prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — 4och 5 Äsele kraftstation Stenkullafors kraftstation Kapitaltillskott förersätlningskrafl m, m. Anläggningsmedel till regleringsförelag Efterarbeten ochskaderegleringar för Faktiskt utgift t, 0. m. 157 000 365 000 77 500 93 000 61 100 83 100 13 200 -126 300 305 000 107 000 144 000 18 900 7000 1 600 8 600 -1000 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 9 300 29 500 Företag sompåbörjas 1975176 Ligga kraftstation,aggregat 3 , aggregat 12 , ombyggnadKapitahillskott lill Företagavsedda att påbörjas /77 Faktiskt utgift t, 0. m. 1975/76 1976/77 5 900 28 900 16 100 Redogörelse för R i t s e m s k r a f t s t a I i o n me d Sitasjaure reglering har lämnats i prop. 1971: 1(bil. 15 s. 147) och i prop. 1972: 1 (bil. 15 s. 113). Anläggningskostnaden,som har angetts till 333 mUj, kr,, beräknas nu bli 403 milj, kr.Färdigställandet av anläggningen har senarelagts några månader och stationenplaneras nu bli tagen i drift . Redogörelse förutbyggnad av med ett andra aggregatjämle utökad korttidsr-eglering har lämnats i prop, 1972: 1 (bil. 15 s,114), Anläggningskostnaden beräknas oförändral lill 25 milj, kr. Redogörelseför med Randijaurereglering har lämnats i prop, 1973:1(bil. 15 s. 125). Anläggningskostnaden, som har angetts lill 107 milj,kr., beräknas nu bli 157 milj. kr. Redogörelse för luktans pumpkraftstationhar lämnats i prop. 1973: 1 (bU. 15 s. 125). Anläggningskostnaden, som tidigarehar angetts till 285 milj. kr., beräknas nu bli 365 milj. kr. Färdigställandetav anlägningen har senarelagts några månader och stationen planeras nu blidelvis tagen i drift omkring och i full omfattning våren1978. Redogörelse för utbyggnad av Harsprångetskraftstation med ' elt fjärde och ett femte aggregat harlärrinats i prop, 1974: 1 (bU. 15 s, 192) och i prop. 1975: 30 (bil, 1 s, 508),Den sammanlagda anläggningskostnaden, som har angetts till 242 milj,kr,, beräknas nu bli 305 milj, kr, Idrifltagningen av del fjärde aggregatethar senarelagts och planeras nu bli taget i drifl ,Det femte aggregatet planeras bli tagel i drift , Redogörelse förAsele kraftstation har lämnals iprop, 1974: 1 (bil. 15 s. 192). Anläggningskostnaderna, som lidigare har angettslUl 78 mUj. kr., beräknas nu bli 107 milj. kr. Redogörelse för har lämnats i prop. 1974: 1 (bil. 15 s. 192).Anläggningskostnaden, som lidigare har angetts till 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 280 kr., beräknas nu bli 144milj. Färdigställandet av de båda sistnämnda kraftstationerna bedöms enligtvattenfallsverket bli försenat beroende på att tillståndsfrågan ännuinte är avklarad. Stationerna planeras nu bli tagna i drift resp, åren 1979och 1980, Kapitaltillskott för ersättningskraft m, m, avser återbetalning av tidigarelämnade delägarlån till AB Grylforsen, , ochAB Umeforsen efter avdrag för delägarlån till och för finansiering av kvarstående regleringskostnader ochmindre kompletteringsåtgärder. Anläggningsmedel till regleringsföretag avser medel huvudsakligen skadeersättningar för anläggningar som har tagits i drift inomDalälvens, , , och flodområden. Härutöver behövsmedel för en utökad reglering av Sädvajaure i , Efterarbeten och skaderegleringar för idrifttagna vallenkraflanläggningar avser huvudsakligen kvarstående skaderegleringar. Redogörelse för ulbyggnad av L ig g a kraftstation med ett tredje aggregat har lämnals i prop, 1975: 30 (bil, 1 s, 508). Anläggningskostnaden, somtidigare