prop · FY03101 · 1975-12-31 00:00:00 — Delta bakgrundsmaterial tillsammans med kommentarer frånulredningens sida redovisas i betänkandet (Ds Kn 1975:2) Småpartier i denkommunala demokratin. 5.1 Undersökning av småpartier på lokal nivå Syftetmed Gidlunds studier har huvudsakligen varit atl belysa förutsättningarna förpartier som vid en småpartispärr skulle kunna bli orepre-senlerade ikommunfullmäktige. 1 undersökningen ingår därför såväl rent lokala partier somsmåpartier med riksorganisation. De lokala partierna har undersökts meraingående. Företrädare för samtliga lokala partier som är representerade ikommunfullmäklige har intervjuats. Närdet gäller rikspartier med liten representation i kommunfullmäktige baretturvalsförfarande tillämpats. Urvalet har skett bland partier som skulle hafallit under gränsen om en 4 96-spärr skulle tillämpas. De partier som ingår ärmoderata samlingspartiet (m), (fp), kommunisterna(vpk), demokratisk samling (kds) saml kommunistiska parti(skp). Undersökningensuppläggning och resultal redovisas i sin helhel i Ds Kn 1975:2. 1 det följandeåterges kortfattat några av dess resultat. 5.1.2Förekomst av lokala partier Avundersökningen framgår atl lokala partier i de beslutande församlingarna är engammal företeelse i de svenska kommunerna.. Redan i den mycket tidigavalstalistiken förekommer lokala partibeteckningar. Fleraav dessa var dock valtekniska arrangemang mellan rikspartiernaslokalavdelningar. Lokala partier i form av utbrytningar eller aktioner utanförde etablerade pariierna fanns emellertid också. Detnoteras vidare att resultaten lyder på en tillväxt av de lokala partiernasvalmanskårunderåren 1950-1962. Därefter följde elt avtagande skede och elt ökande skede . Anlalellokala partier har även varierat. fanns 95, 196 och 52lokala partier. 1landslingen förekommer enligt undersökningen sporadisk representation av lokalapartier. Under innevarande mandatperiod finns liksom under föregåendevalperiod etl lokalt parti representerat i landsting (). 5.1.3Uppkomsten av lokala partier Närdet gäller uppkomsten av lokala partier konstateras i undersökningen att detofta rör sig om "lilirälliga gästspel". Den nuvarande situationen äratl av dessa partier bildats . 17 96 bildades under åren1967-70 och 39 96 . Cirka 70 96 av de lokala partierna' haruppkommit i kommuner med mindre än 20 000 invånare. 1 kommuner med störreinvånarantal än 50 000 finns inle några partier av denna typ. Blandde 61 lokala partibeteckningar som förekommer under innevarande mandatperiodärenligt undersökningen nio lokala valtekniska arrangemang av etableradepartier. Av de återstående 52 utgör en tredjedel lokala utbrytningar uretablerade partier. Delokala partierna har i regel ell lill tre mandat i kommunfullmäktige. 1undersökningen har även ingått frågor angående de lokala partiernasvärdemässiga orientering. Det har skett genom att partiernas företrädare fållrelatera partiels orientering lill den traditionella vänster-högerskalan.Resultatet visar i denna del att huvuddelen av partierna inte går atl placerain på en sådan skala. Ellgemensaml drag för fiertalet lokala partier synes vara alt dess företrädareuppfattar den egna politiska aktiviteten som "opolitisk". Ofta förekommertermer såsom "kommunens bästa" som partiernas centrala målformulering. 1undersökningen redovisas några resultat som gäller alla småpartier, dvs. ävende som har riksorganisation. Till atl börja med anges atl den formellaorganisationsbilden är relalivi okomplicerad. 1 regel finns en enda partiavdelningi kommunen ibland kompletterad med någon mindre ungdoms-eller kvinnouvdelning.För de lokala partiernas del har endast i två fall registrerats fier än enlokalavdelning. Sidoorganisalioner är mycket sällsynta inom dessa partier. Ungefären tredjedel av de undersökta lokala partierna saknar stadgar. När partietutgör en utbrytning ur ett etablerat politiskt parti fortsätter man ibland inompartiet atl i huvudsak arbeta efler de principer som gällt imoderorganisalionen, dock ulan alt ha antagit egna stadgar. De lokala partiernauppvisar enligl utredningenen ganska enhetlig formell organisatorisk uppbyggnadi den meningen att övergripande organisationer på regional- och riksplan iregel inte förekommer. 