prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — När det gäller anlalet regionala datorer hävdar mångalänsstyrelser den uppfattningen att varje län bör förfoga över en egendatoranläggning. Av ekonomiska skäl stannar ell flertal remissinstanser, bl.a. datasamordningskommittén, ett antal länsstyrelser och lokala skattemyndighetersamt , för att förorda 21 regionala anläggningar.Riksrevisionsverket och anser 1975/76:100 Bilaga9 i09 intealt del finns skäl all öka anlalet län med egen dator i förhållande lillnuläget. För egen del anser jag liksom ochmajoriteten av länsstyrelsema att det är väsentligt för omorganisationen avskatteadministrationen och utformningen av nya och maskinella rutinerall antalet regionala datorer besiäms . Beslut i frågan bördärför enligt min mening fattas under innevarande . Redan i samband med all frågan om ell nytt syslem förautomatisk dalabehandling inom folkbokförings- och beskallningsområdel behandladesvid anförde jag (prop. 1975: 57 s. 54) som min mening all delvar väsentiigt alt ifrågavarande ADB-system på grund av sin slorlek,komplexitet och känslighet från användningssynpunkt baserades på en välbeprövad och tUlförlillig leknik. Jag har inle funnit anledning alt frångådenna ståndpunkt. De s. k. minidatorer som las upp i ulredningens rapportkan inle intill då de nya anläggningarna bör vara i funktion medsäkerhet garanteras i alla avseenden lillgodose de krav i fråga om främstprogramvara och utbyggbarhet, som den aktuella verksamheten ställer. Inteheller har det genom praktiska prov ännu kunnal styrkas alt kapaciteten i dennalyp av datorer är tUlräcklig. I fråga om val av da-lortyp har jag därförstannat för alt välja typen generell dator. När jag har bedömt frågan om hur många län som börutrustas med generella datorer har jag utgått från den förutsättningen attanläggningarna skall användas främst inom folkbokförings- ochbeskattnings-områdena. De skall kunna användas för andra ändamål i den mån delfinns tillgänglig överkapacitet. Med denna utgångspunkt anser jag all 21anläggningar skulle innebära att överskottskapaciteten på många län skulle blialltför stor och inte vara ekonomiskt försvarbar. A andra sidan finner jag altdel finns ett utrymme för alt utöka det nuvarande antalet anläggningar. Jagvill i likhet med statskontoret förorda all anlalet datorlän utökas med fyralill sammanlagt 18. Därmed skulle, ulöver befintliga länsanläggningar, datorerplaceras i , , och . Jag vill i samband med frågan om utformande av del nyaADB-systemet för folkbokföring och beskattning även ta upp frågan om allinrätta ett centralt statligt personregister för adressaktualisering,person-nummersätining och urvalsdragning. Datainspektionen föreslog i skrivelse lill regeringenhösten alt elt centralt uppdaleringsregisler skulle inrättas. Påregeringens uppdrag har datasamordningskommittén låtit utreda frågan närmare.Kommittén har i skrivelse lillslyrkl atl elt statligtcen- Prop.1975/76:100 Bilaga 9 110 trallpersonregister benämnt samordnat person- och adressuppdate-ringsregister(SPAR) inrältas . Förslagel har remissbehandlats. Flertaletremissinstanser stäUer sig positiva lill atl elt centralt personregisterinrällas, men anser bl. a. all registret bör kompletteras dels i fråga om vilkapersoner som skall ingå, dels i fråga om antalet uppgifier som registreras. Ensådan komplettering bör enligt min mening göras innan statsmakterna tardefinitiv ställning lill registrets