prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — Även om de regionala bedömningarna i vissaavseenden underlättar arbetet för de centrala myndigheterna, är det enligt minraening inte rimligt att dessas arbete med anslagsframställningar skallpåbörjas först då regionstyrelsernas yttranden föreligger. Jag anser därför attde lokala slyrelsemas anslagsfraraställningar (raolsv.) bör avges direkt tillcentral rayndighet men i avskrift tUlställas vederböranderegion-styrelse. Arbetet på verksnivå kan då inledas ungefär enligt nuvarandeordning för att tillföras också bedöraningarna iregionstyrelsernas yitranden. de sistnämnda kommer in om- 1975: 9 552 kringden , bör del vara möjligt att i slutbehandlaanslagsframställningarna . En ändamålsinriktning avans!lagssyslemel i förening med en ordning som innebär att lärarkrafter ochandra slag av resurser tas i anspråk för ändaraål som skall bekostas frånskilda anslag i riksstaten släller, sora U 68 frarahåUit, nya krav påhögskoleenheternas interna planering och budgetering. På ett helt annat sätt änt. ex. det nuvarande konsistoriet måste i den föreslagna organisationenenhetsstyrelsen ha elt samman-håUande ekonomiskt ansvar. En viktig uppgift förstyrelsen blir att garantera inte minst de för forskning/forskarutbildningoch grundläggande UtbUdning gemensararaa institutionerna kontinuitet ochstabilitet i resurshänseende. Enhelsslyrelsen raåstesålunda se till att medel från de oUka ändamålsinriktade anslagen avsätts såalt på kort sikt fasta kostnader täcks. De bedömnuigar styrelsen gör vad gällerbehovet av medel för resurser av detta slag ger utgångspunkterna förplaneringen av den "rörliga" delen av resurserna. I denna planeringutgår jag från att linjenämnder, fakul-tels/sektionsnärander och institutioner,envar inora silt område, skall medverka på i princip samraa sätt sorabeträffande anslagsframställningar och därigenom ge enhetsistyrelsen underlagför att fastställa en tolalbudget. 8.7Tjänsteorganisatoriska frågor m. m. Medutgångspunkt i nuvarande förhållanden räknar U 68 raed tre slag avlärartjänster, nämligen tjänster avsedda företrädesvis för forskning ochforskaratbildning, företrädesvis för grundläggande utbUdning och helt förgrundläggande utbildning. Många skUlnader finns mellan tjänster avprincipieUt likartat slag. De förenklingar och fören-hetliganden avtjänsteorganisationen som kan bli akluella får enligl U 68 genomförassuccessivt i samband med och efter en reformering av den institutionellaorganisationen. bör raan söka uppnå en ordning med färre slag avlärartjänster och en så långl möjligt enhetlig ulformning av bestämmelsema förvarje slag av Ijänst. Jag delar U 68:s bedömningatt en enhellig syn på högskoleutbildningen bör återspeglas i en utjämning avsådana skillnader raellan lärartjänster av i princip likartat slag som inlé ärsakligt motiverade med hänsyn till skUda behov inom oUka utbUdningar. Allraäntbör också beaktas värdet av att förenkla tjänsteorganisationen för alt frärajasmidighet i utnyttjandet av de saralade resurserna. Detblir i första hand aktuellt atl ta upp frågor ora förändringar itjänsteorganisationen i sådana faill där befintliga enheter, sora orafattartjänster av likartat slag, förs sararaan. Beträffande den statliga högskoleorganisationenhar jag i det föregående för utbyggnadsorternas del ta- gitslällning för vissa sådana saramanläggningar. Det är emellertid nödvändigt atlse de tjänsteorganisatoriska frågorna i ett riksperspektiv så alt lärartjänsterav ett och samraa slag kommer att behandlas lika över hela landet. Av dettaskäl bör regeringen enligt min mening avvakta organisationskommittéernasförslag om indelningen i högskoleenheter på de nuvarande universitetsorterna,innan förändringar i lärartjänstorganisationen aktualiseras. Oavsett sådanaförändringar bör ett effektivt utnyttjande av de samlade lärarresurserna i dennya organisaiionen underlättas bl. a. genom alt tjänst vid statlighögskoleenhet regelmässigt skall kunna vara förenad med tjänstgöring även