1 delta sammanhang utgör frihetliga kommunalfolket ettundanlag genom all man har byggt uppen slags samarbetsorganisation utan egentliga regionala organisationsled mellanlokal- och riksorganisation. Den senare fastställer vid riksmöten de anslutnalokala gruppernas allmänna politiska grundsatser. Vissteknisk samverkan har inletts de senasle åren mellan ell fåtal lokala partier iolika kommuner i . En samarbetskommitlé har utsetts bestående avtvå eller tre representanter från varje tekniskt samverkande lokalt parti. 1de fall partierna har fiera avdelningar i en kommun förekommer i regel ensamarbetsorganisation, krets eller förening, bestående av representanter föravdelningarna. Denna nivå betecknas i undersökningen som lokal nivå. 1undersökningen har vidare studerats vilka olika typer av frågor som diskuterasi småpartierna. En indelning har skett i kategorierna kommunala frågor,landstingsfrågor, riksfrågor och internationella frågor. Resultatetutvisar en i det närmaste total dominans för de kommunala frågorna idiskussionerna inom de lokala partierna. Närmare tre fjärdedelar av de lokalapartierna redovisar enbart diskussioner kring kommunala spörsmål. Kommunalpoliliskafrågor har framträdande plats också bland småpartiernas (med riksorganisation)interna diskussionsinriktningar och hela 84 96 av partiföreträdarna i 124undersökta kommuner anger en sådan primär disku.ssionsinriklning. Avundersökningen framgår alt styrelsemöten och medlemsmöten förekommerregelbundet i 63 96 resp. 40 96 av de lokala partier som har studerats.Sammantaget lämnar resultaten intrycket att de lokala partierna har en relativtlös organisation. De tycks huvudsakligen fungera som lokala väljarföreningarsom främst aktiveras i samband med kommunalvalen . Sådanverksamhet som utåtriktade informationsmöten, studiecirklar, distribution avhushållskorsband och annonsering är i regel tydligt koncentrerade till valår.Framför allt gäller det for de lokala partierna samt för m och fp. Iundersökningen konstateras atl företrädarna för småpartierna anser allpartiernas resurser är otillräckliga. Särskilt gäller delta ekonomin. har småpartierna begränsade kostnader for sinpartiverksamhet lokall. För åren 1971-74 understiger genomsnillet perår och parti. Alla småpartier - och då särskilt de lokala pariierna och m ochfp - har uppgetl alt man i hög grad är beroende av del kommunala partistödet.Som regel utgör detta den i särklass största inkomstkällan. 5.1.9 Småpartier i vågmästarställning I undersökningen ägnas etl särskilt kapitel åtsmåpartiernas roll i vågmästarställning. Med vågmästarställning avses enparlamentarisk situation, där en mindre partigrupp kan avgöra blockvis låstafrågor genom att stödja det ena eller det andra partiblockels ståndpunkt.Vågmäslarslällningen kan inle bestämmas definitivt eftersom den beror pågradenav samverkan mellan fiera olika partier. Med utgångspunkt i svaren på enkätfrågorna anser sigGidlund bl. a. kunna konstalera alt vågmästariäget driver fram en högre nivå avsamverkan mellan olika partigrupperingar, samt atl vågmäslarparliet kan få förslor representation i kommunala nämnder och styrelser. En annan märkbar effektär atl de olika partigrupperingarna mer motiveras alt producera alternativa politiskahandlingslinjer än i klara majoriletslägen. I allmänhet anser de intervjuade personerna inle atteffektiviteten i del politiska systemet minskas, dvs. atl beslulsfattandel gårlångsamt, på grund av vågmäslarsitualionen. 