prop · FY03104 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 1975 Prop.1975:104 Regeringens propositionmed förslag till ny bokföringslag m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen läggs fram förslag till ny bokföringslag. I jämförelse med nugällande lag vidgas kretsen bokföringsskyldiga väsentiigt. Alla näringsidkareföreslås i princip bli bokföringsskyldiga. Undantag görs emeUertid för enskUdperson som driver jordbmk eller skogsbmk. EnskUd persons uthyrningsverksamhetföreslås bli bokföringspliklig om det är fråga om hotell- ellerpensionatrörelse eller uthyrningen omfattar mer än två lägenheter. Aktiebolag,handelsbolag och ekonomisk förening skall liksom f. n. vara bokföringsskyldigaoavsett om de bedriver näringsverksamhet. föreslagna lagen ges utförliga beslämmelser om både löpande bokföring ochårsbokslut. Denlöpande bokföringen består av kronologisk bokföring (gmnd-bokföring) ochsystematisk bokföring (huvudbokföring med sidoordnad redovisning). Allaaffärshändelser skall bokföras. För varje affärshändelse skall bokföringengrandas på handling som härrör från affärshändelsen eUer särskilt upprättasmed uppgifter om denna, verifikation. Stor vikt läggs vid en tUlförlitiigverifikationshantering. All bokförmg föreslås skola ske enligtbokföringsmässiga gmnder. Lagförslaget innehåller också regler om bokföringmedelst automatisk dalabehandling. Årsbokslutetbestår enligt förslaget av både resultaträkning och balansräkning. I företagmed mer än tio anställda skall resultaträkningen ställas upp i s. k.staffelform. Enligtförslaget skaU räkenskapsåret i princip sammanfalla med kalenderåret. Förrörelser som drivs vid lagens ikraftträdande ges dock 1 1975.1 saml Nr 104 möjlighettUl s. k. bmtet räkenskapsår, vUket skall sluta , ellerden . Arkiveringstidenföreslås alltjämt vara . Originalhandling i vanlig läsbar form skallemeUertid efter tUlstånd av länsstyrelse kunna utgallras tidigare underfömtsättning att handUngen mikrofUmats eller kopierats på likvärdigt sätt. Lagförslagethar utformats så att bestämmelserna skaU kunna tUl-lämpas med hänsyn tagen tillolika rörelsers skiftande behov. Med tanke på nytiUkommande bokföringsskyldigafömtses behov av information och UtbUdning. Det fömtsätts att en skall skapas. Genom en sådannämnds verksamhet kan bl. a. kraven på information och anvisningar tUlgodosesbåde när det gäller småföretagamas behov och i fråga om datorbaseradredovisning. Föratt ge utrymme för information och anvisningar föreslås en lång övergångstid.Lagförslagen skaU träda i kraft först . 1 Förslag tiU Bokföringslag 1 §Närmgsidkare är bokföringsskyldig enligt denna lag. Detsamma gäller aktiebolag, handelsbolag och ekonomisk förening, även om bola get eller föreningen ej utövar näringsverksamhet. EnskUdperson som driver jordbmk eller skogsbmk är ej på grund därav bokföringsskyldigenligt denna lag. Hyr enskUd person ut byggnad eller del av byggnad föreliggerbokföringsplikt på grund därav endast om verksamheten är att anse som hotell-eller pensionatrörelse eUer omfattar mer än två lägenheter som regelmässigtuthyres och ej utgör del av egen bostad. Staten,kommun, landstingskommun, kommunalförbund, församling och kyrklig samfäUighetär ej bokföringsskyldiga enligt denna lag. 2 §Bokföringsskyldigheten skall fiUlgöras på sätt som överensstämmer med god redovisningssed. 1. till upplysning om rörelsens förlopp kronologisktoch systematiskt löpande bokföra uppkomna affärshändelser samt i samband härmedtillse att verifikationer finns tUl alla bokföringsposter, 2. till upplysning om rörelsens ekonomiska resultatoch ställning vid räkenskapsårets utgång avsluta bokföringen med årsbokslut, 3. arkivera verifikationer, bokföringsböcker och annaträkenskaps-material. 3 §Har bestämmelse som avviker från denna lag meddelats i eller med stöd av annan lag, gäller den bestänunelsen och i anslutning där till meddelade verkställighetsföreskrifter. Särskildabestämmelser finns om skyldighet att sörja för underlag för deklarations- ochuppgiftsskyldighet och för kontroll därav. 