prop · FY03104 · 1975-12-31 00:00:00 — Även nystartade rörelserkan ju vara utpräglat säsong-betonade och därför ha behov av att få tillämpaannat räkenskapsår än kalenderåret. TUlstånd enligt tredje stycket andrameningen bör alltså kunna beviljas även sådana rörelser som påbörjats efterlagens ikraftträdande. Om, i enUghet med förslagets konstruktion, bruteträkenskapsår ej skall få börja pä andra dagar än , och den1 september, synes härigenom skälig avvägning ha uppnåtts mellan desamhälleliga kontrollorganens krav på ordning och reda i bokföringsväsendet och det ekonomiska livets intresse avflexibilitet i fråga om räkenskapsårets förläggning. Bestämmelsen i första stycket tredje meningen synes hörahemma bland övergångsbestämmelserna. Om vad nu sagts iakttas, bör vissa redaktionellajämkningar ske i avfattningen i övrigt. Lagrådet föreslår att paragrafen ges följande lydelse: "Kalenderåret är räkenskapsår. Om särskilda skälföreligger, kan dock lämna tillstånd till att annan period , med början , eller , fårutgöra räkenskapsår. Sådant räkenskapsår benämnes brutet räkenskapsår. När bokföringsskyldighet inträder eller räkenskapsåret läggesom, får räkenskapsåret avse än eller utsträckas attomfatta högst aderton månader, Avkortning av räkenskapsåret får också göras ombokföringsskyldigheten upphör. Tillämpas brutet räkenskapsår, får omläggning avräkenskapsåret ske till kalenderår utan särskilt tillstånd. Den som ärbokföringsskyldig i fråga om flera rörelser skall använda samma räkenskapsårför dessa, om ej synnerliga skäl föranleder annat. Tillämpas bruteträkenskapsår i en av rörelserna, får samma räkenskapsår användas i de andrautan att tillstånd härtill behöver inhämtas enligt förstastycket andra meningen. Vad nu sagts äger motsvarande tiUämpning inomkoncern," I övrigt hänvisas till vad som anförs vidövergångsbestämmelserna. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna Lagrådet: I fråga om ikraftträdandet hänvisas till vad somanförts vid aktiebolagslagens promulgationslag. Bokföringslagen bör alltsåliksom aktiebolagslagen träda i kraft först . Iakttages vad lagrådet förordat under 10 och 11 §§, börhänvisningen i förevarande punkt till 10 § tredje stycket och 11 § fjärdestycket utgå. Vidare bör hänvisningen till 12 §, om denna paragraf omformuleraspå sätt lagrådet föreslagit, gälla första stycket. Stort utrymme för tillämpningav en sådan hänvisning synes visserligen ej finnas, men den torde likväl böramedtagas för säkerhets skull. Punkt 5, Här må hänvisas till vad som anförts vid 12 §. Enligl12 § första stycket tredje meningen i remissförslaget får brutet räkenskapsårutan särskUt tillstånd användas i alla rörelser, som påbörjats före lagensikraftträdande. Denna beslämmelse skulle kunna tolkas så att också rörelser somföre lagens ikraftträdande haft kalenderåret som räkenskapsår kan övergå tillbrutet räkenskapsår utan tillstånd av länssty- relsenoch att sådan omläggning, utan tillstånd, fortfarande kan ske efterikraftträdandet. En sådan innebörd torde ej vara avsedd. Lagrådet föreslår, altpunkten ges följande lydelse: "Om annat räkenskapsår än kalenderåret liilämpasi rörelse som påbörjats före lagens ikraftträdande, får brutet räkenskapsår,med den innebörd detta uttryck har enligt den nya lagen, användas i rörelsenulan sådanl tillstånd av som avses i 12 §, Det räkenskapsår sombörjar löpa närmast efter lagens ikraftträdande skall i förekommande fallavkortas eller förlängas så alt därefter följande räkenskapsår kommer atl överensstämmamed reglerna för brutet räkenskapsår i den nya lagen." Förslagenlämnas ulan erinran. Närvarande:Statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , . Propositionmed förslag tiU ny bokföringslag, ni. Föredragandenanmäler lagrådets yttrande över förslag