har angetts till 111 milj, kr,, beräknas nu bli 160 milj, kr.Aggregatet planeras bli taget i drift , Redogörelse för ulbyggnadav med elt tolfte aggregathar lämnats i prop, 1975: 30 (bil, 1 s, 508), Anläggningskostnaden, somtidigare har angetts till 104 milj, kr,, beräknas nu bli 127 milj, kr.Färdigställandet av aggregatet har senarelagts . Arbetena avsesbli påbörjade och aggregatet planeras bli taget i drift underår 1980, Redogörelse för ombyggnad av har lämnats i prop. 1975/76:25(s, 84). De egentliga byggnadsarbetena avses bli påbörjade , Eltnytt aggregat planeras bli tagel i drifl , Redogörelse för , som vattenfallsverkel avser alt bUda tiUsammans medSlora för gemensamt tillgodogörande av vallenkrafteni Hedesundafjärdens utlopp vid i , har lämnals i prop,1975/76: 25 (s, 86), Medelsbehovet avser kapitaltillskott till bolagel.Arbetena beräknas bli påbörjade under innevarande budgetår och stationenplaneras bli lagen i drifl , Redogörelse för , som verket har bildal tillsammans med kommun och Boliden ABför ulbyggnad och drift av Rebnis kraftstation i , har lämnals iprop. 1971: 145 (s. 49). Bolaget avser alt fortsätta sin utbyggnadsverksamheti övre genom uppförande av Sädva kraftstation. Redogörelse härför har lämnals i detföregående. Arbetena avses bli påbörjade under /77 och stationenplaneras bli tagen i drifl . Prop, 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 281 För värmekraftanläggningar föreslår valtenfallsverket följandeinvesteringsprogram (i 1 OOO-tal kr.). ' gift t, 0, m. brukning 1975/76 Företag påbörjade före 1975-07-01- : Block 1 och 2 , block 3 och 4 Gunnarsbo, block 1 och 2 Lahall, block 3 och 4 Slallbacka, block 1 och 2 , block 1 och 2 303 000 -100 Efterarbeten för idrifttagna värmekraftanläggningar Företag .som påbörjas 1975176 Redogörelse förulbyggnad av de två första blocken i Ringhalskraftstation har lämnats i prop,1968: 1 (bil. 9 s. 131), prop. 1968: 155(s. 26) och i prop. 1969: 1 (bil. 15 s. 91). Anläggningskostnaden, somtidigare har angetts till 1 593 milj. kr., beräknas nu bli 1 650 milj. kr. Avden totala kostnadsökningen är ca 30 milj,' kr, hänförliga till åtgärder pårenshusanläggningen, vilka har föranlelts av oförutsedda problem med tång ochmaneter samt av nya säkerhetskrav.Återstående kostnadsökningar : har orsakats av mindre kompletteringaroch modifieringar på reaktor- och furbinanläggning. Block 2 har tagils i kommersiell drift. Block 1 planeras bli taget i kommersielldrift hösien 1975. Förseningen beror på problem med turbinerna. Redogörelseför ulbyggnad av med elt iredje blockhar lämnals i prop, 1972: 1 .(bil..,15s. Anläggningskostnaden, som har angetts till 1346 milj., kr., beräknas nu bli 1 450 milj, kr. Redogörelse förutbyggnad av med eft fjärde block har lämnats i prop, 1973: 1(bil, 15 s, 129), Anläggningskostnaden, som har angetts till 1189milj. kr., beräknas nu bli 1 350 milj, kr. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 282 ner på att i närheten ay Ringhalskraftstation uppföra en-, badanläggning med simhaU, vilken vid placering iBuaområdet skulle'komma att. ber tjäna enbefolkning av uppskattningsvis 5 000 personer. Redogörelse för utbyggnaday g as t u r b in a nl.