4 § I bokföringen skaU som affärshändelser löpandenoteras aUa förändringar i förmögenhetens storlek och sammansättning såsom in-och utbetalningar samt uppkomna fordringar och skulder. Som affärshändelseräknas också den bokföringsskyldiges tUlskott till och uttag \ir verksamhetenav pengar, varor eller annat. Inför bokslut skall bokföringen härutövertillföras fordrings- och skuldposter som behövs för alt beslämma de intäkteroch kostnader som rätteligen hör tUl räkenskapsåret. 5 § Bokföringen skaU för varje affärshändelse grundaspå handling som härrör från affärshändelsen eller särskilt upprättas meduppgifter om denna (verifikation). Har den bokföringsskyldige tagit emot hand- lingom affärshändelsen, skall denna handling användas som verifikation. Om det ärpåkaUat med hänsyn till arten av mottagen handling, får bokföringen i stäUetgmndas på särskUt upprättad hänvisningsverifikation. Verifikationskall på varaktigt sätt innehåUa uppgifter om när den upprättats, näraffärshändelsen inträffat, vad denna avser, vUket belopp den gäller, vUken motpartden berör samt, i förekommande fall, vilka handlingar som legat tUl grund föraffärshändelsen och var originalhandling förvaras. Förlikartade affärshändelser får gemensam verifikation användas, om den innehållereller hänvisar till uppgifter enligt andra stycket i fråga om deaffärshändelser som verifikationen omfattar. Gemensam verifikation får ävenanvändas för inbetalningarna imdér vid kontant försäljning av varor ochtjänster, om försäljningen sker under sådana förhållanden att enskUd verifikationmed uppgifter enUgt andra stycket ej kan upprättas utan svårighet. I sådantfall får gemensam verifikation utgöras av kontrollremsa från kassaapparat,kassarapport eller annan handUng som anger summan av erhållna betalningar. Verifikationernaskall på varaktigt sätt vara försedda med verifikationsnummer eUer andraidentifieringstecken och i övrigt erforderUga uppgifter så att sambandet meUanverifikation och bokförd post utan svårighet kan fastställas. Verifikationemaskall både före och efter bokföring förvaras ordnade på betryggande ochöverskådligt sätt. Sker rättelse i verifikation, skall anges när rättelsenskett och vem som företagit den. 6 §Bokföringen skall ske på varaktigt sätt i ett ordnat och betryggan de system av böcker, kort, lösblad eller andra hjälpmedel. Vad söm bok förts får ej utplånas eller göras oläsligt. Vidrättelse av felförd post skall anges när rättelsen skett och vem som företagitden. Sker rättelse genom särskUd rättelsepost, skaU verifikation om rättelsenupprättas. skall genom anteckning på den tidigare verifikationen eUerpå annat sätt säkerställas att man vid granskning av den tidigare bokfördaposten utan svårighet kan få kännedom om rättelsen. 7 §Om det behövs för att ge överblick över tiUämpat bokföringssy stem, skall beskrivning upprättas över bokföringens organisation och uppbyggnad, över använda hjälpmedel och deras funktion samt över bokföringens konton och deras användning (kontoplan). Användesautomatisk databehandling i bokförmgssystemet, skaU beskrivning enligt förstastycket kompletteras med systemdokumentation och behandlingshistorik i den måndet behövs för att man utan svårighet i efterhand skaU kunna följ a. ochkontrollera de enskilda postemas behandling och företagna bearbetningar inomsystemet. Allbeskrivning och dokumentation som avses. i första och andra styckena ärräkenskapsmaterial. 8 §Affärshändelserna skall bokföras i kronologisk ordning post för post efter verifikationsnummer eller andra identifieringstecken som åsatts verifikationerna (grundbokföring). Verifikationer, som avser likartade affärshändelser, får bokföras i sammandrag! en post, om det utan svå- righetkan klarläggas vUka affärshändelser som ingår i sådan post. Kontantain- och utbetalnmgar skall bokföras senast påföljande arbetsdag(kassabokföring). Övriga affärshändelser skaU bokföras så snart det kan ske. Ifråga om fordringar och skulder gäUer att de skaU bokföras så snart det kanske sedan faktura eller annan handling, som tillkännager anspråk på vederlag,utfärdats eller mottagits eUer sådan handling bort föreligga enligt godaffärssed. 