prop · FZ03166 · 1975-12-31 00:00:00 — 'Det förmodas att ett statligt deltagande i stiftelsers förvaltning också kräveren närmare reglering av hur förvaltningen skaU vara ordnad och vilkaförvaltningsorgan som skall finnas. I fråga om stadgarnas,innehåll börövervägas om nuvarande regler är tillfredsställande. Idirektiven sägs vidare att det särskilt i fråga om stiftelser med merabetydande tillgångar framstår som angeläget att utforma regler om bokföringspliktoch revision. Blandövriga frågor som tas upp I direktiven kan nämnas frågan om det kanske främstbeträffande större, självständiga stiftelser finns behov av regler angåendelikvidation eller fusion av stiftelse. 5.51974 års bolagskommitté (Ju 1974: 21) Medstöd av bemyndigande har statsrådet tillkallatsakkunniga för att utreda frågor om handelsbolag m. m. De sakkunniga harantagit namnet bolagskommitté. I kommitténs uppdrag ingår bl. a. attundersöka om det finns anledning att beträffande de större handelsbolagenföreskriva att styrelse och verkställande direktör skall utses. De sakkunnigabör försöka utforma sina förslag så att de underlättar införandet avstyrelserepresentation och annan löntagarmakt i främst de störrehandelsbolagen. 6 Departementspromemorian Styrelserepresenlation för samhället 6.1Erfarenheter av försöksverksamheten med offentlig styrelserepresentation Underförsöksperioden har med stöd av lagen om offentUg styrelserepresentationutsetts sammanlagt 52 personer som offentliga styrelseledamöter ellersuppleanter i 22 förvaltrungsbolag och åtta stiftelser. De flesta av dem ärriksdagsmän, statstjänstemän, fackUga funktionärer eller kommunalaförtroendemän. Ipromemorian redovisas resultatet av en intervjuundersökning som genomförts isyfte att vinna närmare kännedom om försöksverksamhe- Prop.1975/76:166 51 ten.I undersökningen, som utförts av personal från industridepartementet, harmgått intervjuer med sju styrelseordförande och 20 offentliga styrelseledamötereller suppleanter. Av undersökningen framgår bl. a. följande. Flertaletav de intervjuade ledamöterna och suppleanterna upplevde uppdraget sommeningsfullt. De ansåg sig emeUertid ha suttit aUtför i resp. styrelseför att kunna aktivt medverka i styrelsearbetet. Bland de intervjuadestyrelseordförandena var meningama delade om värdet av den offentligastyrdserepresentationen. Delvis synes detta ha berott på att en del av deoffentliga representanterna ännu inte hunnit växa in i sina roller. Detillfrågade styrelseordförandena har dock inte framfört någon kritik motreformen som sådan. Deras intresse har främst varit Inriktat mot frågan vUkenkompetens eller sakkunskap som kan tUlföras styrelsen genom den offentligastyrelserepresentationen. flesta bolagen och stiftelserna har man visat stor öppenhet mot deoffentliga styrelseledamöterna och en positiv vilja att underlätta derasarbete. Ipromemorian konstateras att erfarenheterna av den offentliga styrelserepresentationen i stort sett har varit positiva. Av den genomfördain-tervjuimdersökningen framgår att flertalet av de tiUfrågade ledamötema ochsuppleantema har upplevt sitt uppdrag som menmgsfuUt och att de i huvudsak harfått ett positivt bemötande från företagens sida. Tanken på offentligstyrdserepresentation som en lämplig form för samarbete och informationsutbytemellan samhället och företagen synes ha blivit godtagen. Enligtpromemorian synes de positiva erfarenheterna från försöks verksamhetenbestyrka att den form för samarbete och informationsut byte som lagen omoffentlig styrdserepresentation anvisar är ändamålsenlig. Det finns därförskäl att gå vidare på den inslagna vägen. Enligt promemorian bör den offentligastyrelserepresentationen således få en utökad omfattning. Promemorieförslagetinnebär emdlertid också att den offentiiga styrelserepresentationen, bl. a.genom att även kommunerna inordnas i systemet, får ett väsentligt annorlundainnehåll . På grund härav föreslås en ny verksamhet av försökskaraktäri . I huvudsak innebär förslaget att den statiiga