prop · FY0354 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition om prisutjämning på vissa varor som innehåller socker, m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagils i bifogade uldrag avregeringsprotokoll. Motbakgrund av nya internationella prisförhållanden förordas i propositionen enändring i grunderna för prisutjämningen för socker som ingår i vissa livsmedelsinduslriprodukler.1 anslutning härtill framläggs förslag au uljämningsskalten på vissa choklad-och konfektyrvaror, biscuits och wafers höjs från 25 till 40öre för kilogram. Dessutom föreslås prisuijämningsålgärder för dexiranprodukier. Rikvlagcii l')75. Lagom ändring i lagen (I9(>0:258) om utjämningsskatt på vissa varor Härigenomföreskrives att 4§ lagen (1960:258) om uljämningsskatl på vissa varor' skall hanedan angivna lydelse. 4§' För choklad- och konfektyrvaror För choklad- och konfektyrvaror somavses i 2 § a saml för biscuits som avses i 2 § a samt för biscuits ochwafers ulgår skallen med och wafers utgår skatten med 1 varans vikt inräknas för kilogram. I varans vikt inräknas sådantförefintligt emballage med vit- sådant förefintligt emballage med ketvaror av ifrågavarande slag för- vilkel varor av ifrågavarande slag försäljes i detaljhandeln. Föröl av typ B ulgår skatten med för liter och för starköl med förliter. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:918. 'Senaste lydelse 1974:443. Enligt1974:918 utgår ingen uljämningsskatl för öl av typ B och för starköl under Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , ,, , Propositionom prisutjämning på vissa varor som innehåller socker, m. m. lill inkommen skrivelse harIndustrins livsmedelsgrupp' hemställt atl uljämningsbidrag och röriigaimportavgifter skall kunna beräknas med utgångspunkt från priset på socker iden Europeiska gemenskapen (EG) och inte som med utgångspunkt från elts. Skrivelsen har överlämnats lill finansdepartementetför handläggning. Efler remissen har yttranden avgelts av generaltullslyrelsen,, siatens jordbruksnämnd och kommerskollegium. ' 1 livsmedelsgruppen ingår Kemikonlorels livsmedelsseklion,. Svenska choklad-, konfeklyr-och kexfabri-kantföreningen upa. 1 l')75. Inomden Europeiska frihandelssammanslulningen (EFTA) infördes ell prisuljämningsförfarandei samband med dess upprättande . Del blev då möjligt alt avskaffaskyddstullarna på vissa livsmedelsinduslriprodukler, som gränsskyddetför jordbruksråvarorna kunde bibehållas. Genom prisutjämningen gavs de inhemskaproducenterna möjlighet att få tillgång lill råvaror för sin tillverkning lill väridsmarknadsprisutan hinder av den högre prisnivån i de enskilda länderna. Utjämning får ejmedges med belopp som överstiger skillnaden mellan hemmamarknadspriser och väridsmarknadspriserpå jordbruksråvaror som ingår i färdigvarorna. Deolika EFTA-länderna har infört varierande syslem för prisuljämningen. 1 Sverigetillämpas ell s. k. iniernt förfarande för choklad- och konfektyrvaror (medvissa undanlag), biscuits och wafers saml senap, såser, soppor, fru-kostfiingor,fiskkonserver m. m. Prisutjämningen avser bl. a. råvarorna socker, glykos, fettvaror,mjöl, havregryn, ägg och mjölk. tillämpas råvaruprisuljämning förmall som används för tillverkning av mellanöl och starköl. Såvittavser choklad- och konfektyrvaror samt biscuits och wafers finansieras prisuljämningengenom en särskild skatt som las ul enligl lagen (1960:258) om utjämningsskattpå vissa varor (ändrad senast 1974:918). Utjämningsskallen utgick från börjanmed , höjdes till saml sänktes lill50 öre, till och den lill förkilogram. Även prisuljämningen för mellanöl och starköl täcks med skatt, somemellertid för dessa varor är suspenderad . Ändringarna avskattesatserna på de olika varorna har varit betingade av ändrade kostnader föruljämningsbidragen. Uljämningsskatl ulgår inle för senap, såser, soppor, frukostfiingor,fiskkonserver