till 1. bokföringslag, 2. lag om ändring i lagen (1905: 38 s. 1) om köp ochbyte av lös egendom, 3. lag om ändring i lagen (1914: 45) om kommission,handelsagentur och handelsresande, 4. lag om ändring i handelsregisterlagen (1974: 157), 5. lag om ändring i lagen (1966: 454) omförelagsinteckning, 6. lag om ändring i lagen (1895: 64 s. 1) omhandelsbolag och enkla bolag. Föredragandenredogör för lagrådets yttrande. Lagrådetsledamöter uppehåller sig i tre olika yttranden utförligt vid frågan om hurkretsen av bokföringsskyldiga skall bestämmas enligt den nu föreslagna lagen. JustitierådetConradi vill med en i förhåUande tUl nu gällande lag begränsad uppräkningsmetodutesluta vissa mindre företagare från all bokföringsskyldighet. JustitierådetFredlund anser alt alla näringsidkare skall vara bokföringsskyldiga, men serhelst att vissa enskilda näringsidkare som han för sin del avgränsar tillalt avse i princip företagare med högst tre anslällda skall fullgöra sinbokföringsskyldighet enligt enklare regler än vad den föreslagna lagenföreskriver. Han menar därför att sådana företagare skall uteslutas ur denföreslagna lagen och t, v,, som ell provisorium, vara bokföringsskyldiga istort sell i enlighet med lag. Regeringsråden och anserockså att en bättre lösning varil att bryta ut de minsta företagarna från denföreslagna lagens lillämpning och göra dem bokföringsskyldiga en- 1Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde , De har emellertid funnit atl de bör godta departemenlsförslaget.De framhåller därvid alt information om bokföringsskyldighetens innehåll ochanvisningar för hur denna skyldighet skall kunna fullgöras måsle utfärdas.Också understryker vikten av att formulär och anvisningar finns att tUlgå,om det skulle anses, att undantag från den föreslagna lagen ej bör göras försmåföretagare. För att erforderligt kompletteringsarbete skall kunna företasmenar och alt tidpunkten för lagens ikraftträdande bör senareläggas.Lagrådet i dess helhet föreslår alt lagen skall träda i kraft den 1 januari1977, Då det gäller alt avgöravilken krets som bokföringsskyldigheten enligt en ny lag bör omfatta vill jag tiUen början erinra om att två utredningar har behandlathithörande frågor och alt den senare utredningen därvid kunnat tillgodogöra sigremissbehandUngen av den förra utredningens arbele. Dessa utredningar har efternoggranna överväganden funnil att man inle kan utesluta någon rörelseidkareeller näringsidkare från bokföringsskyldighet, Inle minst skattemässiga övervägandentalar för att alla som driver någon form av rörelse också skall varabokföringsskyldiga. Med hänsyn till den omfattande utredningsverksamhet somsålunda bedrivits finner jag det föga sannolikt alt man vid fortsatt utredandeskulle komma till annat resultat. För egen del menar jag också att det intefinns godtagbara skäl för alt man skall kunna undanta vissa rörelseidkare frånbokföringsskyldighet. Den nu gällande enumerationsprincipen för all fastslåkretsen av bokföringsskyldiga är som jag nämnt i remissprotokoUet behäftadmed uppenbara brister. Genom en sådan uppräkning får man inle någon rationeU avgränsningav bokföringsskyldigheten utan resultatet blir tvärtom i hög grad godtyckligt.Man kan inle heUer generellt säga alt viss typ av rörelse skall uteslutas frånbokföringsskyldighet enbart därför alt den drivs av en ensam person. Del kanförhålla sig så att rörelsens omsättning är mycket stor och detta motiverar iså fall atl rörelsen är bokförings-pliktig, Justitierådet hargjort ett försök att från tillämpningen av lagen utesluta vissa grupper avsmåföretagare, min mening är den föreslagna uppräkningen olycklig, Conradinämner exempelvis reparalionsverksamhet och byggnadsverksamhet som sådananäringsgrenar där bokföringsplikt inte