prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — En av industripolitikens viktigaste uppgifier äratl medverka lill en ulbyggnad ochmodernisering av svensk industri. Med hänsyn till den övergripandesamhällsekonomiska målsättningen att återställa jämvikten i Sverigesbytesbalans blir denna uppgift än mer angelägen . För atlgenomföra så omfattande industriinvesteringarsom det här blir fråga om krävs atl de härav föranledda finansieringsanspråken på lämpligt sätt kan lillgodoses frånföretagsekonomiska, samhällsekonomiska och fördelningspoliliskasynpunkler. I samband härmed framträder behovet av Ökad planering frånsamhällets sida, när det gäller industrinsframtida utveckling, liksom behovel av ett närmare samarbete mellanstaten, de privata företagen och kooperationen. En central delav industripolitiken är att de anställdas inflytande skall förslärkas på allanivåer i förelagen. Föruiom de omfattande ändringar i den arbetsrältsligalagstiftningen som regeringen avser alt lägga fram , kommer ocksåförslag att läggas fram om en utvidgning av denförsöksverksamhet med styreiserepresentation i aktiebolag och ekonomiskaföreningar för de anställda som har pågått . För utformningen avindustripolitiken krävs en god kunskap om och insyn i industrins struktur ochutveckling. Utvärderingen av det system för utbyte av information mellanföretag och samhälle som har funnits visar att det fyllerett väsentligt behov. Regeringen avser attvåren 1976 lägga fram förslag för om informationssystemetsframtid. I endepartementspromemoria (Ds I 1975: 6) har föreslagits en utbyggnad av försöksverksamheten medoffentliga styrelserepresentanter i vissa förvallningsbolag ochstiftelser till att omfatta även vissa, Slörre förelag. Enligt förslaget skalläven kommunerna få rätt att utse offentligastyrelseledamöter. Promemorian remissbehandlas f. n. Regeringen avseralt lägga fram förslag till i frågan. föreslås nästa budgeiår bli tillfört ytterligare elt anlaltjänster för förstärkta insalser i fråga om bl. a. förelagsservice Samt energi- och mineralfrågor. Tillkomsten avindustriverket har inneburit en väsentlig förslärkning av den kontinuerligaplanerings- och utredningsverksamheten på industriområdet inte minstför de mindre och medelstora företagen, somhar slor betydelse för produktion och sysselsättning. Industriverkethar det samlade ansvaret för viktiga stöd- och service-insatser för denna lypav företag. Resursema för förelagsservice i form av informalion, rådgivning och utbildningsverksamhet i tekniska och ekonomiskafrågor fortsäller all byggas ut. Nästa budgeiår föreslås en komplettering med serviceinsatser för atlunderlätta datateknikens användning i mindre oeh medelstora förelag.För näsla budgeiår föreslås totalt 11,5 milj. kr. bli anvisade förförelagsservice m.m., varlUl kommer 9,9 milj. kr. som slatligt bidrag tUlindustriverkels kursverksamhel m. m. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 4 Verketsbranschinriklade ålgärder förstärks och förlängs lill att gälla ytterligare ett budgetår. För snickeriinduslrinföreslås vissa utvidgade åtgärder. Vad gäller teko- och skoindustriernahar slatsmaktema beslutatöm väsentliga förstärkningar mot bakgrund av den kraftigt försämradesituationen för dessa branscher. Åtgärderna för exportstöd inom de berördabranscherna förs nu över till industriverket. Sammanlagt föreslås 25,2 milj.kr. bli anvisade lill branschfrämjande ålgärder nästa budgetår. Former för löpandesamråd mellan berörda samhällsorgan, förelagen och de anslällda har för vissaindustribranscher skapats genom inrättandet av branschråd. Arbetet har inlettsmed att ta fram underlag tUl näringspolitiskaprogram för vissa branscher, bl. a. skogsindustrin, där berördabranschråd är referensorgan. I fråga omvarvsindustrin har varvskreditutredningen lagt fram förslag och varvskommission väntas lägga framförslag om varvsindustrins framtida struktur m. m. Regeringen avser att våren1976 lägga fram förslag om varvsindustrins framtida struktur och finansiering. På mineralområdetföreslås