prop · FZ03105 · 1975-12-31 00:00:00 — I linje med detta ligger det särskilda huvudavtal som har träffatsmellan arbetsgi-var- och arbetstagarparterna på den offentliga sektorn och sominnehåller regler om hur man i fredliga former skall lösa tvister mellan parternai fråga om vad hänsynen till den politiska demokratin kan anses kräva. I förhållande till nuvarande ordning innebärregeringens förslag att åtskilliga nya frågor lämnas över för reglering ikollektivavtal. Den nya lagen omfattar i motsats till de nuvarandetjänstemannalagarna alla anställda på den offentliga sektorn, oberoende av omde är tjänstemän eller inte. I anslutning till medbestäitimandelagen.skaparsålunda lagen om offentlig anställning ett nytt läge för avtalsparterna på detoffentliga området. Det blir nu deras sak att inom den politiska demokratinsram i sina avtal bestämma vilket iimehåll som skall ges åt den offentliga anställningen.Den positiva syn regeringen har på ett ökat inflytande för de anställda överfrågor som berör dem bör också prägla statens agerande som arbetsgivare. Den reform som föreslås innebär otvivelaktigtväsentliga förändringar i arbetslivets villkor och en förskjutning i dentraditionella fördelningen av makt och inflytande i arbetslivet tilllöntagarnas förmån. Under remissbehandlingen av arbetsrättskommitténs förslagoch i den allmänna debatten har reformens grundläggande principer, som redannämnts, fått ett brett stöd. Men invändningar av olika slag har ocksåframförts. Bland annat har det från vissa håll yppats farhågor för attarbetsrättsreformen kan leda till en byråkratisering av beslutsfattan- 1975/76:105 11 deti företagen samt att i praktiken det ökade inflytandet kommer att varaförbehållet endast ett fåtal fackliga förtroendemän. Enligtmin uppfattning har dessa och liknande farhågor inför arbetsrättsreformenspraktiska verkningar föga stöd i de erfarenheter, som gjorts avförsöken med löntagarinflytande i företagen och av ett ökat fackligt engagemangi företagsdemokratiska frågor. Icke desto mindre bör stora ansträngningar görasför att de också skall visa sig oberättigade. När det gäller den befarade byråkratiseringen avföretagens beslutsfattande vill jag först erinra om den insikt om sittmedansvar för att de demokratiska beslutsformerna blir både effektiva ochsmidiga, som löntagarorganisationerna visat. Det har skett såväl i förarbetettill arbetsrättsreformen som, enligt enstämmiga uppgifter även från arbetsgivarhåll,i det praktiska agerandet i de fall och på de områden där sådana beslutsformerredan trängt sig fram. Vidare borde valet av förhandlings- och avtalslinjenvid arbetsrättsfrågans lösning säkerställa, att parterna finner lösningar somminimerar risken för ett tungrott och omständligt beslutsförfarande. Även vidtillämpningen av den primära förhandlingsskyldigheten och den fackligaorganisationens förhandlingsrätt är det enligt min mening ett gemensamt ansvarför parterna att dessa regler tillämpas på ett-sådant sätt, att de möjliggörden snabbhet och effektivitet i beslutsfattandet, som i dagens näringsliv imånga fall är nödvändigt för att bibehålla konkurrenskraft ochutyécklingsduglighet. Att detta ligger också i de anställdas intresse tordevara en självklarhet, inte minst för de organisationer som har att bevaka derasinkomst- och sysselsättningstrygghet. Också i fråga om farhågorna för attföretagsdemokratin bara blir en angelägenhet för en professionell elit i defackliga organisationerna talar erfarenheten ett aimat språk. Vi har redan en rad försök med mer demokratiskabeslutsformer, som bl. a. innefattar samråd mellan arbetsgivare och fackligaorganisationer och ibland också direkta former för inflytande över besluten.Ofta har inflytandet vuxit fram i kraft av styrkan och slagkraften i det fackligaarbetet. Det har kunnat konstateras att när arbetstagarna genom sinaorganisationer får möjlighet att medverka till att lösa de problem som uppstårpå