prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — en rimlig transportförsörjning i olika delar av landet. Inventeringen geren uppfattning om de byggnads- och förbättringsåtgärder som enligt vägverketbör komma ifråga på statsvägnätet. Deerforderliga åtgärderna listas utan prioritering och de uppskattade kostnadernaanges. Den inbördestidsordningen mellan åtgärderna behandlas i en 1 å n g -tidsplan förplanering och projektering av vägbyggandet. Denna innesluter ävenplaner för förbättringsarbeten. På gmndval av detgenerella trafikpolitiska målet och trafikutvecklingen sker en prioritering avobjekten med hänsyn till angelägenhetsgraden inom ramen för denmedelstilldelning som bedöms trolig . Enligtde direktiv och inom de ekonomiska ramar som anges av 1975:1 Bilaga 8 KommunikationsdepartemeBtet 37 regeringenupprättas författningsenligt flerårsplanerför byggande av statliga vägar.Planerna omfattar vägobjekt som beräknas bli utförda imder angivenfemårsperiod. För driftav statliga vägar upprättas en driftplan, som omfattar , därprioritering av olika åtgärder sker. För byggande ochdrift av statliga vägar upprättas slutHgen programbudgetersom omfattar den närmaste treårsperioden. De fastställs i sänder. Behovsinventeringen,långtidsplanen, flerårsplanen och driftplanen revideras . Även bidragsgivningen till byggande av kommunala vägar och gatorbaseras på en behovsinventering som görs avde kommuner som är väghållare. Inventeringen, som utförs ,ger en uppfattning om de statsbidragsberättigade byggnadsobjekt som ansesnödvändiga att genomföra . På grundval avdenna inventering sammanställer kommunema långtidsplaner. Dessa långtidsplaner genomgås av och objekten prioriteras i långtidsplan för bidrag tillbyggande av vägar och gator inom kommuner som är väghållare. Dennalångtidsplan för kommunala vägar och gator omfattar ochrevideras . Enligt de direktiv och inom de ramar somanges av regeringen upprättas slutligen författningsenligt fördelningsplan. Planen upptar väg- ochgatuobjekt som väntas bli utförda och som skall bekostas gemensamt av staten och resp. kommun. Bidragsgivningen till drift av kommunalavägar och gator baserar sig på driftkostnadsberäkningar som utförs avvägverket . Ar 1971 avslutadesen inventering och standardbedömning av det enskilda statsbidragsvägnätet.Inventeringen omfattade även övrigaenskilda vägar, som med ledning av gällande statsbidragsbestämmelserkunde anses bidragsberättigade. Fr. o. m. har ett enhetligtplaneringssystem införts även för bidragen till byggande av enskildavägar. Som gmnd för detta ligger den slutförda inventeringen och standardbedömningen.Bidragsgivningen har tidigare inte heltkunnat styras till de mest angelägna vägobjekten, utan inkomna ansökningarhar fått behandlas från fall till fall. Bidragsgivningen till drift av enskildabidragsberättigade vägar baserar sig på återkommande driftkostnadsberäkningarsom utförs av i resp. län. Med hänsyn till kostnadsutvecklingen kan dock årliga jämkningar göras.Uppföljning av att anvisade medel utnyttjas för avsett ändamål sker genomårliga besiktningar. Samordningenmed den regionala utvecklingsplaneringen och den fy- 1975:1 Bilaga 8 38 siskasamhällsplaneringen tillmäts stor vikt vid vägplaneringen. Denna samordningkräver informationsutbyte som avser dels lokalisering av verksamheter som gerupphov till vägtrafik, dels reservering av lämpliga terrängkorridorer förvägsystemets framtida utbyggnad framför allt i anslutning till tätorter. För att så väl som möjligt anpassautbudet av vägtjänster till efterfrågan måste bl. a. byggnadsåtgärderna styrasav en planering på lång sikt. Ett vägobjekt tar att planera och harmycket lång livslängd. Det råder dessutom ett ömsesidigt beroende mellanvägarnas och gatomas sträckning och bebyggelsens lokalisering. När väl ett väg-eller gatusy-stem är utbyggt har det låst lokaliseringen av bebyggelsen i ettmönster som är mycket dyrbart eller i det närmaste omöjligt att ändra. För en framgångsrik vägplanering