m. m. Kostnaderna för denna prisutjämning täcks med budgetmedel.Tekniskt sker den interna prisutjämningen för skaiiebelagda produkter på såsätt all tillverkarna - som köper sina råvaror lill ordinarie priser - vid redovisningenav uljämningsskatl får dra av elt belopp som för fiertalet varor beräknas påskillnaden mellan del interna priset och väddsmark-nadsprisel med avseende påden faktiska råvaruförbrukningen. Intäkten av utjämningsskatten beräknas bliomkring 30 milj. kr. under budgelårel 1974/75. Deninhemska produktionen av choklad- och konfektyrvaror uppgår till drygt 60 000ton , vari ingår ca 35 000 lon socker. Av biscuits och wafers producerasinom landet närmare 25 000 lon med elt sockerinnehåll av ca 6 000 lon. Vidproduktionen av senap, såser, soppor, frukostfiingor, fiskkonserver m. m.förbrukas omkring socker åriigen. Importen av choklad- och konfektyrvaroruppgår lill omkring 18 000 lon, varav inemot 12 000 lon kommer från EG-ländernaoch från EFTA. Av biscuits och wafers importeras nära ,varav 7 000 lon från EG och nära 2 000 lon från EFTA-länderna. Exporten avchoklad- och konfektyrvaror utgörca 11 500 lon, varav huvuddelen går till EFTA och . Äv biscuits och wafersexporteras 2 500 lon, huvudsakligen till västeuropeiska länder. 1anslutning till ikraftträdandet av avtal med EG genomfördes för vissa livsmedelsinduslriprodukleren s. k. extern prisuljämning som innebär all röriiga importavgifter upptasvid imporl och alt motsvarande bidrag utbetalas vid export. sänktestullen för fiertalet av dessa varor lill 5 96, som utgör manufaklureringsskydd.Tullsatsen avlrappas successivt vid import från och uttas inte allsvid import från EFTA-länderna. För varor med ursprung i ochStorbritannien tillämpas vissa tullar under övergångsskedet fram till den 1juli 1977. Ettexternt prisuljämningsförfarande tillämpas i för matbröd och andrabakverk, vissa slag av glass, puddingpulver, makaroner, vissa beredningar förframställning av drycker samt vissa andra livsmedelsberedningar. Avgifternasamt bidragen vid export fastställs med hänsyn till rå-varuåtgång ochprisskillnader mellan det interna priset och väridsmark-nadsprisel för deanvända råvarorna. Kostnadernaför råvaruprisutjämningen bestrids från förslagsanslaget till Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område. För /75 har för dessa kostnaderanvisats ell belopp om 35 milj. kr. I form av röriiga importavgifter upptasårligen omkring 5 milj. kr., som uljämningsbidrag lämnats vid exportmed inemot 4 milj. kr. Närprisuljämningssysiemen infördes var väridsmarknadspriserna på jordbruksråvarorlägre än priserna på de nationella marknaderna. Det var därför naturiigt altanvända väridsmarknadspriser som referenspris. För socker överstiger emellertidväridsmarknadspriser nu de nationella priserna i de fiesta länder. Det har visseriigensjunkit kraftigt under senare lid, men ligger fortfarande betydligt över priseti fiertalet västeuropeiska länder, däribland . är sockerprisetlägre i än i . Enliglsenast tillgängliga uppgifter är väridsmarknadsprisel (Paris-noteringen). för kilogram, medan del svenska sockerpriset är . På grund av den svenska sockerregleringens utformning påverkas priseti direkt av prisutvecklingen på världsmarknaden. I del svenska prisetingår en försäljningsavgifl som f n. är för kilogram. Avgiften används förfinansieringen av en kompletterande import i lägen då väridsmarknadsprisel ärhögre än priset i . Det interna priset i (EG;s s. k. iröskelpris)är ca . Deändrade prisförhållandena för jordbruksråvaror har påverkal konkurrenssituationenför livsmedelsindustrin och föranlett åtgärder i olika länder. harför sin del infört en exporiavgifi på vissa livsmedelsinduslriprodukler medhögt sockerinnehåll, bl. a. choklad- och konfektyrvaror, vilken motsvararomkring . för kilogram för den kvantitet socker som ingår iexportvaran. översynav