prop · FY0337 · 1975-12-31 00:00:00 — Utredningens förslag till förmånssystem är liksom detnuvarande en kombination av kontanta ersättningar och naturaförmåner samt avgenerella och selektiva förmåner. Utredningens förslag innebär dock enväsentligt ökad satsning på de generella förmånerna. De grundläggandeprinciperna för det kombinerade system, som utredningen föreslår, ärstudiesocial ersättning under grundutbUdning, ersättning efter befattning underrepetilionsutbildning och en viss miniminivå för det familjesociala stödet. Med sludiesocial ersättning avser utredningen enersättning, som i Prop, 1975:37 25 princip ger den värnpliktige samma ekonomiskalevnadsvillkor som studerande som uppbär studiemedel. Värnpliktiga undergrundutbildning och studerande tillhör samma åldersgrupp, vilkel enligtutredningens uppfattning talar för att samhäUet bör medverka till en likartadstandard för de båda grupperna. En studiesocial ersättning bör kompletteras medtillägg som är motiverade med hänsyn lill bl.a. social trygghet, differentieradeutbildningstider och tjänstgöringsförhållanden saml rekryteringsskäl och molivationsfaktorer.Utredningen anser atl den studiesociala principen i kombination med ohkatillägg ger större rättvisa mellan ohka kategorier värnphktiga och lägrekostnader än de alternativa principer -marknadsmässig lön och ersättning för förioradarbetsförtjänst - som utredningen har granskat. Utredningen föreslår atl värnpliktsförmånerna i huvudsakskall vara skattefria. Om man allmänt skulle gå över till attbeskatta bidrag av olika slag, kan dock frågan om beskattade värnpliktsförmåneråter behöva utredas närmare. Vidare föreslår utredningen atlvärnplikts-förmånerna i princip görs värdebeständiga genom anknytning tillbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring eller annan indexreglering. Förslagen till förbättrade förmåner åt värnpliktiga gälleri tillämpliga delar även vapenfria tjänstepliktiga och inskrivningsskyldiga. Det föreslagna förmånssystemet under repetitionsutbildning som innefattar en kontant skattefri dagersättning, bestämd efter befattning ikrigsorganisationen och i förekommande fall kompletterad med familjebidrag bör enligt utredningen i princip kunna tillämpas även under vissa krigs- ochberedskapsförhållanden. Familjebidragsförordningen är nämligen utformad för attkunna tillämpas under alla de skiftande förhållanden då försvarsmakten kankomma atl las i anspråk. Dagersättning och särskilda ersättningar Utredningen föreslår att värnpliktig under tjänstgöringfår en kontant skattefri dagpenning. 1 fråga om dagpenning under grundutbildning framhållerutredningen att värnpliktiga som i det differentierade utbUdningssystemet fårlängre tjänstgöringstid än andra bör få kompensation för detla. Utredningenföreslår all sådan kompensation ges genom höjd dagersättning. Det nuvarande sambandet mellan tjänsteställning ochdagersättningens storlek bör enligt utredningen slopas. Dagpenningen förvärnpliktiga under grundutbUdning bör differentieras efter utbildningens längdenligt en trappstegsmodell med tre nivåer. Grundbeloppet kan länkas utgå underde första . Efter exempelvis 300 och 360 dagars tjänstgöring höjsdagpenningen. Med denna konstruktion kan tjänstgöringspremien undergrundutbildning dras in. Grundbeloppet för dagpenningen under grundutbildningberäknar utredningen med utgångspunkt i studiemedlens maximibelopp. Med de studiemedel som utgick under /72beräknar utredningen dagpenningens grundbelopp till . Härav har 7:50kr. för dag eller . för månad beräknats för den värnpliktiges kostnad förcivil bostad. Han förutsätts dock ha full frihet att disponera överdagpenningen. Genom denna konstruktion löses frågan om bostadsbidrag ålensamstående värnpliktig. Särskilt bostadsbidrag föreslås under grundutbildningutgå endast till familjeförsörjare. som lägsta dagpenningbeloppger den successiva höjningen enligt utredningens exempel i slutskedet endagpenning om . Utredningen föreslår att konstruktionen för dagpenning åtvärnpliktiga skall gälla även för vapenfria tjänstepliktiga. För att bl. a. förbättra regemenlsofficersaspiranternasanställningstrygghet föreslår utredningen all dessa ges fast anställning.Anställningen bör normalt ske sedan aspiranten har tjänstgjort minst lika långlid som värnpliktigt kompanibefäl har fullgjort vid avslutad utbUdning. Dagpenning ål värnpliktiga under repetionsut-bildningskall enligt utredningens förslag bestämmas efter befattningen ikrigsorganisationen. Dagpenningen delas upp i sex nivåer i princip efter tjänsleställningssystemetsindelning i kompetensnivåer enligt följande. 