arbetsplatserna, då skapar det också en ökad aktivitet inom de fackligaorganisationerna. Ett vidgat inflytande och ansvar för de anställda tordedärför kunna öka medlemmarnas engagemang i den fackliga organisationens arbeteför att ta till vara gemensamma intressen. Jag vill härvid peka på en annan konsekvens av enutvidgad företagsdemokrati. Den skjuter fram frågor om en decentralisering avbesluten i företagen. Det lagförslag som kommer att läggas fram förutsätter attcentraliserade former för beslut och styrning ersätts med ett beslutsfat- Prop.1975/76:105 12 tände,som ligger närmare dem som är berörda av besluteri. Det innebär en stormöjlighet att förnya den inre organisationen i många företag för att på så sättta tUlvara förmågan till initiativ och viljan till ansvar hos alla anställda.Däri ligger stora, outnyttjade, resurser, vars effektiva tillvaratagandeär av största betydelse för folkhushållet. Somframgår av vad jag nu sagt innebär denna reform att en för vårt arbetslivnödvändig utveckling inleds som kommer att innebära genomgripande förändringar.Det bör emellertid understrykas att det inte är fråga om att i ett slaglagstifta fram nya former för beslutsfattande i företag och förvaltningar. Denutformning som förslagen ges innebär att ett nytt system för de anställdas medbestämmandegradvis kommer att växa fram. I lag kommer inte att ges föreskrifter om taktenoch omfattningen av demokratiseringen utan det får ankomma på parterna attgenom förhandlingar och avtal bestämma härom. Därigenom bör det vara väl sörjtför att demokratiska förhållanden i arbetslivet får växa fram i en fortlöpandeefter de skiftande praktiska förutsättningarna avpassad process. Att så kanske bör vara ett gemensamt intresse för såväl löntagarna, företag somsamhälle. Detförslag som läggs fram markerar inte slutpunkten i strävandena attdemokratisera arbetslivet. Flera frågor kvarstår ännu olösta. Detutredningsarbete som behövs för att lösa dem har redan inletts. Vidare kommeren kartläggning att ske av krav som rests om en förändring i företagsdemokratiskriktning av aktiebolagslagen och annan associationsrättslig lagstiftning.Syftet är att stämma av dessa krav mot den nu föreslagna lagstiftningen och attförbereda ett ställningstagande till det fortsatta utredningsarbetet på dettaområde. Dereformer på arbetslivets område som beslutats och den som äraktuell bärs upp av principen att det är de som är verksamma i produktionen somskall tillerkännas medbestämmande och ansvar i kraft av sitt arbete. Det ärgenom en organiserad samverkan löntagarna kan åstadkomma den maktförskjutning iföretagen som krävs för att förnya arbetslivet. Lagstiftningen innebär endastatt väg röjes för demokratiseringen. Det är genom löntagarnas aktiva medverkansom ett arbetsliv kan byggas upp präglat av samverkan och gemensamtansvarstagande, av trygghet, meningsfulla arbetsuppgifter och arbetsglädje. Statsråden och föredrar de delar avdet samlade förslaget till arbetsrättsreforih som faller inom arbetsmarknads-resp. verksamhetsområde. Anförandena redovisas iunder-protokollen för resp. departement. Med hänvisning till vad jag och övriga statsråd härhar anfört hemställer jag att regeringen i en gemensam proposition Prop, 1975/76:105 13 dels bereder tillfälle att ta del av vadjag nu har anfört om arbetslivets demokratisering, dels förelägger vad övriga föredragandehar anfört för de åtgärder som de har hemstäUt om. Regeringen ansluter sig tiU statsministerns ochövriga föredragandes överväganden och beslutar att genom proposition föreläggariksdagen vad här har anförts för de åtgärder som föredragandena har hemställtom. Regeringenföreskriver att de anföranden och förslag som har upptagits i arbetsmarknads-och finansdepartementens underprotokoll skall bifogas propositionen sombilagorna 1 och 2. TRYCKERI 197» 750533 Bilaga 1 till regeringens proposition nr 1975/76 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , , , ,, , , Lagrådsremiss