prop · FZ03164 · 1975-12-31 00:00:00 — värdetav arbete, som i den skatlskyldiges förvärvsverksamhet utförts av denskatlskyldige själv eller andre maken eller av barn som ej anses tillhöraarbetspersonalen; räntaå den skattskyldiges eget, i hans förvärvsverksamhet nedlagda kapital; avgiftenligt 8 kap. studiestödslagen (1973:349); avgiftenligt lagen (1972:435) om överiastavgift; avgift enligl lagen (1976:000) om pålöljder och ingripanden vidolovligt byggande m. m.; belopp,för vilkel arbetsgivare är ansvarig enligt 75 § uppbördslagen (1953:272); föriustsom är att hänföra till kapitalföriust. (Sevidare anvisningarna.) Dennalag träder i kraft . Prop.1975/76:164 15 Närvarande:statsministern , statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , , , , . Lagrådsremissmed förslag lill lag om påföljder vid olovligt byggande m. m. Samhälletsmöjligheter att på ett planmässigt sätt styra bebyggelsen har genom fieralagstiftningsåtgärder blivit förstärkta. Främst bördärvid nämnas de ändringar i bl. a. byggnads- och naturvårdslagstiftningen somträdde i kraft (prop. 2 och3) och som syftar till att säkerställa genomförandet av den fysiska riksplaneringens intentioner. Ännu saknas dock tillräckligt verksamma me del när det gäller att komma till rätta med det olovliga byggande som fö rekommer på många håll, inte minst i trakter där den översiktliga planeringen anger att det från allmän synpunkt är motiverat med en stark återhållsamhet med bebyggelsen över huvud taget. En okontrollerad bebyggelse medför var den än uppstår menliga konsekvenser för samhället. Härtill kommer alltså att det olovliga byggandet i vissa delar av landet direkt motverkar syftel med den översiktliga fysiska planeringen. Bristerna hos de nu gällande bestämmelserna har påtalats och behovet av ett mer effektivt system ak tualiserats bl. a. i samband med remissbehandlingen av bygglagutredningens betänkandet (SOU 1974:21) Markanvändning och byggande. Ett stort antal remissinstanser, framför allt kommuner, framhåller att det är nödvändigt att frågan snabbt får en lösning. I många"kommuner utgör det olovliga byggandet uppenbariigen ell stort problem. Jagframhöll i mitt anförande till prop. 1974;150(s. 391)angående riktlinjer förbostadspolitiken m. m. att en bearbetning av bygglagutredningens betänkandeoch av remissyttrandena hade påbörjats inom . Arbetetpågår f n. och avses utmynna i förslag till en ny mark- Prop.1975/76:164 16 Mot bakgrund av remissinstansernas nu berördauttalanden i fråga om det olovliga byggandet har det emellertid framstått somnödvändigl att ta upp den frågan för sig och inte vänta till dess ett förslagsom griper över hela området läggs fram. Inom har därförupprättats en promemoria (Ds B 1975:3) med förslag lill lagstiftning ompåföljder vid olovligt byggande. Förutom förslag till ändring i bl. a. gällandebyggnadslagstiftning läggs i promemorian fram förslag till lag om påföljder vidolovligt byggande m. m. Promemorian bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga I. Efter remiss har yttrandenöver departementspromemorian avgetts av justitiekanslern (), riksåklagaren (),, hovrätten över och , kammarrätten i ,(), kammarkollegiet, (), , lantbruksstyrelsen, ,statens planverk, statens lantmäteriverk, länsstyrelserna i ,, , , och , ,och , brottsförebyggande rådet,arbeiarskyddssiyrelsen. , (), Näringslivets byggnadsdelegation. Svenska naturskyddsföreningen.Svenska kommunförbundet. Svenska , , Sverigesallmännyttiga bo-stadsförelag (), , . , tekniska nomenklaturcentralen.Föreningen samt följande kommuner, nämligen ,, , , , , , ,Kariskrona, Karistads, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , och . Efterunderremiss har yttranden över promemorian avgetls av länsåklagarmyndigheternai och Gollands, samt , kronofogdemyndigheternai , , , , , ,, och distrikt, Göteborgs fastighetsägareförening.Handelskammaren i samt Hylle, , , , ,, , och Ange kommuner. Till bostadsdepartementethar vidare överlämnats motion angående åtgärder mot svartbyggen frånStockholms