skall föreligga, om någon anställd intefinns i rörelsen. Men inom angivna slag av verksamhet förekommer i slor ulslräckningatt hantverkare under förebärande att de är självständiga företagare åtar sigentreprenaduppdrag på villkor som i realiteten innebär alt de är anslällda hosuppdragsgivaren, I den mån sådana hantverkare undantas från bokföringspUktminskas samhällets möjligheter att få insyn i och ingripa mot sådanaentreprenadavtalskonstruktioner som endast syftar till alt befriauppdragsgivaren från skyldigheten atl erlägga skat- teroch sociala avgifter för anslällda och i övrigt iaktta gällande bestämmelser ianställningsförhållanden. Och i den mån det är fråga om faktiskaentreprenadförhållanden är det angeläget att entreprenörernas redovisning fården ordning och reda som en bokföring ger. Medanledning av yttrande viU jag vidare nämna att det inte är heltadekvat att åberopa de remissyttranden han återger. Jag vill erinra om attdepartementsförslaget i förhållande till utredningsförslaget inrymmer en mängdförenklingar. I fråga om den löpande bokföringen har sålunda de för mångasmåföretagare besvärande bestämda tidsgränserna slopats. Förslaget har i frågaom den löpande bokföringen vidare getts en mer allmän utformning, som möjliggörtillämpning av olika bokföringssystem anpassade efler även en mycket litenrörelses behov. Då det gäller årsbokslutet har i departementsförslaget uttryckligensagts ifrån att exempelvis bestämmelserna om uppställning av resultaträkningoch balansräkning ävensom till dessa räkningar fogade noter skaU tillämpas medhänsyn tagen till den enskilda rörelsens omfattning och behov. Jag vUl å andrasidan inte underlåta atl nämna att utredningsförslaget innehöll en för mindreföretagare förenklad reglering i fråga om bokföring av fordringar och skuldergrundad på den s. k. kontantprincipen. Denna princip har emellertid irite godlaghsi deparlementsförslaget. Alla bokföringsskyldiga skall alltså tillämpa bokföringsmässigagrunder i sin bokföring. Detla förhållande har emellertid inte kritiserats avlagrådet, bortsett från att framhålUt att bestämmelsen om bokföring avfakturor säkerligen är svårbegriplig för småförelagarna. Ifråga om yttrande vUl jag vidare framhålla alt han synes utgå från attskattelagstiftningens bestämmelser skulle vara lättare att tillämpa för enmindre företagare än vad den föreslagna bokföringslagens bestämmelser skullevara. Jag vill emeUertid påpeka alt de mindre företagarna knappast hämtar sininformation om skaltebestäm-melsernas innehåll direkt från t. ex. kommunalskaltelagen.Som framgår av bl. a. yttrande torde företagare ofla i stället utgåfrån de blanketter som genom försorg har upprättats för lill-lämpningenav skattelagstiftningen. Andra branschanpassade småskrifter i ämnet utges genomprivat försorg. Det är i och för sig ofruktbart att diskutera huruvidaskattelagstiftningen eller bokföringslagen är mest lättläst för småföretagare.Jag anser mig emellertid ha anledning att räkna med alt branschanpassadeanvisningar och hjälpmedel för bokföringen liknande dem som finns på t,ex. skatteområdet kommer alt finnas tillgängliga för småföretagarna vid tidenför bokföringslagens ikraftträdande. Enligt min mening innebär den föreslagnabokföringslagen atl den bokföringsskyldige på elt enkelt sätt kan fullgöra sinredovisningsskyldighet. Detta kan i sin lur underlätta för honom att fullgörasin deklarationsskyldighet. Med hänsyn lill det anförda kan jag sålunda intetillstyrka justitierådet hemställan om att vissa grupper avnäringsidkare skall uteslutas från bokföringsskyldigheten, JustitierådetFredlund invänder främst mot alt lagen fått en sådan utformning att den intekan förstås av den enkle rörelseidkaren. Han pekar på att lagen innehållervissa svårlUlgängliga uttryck