med förslag till lag om medbestämmande iarbetslivet Frågan om arbetslivetsdemokratisering har alltmer trätt i förgmnden. Som ett led idet pågående reformarbetet på detta område uppdrog chefen för dåvarandeinrikesdepartementet åt särskilt tillkallade sakkunniga' attgöra en allmän översyn av de lagar som reglerar förhållandena mellan parternapå arbetsmarknaden. De sakkunniga, som antog namnetarbetsrättskommittén, har avlämnat betänkandet (SOU 1975:1)Demokrati på arbetsplatsen. * Det i betänkandet intagna förslaget till lag omförhandlingsrätt och kollektivavtal (FKL) bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 1. Efter remiss har yttranden överbetänkandet avgetts av justitiekanslem (JK), , kammarrätten iStockholm, styrelsen för internationell utveckling (SIDA), överbefälhavaren(), försvarets civilförvaltning, , (), poststyrelsen, , sta- ' Landshövdingen ,ordförande, statssekreteraren , direktören , docenten,numera rådmannen , riksdagsledamöterna , direktören ,dåvarande förbundsordföranden samt riksdagsledamoten . ' När betänkandet avgavs hade ÅkeNilsson ersatt som ordförande och andre ordföranden iLandsorganisationen i inträtt som ledamot i kommittén. \-1975/76. 1975/76:105 Bilaga 1 2 tensjärnvägar (SJ), statens vägverk, statskontoret, generaltullstyrelsen,(), , (), statenspersonalpensionsverk, statens personalnämnd (SPN), universitetskanslersämbetet(UKÄ), (), lantbmksstyrelsen, arbetsdomstolen (AD),statens förlikningsmannaexpedition, (),arbetarskyddsstyrelsen, statens invandrarverk (), statens industriverk,, domänverket, länsstyrelserna i , ,och , arbetsmiljöutredningen, utredningen om denkommunala demokratin, delegationen för förvaltningsdemokrati, riksdagensombudsmannaexpedition (JO), . ,(), ,Föreningen , Bankinstitutens arbetsgivareorganisation,. (), kooperativa och allmännyttigabostadsföretags förhandlingsorganisation (KAB), Fastighetemas förhandlingsorganisation(FFO), Statsföretagens förhandlingsorganisation (SFO), hantverks- ochindustriorganisation (SHIO), , , i (LO), (), Centralorganisationen /SR, arbetarescentralorganisation (SAC), ILO-kom-mittén, (), samt församlings- ochpastoratsförbund. Yttranden över betänkandet har överlämnats avsocialstyrelsen från centrala företagsnämnden vid styrelsen, av UKÄ bl. a. frånkonsistoriet och juridiska fakulteten vid , juridiskafakulteten vid och en arbetsgmpp inom juridiska fakultetenvid , av AMS från samtliga länsarbetsnämnder, avlänsstyrelsen i från och länslandsting, av SAF från samt av LO från . , , , . Hotell- och restaurangan-ställdas förbund. (), och . LO har dessutom överlämnat en sammanfattning avresultatet av en av organisationen och socialdemokratiskaarbetareparti anordnad arbetsplatsremiss på gmndval av betänkandet. Mer än125000 medlemmar i drygt 12500 gmp- Prop.1975/76:105 Bilaga 1 3 perhar till LO redovisat sina synpunkter och erfarenheter. Yttranden över betänkandet har dessutom inkommitfrån . , , (), . Svenska driftpersonalförbundet.Svenska teaterförbundet. , , Göteborgs- och krets av för-skoUärares riksförbund.Svenska företagares riksförbund och studentkåren i . uppdrog chefen för dåvarandeinrikesdepartementet åt en särskilt tillkallad sakkunnig* att utreda frågan omförhandlingsrätt för arbetstagarorganisation beträffande pensionerademedlemmar. Den sakkunnige avlämnade betänkandet (SOU 1972:33)Förhandlingsrätt för pensionärer. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgettsav , , , AD:s ordförande, länsstyrelserna i ochÄlvsborgs län, . Bankinstitutens arbetsgivareorganisation,Föreningen . ,Försäkringsbolagens förhandlingsorganisation. TCO, Sverigesakademikers centralorganisation (), (),Enskilda företags tjänstepensionärer. Pensionäremas riksorganisaion.Statspensionäremas riksförbund samt (). uppdrog chefen för dåvarandeinrikesdepartementet åt en särskilt tillkallad sakkunnig' att i enlighet medvad som uttalats i andra lagutskottets utlåtande 1969:70 (rskr 1969: 325)undersöka under vUka förutsättningar och i vilken omfattning politiskinformationsverksamhet och propaganda förekommer på arbetsplatser. Densakkunnige avlämnade betänkandet (SOU 1975:27) Politisk propagandapå arbetsplatser. Sedan arbetsrättskommitténs uppdrag i december 1974utvidgats till att omfatta även en utredning rörande information och utbildningmed anledning av kommitténs reformförslag samt rörande politisk verksamhet påarbetsplatser har kommittén avlämnat utredningsrapporten (Ds A1975:11) Information och utbUdning kring arbetsrättsreformen. PoU-tiskverksamhet på arbetsplatserna. Frågor som rör kringgående av bl. a. denarbetsrättliga lagstiftningen genom anlitande av entreprenadavtal, uppdragsavtalo. d. har behandlats i en interdepartementai arbetsgmpp under ledning avstatsrådet . Prop.1975/76:105 Bilaga 1 4 Jag avser nu att ta upp de i det föregående nämndafrågorna till behandling. De kompletterande bestämmelser som behövs för denoffentliga sek torn kommer senare att redovisas av statsrådet . 2,1Huvuddragen i gällande lagstiftning ni. Arbetsrättskommitléns uppdrag har varit att göra enallmän översyn av den s. k. arbetsfredslagstiftningen och att inom den ramenlägga fram förslag till lagstiftningsåtgärder i syfte att gelöntagarorganisationerna det stöd som behövs för att få till stånd endemokratisering av arbetslivet. Uppdraget omfattade enligt direktiven i principalla arbetstagare, även de offentligt anställda. Därmed innefattades ikommitténs arbete även en översyn i det angivna syftet av den särskildalagstiftningen för offentligt anstäUda tjänstemän. TUl arbetsfredslagstiftningen har bmkat räknaslagen (1928:253) om kollektivavtal (; ändrad senast 1974:373), lagen(1936:506) om förenings- och förhandlingsrätt (FFL; ändrad senast 1974:374),lagen (1920:245) om medling i arbetstvister (MedIL; ändrad : 118)och den särskUda lagstiftningen om rättegången i tvister på arbetsrättensområde, dvs. tidigare lagen (1928:254) om arbetsdomstol och lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister (LRA; ändrad senast 1974:1092). Tillområdet kan också sägas höra vissa andra lagar och författningar med anknytningtill de här nämnda centrala lagarna, t. ex. kungörelsen (1920:898) med närmareföreskrifter angående medling i arbetstvister (ändrad : 121), lagen(1920: 248) om särskilda skiljedomare i arbetstvister, kungörelsen (1920:899)med närmare föreskrifter angående särskilda skiljedomare i arbetstvister ochkungörelsen (1950:163) angående rikets indelning i distrikt för medling iarbetstvister. Utanför arbetsfredslagstiftningens område ochdärmed i princip också utanför kommitténs uppdrag, faller däremot åtskilligannan lagstiftning på det arbetsrättsliga området. Som exempel på sådanlagsttftning kan nämnas lagstiftning av betydelse för särskilda kategorier avarbetstagare, såsom sjömanslagen (1973:282) och lagen (1970:943) om arbetstidm. m. i husligt arbete, lagstiftningen om anstäUningsskydd, omfattande bl. a.lagen (1939:727) om förbud mot uppsägning eller avskedande av arbetstagare medanledning av värnpliktstjänstgöring m. m., lagen (1945:844) om förbud motuppsägning eller avskedande av arbetstagare med anledning av äktenskap ellerhavandeskap m. m. och lagen (1974: 12) om anstäUningsskydd och vidare denallmänna skadeståndslagen med dess regler om arbetstagares skadeståndsansvar,arbetstidslagstiftningen, lagstiftningen om semester och om olika lönefrågor,arbetarskyddslagstiftningen, socialförsäkringslagstiftningen ocharbetmarknadslagstiftningen, etc. Inte heller har kommitténs uppdrag berörtviss lagstiftning utanför det arbetsrättsliga Prop.1975/76:105 Bilaga 1 5 områdetav betydelse för utvecklingen av arbetstagarnas inflytande i arbetslivet, t.ex. inom det associationsrättsliga fäUet med den allmänna bolagsrättsliga ochföreningsrättsliga lagstiftningen och den särskilda lagstiftningen omrepresentation för de