representationen iförsta hand skall inriktas på företag vilkas verksamhet är av betydelse förflera kommuner eller för landets totala utveckling, dvs. är av riksintresse.Detta innebär bl. a. att även de renodlade produktionsbolagen i fortsättningenskall omfattas av systemet. Enligt förslaget skall under den nyaförsöksperioden staten få rätt att utse offentliga styrelseledamöter enligtangivna riktiinjer i högst 60 aktiebolag eller ekonomiska föreningar och 1975/76:166 52 I fråga om den kommunala styrelserepresentationen innebärförslaget att kommunerna ges rätt till sådan representation i företag som ärortsdominerande eller som eljest är av stor betydelse för kommunen. Ifråga om kommunernas roll i systemet med offentlig styrdserepresentationanförs i promemorian följande. Lagen om styrelserepresentation syftar till atttillgodose samhäUets behov av samarbete och informationsutbyte med företagenpå framför allt central nivå. I enlighet härmed har det ankommit påregeringen att utse offentliga styrelseledamöter. Emellertid finns det ocksåpå lokal nivå ett betydande behov av nya och mera direkta former för ettsamarbete och informationsutbyte mellan samhället och företagen. Kommunernasökade ansvar för utveckling och samhällsservice på lokal nivå har fört med sigatt sysselsättnings- och näringslivsfrågoma fått en alltmer framträdande platsi kommunalpolitiken. Enangelägen uppgift för kommunen är att verka för att dess invånare bereds godautkomstmöjligheter. I många kommuner domineras näringsverksamheten av etteller ett par större företag. Utvecklingen av sysselsättningen,bostadsbyggandet och andra samhällsinvesteringar påverkas här i avgörande gradav förändringar i dessa företags verksamhet och framtidsplaner. Mot dennabakgrund har krav ställts på att kommunerna skall få representanter iföretagens styrelser. Ipromemorian erinras om departementschefens överväganden i frågan I samband med1972 års lagstiftningsärende angående offentlig styrelserepresentation (jfravsnittet 5.3) och att den då förutsatta frivilliga försöksverksamheten endasti mycket begränsad utsträckning kommit tiU stånd. I promemorian nämns också attutredningen om den kommunala demokratin i sitt huvudbetänkande Kommunaldemokrati rekommenderat att en försöksverksamhet inleds med kommunalstyrelserepresentation i företag som är dominerande i kommunerna (jfravsnittet 5.3). Enligtpromemorian föreligger det nu skäl att lagstiftningsvägen ge också kommunernarätt till styrdserepresentation. Ifråga om inriktningen av den statliga representationen föreslås som nämnts attdenna fortsättningsvis bör i första hand syfta till att skapa ett forum förbättre samarbete mellan staten och företag av riksintresse. avdetta slag sker visserligen redan nu ett betydande informationsutbyte somgenom enkäter, varselsystem och inte minst genom direkta kontakter i särskildafrågor. Dessa former för informationsutbyte har dock enligt promemorianallvarliga brister framför allt på det sättet att samhällets organ ofta fårinformation på ett så sent stadium att informationen inte kan beaktas isamhällets planering. 1promemorian tas upp tUl närmare diskussion frågan vUka företag som skall ansesvara av riksintresse. Det finns, anförs det, otvivelaktigt 1975/76:166 53 godaskäl för uppfattningen att kretsen av företag som kan sägas vara avriksintresse är tämligen stor. Regeringens rätt att utse ledamöter föreslåsdock bli tUlämpad främst i fråga om företag som har ett alldeles specielltsamhällsintresse, vUket inte lämpligen kan eller bör tiUgodoses på lokal nivå.Det är framför allt tre synpunkter som härvid träder i förgrunden. Den förstagäller sysselsättningsaspekten. De företag eller grupper av företag som har detstörsta antalet anställda är sålunda av stor betydelse inte bara försysselsättningen totalt sett i landet utan även för näringslivets utveckling istort. En annan grupp av företag som kan sägas vara av riksintresse är deföretag som har anläggningar inom flera kommuner i