prop · FY0320 · 1975-12-31 00:00:00 — Den indelning i tidsepoker som infördes under 1800-taletoch som ligger till grund för den nuvarande avdelningsindelningen vid statenshistoriska museum anses numera delvis föråldrad. Ett annat mönster baserat påkulturtyp, exempelvis fångstkultur, jordbrukskultur, samhälle/stadskultur,börjar ses som en funktionell indelningsgrund mot bakgrund av forskningensaktuella frågeställningar. Den föremålsanknutna verksamheten kan uppdelas iföremålsadmini-straliva uppgifter (mottagning, registrering etc.) ochföremålsanknuten grundforskning (expertgranskning och katalogisering). Den mermålinriktade forskningen inom museet skulle kunna delas upp med avseende påändamålet med forskningsinsatsen. Dels kan sådan forskning bearbeta materialoch problemställningar som avses bli föremål för exempelvisenspecialutställning (utställningsinriktad forskning), dels kan sådan forskningbedrivas i större projekt som inte i första hand behandlar ett ulställningstcmautan snarare tar upp ett allmänt arkeologiskt/historiskt eller konsthistorisktproblemkomplex till behandling (projektinriktad forskning). Genomgången av historiska museets organisation visar attden föremålsanknutna grundforskningen är sammanvävd med den målinriktadeforskningen både innehållsmässigt och organisatoriskt. Inom alla fackavdelningaråterfinns handläggare som omväxlande sysslar med föremåls-anknutengrundforskning och målinriktad forskning. Genom en sammanhållenforskningsinriklad personalgrupp underlättas den fortsatta verksamheten idetta avseende. Myntkabinettets samlingar utgör huvuddelen avkällmaterialet för numismatisk forskning i . Eftersom numismaliken inteutgör ett självständigt universitetsämne, har myntkabinettet fåll cn merautpräglad karaktär av forskningsinstitution. Myntkabinettets bibliotek utgörden enda dokumentationscentralen inom ämnet i landet. Utöver föremålsanknuten grundforskning, såsomkatalogisering och expertgranskning, bedrivs utställningsinriktad forskning vidmedelshavs-museet genom vetenskaplig bearbetning av föremålen i anknytning tillutställningsverksamhelen. Viss utgrävningsverksamhet administreras också frånmuseet. CJenom den utåtriktade verksamheten skall de kunskapersom det vetenskapliga arbetet ger föras ut till allmänheten. kanaler för den utåtriktade verksamheten somorganisationskommittén behandlar är utställningar, publikationer, samarbete medmassmedier, undervisningsverksamhet, rådgivning och information samt annanutåtriktad verksamhet. Historiska museets basutställningar, som bely.ser olikatidsepoker, tillkom under 1940-, 50- och 60-lalen. Dessa behöver förnyas bådeestetiskt, pedagogiskt, innehållsmä.ssigl och tekniskt. De typer av tillfälliga utställningar som historiskamuseet producerar är utställningar som visas i museet, vandringsutställningar iSverige och utomlands, specialutställningar i och utomlands. Dessutommedverkar museet i utställningar inom och utom landet. gör museet vandringsutställningarför visning i bl. a. bibliotek, sjukhus och museer. har museetsammanställt två stora internationella vandringsutställningar. Gyllene forntidoch Vikingarnas värld. På begäran av bl. a. kommuner och företag sammanställermuseet specialulställningar som till största delen bekostas av beställaren,(jenom dessa aktiviteter når museets material ut till en stor publik. Många avde svenska specialutställningarna anpassas till skolornas behov och används iundervisningen. Medverkan i utställningar inom och utom landet innebär bl.a. alt föremål utlånas eller deponeras till olika utställningsproducenler. lämnar i betänkandet en detaljeradredogörelse för de arbetsinsatser som krävs för att fä till stånd enutställning och för den nuvarande arbetsfördelningen mellan berörda avdelningar(motsv. Myntkabinettets basutställningar skulle behöva utvidgas,bl. a. med hänsyn tiU det införlivade bankmuseet. Myntkabinettetbörjade en verksamhet med vandringsutställningar och medverkar även iutställningar producerade av andra museer och