såsom finansiella intäkter och kostnader,bokslutsdispositioner osv. Jag vUl i detta sammanhang understryka att strävanvid utformningen av lagstiftningen har varit att skapa en enhetlig lag för allredovisningsskyldighet. För att en lag skall kunna tillämpas måste den användade fackmässiga uttryck som slagits fast dels genom den förelagsekonomiskalitteraturen, dels inom den praxis som har utbildats på bokförings- och redovisningsområdet.Det vore enligt min mening uppenbart felaktigt alt inle i lagen försöka angeden terminologi som fortsättningsvis bör användas i dessa sammanhang. Samtidigthar det emeUertid stått helt klart för mig att, som jag sagt tidigare, den enskUdebokföringsskyldige endast i begränsad omfattnmg kommer all vända sig tillsjälva lagtexten för att finna ledning för sin bokföringsskyldighet. På dettaområde liksom också på beskattningsområdet krävs uppenbarligen att anvisningaroch handlingar för olika branschers behov utfärdas av exempelvisbranschorganisationer, lag är synnerligen ofullständig, då del gälleratt beskriva vad som enligt god bokföringspraxis bör ingå ibokföringsskyldigheten. Jag kan så mycket mindre ansluta mig till Fredlundsförslag även om del endast avser ett provisorium som företagare medutomstående anslällda skulle få tillämpa så bristfälliga bokföringsregler.Utvecklingen inte minst i fråga om anställningsskydd gör det nödvändigt atlföretagare med anställda har en god och ordnad överblick över sin ekonomi. Jaghar i remissprotokollet framhållit atl del under departementsbehandlingen av ulredningensförslag framstått som väsentligt att lämpa förslaget efter småföretagarnasbehov. Det har synts naturligt att man under departemenlsbehandlingen av ettlagförslag som får så viltgående konsekvenser för många i vårt samhällefortlöpande håUer nära kontakt med organisationer som har att svara för demindre företagarnas och de enskilda rörelseidkarnas intressen. Det remitteradeförslaget har också utarbetats i en sådan nära kontakt med sådanaorganisationer och därvid inle moll några erinringar. Mot den bakgrunden harjag svårt att tro, att någon annan modell för bokföringsskyldighetens fullgörandei de mindre rörelserna skulle vara bättre. Låtmig alltså än en gång undestryka: då det gäller den löpande bokföringen kaninte med något fog hävdas att grandprinciperna för denna skulle vara olika ifråga om ell större eller ett mindre företag. Vad som i den löpande bokföringenkan variera är bokföringssystemen, Lagen ger erforderligt utrymme för alt manskall kunna anpassa ett bokföringssystem direkt efler rörelsens omfattning. naför årsbokslut innehåller lagen beslämmelser som, det medger jag gäma, för den enskUdeminste företagaren kan te sig svårbegripliga. Men, som jag många gångertidigare anfört, för den enskUde gäller det att tillämpa bara de bestämmelsersom är relevanta för rörelsen ifråga. Föratl det föreslagna systemet skall fungera väl krävs det naluriigtvis, atterforderlig information om bokföringsskyldigheten når ut tUl de enskildasmåföretagarna. Jag vUl därför ansluta mig till lagrådets uppfattning om attlagarnas ikraftträdande bör skjutas till , Därigenom torde defarhågor som lagrådet framfört i fråga om bokföringsskyldighet för de mindre rörelsemai myckel stor grad kunna undanröjas. Genom att ikraftträdandet senareläggsblir det möjligt för branschorganisationer och även för det kommandeexpertorganet på bokföringsområdet att meddela sådana anvisningar ochföreskrifter atl bokföringslagens bestämmelser utan svårigheter kan tillämpasockså av de småföretagare, som lagrådels ledamöter i princip velat undanta frånlagens tillämpning. anfört vid 4 § viU jag instämma i. Jaggodtar vad lagrådet anfört vid 8 § och förordar efter samråd med chefen förfinansdepartementet atl en