landet. Riksintressetförklaras i detta fall av de vittgående konselcvenser som dessa företags besluti struktur- och lokaliseringsfrågor har. Ett starkt intresse från här berördautgångspunkter tilldrar sig också de multinationella företagen. Detta berorframför allt på de möjligheter som dessa företag har att fördela sinproduktion mellan och utlandet och att genomföra internafinanstransaktioner. Det förhållandet att de multinationella företagen harverksamhet i flera länder innebär att samhällets möjlighet att få insyn är merbegränsad i fråga om dessa företag än beträffande andra företag. Enligtpromemorian bör dock offentlig styrelserepresentation som har störst värdenär representationen kan äga mm i den multinationella koncemens moderbolag främst komma i fråga I de svenska multinationella företagen. Mot bakgrund avatt problemen i samband med utlandsägda företag f. n. övervägs av utredningen(Ju 1973: 17) om utländska övertaganden av svenska företag finns enligtpromemorian inte anledning att nu föreslå särskilda åtgärder på detta område. Deföretag som f. n. omfattas av lagen om offentiig styrelserepresentation harenligt promemorian sin plats också i ett utbyggt system för samarbete ochinformationsutbyte på central nivå. En viss justering bör dock göras vad gälleravgränsningen av förvaltningsbolagen. Till denna grupp bör sålunda hänförasockså vissa större aktiebolag som driver rörelse genom dotterbolag. Förberörda stiftelsers del torde nya överväganden kunna aktualiseras närstiftelseutredningen i sinom tid lägger fram förslag till ny lagstiftning omstiftelser. 6.3Offentlig styrelseledamots uppgifter och ansvar Ävenom den offentliga styrelserepresentationen nu får en annan riktning ochomfattning än tidigare finns enligt promemorian inte anledning att racka pågrundsatsen att offentlig styrelseledamot i princip skall ha samma ställning,samma uppgifter och samma ansvar som övriga styrelseledamöter. Den överordnadeuppgiften för offentlig styrelseledamot liksom för övriga styrelseledamöter börsåledes enligt promemorian vara att främja företagets fortbestånd ochutveckling. Inom denna ram bör 1975/76:166 54 detliksom f. n. åligga offentlig styrelseledamot att särskUt verka för attsamhällets intressen beaktas i företagets verksamhet. Detta innebär att denoffentiige styrelseledamoten mot bakgrand av sin egen erfarenhet och sinställning som representant för stat eller kommun skall särskilt beakta och belysadet allmänna intresset i frågor som behandlas i styrelsen. Överlag bör, anförs det i promemorian, offentlig styrelseledamot särskiltuppmärksamma de möjligheter som kan finnas att vidga och fördjupa samarbetetoch informationsutbytet mellan samhäUet och företagen på central resp. lokalnivå. En angelägen uppgift är att söka finna effektiva former för dettasamarbete och informationsutbyte. Ipromemorian påpekas att styrelsen normalt beslutar endast i frågor som faUerutanför den löpande förvaltningen. Styrelsen skall alltid sammankallas, omstyrelseledamot eller verkstäUande direktör begär det. Denna rätt att fåstyrelsen sammankallad föreslås gäUa också offentlig styrelseledamot. Föratt offentlig styrelseledamot skall få tUlfälle att närmare sätta sig in ifrågor som skall behandlas av styrelsen bör enligt promemorian ledamoten gesrätt att delta även i sådant förberedande arbete som sker inom ettarbetsutskott. Detta kräver emellertid en uttrycklig lagregel. Lagen omoffentlig styrelserepresentation föreslås kompletteras med en sådanbestämmelse, varvid 74 a § banklagen kan tjäna som förebild. 