prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — Genom insatserfrån rådet och VVS-branschen finns det en god beredskap för att sätta igång ensådan försöksverksamhet. Svenska ingenjörssamfundet hälsar medtillfredssläUelse de föreslagna yrkestekniska utbUdningslinjerna men saknar enutbUdningsUnje imder försöksverksamheten med byggnadsbranschen i sin helhet somrekryteringsunderlag. CUFframhåller att de största utbildningsbehoven finns i de små och medelstoraföretagen som har de sämsta möjligheterna att tillgodose dessa behov.Det är därför utomordentUgt viktigt att denna utbildning även kommer deanstäUda i dessa företag tiU del. UtbUdningen måste bl. a. syfta till att ökade små och medelstora produktionsenheternas livskraft och motverka fortsattstrukturrationalisering med ulslagning och omflytttung av människor som följd. Lärarei den yrkestekniska högskoleutbildningen skall enligt U 68:s förslag rekryterasfrån gymnasieskolan, annan högskoleutbildning samt industrin. UKÄ anser det nödvändigtatt anlita lärarkrafter från näringslivet för en slor del av undervisningen.Detla kommer att med- 17 1975.1 saml Nr 9 1975: 9 258 föraen värdefull prövning i mer systematisk form än hiltills av möjUghetema tiUsamverkan mellan högskoleväsendet och samhället i övrigt. En föratsättning förframgång i detta avseende är emellertid att utrymme ges för varierande lokalalösningar. UKÄ ser det som naturligt att undervisning på yrkesteknisk linjeskall kunna räknas in i tjänstunderlaget för lärare i annan högskoleutbUdning.Vidare delar UKÄ utredningens uppfattning alt befintliga resurser i fråga om lokaleroch utrastning i allt väsentligt bör kunna utnyttjas för försöksverksamheten.Anskaffandet av läromedel för utbildningen kommer i stor utsträckning att varaen angelägenhet för den lokala försöksled-ningen. UKÄ förutsätter alterforderlig expertis, främst i branschfrågor, skall kunna konsulteras på bådelokal och regional nivå samt att ut-bUdningsväsendets olika servicemöjligheterpå läromedelsområdet kan utnyttjas över stadie- och förvaltningsgränser. SÖanser det utomordentligt betydelsefullt för den yrkestekniska utbildningen ochutvärderingen av försöksverksamheten att de lokala UtbUdningsanordnarna kanrekiytera lämpliga lärare från de tre nyssnämnda kategorierna. Pedagogiskutbildning och erfarenheter från vuxenutbUdning är värdefulla för de lärare somhämtas från yrkeslivet. bör lärare i allmänt inriktade ämnen så långtdet är möjligt ha erfarenhet av eller anknytning till arbetslivet. SÖ anser tUlskUlnad från utredningen att betydande svårigheter kan uppstå att finna dessalärare i gymnasieskolan eller annan högskoleutbildning. En lösning som liggernära till hands är att utnjttja lärare från den kommunala vuxenutbildningen. Närdet gäller lokaler och utrustning för försöksverksamheten anser SÖ att det intekan avgöras huruvida det finns utrymme för den yrkes-tekniskahögskoleutbildningen i de gymnasieskolor som utredningen nämner förränorganisationen för gymnasieskolan och den yrkestekniska högskoleutbildningenpå resp. ort fastställts. SÖ accepterar att det för en försöksverksamliet kanbli nödvändigt med provisoriska lösningar ifråga om lokaler och uti-ustning.Men dessa provisorier får inte menligt inverka på undervisningen. När det gäUerläromedlen framhåller SÖ att ålgärder bör vidlas för att begränsaprovisoriet till enbart den tekniska ulformningen av läromedel för den aktueUaförsöksverksamheten. ,som är lokalhållningsansvarig för bl.a. de statliga högskolorna, föreslår attdet med hänsyn tUl de aktuella förutsättningarna bör anförtros de lokalahögskoleorganen att träffa erforderUga överenskommelser om utnyttjande avlokaler m.m. Träffade överenskommelser bör anmälas bl.a. lillbyggnadsstyrelsen. I den mån utnyttjandet av lokalerna skulle föranledakostnader bör dock erforderliga överenskommelser träffas genom styrelsensförsorg. TCOfinner det synnerligen angeläget att för varje utbUdningsUnje 1975: 9 259 ochämne kvaUficerade och väl