ä;ggn ingen i Hallstavikmed ett tredje och ett fjärde block har lämnals i prop, 1973: 1(bil, 15 s. 129), Anläggningskostnaden, somtidigare har angetts lill 66 milj. kr,, beräknas hii bli 64" milj, kr.Blocken har tagits i drift. Redogörelse för utbyggnad av gasturbinanläggningen i medtv ä .block;,har lämnats i prop, 1972: 1 (bil, 15 s, 116), Anläggningskostnadenberäknas oförändrat till 52 milj, kr. Provdriften av blocken har planerats vara avslutad , Redogörelse för utbyggnadav g a s t u r b i n anl äggn i ng én i Lahall med ett tredje och ett fjärde, b lo ek har lämnats i prop. 1973:1 (bil. 15 s. 139).Anläggningskostnaden, som har angetts tiU 72 milj. kr., beräknas nubli 70 milj. kr. Blocken har tagits i drift. Redogörelse för ulbyggnad av g a stu rbinanläggningen i två blockhar lämnats i prop, 1973:1 (bil. 15 s, 130), Anläggningskostnaden, somtidigare har angetts till 87 milj,, kr,, beräknas nu bli' 89 milj. kr. Blocken har planerats vara i drift hösien 1975,Redogörelse för For sm air k s KraftgruppAB, som vattenfallsverket har bUdattUlsammans med för uppförande och drift avtvå kärnkraftblock i Forsmark, har lämnats, i prop. 1971: 145 {s. 51) och iprop, 1973: 1 (bU, 15 s. 137), Utbyggnaden .finansieras till :yiss del med lånpå den allmänna kapitalmarknaden.Härutöver behövs lån från delägarna. Redogörelse för -- kraftAB, som verkel har bildal tillsammans med kommun för uppförande och.drift av' elt kraftvärmeverk i , hår lämnats i prop. 1970:.105 (s. 35),Anläggningen har tagits i drift; Bo- -laget vänlas under /77återbetala viss'del av tidigare erhållnalån från delägarna. Redogörelse för AB Kärnkraftutbildning, som verket har bildat tillsammans -med Sydsvenska-Kraft ÄB ochOskarshamnsverkets Kraflgrupp ..AB för utbildning och träning av driftpersonalför kärnkraftslalioner, har-lämnals i prop. 1972: 85 (s, 55), Verksamhetenbedrivs-vid'en simulatoranläggning i-Studs-. Medelsbehovet underbudgelårel 1975/76 avser verkets'andel av behövligalån från delägarna för finansiering, av anläggningen.' Efterarbetenför idrif t tagna.vär m ekraf t anläggn ingar avser färdigstäUda gasturbiner ochMarvikens kraftstation-. Forsmarks KraftgriippAB'bygger ,f. n. två kärnkraft- > block om900 MW vardera i Forsmark. Stationen avses bli utökad.med ylterligaretvå block. Den fortsatta ulbyggnaden förutsätts ske i Fors-marksbolagels regimed oförändrad-andel.för staten, dvs. 74,5.%. Koncession för det tredjeblocket väntas under innevarande budgetår. Blocket får en effekt av sammastorlek soiii de två första; Ulöver lån på Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet v denallmänna kapitalmarknaden behövs kapitaltillskott från delägama förförskollslikvider och byggnadsarbeten. De senare, avses,rbli påbörjade /77, Blocket planeras bli taget i drift under budgetåret1982/83, Medelsbehovet för inköp av kärnbränsle 128 milj, kr, - avser en första omgång bränsle till block 3 och 4 i krafts la-' tion, betalning för tillverkning av bränsleelement till block.3 och betal ning för nalururan till block 4, . . har lämnat en särskild redogörelseför investeringar avseende distributionsanläggnin g a r och därmed sämman- nad (1 000- utgift tal kr,) be- (1 OOO-tal kr,) 1976/77 Stam-och primärnät Anslutning av , aggregat 12 Anslutning av Harsprånget, aggregat 4 Förstärkning av överföringen Lule älv Änger manälven : , j ledning och ställverk föranslutning av transformatoreri Anslutning av Forsmark, block 2, samt ledning Forsmark , . Anslutningav , block 3 ledning Skogssäternorska gränsen Ospecificeradestam- och primärnäl , 130kV ledning RebnisSädva Ny ledning Utbyte av 130/40kV transformator, i .' Ny ledning GejmånVästansjöBjörkfors Ny130 kV ledning StornorrforsGideåbacka