behövsdärför information på riks-och länsnivå om statsmaktemas mål för dengeografiska fördelningen av befolkning samt närings- och fritidsliv och påkommunal nivå om kom-mimernas program för markanvändningen och bebyggelsenslokalisering. På riks- och länsnivå lämnar denregionala utvecklingsplaneringen information framför allt i form av prognoseroch målsättningar för kommunernas folkmängd , ortsklassificering samtbefolkningsramar för planeringen i länen. Den fysiska riksplaneringen harhittills huvudsakligen varit inriktad på att ange de områden som skall bevaraseller exploateras för fritidsbebyggelse eller omgivningspåverkande industri.Den fortsatta fysiska riksplaneringen och den regionala utvecklingsplaneringentorde komma att beröra faktorer som i hög grad kan förbättra underlaget förvägplaneringen. Ett förbättrat underlag för den framtida vägplaneringen kommerockså att successivt erhållas från den pågående regionala trafikplaneringen. Ett vägbyggnadsobjekt har som nämnts attpassera en lång kedja av aktiviteter från dess aktualiserande i samband med t.ex. kommimemas generalplanearbete fram till dess färdigställande. Den fysiskaplaneringen av vägobjekten eller den s. k. projekteringen omfattar tre huvudfaser lokalisering, utredning och detaljplanering som bör vara samordnade med denkommunala översiktliga och detaljerade bebyggelseplaneringen. Även om byggnadsstarten ligger långt frami tiden måste många objekt drivas fram till och med utredningsskedet på grundav deras roll i samhällsplaneringen. Parallellt med denna fysiska vägplaneringsker en ekonomisk vägplanering som fördelar väghållningsresursema på olikaväghållningsändamål och objekt som redovisats i det föregående. Såväl den fysiska som den ekonomiskavägplaneringen har en stark regional och lokal förankring. Enligtväglagstiftningens föreskrifter skall vidbyggande av väg hänsyn tas till näringspolitiska, sociala, ekonomiska ochtekniska faktorer. Denna planeringsuppgift innebär sådana kom- plicerade avvägningar av olika samhällsintressenpå olika nivåer att den ansetts böra ombesörjas gemensamt, av ochlänsstyrelserna. Härigenom blir det möjligt att vid den ekonomiskavägplaneringen koppla de generella trafik- och vägpolitiska riktlinjerna medväglagstift-ningens föreskrifter avseende de regionala och lokala intressenasom har att följa. I den statliga sysselsättningspolitiken ingåratt säkra en hög och jämn sysselsättning. Till de sysselsättningsskapandeåtgärderna hör beredskapsarbetena, där vägarbetena utgör en betydande del.Beredskapsarbeten på det statliga vägnätet har under femårsperioden 19691973utförts till en kostnad av ca 1 700 milj. kr. i löpande priser, vilket motsvararca av de totala väginvesteringarna på detta vägnät . Avbeloppet hänför sig 560 milj, kr. till och länmotsvarande av de totala väginvesteringarna i dessa län. Omfattningenav beredskapsarbetena 1973 har varit följande. Vägbyggande Vägbyggande i i arbetsmark- regi nadsverkets regi milj, kr. Beredskapsarbeten drivs isåväl som arbetsmarknadsverkets regi. svarar i bådafallen för projektering, planering och marklösen. väljer i samråd medarbetsmarknadsverket ut lämpliga vägobjekt som beredskapsarbeten i huvudsakbland sådana som finns upptagna i långtids- och flerårsplaner. Önskvärdheten avatt ha tillgång till lämpliga vägobjekt som beredskapsarbeten har varit specielltmarkant vid den utökning av verksamheten som påkallats av sysselsättningslägetunder senare år. önskemål har även \'id dessa tillfällenkunnat tillgodoses trots att en mycket begränsad tid stått till förfogande föratt påbörja arbetena. har genomberedskapsarbeten i regi en sammanlagd våglängd av öppnatsför trafik. har arbeten med , som påbörjats ,pågått. Dessutom har påbörjats objekt motsvarande en våglängd avca . Mindre omläggnings- och förbättringsarbeten har utförts till enkostnad av ca 99 milj, kr. Prop.1975:1 Bilaga 8 40 1.5Utvecklingen inom samt aktuella arbetsuppgifter inom vägväsendetsområde Antalet fast anställda