9 §Affärshändelserna skaU bokföras i systematisk ordning så att bok föringen gör det möjligt att överbUcka verksamhetens gång och dess resultat och ställning (huvudbokföring). Huvudbokföringen kan vara förenad med grundbokföringen. Kontonöver tUlgångar och skulder, vilka i huvudbokföringen föres i sammandrag, skaUytterUgare specificeras i sidoordnad redovisning i den mån det behövs för attge tillfredsställande överblick och kontroU. HuvudbokföringenskaU håUas aktuell samt avstämmas mot grundbokföringen efter vad som medhänsyn tiU rörelsens förhållanden överensstämmer med god redovisnmgssed. 10 §Verifikationer, bokföringsböcker och annat räkenskapsmaterial kan utgöras av 1. material i vanUg läsbar form, 2. fUm eller annat material med registrermgar imikroskrift som kan läsas med förstoringshjälpmedel, 3. hålkort, hålremsa, magnetband eller annat materialmed registrermgar som genom omedelbar utskrift kan tagas fram i form som avsesi 1 eller 2. Materialsom avses i första stycket 3 får ej användas för sammanfattningar avhuvudbokföringen eUer för både verifikationer och grundbokföring. Materialsom avses i första stycket 2 och 3 får användas endast om det kan ansessäkerstäUt, att registreringarna är varaktiga, att registrerade uppgifter ärlätt åtkomliga samt att materialet bevaras på betryggande sätt. 11 §För varje räkenskapsår skaU den löpande bokföringen avslutas med ett årsbokslut. Detta består av resultaträkning och balansräkning. Till dessa kan bilagor upprättas. ÅrsbokslutetskaU färdigställas och tagas in i bunden bok (årsbok) så snart det kan ske ochsenast efter räkenskapsårels utgång. Bilaga tUl årsbokslutetbehöver dock ej återges i årsboken. Årsbokslutet och därtUl hörande bUagor skaUavfattas på svenska i vanlig läsbar form. Bilaga som är av särskUt vidlyftigbeskaffenhet får dock upprättas i form som avses i 10 § första stycket 2.Årsbokslutet skaU skrivas under av den bokföringsskyldige med angivande avdagen för underskriften. Är flera delägare obegränsat ansvariga fÖr rörelsensförbindelser, un-derskrives bokslutet av dem alla. Närbokföringsskyldighet inträder eller när gmnden för sådan skyldighet ändras,skall balansräkning också utan dröjsmål uppgöras och tagas in i årsbok. 12 §Räkenskapsåret skall omfatta . Kalenderåret skall vara räkenskapsår. I rörelse, som påbörjats före ikraftträdandet av denna lag, får dock annat räkenskapsår än kalenderår (brutet räkenskapsår) tUlämpas. Bmtet räkenskapsår skall omfatta tiden den 1 30 aprU, den 1 juliden eller den 1 septemberden . När bokföringsskyldighetinträder eller räkenskapsåret lägges om, får räkenskapsåret avse eller utsträckas atl omfatta högst aderton månader. Avkortning avräkenskapsåret får också göras om bokföringsskyldigheten upphör. Tillämpas bruteträkenskapsår, får omläggning av räkenskapsåret ske till kalenderår. I annatfall får omläggning av räkenskapsåret ej ske med mindre tUlstånd därtUl ges avlänsstyrelsen. Den som ärbokföringsskyldig i fråga om flera rörelser skall använda samma räkenskapsårför dessa, om ej synnerliga skäl föranleder annat. Har en av rörelsemapåbörjats efter ikraftträdandet av denna lag, kan brutet räkenskapsår tUlämpasi den rörelsen, om sådant räkenskapsår förekommer i annan av rörelserna. Föratt få samma räkenskapsår för flera rörelser får omläggning av räkenskapsår skeutan hinder av vad som föreskrives i tredje stycket. Vad nu sagts ägermotsvarande tUl-lämpning inom koncern. 13 §Med anläggningstiUgång förstås tUlgång, som är avsedd att stadig varande bmkas eller innehas i rörelsen. Med omsättnmgstUlgång förslås annan tillgång. Med en tUlgångsanskaffningsvärde förstås utgiften för dess förvärv eller tUlverkning och medåleranskaffningsvärde motsvarande utgift, om anskaffning skulle ske vidräkenskapsårets utgång (balansdagen). 