4. plutonchefsställföreträdare, 5. gruppchef,gruppchefs ställföreträdare Principen innebär alt ansvar och kvalificerade uppgifterpremieras. Värnpliktig som under krigsförbandsövning placeras i högrebefattning än som motsvarar hans grad, får den dagpenning som gäller för denhögre befattningen. Värnpliktig som placeras i civil befattning föreslås fådagpenning i princip enligt den nivå som motsvarar befallningens tjänstegrupp. Dagpenningen under repetitionsutbildning bör inleunderstiga beloppet vid grundutbildning. Utredningen lämnar exempel på beloppsom varierar . Dagpenningen åtvapenfria tjänstcplikliga under repetitionsulbildning föreslås utgå med sammabelopp som till värnpliktig i befattning för menig. Utredningen föreslår all det vid sidan av dagpenningenunder repetilionsutbildning efter bchovsprövning skall ulgå full täckning förbostadskostnaden. Dagpenningen föresläs på samma sätt som under grundutbildningbli värdebeständig genom anknytning lill basbeloppet enligt lagen om allmänförsäkring. Nuvarande särskilda ersättningar vid sjö- och flyg- tjänstgöring bör enligt utredningen behållas med hänsyn lillden aktiva personalens motsvarande förmåner. Utredningen anser dock att fråganfortlöpande bör bevakas och att tilläggen på bör dras in om deltavisar sig möjligt. Utredningen föreslär att tilläggen förenklas och görsskattefria. Utredningens förslag till konstruktion av dagpenningeninnebär att tjänstgöringspremien under grundutbildningen slopas. Beträffande ulbildningspremienföreslår utredningen atl den tillsammans med övriga återstående ochutryckningsbidraget skall behållas. Utformningen bör dock i vissa avseendenändras. Ulbildningspremien föreslås bli begränsad lill enbart befälsulbildnings-premier.Delta innebär att premien slopas för meniga värnpliktiga i kategori E vidflottan. Premien föreslås höjd med i genomsnitt , räknat efter de beloppoch utbildningsförhållanden som gällde /72. Premien bör ommöjligt bestämmas till visst belopp för varje art av utbildning. Beloppen börprövas i särskild ordning. Utryckningsbidraget föreslås med tillämpning av den studiesocialaprincipen motsvara åtminstone halv månadslön för värnpliktig. För atl säkravärdebeständigheten föreslås att ulryckningsbidragel bestäms liU 6 å av basbeloppet. Detta motsvarar hälften av del maximala studiemedelsbeloppetför månad, reducerat med elt visst belopp för studiemateriel. Utredningen anser atl elt nytt förmånssystem bör innefattaf a m i 1 -jesociall stöd under såväl grundutbildning som repetilionsutbildningoch atl delta stöd bör ges en sådan nivå eller omfattning atl kravet på rimligekonomisk trygghet för de värnpliktigas anhöriga uppfylls. Delta innebär atlprincipen om sludiesocial ersättning inle är tillämphg i fråga om delfamiljesociala stödet. 1 studiemedelssystemet finns nämligen endast ett ringa familjesocialtskydd inbyggt och detla bara i form av bamlillägg. Del familjesociala slödel föreslås utgöra en kombinationav socialvårds- och socialförsäkringsprinciperna. Utredningen understryker altdet finns beröringspunkter mellan del familjesociala slödet under värnpliktstjänstgöringenoch socialförsäkringssystemets olika grenar. I samtliga fall är del fråga omall garantera social trygghet i situationer, när de normalaförsörjningsmöjligheterna sätts ur spel helt eller delvis. säkringssystemet finns vidare en organisation för deadministrativa uppgifterna, som bör vara