lämpade lärarkrafter tillförs den yrkestekniskahögskoleutbildningen. Organisationen understryker också vikten av alt lärarnafrån skolområdet har praktisk erfarenhet och god kännedom om modern induslri.Vidare bör man genom olika åtgärder av den typ U 68 föreslår stödja sådanalärare som hell eller delvis saknar pedagogisk utbildning ellerlärarerfarenhet. TCO finner det också naturligt att lokaler och utmslning inomförsöksorternas skolväsen och industri utnyttjas. SACOanser att lärarnas anställningsförhållanden i största möjliga utsträckning börutformas på sådant sätt, alt de får inräkna undervisningen vid denyrkestekniska högskoleutbildningen i sin tjänst vid gymnasieskola ellerhögskola. Undervisningen i de allmänna ämnena samt i matematik, fysik och kemibör enligt normalt anförtros åt lärare från gymnasieskolan. slällersig, i likliet med SR, kritisk till utredningens resonemang iläromedelsfrågorna. Dessa bör vara lösta innan försöksviérksamheten igångsätts. Lärarnavid den yrkeslekniska högskoleutbildningen bör enligt SI få en grundUgintroduktion före utbildningens start där de pedagogiska arbetsformerna i enproblemorienterad utbUdning belyses. Vidare bör lärarna från förelagen, ivarje fall i den mån de saknar lidigare lärarerfarenhet, ges möjlighet attföre utbildningsstarten genomgå en koncentrerad, praktiskt förankradpedagogisk kurs under i varje faU någon veckas tid. Den pedagogiska orienteringsom enligt förslaget skaU ges i anslulning till s.k. planeringsdagar bedömerorganisationerna vara otillräcklig. Vidare delar inte SAF/SI U 68:suppfattning att man delvis får lita lill provisoriska lösningar när det gällerläromedel för den aktuella utbildningen. Organisationerna förordar atttillsyns-myncUgheten får resurser att genomföra en grandlig inventering blandförelag med syfte att få klarlagt vilket material som redan finns tUl-gängliglför utbildningsändamål. delar U 68:s uppfattning att det under försöksverksamheten inlebör tillskapas särskilda resurser för den yrkestekniska högskoleutbildningen;i stället bör befintlig kapacitet inom gymnasieskolan, universitet ochhögskolor samt industrin utnyttjas. En förläggning av försöksverksamheten tillkommunal gymnasieskola aktualiserar dock enligt förbundet vissa spörsmål avekonomisk natur. utgår från att de merkostnader som uppkommerför kommunerna avses bU täckta med statliga anslag. Det gäller utnyttjande avlokaler, utrastning och personal. Dessa kostnadsfrågor bör självfallet varalösta innan försöksverksamheten startar. förutsätter att påsamma sätt som skelt ifråga om medverkan när det gällerlärarutbildning vid lärarhögskola avtal träffas mellan statsverket ochberörda kommuner i syfte att tillförsäkra kommunema full kostnadstäckning fördenna av slaten initie- Prop.1975: 9 260 Någon interkommunal kostnadsutjämning förutsätterkommunförbundet inte bli erforderlig. Landstingsförbundetanser att det, även om man i förslaget till lokalisering avförsöksverksamheten tagit hänsyn till existensen av utbildningsinstitutionersom har den erforderliga utmstningen, finns risk för ytterligare kostnader ochinvesteringar för huvudmännen. I de faU det är fråga om insatser från kommunaleller landstingskommunal huvudman, exempelvis beträffande lärarmed verkan ochutarbetandet av läromedel, förutsätter förbundet förhandlingar. Denföreslagna lokaliseringen av försöksverksamheten med yrkestekniskhögskoleutbildning behandlas i flertalet remissyttranden. UKÄ ansluter sig tillU 68:s förslag i denna fråga. Vissa universitets- och högskoleorgan har dockförordat en något större försöksverksamhet, lokaliserad till andra orter ändem U 68 föreslagil. vid universitetsfilialen i anserexempelvis att linjen med inriklning mot pappers- och pappersmasse industri iförsia hand bör lokaliseras till Karlstad-SkoghaU. i menaralt en yrkesteknisk högskolelinje med ekonomisk inriktning vore lämplig i Umeå.Enligt rektorsämbetet vid tekniska högskolan i bör utbUdning kommatiU slånd med inriktning mot området