bestämmelse som medger försäkringsinspeklionen rättatt utfärda föreskrifter i fråga om bokföring och redovisning tas in i lagenom försäkringsrörelse. Deändringar i lagtexten som lagrådet föreslagit beträffande 10 och 11 §§ samt i anslutnuigdärtill i fråga om punkten 1 i övergångsbestämmelsema anser jag på de avlagrådet anförda skälen böra godtas, Ifräga om räkenskapsårels förläggning har lagrådet vid 12 § anfört att ocksårörelse som börjar efter lagens ikraftträdande bör få använda bruteträkenskapsår efter tUlstånd av länsstyrelse. Starka skattemässiga skäl talarför att endast kalenderår skall utgöra räkenskapsår. Jag är därför inle bereddalt tiUmötesgå lagrådels önskan om ändring på denna punkt. Jag delar lagrådetsuppfattning att bestämmelsen, som reglerar äldre rörelsers rätt lill bruteträkenskapsår, i och för sig har karaktär av övergångsbestämmelse. Med hänsyntill bestämmelsens stora tillämpningsområde bör den emellertid enligt minmening tas in il2§. Lagrådethar ifrågasatt att 12 § första stycket tredje meningen skuUe kunna tolkas såatt rörelse, som före ikraftträdandet haft kalenderåret som räkenskapsår,skulle kunna övergå tUl bratet räkenskapsår utan lillslånd av länsstyrelsen.Detta är emellertid enligt min mening inte riktigt. 12 § första stycketbehandlar frågan om vUka tidsperioder som kan utgöra räkenskapsår och intespörsmålet om när omläggning av räkenskapsår kan ske. Denna senare frågaregleras i 12 § tredje stycket. Även punkten 5 av övergångsbestämmelserna harintresse i det sammanhanget. Enligt min mening kan det inte råda någon tvekanom att den som före ikraftttädandet har kalenderåret som räkenskapsår inte fårövergå till bratet räkenskapsår utan tillstånd av (frånsett detspeciella fall som avses i 12 § fjärde stycket). Jag finner alltså ej skälatt förorda någon ändring i 12 § eller punkten 5 övergångsbestämmelserna i dehänseenden som jag nu berört. Utöver vad tidigare angettsbör vissa redaktionella ändringar göras i lagtexten. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen delsde av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar, delsinom upprättat förslag till lagom ändring i lagen (1948: 433) om försäkringsrörelse. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Propositionen ................................................... .... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... .... 1 1, bokföringslag .............................................. .... 3 2, lag om ändring i lagen (1905: 38 s. 1) om köp ochbyte av lös egendom 11 3, lag om ändring i lagen (1914: 45) om kommission,handelsagentur och handelsresande 12 4, lag om ändrmg i handelsregisterlagen (1974: 157). 5, lag om ändring i lagen (1966: 454) omföretagsinteckning .. 13 6, lag om ändring i lagen (1895: 64 s, 1) omhandelsbolag och enkla bolag 13 7, lagom ändring i lagen (1948: 433) om försäkringsrörelse ,. 14 Utdrag av regeringsprolokollet .... 15 1 Inledning.......................................................... .. 15 2 Nuvarande förhållanden...................................... 17 2.1 GäUande lag m, m......................................... 17 2.2 Vissa statistiska uppgifter ............................ .. 22 3 Ulredningensförslag ........................................ .. 23 3.1.1 Syftet med lagregleringen........................ .. 23 3.1.2 Förhållandet mellan skattelagstiftning ochbokföringslag 24 3.2.1 Kretsen av bokförmgsskyldiga m. m............ .. 25 3.2.2 Bokföringsskyldighetens innebörd............... .. 30 3.2.3 Räkenskapsårets omfattning..................... .. 32 3.2.4 Samordnmg med annan lagstiftning............ .. 33 3.3 Denlöpande bokföringen 34 3.3.1 Verifikationer ........................................ .. 36 3.3.2 Införing i böcker..................................... 