6.4Den aktuella reformens omfattning Ifråga om vilka företagsformer som skall omfattas av lagen anförs i huvudsakföljande. I den pågående försöksverksamheten enligt lagen omstyrelserepresentation ingår vissa aktiebolag och stiftelser. Med tanke på attaktiebolaget är den mest betydelsefulla företagsformen är det enligt vad somanförs i promemorian tämligen självklart att aktiebolag bör omfattas av denlagstiftning om offentlig styrelserepresentation som förordas. Undantag bördock göras för vissa kategorier av aktiebolag. En sådan kategori är bank- ochförsäkringsaktiebolagen. För dessa aktiebolags verksamhet har nämligenuppställts särskUda regler som syftar till att tiUgodose intresset av insyn ochinflytande från insättares, försäkringstagares och det allmännas sida. Ekonomiskaföreningar omfattas av försöksverksamheten med styrelserepresentation för deanstäUda men inte av motsvarande försöksverksamhet med offentligstyrelserepresentation. Även de ekonomiska föreningarna har emellertid enligtpromemorian stor ekonomisk betydelse, särskilt inom jordbraks- ochkonsumentkooperationen där de utgör den ekonomiska basen för verksamheten.Ekonomisk förening torde vid sidan av aktiebolag vara den vanligasteassociationsformen bland företag 1975/76:166 55 medett större antal anställda. Föreningarna bör därför enligt förslaget i principingå i den aktuella lagstiftningen. Enligt vad som anförs ipromemorian är den verksamhet som ideella föreningar normalt bedriver inte avsådant slag att det finns anledning att nu inordna dem i systemet medoffentliga styrelseledamöter. Den nuvarandeförsöksverksamheten omfattar sådana allmännyttiga stiftelser som har tillgångaröverstigande 5 milj. kr. Lagstiftningen om stiftelser är f. n. föremål för engenomgripande översyn. I utredningsuppdraget ligger bl. a. att övervägaformerna för den samhälleliga kontrollen av framför allt självständigastiftelser med mera betydande tillgångar. Frågan om stiftelserna i framtidenbör omfattas av det nu aktuella systemet med offentliga styrelseledamöter ärsåledes i viss mån beroende av resultatet av det pågående utredningsarbetet. T.v. bör enligt förslaget endast ett begränsat antal stiftelser ingå i dettasystem. I fråga om handelsbolagkrävs f. n. inte styrelse, varför det enligt promemorian inte är lämpligt attinordna dessa i systemet med offentlig styrelserepresentation. I promemorianpåpekas att frågan om det finns anledning att beträffande de störrehandelsbolagen föreskriva att styrelse skall utses f. n. utreds (jfr avsnittet5.5). Ipromemorian diskuteras också de problem som uppstår i samband med att företagingår i en koncern eller står i ett koncernliknande förhållande till andraföretag. För det fall attsamhällsrepresentationen görs beroende av att berörda företag har en vissstorlek, mätt t. ex. i antal sysselsatta, kan detta ifråga om koncernföretag,påpekas det i promemorian, få till följd att representationen inte kommer tillstånd i det företag som faktiskt utövar det bestämmande inflytandet över denifrågavarande verksamheten. Den nuvarande försöksverksamheten med statligastyrelseledamöter enligt lagen om offentlig styrelserepresentation är inteberoende av att berörda företag uppfyller vissa krav i fråga om storlek. Medden uppläggning som föreslagits beträffande den statliga representationen ansesdet i fråga om denna representation inte heller i den nu aktuellalagstiftningen behövas någon särregel för koncernförhållanden. Annorlunda förhåller detsig enligt vad som anförs i promemorian med den kommunala representationen.Denna bör inriktas mot företag som är ortsdominerande eller eljest av storbetydelse för kommunen. En sålunda avgränsad rätt till styrelserepresentationför kommunen kan innebära att kommunen får representationsrätt i ettdotterföretag men inte i moderföretaget. Det lokala samhäUeliga intresset avinsyn i och inflytande över här berörda typer av moderföretag bÖr i många fallkunna tillgodoses genom den statUga styrelserepresentationen. Det är oklart ivad mån det däratöver kan finnas behov av en särskUd koncernregel för 1975/76:166 56 Enligt promemorian bör en sådan regel kunna undvaras i varje fall underförsöksperioden. Under denna bör emellertid frågan belysas ytterligare. Denaktuella lagstiftningen bör enligt promemorian inte omfatta bankaktiebolag,sparbanker eUer försäkringsaktiebolag. Ytterligare undantag kan,sägs det i promemorian, övervägas beträffande sådana företag vilkas verksamhetgår