geologiska undersökning (SGU) och få sammanlagt 99 milj. kr. i anslag.Av dessa medel avses ca 42 milj. kr. bli använda för prospekte-ringsändamål,varav 17 mUj. för prospektering efter uran särskilt i Arjeplogs- ochArvidsjaursområdena. Arbetet med alt utarbeta långsiktiga prognoser överSveriges försörjning med mineralråvaror och underlag för den fortsattamineralpoliliken fortsäller inom den mineralpolitiska utredningen. Under år1976 väntas utredningen lägga fram sitt prognosmaterial. På energiområdetpågår arbetet enligt de riktlinjer för energihushållningen fram lill som statsmakterna drog upp . Ett omfattandeutredningsarbete har inletts inför slällningslagande lillenergipolitiken . Förslag läggs nufram om rikllinjer för den fortsatta omstruktureringen av eldistributionen iSverige. Till siatens valtenfallsverk las upp ett invesleringsanslag av närmare2 000 milj. kr. Inom ramen härför har medel beräknals för arbelen på ett tredjeaggregat vid kärnkraftstationen i Forsmark. Regeringen avser att under våren1976 lägga fram förslag om vissa riktlinjer för den svenska oljepolitiken. Förslöd lill energibesparande ålgärder inomnäringslivet föreslås 80 milj. kr. för nästa budgetår. Samtidigtföreslås under tolfte huvudtiteln 326 milj. kr. som stöd till energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. För teknisk forskning och utveckling föreslåsäven /77 väsenlligl ökade insatser. Inom den fastställdatreårsramen för energiforskning anvisas 120 milj. kr. Styrelsen för tekniskutveckUng (STU) och statens utvecklingsfondföreslås nästa budgeiår få betydande me-delsförstärkningar. Totaltföreslås för här nämnda ändamål 400 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 5 Den mycket omfatlande investeringsverksamheteninom fortsätter. har investerats ca 1500 milj. kr. med tyngdpunkten förlagd till . För alt möjliggöra ett investeringsprogramunder återstoden av 1970-lalel av ungefär samma omfattning som under desenaste åren avser regeringen att föreslå att aktiekapitalet i med 1 500 milj. kr. I della belopp ingår inle 80,Statsföretags investeringsprogram är ettväsentligt led i den inledningsvis nämnda salsningen på industrins investeringar.Reviderade planer för 80, vilka innefallar en eventuell utbyggnad medtvå valsverk, kommer atl redovisas . I det nu pågåendeutredningsarbetet utgör de branschpoliliska aspektema vikliga frågeställningar.Vidare kommer . förslag alt läggas fram om förenade fabriksverkensframlida verksamhetsinriktning och organisalion. Inomindustridepartementets område arbetar f. n. har tio nya utredningar lillkaUats.Bland de utredningar som beräknas avsluta sitt arbele kannämnas petroindustriutredningen, leknikupphandlingskommittén och utredningenom radioaktivt avfall. Utgiflerna inomindustridepartementets verksamhetsområde föreslås för /77 öka med 13 milj. kr. tiU totalt 2 891 milj. kr.Tyngdpunkten i budgeten ligger beloppsmässigt på kapitalbudgelen, där valtenfallsverketstår för den helt dominerande delen. Driftbudgeten ökar med 108 milj. kr. tUl 839 mUj. De tyngsta posterna avser den tekniskaforskningen, energiforskningen, stöd till energibesparande åtgärder inom näringslivet, statens gruvegendom,rymdsamarbetet och industriverket. har sedan sin tillkomst på myndighetsplanet byggt upp enkontinuerlig planerings- och utredningsverksamhet inom de industri-, energi-och mineralpolitiska områdena. Verket handlägger centrala industri-, energi-och mineralfrågor samt svarar för olika slöd- och serviceinsalser medinriktning på främst mindre och medelstora förelag. Industriverketsstöd- och serviceinsalser omfattar bl. a. administration av särskildabranschprogram, finansiellt förelagsstöd och främjande av företagsservice samtstöd till energibesparande åtgärder inom näringslivet. Företagareföreningarnafungerar härvid som regionala organ för verkel. Varje förening har också fåttresurser för alt främja utbUdnings-aktiviteter hos de mindre och medelstoraföretagen. Med slöd av regeringensbemyndigande har sakkunniga (A 1975: 03) tillkallats meduppdrag att utreda företagareföreningamas slällning och roll inom den närings- och regionalpoliliska organisationen m. m. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 6 Resurserna förföretagsservice till de mindre och medelstora företagen föreslås nu bliylterligare förstärkta. föreslås att även vissa användarfrämjandeålgärder på dalaområdet skall tas in i programmet för förelagsservice näsla budgeiår. Åtgärderna, som grundas på en undersökningav industriverket (SIND PM 1975: 7) om behovet av stöd för att underiätladatateknikens användning i mindre och medelstora företag, avses bli inriktadefrämst på utbildning och information i ADB-frågor för företagareföreningarnaspersonal. Den försöksverksamhet med insatser för induslriell design som harinletts innevarande budgetår i några län, fortsätler. Industriverketsvarar även för andra utbildningsirisalser och tekniska tjänster m. m. till demindre och medelstora företagen. Dessa frågor handläggs inom verkets enhet förförelagsutveckling (SIFU-enheten). a. för att stödja de regionalaulbildningsaktiviteterna föreslås ökat slatligt bidrag till SIFU-verksamhelennästa budgetår. Vidare anvisas medel för att möjliggöra en samordning avSIFU-enhetens företagsin-riktade kursutbud med den kommunala vuxenutbildningen. Vid industriverketfinns innevarande budgetår 165 fasta tjänster, exkl. SIFU-verksamhelen. Näslabudgeiår föreslås nio nya tjänster bli inrättade. Dessa skall möjliggöra ökadeinsatser inom planerings- och utredningsverksamheten,företagsservicen samt inom energi- och mineralområdena. Norrlandsfonden, somsedan år 1961 har medverkat lill ulvecklingen av det norrländska näringslivet,får för elt oförändrat tillskott på 20 milj. kr.Slällning till fondens fortsatta verksamhet kommer alt tas ianslutning' tUl regeringens förslag på det regional- ochsysselsättningspolitiska området. För detinduslripolitiska planeringsarbetet på olika nivåer behövs ett väl fungerandesystem för ulbyle av informalion mellan förelag och olika samhällsorgan om bl.a. planerade eller väntade förändringar. inleddes en treårigförsöksverksamhet med syfte att förbättra det organiserade informationsutbytetmellan företag och samhälle. Verksamheten har letts av delegationen (1973: 01)för informationssystemet förelag-samhälle, som i en rapport (Ds I 1975: 5)har utvärderat systemet och föreslagit att verksamheten görs till eltpermanent inslag i kontakterna mellan förelag och samhälle. På grundval av delegationens rapport och den remissbehandlingsom nu pågår avses förslag bli förelagda . Resultatet av försöksverksamheien med offentligastyfelsele'damöter i förvallningsbolag och allmännyttiga stiftelser, somockså inleddes , har redovisats i en inom industridepartementetutarbetad promemoria (Ds I 1975: 6). Mot bakgmnd av de erfarenheter som harvunnits genom försöksverksamheten föreslås i promemorian att systemet byggs uttUl alt omfalla statliga slyrelserepresenlanler också i vissa stör- Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 7 Vidare föreslås styreiserepresentation i sådana företag somhar särskilt slor betydelse för sysselsättningen inom en kommun. Efterremissbehandling avses förslag bli förelagda . har genomfört enutvärdering av den treåriga försöksverksamheien med arbetstagarrepresenlanler istyrelserna för aktiebolag och ekonomiska föreningar med minst 100 anslällda.Försöket pågår till utgången av . Verkels rapport (SIND 1975: 4) harremissbehandlats. Förslag avses bli förelagda som innebärall de anställdas rält tili styreiserepresentation utvidgas. Försöksverksamheten med ökat löntagarinflytande inomden statliga förelagsgruppen fortsätter. Företagsdemokratidelegationens (Fi1969: 64) verksamhet har överförts lill det partssammansatta UtveckUngsrådetför statsägda bolag. upprättades förelagsdemokratirådet (I 1975; 01)under ledning av chefen för industridepartementet för att följa utvecklingeninom såväl den statliga som den privata företagssektorn. De multinationella företagen har ägnats storuppmärksamhet. Åtgärder har