vidannan sådan enhet, i försia hand inom vederbörande högskoleregion. Skyldighet atltjänstgöra vid annan enhet bör dock föreligga endast då underlag för tjänstgöringsaknas vid den enhet där tjänsten är placerad. Jagvill i sammanhanget erinra om att forskarutbildningsutredningen enligt sina direktivhar att utreda bl. a. frågan ora forskarkarriärens utformning. Ifråga om den kommunala högskoleutbildningen utgår jag Uksom U 68 från att det istor utsträckning kommer alt bli fråga om att anlila lärare inomgymnasieskolan. MöjUgheter bör emellerlid öppnas för att låta också lärare vidstatlig högskoleenhet eller motsvarande fullgöra del av sintjänstgöringsskyldighet i kommimal högskoleutbildning. U68:s förslag i sig ger inte anledning att ta upp frågor om behörighetskrav ochbefordringsgrunder för olika slag av lärartjänster. Utredningen om professorstUlsättninghar emellertid behandlat dessa frågor beträffande professorstjänster ra. ra.inom UKÄ-området och vid jordbrukets högskolor. UKÄ har i en promeraoria lagitupp raotsvarande frågor beträffande universitelslektorat. Jag finner detnaturligt att ta upp vissa förslag i detta sararaanhang. Vad jag anför oraprofessorstjänster gäller härvid inte tjänster vid högskolorna påkulturområdet. Ulredningen om professorstiUsättningföreslår bl. a. atl befordringsgrunden vid tUlsättning av tjänst som professoreller biträdande professor skall vara graden av sådan vetenskaplig ochpedagogisk skickUghet som är av betydelse med hänsyn till tjänstensämnesinnehåll och beskaffenhet i övrigl. SärskUd vikt skall enligt förslagelfästas vid vetenskaplig skicklighet, som visals genom egen forskning säratplanering eUer ledning av forskning, särat härutöver vid pedagogiskskicklighet, sora visats genom forskarhandledning, vetenskaplig undervisningeller utarbetande av läromedel för sådan undervisning. Uiredningens förslag hari huvudsak tillstyrkts av remissinslanserna. Också jag finner det väl avvägtmed hänsyn till atl professorstjänslerna i första hand är avsedda för forskningoch forskarutbildning. Jag avser att i annal sammanhang föreslå regeringen attmeddela bestämmelser om befordringsgrund beträffande professorstjänster m. m.av den angivna innebörden. Dessa bestämmelser bör träda i kraft somförändringar i tUIsättningsförfarandet genomförs på grundval av utredningensförslag. 1975: 9 554 UKÄ:sförslag ora befordringsigrund för tjänst som universitetslektor innefatlarsamma grundläggande bestämraelse om vetenskaplig och pedagogisk skicklighetsom det nyssnämnda utredningsförslaget beträffande professorstjänsler. UKÄ fijrordareraellertid i fråga ora universi tetslektorstjänster att särskild vikt skallfästas vid pedagogisk skicklighet i vid mening. Remissopinionen är delad, Mångareraissinstanser förordar att vetenskaplig och pedagogisk skicklighet skall tillraätaslika vikt som befordringsgrunder. Föregen del viU jag, i linje raed intentionerna bakora universitelslek-torstjänstemastillkorast (jfr prop. 1958: 104, SU 1958: B 48, rskr 1958: B 76), frarahåUa altdessai tjänster företrädesvis är avsedda för grundläggande utbUdning. Att <;nliglmin mening universitetslektorer m. fl. bör få förbättrade möjligheter attdeltaga i forskaratbildning och forskning rubbar inte denna utgångspunkt. Vissvetenskaplig kompelens bör liksora hittUls krävas för behörighet lill universitetsleklorat(raolsv.). Vetenskaplig skicklighet bör beakias också som befordringsgrund. Jagvill emellertid slå fast alt pedagogisk skicklighet, visad genora förraåga atlundervisa, planering och ledning av undervisning saml utarbetande av läromedel,bör vara den tyngst vägande befordringsgrunden vid tUlsättning av universitelslektorat-Jag avser att i annat samraanhang föreslå regeringen att meddela beslämmelserav denna innebörd- Också dessa bör träda i kraft i saraband med de nya reglerför tUIsättningsförfarandet som jag kommer att föreslå i det följande. U68 tar vidare upp frågor om sådana ledningsfunktioner inom de statligahögskoleenheterna som är kopplade