38 3.3.3 Grandbokföring ..................................... .. 39 3.3.4 Huvudbokföring och hjälpbokföring............. 41 3.3.5 Bokföring av fordringar och skulder............. 43 3.4.1 , definUioner .............................. 45 3.4.2 Resultaträkningen ................................ .. 47 3.4.3 Balansräknuigen m, m.............................. .. 50 3.4.4 Notanteckningar..................................... 53 3.4.5 Värderingsregler.................................. ,, 56 3.5 Tilläggsbestämmelser om automatisk databehandling 62 3.6 Arkivering, straffansvar m, m........................... 64 4 Remissyttrandena ............................................ .. 68 4.1 Allmänna synpunkter .................................. 68 4.2 Inledande beslämmelser .............................. .. 72 4.2.1 Kretsen av bokföringsskyldiga m, m............ 72 4.2.2 Bokföringsskyldighetens innebörd............... .. 82 4.2.3 Räkenskapsårels omfattning m, m.............. .. 83 4.2.4 Samordnmg med annan lagstiftnmg............ .. 86 4.3 Denlöpande bokföringen 88 4.3.1 Verifikationer ........................................ .. 90 4.3.2 Införing i böcker..................................... .. 94 4.3.3 bokföring .................................... 94 4.3.4 Huvudbokföring och hjälpbokföring.............. .. 97 4.3.5 Bokföring av fordringar och skulder ............ .. 99 4.4.1 , definitioner................................. 102 4.4.2 Resultaträkningen................................... 104 4.4.3 Balansräkningen m. m.............................. 108 4.4.4 Nolanleckningar...................................... 114 4.4.5 Värderingsregler..................................... 116 4.5 Tilläggsbestämmelser om automatisk databehandling 119 4.6 Arkivering, straffansvar ............................... 123 5 Föredraganden ............................................... . 130 5.1.1 Syftet med lagregleringen........................ . 130 5.1.2 Förhållandet mellan skattelagstiftning ochbokföringslag 133 5.2.1 Kretsen av bokföringsskyldiga m, m............ . 135 5.2.2 Bokföringsskyldighetens innebörd .............. . 147 5.2.3 Räkenskapsårets omfattning..................... . 149 5.2.4 Samordning med annan lagstiftning............ . 153 5.3 Denlöpande bokföringen 155 5.3.1 Verifikationer ........................................ 157 5.3.2 Införing i böcker..................................... 160 5.3.3 Grundbokföring....................................... 162 5.3.4 Huvudbokföring och hjälpbokföring .......... 165 5.3.5 Bokföring av fordringar och skulder ........... 168 5.4 Årsbokslutet , 170 5.4.1 , definitioner .,,,....................... ,, 171 5.4.2 Resultaträkningen................................... 173 5.4.3 Balansräkningen m. m.............................. 177 5.4.4 Nolanleckningar...................................... 180 5.4.5 Värderingsregler..................................... 181 5.5 Bestämmelser om automatisk databehandling ..... 187 5.6 Arkivering, straffansvar ................................ 193 5.8 Bokföringsskyldighetens fullgörande i mindrerörelser ,.,, 201 6 Upprättade lagförslag......................................... 202 7 Specialmotivering ............................................ 203 7.1 Förslaget lUl bokföringslag.............................. 203 7.2 övriga lagförslag ......................................... 244 8 Hemställan........................................................ 245 9 Beslut.............................................................. 245 Bilaga1 Utredningsförslaget................................... 246 Bilaga2 De remitterade förslagen ......................... 254 Utdragav lagrådets protokoll ......... 266 Uldragav regeringsprolokollet ........ 277