ut på opinionsbUdning av politisk, religiös eller liknande art. Vad gäller frågan ominförande av samhällsrépresentation i företag av här berört slag ter sig,anförs det, situationen principiellt sett annorlunda. En av hörnstenarna i ettfritt och demokratiskt samhälle är rätten att utan i förväg lagda hinder fåuttrycka åsikter. Den nu förordade reformen innebär visserligen endast enminoritetsrepresentation för samhället och äventyrar således inteägarintressets bestämmande inflytande över den opinionsbildande verksamheten.Till detta kan i fråga om tidningsföretag också läggas att risken för enåsiktsinblandning inte heller i praktiken torde vara särskilt stor med tanke påden självständiga ställning som redaktionsledningen av hävd intar inom dessaföretag. Mot detta kan anföras att yttrande- och åsiktsfriheten är av sågrundläggande vikt att det inte ens bör få förekomma misstankar om att den intehålls i helgd. En samhällsrépresentation i t. ex. de största dagstidningsföretagenkan i varje fall komma att uppfattas som ett försök från samhällets sida attgöra intrång på åsikts- och yttrandefrihetens område. Därför föreslås undantaginte bara för tidningsföretag utan även för andra företag vars verksamhetväsentligen går ut på opinionsbildning av politisk, religiös eller liknandeart. 6.4.4 Omfattningenav den statliga resp. kommunala styrdserepresenta tionen Kommunernasrätt till styrelserepresentation föreslås i promemorian bli knuten till sådanaföretag som är ortsdominerande eller som eljest är av stor betydelse förkommunen. Då det gäller att mäta ett företags betydelse för en kommun är detenligt promemorian lämpligt att utgå från företagets andel av det totalaantalet anstäUda inom kommunen. Ominte andelskravet sätts mycket lågt, medför ett andelskriterium att de störstakommunerna endast i ringa utsträckning ges tillfäUe till styrdserepresentation.Det är därför enligt promemorian nödvändigt att vid sidan av ett andelskravinföra också en regel som tillgodoser de största kommunernas intresse avrepresentation. En sådan regel kan, anförs det, lämpligen ges den innebördenatt kommunen under alla förhållanden skall ha rätt till styrelserepresentationi företag som inom kommunen har mer än ett bestämt antal personer anställda. 1975/76:166 57 föreslåsatt kommun ges rätt till styrelserepresentation iföretag som antingen har mer än 500 personer anställda inom kommunen eller därsvarar för mer än en tiondel av det totala antalet anställda. Om man bortserfrån företag som är av sådant riksintresse att representationsrätten bör utövaspå central nivå, kommer försöksverksamheten med styrelserepresentationenligt detta förslag att beröra sammanlagt omkring 160 kommuner och ca 260företag. Den utvidgade, statligastyrelserepresentationen bör enligt promemorian under den nya försöksperiodenomfatta endast företag av ett alldeles särskilt samhällsintresse. Dettainnebär som nämnts att företaget antingen skall ha ett mycket betydande antalanställda eller ha anläggningar i flera kommuner eller vara ett i första handsvenskt multinationellt företag. Bland de sysselsättningsmässigt största företageni landet återfinns också de som är av intresse från de sistnämnda två synpunkterna.Urvalet synes därför enligt vad som anförs i promemorian kunna ske medutgångspunkt i ett sysselsättningskriterium. I enlighet härmed skulle kunnaövervägas att låta försöksverksamheten i fråga om nu berörda företagsgrappomfatta t. ex. de 30 största företagen, mätt i antal anställda. Det äremellertid angeläget att urvalet av företag kan göras så representativt sommöjligt. Detta innebär bl. a. att företag med spridd verksamhet ochmultinationella företag skall kunna tas med i försöksverksamheten, även om dei några fall inte skulle återfinnas bland de sysselsättningsmässigt allrastörsta företagen. Som promemorieförslagetutformats finns ingen fast gräns mellan statens och kommunens rätt tillstyrelserepresentation. Enligt promemorian får emellertid föratsättas attregeringen i samband