de råvaruprisuljämningssystem som tillämpas i de olika EFTA-länderna. Kommitiénhar utarbetat förslag lill gemensamma riktlinjer för prisutjämningensutformning och tillämpning. Inom ramen för delta arbete har även den nya råvaruprissilualionenbehandlats. Enighet har dock inle kunnat nås om en gemensam lösning. Den1 ändrades prisuljämningssystemet i . De finska producenternaav sötsaker erhåller nu prisuljämningsbidrag för vissa jordbruksråvaror sommotsvarar skillnaden mellan det inhemska finska priset och EG:s s. k. iröskelpris,om del senare är lägre än väridsmarknadsprisel. Ändringen har medfört atl denfinska industrins konkurrenssituation förbättrats såväl på hemmamarknaden somvid export av sötsaker. Med nuvarande prisläge på de olika råvarorna är del endaslsocker som blir föremål för en prisuljämning, baserad på EG-prisel. ÄvenÖsterrike har vidtagit särskilda ålgärder med anledning av den nya råvaruprissilualionen.För vissa livsmedelsinduslriprodukler som innehåller socker har sålunda införtskrav på exporllicens. Industrinslivsmedelsgrupp, som representerar fiertalet tillverkare av livsmedelsinduslriprodukler,konstaterar i sin skrivelse atl prisutvecklingen på väridsmarknaden för vissajordbruksråvaror - speciellt socker - har försalt den svenskalivsmedelsindustrin i elt myckel oförmånligt konkurrensläge, såväl på densvenska hemmamarknaden som vid export. Den svenska prisutjämningen ger i sinnuvarande utformning och i den situation som råder inte den konkurrenslikställigheii fråga om råvarupriser som måste anses vara av fundamental betydelse för allen fri handel med livsmedelsinduslriprodukler inom skall kunnafungera på elt rättvist sätt. Livsmedelsgruppen anser alt del nu är EG:sinterna priser och inte de s. k. väridsmarknadspriserna på jordbruksråvaror sombör utgöra riktpunkten såväl för den interna som för den externa prisuljämningen.Under de senasle två åren har, framhålls det, väridsmarknadspriserna på någraav de viktigaste råvarorna - främst socker och vete - stigit till en nivå somligger avsevärt över den svenska. är sockerpriset i EG-ländernabetydligt lägre än del svenska priset. Så länge väridsmarknadsprisel på sockeroch andra råvaror överstiger det interna bör enligl Industrinslivsmedelsgrupp prisuljämningen baseras på skillnaden mellan del inhemskasvenska priset och del interna EG-prisel. Kommerskollegiumoch statens jordbruksnämnd förordar alt prisutjäm-ningsålgärderna anpassas lilldet nya konkurrensläge som uppkommit genom de ändrade marknadsförhållandena förjordbruksråvarorna. Kommerskollegiumframhåller i sitt yttrande all EFTA-länderna bör ha rätt all tillförsäkra sinlivsmedelsindustri samma sockerpris som livsmedelsindustrin i EG-ländernaåtnjuter. De olika EFTA-länderna bör därför fåmöjlighet alt använda - utan hänsyn till exportavgiflen - somreferenspris. Detta bör ges formen av etl tolkningsuttalande som skall gälla sålänge som den nuvarande relationen mellan och väridsmarknadspriselbeslår. Kollegiet anser atl en ändring av prisuljämningssystemet på del sättsom föreslås inle torde strida mol EFTA-ländernas avial med EG. Varje EFTA-landbör ha rätt - men inte skyldighet - att utjämna prisskillnader mellan detnationella priset och . Kollegiet betonar emellertid attkostnaderna för en fullständig prisutjämning ned till blirhöga. Vidare medför EG:s exportavgift, all behovet av full kompensation blirmindre akut. Dessutom skulle en fullständig utjämning kunna ge EG ett skäl altpåtala överkompensation i EFTA-länderna om dessa ej lar hänsyn lillexportavgiften. Skäl talar enligt kollegiets mening för alt man inom EFTA börsöka nå en särskild överenskommelse om en begränsad utjämning så länge EG:s exporiavgifibibehålls. På så sätt skulle en upptrappning av stödåtgärder i EFTA-länderna kunnaundvikas. framhåller att konkurrensförmågan hos den svenskalivsmedelsindustrin