läns socialdemokratiska partidistrikts årskongress 1975 saml motionjämte utlåtande angående försäkring av svartbyggen från Sverigessocialdemokratiska Prop.1975/76:164 17 ungdomsförbundsi årskonferens , Två privatpersoner har inkommit medskrivelser i lagstiftningsärendet. och länslandstingskommun har förklarat sig avstå från alt avge yttrande, 2 Departementspromemorian m. m. Ifråga om gällande rätt, remissyttrandena över bygglagutredningens belänkandeMarkanvändning och byggande, såvitt avser frågan om olovligt byggande, samtförslagen i departementspromemorian ber jag att få hänvisa till bilaga 1. Förslageni promemorian har lått ett i stort setl gynnsamt mottagande vidremissbehandlingen. En sammanställning över remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. Här skall anmärkas endast att sådanasynpunkter i yttrandena som har bedömts vara av detaljkaraktär eller ha näraanknytning till utformningen av författningstext inte redovisas i sammanslällningenutan i stället las upp i specialmotiveringen. 4,1 Ett nytt påföljdssystem Degrundläggande bestämmelserna om fysisk planering och om byggande finns ibyggnadslagen (1947:385, omtryckt 1972:775,ändrad senast 1975:459) (BL) och Ibyggnadsstadgan (1959:612, omtryckt 1972:776, ändrad senast 1975:819) (BS). Enligt1 i; första stycket BL skall marks användning för bebyggelse föregås avplanläggning i den omfallning som föreskrivs i BL. Till byggande fordras enligtparagrafens andra stycke byggnadslov i den omfattning regeringen bestämmer. Medstöd av detta bemyndigande har i BS meddelats beslämmelser bl. a, ombyggnadslov. Föratt mark skall fä användas till bebyggelse förutsätts enligt 5 i; andra slycketBL att den har prövats från allmän synpunkt lämpad för ändamålet. Sådanprövning sker vid planläggning enligt BL. I fråga om annan bebyggelse äntätbebyggelse kan prövningen ske även i samband med prövning av ansökan ombyggnadslov. Detankommer i princip på kommunen ati se till att planläggning sker i denutsträckning som föreskrivs i BL, För detta ändamål skall i varje kommun finnasen byggnadsnämnd som enligt I första stycket BS har att öva inseende över hurkommunens område bebyggs, Prop.1975/76:164 ' I8 Densom bygger i strid mot BL eller BS kan både dömas till straff för detta och blitvungen att själv undanröja eller bekosta undanröjande av det olovligt byggda.Bestämmelser av straffrätlslig natur finns i både BL (147 {;) och BS (69 ;? ).Enligt 147 ! ; första stycket BL kan den som företar nybyggnad eller annanåtgärd i strid mot förbud som meddelats i eller med stöd av BL dömas tillböter. Är omständigheterna synneriigen försvårande kan fängelsestraff dömas ut. Som exempel på förbud som åsyftas med detta stadgande kannämnas bestämmelserna i 13 ii BL, enligt vilka nybyggnad inte får företas istrid mot fastställd generalplan. Enligt 69 t; BS kan bl.a. den bestraffas somvidtar åtgärd, som nämns i BS, utan att ha erhållit byggnadslov, där sådanterfordras. Straffsatserna är desamma som i 147 S första stycket BL. Bestämmelserom undanröjande eller rättelse av sådant som har byggts i strid mot BL eller BSfinns i 148 i; BL och i 70 ! Har byggandet skett i strid mot förbud somhar meddelats i eller med stöd av BL, kan överexekutor enligt 148 iJ förstastycket BL meddela handräckning till rättelse i det olovligt utförda. Dennamöjlighet står däremot inte öppen, om åtgärden innebär överträdelse enbart avbeslämmelserna i BS, Består den olovliga åtgärden i att den byggande haråsidosatt bestämmelserna i om byggnadslov, får ingripande i stället görasmed stöd av 70 första stycket BS. De möjligheter som därvid står till buds äratt kan förelägga ägaren att undanröja eller ändra det utförda.Sådant föreläggande kan förenas antingen med vite eller med föreskrift attåtgärden vid tredska verkställs genom nämndens försorg på den tredskandesbekostnad (tvångsutförande). För att föreläggandeenligt 70! ; första stycket BS skall få utfärdas är det emellertid intetillräckligt att byggnadsarbetet är olovligt. Det