prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76Förslag 9115 000 Transportforskningsdelegationen (TFD) som bUdades (prop. 1971: 79, : 7, rskr 1971: 190) handharuppgifter som avser planläggning,samordning och stöd i fråga om forskning och utveckling rörandetransporter, trafik och trafiksäkerhet i den mån sådana uppgifter inte ankommerpå annan statiig myndighet. Delegationen består av fjorton ledamötersom företräder trafikverk, forskning och näringsliv. Till delegationen ärknutna tre beredande expertnämnder en för trafiksäkerhetsfrågor, en förtransport- och trafiktekniska frågor och en för transport- ochtrafikekonomiska frågor. Vid delegationen finns inrättad enprofessur i trafiksäkerhet med placeringvid . Vidare finns ett kansli som förestås aven kanslidirektör. Planeringsarbetet inom TFD har under deförsta åren inriktats på att inventera behov och planera sådan FoU som krävtomedelbara insatser. För en meraplanmässig bedömning av verksamheten krävs långsiktig planering. Ettförslag till program för perspektivplanering är därför under utarbetande. Det översiktliga FoU-program som antogsav TFD utvecklas kontinuerligt för att kunna återspegla förändringarnainom transportsektorn. Fortsatta insatser krävs även för att inom begränsadeområden utarbeta delprogram och därigenom länka in FoU-arbetet mot 1975:1 Bilaga 8 KommunikationsdepartemeBtet isi viktiga problem inom ramen för det översiktiigaprogrammet. Till denna verksamhetkan även hänföras vissa projekt och planer rörande bl. a. bams, handikappades och äldres säkerhet itrafiken. Mot bakgrund av energiprognosutredningensoch energiprogramkommitténs förslag avser TFD att lägga fram ett program för transportforskningsinsatser på energiområdet. Verksamheten vidprofessuren i trafiksäkerhet bedrivs under /75 enligt ett av TFD godkäntprogram för en kostnad av . Dettainnebär studier rörande bl, a, arbetsresor och färd-olycksfall. Mot bakgrund av tidigare programarbetehar TFD initierat FoU-arbete rörande bl.a. skogsindustrins uttransporter, den mindre skeppsfarten, trafiksaneringoch funktionssäkerheten hos bilkomponenter. Arbetena drivs i nära samarbete medföreträdare för myndigheter och näringsliv. Resultaten av dubbdäckskommitténsarbete redovisas med utvärdering av dubbdäckens effekter påbl, a. trafiksäkerhet och vägslitage. Frånolika håU inom näringslivet har understrukits behovet att studerastandardisering av s, k. lösflakssystem. TFD har därför initierat ett sådantprojekt. I det följande ges exempel på några meraomfattande projekt, vUka stöds av TFD. Under /75 avslutas tvåstora projekt vid och Lundsuniversitet. Arbetet rör bl, a, modeller och prognoser för interregional transportförsörjning resp, analysoch samspel meUan individuella handlingsprogram och samhällets skUdaverksamhetssystem. Vid Göteborgsuniversitet studeras effekten av järnvägsnedläggningar och indragning avstationer. Vidare slutförs vid och studier rörandeinterregionala persontransporter. Dessa studier kompletterar de nämndatransportgeografiskt inriktade interregionalastudierna. Inom ramen för projektet genomförsvid i en analys av linjesjöfartens organisation. Idet samnordiska bedrivs arbetetplanenligt. Den andra etappen avser granskning av system och komponenterför kollektiv trafik. Vid studeraskarakteristika m. m. för olika typer av leder inom tätorter. ,, fortsätter en studie som avserkontroll av slitagegrad hos olika fordonskomponenter.Under ledning av undersöksmöjligheterna att utveckla däcktyper med låga kontakttryck. Inom området kollektivtransporter beräknasföljande projekt vara avslutade senast /76: Datorbaserade optimeringsmetoder för kollektivtrafik(OPTKOLT), Arbetstider och kollektivtrafik samt Samband mellan bebyggelsestruktur och kollektivtrafiksystem. Arbetenasker i samarbete med och statens planverk. ProjektetSamhällsplanering med hänsyn tUl kollektivtrafik, som bedrivs vid Nordplan,integreras delvis med det samnordiska projektet . AB StorstockholmsLokaltrafik