vidtagits på vissa punkter, men ytterligareinsatser framstår som nödvändiga mot bakgrund av bl. a. utlands- och svenskägdamultinationella företags investeringsutveckling. Särskilt angelägel framstårdet att förbättra samhällets och de anställdas inflytande över dessa företagsulveckling. Den interdepartementala arbelsgrupp som har tilluppgift alt följa och samordna frågor rörande multinationella företag, harunder ägnat främst informationsfrågorna stor uppmärksamhet. Dessafrågor kommer alt vara av fortsatt stor vikt. Utländska företags etableringar och verksamhel iSverige undersöks av uiredningen (Ju 1973: 17) om utländska övertaganden avsvenska företag. Utredningen beräknas avsluta sitt arbele under första halvåret1976. (Fi 1962: 37) har överlämnatbetänkandet (SOU 1975: 50) Internationella koncerner i industriländer. Utredningensarbele är därmed slutfört. Betänkandet remissbehandlas f. n. nytt avtal med om ekonomiskt, industrielltoch tekniskt-vetenskapligt samarbete ingicks . Vidare harregeringsavtalet om ekonomiskt och tekniskt-vetenskapligt samarbete mellanSverige och Sovjelunionen kompletterats med etl program för ulvecklingen av samarbetetunder en . Arbetet inriktas nu på att praktiskt genomförariktlinjerna i dessa överenskommelser. Ett avtal rörande ekonomiskt,industriellt och tekniskt samarbele mellan och Tyska DemokratiskaRepubliken vänlas bli undertecknat under försia . 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 8 Verksamheteninom ramen för de blandade kommissioner som har upprättats genomregeringsavtalen om samarbele mellan och länder i har underdet gångna året ytterligare intensifierats, särskiltmot bakgrund av den europeiska säkerhels- och samarbetskonferensen. Företrädare förindustridepartementet har medverkat i tillämpningen av överenskommelserna om ekonomiskt, industriellt oeh lekniskt samarbelemed länder utanför slalshandelskretsen. Diskussioner omindustriellt och tekniskt samarbete har förts med vissaindustrUänder, bl. a. , och . Dessa kontakter avsesbli ylterligare fördjupade . På detnordiska planet har etl omfatlande arbete bedrivils inom de avNordiska ministerrådet upprättade ämbelsmannakom-mittéerna för industri- ochenergipolitik och för samarbete inom byggsektorn. Inom ramen för det programför energisamarbete som presenterades för hartvå delutredningar lagts fram med förslag om ett betydande antal konkretasamarbetsprojekt. Inom byggsektorn avserförslagen bl. a. gemensamma normer och föreskrifter för att minskaenergiförbmkningen för uppvärmning av byggnader och enhetligaberäkningsgrunder för denna förbrukning. På energiforskningsområdet har ulförtsen omfatlande inventering av projekt avgemensamt nordiskt intresse. Sådana forsknings- och utvecklingsprojektföreligger över hela området från energiproduktion tillenergianvändning. Arbetet inom densvensk-finska arbetsgruppen för främjande av ekonomiskt samarbete mellan debåda länderna fortsätter. På detmultilaterala planet har industridepartementet huvudansvaret för den svenskarepresentationen i förhandlingarna om internationellt samarbete rörandeinternationella investeringar och multinationella företag inom FN, ochNordiska ministerrådet. Stora arbetsinsatser krävs, inle minst för arbetet påen internationell uppförandekod för de multinationella företagen. Departementethar i vidgad utsträckning engagerat sig i FN-arbelel genom atl frågor rörandebl. a. i-ländernas industristruktur, anpassningsålgärder, teknologiöverföringoch råvaror har kommit att ägnas ökad uppmärksamhet. Inom FN:s ekonomiskakommission för deltar departementet aktivt i branschkommil-léernasarbete. Inom fortsätler arbetet inom industri- ochveten-skapspolilikkommitléerna. Inom del internationella energiorganet (lEA)deltar departementet och tUI departementet hörande myndigheter i det omfattandearbetet med atl konkretisera och genomföra det särskilda internationellaenergiprogrammet (lEP). Frop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 9 Arbetet inom del branschpolitiska områdel har under detgångna året