måste dessulom framstå sombehövligt att det olovligt byggda blir rättat eller undanröjt, och det ankommerenligt rättspraxis på att siyrka att sådant behov finns. Inteheller kan nämnden begära handräckning hos överexekutor om föreläggandet inteblir efterkommet. En förutsättning för handräckning är nämligen att allmändomstol fastställer att det olovligt utförda skall undanröjas, Idepartementspromemorian redovisas den kritik mot nuvarande ordning som framförsi yttrandena över bygglagutredningens betänkande. Som exempel pä vad somenligt remissinstansernas mening bidrar till att systemet inte fungerar på etttillfredsställande sätt anförs i promemorian all mänga byggnadsnämnder har försmå resurser för kontroll på fältet och bristande administrativa möjligheteratt engagera sig i ärenden om olovligt byggande. alt förfarandet i samband medföreläggande, handräckning m, m, är omständligt, all reglerna nära nog kansättas ur spel genom de möjligheter att förhala förfarandet som den byggandehar och alt straffet för olovligt byggande är alltför lågt. Prop.1975/76:164 19 1promemorian erinras om att det har genomförts fiera reformer somsyftar till alt stärka samhällets kontroll över marken. Om dessa reformer skallfa avsedd effekt, kan man enligt promemorian inte acceptera att samhälletsplaneringsinsatser motverkas genom att byggande sker utan den prövning som ärförutsatt i BL och BS. Det konstateras vidare i promemorian att det nuvarandesanktionssysiemet har varit i stort setl oförändrat och attbyggnadslagstiftningen i denna del således inte har omfattats av denreformverksamhet som har förekommit på området. Om det olovliga byggandet skallkunna bemästras, är det enligt promemorian nödvändigt att ävensanktionssystemet reformeras så alt det fyller rimliga anspråk på efrektiviteloch snabbhet utan att därmed rättssäkerheten åsidosätts. Somharframgått av det förut anförda är det nuvarande systemet uppbyggt dels avregler som i första hand syftar till att avhålla den enskilde frånöverträdelser av BL och BS, dvs, straffbestämmelser, dels av regler som gersamhället möjlighet att under vissa förutsättningar undanröja eller åstadkommarättelse av olovligt utförda åtgärder. Denna uppbyggnad av sanktionssystemetbör enligt promemorian behållas. Det framhålls att man vid utformningen av ettnytt system särskilt bör se till att möjligheterna att få det olovligt utfördaundanröjt eller rättat blir effektiva och enkla att till-lämpa. De förslag somi detta avseende läggs fram i promemorian bygger i myckel på nuvarande ordning. Närdet däremot gäller de sanktioner som skall avhålla den enskilde från olovligtbyggande kan man enligt promemorian knappast vänta sig att en straffskärpningskulle leda till några påtagliga förbättringar jämfört med dagens läge, om deninte kombineras med organisatoriska förändringar eller förstärkning avåklagarmyndigheterna. Det bedöms i promemorian därför som nödvändigt att manöverväger ett system som helt eller delvis bygger på andra påföljder än denuvarande. Med de reformer som har genomförts på trafik- ochskattelagstiftningens områden som förebild föresläs i promemorian den ordningenatt det i stället för dagens straffbestämmelser skall införas ett system medavgifter som skall utgå vid olovligt byggande. Förslaget innebär att det i allasådana fall då någon vidtar ål-gärd, som kräver byggnadslov, utan sådant lovskall utgå en avgift (byggnadsavgift) som står i viss relation till den taxaenligl vilken tar ut avgift för beviljande av byggnadslov. Förvissa former av olovligt byggande, som del anses särskilt angeläget allmotverka, skall utöver byggnadsavgifl tas ut en tilläggsavgift, beräknad efterden yta som den olovliga åtgärden har omfattat. Om man inför ett sådant system,kan man enligt promemorian få en sanktion som kan anpassas lill värdet av detolovligt byggda och som därigenom på ett helt annat sätt än böter verkaravhållande pä dein som överväger alt bygga utan lov. Förslagettill nytt påföljdssystem tillstyrks eller lämnas utan erinran av