5.2 Undersökning av effekten av olika småpartispärrar 1 utredningens uppdrag har även ingått att belysa effektenav olika småpartispärrar. Som förut nämnts har utredningen därför låtitledamoten göra en valstatistisk undersökning av de mandatmässigaeffekterna av ett valsystem med utjämningsmandat och småparlispärr.Beräkningarna har skett på grundval av kommunalvalskommitténs förslag. Undersökningen baseras på de faktiska förhållandena vid1973 års val till kommunfullmäktige och landsting. Materialet har beräknatsefter fyra olika spärrnivåer, nämligen 4 96, 3 96, 2 96 och ingen spärr alls. 1en bilaga till Ds Kn 1975:2 lämnas en ulföriig redovisning av undersökningensresultal omfattande alla kommuner och landstingskommuner i landet. Bilagan börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. 1 det följande lämnas ensammanfattning av resultaten. 1 förhållande till den faktiska mandatfördelningen vid 1973års val skulle enligl undersökningen en 4 96-spärr i fullmäktigvalen innebäraen man- datmässigminskning framför allt för kds, som förlorar hälften av mandaten, och vpk, somförlorar drygt en sjättedel. En 3 96 -spärr skulle huvudsakligen påverkaförhållandena för kds. För de lokala pariierna är de mandalmässigaminskningarna förhållandevis måttliga. Den största överensstämmelsen med detfaktiska utfallet totalt sett råder på 2 96-nivån. Enlillämpning av riksdagsvalets 4 96-spärr på kommunfullmäkligvalen skulle ge deslörre partierna (s och c) vissa ökningar. (siffror års val) utjämningsmandat och '. 13236 13 236 13 236 13 236 13 236 Förde landstingskommunala valen gäller enligt undersökningen alt inle något partiskulle ha kommit med i fördelningen av mandat på grundval av den s. k.12-procentsregeln, vilken kommunalvalskommitlén föreslog för landstingsval. Ensådan regel tillämpas nu vid riksdagsvalen. Den innebär att parti, som fältmindre än 4 96 av det totala anlalel röster, ändå kan få vara med ifördelningen av mandal i en valkrets, om partiet i den kretsen fått minst 1296 av de avgivna rösterna. Förlandstingsvalen visar efterföljande sammanställning att en spärr på innebären viss minskning för de större partierna (s och c) samt en viss ökning för demedelstora pariierna (m och fp). Förklaringen är här all landslingens nuvarandeuppdelning i många och mandalmässigl små valkretsar gynnar de slörre ochmissgynnar de mindre partierna. När valkretsindelningen (som i den redovisadeundersökningen) blir valstatisljskl ointressant blir effekterna de redovisade. Vidspärrnivån 4 96 får kds ett lika stort mandatutfall som vid den nu användavalmetoden. Om de lägre spärrnivåerna tillämpas ökar anlalel mandal för kds.För vpk gäller en positiv avvikelse oavsett vilken spärrnivå som liilämpas. Äveni detta fall kan konstateras atl effekterna av en småparlispärr framför alllberör småpartier med riksorganisation. Överensstämmelsenmellan del faktiska mandaluttället vid valet samt ulfallel vid 296-nivån gör sig inte gällande vid landstingsvalet på samma sätt som vidfullmäktigvalel. Mandatfördelningeni landstingen (siffror års val) 1519 1519 1519 1519 1519 5.3Utredningens sammanfattande synpunkter på småpartiernas roll och effekter avsmäpartispärrar Ulredningenom den kommunala demokratin framhåller all det inle ankommer på utredningenall lägga fram något eget förslag lill nytt kommunalt valsystem. Därför harutredningen inle övervägl alternativa reformvägar såsom t. ex. revidering avvalkretsindelningen även om del framtagna materialet kan vara användbart fören sådan vidare prövning. 1 anslutning lill de förul redovisade undersökningarnahar utredningen emellertid lämnat några generella kommentarer frånkommunaldemokralisk synpunkt. Utredningenfinner del angeläget ur demokratisk synvinkel alt valsystemet vid de kommunalavalen reformeras. Syftel bör vara all åstadkomma bästa möjliga proportionalilelmellan partierna. Frågan om hur del kommunala valsystemet skall varakonstruerat utgör emellertid en del i etl slörre problemområde. Ytterst gällerdet hur demokratin skall fungera i våra kommuner och landstingskommuner. Denmoderna folkstyrelsen utgör en styrelse genom politiska partier, framhållerulredningen. Det gäller även i den kommunala demokratin. Till partiernasuppgifter hör att samla medborgarna kring en målsättning. Partierna kanaliseraroch ger eftertryck åt medborgarnas önskemål, och de fyller en väsentligfunktion vid nomineringen av förtroendeposter. Utredningen vill klart markerauppfattningen alt den kommunala demokratin måste bäras upp av poliiiska partiermed en ideologisk grundsyn på samhällsutvecklingen. 