institutioner både i och utanförlandet. Endast en mycket ringa del av föremålen i medelhavsmuseetssamlingar finns permanent utställda. Grekisk-romerska avdelningen har en basutställninginom statens historiska museum. Egyptiska avdelningen har en basutslällninginom lokalerna vid i . har museet i samarbete med andra museerarrangerat en rad tillfälliga utställningar. har museet ävenen vandringsutställning i egen regi och med eget material. I samarbete meduniversitetet i har vidare öppnat en filialutställning iUmeå. En verksamhet med små skolutställningar, främst i , harpåbörjats. lånar även ut föremål ur sina samlingar till andramuseer och institutioner för tillfälliga utställningar. 9.3.1.3 Konserverings- och fotoverksamhet Statskontorets arbetsgrupp har studerat de tekniskafunktionerna inom och statens historiska museum och de arbetssamband som finns med uppdragsgivare och andra intressenter.Detta arbete har lagts till grund för organisationskommitténs övervägandenrörande utformningen av den framtida organisationen. I fråga om konserveringsverksamheten och fördelningen avkonserveringsuppdrag m. m. mellan , historiska museet ochövriga intressenter dominerar ämbetet vad avser uppdrag om materialundersökningoch förkonservering. är den största uppdragsgivaren i frågaom föremålskonservering och föremåls-kopiering. Textilkonserveringen får sinauppdrag från bl. a. ämbetet, historiska museet och utomstående uppdragsgivare,bland vilka kyrkorna dominerar. Det totala konserveringsbehovet i landet av arkeologisktmaterial varierar från tid till annan med hänsyn till den aktuella satsningenpå kulturminnesvårdande åtgärder, pågående utgrävningar och gjorda fynd,exploateringstakten i fråga om mark och igångsatta byggnadssaneringar m. m.Ällmänt torde del knappast vara motiverat eller ekonomiskt möjligt attkonservera allt material som tas fram vid de arkeologiska utgrävningarna. Enfortlöpande och övergripande avvägning och prioritering måste därvid ske ochett visst samarbete bör äga rum mellan olika konscrveringsanstalter vidomhändertagandet av olika större fyndkomplex. Kommittén konstaterar att ämbetsverketskonserveringsresurser måste anses klart underdimensionerade såväl beträffandepersonal som i fråga om lokaler och teknisk utrustning. Inom historiska museetfinns ett betydande ej tillgodosett behov av främst omkonservering. Också inommedelhavsmuseet liksom hos vissa regionala museer föreligger ett latent behovav konservering av magasinerade föremål. Vid sidan av den allmänna förcmålskonserveringen utförsinom nuvarande tekniska avdelningen vissa restaureringsuppdrag åt riksantikvarieämbetetavseende bl. a. runstenar. 1 begränsad omfattning sker också byggnadstekniskkonsultverksamhet beträffande restaurering av byggnadsdetaljer. Här liksom ifråga om den polykroma materialkonserveringen konstateras ett betydande latentbehov av konserveringsresurser. Konserveringsaktivitelerna bedöms ha en central betydelseför den kulturminnesvårdande verksamheten i stort och i första hand för desscentrala organisation med till denna hörande museer. Konserveringsorganet börsålunda enligt organisationskommittén lämna , historiskamuseet, och myntkabinettet en tidsenlig och kvalificeradservice inom områdena materialanalys, laborativ arkeologi och föremålskopieringm. Vid organisationsutformningen bör man i möjligaste mån söka underlättaarbetskontakterna mellan å ena sidanlaboratoriearkeologer-tekniker-konservatorer och å andra sidan fältarkeologeroch fackspecialister hos ämbetet och museerna. Även om textilkonserveringen har en i hög gradsjälvständig och utåtriktad verksamhet finns starka funktionella skäl för enorganisatorisk samordning med övrig konserveringsverksamhet. Finansieringsformerna för konserveringsverksamhelen börändras på sådant sätt att en uppdragsfinansiering åstadkoms för allaaktiviteter inom området. Med den angivna målsättningen förkonserveringsorganet bör detta vid behov på uppdragsbasis - kunna lämnaservice även åt regionala