vid vägverketuppgick till 11 543.Minskningen utgör 372 anställda. Om tillfälligtanställda, beredskapsarbetare och personal anställd hos verkets entreprenörermedräknas var den i direkt produktion engagerade personalstyrkan i början avår 1974 ca 15 750. Jämfört med innebär det en minskningmed ca 450 personer. fortsätter de under senare årredovisade ansträngningarna att balansera personalbehov och personaltillgångmot bakgrund av framför alltanslagstilldelning, rationaliseringar och stigande personalkostnader. Utan attge avkall på sin grimdläggande strävan att värna om anställningstrygghetenhar verket kunnat minska sin personalstyrka. Detta har resulterat i att bättrebalans mellan behov och tillgång har uppnåtts för verket totalt sett. Dock kvarstårför såväl drift- som byggnadsorganisationenvissa speciella problem, t. ex. viss regional överkapacitet i fråga om ledningspersonal inombyggnadsorganisationen. För samtiiga personalkategorier äravgången med ålderspension betydande. Tillbilden hör också att senare års rekryteringsbegränsningar har orsakat enoförmånlig ålderssammansättning avpersonalen. Med hänsyn härtill måste tidigare års rekryteringsbegränsningar successivt ersättas meden aktivare rekryteringsverksamhet. Det blir därvid angeläget attplanera återbesättningen av personal mycketnoga både vad avser krav på utbildning och ålderssammansättning för att därmed åstadkomma en meragynnsam perso-nalstmktur för framtiden. Inom det personaladministrativa området pågårarbete rörandepersonalplanering, utbildning, företagshälsovård och företagsnämndsverksamhet. Ett nytt personalredovisningssystem hardelvis tagits i bruk. Detta kommer bl. a.att resultera i ett basregister omfattande samtliga personalkategorier. Beträffande utbildningssidan kanframhållas att en total översyn av den administrativa och tekniska utbildningenpågår som skall leda till nya kurser underåren 1975 och 1976 med en klarare inriktning mot separata ämneskurserän tidigare. Inom ramen för företagsnämndsverksamhetenhar i enlighet med de riktlinjersom utformats av delegationen för förvaltningsdemokrati (DEFF) efterKungl. Maj:ts medgivande påbörjat försöksverksamhet med medbestämmanderätt förde anställda. Försöksverksamheten omfattarutbildnings- och företagshälsovårdsområdena där medbestämmanderätten utövasgenom partssammansatta utskott inom företagsnämnderna. 1975:1 Bilaga 8 Kommonlkationsdepartementet 41 Förberedelser för den beslutade omlokaliseringenav centralförvaltningen till pågår under ledning av en för ändamåletbildad organisationskommitté. Kommittén, som består av ledamöterna i centralförvaltningensföretagsnämnd, har tillsatt en särskild projektorganisation för det direktaförberedelsearbetet. I fråga om organisationsutveckling kan framhållas att beslutat om en översynav verkets huvudorganisation. Detta arbete bedrivs i samarbete medstatskontoret. Målsättningen är att verkets regionala funktioner i storutsträckning bör bli styrande även för organisation och omfattning avenheterna på central nivå. Principiellt eftersträvas att den centrala nivånbegränsas till funktioner för verksledning och övergripande styrnings-,planerings- och utvecklingsverksamhet. En utredning om verkets lokaladriftorganisation pågår. Resultatet av denna avses behandlas samordnat med nämnda översynen av verkets huvudorganisation. Det ekonomisktadministrativa information s-och styrsystem som används ellerär under utveckling inom omfattar rutiner för planering ochbudgetering, kostnads- och prestationsredovisning inkl. rapportering,efterkalkylering, lönsamhetsbedömning, produktivitetsmätning ochinternprissättning m. m. Dessutom ingår som integrerad del av ekonomisystemetrutiner för stödfunktioner såsom löneuträkning, löneredovisning,lagerredovisning, maskinstatistik samt kassabokföring. Informations- ochstyrsystemet ger underlag för ett decentraliserat beslutsfattande. I vidareutvecklingenav systemet intar effektivitets- och produktivitetsmätning samt resultatanalys av