1 detta sammanhang erinrarutredningen om partisysiemets beroende av valsystemels utformning.Förutsättningarna för slora resp: små partier, för lokalt avgränsade partiersaml för uppkomsten av nya partier och partisplittring påverkas avvalsystemet. Den tillämpade valmetoden anger så- ledesi grova drag arbetsvillkoren för pariierna. Enväsentlig förutsättning för den kommunala demokratin är enligt utredningen altde kommunala organen har möjlighet atl i rimlig ulslräckning följa konsekventahandlingslinjer. Utredningen anser all en långtgående partisplillring skullekunna reducera dessa möjligheler. 1 vågmäslariägen där det inte finns någonklar majoritet kan etl eller fiera småpartier komma alt få ettoproportioneriigt stort infiytande över de kommunala besluten. Utredningen anser därföratl det måsle finnas regler som förhindrar all alltför små och tillfälligagrupper vinner inträde i de representativa församlingarna. Vad gällerulformningen av en sådan regel torde emellertid inle finnas någon lösning somframslår som hell självklar utifrån alla aspekter. Önskemålen alt erhålla eltvalsystem som dels erbjuder största möjliga proportionalilel mellan partierna,dels förhindrar en långtgående partisplittring är motstridiga. Vid ulformningenav en småparlispärr får man således försöka väga dessa önskemål mol varandra isyfte atl finna en lämplig lösning. Kommunalvalskommitléneftersträvade med sill förslag till kommunall valsystem en så godöverensstämmelse som möjligl mellan riksvalel och de kommunala valen. Kommilténsåg det som ell värde i sig atl småpartierna fick en likformig behandling på deolika nivåerna. Ulredningen om den kommunala demokratin erinrar i detlasammanhang om alt förutsättningarna inte är desamma på riksnivå och kommunalnivå. På riksplanet har småpartispärren på 4 96 avvägts mol det parlamentariskasystem som där tillämpas. Motivet har varil alt förhindra alt uppkomsten avolika småpartier verkar förlamande eller avsevärt försvårande vid enregeringsbildning. Pådel kommunala planet har växt fram olika styrelseformer,som innebär all den politiska majoriteten markerat sill politiska ansvar. Delhar framför allt skett genom atl majoriteten besatt alla uppdrag somheltidsengagerade förtroendemän och alla ordförandeposter. Delta innebär allell visst närmande till den styrelseform som tillämpas på riksplanet har skett.Men skillnaderna mellan de olika nivåerna är ändå framträdande. Synen påförekomsten av småpartier i den kommunala demokratin bör enligl ulredningenanpassas därefier. Närman bedömer slorieken av en lämplig småpartispärr i del kommunala valet bör,anför utredningen, även andra synpunkter än de nämnda finnas med i bilden. Ensådan är väljarnas tilltro lill del representativa systemets förmåga att på etlriktigt säll avspegla medborgaropinionen. Om del blir alltför svårt atl blirepresenterad kan delta få negativa konsekvenser . Det kan finnasrisk för atl minoriteten väljer att i stället arbeta med utomparlamentariska aktionereller förlorar intresset för del kommunala arbetet. Avde kartläggningar som utredningen har låtit utföra med utgångspunkt i 1973 årsvalresultat framgår atl det framför alll är småpartier med etableraderiksorganisationer som berörs av en småpartispärr. Oavsett vilken nivå somväljs påverkas de rent lokala pariierna i begränsad utsträckning. kunnatolkas så att det inte är så stor risk för en avsevärd partisplittring på denkommunala nivån. Utredningen framhåller atl en osäkerhetsfaktor i dettasammanhang emellertid är atl en relativt sell låg småparlispärr kanförändra bilden. Valsystemels utformning kan således förändra partistrukturen. Delägen där småpartier har en vågrhäslarroll leder som regel lill en för storrepresentation i kommunala styrelser