organ, landsantikvarier, länsmuseer,forskningsprojekt, enskilda forskare m. fl. Vid de fortsatta undersökningar som planeras avseendeolika statliga och statsunderstödda museers organisation bör särskilduppmärksamhet ägnas konserveringsproblematiken och samordningsmöjligheternamellan ohka konserveringsanstalter i syfte att undvika dubbelarbeten och föratt rationellt kunna utnyttja befintliga laborativa resurser. Beträffande fotoverksamheten tar ochhistoriska museet f. n. i anspråk ungefär lika stora delar av fotoresurserna,medan används för utomstående uppdrag. Mellan konserverings- ochfotofunktionerna finns starka arbetssamband. Delta gäller i lika hög gradföremåls- och textilkonserveringen. Sålunda utförs exempelvis olika slag avteknisk fotografering i samband med konserveringsarbetet. Mörkrumsarbetena tar f. n. i anspråk avfotoenhetens arbetstid och det är viktigt att tillräckliga laborativa resurserfinns att tillgå för sådan verksamhet. Vid sidan av arbetssambanden medkonserveringen används fotoresurserna i betydande utsträckning i anslutning tillhistoriska museets utställningsverksamhel. De önskemål angående förbättradearbetssamband med bildarkivets negalivsamling som framförts i olika sammanhangbör om möjligt tillgodoses i en ny organisation. Huvudsyftet med ifrågavarande fotoverksamhet är liksom inuläget i första hand att ge verkets olika enheter en tidsenlig ochkvalificerad fotografisk service. Några större förändringar förutses inle kommaatt ske beträffande uppdragens fördelning i stort mellan olika intressenter. 9,3.1.4 Administration En kartläggning har gjorts av de administrativauppgifterna inom verket, främst hos den gemensamma administrativa avdelningensaml hos historiska museet resp. . Syftet har i första handvarit att få ett underlag för analys av rådande organisationsstruktur ochförekommande arbetssamband, för att på denna grund kunna överväga eventuellaförändringar. lämnar i betänkandet en översiktligredovisning av hur de administrativa funktionerna fördelar sig i den nuvarandeorganisationen. Vid bedömning av frågan hur de administrativa uppgifternaskall organiseras måste en avvägning ske mellan å ena sidan kravet påsammanhållna och kvalificerade resurser för administrativa frågor och å denandra institutionernas behov av omedelbar service. Vissa arbetsrutiner inomverket bör sammanhållas med hänsyn till beroendet av olika centrala rutinerinom statsförvaltningen. Dit hör bl. a. personal- och ekonomiadministrativa arbetsrutiner, där sambandet med utomstående myndigheter (motsv.) , statenspcrsonalnämnd, försäkringskassa, redovisningscentral m. fl. - talar för enenhetlig handläggning av frågorna. Till denna kategori hör också viss juridiskservice. Denna har särskilt på ämbetets arbetsområde stor omfattning och kräverofta kvalificerade utredningar. Vidare bör av praktiska skäl även sådanafunktioner som telefonväxel, vaktmästeri, reprocentral, kontorsmaterialförråd,städning, maskinrum m. m. sammanhållas centralt. Historiska museets ställning som en självständiginstitution inom verket talar för viss framtida förstärkning av dess resurserför administrativa och kamerala funktioner. Vissa kamerala och administrativauppgifter av rutinkaraktär bör emellertid även i fortsättningen utföras av verkelsadministrativa enhet. och myntkabinettet bör även framdeleskunna repliera på administrativ och kameral service från den administrativaenheten inom verket. 