plast- och gummibearbetning. NoTHtillstyrker att linjer med inriktning mot stål- resp. verkstadsindustriförläggs till I,uleå men föreslår alt försöksverksamheten utvidgas lill altäven omfaita , där linjer med inriklning mot i första handträindustri och lättare verkstadsindustri bör inrättas (jfr. UKÄredovisar i dessa sammanhang framställningar från kommun och Skövdekommun med förslag om förläggning av försöksverksamhet till resp. kommun.Sandvikens kommun önskar linjer i första hand för stålindustri men även förverkstadsindustri, medan kommun önskar utbUdning med inriktning mot verkstadsindustri. Medanledning av sistnämnda förslag framhåUer UKÄ att val av nya orter och linjerför en kommande utbyggnad av yrkesteknisk högskoleutbUdning bör diskulerasförst när erfarenheter föreligger från en tids försöksverksamhet. Frågor somaklualiseras rörande spridning och nykonstruktion av yrkeslekniskahögskolelinjer avser UKÄ att fortsättningsvis behandla i samband med sinaårliga anslagsframstäUningar. Ävenom vissa skäl talar för en i jämförelse med förslaget utvidgadförsöksverksamhet finns det enligt SÖ anledning atl vara försiklig viddimensioneringen av den aktueUa försöksverksamheten. En avgörande fråga förrekryteringsmöjligheterna torde enligt SÖ:s uppfattning vara ulformningen avstudiestödet samt frågan om ledighet för studier. 1975: 9 261 dessareservationer tillstyrker SÖ den föreslagna dimensioneringen avförsöksverksamheten. SÖanser att de av U 68 angivna kriterierna för lokalisering av yrkeslekniskhögskoleutbUdning är rimliga. Däremot finner SÖ argument för attförsöksverksamheten skulle kuima få minst lika goda förutsättningar på andraorter än de föreslagna. Utredningens resonemang om alt valet av försöksorterinte får uppfattas som bindande för den framtida planeringen av denyrkeslekniska högskoleutbildningen antyder erdigt SÖ all U 68 uppfattarresurserna för utbildningen som mycket flexibla och lätta att utnyttja föralternativa organisationer. Erfarenheterna från planeringen av gymnasieskolanär enligt SÖ de motsatta. Kommunalt ansvariga instanser torde i allmänhet intevara beredda atl acceptera att resurser anskaffas enbart för en kortareförsöksperiod. En lokalisering av försöksverksamheten får därför enligt SÖbetraktas som ganska definitiv och låsa utbildningsresurser påberörda orter. När det gäller U 68:sförslag till lokaUsering hävdar SÖ att lokalproblem finns på tre orter somföresläs få försöksverksamhet med primärkommunalt huvudmannaskap, nämligenBorlänge, och . På alla tre orterna pågårlokalbehovsutredningar för gymnasieskolan. Den föreslagnadimensioneringen och lokaliseringen av försöksverksamheten möter få erinringarinom SÖ-området. I vissa faU framhåUs att resultaten av utvärderingen böravvaktas innan verksamheten byggs ul och i andra fall framförs önskemål omytterligare linjer eUer om ulbyte av linjer. i Uppscda länföreslår exempelvis att en kemileknisk linje förläggs tUl i anser att en linje med inriktning motträindustri bör inrättas i . i förordar attden linje med inriktning mot Uvsmedelsindustri, som av utredningen föreslåsförlagd till LundMalmö, i stäUet förläggs till , medanlänsskolnämnden i län föreslår att en linje med denna inriktningförläggs även tUl . i bifogar enutredning från kommun och föreslår att en linje med inriktning motverkstadsindustri förläggs tiU . Enligt länsskolnämnden i länbör en utbildningslinje med inriktning mot pappers- och pappersmasseinduslriförläggas till eller i stället för, som utredningenföreslagit, . i län föreslår att en utbildningslinjemed inriktning mot livsmedelsindustri förläggs till , medan bl.a. länsskolnämndeni föreslår att en linje med inriktning mot verkstadsindustriförläggs till . EnligtRRV bör ytterligare yrkesteknisk högskoleutbUdning förläggas tiU . Motbakgrund av de beslut som statsmakterna 1975: 9 262 fattatom högre teknisk utbildning i kan det enligt verket förtjäna att prövasom inte en större del av den föreslagna försöksverksamheten kan förläggas