uiformning. Mot den bakgrunden harregeringen uppdragit åt statskontoret atl efter samråd med ochdalamaskincentralen för administrativ dalabehandling och i nära samarbele meddalainspektionen med beaktande av de synpunkler som har framkommit vid remissbehandUngen bedriva fortsatt utredningsarbete med etl centralt ADB-baseratpersonregister. I det fortsatta utredningsarbetet skall särskiltbelysas hur efterfrågan på etl centralt personregister bätlre skall lillgodosesgenom anpassning av registret till behoven hos både offentliga och privatakunder. Jag vill i della sammanhang nämna att möjligheterna all begränsaantalet personregister kommer att undersökas inom ramen för den planeradeöversynen av datalagen. Utredningsarbetet skall bedrivas så skyndsamt attresultatet kan redovisas senasl . Jag avser därefier attförelägga frågan under hösien 1976. Medhänvisning tUl vad jag har anfört hemstäUer jag alt regeringen 1. föreslår alt godkänna vadjag har förordat i det föregående beträffande antalet regionaladatoranläggningar, 2. bereder tillfälle att tadel av vad jag har anfört i fråga om elt centralt personregister. Avsättning till banktillsynens fond 1974/75Netioinkomst Nettoutgift som förts fonden 2 604 627 fonden 2 967 766 1975/76Anslag 2 900 000 1976/77Förslag 3 100 000 Bankinspektionen har som cenlral förvaltningsmyndighetlill huvuduppgift att utöva tillsyn över bankaktiebolag, sparbanker,kreditakliebolag, aUmänna hypoteksbank. Sverigesstadshypotekskassa, landshypoleks- och sladshypoteksföreningar, fondkommissionäreroch fondbörser, värdepapperscentralen, fondbolag saml jordbrukets kreditkassoroch deras riksorganisation. Bankinspektionen är vidaie regislreringsmyndighetför bankaktiebolagen, sparbankerna samt jordbrukels kredilkassor och derasriksorganisation. Det åhgger även inspek- 1975/76:100 Bilaga9 111 tionen alt följa utvecklingen avoch främja allmän kännedom om pris-och konkurrensförhållanden inom dessverksamhetsområde, att föra kartellregisler samt atl utöva tillsyn enligtgällande föreskrifter om särskild stämpelavgift vid köp och byte av fondpappersaml om regislrering av aktieinnehav. Bankinspektionen leds av en styrelse. Chef förinspektionen är en generaldirektörsom även är styrelsens ordförande. Inom inspektionen finns en allmän avdelning, en kreditavdelning och enredovisningsavdelning. Vidare finns en byrå för administrativa ärenden.Vid bankinspektionen fanns 61 anställda, varav 38 handläggare. Bankinspektionensverksamhet, med undantag av fondstämpellillsy-nen, finansieras genomobligatoriska bidrag från dem som är underkastadetillsyn av bankinspektionen. Bidragen redovisas under . Genom särskildaavsätlningsanslag förs bidragen över till fyra fonder förbankinspektionens olika tillsynsfunktioner. Inkomsterna och utgifterna samtin- och utgående balans på de olika fondema under /75 framgår avföljande sammanställning. Banktillsynens fond Fondtillsynens fond Jordbrukskassetillsynens fond Sparbankstillsynens fond 2 494 120 295 336 207 491 2 967 766 547 694 470 040 2 604 627 435 344 421 299 2 857 259 407 686 256 232 Utgifternafördelade sig på olika poster enligt följande. Avsällningsanslagenbör för näsla budgetår tas upp med följande belopp, nämligen 3,1 milj. kr. lill banklillsynens fond, . tillfond-tillsynens fond, . till jordbrukskassetillsynens fond och3,2 milj. kr. lill sparbankstillsynens fond, dvs. tillhopa med samma belopp somhar tagils upp på statsbudgetens inkomstsida under . 