anstäUda i vissa företags styrelser. förkommitténs utredningsarbete har slutligen tillkommit viss lagstiftning, lagen(1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, vUken harnära beröring med området för kommitténs arbete men som av naturliga skäl inteomfattats av lagstiftningsuppdraget. Även den nya lagstiftningen om rättegångeni arbetstvister har tillkommit efter kommitténs tillsättande och faller somsådan utanför dess uppdrag. innehåller centrala regler om kollektivavtaletoch om dettas rättsverkningar. I 1 § i lagen definieras ett koUektivavtal somett skriftligt avtal mellan arbetsgivare eller förening av arbetsgivare samtfackförening eller annan liknande förening av arbetstagare om villkor som skallgälla för anställning av arbetstagare eller om förhåUandet i övrigt mellanarbetsgivare öch arbetstagare. 1 2 § fastslås principen att kollektivavtal somslutits av förening är bindande även för medlem i föreningen, medan det i 3 §föreskrivs att arbetsgivare och arbetstagare som är bundna av samma koUektivavtalinte ha rätt att träffa överenskommelse om avvikelse från koUek-tivavtalet omdetta inte tillåter sådan avvikelse. Regler om fredsplikt under koUektivavtalsgiltighetsperiod finns i 4 § innehåUer vidare regler om förfarandet viduppsägning av koUektivavtal (6 §) och om uppsägningsrätt för med- och motparttill part som för egen del frigjort sig från avtalet genom utnyttjande av deuppsägningsregler avtalet innehåUer (5 §). 1 7 § ges regler om rätt för partatt under vissa omständigheter utverka AD:s beslut om hävning av koUektivavtaleller om befrielse från viss förpliktelse enligt kollektivavtal eller närmotpart bmtit mot avtalet eller lagen. Regler om skadestånd vid brott motkoUektivavtal eller har tagits upp i 8 och 9 §§. 1 10 § föreskrivsslutligen att tvister om tillämpning av prövas av AD. FFL innehåUer i sina centrala delar regler om skyddför föreningsrätten och om den rätt och skyldighet som föreligger för parter påarbetsmarknaden att förhandla med motpart. Med föreningsrätt menas enligt 3 §första stycket i lagen rätten att tillhöra förening av arbetsgivare ellerarbetstagare, att utnyttja medlemskap i och att verka för förening eller förbildandet av sådan. Föreningsrätten skall lämnas okränkt. Detta innebär att detär förbjudet för var och en på arbetsgivar- eller arbetstagarsidan att vidta åtgärdmot någon på andra sidan för att förmå denne att inte utnyttja sin föreningsrätt,liksom att vidta åtgärd till skada för vederbörande för att denne utnyttjat sinrätt (3 § andra och tredje styckena). Den som kränker någons föreningsrätt kanåläggas att utge skadestånd och sker kränkningen genom rättshandling, t. ex.uppsägning, eller genom avtalsbestämmelse kan rättshandlingen elleravtalsbestämmelsen förklaras ogiltig (3 § fjärde stycket). Även förening kantillerkännas skadestånd. Förening är nämligen inte 1975/76:105 Bilaga 1 6 skyldig att tåla sådan kränkning av någons föreningsrättsom innebär intrång i föreningens verksamhet (3 § andra stycket). Medförhandlingsrätt i FFL menas rätten att påkalla förhandling rörande regleringav anstäU-ningsvillkoren liksom rörande förhåUandet i övrigt mellanarbetsgivare och arbetstagare (4 § första stycket). Förhandlingsrätt tillkommerpå ena sidan arbetsgivare eller förening av arbetsgivare och på den andraförening av arbetstagare vari de ifrågavarande arbetstagarna är medlemmar.Förhandlingsrätt för part motsvaras av förhandlingsskyldighet för motparten.Lagen innehåller vidare vissa regler om förfarandet vid förhandling, om rätttill ledighet för deltagande i förhandling m. m. Däremot finns inte någonlagstadgad sanktion mot vägran alt förhandla vid sidan av att part ges möjlighetatt vända sig tUl förlikningsman, som kan i sin tur utverka vitesföreläggandeoch utdömande av vite hos AD. Även mål enligt FFL prövas av AD (29 §). MedlL innehåUer regler om detstatliga förlikningsväsendet och om förlikningsmännens