bör undantag från tillstånds-plikten göras ifråga om förvärv genom bodelning, arv eller testamente. Nyttjanderätt till marki allmän ägo kan även upplåtas i form av tomträtt. Upplåtelsen skall ske påobestämd tid och mot en åriig avgift i pengar. Tomträtten kan i likhet medfastighet intecknas till säkerhet för fordran och nyttjanderätt samt överlåtas.Till skydd för tomträtls-havaren gäller bl. a. att tomträtten kan avfastighetsägaren bringas att upphöra endast vid utgången av vissa perioder. Tomlrätlsupplåtelsekan självfallet göras också till utländska medborgare. Det mest praktiskafallet torde vara tomträttsupplåtelse för permanent bostad. Enligtpromemorian är tomträttsupplåtelser för fritidsändamål så sällsynta att detknappast finns anledning att underkasta upplåtelse eller överlåtelse av sådanrätt tillståndstvång enligt lag. i länfinner det troligt att tomträttsupplålelser kommer att ske i allt större omfattningoch ifrågasätter om inte tillståndstvång bör införas, och då inte blott i vadavser upplåtelse för fritidsbostäder. Föregen del anser jag att man inte kan utesluta möjligheten av atttomträttsupplåtelse för fritidsändamål kan komma att bli vanligare än vad somnu är fallet. Med hänsyn till tomträttsinslitutels karaktär är det naturligtalt i likhet med vad som gäller inom stora delar av den fas-tighelsrältsligalagstiftningen i nu aktuellt hänseende likställa tomträtts-upplåtelse samtöverlåtelse av sådan rätt med förvärv av fast egendom. Någon begränsning tilltomträtter som är avsedda för frUidsändamål bör därvid inle ske. Utländskmedborgares förvärv av tomträtt bör alltså vara beroende av tillstånd enligtsamma regler som enligt lag gäller för förvärv av fast egendom. Lagleknisktåsladkommes detla lämpligen genom elt tillägg tUl 1 § första stycket avinnebörd att vad i lagen föreskrives om fast egendom skall gälla även i frågaom tomträtt. Jagvill härefter ta upp ett par inskrivningsrättsliga frågor som de föreslagnabestämmelserna om tillståndsplikt vid förvärv av tomträtt och bostadsarrendeaktualiserar. De nya bestämmelserna innebär att upplåtelse eller överlåtelse avrättigheten kan bli ogiltig och att frågan om giltigheten av avtalet håUs öppenunder någon tid. De nya situationer som sålunda kan inträda, om förslagetgenomförs, medför alt jordabalkens inskrivningsrättsliga bestämmelser behöverjämkas något. Vad först angår tomträtt innebär förslaget att tUlstånd krävs såvälvid upplåtelse första gången till tomträttshavare som för överlåtelse avupplåten tomträtt till ny tomträttshavare. Såväl upplåtelse som överlåtelse avtomträtt skall 1 princip inskrivas (jfr 21 kap. 1 § och 7 § första stycketjordabalken och 60 § fjärde stycket lagen, 1970: 995, om in- förandeav nya jordabalken). På grund av hänvisning i 21 kap. 7 § första stycketjordabalken till lagfartsbestämmelserna i 20 kap, samma balk skall iöverlåtelsefallen ansökan om inskrivning av förvärvet avslås, om tiden förtillståndsansökan enligt de nya bestämmelserna har utgått ellertillståndsansökan avslagits (20 kap. 6 § 8) och förklaras vUande, om tiUslåndsansökanfortfarande är beroende på prövning (20 kap. 7 § 11). Någon ändring avinskrivningsreglerna för överlåtelsefallen behöver därför inte göras, Iupplåtelsefallen är läget ett annat, Enligl 21 kap. 2 § första stycketjordabalken skall inskrivningsansökan avslås bl. a. om det är uppenbart attupplåtelsen på annan grund än som angetts tidigare i paragrafen är ogiltigeller inte kan göras gällande. Under denna avslagsgrund synes otvivelaktigtrymmas del fallet all tiden för sökande av tillstånd enligt de nyabestämmelserna har gått ut eller att tillstånd har vägrats. Anledning saknasatt efter mönster av lagfartsbestämmelserna i en särskild punkt ta upp den nuaktualiserade avslagsgrunden. Skall inskrivningsansökan inle avslås, skall den enligl21 kap. 3 § förklaras vUande i två fall, nämligen (1) om ansökan om lagfart förupplåtaren är vilandeförklarad eller (2) rättegång pågår om upplåtelsensgiltighet eller om hävning eller återgång av förvärv av fasligheten eUer ombättre rätt lill denna. Ansöker utländsk medborgare om inskrivning av tomträttsom upplåtits till