1975/76:100 Bilaga9 Beträffande de tre sistnämnda anslagen återkommer jag idet följande. Under denna punkt hemställer jag all regeringen föreslår all till Avsättning till banktillsynens fond förbudgetårel 1976/77 anvisa ett förslagsanslag av . Avsättning till fondtillsynens fond 1974/75Netioinkomst Netloutgift som förts fonden 435 344 1975/76Anslag 500 000 1976/77Förslag 600 000 Med hänvisning tUl vad jag har anfört vid min anmälanav anslagel C 7 hemställer jag alt regeringen föreslår att lill Avsättning till fondtillsynens fond /77 anvisa elt förslagsanslag av . Avsättning till jordbrukskassetillsynens fond Nettoutgift som bestridils från fonden 1974/75 Nettoinkomst som tillgodo förts fonden 421 299 fonden 470 040 1975/76Anslag 500 000 1976/77Förslag 650 000 Med hänvisning tUl vad jag har anfört vid min anmälanav anslaget C 7 hemslälier jag alt regeringen föreslår att lill Avsättning till jordbrukskassetillsynens fondför /77 anvisa elt förslagsanslag av . Avsättning tili sparbankstillsynens fond Netloutgift som bestridits från fonden förts fonden 2 366 257 fonden 2 778 663 1975/76Anslag 3 000 000 1976/77Förslag 3 200 000 Med hänvisning till vad jag har anfört vid min anmälanav anslagel C 7 hemställer jag att regeringen föreslår alt lill Avsättning till sparbankstillsynens fond /77 anvisa eti förslagsanslag av . Prop.1975/76:100 Bilaga 9 113 Revision av sparbankernas förvaltning 1974/75Ulgift 1 001 340 1975/76Anslag 975 000 1976/77Förslag 1 050 000 Från delta anslag utgår ersättning åt revisor, ombudeller likvidationsrevisor, som har förordnals av bankinspektionen enligt 81 §eller 82 § 1 mom. lagen (1955: 416) om sparbanker. För sparbankernas bidragtill dessa kostnader finns på statsbudgetens inkomstsida en in komsttitel,benämnd Bidrag för revision av sparbankerna. Anslaget bör för näsla budgeiårföras upp med , dvs. samma belopp som har tagits upp underinkomsttiteln. Jaghemställer atl regeringen föreslår atl till Revision av sparbankernas förvaltning för /77 anvisa etl förslagsanslag av . Avsättning till försäkringsinspektionens fond 1974/75Nettoinkomst NeUoulgifl som förts fonden 3 757 000 fonden 4 209 200 1975/76Anslag 4 253 000 1976/77Förslag 4,458 000 Försäkringsinspeklionen har som cenlralförvaltningsmyndighet all utöva tillsyn över försäkringsväsendet. Chef för försäkringsinspeklionen är en generaldirektör.Inom inspektionen finns tre byråer, nämligen en för livförsäkringsärenden, enför försäkringsjuridiska och administrativa ärenden och en för skadeförsäkringsärenden. Försäkringsinspeklionens verksamhet finansieras genomobligatoriska bidrag från försäkringsbolagen och vissa understödsföreningarsamt bidrag från slalen. Bidragen från försäkringsbolagen och understödsföreningarnaredovisas på statsbudgeten under . Från detta anslag överförs till försäkringsinspeklionens fond beloppmoisvarande influtna bidrag samt härutöver statsbidrag med f. n. S 1975/76. Prop.1975/76:100 Bilaga 9 114 Beräknad ändring 1976/77 Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar (även utrikes resor) Lokalkostnader Expenser 3 702 000 Il 000 40 000 285 000 287 000 + 20 000 + 17 000 + 27 000 + 20 000 + 17 000 + 28 000 I försäkringsinspektionens fond fanns vid ingången /76 en behållning av . Med lillämpning av gällandebidragsbestämmelser och oförändrat statsbidrag skulle fonden, vid de avinspektionen beräknade inkomstema och utgiflerna, vid utgången av budgelåret1976/77 uppvisa ell saldo av . Försäkringsinspeklionen föreslårinle någon förändring av bidragsbesiämmelserna eller av statsbidragets storlek. Medhänvisning lill sammanställningen beräknar jag inspektionens ulgifter till . Bidragen från försäkringsbolagen och understödsföreningarnaberäknar jag, i enlighet med inspektionens förslag, till . ochstatsbidraget tUl oförändrat . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atl lill Avsättning till försäkringsinspektionens fondför budgelårel 1976/77 anvisa etl förslagsanslag av . 1974/75Utgifl 1 646 435 1975/76Anslag 1 931 000 1976/77Förslag 2 251 000 Från anslaget bestrids kostnader för ,postverkets och bankinspektionens befattning med stämpelväsendel. Enligt slämpelskattelagen (1964: 308) och expeditionskungörelsen Prop.1975/76:100 Bilaga 9 115 (1964:618) är cenlral myndighet för stämpelväsendet. Postverketsvarar för tillverkning och försäljning av stämpelmärken. Bankinspektionenutövar kontroll över beräkningen av fondstämpel. Kostnaderna förstämpelväsendel beräknar jag enligt följande. 1975/76 Beräknad ändring1976/77 1746 000 +300 000 Bankinspektionen 140 000 + 20 000 Med hänvisning till sammanslällningen hemställer jagatl regeringen föreslår alt till Stämpelomkostnader för budgelårel 1976/77anvisa elt förslagsanslag av . Kostnader för årlig taxering m. ni. 1974/75Ulgift 59 669 491 1975/76Anslag 68 000 000 1976/77 Förslag 77 000 000 Från anslagel betalas bl. a. ersättningar lillordförande och kronoombud i taxeringsnämnder saml bidrag till kommunernaskosinader för medverkan i laxeringsarbetet enligt 16 § 2 mom. taxeringslagen(1956: 623). har beslutat om en ändrad organisalion avlaxeringen i första instans (prop. 1975: 87, SkU 1975: 31, rskr 1975: 229).Beslutet innebär bl. a. alt alla deklarationer granskas och föredras införtaxeringsnämnderna av tjänstemän vid länsstyrelse eller lokal skallemyndighetoch all taxeringsperioden förlängs från till den 30 november.Reformen är avsedd atl i huvudsak genomföras till taxering, menpersonalresurserna byggs successivt ul . Under denelappvisa uppbyggnaden av den nya granskningsorganisationen deltargranskningspersonalen i del årliga laxeringsarbetet. Den nya taxeringsorganisalionen kommer all påverkamedelsbehovel under förevarande anslag, främst i form av minskade kostnader förarvoden åt ordförande och kronoombud inom laxeringsnämndsorganisa-lionen.Minskningarna blir emellertid av begränsad omfattning underuppbyggnadsperioden. Besparingarna kan för budgetårel 1976/77 beräknas till ca2,5 milj. kr. Med beaktande härav beräknar jag medelsbehovet för näslabudgeiår, som avser taxering, till 77 milj. kr. Under budgetåren 1974/75 och 1975/76 har anvisatsanslag till kostnader allmänna fastighetstaxering om sammanlagt50 milj. kr. Kostnaderna för fastighetstaxeringen beräknas nu uppgå liil ca 60 Prop.1975/76:100 Bilaga 9 116 Något särskilt anslag för detta ändamål bör inle föras upp i statsbudgetenför nästa budgeiår. Eventuella kvarstående ulgifter under budgetårel 1976/77bör få bestridas från anslagel Kosinader för årlig taxering m. m. Jaghemslälier all regeringen föreslår att till Kostnader för årlig taxering m. m. för budgetåret1976/77 anvisa etl förslagsanslag av . Ersättning till postverket m. fl. för bestyret med skatteuppbörd m. ni. 1974/75Utgift 19 539 248 1975/76Anslag 20 750 000 1976/77 Förslag 25 450 000 Från anslagel betalas ersättningar till postverket,banker och andra penninginrätlningar för deras