med ikraftträdandet av en ny lag om offentligstyrelserepresentation utser offentliga styrelseledamöter i de företag som dåbedöms böra bli föremål för statlig styrelserepresentation. Dessa bör däreftervara undantagna från styrdserepresentation så länge staten önskarbibehålla sin representation. Har å andra sidan kommunen utsett offentligstyrelseledamot i visst företag, uppkommer frågan om det bör vara möjligt förregeringen att ersätta den kommunala styrelserepresentanten i företaget med enstatlig. Uppenbarligen kan omständigheter inträffa som gör en statlig representationönskvärd. Staten bör emellertid inte under löpande mandatperiod få rabba denkommunala representationen. Även omrepresentationsrätten i fråga om de allra största företagen sålunda enligtförslaget skaU utövas av staten kan en tillämpning av sysselsättningskriterieri ett fåtal fall leda till att mer än en kommun får rätt tillstyrelserepresentation i ett och samma företag. Också i sådant fall börrepresentationsrätten begränsas till en ledamot och en suppleant i varjeföretag som utgör en juridisk person. Därför föreslås att en särskild regeltas in i den nya lagen om att den offentliga ledamoten i detta fall får utsesav den kommun som representerar det största antalet an- 1975/76:166 58 ställdaoch att suppleanten utses av den kommun som representerar det näst störstaantalet. Denna regel bör dock tUlämpas endast om kommunerna inte kommeröverens om annat. Samhällsrepresentationenbör enligt promemorian liksom f. n. vara en rättighet, som samhället, dvs. stateneller kommunen, efter eget gottfinnande kan använda sig av eller avstå från.Initiativet till samhällsrépresentation måste därför tas av samhäUet.Teoretiskt sett består införandet av samhällsrépresentation av två skilda led.Det första ledet, som kan kaUas inrättande av samhällsrépresentation, består iatt staten eller kommunen beslutar sig för att utnyttja sin lagstadgaderättighet. Det andra ledet innebär att staten eller kommunen utser en persontill offentlig ledamot och denne inträder i företagets styrelse. Inrättandetav styrelserepresentation och utseendet av offentiig styrelseledamot med stödav lagen om offentlig styrelserepresentation har regelmässigt skett genom ettoch samma beslut. Det bör, anförs det i promemorian, även i fortsättningenvara möjligt att utan lagreglering finna lämpliga former för införandet avstatlig styrelserepresentation. Behovetav formalisering ter sig enligt vad som sägs i promemorian däremot annorlundanär det gäller införandet av representation. Promemorieförslagetinnebär (se avsnitt 6.12) att kommunema mte får en absolut rätt tillstyrelserepresentation. Företagen skall sålunda under vissa speciellaföratsättningar kunna bevUjas undantag från lagen i vad den avser rätt tillstyrdserepresentation för kommunerna, i sista hand genom beslut av en särskUdnämnd. Införande av styrelserepresentation bör därför, anförs det, ilikhet med införandet av arbetstagarrepresentation ske i två etapper. Till attbörja med har kommunen att fatta ett principbeslut om utnyttjande av sinrepresentationsrätt och att underrätta företaget om sitt beslut. Härigenomöppnas en möjlighet för företaget att ta upp diskussioner med kommunen om deproblem och frågeställningar som kan föranledas av kommunens beslut. Ytterstkan det bli fråga om undantag och dispensprövning inför nämnden.-Med hänsyntill den särskUda betydelse underrättelsen har i detta faU, bör enligtförslaget styrelseledamot inte få tUlträda sitt uppdrag förrän enviss tid förflutit efter det att företaget erhållit underrättelsen. Detbör enligt promemorian som ankomma på regeringen att besluta ominrättandet av statlig styrelserepresentation. Med tanke på den direkta ochpåtagliga betyddse som frågan om styrelserepresentation oftast harför kommunens invånare bör denna fråga behandlas av kommunfullmäktige. Prop.1975/76:166 59 Representationsrättenbör enligt promemorian i varje juridisk person begränsas tiU att avse enledamot och en suppleant.