studerar prioritering av busstrafik vid samordnadetrafiksignalanläggningar. Inom trafiksäkerhetsområdet slutförsunder /75 vid studier rörande den tungatrafikens inverkan på medelhastigheter och orakömingsfrekvens. Vidare undersöksvid möjligheterna att utveckla metoder för att upptäckasärskUt olycksbelastade platser (black-spots). Studier vid universitetrörande trafikanters informationsselektion fortsätter bl. a. i samarbete medSAAB-SCANIA AB, . Ett projekt rörande utformning av bilars halvljusberäknas vara slutfört under /76. Vid ,, kartiäggs handikappades behov av och möjligheter till förflyttningutomhus. Inom järnvägsområdet utvecklasberäkningsmetoder för utveckling av snabbtåg. I samarbete mellan Göteborgsuniversitet och i påbörjas två projekt rörande bl.a. utrikeshandelns framtida storlek och dess transportmässiga konsekvensersamt investeringsbedömningar och prissättningsprinciper inom hamn- och sjöfartsväsendet.Flygtekniska försöksanstalten kartlägger och analyserar utvecklingstendenserinom flygtekniken samt FoU-behoven på flyg-transportsidan. Beräknad ändring 1975/76 + 1 500 000 forskning m, m. forskning m. m. m. m. 1975:1 Bilaga 8 183 Pris-och löneomräkning utgör , varav . O-alternativet innebärför delegationens del ett starkt minskat stöd tiil FoU-verksamheten inomtransportsektorn. Uppräkningen skulle endast bli . En sådanutveckling är inte förenlig med de stora behov av ökade FoU-insatser som TFDkonstaterat föreligga inom transportområdet. En viktig förutsättningför delegationens verksamhet är att ha tillgång tUl utomstående expertis ochsakkunskap av olika slag. Allteftersom verksamheten ökar i omfång krävstidsbegränsade insatser för exempelvis utredningar inom olika specialområden,projektplanering, projektledning och resultatuppföljning. Det är därför avstor vikt att delegationen har tillräckliga medel till sådan expertis. a. i fråga om perspektivplanearbetet samt informations- ochdokumentationsverksamheten. TFD beräknar medelsbehovet till . Det ärvidare ett allmänt uttryckt önskemål att TFD samordningsverksamhet i form avbl. a. studiebesök, överläggningar och konferenser vidgas varför en uppräkningav posten reseersättningar måste ske med . Den i olika avseendenintensifierade verksanUieten ökar även behovet av expensraedel för bl. TFD komraer våren 1975att besluta om bidrag för FoU-verksamhet under /76. Ett beloppom ca 2 milj. kr. är bundet för detta budgetår i och med redan beslutad ochpågående FoU-verksamhet. Vidare är ca 2 milj. kr. bundna för visstrafikmedicinsk verksamhet m. m. vid statens väg- och trafikinstitut.Forskning rörande kollektiv lokaltrafik kräver fortsatta insatser, bl. a. inomramen för det nordiska samarbetet. FoU rörande styr- och reglersystem är avstor betydelse för såväl trafiksäkerhet som kapacitetsutnyttjande inom bådelandsvägs- ocb spårbunden trafik. Inom trafiksäkerhetsforskningen krävs olikainsatser i fråga om främst trafikanters prestationsförmåga, barns, äldres ochhandikappades olycksrisker i trafiken samt mörkertrafik-problera. Flera inomkort avslutade projekt avser kartläggning av FoU-behov inom olika områden.Detta gäUer t. ex. vissa trafiksäkerhetsfrågor, trafiksanering och luftfart.Resultaten kommer att öka kraven på medel. Posten Forskning bör räknas upp med1,5 mUj. kr., varav . krävs för att anslagspostens realvärde inteskall minskas. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att tUl Transportforskningsdelegationen för /76 anvisa ett reservationsanslag av9 , att avräknas mot automobilskattemedlen. Prop.1975:1 Bilaga 8 E 18. 