inneburit bl. a. en breddning och fördjupning av analyser och bedömningarav den framtida utvecklingen inom skilda industribranscher. Sålunda har inomramen för arbelel med långtidsutredning vid statens industriverkgenomförts en studie av branschutvecklingen fram liU . Framlidsinriklade studier avses fr. o. m. ägnasökad uppmärksamhet i industriverkets löpande branschbevakning. I detta arbelekommer speciell uppmärksamhet att ägnas utvecklingen i de branscher, därbranschfrämjande ålgärder i olika former har satts in eller som i övrigl harsärskUt markerade problem. Bland de enskUda industribranscherna är skogsindustrinföremål för särskilda överväganden. Regeringens avsikl är att under år 1977lägga fram ell samlat näringspolitiskt program för hela skogsnäringen. Ettomfatlande utredningsarbete, som skall ge underlag för ställningstaganden, harinletts. är regeringens referensorgan i ulredningsarbelel.Regeringen avser all, tills della näringspolitiska program har trätt i krafl,iaktta slor återhållsamhet i fråga om lillslånd för råvarukrävande utbyggnaderinom skogsindustrin. Även för byggsektorn har en rad utrednings- ochkarlläggningsarbelen inletts i syfte alt skapa ell underiag förelt näringspolitiskt program. Bland utredningsprojekten kan nämnas elt uppdragtill siatens induslriverk rörande byggnadsindustrins ochbyggnadsmaterial-industrins struktur, verksamhet och utveckling. Vidare har enulredning (I 1975: 07) tillsalls för alt studera koncentrations- ochintegrations-tendenserna inom vissa delar av byggnadsmaterialinduslrin. Byggbranschrådetär regeringens referensorgan för denna utrednings- och programverksamhet. Utredningen (I 1972: 07) rörande vissa frågor inomjärn- och slålom-rådel har hösien 1975 avgelt slulbetänkandet (SOU 1975: 83)Stålindustrins arbetsmiljö. Stålbranschrådel har börjat sill arbete.Inledningsvis inriktas detta främst på att utarbeta ett syslem för informationom den svenska stålindustrins framtidsplaner. Från samlliga förelag i branschenhar hämtats in uppgifter om planerad produktionskapacitet, sysselsättning ochinvesleringar för den kommande femårsperioden. I fråga om läkemedelsindustrin har endelegation (I 1975: 09) tillkallats med uppgift alt uireda möjligheterna samordning av resurserna inom denna industri och la nödvändiga initiativhärför. Genom elt tillägg lill konsortialavlalet från år 1971rörande varvssam-arbetel mellan de fyra storvarven ombildades i november 1975den s. k. styrande kommittén lill ett varvsråd. Rådet, i vUket ingårrepresentanter Prop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet lo ävenför de fackliga organisationerna vid storvarven, har under hösien behandlat bl.a. de långsiktiga perspektiven för varvsindustrin. tillkallades en särskild kommission,varvskommission, för atl bl. a. utreda förutsättningarna och formernaför en rekonstruktion av . På grundval avkommissionens förslag lill temporär lösning av krisen vid övertogslalen samlliga aktier i företagel lill elt nominellt beloppav . Ett principavlal har träffats mellan staten och omatt staten skall köpa aktiemajoriteten i AB Gölaverken, som samtidigtförvärvar . Kommissionen väntas avge slutrapport i februari 1976.Varvskreditutredningen (I 1974: 03) har lämnat förslag lill nyuiformning av det statliga fartygskreditgarantisystemet. Regeringen avser attunder lägga fram' förslag angående varvsindustrins framlida strukturoch finansiering. har i en promemoria (SIND PM 1975:6) redovisal erfarenheterna av de branschfrämjande ålgärder som /71 har utvidgats till alt omfatta flera industribranscher ochslimulansformer. Med hänvisning till de övervägande positiva erfarenheterna harindustriverket föreslagit forlsalla branschfrämjande åtgärder. De branschfrämjande åtgärderna omfatiar bl. a. teko-och skoindustrierna. försämrades läget för teko-industrierna,inte minsl på exportmarknaden, främst som en följd av den internationellalågkonjunkturen. har importen av trikå- och konfektions-produkterökat markant. För alt säkerslälla försörjningsberedskapen