väl lämpad alt la hand om motsvarandeuppgifter även för det familjesociala stödel under värnpliktsulbildningen. Beträffande kretsen av förmånsberättigade har utredningenförsökt få en förenkling lill stånd. Utredningen har övervägt bl. a. etlfamiljemedlemsbegrepp, som skulle omfatta dels hustru, sammanboende fästmö ochhusföreståndarinna, i samtliga fall endast under fömtsättning atl denvärnpliktige bor lillsammans med eget eller hustruns barn, dels också egna ochhustrus barn. Ett familjemedlemsbegrepp, som utesluter hustru ulan barn frånrätt lill familjebidrag, skulle förutsätta alt hustrun hade möjlighet allförsörja sig själv. Principen skulle stämma överens med den moderna synen påkvinnans roll i samhället och jämUkhet med mannen. a.administrativa fördelar skulle elt snävt familjemedlemsbegrepp medge att fråganom familjebidrag lill värnpliktigs fästmö skulle lösas automatiskt genom attfamiljepenning över huvud tagel aldrig skulle kunna ulgå i sådant fall avsammanboende utan barn. Med hänsyn lill bl. a. konsekvenserna för berördafamiljemedlemmar, där verkligt behov av familjebidrag föreligger, föreslårutredningen att nuvarande familjemedlemsbegrepp skall behållas i sakoförändrat. Familjemedlemsbegreppet bör dock modifieras i den mån denfamiljerättsliga lagstiftningen kommer alt ändras. Utredningen föreslår atl familjepenningen utgår med beloppmotsvarande de riktlinjer och normer för socialhjälp, som tillämpas bl. a. inomStockholms kommun. Liksom nu bör det finnas endast två familjepenningbelopp:ett högre belopp för hustru, frånskild hustru och under vissa villkor -husföreståndarinna samt etl lägre belopp för barn och vissa andra anhöriga.Sammanboende kvinna bör få det högre beloppet oavsett om barn finns eller inte.Sistnämnda belopp bör efter särskild prövning kunna utgå även för värnpliktigsmoder, som föreslår hans hem, något som redan gällande familjebidragsförordningger möjlighet till. Beloppet för barn m. fl. bör beräknas tiU ett ungefärligtgenomsnitt av de olika barnbeloppen enligt socialhjälpsnormen i . Ettyngre barn blir med denna beräkning överkompenserat i förhållande till vadsocialhjälpen ger medan etl bam i övre tonåren får etl för lågt belopp.Utredningen anser dock atl dessa ölägenheter bör accepteras eftersomtillämpningen av reglerna blir väsentligt enklare med endasl ett barnbelopp. Utredningen föreslår alt familjepenningen görs värdebestän-di g genom atl den knyts till basbeloppet och utgår med viss procent därav. Som har nämnts föreslår utredningen ett dagpenningsyslemsom bl, a. innebär all den värnpliktiges kostnader för civil bostad täcks avdagpenningen intill . Detta gäller för värnpliktiga undergrundutbildning. Beloppet har beräknats med utgångspunkt i studiemedlen läsåret1971/72. hållandena får alltså de värnpliktiga sinabostadskostnader täckta intill . Bor värnpliktig undergrundutbildning tillsammans med familjemedlem dvs. sådan anhörig för vilkendet utgår eller kan utgå familjepenning - kan bostadsbidrag beviljas för dendel av bostad,s-kostnaden som överstiger . Värnpliktig under repetitionsulbildningfår däremot bostadsbidrag utan avdrag för nämnda belopp. Med hänsyn till konstmktionen av dagpenningen kommer detav utredningen föreslagna systemet inte att ge utrymme för särskiltbostadsbidrag till ensamstående värnpliktig under grundutbildning. Bostadsbidrag åt värnpliktiga som bor tillsammans medfamiljemedlem bör under såväl grund- som repetitionsulbildning enligtutredningens uppfattning utgå i huvudsak efter nuvarande normer. Beträffande särskilt bostadsbidrag för uppvärmningskostnader(bränslebidrag), flyttningskostnader och magasineringskostnader samtbostadsbidrag för mer än en bostad lUl värnpliktig föreslår utredningen attnuvarande bestämmelser i stort sett behålls. nämnda bidrag bör dock inteutgå till ensamslående värnpliktig under grundutbildning med hänsyn till denföreslagna konstruktionen av dagpenning och bostadsbidrag. Utredningen framhåller alt sjukbidragen numera har enmyckel Uten omfattning och berör endast ett fåtal värnpliktigas anhöriga. Medhänsyn främst lill del numera väl utbyggda sjukförsäkringssystemet och till denföreslagna höjningen av familjepenningen föreslår utredningen att sjukbidragenslopas. Utredningen föreslår att begravningsbidraget skallbehållas som särskild bidragsform och utges enligt nuvarande bestämmelser.Beloppet föreslås bli höjt med hänsyn till uppräkningen av begravningshjälpeninom den statliga grupplivförsäkringen. Med hänsyn till de speciella förhållandena för företagarnabedömer utredningen att näringsbidragen kan avvecklas endast underförutsättning att någon annan form av ekonomiskt stöd införe. Utredningen hardock funnit att det nuvarande näringsbidraget är den lämpligaste hjälpen.Utredningen anser därför att detta bidrag bör behällas som en särskildfamiljebidragsform. Utredningen anser atl de grundläggande principerna förnäringsbidrag är riktiga. bör dock ses över. a. frågan om beräkningen av företagets inkomster och utgifter samtom värderingen av anhörigas arbetsinsats. Utredningen framhåller att del finns etl klart sambandmellan b e -hovsprövning och beskattning. Om behovsprövade förmåner föreliggerär del från bl. a. rättvisesynpunkt mindre angeläget all beskatta dessa. Utredningen föreslår att familjebidragen - utomnäringsbidragen -t. v. skall vara skattefri inkomst. Om skattefriheten behålls bör den normerade och den fria behovsprövningen av familjebidragenfinnas kvar. Vissa förenklingar i behovsprövningsreglerna bör dock varamöjliga. Utredningen anser att en förbättring av de värnpliktigas resemöjligheterär angelägen. Etl system med frikort för obegränsat antal fria resor mellanvalfria platser inom landet med erbjuder de värnpliktigaökade fördelar lill förhållandevis små samhällsekonomiska kostnader. Utredningenföreslår att ett frikoit införs möjligt för värnpliktiga undergrundutbildning och vapenfria tjänslepliktiga. Om det med hänsyn tillekonomiska konsekvenser för försvarets del inte är möjligt all nu införafrikortet bör de värnphktiga under en kortare övergångsperiod få ökat antalfria resor som den av försvaret organiserade veckoslutstrafiken förvärnpliktiga byggs ut. Utredningen anser vidare att frikortet bör gälla ävenför resor med AB lokaltrafik och att vissa medel bör disponerasför att underlätta resemöjligheterna för värnpliktiga med särskilt lång ellerkomplicerad resväg. Resor med flyg bör få ske enligt ungefär nuvarandebestämmelser. Naturaförmåner och vissa ersättningar Utredningen anser att de värnpliktiga i fortsättningenskall vara berättigade till naturaförmåner i samma former som , dvs. förplägnad,inkvartering, beklädnad samt hälso-och sjukvård inklusive tandvård. Standardenpå dessa förmåner bör så nära som möjligt ansluta lill allmän civil standard.Utredningen framhåller vikten av atl naturaförmånerna successivt förbättras isnabbast möjliga takt och understryker betydelsen av insatserna inompersonalvården. Utredningen föreslår atl beloppet för förplägnadsersättninghöjs och värdesäkras genom anknytning till livsmedelskostnads-index. Rätten lillförplägnadsersättning bör successivt utvidgas något. Bestämmelserna för måltidsersättning,färdkostersättning, ersättning för nattlogi och bekläd-nadsersältning börbehållas oförändrade. Del ganska komplicerade systemet med mässpenningen börom möjligt avvecklas. Särskild inkvarteringsersätlning till värnpliktig börinte utgå med hänsyn till att den föreslagna dagpenningen innefattar beräknadkostnad för civil bostad. Vid behov bör försvarsmakten hyra civila bostäder åtvärnpliktiga. Den av utredningen föreslagna höjningen avfamiljepenningen till socialhjälpsnivå syftar till atl täcka rimliga behov ifråga om bl. a. kläder. elström, telefon, radio- och TV-licens samt hemförsäkring.Dessa ändamål täcks nu av den s. k. särskilda hjälpverksamheten. Med hänsyntill den höjda familjepenningen föreslär utredningen att den särskildahjälpverksamheten upphör. Nuvarande möjligheter för värnpliktiga att få lån och bidragi brådskande faU bör utvidgas. Lånen föreslås vara ränielria under tjänstgöringstidenoch bör återbetalas senast efter utryckningen. Lån skallvara den primära hjälpformen. För bidrag skall krävas särskilda skal. Lån ochbidrag skall behovsprövas. Utredningen finner att kravet på ekonomiskt skydd för devärnpliktiga m. fl. vid skada och sjukdom är ganska väl tillgodosett.Utredningen anser dock att bestämmelserna bör ses över med sikte på attsamordna nuvarande olika ersättningsregler. Utredningen prioriterar de förestagna reformerna enligtföljande, varvid siffran 1 anger högsta prioritet. 