Ny 220/transformatorstation vidForssjön av ledning Håtuna Förstärkning av transformering i Enstä Ny130/transformatorstation i () Ombyggnad av ställverk i Mjölby-Ny130/transformatorstation i () Ny ledning Svenäcker Ramseröd () Ny 130/transformatorstätion iSkillingaryd Areaförstärkning av ledningen Lärje Sörred Repeshäll Sektionering av ställverket iLärie Nytt kopplingsställverk i Stöpen () Installation av en andra130/transformator i Utbyggnad av ställverket i RinghalsOspecificerade regionala nät Lokalanät Ospecificerade lokala nät 7100 I 2 8()0 .106 500 49 000' ,4 000 2 000 2 500 2 500 8 800 4 600 2 800 .2 800 4 400 4 300 4 200 3 100 2 500 ' 200, 1 100. 1 800 400 lOÖ 1 800 3 300 i 200 40 000 116 000, 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 284 Medelsbehovetberäknas till 526,4 milj. kr., varav 45 milj. kr. fördriftövervakningsanläggningar, redogörelse härför har lämnats i prop, 1973: 1(bil, 15 s, 143) och i prop, 1975: 30 (bil. Is, 512) 292,6 milj, kr, förstamnätsanläggningar, 138,8 mUj. för regionala nät och 50 milj. kr, förlokala nät. Äv det totala medelsbehovethänför sig 410,4 milj, kr. lill påbörjade och tidigare redovisade arbelen.Medelsbehovet för tidigare ej redovisade men föreslagna arbelen framgår avsammanställningen, I anslagsframställningen för innevarande budgeiårredovisade valtenfallsverket motiv för införande av systemspänning ochett handlingsprogram som skulle göra det möjligt alt bygga ut ett 800kV syslem Forsmark-Slockholm-Södermanland-Oskarshamn under första hälften av1980-talel. Något beslut i frågan skulle inle behöva fallas förrän våren 1975och anslag skulle inte behövas förrän under /77. Valtenfallsverketoch övriga kraftföretag i har gemensamt kommit lill uppfattningen alt den ledning ForsmarkStockholmsområdetsom kommer att behövas i samband med idrifltagningen av block 2 i Forsmarkskraftstation bör utföras för . Den bör emellertidt, v, drivas med och därför anslutas i ställverk. Deltaställningstagande grundar sig på bedömningen att överföringsbehovet påsträckan ForsmarkStockholm kommer att öka även i senare etapper avForsmarksstationens utbyggnad. Situationen beträffande övriga delar av etleventuellt framtida system är däremot oklar, eftersom statsmakternasenergipolitiska beslut inle har gett någol långsiktigt planeringsunderlag. Verket undersöker f. n. vilka konsekvenserdelta kan få for den fortsatta utbyggnaden av anläggningar för ,Bl, a, måste anslulningssättet för block 3 i omprövas. Medelsbehovet för kanalanläggningar 0,1 milj, kr, avser kosinader för fördjupning av . Redogörelse härför harlämnats i prop, 1971: 126, Koslnaderna, som lidigare har angetts lill 68 milj, kr,, beräknas nu bli 72 milj,kr. Endast mindre kompletteringar återstår att göra. Kanalen ärdärefier helt klar för trafik med fartyg med 5,3 m djupgående. Medelsbehovetför övriga ändamål har vallenfallsverkel, beräknattill sammanlagt 73 milj, kr., varav26 milj. kr. för diverse kompletteringar av produktionsanläggningar, bl. a. kvalitetsförbättrande åtgärder i Slenungsunds kraftstation, uppförandeav kontor och kemilaboratorium iStenungsund, oljelager i , åtgärder inom Olidanslationen och iTrollhällekanal milj, kr, för inköp av bl. a. fasligheter och fallrälterför kommande vattenkraftutbyggnader samt 40 milj. kr, för förvärv ochfinansiering av företag, vilkas verksamhet avser distribution av elektriskenergi. Vattenfallsverkel anmäler ocksåbehov av en ökad rörlig kredit 