14 §OmsättningstUlgång tages upp tUl högst anskaffningsvärdet. Är tillgångens verkliga värde på balansdagen lägre än anskaffningsvärdet, får tUlgången dock ej tagas upp över delta verkliga värde. Såsom verkUga värdet avomsättningstillgång anses försäljningsvärdet efter avdrag för beräknadförsäljningskostnad. Om rörelsens förhållanden, tUlgångens beskaffenhet ellerandra omständigheter ger anledning härtUl, får verkliga värdet dock bestämmastUl återanskaffningsvärdet, i förekommande fall med avdrag för inkurans, ellertUl annat värde som är förenligt med god redovisningssed. Omvarulager upptages till lägre värde än det i första stycket medgivna högstavärdet, skall skUlnaden upptagas som lagerreserv. Omsättningstillgång fårtagas upp över anskaffningsvärdet, om särskUda omständigheter föreligger ochdet kan anses tUlåtet enligt god redovisningssed. 15 §AnläggningstUlgång tages upp tiU högst anskaffnmgsvärdet. I an- .skaffningsvärdet fär inräknas utgifter för värdehöjande förbättring av tillgången, vilka nedlagts tmder räkenskapsåret eller balanserats från ti digare räkenskapsår. I andra fall än som avses i fjärde stycket och 16 § andra stycket får anläggningstUlgång ej tagas upp tUl högre värde än det, vartill den är uppförd i närmast föregående balansräkning. På anläggningstUlgång, somfortlöpande minskar i värde på gmnd av ålder eUer nyttjande eller annan därmedjämförlig orsak, skall avskrivning ske med minst belopp som svarar motlämplig avskrivningsplan, om ej tUlgången uppenbarligen redan är tillräckligtavskriven. Harvärdet på anläggningstiUgång varaktigt gått ned, skall nedskrivning ske meddet engångsbelopp som kan anses erforderligt enligt god redovisningssed. Anläggningstillgång,som äger ett bestående värde väsentligt överstigande det belopp vartill den äruppförd i närmast föregående balansräkning, får upptagas tUl högst dettavärde, om det belopp varmed uppskrivning sker användes till erforderlignedskrivning av värdet på andra anläggningstillgångar och särskUda skälföreligger för sådan utjämning. Fast egendom, som åsättes taxeringsvärde, fårdock ej uppskrivas över taxeringsvärdet. 16 §Fordran, som är osäker, tages upp till belopp varmed den beräk nas inflyta. Värdelös fordran får ej tagas upp som tillgång. Fordransom är anläggningstUlgång får tagas upp till sitt beräknade värde, även omfordringen såsom osäker eller värdelös tagits upp till lägre belopp ellerutelämnats i närmast föregående balansräkning. 17 §Har den bokföringsskyldige övertagit rörelse mot vederlag som överstiger det behållna värdet av de övertagna tiUgångama, får skUlnaden tagas upp som anläggningstUlgång tUl den del den representerar affärs värde (goodwill). Denna tillgång skall avskrivas med skäligt be lopp, dock minst en tiondel. Utgifterför teknisk hjälp, forsknings- och utvecklingsarbete, provdrift,marknadsundersökningar och liknande får tagas upp som anläggningstillgång, omde är av väsentiigt värde för den bokföringsskyldiges rörelse under kommandeår. Sådan tillgång skall avskrivas med skäligt belopp, dock minst enfemtedel, om ej på grund av särskilda omständigheter avskrivning med en mindredel får anses överensstämma med god redovisningssed. Kapitalrabattoch direkta emissionsutgifter vid upptagande. av långfristigt lån får, ombeloppen ej redovisas såsom kostnad, avskrivas enligt lämpUgavskrivningsplan till dess skulden förfaller tUl betalning. 18 §Resultaträkningen skall i sammandrag redovisa samtliga intäkter och kostnader i rörelsen under räkenskapsåret samt lämna en med hän syn till rörelsens förhållanden tUlfredsställande redovisning för hur rä kenskapsårets resultat uppkommit. Förresultaträkningen användes med de avvikelser som betingas av rörelsens art ochomfattning nedan intagna schema. Kompletterande poster ges beteckningar somtydUgt anger vad som ingår i posten. Annan uppstäUningsform får användasendast om under räkenskapsåret i medeltal mindre än tio anställda sysselsatts irörelsen och uppställningsformen uppfyller de krav som anges i första stycket. Övrigarörelseintäkter Rörelsens