medverkan vid skatleuppbörden.Ersättningarna avser bl. a. uppbörd och redovisning av skatt som inbetalas genompostverkel och vissa penninginrätlningar, utbetalning genom poslanstalterna avöverskjutande preliminär skatl samt kostnader för postverkets bestyr medmervärdeskatten och med uppbörden av arvs- och gåvoskatt. Från anslagel betalasvidare ersättning till postverket för de kostnader som uppslår genom altkyrkobokföringsmyndigheterna underrättas om permanenta adressförändringar somhar anmälts till poslen. Enligl en promemoria, som har upprättats inompostverket, beräknas medelsbehovet för nästa budgeiår tiU . ersällning för postverkets arbete i samband med in- ochutbetalningar av skatl, befordran av frankeringsfria försändelser lill bl. a.länsstyrelsernas datakontor, bestyret med mervärdeskatt samt uppbörd av arvs-och gåvoskatt, . ersättning för översändande av adressuppgifter lillkyrkobokföringsmyndighelerna samt . ersättning lillpenninginrätlningar som medverkar vid skalleuppbörden, vilket belopp inkluderarpostverkels kostnader för utbetalning av denna ersättning. Ersättning till postverket för distribution avdebetsedlar och förtryckta deklarationsblanketter bestrids från det undersjätte huvudtiteln uppiagna förslagsanslaget Ersättning till postverket förbefordran av ijänsteförsändelser. Beräkningarna i promemorian har inte gett miganledning lill erinran. Anslagel bör föras upp med avrundat . Jaghemslälier all regeringen föreslår atl lill Ersättning till postverket m. fl. för bestyretmed skat-leuppbörd m. m. för /77 anvisa elt förslagsan-sla§ av25 . Prop.1975/76:100 Bilaga 9 117 1974/75Ulgift 6 108 309 1975/76Anslag 14 086 000 1976/77 Förslag 1 927 000 infördes beskattning efter kördväglängd (kilometerskall) för brännoljedrivna motorfordon (prop. 1971: 153,SkU 1971: 67, rskr 1971: 339 och prop. 1973: 94, SkU 1973:41, rskr 1973: 254).Beiräffande släpvagnar skuUe enhgt beslut kilomelerskatl införassenare när den tekniska konstruktionen av kilometerräknare för släpvagnar hadelösts. En särskild nämnd, kUometerskaltenämnden (KSN), harinrättats för alt förbereda övergången tiU kUometerbeskattning. Koslnaderna förnämndens verksamhet och andra kostnader som kan uppstå som ell led i förberedelsearbetetbestrids från della anslag. Uppdraget all ta fram, anskaffa och levereraräknarapparatur lämnades av KSN ål ().Uppdraget överlogs sedermera av AB Samefa, som är elt av SU helägtdotterbolag. MeUan KSN och SU träffades avtal atl bolaget skulle anskaffa ochdistribuera sammanlagt ca 160 000 räknarsalser (räknare och fördelningsväxel)för de brännoljedrivna motorfordonen. Distributionen av räknar-satserna tillägare av registrerade brännoljedrivna motorfordon påbörjades i slulel av år1972 och avslutades hösien 1973. Enligl beslut (prop. 1972: 115, SkU 1972:59, rskr 1972: 273) är fordonsägarna skyldiga dels all utrusta sina brännoljedrivnafordon med godkända kilometerräknare, dels alt svara för koslnaderna förräknarapparaluren och dess inmontering. Enligt kungörelse (1973: 785) ominbetalning av avgift för kilomelerräknare m. m. har avgiften för apparaturenbestämts till . Räknarsatserna har enligt det system som avtalatsmellan KSN och SU distribuerats lill fordonsägarna ulan krav på omedelbarbetalning. Uppbörd av ersällningen för räknarsatserna skedde i samband med denförsta ordinarie uppbörden av fordonsskatt för , dvs. i januarifebruari 1974. har förskottsvis svarat för likvider gentemot