9.3.2 och statenshistoriska museer har i sitt förslag tillorganisation för och statens historiska museer samlatmyndighetens uppgifter i en ämbetsdel och en institutionsdel. Ämbetsdelenföreslås få fyra huvudenheter, nämligen kulturminnesenheten,dokumentationsenheten, vårdenheten och administrativa enheten.Institutionsdelen föreslås bestå av fem inbördes fristående institutioner,nämligen historiska museet, myntkabinettet, och tekniskainstitutionen samt bibliotek. Kommitténs förslag tillorganisation framgår av den plan som torde få fogas som bilaga 2 tiUprotokollet i detta ärende. Den nya förvaltningsmyndigheten ämbetsdelen ochinstitutionerna skall ienlighet med beslut stå under ledning av en gemensam styrelse, varsledamöter bör utses av regeringen. Styrelsen bör enligt organisationskommitténavgöra ärenden som rör viktigare frågor om myndighetens organisation, arbetsordning eller tjänsteföreskrifter viktigarefrågor om planläggning och genomförande av åtgärder inom myndighetensverksamhetsområden - frågor omförslag till anslagsframställning till eller andra frågor av störreekonomisk betydelse - fastställandeav verksamhetsplan och internbudgel - tillsättningsärendenoch andra viktigare personalfrågor - övriga frågor som riksantikvarien eller i förekommande fall -institutionschef hänskjuler till styrelsen. Styrelsen bör till riksantikvarien få delegerabeslutanderätten i frågor rörande tUlsättning av tjänster och övrigapersonalärenden av principiell karaktär samt frågor om gemensamma resurser.Om sådan fråga berör institution, skall dess chef äga närvarorätt vid frågansslutliga handläggning. Övriga ärenden bör avgöras av riksantikvarien vad avserämbetsdelen och av resp. institutionschef vad avser museiinstitutionerna.Ärenden avseende den tekniska institutionen eller Vitterhetsakademiensbibliotek bör handläggas i den ordning styrelsen bestämmer. Riksantikvarien förutsätts i egenskap av styrelsensordförande få ett allmänt chefsansvar enligt 5 § allmänna verksstadgan(1965:600) - för hela den nya myndigheten och statenshistoriska museer. Till verksledningens förfogande föreslås ett verksledningssekreta r i a t med uppgift att biträda verksledningen i övergripandeplaneringsfrågor, samordningen av myndighetens verksamhet, långtidsplanering,internationella frågor m. m. bör i administrativthänseende tillhöra den administrativa enheten. Den nuvarande forskningsberedningen, här benämndforskningsnämnden, föreslås behålla sina nuvarande arbetsuppgifter ochverksamhetsformer såsom rådgivande organ till styrelse och verksledning. Genomsamrådsgrupper knutna till forskningsnämnden kan ämbetsverkets kontaktbehovmed utanförstående institutioner tillgodoses. För samordning av de olika intressen som finns och deanspråk som berörda enheter och institutioner inom myndigheten kan komma attställa på tekniska institutionens resurser föreslås en särskild styrgrupp förden tekniska institutionen med företrädare för ämbetsdelen ochmuseiinstitutionerna samt den tekniska institutionen. skall i fortsättningen vara centralförvaltningsmyndighet för ärenden inom kulturminnesvården i den mån dessaärenden inte ankommer på annan myndighet. Som en följd av bl. a. riksdagensprincipbeslut om en decentralisering av den löpande ärendehandläggningen inomkulturminnesvården kommer tyngdpunkten i ämbetets verksamhet attalltmer förskjutas mot verksamhetsplanering, utvecklingsarbete, utarbetande avriktlinjer, råd och anvisningar, uppföljning och värdering av nådda resultatsamt utbildnings- och informationsarbete. I fråga om fördelningen av arbetsuppgifterna inomriksantikvarieämbetet på de tidigare nämnda huvudenheterna, nämligenkulturminnesenheten, dokumentationsenheten, vårdenheten och administrativaenheten, föreslår organisationskommittén i huvudsak följande. Till kulturminnesenhelen för kommittén huvuddelen av deuppgifter som kommer att beröras av den regionala kulturminnesvårdensomorganisation . Hithörande frågor utreds f. n. av den särskildaarbetsgruppen för vissa kulturminnesvårds- och museifrågor. Dess förslag väntasföreligga först , varför kulturminnesenhetens uppgifter och internaorganisation på inte kan slutligt bedömas i detta sammanhang. En utgångspunkt för kommitténs arbete har varit attenheten i första hand skall kunna handlägga ämbetets nuvarande uppgifter enligtspeciallagstiftningen och inom den allmänna samhällsplaneringen. 