till vetenskapliga och pedagogiska uppgiftereller förutsätter vetenskapliga och pedagogiska kvalifikationer, dvs. a. reklorsljänsler.Belräffande tjänster av delta slag gäller, sora jag ser det, i princip delsammasom jag i del föregående anfört beträffande lärartjänster. Organisatoriskafrågor om reklorsljänsler ra. m. bör sålunda behandlas i saraband med frågorom indelningen i högskoleenheter på universitetsorterna. Jag går över tillfrågor om fiDrraer för tillsättning av lärartjänster. U 68 påpekar att dennivå, på vilken även tjänster av myckel likartal slag tiUsätts, f. n. varierarinom högskoleväsendet. Exerapelvis tillsätts ordinarie universitetslektorsljänslerav regeringen, medan ordinarie lektorat vid lärarhögskolorna, även sådana medi princip samma kompetenskrav ra. som universilelslektorsljänsler, tUlsättsav SÖ. U 68 utia-lar sympati för en ökad lokal tillsättnmg av lärartjänster,bl. a. i anslutning tUl vad som är vanligt i andra länder. Ulredningen anserdet under alla förhållanden nödvändigt alt i saraband med en reformering av högskoleorganisationenolika slag av leklorsljänster kommer alt tillsättas i samma ordning. Atlåterföra tillsättningen av leklorsljänster vid de nuvarande lärarhögskolornatill regeringen bedömer utredningen inte som realistiskt. U 68 förordar därföratt samtiiga ordinarie eller extra ordina- 1975: 9 555 rieleklorsljänster vid högskolor inom område skall tUlsättasav UHÄ. De remissinstanser inom universUelsområ-del sora yttrar sig i fråganlar i regel avstånd från förslagel all flytta tUlsättningen av bl. a. universitetslektorsljänslerfrån regeringen till UHÄ. För egen del har jagförståelse för det principiella önskemålet att de högsta företrädesvis för gmndläggandeutbUdning avsedda tjänsterna, universitelslektorat och motsvarande, skalltillsättas på samma nivå som de högsta företrädesvis för forskning ochforskarutbildning avsedda tjänstema, professors- och biträdandeprofessorstjänster. Någon förändring av tUlsättningsinstans för sistnämndatjänster, vilka nu lillsälls av regeringen, är emellertid enligt min bedönming f.n. inte aktuell. En enhetlig ordning för hela gruppen lektorstjänster ärsamtidigt nödvändig. Att återföra beslutanderätt i en viss gmpp av ärenden högre nivå i organisaiionen finner jag oförenligt raed grandtankarna i enreform, vilken som ett huvudsyfte har alt decentralisera ansvar och befogenheter.Jag biträder mot denna bakgrund U 68:s förslag alt ordinarie och extraordinarie lektorstjänster av olika slag i den nya organisaiionen inomutbildningsdepartementets område skall tillsältas av UHÄ. Del ankoramer påregeringen atl beslula i denna fråga. Ulredningen om professorstiUsättninghar föreslagit alt inom den nuvarande organisationen en tjänsteförslagsnämndskall inrättas inora varje fakultet/sektion eller i fråga ora jordbraketshögskolor varje högskola för att direkt tiU regeringen avge förslag tillinnehavare av tjänster som professor och biträdande professor. Ett huvudsyfteär att förenkla förfarandet genom att inordna de nuvarande sakkunniga i självaförslagsmyndigheten. Näranden föreslås bestå av fakultetens/sektionens dekanus,vid jordbrakets högskolor vederbörande högskolas rektor, som ordförande,ytterligare en fast ledamol utsedd av fakulteten/sektionen (motsv.) inomdensamma, två fasta ledamöter utsedda av vederbörande utbUdnmgsnämnd och välförtrogna med förhållandena inora forskarutbUdning särat tre tUlfälliga ledaraöter,raotsvarande de nuvarande sakkunniga och utsedda av fakulteten/sektionen (motsv. )för varje ärende. Häratöver skall en förelrädare för de studerande och högsttre förelrädare för de anställda inom fakultetens/sektionens (motsv.) verksamhetsområdefå delta i nämndens överläggningar men inte i besluten. Förslagetom en tjänsteförslagsnämnd har i huvudsak tillstyrkts vid remissbehandlingen.Ett stort antal universitetsinslanser ra. anser emellertid att samtliga eUerflertalet ledamöler i nämnden uiöver dekanus skall vara tiUfälUga ochsålunda utses för varje ärende. Härutöver