1 a)Värdebeständighet av värnpliktsförmånerna b) Ökat antal fria ledighetsresor(frikort) 4 a) Höjdapremier b) Höjd förplägnadsersättning Beträffande administrationen av de egentligavärnpliktsförmånerna föresläs inte någon väsentlig förändring. Utredningenförutsätter dock att möjligheterna till rationaliseringar las lill vara. Utredningen föreslår att den lokala administrationen avfamiljebidragen flyttas över från kommunerna till försäkringskassorna. Härvidbör kostnaderna för utgivna familjebidrag helt bestridas av staten. Om famjljebidragsverksamheten flyttas över till deallmänna försäkringskassorna bedöms revisionen kunna samordnas med dengranskning som görs av kassornas övriga verksamhet. Riksförsäkringsverketföreslås bli tUlsynsmyndighet. Utredningen föreslår vidareriksförsäkringsverket som första besvärsinslans och försäkringsdomstolen somslutlig besvärs-instans i familjebidragsmål. Kostnaderna för att genomföra utredningens förslagberäknas till ca 180 milj. kr. Utredningenframhåller att dess förslag bygger på bedömningar av de värnpliktigas behov ochallmänna Med dessa bedömningar har utredningen intekunnat uppfylla kravet i direktiven om ungefär oförändrade kostnader.Förslagen håller sig inte heller inom ramen för de medel som i anvisningarnaför programplanerna har satts av för förbättrade värnpliktsförmåner. Om deföreslagna reformerna inte kan genomföras på kort sikt anser utredningen att debör beaktas vid nya avvägningar av försvarets inriktning och utformning. Remissinstanserna ansluter sig i allmänhet tillutredningens uttalande atl värnpliktsförmånerna bör utformas så atl detillgodoser rimliga behov av ekonomisk trygghet för den värnpliktige och hansfamilj. Remissinstanserna godtar utredningens bedömning att förmånssystemetför värnpliktiga bör utgöra en kombination av selekliva och generella insatser samlav kontanta förmåner och naturaförmåner. Flera remissinstanser förordar dock iförsta hand en ökning av vissa selektiva förmåner. Den av utredningen förordade studiesociala principen fårett blandat mottagande av remissinstanserna. Anknytningen av vämpliktsförmånernalill sludiemedelsnivå krisliseras av bl. a. ÖB, , kammarrätten i ,och . ÖB framhåUer atl värnpliktstjänstgöringen på grund av sinkaraktär av medborgerlig plikt inte kan jämföras med ett frivilligtstudieåtagande. Jämförelsen mellan civila studier och värnpliktstjänstgöringkan enligt ÖB inte heller anses relevant med hänsyn lill de naturaförmåner somutgår under militärtjänstgöringen och möjligheterna atl variera dessa. Kammarrätteni erinrar om alt av de värnpliktiga var studerande vidinryckningen. Kammarrätten anser vidare att jämförelsen med de studerande ärhaltande, bl. a. med tanke på att de studerande är återbelalningsskyldiga förlånedelen av studiemedlen. Konstruktionen kan dock accepteras på grund avsvårigheterna atl finna en lämpligare utgångspunkt för värnpliktsersättningen. FRI anser att de värnpliktiga i fråga om sin ekonomiskaoch sociala situation i första hand bör jämföras med eleverna iarbetsmarknadsutbildningen. FRI anser vidare alt en studiesocial ersättningenligt utredningens förslag kan bli anledning till fortsatt missnöje medvärnpliktsförmånernas konstruktion bland många värnpliktiga. anser inteatt de föreslagna förmånerna innebär jämställdhet med förmånerna lilleftergymnasiala studerande. Ungdomar som går från värnplikt till fortsattastudier kommer att