dil.RRV menar också att skäl synes tala för en förläggning av en linje medinriktning mot pappers- och pappersmasseindustri tiU exempelvis . Äveni länsstyrelsernas remis<;var intar frågan om lokaliseringen av denyrkestekniska högskoleutbildningen en framträdande plats. iSiockolms län konstaierar att U 68 föreslår en försöksverksamhet i samtligautbildningsre.iioner utom trots att denna region uppfylleraUa kriterier som utredningen använt vid ortvalet för försöksverksamhetem.Länsstyrelsen erinrar om att utvecklingen av sysselsättningen inomtillverkningsindustrin i regionen visar tydUga tecken på obalans och attStockholmsregionen därvid hamnat i ett ogynnsamt läge. En lokalisering avkvalificerad yrkesteknisk UtbUdning till länet skulle markera en strävan attåterstäUa den regionala balansen. anser att ett flertalförsökslinjer på goda grunder kan lokaUseras till, länet, exempelvis sädana medinriktning mot verkstadsteknik, fordonsteknik samt el- och teleteknik. Länsstyrelseni län fiamhåUer att det synes befogal alt utvidga denyrkestekniska högskoleutbildningen till att omfatla även andraindustribranscher och kanske även andra näringar med snabb teknisk utvecklingoch betydande strukturella förändringar, exempelvis grafisk industri,kemisk-teknisk industri samt byggnadsverksamhet. De skäl som anförs för valetav lokaliseringsorter för försöksverksamheten anser i huvudsakvara invändnings-fria. Beträffande den framtida lokaliseringen av linjer medinriktning mot livsmedelsindustri anför skäl som talar för en utbyggnadi . Länsstyrelseni vUl starkt poängtera det värde-fuUa i att en av deplanerade Verkstadstekniska utbUdningslinjerna föreslås förlagd tiU Eskilstunamed dess omfattande och rikt förgrenade verkstadsindustri. saknarlänsstyrelsen en utbildningslinje med inriktning mot en speciell gren avverkstadsindustrin, nämligen den elektrotekniska. Utbildningen för dennanäringsgren synes ha en mycket viktig funktion att fyUa och torde kunnainrältas i i nära anknytning till dess elektrotekniskaverkstadsindustri. Skolstyrelsen i kommun understryker värdet avatt en yrkesteknisk högskoleutbUdning med inriktning mot det Verkstadstekniskaområdet lokaliseras tiU och anser att förutsättningarna är goda föratt på orten genomföra ifrågavaninde ulbildning. Med anledning av vad SÖ anförti silt remissyttrande rörande lokalproblemen i bl.a. harskolstyrelsen inkommit med en särskUd skrivelse. Skolstyrelsen upprepar sinbedömning att kommunen har goda föratsättningar ifråga om bl.a. lokaler ochutrastning alt anordna den föreslagna försöksverk- 1975: 9 263 samhetenoch utgår från att SÖ:s yttrande i denna del bygger på ett missförstånd. Länsstyrelseni hävdar att en linje för verkstadsindustri ochelektronikindustri borde etableras i , som tillsammans med Linköpingutpekats som länets primära centmm. har genomgålt en kraftigstmkturomvandling ifrån en tidigare dominans för textUindustri till eltnäringsliv med allt starkare inslag av skogs-, verkstads- ochelektronikindustri. Ytteriigare ett skäl för att starta yrkesteknisk högskoleulbildnuigi är enligt länssty-rensen den anknytning som kan göras tillhögskolan i och de möjUgheter som finns att bygga vidare på den iNorrköping väl utbyggda vuxenutbildningen. Länsslyrelseni pekade redan vid behandlingen av länsprogram 1970 på attslarka skäl talade för att borde komma i fråga som lokaliseringsortvid en decentralisering av universi tets- och högskoleutbildning. Bl.a.underslröks värdet av att högre teknisk utbildning förlades till Jönköping.Länet, som är elt av landets mest industrialiserade, domineras på ett markantsätt av verkstadsindustri och träindustri varför de för föreslagnautbildningslinjerna enligt får elt brett rekryteringsunderlaginom det egna högskoleområdet. , som enligt förslaget skallvara huvudman för försöksverksamheten med två yrkestekniska utbildningslinjer,delar U68:s bedömning att man inte skaU behöva uppföra byggnader och anskaffautrastning som är avsedd endast för de yrkestekniska