förordas i vissa yttranden ledamotskapför förelrädare för de anstäUda och de studerande. Somjag redan nämnt ansluler jag raig till förslaget om tjänsteförslagsnämnder.Jag anser också att sådan nämnds förslag bör gå direkt till regeringen utanatt som f. n. sker inom om- 1975: 9 556 rade passera UKÄ. Den förordade ordnmgen är enligt min raening väl ägnad atlförenkla tUlsällningsfiärfarandet och rainska såväl antalet i varje tUlsättningsärendeengagerade personer sora tidsåtgången och bör genoraföras redan inora ramen förden nuvarande organisationen av berörda läroanstalter. Närdet gäller tjänsteförslagnämndens saramansättning anser jag förslaget attinordna de nuvarande sakkunniga i förslagsmyndighelen vara förenat medbetydande fördelar, Jag finner också förslaget att de för forskningen ochutbildningen ansvariga organen, i nuvarande organisation fakulteten/sektionen (motsv. )och utbUdningsnämnden, skall utse två ledamöter vardera vara väl avvägt. Soraskäl för att ge dessa fyra ledamöter fast ledamotskap åberopar utredningen ihuvudsak att kontinuitet i nämndens arbeie bör siikras och riskerna för otUlbörligähänsyn vid saramansättningen av nämnden minskas. Dessa skäl är enligt min raeninglungt vägande och jag biträder förslaget också i denna del. Med hänsyn till attjag i det följande koramer att föreslå att tjänsteförslagsnämnden skall tas ianspråk också för ärenden om tUlsättning av ordinarie universitetslektoratanser jag att de ledamöter som skall utses av utbildningsnämnden bör utses medbeaktande av såväl forskarutbUdningens sora den grundläggande utbildningens inlressen. Vadså gäUer medverkan av studerande och aiiställda har jag redovisat min principieUasyn i det föregående i samband med att jag behandlade institutionsstyrelsernaskom])elens. I den förvaltningsdemokratiska UtveckUngen inom statsförvaltningeni aUmänhet hör tjänstetiUsättnings-ärenden tiU de grupper av ärenden därpersonalmedverkan anseits na-turUg. ProfessorstiUsättningsärendenas särart i förhåUandetill andra tillsättningsärenden koramer enUgt min mening i första hand tilluttryck i kravet på medverkan av särskUda vetenskapligt sakkuimiga. Jag hardäremot inte blivit övertygad om alt den motiverar en särbehandling också närdet gäller förvaltningsdemokratiska inslag och studerandeinflytande iförslagsproceduren. Mot denna bakgrand förordar jag i överensstämraelse raedbl.a. LO:s, TCO:s och SFS:s uppfattning att en företrädare för de anställdaoch (;n företrädare för de studerande inom fakultetens/sektionens (motsv.) verksarahetsområdeskaU få ledamotskap i tjänsteförslagsnämnden. Utredningensförslag innebär att tjänsteförslagsnämnden själv skall pröva behovet avskriftliga utlåtanden från de särskilda vetenskapligt sakkunniga ledamöternasom underlag för nämndens arbeie. En betydande remissopiiuon, främsi inom unversitetsområdet,anser att i likhet med vad som gäller var och en av de tre berördaledamöterna obligatoriskt skall avge ett skriftligt utlåtande. För egen delfinner jag det angeläget att ge förutsättningar för ett smidigt och till det enskUdatillsättningsärendets art anpassat förfarande. Jag delar bedöraningenatt utlåtanden från var och en av de tre särskUda veten- skapligtsakkunniga ledamölema i tjänsteförslagsnämnden i raånga fall torde vara avvärde. Mot denna bakgmnd anser jag alt de berörda ledamöterna skaU varaskyldiga att var för sig avge skriftliga utlåtanden, om inte nämnden med hänsyntiU föreliggande omständigheter beslutar annal, t. ex. att de tre skall avgeett geraensarat utlåtande. De förändringar i tUIsättningsförfarandetsora jag nu diskuterat bör som jag närant genoraföras inora raraen för dennuvarande organisationen. Förändringarna bör härvid begränsas tUl att avsesådana tjänster sora professor och biträdande professor, vUka f. n. tUlsättsefter förslag av fakultet/sektion (raolsv.). Det gäller, utora tjänster inora UKÄ-ora-rådetoch vid jordbrakels högskolor, molsvarande tjänster vid större lärarhögskoloroch vid gymnastik- och i . Om tjänsteförslagsnämnderinförs för handläggning av ärenden ora tUlsättning av professorstjänster,aktualiseras frågan ora raotsvarande ordning också för andra slag av tjänster soraf. n. tillsätts efter förslag av fakultet/sektion. Enligt min mening får dennafråga för flertalet berörda tjänstetyper prövas i de fortsatta övervägandena iIjänsleorganisa-toriska frågor. Förslag bör här sålunda tills vidare avges avfakultet/sektion, som har möjlighet att delegera sin beslutanderätt i sådanaärenden tiU bl. a. fakultets/sektionsnämnd eller utbUdningsnämnd. I fråga om ordinarie universitetsleklorat de högsta för företrädesvis grundläggande utbildning avsedda tjänsterna anser jag det emellertid, sora jag redan antytt, lämpligt att vid deläroanstalter där tjänsteförslagsnämnder införs för handläggning av ärenden oraprofessorstUlsättning göra dessa närander tUl lokala förslagsrayndigheter. Detbör dock här vara tUlräckligt all ha en särskild ledaraot för del enskUda ärendet,förtrogen raed det aktuella äranesorarådet. Denne ledaraot bör normalt hämtasinom vederbörande läroanstalt och raed hänsyn lill lektors-tjänslemas karaktär ulsesav utbUdningsnämnden. De finns i och för sig sararaaskäl belräffande universitelslektorat sora beträffande professurer att minskaantalet nivåer på vilket varje tillsättningsärende regelmässigt skallbehandlas. Enligt railt förslag i det föregående skall samlliga universitetsleklorat(motsv.) i den reformerade organisationen tillsällas av UHÄ. Jag finner deldärför inte ändamålsenligt atl för de närraasle åren göra den förenkling iproceduren som jag föreslagit i fråga ora professorstjänster: alt låta detlokala förslaget gå direkt tUl regeringen. Förslag lill tillsättning avuniversitetslektorat inom UKÄ-området bör sålunda, så länge den nuvarandeorganisationen består, av tjänsteförslagsnäranden avges tUl UKÄ, sora raed egelyttrande har att överlänma ärendet till regeringen. Ett genomförande av minaförslag om reformering av de statliga högskoleenheternas organisaiionaktualiserar förändringar i den nu föreslagna ordningen för att utse ledamöleri tjänsteförslagsnämnd därigenom, att det inte längre kommer att fumasfakultets/sektionsanknutna 1975: 9 558 organmed ansvar för grundläggande ulbildning. Formerna för att utse de ledamöter i tjänsteförslagsnämndsom i nuvarande organisation skall utses av fakultets/sektions (motsv.) utbUdningsnämndraåste sålunda ändras. Närdet gäller tillsättning av jrofessorstjänster är det enligl rain meningnaturligt att i den framtida organisaiionen en av de berörda två ledamöternautses av den närand inom fakulteten/sektionen sora koraraer alt ha ansvaret förforskarutbildningen. Den andre berörde ledamoten bör utses av ett organ medansvar för gmndläggande ulbildning. I första hand bör här koramaifråga men om flera Unjenämnder skulle vara berörda kan det vara prakiiski altvederbörande utses av enhetsstyrelsen. Ifråga om tiUsättning av universitelslektorat aktualiseras i den nyaorganisationen frågan hur innehavare av sådana och motsvarande tjänster skallutses också vid enhet tilll vilken inte fakultet/sektion är knuten. Det ärenligt min uppfattning prmcipiellt angeläget att ijänsler av detla slagtillsätts i samraa forraer vid saratliga enheter. Jag erinrar ora alt jag i detföregående förordat att saratUga ordinarie universitetslektorer (motsv.) skallvara anknutna tUl fakultet/sektion. Videnheter med permanent forsknings- och forskarutbUdningsorgani-sation bör enUgtmin raening även fortsättningsvis en och sarama tjänsteförslagsnämnd meddelvis olika sammansättning handha såväl pro-fessorstillsätlnings- som berördaleklorslUlsältningsärenden inom fakultet/sektion. Vid handläggningen av frågorora tillsättning av universitetslektor (motsv.) bör i denna nämnd ingå fyra faslaledmöter. Dessa bör vara desararaa som enligt mitt förslag i del föregåendeskall ingå i nämnden när del gäller professorslillsätlningsärenden. Vidare böringå tre ledamöter som ulses av organ med ansvar för grundläggande utbildning.Dessa