honom innan.tiden för tillståndsansökan enligt de nyabestämmelserna har gått ut, bör hans ansökan förklaras vilande avinskrivningsmyndigheten. Ingen av de båda nuvarande vilandegrunderna äremellertid tillämpUga i detta fall och jag föreslår därför att till 21 kap. 3 §jordabalken fogas en ny punkt av innehåll att inskrivningsansökan skallförklaras vilande också när upplåtelsen enligt lag är beroende av myndighels tillstånd. Nyttjanderätti form av bostadsarrende kan lill skydd för rättighelsinnehavaren skrivas in iden fastighet i vilken rättigheten har upplåtils efter ansökan antingen avjordägaren eller arrendatorn (jfr 7 kap. 10 § första stycket och 23 kap. 1 §jordabalken). Inskrivningsreglerna är desamma oavsett om arrendatorn fåttarrenderätten upplåten lill sig direkt av jordägaren eller förvärvat den avden förutvarande arrendatorn efter överlåtelse. Skulle förvärvet vara ogiltigtenligt de nya bestämmelserna om tiUståndstvång blir 23 kap. 2 § första stycket9 tillämplig och inskrivningsansökningen skall avslås (jfr vad somhar anförts i det föregående om inskrivning av upplåten tomträtt). Är ansökanom förvärvstillstånd inte avgjord, när inskrivningsansökan tas upp, blir istället 23 kap. 3 § första stycket 4 tillämplig. Enligt lagrummet skallansökan om inskrivning förklaras vilande, om upplåtelsen är beroende avdomstols eller myndighets tUlstånd. Av vad som har anförts framgår att denuvarande bestämmelserna i 23 kap. jordabalken kan behållas oförändrade. Tillvad som har anförts skall fogas den anmärkningen att inleck- 1975: 65 19 ningsbestämmelsernai 22 kap, jordabalken inte torde behöva ändras med anledning atttillståndsplikt införs i vissa fall vid förvärv av tomträtt. Ärtillståndsfrågan inte avgjord, skall enligt förslaget förvärvarens ansökan ominskrivning av tomträttsupplåtelsen resp. överlåtelsen förklaras vilande. Ansökerförvärvaren då om inteckning i tomträtten, skall inteckningsansökan enligt 22kap. 4 § 1, jämförd med 15 § samma kapitel, också förklaras vilande och vilandebevisutfärdas. I 10och 11 §§ lag finns hänvisningar till gruvlag som numeraupphävts och ersatts av gruvlagen (1974: 342). Hänvisningarna bör därförjämkas. I 17§ lag föreskrivs skyldighet för utländsk medborgare, som i bl.a, förvärvat fast egendom och som inte är bosatt här, att ha ett i orten bosattombud. i ifrågasätter om denna skyldighetär nödvändig i fråga om fast egendom samt föreslår alt skyldigheten avskaffaseller i vart fall in-skränkes. Jag anser emellertid alt del inle f. n. finnsanledning att ändra reglerna i 17 §. Ipromemorian föreslås att lagändringen skall träda i kraft utannågra särskilda övergångsbestämmelser. Jag ansluter mig till det. Av allmännarättsgrundsatser följer att avtal om bostadsarrende och om förvärv av tomträttsom träffas före den tidpunkten omfattas av äldre lag och att alltså tillståndinte behövs i sådant faU. De nya bestämmelserna i 1 § tredje och fjärdestyckena blir däremot tilllämpliga även i fråga om äldre tillståndspliktigaförvärv. Detta gäller också i fråga om ärenden som är anhängiga hoslänsstyrelsen vid ikraftträdandet. Skulle före ikraftträdandetha överlämnat ärende till regeringens prövning, får regeringen anses behörigatt pröva ärendet utan hinder av att inte meddelat beslut. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen attantaga inom upprättade förslag till 1) lag om ändring i lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rätten alt förvärva fast egendom m. m. 2) lag om ändring i jordabalken. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som DsJu 1974: 19 rörande utländska medborgares förvärv av fritidsfastigliet Lag om ändring i lagen (1916:156) om vissa inskränkningari rätten att förvärva fast egendom ni. Härigenom förordnas i fråga om lagen (1916: 156) om vissainskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m, m., dels att i 2, 5, 5 a, 7, 10, 11, 12 och 17 a §§ samt iövergångsbestämmelserna ordet "Konungen" i olika böjningsformerskall bytas ut mot "regeringen" i motsvarande form, dels att 1 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 1 a §, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse