prop · FY03101 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt 2 kap. 3 § ValL, somreglerar hur antalet röslberätligade skall beräknas när del gäller atlfastställa antalet fasta valkrelsmandat i varje valkrets för val till ,skall beräkningen ske på grundval av stommarna lill manlalslängderna för delår då ordinarie val lill skall hållas. Fördelningen av de fastavalkrelsmandalen på valkretsarna behöver emellertid inte göras förrän senastvid utgången av april valåret (2 kap. 2 v;), medan beslut om antaletlandstingsmän måsle fattas avsevärt tidigare. Eftersom stommarna till mantalslängdernaenligl 40 vi folkbokföringsförordningen (1967:198) inte behöver föreliggaförrän i millen av januari, har det ansetts lämpligast atl, när anlalellandstingsmän skall bestämmas, använda de allmänna röstlängderna som grundvalför beräkningen av antalet röstberältigade i landstingskommunen. 1 andrastycket av förevarande paragraf har därför föreskrivits atl som röstberättigadskall anses den som har upptagits i gällande röstlängd. Allmän röstlängdupprättas enligt 4 kap. 1 !j ValL före för varjevaldistrikt. Röstlängden gäller fr. o. m. del år den harupprättats t. o. m. påföljande år (4 kap. 7 5;). I röstlängdenupptas den som är kyrkobokförd i valdistriktet, är svensk medborgare och har fyllt eller före del år röst längden upprättas fyller (4 kap. 2 i). Den som är omyndigforklarad upptas dock inle i längden. 1enlighet med kommitténs förslag har i fjärde stycket föreskrivits alt beslut omändring av antalet landstingsman liilämpas försl vid del val i hela rikel avlandstingsmän som följer närmast efter beslutet. Det har inle ansettsnödvändigt atl i paragrafen särskilt ange att nyll beslul om antaletlandstingsman behöver fattas endast om bestämmelserna om antalet landstingsmanföranleder det. Däremot har del föreskrivits atl länsslyrelsen genast skallunderrättas om beslut om ändring av antalet landstingsmän. Ändringeni 9 ;? föranleds av alt bestämmelserna om nyval av landstingsman ochsuppleanter vid ändring i den landslingskommunala indelningen fiyttas från 17>; till 15! Bestämmelserom valkretsindelning och jämkning i sådan indelning finns f. n. i 10-17 §! ; LL.Som jag har anförl i den allmänna motiveringen upphör valkretsindelningen med delnya systemet för val till landsting atl vara ett betydelsefullt komplement tillvalsättei. Bestämmelserna om valkretsindelningen kan därför förenklasavsevärt. Förevarande paragraf innehåller endasl föreskrifter om attlandslingskommun skall delas in i valkretsar och atl valbarhet inle ärinskränkt inom valkrets. 111 § ges bestämmelser om landstingskommuns indelning i valkretsar. Paragrafenmotsvarar alltså dels del av nuvarande 10 §, dels nuvarande 11 och12!;§. Bortsett från några obetydliga justeringar stämmer paragrafen överensmed 16 § i kommitténs förslag. Utövervad jag har anfört i den allmänna motiveringen vill jag i fråga om innehållet i11 § anföra följande. Huvudregelnär atl valkrets skall bestå av en eller fiera kommuner. Om det leder lill enlämpligare valkretsindelning, skall dock avsteg kunna göras från denna regel.Valkrets bör enligt paragrafen vidare utformas så att den kan beräknas kommaalt - med tillämpning av 14 § - tilldelas minst åtta fasta valkrelsmandat.Paragrafen innehåller vidare föreskrifter som avses garantera alt - när kommundelas i valkretsar för val av landstingsman -överensslämmelseåstadkoms mellanvalkretsindelningen för landstingsvalen och valkretsindelningen förkommunfullmäktigvalen. Kommunindelningsreformen är så gott som heltgenomförd. Med hänsyn härtill har del inte nödvändigt atl i 11 S ta innågon motsvarighet lill den bestämmelse som kommittén föreslår om att vad som iparagrafen föreskrivs om kommun skall äga molsvarande tillämpning påkommunblock. 1denna paragraf ges liksom f. n. bestämmelserom på vem det ankommer alt beslutaom landstingskommuns indelning i valkretsar. Vidare ges beslämmelser om tidenför sådant beslut. Föreskrifter härom finns f. n. i 14 S-Paragrafen motsvarar15 S i kommitténs förslag. Motsvarighet till de nuvarande bestämmelserna omordningen för beslul om det antal landstingsman som skall ulses för varjevalkrets har tagits in i 14 !j. Enligtnuvarande regler bestäms indelningen i valkretsar av på förslag avlänsstyrelsen och sedan kommunerna har beretts lilirälle att yttra sig.Landslingels beslul skall underställas regeringen för prövning ochfastställelse. Kommilténföreslår att skall besluta om valkretsindelningen på förslag avlandstinget eller efter dess hörande. skall bereda kommunernatillfälle att yttra sig. Efter övergången lill det landstingsproportionellavalsystem som kommitién föreslår kan valkretsindelningen enligl kommittén iprincip göras med utgångspunkt i vad som är ändamålsenligt från vallekniska,partiorganisatoriska och liknande synpunkler. Med som beslutandesäkerställs den nödvändiga samordningen mellan valkretsindelningen vidlandstingsvalen och valkretsindelningen vid kommunfullmäktigvalen. Behovet avfastställelseprövningen faller enligt kommitién borl i och med atlvalkretsindelningen upphöratt vara ett komplement till valmetoden. Kommitténsförslag har gett anledning till viss kritik vid remissbehandlingen.Landstingsförbundet och några andra remissinstanser anser atl valkretsindelningenbör beslutas av landslingen själva. Enligl I länframstår nuvarande ordning för beslut om valkretsindelning somonödigt omständlig, när valkretsindelningen upphör alt vara betydelsefull frånpolitisk synpunkt. Med hänsyn lill viklen av samordning med valkrelsindelningenför val till kommunfullmäktige bör därför övertafastställelseprövningen. Föregen del anser jag atl landstingskommunerna i princip bör ha del avgörandeinflytandet på valkretsindelningen. I paragrafen har därför föreskrivits allbeslul om valkrelsindelningen skall ankomma på . Av de skäl somlänsstyrelsen i har anfört har fastställelseprövningenbehållits men fiyttats lill länsslyrelsen. Med den utformning som bestämmelsenhärom har fått kommer inle att kunna göra några sakliga ändringari landstingels beslut.' Del får anlas bli ytleriigt sällsynt att länsstyrelsenfinner att beslul inte kan fastställas oförändrat eller med endaslformella justeringar ulan saklig betydelse. 1 enlighet med vad som enligl 9 SKL gäller i fråga om talan mol beslul om valkretsindelning för valav kommunfullmäklige har föreskrivits att talan mot beslul forshos valprövningsnämnden suml att talan inte får föras mot nämndens beslut. Beslutom ändring av tidigare bestäind valkretsindelning skall enligt nuvarande 14 ! ;fattas före utgången av oktober året innan val av landstingsman äger rum nästagång eller, om regeringen förordnar del, före utgången av maj valåret. Vidändring i den landslingskommunala indelningen kan regeringen enligt 15 och 16! ;§ föreskriva annan lid för beslul om jämkning i valkrelsindelningen. förslag skall beslul om indelning i valkretsar meddelas senast föreutgången av maj del år val av landstingsmän nästa gång skall äga rum enligt denbeslutade indelningen. Kommittén anför alt praktiska skäl talar för attbeslutet i allmänhet meddelas året före det år när valkretsindelningen skallliilämpas . Ändringar i den kommunala ellerlandstingskommunala indelningen eller i valkretsindelningen förkommunfullmäktigval kan emellertid medföra att beslut om ändring ivalkretsindelningen för val till måste meddelas under valåret. Ocksåpå denna punkt har kommitténs förslag väckt kritik. Enligt vallekniskautredning framstår del som tveksamt om förslagel om liden tor beslul omvalkretsindelning är realisliskl. Sådant beslut bör enligt utredningen fattastidigare, även om det vallekniska system med valboxar och hålkortsvalsedlar somutredningen har föreslagit inte genomförs. Länsstyrelserna i ochVästernorriands län ger uttryck för samma uppfattning. bör tidsgränserna för beslut om valkretsindelning vidlandstingsval resp. vid kommunfullmäktigval vara desamma. För atl lämpligavalkretsar för val av landstingsmän skall kunna erhållas kan det blinödvändigt alt dela upp en kommun på fiera valkretsar. Medanledning av vad kommittén och remissinstanserna har anförl har i 13 S somhuvudregel föreskrivits all beslut om indelning i valkretsar skall meddelasföre utgången av oktober årel före del år då val av landstingsmän första gångenskall förrättas enligl den indelning som beslulel avser. I normalfallet skallalltså beslulel fattas som enligl nuvarande regler. Med dennautformning som bestämmelsen har fåll torde del framgå alt nytt beslut omvalkrelsindelningen behöver fallas endasl om ändring skall göras i denvalkretsindelning som har beslutats tidigare. För del fall all t. ex. ändringari den landslingskommunala eller kommunala indelningen skulle föranleda ändringi valkrelsindelningen har i paragrafen angetts atl regeringen kan föreskrivaannan lid för beslul om indelning i valkretsar. Skulle ha fatlatelt beslul som står i slrid mol bestämmelserna i 11 S tredje slyckel, har länsslyrelsenatl vägra fastställelse. Härigenom garanteras samordningen mellan denlandslingskommunala och den kommunala valkrelsindelningen. Dennaparagraf motsvarar 11 § 2 och 3 mom. i kommitténs förslag. Den innehållerbestämmelser om fasta valkretsmandat och utjämningsmandat och om de fastavalkretsmandalens fördelning på valkretsarna. Bestämmelserna är grundläggandeför del nya valsystemet för landstingsvalen och de har utformats efter förebildav 3 kap. 6 §, 7 § första stycket första punkten och 8S första slyckel RF saml2 kap. 2 SS ValL. Reglerna om mandatfördelningen mellan partierna har, somframgår av vad jag förul har anfört, tagils in i ValL. Atl reglerna om de fastavalkrelsmandalen och utjämningsmandaten har tagits in i LL motiveras av att dehar elt visst samband med bestämmelserna om valkrelsindelningen. Som framgår avvad jag har anfört i det föregående bör frågan om atl föra över alla dessabeslämmelser las upp i samband med all ställning tas lill förslaget omen enhetlig kommunallag. 1enlighet med vad jag har förordal i den allmänna motiveringen föreskrivs iförevarande paragraf att 9/10 av landstingsmandalen skall vara fastavalkretsmandat som fördelas mellan partier på grundval av valresultatet i varjevalkrets. Återstoden är utjämningsmandat som försl fördelas mellan partier pågrundval av valresultatet i hela landstingskommunen och därefter tillförsvalkretsarna. fastställer enligl vad som vidare föreskrivs iparagrafen antalet fasta valkrelsmandat i varje valkrets. Avgörande för hurslor del av samtliga fasta valkrelsmandat som skall tilldelas en viss valkretsär förhållandet mellan anlalel röslberätligade i valkretsen och anlalelröstberättigade i hela landstingskommunen. 1 det följande skall jag inskränkamig till atl behandla frågan om tidpunkten för beslul. 1 övrigihänvisar jag till vad jag har anfört i den allmänna motiveringen. Enliglnuvarande beslämmelser i 14 § LL gäller samma lider för jämkning av tidigarebeslut om det antal landstingsman som skall utses för varje valkrets som förjämkning av beslutet om själva valkretsindelningen. ':dageii 1975. slutetskall alltså fattas före utgången av oktober årel innan val av landstingsmannästa gång äger rum eller, om regeringen förordnar del, före utgången av majvalåret. Vid ändring i den landslingskommunala indelningen kan regeringenenligt 15 och 16 §§ föreskriva annan tid för beslutet. Länsslyrelsenskall enligl kommitténs förslag fastställa antalelfasla valkrelsmandat ivalkretsarna före utgången av maj då val av landstingsmän skallhållas. Några remissinstanser anser atl beslutet bör fallas tidigare. Hit hör1965 års valtekniska utredning - som gör denna bedömning även för del falletalt ulredningens förslag om nytt vallekniski system inle skulle bli genomfört -I och kommun. Kommunen åberoparvalorganisatoriska synpunkter. Enligl länsslyrelsen är de tidsmarginaler somett genomförande av kommitténs förslag skulle leda lill alldeles för knappasärskilt med hänsyn lill den lid som behövs för framställning av valsedlar. Förriksdagsvalens del fastställs antalet fasta valkretsmandat i varje valkretsföre utgången av april då ordinarie val lill skall hållas (2kap. 2 § ValL). Det anlal fullmäklige som varje valkrets skall utse bestämsenligl 9S femte stycket KL det år valet skall äga rum före april månads utgång.Samma lidsgräns bör enligt min mening gälla för beslut om de fasta valkretsmandalensfördelning på valkretsar för val av landstingsman. 1 14 § har därförföreskrivits alt beslutet skall fattas före utgången av april val avlandstingsmän skall äga rum. - t.ex. om del forenleds av ändring i den landslingskommunala eller kom munala indelningen - kunna bestämma annan lid för beslutet. Vidarehar i paragrafen föreskrivits atl anlalel röstberättigade skall beräknas pågrundval av de gällande röstlängderna, all talan mot beslul enligtparagrafen förs hos valprövningsnämnden och alt talan inte får foras motnämndens beslut. Att röstlängderna liksom vid bestämmandet av del totalaantalet landstingsman skall användas som underlag motiveras - utomav intresset av enhellighei - av all del bör vara möjligl för länsstyrel sen atl besluta om de fasta valkretsmandatens fördelning på valkretsarna i anslutning till fastställelseprövningen av landslingels beslut om valkrets indelningen. Dennaparagraf motsvarar nuvarande 15 S andra stycket, 16 S första och tredjestyckena samt 17 S. Enligt dessa beslämmelser kan regeringen i samband medändringar i den landstingskommunala indelningen förordna om nyval avlandstingsmän och suppleanter årel innan indelningsändringen träder i kraft.Sådant val hålls som länsslyrelsen bestämmer och avser tiden fr. o. m.den 1 januari årel efter valåret lill utgången av det år då val i hela rikel avlandstingsmän äger rum nästa gång. Kommitiénanförall det kan anlas atl landstingskommunala indelnings- ändringari fortsältningen praktiskt tagel undantagslöst kommerait genomforas vidårsskifte efter allmänna val. 1 enlighet med kommitténs förslag har iparagrafen föreskrivits atl landstingsvalet därvid skall avse landstingskommunenenligt den nya indelningen. För del fall att en indelningsändring undanlagsvisskulle träda i kraft har vidare liksom enligt förslagetföreskrivits all regeringen får förordna om nyval. Som kommiltén anför börregeringen liksom få fritt efter omsländighelerna pröva om nyval skalläga rum. Jag delar kommitténs uppfattning all nyval bör äga rum endasl omindelningsändringen medför en befolkningsförskjutning av 15-20 96 mellan deberörda landstingskommunerna. Ändringeni 78 S 1 mom. är en följd av ändringarna i 13-15 SS och av alt 16 S upphävs. Denya bestämmelserna bör kunna liilämpas vid del val i hela riket avlandstingsman som skall äga rum . På grund härav har föreskrivitsalt lagändringarna skall träda i kraft . Somanförts i det föregående föreslås i betänkandet (SOU 1975:15) Kommunalrösträtt för invandrare alt icke svenska medborgare under vissa förutsättningarskall få rösträtt vid bl. a. landstingsval. Betänkandet remissbehandlas f. n.Statsmakternas ställningstagande till förslaget kan inle vänias föreliggatidigare än kort /76. Enligl vad jag har föreslagit i delföregående skall anlalel röstberättigade och inte antalet invånare vara avgörandeför hur många landstingsman som skall utses och för fördelningen av de fastavalkrelsmandalen på valkretsarna. Antalet röslberätligade skall därvid beräknaspå grundval avgällande röstlängder. Om dessa förslag vinner bifalloch förslagel om rösträtt för invandrare genomförs med tillämpningfr.o. val, skulle del enligl min mening framstå somotillfredsställande all i de avseenden som jag har nämnt beräkna anlalelröstberältigade ulan hänsyn lill de icke svenska medborgare som skulle bliröstberättigade vid valet. En lämpligare lösning synes vara all antaletlandstingsman och fördelningen av de fasta valkrelsmandalen års valgörs med utgångspunkt i anlalel invånare i stället för antalet röstberältigade.Med anledning härav har i övergångsbestämmelserna tagits in särskildaföreskrifter för val som förrättas före utgången av . Vid utformningenav den bestämmelse som föreskriver vissa minimital för antalet landstingsmanhar den föreslagna 6 S varil utgångspunkten. Därvid har antagils alt antaletröstberättigade i genomsnitt utgör 60 96 av antalet invånare. om hur antalet invånare skall beräknas när antalet landstingsmanbestäms har inte ansetts nödvändiga. Sådana föreskrifter finns f. n. inte i 5 SKL. Denya bestämmelserna i bör gälla också för Slockholms läns landstingskommun.Något förslag läggs därför inte fram om en ny lag motsvarande lagen (1972:624)om antalet landstingsman och valkrelsindelningen i länslandstingskommun för . 10.2Förslaget till lag om ändring i kommunallagen 15 S första stycket (KL) har i enlighet med kommitténs förslag minimitalen förantalet fullmäktige salts i relation till antalet röstberättigade i stället försom till antalet invånare i kommunen. Motsvarande ordning harföreskrivits i 6 S LL som innehåller föreskrifter om antalet landstingsmän.Enligt båda paragraferna skall antalet röstberättigade beräknas på grundval avde gällande röstlängderna. Omen kommun skall delas in i valkretsar liksom om valkretsindelning får ske berorenligl 9 S första stycket på folkmängden i kommunen. Bestämmelsen ändras nu såalt i stället antalet röstberättigade blir avgörande. En motsvarande ändringhar gjorts i tredje stycket som reglerar hur full-tnäktigemandaten skallfördelas på valkretsarna. Av vad jag har anfört i del föregående framgår atlanlalel röstberättigade också har gjorts avgörande förde fastavalkretsmandatens fördelning på landstingsvalkretsarna (jfr. 14 S LL). Jaghar i den allmänna motiveringen förordat atl det lägsta antalet mandat i varjevalkrets för val av fullmäktige skall höjas från tio lill femton. Förslagetföranleder ändringar i 9S andra och femte styckena. Denya bestämmelserna om att antalet röstberältigade och inte antalet invånareskall vara avgörande i skilda hänseenden bör av skäl som jag har anfört ispecialmotiveringen lill ändringarna i LL inle liilämpas års val.Däremot bör höjningen av det lägsta antalet mandat per valkrets liilämpas redanvid del valet. 10.3 Förslagettill lag om ändring i kommunallagen för 1fråga om ändringarna i KLS får jag hänvisa till vad jag har anfört i fråga om 9S KL. 10.4 Förslagettill lag om ändring i vallagen 2 kap. 5 S 1 förstastycket har tagils in en hänvisning lill de föreslagna bestämmelserna i 14S LLom fördelning av de fasta valkrelsmandalen i landslingskommun på valkretsar.Andra stycket upphävs med anledning av att. som jag har anfört ispecialmotiveringen till ändringarna i LL, de nya bestämmelserna i omvalkretsindelning m. m. avses gälla också för länslandslingskommun. 14 kap. 3;j 1andra stycket föreskrivs f. n. alt länsslyrelsen i fråga om landstings-ochkommunfullmäktigval fördelar platserna mellan pariierna för varje valkrets.Det nya valsystemet för landstingsvalen innebär bl. a. all fördelningen avmandaten mellan pariierna sker på grundval av valresultatet i hela landstingskommunen.Andra stycket har ändrats med anledning härav. 14 kap. 15 S 1första stycket anges f. n. hur ordningen mellan kandidatnamnen bestäms. 1 detlaavseende gäller samma bestämmelser som för riksdagsvalen. Dessa regler kanockså i fortsättningen gälla för både landstings- och kommunfullmäkligvalen. 1andra-sjätte styckena finns beslämmelser om bl.a. mandatfördelningen mellanpartierna. Eftersom dessa beslämmelser inle kan tillämpas vid det nyavalsystemet för landstingsvalen och systematiken i ValL är alt särskildabestämmelser för landstingsvalen placeras före beslämmelser som bara avservalen lill kommunfullmäklige, har de nuvarande bestämmelserna i andra-sjättestyckena fiyttats till en ny 15 d§. 14 kap. 15 a S 1paragrafen, som är ny och motsvarar 11 S 4 mom. första punkten LL i kommitténsförslag, har lagils in en föreskrift om all endasl parti som har fått minsl treprocent av rösterna i hela landstingskommunen är berättigat atl dellaga ifördelningen av mandalen i . 1 fråga om motiven för dennabeslämmelse får jag hänvisa till vad jag har anfört i den allmännamotiveringen. 