linjerna. I sambandhärmed framhåUer kommunen alt vid lokalbehovsprövning ett särskilt tiUskottför att tiUgodose lärosalsbehovet bör tiUföras gymnasieskola med yrkestekniskutbUdning på sådant sätt att föratsättningar skapas för en utvidgning av denyrkestekniska högskoleutbildningen. Medanlediung av att SÖ, som redovisats i det föregående, angett atl lokalproblemfinns i bl.a. , har skolstyrelsen i inkommit med ensärskUd skrivelse. Skolstyrelsen anför att SÖ:s uppgift attlokalbehovsutredning pågår för den skola som är aktuell förförsöksverksamheten är korrekt men att uppgiften i SÖ:s sammanställning attskolan anmält stor brist på lärosalar däremot synes vara vilseledande. Skolansbehov av lärosalar har nämligen, enligl skolstyrelsen, tiUgodoselts genom atten närbelägen skolbyggnad lagils i anspråk. Länsstyrelseni finner valet av som lokaliseringsort för linjen medinriktning mot pappers- och pappersmasseinduslri synnerUgen välmotiverat ochtillstyrker även förslaget om formell anknytning av utbildningen lilluniversitetet i under försöksverksamheten. tUlstyrkervidare U 68:s förslag om förläggning lUl av, en yrkestekniskhögskoleutbUdning med 1975: 9 264 anser dock att de skäl som framförts till förmånför som lokaliseringsort för nämnda UtbUdning i minst lika hög gradgäller för . Länsslyrelseni län och länsslyrelsen i tiUstyrker U 68:s förslag tUldimensionering och lokalisering av försöksverksamheten med yrkestekniskhögskoleutbildning. Med hänvisning till den dominerande och expansivaverkstadsindustrin i länet betonar länsslyrelsen i starkt nödvändighetenav en förläggning till av i första hand yrkestekniskhögskoleutbildning med inriktning mot verkstadsindustri. iKristianstads län tillstyrker U 68:s förslag tiU lokalisering av deyrkestekniska utbildningslinjerna med undantag för linjen med inriktning motlivsmedelsindustrin. Enligt talar starka skäl för att dennautbildnings-Unje förläggs tiU i stäUel för till LundMalmö. Länsslyrelseni och i tillstyrker U 68:s förslagtill lokalisering av den aktuella försöksverksamheten. Den sistnämndalänsstyrelsen anser dock att, när försöksverksamheten avslutats, yrkestekniskhögskoleutbUdning med inriktning mot exempelvis verkstadsteknik, byggnads- ochanläggningsteknik samt transportteknik bör anordnas även i . Länsstyrelseni betonar vikten av att man noga följer utvecklingeninom olika branscher och alt resurserna för den yrkestekniskahögskoleutbildningen koncentreras tUl de sektorer inom industrin där enexpansiv utveckling förväntas och kraven på specialutbildad arbetskraftföljaktligen ökar. Mot denna bakgrund ifrågasätter om inte U 68i valet av olika utbildningslinjer för försöksverksamheten även borde hainkluderat en processteknisk linje med inriktning mot exempelvis denpetrokemiska industrin. noterar vidare med lillfredsställelse U68:s förslag att inrälla en försökslinje med inriktiung mot verkstadsindustri iGöteborg. Däremot ifrågasätter behovet av förläggning av enlinje med inriktning mot konfektionsindustri i . En sådan linjetillgodoser knappast några utbildningsbehov utöver dem som tiUgodosesvid den s.k. fack-kursen i konfektionsteknik vid gymnasieskolan i . ser däremot med tUlfredsställelse på förslaget om lokaliseringlill av en yrkesteknisk högskoleutbUdning med inriktning motkonfektionsindustri. Länsstyrelseni betonar att både befolkningsunderlagets storlek ochindustrins omfattning talar för att en yrkesteknisk högskoleulbildning medinriklning mot i första hand verkstadsteknik och även fordonsteknikförläggs till . i erinrar om att U 68 i sitthuvudbetänkande framhållit att det kan övervägas att jämförelsevis snabbtförlägga någon yrkes- 1975: 9 265 teknisklinje tiU Karistad för att den eftersträvade tekniska inriktningen avhögskoleutbUdningen på orten skaU kunna uppnås. hemställerdärför att pappers- och pappersmasselinjen förläggs till /istället för tiU och att även yrkestekniska Hnjer med inriktning motverkstadsindustri samt sågverks- och hyvleriindustri övervägs