inombeklädnadsområdet fattade beslut om särskilda åtgärder,som innefattar bl.a. ökad statlig upphandling, en utvidgning av delförsörjningsberedskapspoliliska kreditstödet och förstärkta exportfrämjandeinsalser. antog också förslag om en förslärkning avstrukturprogrammel för teko-industrierna. Skoindustrins konkurrenskraft har successivt försvagatsoch produktionskapaciteten gått ned till en nivå som har bedömts som otillräckligför försörjningsberedskapen. Regeringen beslöt därför hösien 1975 all delsinföra importrestriktioner för skor och stövlar, dels föreslå vissa andraförsörjningsberedskapsålgärder på skoområdel. Med målet att på förhållandeviskort sikt åstadkomma en ändrad och mer rationell företagsstruktur, anpassadlill försörjningsberedskapens krav på produktionskapacitet, fattade riksdagenbeslut om elt förstärkt strukturprogram för skoindustrin. Såväl teko- somskoprogrammen avses löpa till utgången av budgelårel 1977/78. fick i uppdrag alt närmareuireda utvecklingen inom den träbearbetande industrin. Enligt den rapport(SIND ulredning 1975: 1) som industriverket har avlämnat, vänlas sysselsättningeninom branschen minska förhållandevis kraftigt fram . Bilden äremellertid starkt splittrad mellan delbranscherna. 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet n ciellt för snickeriindustrinförulses en krafiig nedgång i sysselsättningen. De branschfrämjandeåtgärderna, som omfatiar utbildningsinsatser, omställningsslöd,stmkturgarantier och teknisk konsulentverksamhet, föreslås mot bakgrund avindustriverkets rapporter om dels erfarenheternaav dessa åtgärder, dels utvecklingen inom den träbearbetande induslrinfortsätta även under näsla budgeiår för samtliga i programmen nu ingående branscher. För snickeriindustrinföreslås vissa utvidgade åtgärder. förs deexporlfrämjande ålgärder som är branschinriklade över från tionde tilltrettonde huvudtiteln i syfte alt åstadkomma en ökad samordning mellan allabranschfrämjande åtgärder vid statens induslriverk. Mol bakgrund av eltförväntat stigande behov av primäraluminium gav regeringen statensinduslriverk i uppdrag att skyndsamt utreda marknaden på föraluminium och aluminiumprodukter i Sverige.Studien har slutrapporterats (SIND PM 1975: 3) . Den framtida utvecklingen inom aluminiumindustrinföljs med uppmärksamhet. Från den pågående utredningen 1975 avlämnats en delrapport (SIND ulredning 1975: 3) omslakteri- och charkuteriindustrin. En slutrapport väntas bli framlagd under år1976. (I 1972: 04) beräknas lägga fram en slutrapport . Industriverketkommer vidare att inom den närmaste liden avge en delrapport om plastindustrinsarbetsmiljöförhåUanden. En slutrapport rörande plastindustrin avses bliframlagd under hösien 1976. Industriverketräknar med att avge en rapport rörande utvecklingstendenserna inom stenvaruindustrin. Vidare avserindustriverket alt i samarbete med Svenska gjuteriför-eningenställa samman resultatet av en uppföljning av den genomfördagjuleriutredningen. Bland de statUga kredilinslitulionerna, som harstor betydelse för näringslivetskapitalförsörjning, finns inom industridepartementets ansvarsområdeSveriges och AB . För alt kunna fullgörasina uppgifier har framför allt Invesleringsbanken men även Exportkredit undersenare år tagit upp betydande lån utomlands. Staten har för alt medverka tillatt sådana lån kan upptas tiU så gynnsammavillkor som möjligt dels höjt garantin för Investeringsbankens förpliktelserfrån 900 milj. kr. till 2 000 milj. kr., dels ställt garantier intillett belopp på 350 milj. kr. för av Exportkredit upptagna lån i ullandel. Invesleringsbankensuteslående lån uppgick lill ca 2 800 milj. kr., vilketinnebär en ökning med 700 milj. kr. Uteslående exportkrediter,som ingår i nämnda belopp, ökade med 250 milj. kr. till 450 milj. kr. Under år1975 har banken utfärdat 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 12 garantier på sammanlagl 46 milj. kr., varefter garantiutfäslelserna uppgår lUl 360 milj. kr. Exportkreditsulelöpande lån uppgick vid ulgången av till ca 2 000 milj.