onekligen försvagats till följd av det exceptionella lägetpå sockermarknaden. Importen av de prisutjämningsberättigade va-ruslagen har ökalväsentligt under senare lid. Nämnden anser därför att man bör vidta ålgärderför att återställa konkurrensförmågan och föreslår atl möjligheter skapas atl iprisuijämningssammanhang använda EG:s irös-kelpriser i stället för världsmarknadspriser.Prisuljämningsbeloppen bör kunna jämkas efler rådande marknadsläge. Sålundabör man kunna la viss hänsyn lill EG:s exporiavgifi på sockerhalliga produkter.Nämnden påpekar all en sådan ändring aktualiserar en höjning av utjämningsskallenpå choklad- och konfektyrvaror, biscuits och wafers ävensom en höjning avanslaget till Prisreglerande ålgärder på jordbrukels område. Riksskatteverkelpåpekar att en höjning av utjämningsskallen är påkallad om uijämningsförfarandeländras. Generaltullstyrelsenanser - med hänsyn lill EG:s exporiavgifi - att konkurrenssituationen iförhållande till EG inte ger anledning till någon särskild kompensation fördessa varor. Dennu gällande ordningen för prisuljämning på vissa livsmedelsindustriproduktersammanhänger med att tullarna på en rad manufaklurerade livsmedel avvecklatseller sänkts, medan skyddet för råvarorna inom ramen för jordbruksregleringenkvarstår. Genom en s. k. intern prisuljämning undanröjs den särskilda koslnadsbelastningsom annars skulle missgynna svenska producenter i konkurrens med utländskaförelag. Producenterna av choklad- och konfektyrvaror, biscuits och wafers samlsenap, soppor, såser, frukostfiingor, fiskkonserver m. m. kompenseras härvidför skillnaden mellanden svenska prisnivån och väridsmarknadsprisel på jordbruksråvarorna. Härjämtekan utjämning medges för mall vid tillverkning av mellanöl och starköl.Bidragskostnaderna för choklad- och konfektyrvaror, biscuits och wafersfinansieras genom en särskild uljämningsskatl, som f. n. uppgår lill förkilogram. Skallen på mellanöl och starköl är suspenderad under år 1975.Kostnaderna för övriga här nämnda varor läcks med budgetmedel. För ytteriigareandra produkter - vissa slag av matbröd och andra bakverk, glass,puddingpulver, makaroner, vissa beredningar för framställning av drycker samtvissa andra livsmedelsberedningar - tillämpas etl s. k. externt prisutjämningssyslem.Detta innebär atl rörliga importavgifter utlas, vilka i princip beräknas medutgångspunkt i skillnaden mellan det svenska priset och väridsmarknadsprisel påråvarorna. Motsvarande bidrag utbetalas vid export. Kostnadenför de interna utjämningsåigärderna bestrids från förslagsanslaget till Prisreglerandeålgärder på jordbrukels område. För /75 har för dessa kostnaderberäknats ell belopp om 35 milj. kr. Intäkten av uljämningsskalten beräknas bliinemot 30 milj. kr. under nämnda budgelår. Röriiga importavgifter uttas åriigenmed omkring 5 milj. kr., samlidigl som uljämningsbidrag lämnats vid export medinemot 4 milj. kr. Syftelmed prisuljämningen för jordbruksråvaror som ingår i vissa livsmedelsinduslriproduklerär sålunda att uppnå konkurrenslikställighei mellan industrierna i skildaEFTA-och . när världsmarknadspriserna låg under denationella priserna på jordbruksråvaror kunde detta ske genom utjämning med beloppsom baserades på skillnaderna mellan dessa priser. När del gäller socker haremellertid väridsmarknadsprisel kommit atl ligga väsentligt över priserna i fiertaletvästeuropeiska länder, däribland . Sockerpriset varierar dock väsentligtmellan de skilda länderna vilket medför störningar i den internationellakonkurrensen på livsmedelsindu-slriområdel. Den svenska industrin påverkas iförsta hand av de prisför-hållanden som gäller i EG. Prisetpå socker är i f n. och i EG . I EG ulgår en exporiavgifisom motsvarar . för kilogram socker som ingår i exporterade livsmedelsinduslriproduklermed ell högt sockerinnehåll. Väridsmarknadsprisel är f n. . Livsmedelsindustrinhar