det heltövervägande antalet remissinstanser. En del instanser, däribland hovrätten överSkåne och och , finner Prop.1975/76:164 20 detemellertid anmärkningsvärt att övervägandena i promemorian av allt alt dömainte grundar sig på några för ändamålet gjorda undersökningar angåendeomfattningen och karaktären av lagöverträdelserna. Det begränsadebedömningsunderiag som har stått till förfogande måste enligt dessa instanseranses alltför magert för att bilda underiag för en lagstiftning med så hårdasanktioner som förslaget innebär. De påpekade svårigheterna i det nuvarande systemetborde kunna rättas lill utan alltför ingripande åtgärder. Föregen del kan jag inte dela den uppfattning som hovrätten och advokatsamfundetger utiryck för. Bortselt från att det skulle krävas orimligl Slora insatserför att genomföra en undersökning av den art som hovrätten och samfundet synesåsyfta, ulgör enligl min mening den kalalog av brister i nuvarande ordning ochde synpunkter i övrigi på denna som kommer fram i yttrandena överbygglagutredningens betänkande en alldeles tillräcklig grund för att utarbetaförslag till nya och bättre sanktioner. Man skall också hålla i minnet attdessa kritiska synpunkter har kommit från sådana instanser - kommuner ochlänsstyrelser - som i sin dagliga verksamhel har att tillämpabyggnadslagstiftningen och på grund härav har de bästa förutsättningarna attavgöra vilka brister den har. Jag delar även bedömningen i promemorian attfrågan om åtgärder mot olovligt byggande inte kan anstå till dess att förslagtill markanvändnings- och byggnadslagstiftning läggs fram. Frågan bör därförnu tas upp till särskild behandling. Jagkan förslå att en del remissinstanser uppfattar förslaget om avgifter ipromemorian som hårt. Det innebär otvivelaktigt också en kraftig skärpning ijämförelse med de straflbestämmelser som gäller . De uppgifter som harlämnats rörande domstolarnas straffmätning i mål om olovligt byggande lyderdock på att man knappast kan tillmäta straffbestämmelserna någon särskiltavhållande effekt. Till bilden hör också all olovligt byggande av naturiigaskäl är svårt att upptäcka, vilket leder till att åtal inte hinnerväckas innan preskription inträder på grund av reglerna i 35 kap. 1 Sbrottsbalken. Dessa regler medför nämligen förde nu avsedda fallen att åtalmåste delges den misstänkte från den dag överträdelsen begicks. Som redan har framhållitsförkastas i promemorian tanken på att genom en straffskärpning markera den viktsamhället fäster vid att reglerna i BL och BS efterievs. a. hovrätten överSkåne och anser däremot att en straffskärpning i förening medeffektivare handräckningsmöjligheter skulle utgöra tillräckliga åtgärder föratt stävja det olovliga byggandet. De remissinstanser som för fram sådanasynpunkter tillmäter i allmänhet risken för rivning en betydande återhållandeverkan. Detråder stor enighet bland remissinstanserna om att möjligheterna tillhandräckning behöver förbällras. Bland dem som tillstyrker promemorieförslägeti denna del återfinns också sådana instanser som motsätter sig förslagen iövrigt. All lägga tyngdpunkten i påföljdssysiemet på handräckning - vilketenligt min uppfattning blir fallet om man följer hovrättens Prop.1975/76:164 21 remissinstansers förslag - ger en bristande balans åt systemet. Handräckningär den påföljd som skall sättas in när överträdelsen är ett faktum och när detolovligt byggda inte kan tillålas stå kvar. Vid sidan av handräckning behövsdet sanktioner vars primära syfte är att motverka att överträdelser kommertill stånd. Av vad jag har anfört framgår att nuvarande bestämmelser omböter och - i grova fall - fängelse är otillräckliga, Föratt straffrättsligapåföljder skall bli effektiva måste betydande skärpningar komma till stånd medväsentligt ökad tillämpning av fängelsestrafi". En sådan förändringstrider mot de kriminalpolitiska intentioner som har varit vägledande förlagstiftningsarbetet , 1 fråga om valet av påföljdssystemansluter jag mig helt till den uppfattning som brottsförebyggande