internprestationer encentral plats. Den successivt ökade centralisering som sker av databehandlingenger härvid bättre analysmöjligheter och ger dessutom tillsammans med en ökaddecentralisering av dataregistreringen rationellare redovisningsrutiner. Som ett led ividareutvecklingen av ekonomisystem har utvärdering av nuvarande system gjorts samten kravanalys genomförts i syfte attfastställa utformningen av framtida ekonomisystem. Kravanalysen omfattar kartläggning av såväl intema som externainformationsbehov. Med utgångspunkt från resultatet av dessa åtgärder skall bl.a. grundprinciper utvecklas för t. ex. budgetering, rapportering,periodicering, värdering och fördelning som skall gälla åren 19751980. Vissadelar av detta utvecklingsarbete beräknas pågå även . Preliminär tidpunkt för vägverketsanslutning till det gemensamma statiigaredovisningssystemet System S är satt till . har en arbetsgrupp tillsatts med uppgift att finna för vägverketlämplig anslutningsform till detta system. 1975:1 Bilaga 8 42 redningsarbetesom bedrivits i samarbete med har lett till att en enklare anslutningsform bestämts för del. Inom pågår fortlöpande ett tekniskt utvecklingsarbete som kan indelas i två huvuddelar, nämligen forskning och utveckling (FoU) och produktionstekniskutveckling. Verkets FoU-arbete sker i huvudsak genom forskningsinstitutoch konsulter medan den produktionstekniskautvecklingen till största delen utförs genom utnyttjande av egna resurser vidsåväl centrala som regionala enheter. För att kunna väljade väghållningsåtgärder som står i samklang med samhällsutvecklingen krävs bl, a, eningående kunskap om vägtrafiksystemetsuppbyggnad och egenskaper, I detta arbete ingår bl. a. att fastställa de egenskaper som beskriver vägtrafikensoch vägomgivningens standard samt att kartlägga olika former av inverkanpå samhället i övrigt. En rad olika projekt pågår som rör nyssnämnda områdeoch som syftar till att bestämma olikaväghållningsåtgärders effekter i fråga om restid, säkerhet m. m. De flesta avdessa projekt är av övergripande och långsiktig natur. Frågor i sambandmed restidsberäkningar har visat sig vara av komplicerad natur. Det haransetts nödvändigt att utveckla en simuleringsmodell för beräkning i dator av de sökta sambanden.Uppdraget har lämnats fill statens väg- och trafikinstitut. En av angelägnaste uppgifterär att klarlägga hur vägarnas utformning och drift påverkar trafiksäkerhetensamt att på gmndval därav utföra trafiksäkerhetsfrämjande väghållningsåtgärder.Som ett led i detta arbete pågår ett projekt som syftar till anvisningar för trafiksäkerhetsarbete på regional nivå. Vidarehar igångsatts ett projekt rörande viltolyckor. Med utgångspunktfrån sambanden mellan olika väghållningsåtgärder och deras effekter samt kostnadema för åtgärderna utarbetasnormer och anvisningar för vägars ochgators trafiktekniska utformning. Bland pågående projekt kan nämnas revideringoch komplettering av norraal-bestämmelser för vägars geometriskautformning. Det långsiktiga arbetet inom detta område avses inriktas på ensamordning av normer och anvisningar för alla typer av vägar och gator.. Inom områdetvägbyggnadsteknik pågår ett flertal projekt. har flera prowägar utförts föratt bl. a. studera möjligheterna att genomisoleringsåtgärder minska olägenheterna av ojämn tjällyftning och av denuppträdande bärighetsnedsättningen under tjällossningsperioden.Förhållandevis goda residtat har uppnåtts genom att i vägkroppen införa lager av bark eller cellplast. Arbetepågår vidare beträffande dimensioneringssystemetför vägars överbyggnad, varvid även utländska system avses studeras. Användningen avdubbade däck har successivt tilltagit. Slitaget av beläggningar har därigenom ökat och blivitav sådan omfattning att den Prop.1975:1 Bilaga 8 43 traditionellt uppbyggda beläggningsstandarden visat sighelt otillräcklig och ställtbeläggningstekniken inför svårlösta problem. har ökad trafikförorsakat omfattande skador inte enbart i beläggningsskiktet utan