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 285 förfinansieringen av rörelsetillgångar. Till verkets rörelsetillgångar hör likvidamedel, kundfordringar, lager av kärnbränsle, olja och övrigt material samtinventarier inkl, maskiner för drifl- och anläggningsverksamhet, Vattenfallsverkelsöker finansiera kundfordringar oeh behov av likvida medel med kortfristiga skulder och genom balansering av överskottsmedel.Lager av kärnbränsle som avser den försia omgången bränsle till ettkärnkraftblock anskaffas med medel som anvisas från della invesleringsanslag, Ersätlningsbränsle finansieras med medel som frigörsvid kraftproduktion. För anskaffning av övriga rörelselillgångar disponerar verkel dels äldre invesleringsanslagav sammanlagl 93,4 milj. kr., dels en rörlig kredit som under budgetåret1975/76 uppgår lill 420 milj. kr. Viss delav lagret finansieras genom lagerreserver. Kapitalbehovet för och finansieringen avvattenfallsverkets rörelsetillgångar resp, budgetåren1974/75, 1975/76 och 1976/77 enligl verkels senasie beräkningar framgår avföljande sammanställning (i milj, kr,). Anslag, inventarier och Till sammanställningen lämnarvattenfallsverket följande kommentar. Med den rörligakredit som vattenfallsverket f, n, disponerar finns under innevarande budgetårinte någon tillfredsställande finansierings-marginal för täckning av tiUfäUigtuppkommande medelsbehov. Verket har därförbegärt att den rörliga krediten skall ökas med 30 milj, kr. lillsammanlagl 450 milj. kr. under /76. Vattenfallsverketräknar med en slörre lagervolym av såväl tung som lätt eldningsolja. Prisernapå kämbränsle det gäller såväl natururan somanrikningstjänster och tillverkning av bränsleelement har stigit kraftigt,vilket återspeglas i det ökade medelsbehovet för kärnbränslelager. Det ökadelagret av övrigt material avser bl, a, driftreservmalerial 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 286 Den störrekapitalbindningen i maskiner och inventarier beror dels på krafligt höjdapriser, dels på ersättnings- och hy-anskaffningar av maskiner och inventarierför i första hand anläggnings-verksamheten, Härulöver börsom redan har framhållits finnas en finansieringsmar ginal för läckning av tillfäUigt uppkommande medelsbehov. Lagring åv olja under senhöst och vinter kan med nuvarande priser temporärt kräva 30 ä 35 milj. kr. mer än vid budgetårsskiftena. För anskaffning av er sätlningsbränsle till kärnkraftverken, kan dén rörliga krediten tillfälligt behöva belaslas med ca 30 milj. kr. innan motsvarande medel har fri gjorts genom kraftproduktion. Till följd av att de .kortfristiga skulderna är låga kan rörlig ki-édit också behöva utnyttjas med upp lill 50 milj. kr. för finansiering av kundfordringar. anser med hänvisning härtiU att den rörliga krediten bör ökas till samrnanlagt 520 milj, kr, under /77, ' ' stadigvarande behov av kapilal för inventarier, material m, m. i överensstämmelse medbudgetutredningens förslag skall täckas med medel fråninvesteringsanslagel Kraftstationer, m, m,, ökar verkels anslagsbehov /77 med ca 300 milj, kr. Den rörliga krediten kan i så fallräknas ner med motsvarande belopp. Valtenfallsverketfår f. n. teckna borgen för lån tilldistribulionsbolag, i vilka verket förvaltar siatens aktier, intill sammanlagt70 milj. kr. var , härav utnyttjade. Under innevarandebudgetår beräknas tillkomma borgensåtaganden för 14,2 milj. kr. Det angivna beloppet baserar sig på prognoseröver behovet av nytt kapital inom