uppleva en kraftig standardsänkning med hänsyn till bl. a.en rad naturaförmåner som utgår till de värnpliktiga. Några remissinstanser, bl. a. SR, MPI, iKronobergs län, CUF och SFS, godtar principen om standardmässig likhet mellan värn-pUktigaoch studerande, dock med vissa förbehåll för utredningens tillämpning av denstudiesociala principen vid beräkning av dagpenningen. CSN framhåller altnämnden stöder principen att en Ukartad nivå bör uppnås för värnphktiga och eftergymnasiala studerande. CSNär dock tveksam till om studiemedlen är den bästa grunden för atl bestämma värnpliklsersättningen.Trots de brister som dagens studiemedelsbelopp har som grund förvärnpliktsförmånerna uttalar CSN sitt stöd för utredningens förslag. pekar på atl man vid jämförelse med studerande måslese liU de ökade behov som värnpliktstjänstgöringens specifika situation medför. Utredningensförslag om studiesocial ersättning under grundutbildning godtas i huvudsak av Cfs,AMS, , länsstyrelserna i och , ochNorrbottens län, och kommunstyrelser, SR, LO, TCO, SSU ochMUF. LO uttalar all principlösningen med anknytning till det studiesocialastödet innebär större rättvisa mellan olika kategorier värnpliktiga än marknadsmässiglön och inkomslborlfallsprincipen. Dessutom är den sludiesociala principenfördelaktig genom att den bygger på en standardmässig likhet mellanvärnpliktiga och studerande. SSU anser atl en övergång till en ekonomisk nivåmotsvarande den som gäller för studerande vid högskolor och universitet är etlväsentligt steg i riktningen mol målet om allmän civil levnadsstandard för devärnpliktiga. VPV biträder utredningens förslag tUl principkonslruktionav förmånssystemet. SAF förordar att nuvarande system modifieras, FCF finneratt de förordade grundprinciperna innebär större social rättvisa och vissaadministrativa fördelar. Enligt civUförvallningen bör dock vissa angelägnaförbättringar genomföras redan inom ramen för nuvarande system. Liknande synpunkterframförs av FPVN. Enligt nämndens uppfattning bör man välja ett system som iförsta hand syftar lUl att förbättra villkoren för de särskilt"utsatta" värnpliktiga. Nämnden avser här värnpliktiga som har denlängsta utbildningstiden och/eller tjänstgör långt från hemorten och/eller ärfamiljeförsörjare, RR V anser all utredningen inte tillräckligt har undersöktalternativa fördelningar pä ohka förmånstyper som skulle kunna ge samma ellerhögre effekt inom givna ramar. Principen att vämpliktsförmånerna görs värdebesländigagodtas av flertalet remissinstanser. Några remissinstanser anser dock altvärdesäkringen bör ske pä annat sätt än utredningen föreslär. FRI avstyrker enautomatisk värdesäkring eftersom en indexreglering skulle beskära statsmakternashandlingsutrymme för förmånsförbätlringar till värnpliktiga. Institutetföreslår återkommande översyn av beloppen och kompensation genom "kronpåslag"som har skett. RRV anser i princip atl behovsprövade bidrag inte börräknas upp automatiskt genom någon form av indexreglering, FCF föreslår att famUjebidragets skattefrihet behålls t,v. Övriga remissinstanser som har yttrat sig över förslaget om skattefrihet förvärnphktsförmånerna, nämligen RFV, RSV, skatteutredning, , LO ochSSU, uttalar sig för alt möjligheterna all gå över lUl skattepliktiga förmånerbör utredas ytterligare. Dagersättning och särskilda ersättningar De remissinstanser som har yttrat sig över utredningensförslag all dagpenningen under grundutbildning bör skiktas i nivåer med hänsyn lUltjänstgöringens längd, den s. k. trappstegsmodellen, nämligen ÖB, , VPV,, , , kammarrätten i , iKopparbergs län, TCO, SSU, MUF och SFS tillstyrker i princip denna del. FCF ochTCO föreslår att tidpunkterna för nivåhöjningarna läggs på annat sätt änutredningen har föreslagit. Anpassning av stegen bör enligt ÖB i så storutsträckning som möjligt ske lUl de tidpunkter under grundutbildning dåbefordran sker lill befälsgrad. TCO, kammarrätten i och SFS föredraren i vissa avseenden större differentiering mellan de olika nivåerna.