SU,varvid betalningama har belastat detta anslag. Riksdagenhar sedermera beslutat all kilomelerskatl för släpvagnar över tre lonsskatlevikl och som dras av kilometerskattepliktigt fordon skaU införas den 1juni 1976 (prop. 1974: 164, SkU 1974: 59, rskr 1974: 385). Enligtriksdagsbeslutet skall koslnaderna för släpvagnsräk-narna las ul av de enskildafordonsägarna efler i huvudsak samma principer som tillämpades för räknarnalUl bilar och bussar. Enligl förordningen (1975: 283) omkilometerräknarapparatur till vissa släpvagnar har avgift för apparaturenbestämts till . Till vissa släpvagnar, som uppgår lill ell anlal mellan500 och 1 000, kan emeUertid komma alt 1975/76:100 Bilaga 9 us krävasen särskild skyddsanordning som i viss utsträckning får special-tillverkas lillvarje fordon. Kostnaden härför kan komma atl uppgå lill omkring 1 000kr. Denna koslnad stannar på statsverket när anordningen är avseddför släpvagn som har registrerats första gången före . Mellan KSN och AB Samefa har den 10 juni 1974träff als avtal om tillverkning m. m. av utrustning förkUometerbeskattning av släpvagnarna. Antalet sådana har i avtalet angetts lill30 000. Enligt avtalet svarar AB Samefa för alt följande utrustning för deangivna fordonen finns konstruerad och tillverkad i erforderlig omfattning,nämligen stämplande räknare avsedd för navmontering (navräknare),fästanordning för navräknare och skyddsanordning för navräknare. Priset fördenna utrustning skaU enligt avtalet varasammanlagt , varav för räknaren . Priserna, som är angivnaulan mervärdeskatt, är underkastade viss indexreglering. För det fall AB Samefaupphandlar räknare lill ett lägre pris än177 kr. jämte index skall staten tillgodoräknas halva mellanskillnaden.Efter avtalets ingående har en reducering av priset med . Statenhar tillgodoräknats hälfien därav. Enligl avtalet svarar AB Samefa för attutmstning i erforderlig omfattning är färdig för leverans under liden maj1975november 1975. Staten har åtagit sig att, om 30 000 räknare inte såltsföre utgången av , lösa in del resterande anlalet räknamlruslningar. KSN och ABSamefa har vidare träffat elt avtal om direkldislribulionav räknamtruslning för släpvagnar. Enligt avtalet skall adressuppgifter och övriga uppgifier som är nödvändiga för distributionenlas fram gemensamt av KSN, bilregisternämnden och AB Samefa.Distributionen skall äga rum augusiidecember 1975 och avsekompletta ulruslningssalser omfatlande släpvagnsräknare med tillhörande fäst-och skyddsanordningar. Räknarsatserna skallenligl det system som avtalats mellan KSN och AB Samefa distribueras tillfordonsägarna utan krav på omedelbar betalning.Avgifter för räknarsatserna skall betalas under Iredje kalendermånadenefler den under vilken kilometerräknarapparaturen lillslällls fordonsägaren.Statsverket svarar förskottsvis för likvider till AB Samefa. Koslnaderna, som bestrids från della anslag, beräknas tiU övervägandedel belasta budgelårel 1975/76. Genom den avstatsmakterna beslutade kilometerbeskatlningen av tyngre släpvagnar, som Iräderi kraft , uppkommer behov av såväl administrativa insatser somen teknisk uppföljning av den nya räknarapparaluren på motsvarande sätt somgällt beträffande de kilometerskatlepliktiga motorfordonen. Nämndensverksamhet föreslås därför pågå i stort sett oförändrad under budgetårel1976/77. 