för del. Länsstyrelseni län finner det mycket anmärkningsvärt att U 68 föreslår att enutbildningsUnje med inriktning mot livsmedelsindustri förläggs till LundMalmötrots att expertgruppen för den aktuella försökslinjen starkt förordatlokaliseruig tiU . De av utredningen angivna förutsättningarna i form avlärare, lokaler, utrustning och branschrepresentation på försöksorternauppfylls väl av . i tillstyrker denföreslagna verkstadsindustrilinjen i men förordar att enelteknisk utbildningslinje lokaliseras till . iKopparbergs län har intet att invända mot att försöksverksamhet medyrkesteknisk högskoleutbildning i eidighet med förslaget påbörjas i . Länsstyrelseni anför en rad skäl som talar för förläggning av yrkeslekniskhögskoleutbildning till , exempelvis befolkningens storlek,industrins omfattning i regionen, riksdagsbeslutet om primära centra,utlokaUseringen av statliga verk samt omfattningen av befintUghögskoleutbUdning. föreslår att en yrkesteknisk utbildningslinjemed inriktning mot stål-och verkstadsindustri förläggs tUl och attGävle kommer in i diskussionen som ett lokaUseringsalternativ för enförsöksUnje med inriktning mot pappers- och pappersmasseindustri. Länsslyrelseni anför att U 68 har diskuterat som lämpliglokaUseringsort för två linjer, nämUgen med inriktning mot pappers- ochpappersmasseindustri och mot verkstadsindustri. ser det somsynnerligen angeläget alt en verksiadsteknisk utbildning förläggs tillSundsvaU. EiUigt talar också flera skäl för att på samma ortinrättas en Unje med inriktning mot pappers-och pappersmasseindustri.Länsstyrelsen i anför att en försöksverksamhet med yrkestekniskutbUdning borde kunna övervägas även för del. Länsslyrelseni Västerbollens län erinrar om att NoTH utreder förutsätlningarna förförläggning av viss högre teknisk utbUdning till . Enligtlänsstyrelsens mening är dock yrkesleknisk utbUdning en helt ny typ avutbildning som inte berörs av nyssnämnda utredning. Sådan utbildning skulledärför med fördel kunna lokaliseras tUl som är övre klartledande induslriregion med dominans för verkstads- och träindustri samt kemiskinduslri. Länsstyrelseni tillstyrker en förläggning till Luleä av yrkestekniskahögskolelinjer med inriktning mot stål- och verkstads- industrin.Denna åtgärd kommer enligt uppfattning att verka stimulerandeför näringslivets expansion i hela länet. Närdet gäller lokaUsering av försöksverksamheten kan LO väl tänka sig alternativtUl flera av orterna. LO menar att minst en av de yrkes-tekniskautbildningslinjerna bör lokaliseras till . Beträffande den föreslagnaverkstadslinjen anser LO att SkeUefteå är ett rimligt alternativ till ochföreslår atl förslag om förläggning av linjentill övervägs. Som ett alternativ bör båda orterna komma ifråga. Ifråga om livsmedelslinjens lokalisering hänvisar LO till ett yttrande frånLivsmedelsarbetareförbundet som bestämt förordar en förläggning av linjen tillÖrebro i stäUel för, som föreslagits, tfll LundMalmö. TCO har ingainvändningar emot utredningsförslaget i vad avser lokaliseringen avförsöksverksamheten. Svenska kommunförbimdet betonar vikten av attförsökslinjerna lokaliseras tiU orter som har goda yttre förutsättningar förifrågavarande utbildningar, t. ex. i form av befintligautbildningsinstitutioner. Orterna bör också ge en god geografisk spridning avverksamheten. ifrågasätter om inte försök med anknytningtill det el- och teletekniska området bör förläggas tUl . SAFISIansluter sig i huvudsak tiU U 68:s motiv för förläggning av den aktuellautbUdningen tUl högskoleorter. Organisationerna menar dock att avsteg frånprincipen om förläggning till sådana orter bör kunna göras om alternativet bUralt den yrkeslekniska högskoleutbildningen etableras utan fullgoda möjlighetertill samverkan med de för resp. linjer aktuella yrkesområdena. Underutredningsarbetet har man enligt organisationema från verkstadsindustrins sidaframhållit alt inte är den lämpUgaste förläggningsorten i för enut-bUdiUngslinje med verksiadsteknisk inriktning.