redan etablerade distribulionsbolag.Förhandlingar och diskussioner om bUdande eller förvärv av nyadistributionsenheter pågår på skilda håll, vilket kan komma alt krävaytterligare borgensåtaganden. Med hänsyn härtill bör borgensramen inte sältasför snävt. Verket föreslår alt regeringen inhämtar bemyndigande attfr, o, m, /76 medge verket att teckna borgen för lån somdislributionsbolagen tar upp på den allmänna kapitalmarknaden intill sammanlagt90 milj, kr. Verket vill i sammanhanget peka på att upplåning och borgen inågot fall kan komma alt avse lån i utländsk valuta. delar vattenfallsverkets uppfattning alt ulveck lingen intemedger någon' säker prognos för den framtida elförsörjningen. Detta ställer krav på ett flexibelt kraft system. De effekt- och energibalanser som vattenfallsverkel har redovi sat ger enligt industriverket behövlig flexibilitet. Verket har inte något att erinra mot prognosen för elkonsumtionen inom vattenfallsverkets egel distributionsområde. ' 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 287 I likhet med vattenfallsverket anser industriverket attdet med dé begränsningar som gäller f. n, kan visa sig svårt att tUl år 1985bygga ut vallenkraft för produktion av ytterligare . Industriverketär också enigt med vattenfallsverkel om alt det krävs speciella insal-. ser föralt det uppställda' målet beträffande utbyggnad äv industriellamottrycksanläggningar och kraftvärmeverk skall kunna uppnås. Verket kommersenare alt lämna förslag till ålgärder. Enligt verkets mening finns detvärmeunderlag som behövs för ulbyggnaden, - Vad gäller årsproduktionen av el i kraflvärmeverk ärmålet att denna skall öka med fram tiU . Härav torde drygt falla inom vattenfallsverkets distribiutionsomräde. De utbyggnader äv kraftvärmeverk som vattenfallsverkel liar redo-visat i sin ahslagsfrarn- ställning t. o. m. /83 ger knappt . Det kan, fram håller industriverket, bli svårt att realisera den återstående utbyggnaden fram tiU , ' ' ' ansluter sig-till vattenfallsverketsuppfattning all eldistributionen om möjligt bör organiseras i'regionalaenheler omfattande såväl lälbygd som glesbygd. Dét är viktigt att dét allmännaoch kommunerna får ett starkt inflytande i dessa enheter. ' Riksrevisionsverket-har inte funnit anledning altifrågasätta -- fallsverkets beräkning av behovet av rörelsemédel. erinrar om sin tidigare framförda synpunkt ätt vattenfallsverkets' stadig varande behov av maskiner, inventarier och lager bör finansieras med anslagsmedel, ....,- . Siatens vattenfallsverk svarade för ca- äv detotala elleveranserna i landet under /75. Verkels fasta leveranser inkl. över föringsförluster ökade jämfört med föregående budgetår från till eller möt under budgelårel 1973/74 och 8,under /73. Tillfälliga leveranser inkl, tillfäUig- export uppgick till , - .. . - . Av de sammanlagl 'som valtenfallsverket såledeslevererade under /75'producerades eller iverkels egna vallenkraflanläggningar. För förslå gången ingick även kärnkraft iverkets produktion. Kärnkraftverket i producerade under budgelåret1974/, vilket svarar mot av verkels lolala leveranser dettabudgeiår. Produktionen av övrig värmekraft i verkets fossU-eldade anläggningarkunde härigenom minskas jämfört med /74 och uppgicklill (6,), Från de nordiska grannländerna importerades (8,) och återstoden 2,2TWh (5,) köptes från andra kraftförelag inom landet. 