kostnader Rörelseresultat före avskrivningar Avskrivningar Rörelseresultat efter avskrivningar Utdelningpå aktier och andelar Ränteintäkter RäntekostnaderResultat efter finansiella intäkter och kostnader -|-Extraordinäraintäkter Resultatföre bokslutsdispositioner och skatt Förändringari investeringsfonder och liknande fonder, var för sig Övrigabokslutsdispositioner Resultat före skatt Vinsteroch förluster på avyttring av anläggningstillgångar saml avskrivningar ochnedskrivningar på sådana tillgångar skall fördelas på samma sätt sommotsvarande tillgångar i balansräkningen. Extraordinära intäkter och kostnaderskall specificeras till sin art. 19§ Balansräkningen skaU i sammandrag redovisa rörelsens samtliga tUlgångar ochskulder samt eget kapital i rörelsen på balansdagen. StäUda panter ochansvarsförbmdelser skall upptagas inom linjen. Förbalansräkningen användes med de avvikelser som betingas av rörelsens art ochomfattning nedan intagna schema eller annan uppställningsform som ger enlikvärdig överblick över rörelsens ställning. Ischemat angivna poster skall upptagas var för sig. Kompletterande poster gesbeteckningar som tydligt anger vad som ingår i posten. För varje sammandragenpost i balansräkningen skall i specificerad bilaga upptagas de belopp som ingåri posten, om icke postens sammansättning klart framgår av bokföringen i övrigt. Aktier och andra andelar Obligationer och andra värdepapper Föratbetalda kostnader och upplupna intäkter 8. övriga fordringar II Spärrkonto hos för investeringsfond ochliknande fonder, var för sig Aktier och andra andelar Obligationer och andra värdepapper Lån tUl delägare och denne närstående personer Patent och liknande rättigheter Hyresrätt och liknande rättigheter Goodwill, som avses i 17 § första stycket Oavskriven utgift, som avses i 17 § andra stycket Maskiner, inventarier och dylikt Fast egendom, som ej är maskin eller byggnad B Skulder och eget kapital Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Investeringsfonder och liknande fonder, var för sig Övriga obeskattade reserver, var för sig fVEget kapital, med angivande av ingående belopp, insättningar eller uttag underräkenskapsåret, redovisat årsresultat samt utgående belopp C Ställda panter m. m. Inteckningar i fast egendom, företagsinteckningaroch andra inteckningar, varje slag för sig Andra ställda panter och därmed jämförligasäkerheter, varje slag för sig, med angivande av de belastade tUlgångamas värdeenligl balansräkningen Borgensförbindelser och övriga ansvarsförbindelser Pensionsåtaganden som ej upptagits bland skuldemaoch ej har täckning i pensionsstiftelses förmögenhet 20 §I resultaträkningen och balansräkningen skall ytterligare, anpas sat efter rörelsens förhållanden, lämnas uppgifter och upplysningar om 1. gmndema för värdering av tillgångar och skulder medangivande av sådana ändringar i värderingsgrunderna som avsevärt påverkat årsresultatet, 2. gmnderna för avskrivning av olika grupper avanläggningstillgångar med angivande av betydelsefulla ändringar i dessagmnder, 3. uppskrivning av anläggningstiUgångar somverkställts för räkenskapsåret med angivande av uppskrivningsbeloppel och dessanvändnmg, 4. annat förhållande av väsentlig betydelse för attbedöma rörelsens resultat och ställning. Deuppgifter och upplysningar som avses i första stycket får intagas i noter, omtydliga hänvisningar göres vid de poster i bokslutshandlingarna, till vilka dehänför sig. 21 §Enskild näringsidkare samt varje delägare som är obegränsat an svarig för rörelsens förbindelser skall till årsbokslutet foga samman ställning över sina privata tillgångar och skulder. Sammanställningen får utgöras av förmögenhetsbilaga till allmän självdeklaration, i före kommande fall kompletterad med hänsyn till förändringar i förmögen hetsläget som inträffat före balansdagen. Omenskild näringsidkare driver mer än en rörelse, skall uppgift ombalansomslutning, årsresultat och eget kapital i varje annan rörelse tagas uppi bilaga till årsbokslutet. Samtliga rörelser får också var för sig redovisas isamma årsbok. 