rådet geruttryck för, nämligen att de föreslagna administrativa sanktionerna måsteantas vara vida överlägsna de nuvarande siralTrättsliga på-följdsformerna sommedel alt komma till rätta med det olovliga byggandet, Länsåklagarmyndighelen iHallands län ställer sig avvisande till förslagel att införa ett avgiftssystemoch framhåller därvid bl. a, att JO starkt har kritiserat avgiftssystemet pådel skalterättsliga området. Med anledning härav vill jag till en början erinraom att denna kritik huvudsakligen riktar sig mot de lokala skattemyndigheternastillämpning av bestämmelserna på området. Av betydelse i sammanhanget är enligtmin uppfattning att myndigheterna enligt dessa bestämmelser i ganska storutsträckning har att göra skönsmässiga bedömningar. 1 detta avseende föreliggersåledes en väsentlig skillnad mellan systemet med skatteavgifter och det ipromemorian föreslagna systemet, som är avsetl att ge så litet utrymme sommöjligt för skönsmässiga bedömningar, 1 vart fall gäller delta den prövning somenligt förslaget är avsedd alt handhas av . Vad länsåklagarmyndighetenanför finner jag därför inte kunna tillmätas någon avgörande betydelse. Jagvill också ta upp den kraftiga och enligt min uppfattning något onyanseradekritik mot förslaget om avgifter som hovrätten över och och ävenHandelskammaren i för fram. Jag vill inte bestrida att det föreslagnasystemet kan orsaka problem vid tillämpningen. Del är emellertid en olägenhetsom man inte hell torde kunna komma ifrån vilket system man än väljer. Attrisken för olägenheter just i della fall skulle vara specielll stor kan jagdock inte inse. av de tyngst vägande skälen lill hovrättens ochhandelskammarens kritiska hållning är att beslutanderätten i första instansenligl förslaget skall läggas på . Hovrätten gör gällande bl.a. att förslaget kommer all vålla problem för nämnderna och att det rymmer ettstort mått av skönsmässig prövning. Att mot bakgrund härav fastställaavgifterna - som i en del faU kan uppgå till betydande belopp - genom ettsummariskt förfarande som saknar de rätissäkerhetsgarantier som finns inbyggdai domstolsprocessen finner hovrätten synnerligen betänkligt. Jag kommer i delföljande alt närmare gå in på frågan om roll i systemet. Redannu vill jag emellertid framhålla att är den myndighet somsedan lång Prop.1975/76:164 22 lidtillbaka har till uppgift att tillämpa byggnadslagstiftningen. Den erfarenhetpå området som nämnderna har, bör man enligt min mening ta till vara i deltasammanhang. Byggnadsavgift och tilläggsavgift skall enligt förslaget utgå närbeslämmelserna i BS om byggnadslov har åsidosatts. Givetvis kommer det attfinnas fall där del kan vara tveksamt om förutsättningar för avgiftföreligger. Det finns emellertid ett förhållandevis stort antal avgöranden ipraxis som rör frågan om byggnadslovspliktens omfattning och som kan vara tillledning vid prövningen av de fall som åsyftas. Vid sidan härav finnsmöjlighet att efter överklagande få frågan prövad av länsstyrelse, kammarrättoch i vissa fall även av regeringsrätten. Förslaget inrymmer således ävenmöjlighet att få till stånd prövning av domstol, nämligen om talan fullföljsmot beslut. Ett grundläggande inslag i det föreslagna systemetär att byggnadsavgiften och tilläggsavgiften skall bestämmas på ettschablonmässigt sätt. Förslaget innebär i den delen att nämnden, om den finneratt åtgärden i fråga är avgjftspliktig, bestämmer avgiften enligt vissa ilagförslaget klart angivna grunder utan några skönsmässiga inslag. Mot den nuangivna bakgrunden och med hänsyn till att nämnden utövar sin verksamhet undermyndighetsansvar harjag svårt att förstå hovrättens och handelskammarensuppfaltning att systemet rymmer ett stort mått av skönsmässig prövning och attdet finns uppenbara risker för godtycklighet. Det är helt riktigt som hovrättenkonstaterar att systemet medför att avgiftens storlek inte skall sältas irelation tiil den byggandes uppsåt eller oaktsamhet, men detta kan enligt minuppfattning inte vara något tecken på att systemet