koramer att motsvara de tre ledamöter sora, enligt vad jag förordat,i den nuvarande organisaiionen inora universitetsområdet skall utses avutbildningsnämnd. Med hänsyn lill den siörre spännvidden i tjänsleförslagsnärandensansvarsoraråde i den nya organisationen där en och samraa nämnd kan ha atlbehandla tjänster knutna lill skilda slag av läroanstalter bör dessatre ledamöler enlig mui mening ulses för varje ärende på sätt enhetsstyrelsen beslämmer.Beroende på vederbörande tjänsts karaktär kan del härvid bli aktuellt att låtaantingen linjenämnd eller institution medverka i utseendet. Videnheter ulan perraanent forsknings- och forskarutbiidningsorga-nisation börenligt rain mening en tjänsteförslagsnämnd inrättas för varje fakullets/seklionsorarådeinora vilket det finns ordinarie universitelslektorat eller raotsvarande tjä,nstvid enheten. Denna närand bör vara sararaansatt enligt samma principer som jagnyss förordat för tjänsle-förslagsnärand inora enhet till vilken fakultetseklionär knuten. denbör sålunda ingå fyra fasla ledamöter: dels två av vederbörande fakultets/sektionskollegiumutsedda, dels en företrädare för de studerande och en för de anställda videnheten. De två förstnäranda bör enligt min mening vara samma personer somingår i molsvarande tjänsteförslagsnämnd vid den enhet i högskoleregionen tillvilken fakultet/sektion är knuten. Härutöver bör ingå tre ledamöter som påsätt jag förordat utses för varje ärende av organ med ansvar förgrundläggande utbildning på sätt enhetsstyrelsen bestäraraer. Det ankoramerpå regeringen alt meddela bestäraraelser ora tjänste-förslagsnämndssammansättning och arbetsformer och i övrigt om förfarandet vid tiUsättning avlärartjänster inom högskolan. Jaggår nu över till att behandla vissa frågor ora lärares tjänstgöring. U 68förordar en ökad frihet att ta i anspråk innehavare av olika slag avlärartjänster för olika verksamheler inom högskolan, bl. a. i syfte alt underiätlakontakterna mellan forskning/forskarutbUdning och grundläggande utbildning.Universitetslektors möjlighet att fullgöra tjänslgöring i forskaratbUdning börenligl utredningen vidgas lill alt också gälla handledning. Även andra slags läraremed motsvarande korapetens bör få sararaa möjlighet. Enligt U 68:s mening börman bl. a. i forskningsanknytningssyfte organisera tjänslgöringsbyten mellanolika lärare såväl inom en och sararaa läroanstalt med fasla forskningsresursersom mellan sådana läroanstalter och andra. För en lärare varstjänstgöringsskyldighet inte orafattar forskning skall enligt ulredningenundervisningen kunna koncentreras i tiden så att sammanhängande perioder förforskning möjliggörs. Remissinslansernaanser i regel, i den mån de yttrat sig i frågan, alt de av U 68 föreslagnaanordningarna är otillräckliga för att de avsedda syftena skall nås. U68-beredningen har anslutit sig till U 68:s förslag beträffande möjligheterför universitetslektor (motsv.) att tjänstgöra i forskarutbildning och belräffandebyten av tjänstgöring och av lärare. Beredningen har härutöver förordat altuniversitetslektor (motsv.) skall ha möjlighet att fullgöra viss del av sin tjänslgöringi forskning. Som jag förut redovisat har berednmgen också föreslagit altsärskilda medel skall ställas till regionstyrelsemas förfogande förforskningsprojekt, företrädesvis med regional anknytning, vid högskoleenheterulan fast forskningsorganisation. Soraredan framgått anser jag de av U 68-beredningen föreslagna anordningarna isyfte att vidga samspelet mellan forskning/forskarutbildning och grundläggandeutbildning inom högskolan värdefulla. Jag har i det föregående tillstyrktberedningens förslag att särskUda raedel för regionala forskningsändaraålskall ställas till regionstyrelsernas förfogande. När det gäller frågan omuniversitetslektors (motsv.) tjänstgöring i forskning/forskarutbUdning vUl jaganföra följande. 1975: 9 560 Somjag redan konstaterat är universitelsleklorsljänsterna enligt statsmaktemasbeslut företrädesvis avsedda för grundläggande utbildning.