uppgifter bl. a. sommedlare i arbetstvister. Vid sidan av lagstiftningen regleras rättsförhåUandenamellan parterna på arbetsmarknaden i vid utsträckning i koUektivavtal. Avsärskild betydelse för frågan om arbetstagarnas inflytande i arbetslivet ärvissa centrala avtal på detta område. Såsom exempel kan nämnas avtal omföretagsnämnder som träffats för olika delar av arbetsmarknaden och som täckerde något större företagen på praktiskt taget hela denna. På det för SAF samt LOoch TCO gemensamma området gäller dessa avtal, som innehåller regler om blandannat information och samråd, i sin nuvarande utformning sedan 1966.Företagsnämnderna har vid sidan av sina avtalade uppgifter fått vissauppgifter genom lagstiftning, t. ex. enligt lagen (1974: 325) om avsättningtill arbetsmiljöfond och lagen (1972: 826) om uppgiftsskyldighet iplaneringsfrågor. Även åtskilliga andra avtal av betydelse på området gällerpå arbetsmarknaden. Ett förhållandevis nytt exempel härpå är denöverenskommelse som träffades mellan SAF samt LO ochPrivattjänstemannakartellen (PTK) om ekonomikommitté och arbetslagar-konsulteroch som innehåUer regler, som är avsedda att i nya former bereda de anstäUdainsyn i företagens verksamhet. Vid sidan av de här avsedda centrala avtalenförekommer i olika former en omfattande försöksverksamhet i syfte att utvecklaarbetstagamas inflytande i arbetslivet. En översikt återfinns i kommitténsbetänkande (SOU 1975: I s. 103 ff). Kommittén har utarbetat ett förslagtill ny lagstiftning om förhandlingsrätt och kollektivavtal som i en gemensamlag samlar de olika ämnen som behandlas i , FFL och MedlL. Den föreslagnalagen om förhandlingsrätt och koUektivavtal (FKL), som är avsedd att gälla förhela arbets- Prop.1975/76:105 Bilaga 1 marknaden,inleds med vissa aUmänna bestämmelser, huvudsakligen vissa gmndläggandebegreppsbestämningar (1-5 §§), och upptar sedan i särskilda avsnitt regler omföreningsrätt (6-10 §§), förhandlingsrätt vari inbegrips vissa regler om rätttill information (11-19 §§), koUektivavtal (20-30 §§) fredsplikt (31-36 §§),medling (37-44 §§), skadestånd (45-50 §§), tystnadsplikt (51 -53 §§) samttvisteförhandling och rättegång (54-59 §§). För uppbyggnaden inom denna ram av lagregler medsärskilt syfte att vidga arbetstagarnas inflytande i arbetslivet har kommitténangivit såsom utgångspunkt vissa centrala uttalanden i utredningsdirektiven.Där sägs att medbestämmanderätt för arbetstagarna i företagen på olika nivåerbör i första hand åstadkommas genom avtal och i former som inte förändrar defackliga organisationernas ställning som fria och oberoende organisationer.Men, sägs det vidare, för att förhandlingar skall kunna leda till resultatmåste förhandlingsrätten byggas ut och koUektivavtalslagstiftningen ändras såatt arbetstagarna och deras organisationer får en med arbetsgivaren merJämbördig stäUning. Den utbyggda förhandlingsrätten bör i princip vara såvidsträckt att förhandlingar kan inledas i alla frågor pä olika beslutsnivåersom det är angeläget för de anställda att få inflytande på. 1 direktiven angesvidare en rad olika frågor av betydelse för kommitténs uppdrag och vilka bUdarutgångspunkter för kommitténs utredningsarbete och förslag. Kommittén har fäst särskUd vikt vid grundsatsen attförhandlingar och koUektivavtal mellan parterna på arbetsmarknaden skall varadet främsta medlet, såvitt gäUer den arbetsrättsliga delen av ämnesområdet, attstärka och vidga demokratin i arbetslivet. Lagförslaget innehåUer inte hellernågra detaljregler om inflytande för arbetstagarna på särskUda områden eller isärskilda former. 1 stäUet har kommittén velat föreslå aUmänna regler påförhandlingsrättens och koUektivavtalsrättens områden, vUka syftar tUl att göradet möjligt för arbetstagarsidan att få tiU stånd en från inflytandesynpunktönskvärd koUektivavtalsreglering liksom att ge arbetstagarsidan i redanträffade koUektivavtal en från samma synpunkt förstärkt stäUning.