kan ge utrymme för godtycke.Hovrätten påpekar vidare helt riktigt att avgiftssanktionen slår lika hårtoavsett om det olovliga byggandet sker avsiktligt eller om det sker avokunnighet eller oförslånd. Det är en nackdel, men den måste man enligt min uppfattningacceptera, om man skall få ett effektivt system. Olägenheterna härav kanemellertid i någon mån elimineras genom alt avgifterna i vissa fall skall kunnanedsättas eller efterges. Promemorians förslag i den delen kommer jag i detföljande alt i stort ansluta mig till. Jag vill emellertid redan i dettasammanhang anmäla att reglerna om nedsättning och eftergift enligt min meningbör kunna tillämpas i någol större utsträckning än som föreslås i promemorian. Sammanfattningsvisinnebär vad jag nu har anfört alt jag ansluter mig till principerna i detpåföljdssystem som föreslås i promemorian. Jag ansluter mig också tillförslaget att samla påföljdsbestämmelserna i en särskild lag. Jag delar uppfattningenatt denna lag bör benämnas lag om påföljder vid olovligt byggande m. m,(påföljdslagen), 4.1.1Omfattningen av begreppel olovligt byggande Enligtförslaget i promemorian skall som förutsättning för skyldighet att betalaavgift för olovligt byggande gälla att någon utan byggnadslov vidtar åtgärd. Prop.1975/76:164 23 tillvilken sådant lov krävs. Beträffande omfattningen av kravet på byggnadslov fårjag hänvisa till promemorian, som innehåller en utföriig redogörelse förgällande bestämmelser i detta avseende. Några remissinstanser tarupp frågan om byggnadslovskravets omfattning och framhåller att gällandebeslämmelser är svårtolkade, och kommuner anser t, ex. all enskärpning av påföljdsbestämmelserna på föreslaget sätl gör det nödvändigt meden översyn av bestämmelserna om byggnadslov så att dessa klarare än nu angervilka åtgärder som omfattas av kravet på sådant lov, kommunalaförvaltningsjurister anser på samma skäl au sanktioner bör drabba endast klarafall av överträdelse. Liknande synpunkter anför ock,så . Länsstyrelseni föreslåratt blivande regler skall omfatta också rivning avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse uianför stadsplan, vilket f. n, intekräver byggnadslov. Som jag förut har anmärktpågår inom arbete på en ny markanvändnings- ochbyggnadslagstiftning, 1 samband därmed kommer även frågan ombyggnadslovskravets omfattning att övervägas. Jag är inte beredd att nu föreslånågra ändringar i bestäinmelserna om byggnadslov och därigenom föregripa dettaarbete. Jag är emellertid medveten om att det finns ett visst fog för denuppfattning som remissinstanserna ger uttryck för. Jag anser dock att problemeninte behöver bli särskilt svåra. Om den lagstiftning jag i del följande kommeratt förorda blir genomförd, måste della på grund av de sanktioner som föreslåshelt naturligt få till följd alt den som avser utföra byggnadsarbete kommer attskaffa sig information i byggnadslovsfrågan påett mera omsorgsfullt sätt än somlorde vara vanligt . Del ligger då nära lill hands alt man i första handvänder sig till som det enligt I § andra stycket BS åligger bl,a. att lämna allmänheten råd och upplysningar i planläggnings-, fastighetsbildnings-och byggnadsfrågor. Lämnas vid en förfrågan det beskedet att den åtgärd somskall utföras kräverbyggnadslovelleratt det är osäkert om sådant lov ärnödvändigt, bör ansökan om lov lill åtgärden givetvis ges in. Lämnas ett klartbesked att lov inie behövs, bör den byggande kunna förlita sig på detta. Ettsådant besked är visserligen inte bindande för vid enefterföljande prövning men bör, om avgift sedermera påförs föråtgärden, kunnaföranleda tillämpning av de i det föregående något berörda beslämmelserna omnedsättning och eftergift. 1 det följande kommer jag att föreslå alt dessabestämmelser skall omfattaocksåsituationerdär underlåtenheten att sökabyggnadslov kan anses ursäktlig. All den byggande i ett fall som det jag nyssnämnde förlitar sig på ett förhandsbesked bör enligt min mening kunnaföranleda att underiåtenheten att söka lov bedöms som ursäktlig.