1975/76:100 Bilaga 9 119 nare delen av nämnda budgeiår bördock en avveckling ske av nämndens verksamhet så att denna kan bringas atlupphöra vid utgången av . Mot dennabakgrund beräknar nämnden medelsbehovet för verksamheten under nästa budgeiår till . Härav avser 701 000kr. arvoden lill ledamöter, ersällning tiU sekreterare, m. m. och . omkostnaderför nämnden, huvudsakligen resekostnader. Informations-kostnader m. m. ianslulning till införandel av kilomelerskatl för släpvagnar beräknar nämnden till . Återstående belopp, 1 mUj. kr.,avser förskottsvis betalning av kostnader för kilometerräknarapparaturoch återbetalning av kosinader för sådan apparatur för släpvagnar som avregislrerasföre utgången av . Kilomelerskatlför släpvagnar som dras av kilomelerskattepliktigt fordon införs den 1 juni1976. Verksamheten inom kilometerskatte-nämnden, som inrättades för attförbereda övergången från drivme-delsbeskallning liU väglängdsbeskaltning avbrännoljedrivna fordon, kommer därefter att kunna avvecklas successivt. Behovkommer dock att finnas av administrativainsalser och teknisk uppföljning av räknarapparaluren under nästa budgeiår.Dessa uppgifter bör åvila kUometerskaltenämnden. Jag räknar med altnämndens verksamhet bör kunna upphöradärefter och dess kvarvarande uppgifter övergå till . Kilomelerskallenämndensberäkningar av medelsbehovet kan jag godta. Jag beräknar således . förnämndens verksamhel, . för informations- och provningskoslnader m. m.samt 1 milj. kr. för ersättning för kilometerräknarapparatur. Jag hemställer att regeringenföreslår alt tillKilometerbeskattning för /77 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1975/76:100 Bilaga 9 120 BIDRAG OCH ERSÄTTNINGAR TILL KOMMUNERNA Ersättning till för mistad tolag 1974/75Utgift 1664 979 1975/76Anslag 1510 000 1976/77Förslag 1 355 000 Den tolagsersättning som utgått lUl vissa städer har ienlighel med beslut avvecklats för samtliga kommuner utomTrelleborgs kommun (prop. 1964: 157, SU 1964: 164, rskr 1964: 342). För dennakommun är awecklingstiden bestämd till . Utbetalningarna för nästabudgeiår uppgår till ca 1,4 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår atl till Ersättning till för mistadtolag för /77 anvisa elt förslagsanslag av . Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. 1974/75Ulgift 2 631630 262 1975/76 Anslag 2 800 000 000 1976/77 Förslag 2 870 000 000 Från anslaget bestrids skatteutjämningsbidrag lillkommunerna enligt lagen (1973: 433) om skatteutjämningsbidrag. Vidare utbetalasfrån anslagel bidrag enligl kungörelsen (1962: 69) om övergångsbidrag vidvissa ändringar i den kommunala indelningen (ändrad 1965: 536). Genom beslut vid riksdag (prop. 1973: 44, FiU1973: 23, rskr 1973: 249) genomfördes väsentliga förändringar av skatleutjämningssystemetfr. o. m. . Besluten innebar såväl en betydande ökning av bidragen frånslalen till kommunerna som nya regler för bidragsgivningen. Ändringarna iskatleutjämningssystemet avsågs vara provisoriska i avvaktan på en Översyn ianslutning lill resultaten från den kommunalekonomiska utredningens (Fi 1971:08) arbete. Efler bemyndigande av regeringen har chefenför tUlkallat särskilda sakkunniga (Fi 1975: 09) för allse över reglema för skatteutjämningsbidragen. Skatteutjämningsbidrag ulgår lill kommuner,landstingskommuner och kyrkliga kommunenheter. Kommuner och landstingskommunergaranteras viss skallekraft, som relateras lill medelskattekraflen i rikel.Skaltekraftsgarantin varierar i huvudsak med den geografiska belägenheten.Kommunerna och landslingskommunerna tillförsäkras etl skal-