14 kap. 15 b S Idenna paragraf ges närmare bestämmelser om mandatfördelningen mellan partiernaoch om förfarandet när elt parti har fått fiera mandat i en valkrets än detfinns namn på partiets valsedlar. Molsvarande bestämmelser har i kommitténsförslag lagils in i 12 S 1-3 mom. saml 13 och 14 SS LL. För riksdagsvalens delfinns molsvarande regler i 3 kap. 8 S RF och 14 kap. 9S ValL. Paragrafen harutformats i enlighet med de nämnda bestämmelserna i kommitténs förslag meni tillämpliga delar anpassats efter ordalagen i de bestämmelser som reglerarmolsvarande frågor för riksdagsvalens del. 1 sak avviker paragrafen frånkommittéförslaget och bestämmelserna för rik.sdagsvalen endast i den mån delföranleds av atl den s. k. 12 96 -regeln inte avses bli tillämplig pålandstingsvalen. Ulöver vad jag nu har anfört hänvisas till den allmännamotiveringen. Dennaparagraf motsvaras i kommitténs förslag av 12 S 4 mom. LL. Paragrafen reglerarhur de mandat som partierna har fåll skall besättas med kandidater.Bestämmelsen torde inte fordra någon närmare kommentar. För riksdagsvalens delfinns molsvarande beslämmelser i 3 kap. 9 S RF och 14 kap. 10 S första ochandra styckena ValL. 1denna paragraf har tagits in bestämmelserna i nuvarande 14 kap. 15 Sandra-sjätte styckena om mandatfördelningen mellan partierna och om hurmandalen skall besättas med kandidater. Vissa redaktionella ändringar hargjorts med anledning av alt bestämmelserna avser bara kommunfullmäktigvalenoch av alt första stycket i 14 kap. 15 S inte fiyttas. 1denna paragraf regleras dubbelvalsiiualioner. Nuvarande första stycket bildarparagrafens andra stycke och avser bara val till kommunfullmäktige. 1första Slyckel har tagils in bestämmelser om hur dubbelvalsiiualioner skallavvecklas vid landstingsval. Dubbelval kan innebära atl en kandidat blir valdför mer än ell parti eller får mandal i två eller fiera valkretsar. Fördelsistnämnda fallet innebär kommitténs förslag, utom i elt hänseende som jagåterkommer till i det följande, ingen skillnad i förhållande till vad somnumera gäller vid landstings-och kommunfullmäkligval. Fördel fallet alt enperson har fått platser från två partier gäller f. n. atl vardera platsen skallanses som en halv plats vid beräkning av det anlal platser som har utdelats.Molsvarande gäller, om en kandidat har fått platser från tre eller flerapartier. Kommitténs förslag innebär all kandidaten i stället skall tillträdadet mandat för vilket hans jämförelsetal är störst. En sådan regel gäller f. n.vid dubbelval i olika valkretsar och, i fråga om riksdagsval, också när enkandidat har fått mandal från flera partier. På denna punkt har första stycketi förevarande paragraf utformats i enlighet med förslaget, vilket hartillstyrkts av de remissinstanser som har yttrat sig härom. Vidfastställande av vem som skall få det mandat som kandidaten inie tillträderskall det enligt förslaget anses som om han inte varit kandidat vid valet. Förlandstingsvalens del har i stället föreskrivits att mandatet skall tillfalladen kandidat som står närmast i tur att erhålla mandat i den valkretsen ellerför det partiet. En sådan regel gäller redan nu vid dubbelval i olika valkretsaroch, i fråga om riksdagsval, också när en kandidat har fått mandat från flerapartier. Reglernaom sättet att utse ersättare i den eller de valkretsar där en kandidat som harfått mandat i flera valkretsar inie lar plats kan leda till att ersättaren hämtasfrån en lista som har fått betydligt färre röster i valkretsen änden lista på vilken den dubbelvalde kandidaten var upptagen. 1 betänkandet(1974:21) anförde KU all ulskotlel delade den uppfattning som hade uttalats imotionen (1974:353), nämligen all de nuvarande reglerna i vissa lägen lederlill resultat som från demokratisk synpunkt är otillfredsställande (bet. Utskottet ansåg alt reglerna bör ses över i samband med att slällning laslill valsystemet i stort vid de kommunala valen och all förslag bör föreläggasriksdagen så att nya beslämmelser kommer atl gälla vid val.