1 ett inledningsskedebör därutöver tillkomma vissa basresurser för initiering, utveckling ochplanering av utrednmgar eller projekt. Kulturminnesenheten föreslås beslå av underenheter förutredningar, planärenden resp. byggnadsminnesärenden. Till de nya uppgifter som förts till underenheten förutredningar hör att inventera utredningsbehovet och upprätta program för detkommande projektarbetet. TUls vidare förutsätts även ombudsärenden samt övergripanderemisser och uppgifter i samband med fyndfördelningen komma att handläggas inomenheten. Underenheten för planärenden skall svara för ämbetets uppgifterinom ramen för den fysiska riksplaneringen och för de ärenden som sammanhängermed fornminneslagen. Underenheten för byggnadsminnesärenden skall svara förhandläggning av ärenden enligt bl. a. byggnadsminneslagen och kungörelsen medföreskrifter rörande det offentliga byggnadsväsendet. Det kan även övervägas att till kuhurminnesenheten föraärenden om lån och bidrag till kulturminnesvård, bl. a. till upprustning avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Dessa ärenden har emellertid ett närasamband med pågående överväganden om formerna för bidragsgivning tiU kulturhistoriskbyggnadsvård. Inom dokumentationsenheten samlar organisationskommitténkulturminnesvårdens dokumenterande verksamhet. Enheten föreslås fåunderenheter för fornminnesinventering, byggnadsminnesinvente-ring resp.kulturhistoriska undersökningar. Vidare bör arkivet placeras inomdokumentationsenheten. Fornminnesavdelningens sektioner för fornminnesinventeringoch runverket samt ämbetets resurser för fastighetsregisterbeteckningsreformenhar förts till dokumentationsenhelen, varvid verksamheten förutsätts fortgå ioförändrade former. Underenheten för byggnadsminnesinventering har bl. a. tUluppgift att skapa underlag för bedömning av ärenden rörandebyggnadsminnesförklaringar och bestämningar av byggnadsminnesmärken samtkommunala saneringsprogram. Det konsthistoriska inventarieverket SverigesKyrkor kan - om så av andra skäl bedöms lämpligt - knytas till underenheten förbyggnadsminnesinventering. Inom underenheten för undersökningar bör personalenbesitta kompetens inte bara på det arkeologiska ulan även på detbyggnadshistoriska området. Kommittén föreslår att uppdragsverksamheten ochämbetets gotlandsundersökningar inordnas i underenheten för undersökningar. Placeringen av arkivet inom dokumentationsenhetenmotiveras av funktionssambandet mellan den dominerande serien i ämbetsarkivet det antikvarisk-topografiska arkivet () och övrig dokumentationsverksamhet.Fördelarna härmed synes väga tyngre än nackdelen av att skilja arkivet frånämbetets administrativa funktioner i övrigt. innebär vidare att kulturhistorska byråns arkiv uppgår i ämbetets gemensamma arkiv. Dokumentationsenheten har att tUlhandahållainformationsunderlag för kulturminnesvårdande åtgärder i samhällsplaneringensamt för direkt myndighetsutövning enligt kulturminnesvårdensspeciallagstiftning. Arkivet behöver därför vara lättillgängligt inte bara förämbetets och institutionernas tjänstemän utan även för länsstyrelser,länsmuseer, kommuner m. fl. Arkivet skall vidare svara för den allmännaarkivvården inom den nya myndigheten. Vårdenheten föreslås handlägga fastighetsförvaltandeuppgifter, utveckla råd och anvisningar för byggnadsvård samt projektera,detaljplanera och dokumentera vårdåtgärder avseende fasta fornlämningar, byggnaderoch byggnadsmiljöer. Enheten föreslås få underenheter för förvaltning och vård.Vidare kan byggnadsforskningsinstitutets projekt enligtkommittén med fördel knytas till vårdenheten, om det skuUe komma att överförastUl ämbetet. Underenheten för förvaltning förutsätts överta ansvaretför de kulturhistoriska fastighetsområden som ämbetet nu förvaltar, framförallt gravhögar, ruiner och ödekyrkor. Den nuvarande verksamheten inom ämbetets vårdsektion skallenligt förslaget bedrivas inom underenheten för vård. bör ämbetetberedas möjligheter att överta även det ekonomiska ansvaret för den personalsom sysselsätts med dessa uppgifter. Det framstår enligt kommittén somotillfredsställande att ämbetets myndighetsfunktioner inom detta område heltskall finansieras via AMS' resurser för sysselsättningsfrämjande