även iunderliggande bärlager. Dessa problem, jämsides med krav på trafiksäkerhet ochkörkomfort, har ökat behovet av fortsatt forskning inom området bituminösabeläggningar, dvs. Även om slitageproblemet inte helt kanlösas genom innovationer inom beläggningstekniken bör slitaget kunna minskasgenom att man successivt tillgodogör sig resultaten från forskningsprojekt vad gäller såväl produktions- och beläggningstekniksom fortlöpande produktions- och kvalitetskontroll. Inom området förproduktionsteknik följer kontinuerligt utvecklingen på denmaskintekniska sidan för att tillvarata möjliga rationaliseringseffekter. Genom egnametodundersökningar och i samband med dessa utförda kostnadskalkyler söker verket attnedbringa kostnadema för produktionen vid såväl byggnads- somdriftverksamheten. Ansträngningarna inriktasi första hand på de mer kostnadskrävande aktivitetema som bergsprängning,massförflyttning, materialframställning, transporter, dammbindning,oljegms- och beläggningsarbeten, trafiklinjemålning samt arbete med snö och is. I samband med metodutvecklingen ägnasmiljöproblemen stort intresse. För att uppfylla kraven på dammbekämpning vidbergborrning har kompletterattidigare undersökningar av förekommande dammbekämpningsutmstningar och till deolika förvaltningsenheterna lämnat rekommendationer på för närvarandebästa utmstnuigar. anslagsframställning för budgetåret1975/76 m. m. är en av de myndigheter,som deltar i pågående försöksverksamhetmed programbudgetering. verksamhet har under senare åruppdelats på följande programinriktade anslag på driftbudgeten, nämligen Ämbetsverksuppgifter, Drift av statiiga vägar, Byggande av statliga vägar. Bidrag till drift avkommunala vägar och gator. Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator.Bidrag till drift av enskilda vägar m.m.. Bidrag till byggande avenskilda vägar samt Tjänster tillutomstående. /75 fördes dessutom ett nytt anslag upp, benämntSärskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statiiga vägar, som skall kunna användas för ökade väghållningsåtgärdersom motiveras av konjunkturpolitiska eller andra skäl. Utöver de nämnda anslagen finns på kapitalbudgeteninvesteringsanslaget Vägmaskiner m, m, I anslagsframställningen /76 har förutsatt att de nämnda anslagen bibehålls. 1975:1 Bilaga 8 Kommnnikationsdepartementet 44 För fem av anslagen redovisar vägverkettre programnivåer A, B och C. Innehåll, inriktning och kostnad anges för varjeanslag och nivå. Dessutom anges inom resp. anslag ett från /75reellt oförändrat anslag och detta anslag minskat , vilka motsvarar detvå lägsta alternativen enhgt Kungl. Maj:ts anvisningar för myndigheternasanslagsframställningar. Vid beräkning av programnivå A föranslagen Byggande av statliga vägar och Bidrag till byggande av konununalavägar och gator har utgångspunkt varit att målsättningen enligtgällande flerårsplaner och fördelningsplan bör fullföljas. Detta innebärlikväl en sänkt produktionsvolym jämfört med . För anslaget Bidrag tillbyggande av enskilda vägar innebär programnivå A i stort en oförändrad byggnadsvolym.Nivåerna B och C ger för de nämnda byggnadsanslagen utrymme för ytterligarebehövliga åtgärder av bl. a. regionalpolilisk karaktär. Vid beräkning av programnivå A föranslaget Drift av statliga vägar har utgångspunkten varit att hejda nedslitningenav vägnätet, medan nivå B ger möjlighettill viss återhämtning av det enligt ackumulerade behovet avunderhållsarbeten. Nivå C medger därutöver utrymme för att åtgärda detredan existerande behovet av förbättringsarbeten på de sekundära och tertiäravägarna. Nivåerna A, B och C för anslaget Bidrag till drift av enskilda vägarm. m. täcker i olika grad redovisat behov. För anslagen Ämbetsverksuppgifter,Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar. Bidragtill drift av kommunala vägar och gator samt Tjänster till utomståenderedovisas på gmnd av anslagens karaktär endast en nivå för resp. anslag. Då verksamheten för skallbestämmas bör resursfördelningen