1973/74Utgift 1974/75 Anslag 1975/76 Förslag 398 421 485 000 542 000 är centralförvaltningsmyndighet för handläggning avärenden enligt kungörelsen (1965: 201, omtryckt 1973: 640) om statsbidragtill viss linjetrafik på landsbygden och kungörelsen (1973: 639, ändrad 1974:607) om statiigt stöd tiU lokal landsbygdstrafik. Nämnden består av treledamöter med ersättare. finns ett kansli, som förestås av enkanslichef. Beräknad ändring 1975/76 1974/75 Nämnden Handläggande personal Övrig personal Pris- ochlöneomräkning utgör , varav . avser höjt lönekostnadspålägg. IO-alternativet skulle uppräkningen endast bli . Eftersom anslagsposterna lönekostnader, sjukvårdoch lokalkostnader på grund av anställningsförhållanden och ingångna avtal intekan reduceras måste minskningen iförhållande till alternativ I avse reseersättningar och expenser med ca36 %, vUket med tanke på verksamhetens karaktär skulle leda till avsevärdaolägenheter. Genomatt arbetsstyrkan vid kansliet endast består av fyra tjänstemän uppstår behov av extra personal vidarbetstoppar och i vissa fall vid tjänstledigheter och semestrar. Hittillsvunna erfarenheter av arbetsbelastningen vid kansliet har visat att utökaderesurser för anlitande av extra personal är nödvändiga. Nämnden begär för /76 enhöjning av medlen för extra personal med . 1975:1 Bilaga 8 185 Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att tUIBussbidragsnämnden för /76 anvisa ett förslagsanslag av 542 000kr., att avräknas mot automobilskattemedlen. Statligt stöd till icke lönsam busstrafik 1973/74 Utgiffi 14 363 582 Reservation 4 762 920 1974/75 Anslag 33 000 000 1975/76Förslag 36 300 000 Ersättning till trafikföretag för drift av icke lönsammabusslinjer. Statligt stöd till ickelönsam busstrafik utgår enligt kungörelsen (1965: 201, omtryckt 1973: 640) omstatsbidrag till viss linjetrafik på landsbygden och kungörelsen (1973: 639,ändrad 1974: 607) om statiigt stöd till lokal landsbygdstrafik. utförden slutUga granskningen av ansökningar och meddelar beslut i bidragsfrågorenligt kungörelse samt avger förslag tUl Kungl. Maj:t om fördelningav anslagsmedel mellan länen i form av medelsraraar enligt 1973 årskungörelse. Statsbidrag tUl olönsambusstrafik har utgått . Stöd kan enligt kungörelse utgåtiU reguljär trafik med kollektiva transportmedel på viss eller vissa sträckorpå landsbygden, för vilken trafik kostnadstäckning med tiUämpning av vanligaföretagsekonomiska principer inte kan uppnås. Till gmnd för bestämmandet avbidragsbelopp ligger omfattningen av trafikarbetet under närmastföregående kalenderår (eller räkenskapsår). Det bidragsberättigade trafikarbetetär begränsat till vad som motsvarar en personförande dubbeltur påvederbörande sträcka. Till täckning av underskott i sådan trafik kan i normalfalletutgå ersättning med ett visst högsta belopp per vagnmU. Ett nytt system för detstatliga stödet till lokal landsbygdstrafik beslöts av riksdag (prop,1973: 53, : 13, rskr 1973: 203) och framgår av förutnämnda årskungörelse. Det nya systemet tUl-lämpas fr, o, m, det bidragsår som börjar den1 och avser sådan landsbygdstrafik sora ingår i en i fråga oratrafikens orafattning och inriktning av koraraunen upprättad lokaltrafikförsörjningsplan. Statsbidrag till lokallandsbygdstrafik utgår enligt de nya bestäraraelserna till kommunen som haratt göra ansökan därom hos . Prop.1975:1 Bilaga 8 186 Tiilsådan trafik i kommun inom det inre stödområdet eller utgårstatsbidrag av bidragsgmndande underskott beräknat enligt kungörelse angivna grunder förhögst två dagliga dubbelturer och inom landet i övrigt. Efter cn allmän bedömning av de lokalatrafikförsörjningsplanerna och en granskningav kommunernas bidragsansökningar skall till bussbidragsnämndeninsända ett exemplar av ansökningshandlingarna jämte sammanställningöver bidragsanspråken med eget yttrande. På grundval av bussbidragsnärandensgranskning och beslut i vissa fall omundantag från aUmänt gällande bestämmelser avger nämnden förslag hur detanslag, sora av Kungl. Maj:t föreslagits i statsverkspropositionen, börfördelas mellan länen i form av raedelsraraar. beviljar senarestatsbidragen inom den medelsram för länet som fastställts av regeringen. För den regionala trafiken tiUämpas tiUsvidare, intUl dess annan ordning kan komma att beslutas, kungörelse,dock med den ändringen att bidragsåret ändrats tUl 1 augusti31 juli med tillämpningfr. o. m. . Från samraa