och nämnder i förhållande lill dessapartiers sloriek. Ökade motsättningar mellan olika partigrupperingar samt ökatantal voteringar är andra tendenser som har redovisats som undersökningsresultat.Etl annat resultat är all uppkomsten av vågmästarställning som regel inleharanselts påverka effektiviteten vid det kommunala beslutsfattandet. Avslutningsviskonstaterar utredningen att del kommunala valsystemet bör reformeras. Därvidbör ske en avvägning mellan önskemålet all uppnå bästa möjliga proportionalitetmellan pariierna samt nödvändigheten av att förhindra en långtgåendepartisplillring. Utredningen konstateraratt del inte är möjligt att med ledning av de undersökningar som utredningenhar låtit göra dra några entydiga slutsatser om utformningen av ensmåpartispärr för fullmäktig- och landstingsvalen. Utredningen anser sig hafått belägg för att önskemålet om en likformighet mellan riksvals- ochkommunalvalssyslemen inte bör drivas alltför långt. Därför bör även en lägrespärrnivå kunna övervägas för de kommunala valen. Belänkandet(Ds Kn 1975:2) Småpartier i den kommunala demokratin har inte remissbehandlats.Det har överlämnats till de i representerade politiska partierna somunderlag för bedömning av frågan om nytt system för de kommunala valen. Röslrältsulredningen(Kn 1974:02), som tillsattes , häri lämnatbetänkandet (SOU 1975:15) rösträtt för invandrare. 1betänkandet föreslås atl i bosatta icke svenska medborgare skall fårösträtt vid val till landsting, kommunfullmäktige och kyrkofullmäktige samlvid prästval. En särskild förutsättning för rösträtt vid val av landsting ochkommunfullmäktige skall enligl förslagel vara all invandraren är mantalsskriveni för valåret och atl han har varit mantalsskriven här också för de tvånärmast föregående åren. 1 praktiken innebär delta ett krav på sladigvarandebosättning här under . Härutöver krävs enligl förslagel atl deröslrältsvillkor som gäller för svenska medborgare är uppfyllda. Utredningenföreslår atl röstberättigad invandrare också skall vara valbar lill landsling,kommunfullmäktige och kyrkofullmäktige saml lill andra kommunalaförtroendeuppdrag. De regler om rösträtt och bosättning i kom- munensomuteslutande valbarhelsvillkor som gäller för svenska medborgare skall alltsågälla också för utlänningar. Omkring400 000 utlänningar är nu bosatta i . Av dessa är ca 240 000 medborgarei de övriga nordiska länderna. Omkring 260 000 av utlänningarna är elleräldre. Utredningenföreslår all bestämmelserna om rösträtt och valbarhet för utlänningar vidkommunala val skall träda i kraft så alt reformen kantillämpas vid kommunalvalet hösten . Betänkandet remissbehandlas f. n. 1syfte att i fråga om val lill kommunfullmäklige belysa skillnaderna imandatfördelningen mellan valkretsarna vid användning av folkmängden resp.antalet röstberättigade som fördelningsgrund har vissa undersökningar utförtsinom kommundepartementet. En sammanställning av undersökningarnas resultat börfogas lill protokollet i delta ärende som bilaga 2. Isammanställningen redovisas mandatfördelningen mellan valkretsarna ikommunalvalet jämförd med en mandatfördelning beräknad efler antaletröstberättigade. AvSveriges 278 kommuner hade 62 valkretsindelning 1973. Detbetyder att ungefär var femte kommun använde valkretsindelning i delta val.Den vanligaste indelningen var två valkretsar, men även annan indelninganvändes. De 62 valkretsindelade kommunerna fördelade sig på följande sätt, 35kommuner med 2 valkretsar, 11 kommuner med 3 valkretsar, 10 kommuner med 4valkretsar, 4 kommuner med 5 valkretsar, 1 kommun med 6 valkretsar ochslutligen 1 kommun, Slockholm, med 7 valkretsar. Materialeti sammanställningen avser en genomgång av samtliga 62 valkretsindeladekommuner. Mandatfördelningen studeras enligt det system som användes ikommunalvalet , dvs. mandaililldelning efter folkmängd, ställd mot enmodell där mandatfördelningen räknas fram efter antalet röstberättigade.Uppgifler för var och en av de valkretsindelade kommunerna ålerfinns i labell 1 i sammanställningen. 