22 §Allt räkenskapsmaterial skall bevaras i ordnat skick inom landet under från utgången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades. Vad nu sagts gäUer också avtal och andra handlingar av sär skild betydelse för all belysa rörelsens ekonomiska förhållanden. Skyldighetatt som räkenskapsmaterial bevara material enligt 10 § första stycket 3 upphör,om registrerade uppgifler på betryggande sätt föres över till vanlig läsbarform eller till fUm eller annat material med registreringar i mikroskrift somkan läsas med förstoringshjälpmedel. OmsärskUda skäl föreligger, får för visst fall tillåla, atträkenskapsmaterial i vanlig läsbar form förstöres före utgången av den i förstastycket angivna tiden. Materialet skall därvid under betryggande formermikrofilmas eller kopieras på likvärdigt sätt. Kopiorna skall ordnas så attsökta uppgifler lält kan återfinnas och läsas samt bevaras somåterstår av den i första stycket angivna tiden. 23 §Mot länsstyrelses beslul enligt denna lag föres talan hos regering en genom besvär. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1977.Länsstyrelsen får dock före nämnda dag pröva ansökan om tillstånd enligt 12 §tredje stycket eller 22 § tredje stycket, såvitt avser tid efter utgången av år1976. Genom lagen upphävs bokföringslagen (1929:117).Förekommer i lag eller annan författning hänvisning tUl föreskrift, som ersattsgenom beslämmelse i den nya lagen, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. Vissafrågor om rättsverkan av att någon är bokföringsskyldig skall dock enligtsärskilda bestämmelser därom avgöreis med ledning av den äldre lagen. Den som är bokföringsskyldig enligt den äldre lagenfår för räkenskapsår som börjat löpa före den nya lagens ikraftträdandefullgöra sin skyldighet i enUghet med den äldre lagen. Den som ej är bokföringsskyldig enligt den äldrelagen behöver icke vid ikraftträdandet av den nya lagen upprätta balansräkningenligt 11 § tredje stycket. TUlämpas räkenskapsår som avviker från 12 § förstastycket, skaU det räkenskapsår som börjar löpa närmast efter lagensikraftträdande avkortas eller förlängas så att därefter följande räkenskapsårkommer att överensstämma med föreskriftema i nämnda paragraf. Har bolag, förening eller annan sammanslutning isin bolagsordning eller sina stadgar bestämmelse om räkenskapsåret, som stridermot nya lagen, skall styrelsen utan dröjsmål vidtaga åtgärder för ändring av bestämmelsentill överensstämmelse med nya lagen. Lagom ändring i lagen (1905: 38 s. 1) om köp och byte av lös egendoni Härigenomföreskrives att 4 § lagen (1905: 38 s. 1) om köp och byte av lös egendom skallha följande lydelse. 4§ Köp, som är slutet mellan köpmän i och för deras rörelse, kaUas i denna laghandelsköp. Medköpman förstås i denna lag Med förstås i denna lag envar, som, enligt vad särskilt fin- envar, som skulle ha varit bokfö- nes stadgat, är pliktig att föra han- ringsskyldig enligt bokföringsla- ddsböcker. gen (1929:117), om denna gällt även efter utgången av . Dennalag träder i kraft . Lagont ändring i iagen (1914: 45) om kommission, handelsagentur och handelsresande Härigenomföreskrives att 2 § lagen (1914: 45) om kommission, hari-delsagenlur ochhandelsresande skall ha nedan angivna lydelse. Medköpman förstås i denna lag Med förstås i denna lag en var, som, enligt vad särskilt envar som skulle ha varit bokfö- finnesstadgat, är pliktig att föra ringsskyldig enligt bokföringsla- gen (1929:117), om denna gällt även efter utgången av . Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i handelsregisterlagen (1974:157) Härigenomföreskrives alt 2 § handelsregisterlagen (1974:157) skall ha nedan angivnalydelse. 2 §I handelsregister införes enskUd näringsidkare och handelsbolag samt ideellförening eller stiftelse som idkar näring. Handelsbolagskall söka registre- Handelsbolag skall söka registre ring, innan bolaget börjar sin verk- ring, innan bolagetbörjar sin verk samhet. Detsamma gäller enskUd samhet.