tidpunkt har vidare den hittillsvarandevagnmilsersättningen höjts från 3: . till 3: . för trafik inom inrestödområdet och till 3: . för trafik inom landet i övrigt. Behovet avbidragsmedel enligt kungörelse är avhängigt av omfattningen av det bidragsgrundandetrafikarbetet. Genom avfolkningen iglesbygderna och det ökade privatbilsinnehavet minskar trafikunderlagetfortlöpande. Sannolikt är att fler linjer blir olönsamma och att redan tidigarebidragsberättigade linjer, som ej uppnått maximalt statsbidragsbelopp, koraraer att få alltmer försämrad lönsamhet och därigenomställa anspråk på större bidrag. Utgångspunkt förbedömning av anslagsbehovet till regional trafik enligt kungörelse ärbussbidragsutredningens beräkningar, dvs. 7 milj. kr. Detta belopp synes såvittkunnat utrönas vid granskning av ansökningshandlingarna för urdenna särskilda synpunkt vara väl avvägt. Av ovan anfördaskäl måste bedömas som sannolikt att viss ökning av det bidragsgmndande regionalatrafikarbetet inträder. Med hänsyn härtillberäknas behovet av raedel för bidrag enligt kungörelse under /76 komma att uppgå tUl 8 mUj.kr. Behovetav bidragsmedel enligt kungörelse är avhängigt av 1975:1 Bilaga 8 187 -omfattningen och kvaliteten på dentrafikservice som kommunerna bedömer som nödvändig för att tillfredsställandelokal trafikförsörjning skall kunna erbjudas samt av kostnadsutvecklingen förde trafikmedel, i första hand buss och taxi, sora kommer att anlitas förutförande av trafiken. De medelsramar, somKungl. Maj:t tilldelat länen för innevarande bidragsår, medger enmedelsförbrukning på 21,5 milj. kr. Enligt de beslut som länsstyrelserna fattatom ifrågavarande statsbidrag komraer härav .att utnyttjas högst 20,8 milj. kr.För nästa budgetår får därtUI läggas den ökning i anslagsbehovet som uppstårgenom att kravet på kostnadstäckning slopats samt att i bidragshänseendeGotlands län jämställts med inre stödområdet. Nämnden har på grundval avgenomgång av ansökningshandlingarna för /75 beräknat dennaökning till 4,7 milj. kr. För /76får därtUI läggas ökade bidragsanspråk på grund av prishöjningar. I den månkostnadsökningarna inte kan kompenseras av intäktsökningar, vilket inte tordekunna antas bli fallet, försämras därvid lönsamhetsläget ytterligare förtrafikutövarna. Nämnden uppskattar ett ökat anslagsbehov av denna anledningtill av förenämnda belopp 20,8 milj. kr. kr., dvs. Det må anmärkas att här är fråga ora ett ökat underskott sora ej korrigerasgenom omräkning av intäkterna till referenstaxa. Enligt den formuleringsom 12 § kungörelse givits genom ändring (1974: 607) kanhögre bidrag än i normalfallet utgå, -om synnerliga skäl föreligger. Beslut isådan fråga fattas av nämnden. Det kan inte nu fastställas hur storabidragsanspråk som kommer att uppstå på grund härav eller vilka kriterier somkommer att gälla vid avgörandet av sådan fråga. Ett visst belopp måste dockfinnas disponibelt för ändamålet och nämnden föreslår att 0,7 railj. kr, anslåshärtUl, De sammanlagdaanslagsbehoven för /76 blir således '27,5 milj, kr,, varav 5,4mUj, kr, tiU följd av ändrade bestämmelser och 1,3 milj. kr. Med hänsyn till attbidragsgivningen enligt kungörelse genora ändring intelängre skall vara avhängig av tillgången på raedel finner nämnden detnödvändigt att rubriceringen av anslaget E 19, ändras från reservationsanslagtill förslagsanslag. 1973: 53 (TU1973: 13, rskr 1973: 203) föreslogs ändrade bestämmelser för bidrag tUlolönsam linjetrafik med buss m, m. på landsbygden. Förslaget syftade tUl attförbättra betingelserna för den kollek-äiva trafikförsörjningen inomlandsbygds- och glesbygdsområdena och Prop.1975:1 Bilaga 8 188 samtidigttill att få en bidragsordning sora frärajade en rationeU och ändamålsenligutformning av trafiken. Innebörden av förslaget var, att bidragsgivningen ifortsättningen skulle avse sådan linjetrafik som ingår i en i fråga omtrafikens omfattning och inriktning preciserad lokal eller regionaltrafikförsörjningsplan. Med hänsyn till den då