126 av de 62 kommunerna ger de två beräkningsmetoderna, mandatfördelning efterfolkmängd och mandatfördelning efter röstberättigade, samma resultat.Beträffande 23 kommuner framkommer förändringar på etl mandat. Delta betyder,som framgår av tabell 2 i sammanställningen, alt i ca 80 96 av devalkretsindelade kommunerna visar beräkningarna ingen eller obetydlig skillnad. Tabell3 i sammanställningen anger all nära hälften av samtliga valkretsar inteuppvisar någon skillnad i mandaililldelning mellan de två beräknings-sätten. Ca40 % av samtliga valkretsar visar en skillnad på ett mandal. avvalkretsarna uppvisar alltså ingen eller obetydlig skillnad omman räknar efter anlalel röstberättigade i stället för som efterfolkmängden. 8 Föredraganden 8.1 Bakgrund Såvälvalen till som valen till landsling, kommun- och kyrkofullmäktige äri vårt land proportionella dvs. partierna får en representation iden församling valet gäller som i princip motsvarar deras andel av väljarkåren.Vid fördelningen av mandaten mellan partierna används vid de nämnda valen dens. k. jämkade uddalalsmeloden med 1,4 som första divisor. Metoden innebär atlmandalen tilldelas, elt efter etl, del parti som varje gång uppvisar delstörsta jämförelsetalet. Första jämförelsetalet är röstetalet delat med 1,4.Följande jämförelsetal erhålls genom all partiels röstetal delas med del talsom motsvarar dubbla anlalel mandat som partiet har fåll ökat med 1, alltså med3, 5, 7 osv. Genom alt den första divisorn är högre än 1, innebär metoden enviss spärr mol småpartier. Effekten av spärren varierar med det antal mandatsom skall fördelas. Ju fier mandat desto mindre spärreffekl och omvänt. Framtill val förrättades såväl riksdagsvalen som de kommunala valen islutna valkretsar. En sådan ordning innebär alt valresultatet i en valkretsinle påverkas av utgången i andra krelsar. Etl parti kan alltså intetillgodogöra sig de överskotisröster som partiet har i en valkrets efter delatl del sista mandatet där har fördelats. Förval lill landsting skall landstingskommun indelas i valkretsar. 1 kommun skallsådan indelning göras om kommunen har mer än 40 000 invånare eller om mer än 51fullmäklige skall utses i kommunen. Flertalet kommuner har inte varilvalkretsindelade. Enordning med val i slutna kretsar innebär alt fullständig proportionalitet inteuppnås. 1 kommuner som inle är valkretsindelade ger emellertidman-dalfördelningsmetoden en praktiskt tagel fullständig proportionalilel. val ersattes del ditlillsvarande riksdagsvalssystemei med ettriksproportionelll system. Detla innebär all partierna i princip skall fåmandal i i direkt proportion till varje partis andel av valmanskåreni hela landet. Delta åstadkoms genom att endast en del av mandalen tilldelasvalkretsarna och fördelas mellan partierna på grundval av valresultatet där.Återstoden av mandaten används för all utjämna de avvikelser från etl riksproportionelllriktigt resultat som kan uppslå vid mandatfördelningen inom kretsarna.Principen om riksproportionalitel är emellertid inle konsekvent genomförd.Föratl förhindra en från pariamentarisk synpunkt olycklig partisplittring iriksdagen har systemet försetts med en särskild spärr mol småpartier. Sålundafår endasl parti som har fått minst 4 96 av rösterna i hela landel delta imandatfördelningen. Parti med färre röster får dock deltai mandatfördelningen i valkrets där partiet har fått minst 12 96 av rösterna. Förslagtill ell nytt valsystem även för de kommunala valen har lagts fram avkommunalvalskommitlén i betänkandet (SOU 1971:4) Kommunala val. 1 anslutninglill dessa förslag har - efter avslutad remissbehandling - vissa kompletterandeundersökningar gjorts av ulredningen om den kommunala demokratin. Dessaundersökningar har redovisats i belänkandet (Ds Kn 1975:2) Småpartier i denkommunala demokratin. Kommunalvalskommitlénförordar att ell nytt valsystem skall införas förlandstings-ochkommunfullmäkligvalen i huvudsakligöverensslämmelse med valsystemet förriksdagsvalen.