till deolika anslagen enligt övervägas med hänsyn till önskadinriktning av verkets totala verksamhet inom varierande anslagsramar förverket som helhet. På grundval av de överväganden och be dömningar, somåligger , framlägger verket tre verksamhetsal-temativ som såledesutgör olika kombinationer av de redovisade programnivåerna. I samtligaalternativ prioriteras driftanslagen. Vid bedömningen avvägverkets totalanslag bör även verkets personalsituation beaktas. Kostnadsstegringarna satta i relationtill beviljade anslag har krävt neddragning av personal och maskinellaresurser i snabb takt. Personalantalet har sålunda minskat frånomkring 13 700 till omkring 11 550 eller med ca 2 150 fast anställda. Dennaförhållandevis stora personalminskning har kunnat ske utan friställning bl. a.genom stor pensionsavgång samt att särskilda åtgärder vidtagits föromplacering vid alla uppkommande vakanser. Vad gäller verkets maskinpark hardenna successivt minskats med bl. a, omkring 400 lastbilar och300 väghyvlar och har i stort nåttden storlek som enligt svarar mot driftverksamhetens krav på serviceoch beredskap. Sammanfattningsvisvill understryka vikten av en resurstilldelning som gör det möjligt att fortlöpande utföra dedriftåtgärder som är nödvändiga för att vidmakthålla vägnätet i ett frånframkomlighets- och trafiksäkerhetssynpunkt tillfredsställande skick och attplanmässigt minska det ackumulerade behovet av underhålls- och förbättringsarbeten.Vägverkets starka understrykande av driftverksamhetens krav vid en snäv medelstilldelning, innebär emellertid mte attvägverket bortser från de stora samhällsekonomiska vinster som erhålls genom enlångsiktigt planerad byggnadsverksamhet. De existerande behov som finns inom vägsektorn framgår av gjordabehovsinventeringar. Detta dokumenterade behov kan, trots ökad rationalitetvid vägbyggandet, även verksamt bidra till att i viss utsträcknmgbalansera de tendenser till minskadsysselsättningsgrad som finns inom samhällets industriella sektor. De av vägverketbegärda anslagsökningarna enligt de tre verksamhetsalternativen framgår av följandesammanställning, som även anger pris- och löneomräkningens storlek samt iförekommande fall program-nivå. Föreslagen ändring till bud- '8,7 -1,2 -1,2 B 2, Drift av statliga B 3, Byggande av B 4, Särskilda Bidrag till drift av '16,8 -4,2 -4,2 -4,2 -4,2 Avser perioden 1974-07-011975-12-31. 1975:1 BUaga 8 46 föreslårsåledes för /76 enligt sitt lägsta verksamhetsalternativ (I) en total ökningmed 716,4 milj. kr., vilket skulle innebära en anslagstilldelning pådriftbudgeten av 3 479,9 milj. kr. Enligt alt. II ochIII begär verket ytterligare 205 milj. kr. resp. 333 mUj. Pris- ochloneomräkningen har beräknats till 416,3 milj. kr. eller på de pris- och löneomräknade anslagen, varav 22,9 milj, kr.avser ökningen av lönekostnadspålägget. Det är att notera att av den totala ökningen hänför sig 200 milj. kr. till detsärskilda, konjunkturpoli tiskt betingade anslaget. I syfte att skapa förutsättningar förökad rationalitet i planering och budgetering hemställer i likhet medtidigare år, att de anslag som f, n. avserverksamhet under samma kalenderår som anslagen beviljas av bidragsdelarna av anslagen Bidrag till kommunala vägar och gator och Bidragtill enskilda vägar m, m, anvisas för sammaperiod som övriga anslag, nämligen kalenderåret efter det anslagen beviljas avriksdagen. Detta medför en nominell uppräkning för att täcka anslagsbehovetunder som för den kommunala bidragsdelen beräknatstill 255 milj. kr. och för den enskilda bidragsdelen till 124 milj. kr. utöver vad som framgår av den redovisade sammanställningen. På kapitalbudgetendisponeras som nämnts investeringsanslaget Vägmaskiner m. m, som avser investeringari förrådsfond. Vägverketföreslår en medelsförbrukning av 91 milj. kr. under /76, vilket innebär en ökning med 34,8 milj.kr. jämfört med /75. framhåller det nära sambandetmellan investeringarna i fonden och servicearbetena inom den statligavägdriften.