pågående regionalatrafikplaneringen avsågs den ändrade ordningen genomföras i två etapper, varavden första gällde stödet till lokal trafikservice och den andra etappen stödettUl regional trafikservice, I fråga om bidragsgivningen avseende den lokalatrafikservicen innebar riksdagensbeslut i förening med ställningstaganden medanledning av vissa motioner (: 9, rskr 1974: 111) att bidrag skallutgå till högst två dagliga dubbelturer på en landsbygdslinje raed av detbidragsgrundande underskottet. Till lokal trafikservice i kommuner inom detinre stödområdet skall utgå ett förstärkt stöd av det bidragsgrundandeunderskottet. Där synnerliga skäl föreligger kan högre bidrag utgå. Det nyastödet till lokal landsbygdstrafik tillämpas fr. o, ra, det bidragsår sombörjar . Ifrågavarande bidragsbestämmelser återfinns ikungörelsen (1973: 639, ändrad 1974:607) om statligt stöd till lokallandsbygdstrafik. De medelsramar som tilldelats länen /75 representerar tillhopa ett medelsutrymme om 21,5 milj. kr.Enligt de beslut som länsstyrelsema fattat i fråga om bidrag till lokal landsbygdstrafikkommer härav att utnyttjas högst 20,8 railj, kr. har för budgetåret1975/76 beräknat bidrags-behovet för ifrågavarande bidragsgivning till 27,5milj. kr,, innebärande en ökning med 6,7 milj, kr, jämfört med innevarandebudgetår. Av ökningen avser 1,3 milj. kr. försämrad lönsamhet förtrafikutövarna och 5,4 milj. kr. merkostnader till följd av år 1974beslutade ändringar i bidragssystemet. Jag beräknar behovet av bidragsmedel /76 till 28,3 milj. kr. Jag har därvid utöverbussbidragsnämndens förslag beräknat 0,8 milj. kr, i ytterligare utrymme medanledning av den utformning som referenstaxan fått genom beslut av Kungl, Maj:ti med anledning av uttalanden, I avvaktan på bidragssystemets anpassningi en andra etapp med hänsyn tUl den regionala trafiken beslutade påförslag proposition en ordning att tillämpas tills vidare,innebärande att i fråga om den trafik som ej omfattas av de lokala trafikplanerna och som alltså närmasthar karaktären av regional trafik hittillsvarande bidragsbestämraelser itiUämplig utsträckning skulle äga giltighet. Ifrågavarande bestämmelseråterfinns i kungörelsen (1965: 201, omtryckt 1973: 640) om statsbidrag tillviss linjetrafik på landsbygden, I enlighet härraed utgår till sådan trafikbidrag för högst Prop, 1975:1 Bilaga 8 ig9 en dubbeltur med en vagnmilsersättningsom normalt utgör 3: , men som för trafik inora inre stödområdet höjtstill 3: . Bidraget söks av trafikföretagen hos och beviljasav bussbidragsnämnden. Bidraget utbetalas direkt till trafikföretagen. Under /76skall bidrag enligt sistnämnda bestämmelser utanordnas avseende bidragsåret 1augusti . har beräknat behovet avbidragsmedel för budgetåret till 8 milj. kr. Jag godtar denna beräkning. Jag skall härefter övergåtill att behandla frågan om det f o r t-:sattastödet till den regionala busstrafiken och vill i sammanhanget hänvisa till den regionalatrafikplanering som i en första omgång - avslutats av länsstyrelserna,vilka till .kommunikationsdepartementet inlämnat slutliga förslag tilltrafikplaner. Syftet med planeringenhar varit att med utgångspunkt i nuva-.rande och förväntadbebyggelsestruktur, näringslivsförhållanden osv. och med hänsyn tillefterfrågan på transporttjänster få underlag för bedömning, hur en regionsbehov av person- och godstransporter lämpligen kan tillgodoses.Planeringsarbetet har på persontransportsidan siktat till lösningar som kangenomföras i ett kortare tidsperspektiv. Avsikten har varit att planeringenskall få en rullande karaktär, innebärande att i detta fallpersontrafikplanerna kan hållas aktuella och efter hand anpassas tilländrade förutsättningar. Till grund förplaneringen ligger en försöksplanering i två modellän ochÖstergötlands län där planeringen genomförts av Tesp, länsstyrelse undermedverkan av trafikplaneringsutredningen (K 1970: 41), De anvisningar förplaneringsarbetet som på förslag av trafikplaneringsutredningen