åtgärder. Den administrativa enheten föreslås indelad i ett kanslisamt underenheter för personalärenden, ekonomiärenden resp. informationstjänst. Kansliet skall svara för ämbetets juridiska ärenden, bl.a. frågor om expropriation, vattenrätt, åtal och skadestånd. Enheten svararvidare för juridisk rådgivning och remisser av allmän ellerförvaltningsjuridisk natur. TUl ansvarsområdet har även förts sådana uppgiftersom registratorsupp-gifterna och den allmänna kontorsdriften. Underenheten för personalärenden skaU i första hand svaraför ämbetets personaladministration, inkl. den interna utbildningen. Underenheten för ekonomiärenden svarar förverksamhetsplanering och budgetering, anslagsframstäUningar, inkomst- ochkostnadsredovisning, kassa och löner m. m. Informationstjänsten svarar för intern och externinformation samt biträder verksledningen i kontakter med massmedier. Tillinformationstjänstens uppgifter hör även att svara för redaktionell service isamband med ämbetsverkets utgivning av vetenskapliga publikationer. Även administrationenav den externa utbildningsverksamheten åvilar denna enhet. Musei- och utställningsverksamheten skall enligt förslagettUl organisa- tion för och statens historiskamuseer bedrivas inom tre fristående institutioner, nämligen historiska museet,medelhavsmuseel och myntkabinettet. För historiska museet föreslås en funktionsinriktadbasorganisation med två huvudavdelningar, benämnda museiavdelningen ochutställningsavdelningen, samt ett museikansli. Utställningsverksamhelen bördock bedrivas inom ramen för en projektorganisation, där personal från samtligahuvudenheter inom museet deltar. Museet bör ledas av en institutionschef,benämnd museidirektör. Museets arkeologiska, konstvetenskapliga och osteologiskaexperter bör enligt kommitténs mening samlas inom en gemensam avdelning, museiavdelningen.Detta ger möjligheter att mer flexibelt utnyttja tillgängliga personalresurser,bl. a. i samband med fluktuationer i fyndtUlströmningen. En större sammanhållenenhet skapar också bättre möjligheter till personalutveckling, t. ex. genom cirkulationstjänstgöring,än nuvarande starkt specialiserade enheter. Uppgiften att samla, ordna och vårda föremål inom museetssamlingsområde liksom den därtill knutna undersöknings- och dokumentationsverksamhetenföreslås fortsättningsvis bli sammanförd till museiavdelningen, som även skallsvara för det vetenskapliga innehållet i museets utåtriktade verksamhet. a. att avdelningen skall delta i den projektorganiseradeutsläUningsproduktionen samt svara för expertgranskning och rådgivning tillregionala museer, allmänhet och massmedier etc. Museiavdelningen bör internt vara organiserad i tvåunderenheter, benämnda registreringsenheten och undersökningsenheten. För ett effektivt utnyttjande av museets resurser förregistrering och värd av samlingarna föreslås en gemensam organisation försådana funktioner som mottagning, registrering, ärendebevakning, signering,magasinering och vård av föremål. Registreringsenheten bör svara för allregistrering av föremål. Reijistreringsenheten bör även svara för rutinerna isamband med deponering eller utlån av föremål ur samlingarna i samråd medexpertis från undersökningsenheten. Vidare har enheten ansvar för utveckling avnya registrerings- och dokumentationsmetoder. Till undersökningsenheten har förts större delen avmuseets arkeologiska, konstvetenskapliga och osteologiska kompetens. Härigenomkan den forskningsinriktade personalen beredas ökade möjligheter att syssla medmåhnriktade undersökningar inom museets verksamhetsområde. Enhetens personalbör vidare svara för katalogisering och expertgransk-ningsarbete samtrådgivning och information till länsmuseer, skolor, allmänhet och massmedier.Enheten bör också bevaka museets intressen i fyndfördelningsärenden. En annan huvuduppgift för undersökningsenheten blir attsvara för det vetenskapliga innehållet i de utställningar, kataloger och andrapublikationer som produceras i samband med museets utåtriktade verksamhet.