1 1TWh (terawattimme) = 1 000 milj, kilowattimmar Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 288 Enligt vattenfallsverkel är del f. n. mycket svårt atlförutsäga hur elkonsumtionen kommer atl utveckla sig i fortsättningen. a. på vilken effekt planerade energipolitiska åtgärder kommer alt fåoch på hur snabbt de kan påverka elkonsumtionen. Effekten av aktuella taxehöjningaroch höjningen av elskallen är också osäker. Verket anser emellertid t, v, att denårliga ökning av elkonsumtionen som har angetts i prop. 1975: 30 omenergihushållning m. m. bör vara en rimlig prognos för tiden . Mol denna bakgmnd har vattenfallsverket sett över sinlångsiktiga prognos förbelastningsutyecklingen . konsumtion inkl. överföringsförlusler inomverkels distributionsområde. Prognosen har skrivits fram tUl ochgrandar sig vad gäUer de allmänna förutsättningama på maierial från bl. a.Cenlrala Driftledningen (CDL) och energiprognosulredningen (I 1972: 03). Prognosen avser som vanligt avsättningen av elektriskenergi vid normal tillgång på vattenkraft och utgår från all valtenfallsverketkommer att svara för inemot hälfien av elleveranserna i landet. Konsumtionen av elektrisk energi inom vattenfallsverketsdistributionsområde beräknas enligt den nya prognosen inkl.överföringsförlusler bli och . Detta svararmot en åriig belaslningsökning med i genomsnitt ,Verket räknar således med en snabbare konsumlionsulveckling än som har angettsför hela landet. Förklaringen till detta är enligt verket den utbyggnad avenergikrävande industri som verket föratser inom sitt distributionsområde. Ijämförelse med förra årets prognos har i den nya prognosen belastningsnivån år1983 sänkts med . Sänkningen beror i försia hand på atl bosladsprogrammen och den kommunala investeringsverksamheten har skurits ner. Vidarehar.enligt vattenfaUsverket elenergin förlorat en del av sin konkurrensförmågagentemot oljan lill följd av de senaste höjningarna av ellariffer ochenergiskatter. , vars energibyrå har tagit överden numera avslutade energiprognosutredningens uppgifter, har som jag tidigarenämnt gjort en studie över energiförsörjningen i åren 19751980. Studieningår som bilaga i betänkandet (SOU 1975: 89) ochbaserar sig på de bedömningar beträffande utvecklingen inom andrasamhällssektorer som utredningen har samlat in. Med reservation för denosäkerhet som fortfarande råder i fråga om effekterna av inträffadeprishöjningar och vidtagna åtgärder i syfle alt begränsa energikonsumtionenräknar industriverket med en elförbrukning inkl. överföringsförlusteroch kraftproduktionsanläggningarnas egenförbruk-ning av högst ca 114 TWh.Verkels prognos ger inte anledning alt ifrågasätta de riktlinjer som harangetts i prop. 1975: 30 om energihushållning m. m. Industriverkethar också yttrat sig över vattenfallsverkets anslägsfram- 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 289 ställning.Industriverket har därvid inle hafl någol atl erinra mot prognosen förelkonsumtionen inom valtenfallsverkels distributionsområde. Mot den bakgrundsom jag här har lämnat anser även jag att vatlenfaUsverkels anlagandenbeträffande beläslningsulvecklingen kangodtas och läggas till grund för bedömningen av verkets utbyggnadsprogram. Vattenfallsverkel har redovisat energi- och effeklbalan-serför det statliga kraftsystemet /781983/84. Dessa utvisarproduktion och maskinkapacitet i befintiiga och beslutade anläggningar ochdärutöver produktion och maskinkapacitet i sådana tillkommande anläggningarsom kräver begynnelseanslag under innevarande eller nästa budgetår.