mol bakgrund av det nya konkurrenslägel framfört önskemål om en ändring avprisutjämningssystemet så all EG:s interna pris, det s.k. tröskelprisel som f. n.uppgår till , kan bli normgivande för prisutjämningen. Man hävdar atl konkurrenslikställigheii fråga om råvarupriser är av fundamental betydelse för all en fri handel medlivsmedelsindustriprodukter inom skall kunna fungera på elt riktigtsätt. Enligt industrins uppfattning kan detta inle uppnås med det nuvarande svenskaprisutjämningssystemet, i varje fall inle när det gäller produkter sominnehåller socker. Kommerskollegiumoch statens jordbruksnämnd förordar att prisutjämningssystemet anpassas tillden nya konkurrenssituationen, varvid EG:s exporiavgifi bör beaktas. Manföreslår därför atl jämförelseprisel fastställs vid en nivå som någotöverstiger priset i EG och atl man söker (h lill stånd en uppgörelse inom EFTAom etl gemensamt referenspris efter dessa principer. Jagdelar remissinstansernas uppfattning att den nya prissilualionen på råvaruområdetmåsle beaktas. F. n. ärdet emellertid endast prisförhållandena för socker sompåkallar ett ingripande. Från svensk sida har försök gjorts all 11 till stånden uppgörelse inom EFTA som syftar lill gemensamma riktlinjer för råvaruprisuljämningen.Någon enighet har emellertid hillills inle kunnat uppnås. har redanvidtagit ålgärder för all säkerställa den finska industrinskonkurrensmöjligheter. Andra länder, däribland , har anmält atl ålgärderockså för deras del kan komma att visa sig påkallade. 1del läge som uppkommit förordar jag efter samråd med chefen för jordbruksdepartementetatt grunderna nu ändras för beräkningen av utjämningsbidrag och röriigaimportavgifter såvitt avser det socker som ingår i de berörda livsmedelsindustriproduklerna. 1detta sammanhang finner jag också anledning atl la upp frågan om prisutjämningför socker som går lill framställning av dexlran. Dextran används i huvudsaksom blodersällningsmedel. Vid tillverkningen förbrukas en slor mängd socker.För den åriiga produktionen av omkring 300 lon kliniskt dexlran används sålundanärmare socker. Även för dextran bör prisuijämningsålgärder vidtas.Den närmare utformningen av dessa lorde ankomma på regeringen. Riktpunktenför prisutjämningen bör fr. o. m. vara sockerpriset (tröskelprisel)i EG, så länge detta är lägre än väridsmarknadsprisel. Konkurrensförhållandenai övrigi bör emellertid också kunna beaktas, bl. EG:s exporiavgifi, liksomen eventuell överenskommelse om enhetliga riktlinjer inom EFTA. Det bör ocksåövervägas om olika jämförelsepriser för den inhemska marknaden resp. förexporten kan tillämpas. Ienlighet med vad jag här anfört förordar jag alt regeringen bemyndigas atlmeddela sådana föreskrifter alt prisuljämning på livsmedelsinduslriprodukleroch dexiranprodukier sker med utgångspunkt i ell sockerpris som lägst svarar moltröskelprisel i EG, så länge delta är lägre än världsmarknadspriset. Deföreslagna åtgärderna ökar kostnaderna för prisutjämningen. Såvitt avserchoklad- och konfektyrvaror, biscuits och wafers skall kostnaderna täckas genomuljämningsskatl. Jag förordaratt uljämningsskalten på nämnda varor den 1 juni1975 höjs från 25 lill för kilogram. Chefen för jordbruksdepartementetkommer senare denna dag atl lägga fram förslag rörande anslaget lill Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område, från vilkel kostnaderna för prisutjämningenbestrids. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen delsatt bemyndiga regeringen atl meddela föreskrifter i enlighet med de av migförordade grunderna för prisutjämning för socker som ingår i vissa livsmedelsinduslriproduklersamt i dexiranprodukier, delsatt antaga förslagel till lag om ändring i lagen (1960:258) om uljämningsskatlpå vissa varor. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå all aniaga de förslag som föredraganden har lagtfram.