meddelatsövriga län har grundats på erfaren-'heterna från denna försöksplanering. Sådanaanvisningar har lämnats ä (Ds K 1972: 1) såvitt avser inventeringsskedetoch (Ds K 1973: 3) såvitt avser planeringsskedet. Som underlag förlänsstyrelsernas arbete har utredningen vidare bl. a. publicerat enfaktasamling (Ds K 1972: 4) över transportarbete, transportströmmar ochtrafikanläggningar. De planer för denkollektiva trafikförsörjningen inom länen, som planeringen resulterat i, harutformats med tanke på att ge underlag för ställningstaganden ochprioriteringar m, m,, som kan medverka till en samhällsekonomiskt rationellutveckling av transporterna. De skall vidare ge utgångspunkter för kommunernasplanering av den lokala trafikservicen. Detta innebär mer konkretatt persontrafikplanerna behandlar tra-fikalstrande faktorer, nuvarandetransportförsörjning, målsättning och principer för trafikförsörjningen,resbehoven för olika resfunktioner utifrån regionala kontaktnät samtuppläggningen av den kollektiva trafiken och utformningen av ett regionaltstomiinjenät raed angivande av bl. a, antal förbindelser och deras tidsmässigaförläggning. Prop.1975:1 Bilaga 8 190 Grundtanken i planeringsarbetet har iprincip varit att med ett rationellt regionalt linjenät sammanbinda olikakommuncentra, mellan vilka uttalade regionala resbehov föreligger, att påbefintliga linjer anpassa linjedragning och turtäthet med hänsyn tUltrafikunderlag, att i en del fall redovisabussaltemativ som bättre tillgodoser resbehoven än befintiigatrafiksvaga bandelar, att öppna nya förbindelser där kontaktnäten pekar påbehov av sådana men där rimliga förbindelser i dagens läge saknas, att vidbehov genom lämpliga arrangemang snabba upp förbindelserna så att de blirattraktiva i förhållande tiU den individuella trafiken osv. I planeringsarbetet behandlas olika slagav samordningsfrågor. Det gällersamordningen meUan olika trafikutövare i regional trafik, samordningenmellan lokal, regional och interregional trafik och samordningen mellan å enasidan persontransporter och å andra sidan gods-och posttransporter. Ävensamordningen mellan järnvägstrafik och särskilt då olönsam järnvägstrafik och busstrafik behandlas, därvid iförekommande fall alternativa trafiklösningar redovisas. Allmänt bör som jag framhöll i 1973 årsproposition den grundläggande principen även framgent vara att linjetrafik pålandsbygden primärt skall erbjudas i den omfattning som är raöjlig frånföretagsmässiga utgångspunkter och som alltså kan drivas utan underskott ochdå givetvis i rationella former och med en väl avvägd taxa. I de fall där detinte är möjligt att vidmakthålla en rimlig trafikförsörjning medtillgodoseende av kravet på kostnadstäckning bör bidrag kunna utgå av allmännaraedel. Detta är gmndtanken i bidragsgivningen avseende den lokalatrafikservicen. Det har också varit grundtanken i arbetet med de regionalatrafikplanerna. Det kan härvidlag konstateras att detstöd sora f. n, utgår tUl den regionala trafiken inte förslår för att i rimligutsträckning kunna fullfölja intentionerna i de persontrafikplaner som nuframlagts. Härför krävs ett förstärkt stöd. Om de regionala trafikplanerna gäller attde kommer att sammanställas och utvärderas, och bl. a.då för att kunna tjäna som underlag i detutredningsarbete sora bedrivs av trafikpolitiska utredningen och utredningenom regionala trafikrabatter. Jag har emellertid inte funnit detförsvarligt att i avvaktan på ett. mera samlat ställningstagande tUl olikatrafikpolitiska frågor dröja med genomförandet redan på kortare sikt avförbättringar i den regionala landsbygds-och glesbygdstrafiken i anslutning tUl länsstyrelsernas; förslag tillregionala persontrafikplaner. Jag förordar en förstärkning och även en mera ändamålsenlig utformning avstödet tUl den regionala busstrafiken. Innan jag närmareredovisar mitt förslag, viU jag något beröra vissa utredningar, som direkt kan påverkautformningen av stödet Prop.1975:1 Bilaga 8 191 tillden regionala trafiken.