prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Utredningen rörandevattenkraftutbyggnader i södra och norraSvealand har avlämnat sitt betänkande (SOU 1974: 22) Vattenkraft ochmiljö, som efter avslutad remissbehandling bereds inom Prop.1975:1 Bilaga 14 9 Utredningsarbetet om förutsättningarnaför och konsekvenserna av ytterUgare vattenkraftutbyggnad fortsätter genom att en sakkunnig har tUlsatts med uppgift attbelysa dessa frågor beträffande norra . Den sakkunnige har lämnat enlägesrapport (Ds B 1974: 4) Vattenkraft och miljö 2. En arbetsgmpp kiom departementet har lagtfram förslag (Ds B 1974: 2) till principprogram för undersökningar avnaturförhållanden vid industrUägen som utpekas i den fysiska riksplaneringen.Förslaget avser främst undersökningarnas innehåll och organisation, men tar också upp vissa frågor om ekonomi och finansiering.Förslaget har remissbehandlats, och materialet bereds f. n. i departementet. Utredningen (C 1972:01) rörande miljöproblem m. m. i vissa industriområden (UMI), som tUlkaUats ianslutning tUl den fysiska riksplaneringen,väntas lämna ett delbetänkande som främst gäller förhållandena under planerings- och utbyggnadsskedet vidstora industrietableringar. som denförsta etappen av fysisk riksplanering fullföljs har arbete inletts för en fortsättning avplaneringen. Denna verksamhet sker i samråd med övriga berörda departement ochi kontakt med myndigheter som handläggerfrågor med aiUcnytning till den fysiska riksplaneringen. Ett underlagför diskussion för arbetets fortsättning har redovisats i promemorian (Ds B 1974: 6) Fortsatt fysisk riksplanering. Anslaget Bidragtill översiktlig planering m. m., som tUl övervägande del används för stödtill översiktiig fysisk planering i regioner där kommunerna harbegränsade planeringsresurser och överväganden från rikssynpunkt föranleder omfattandeplaneringsåtgärder, tas upp med 4 milj. kr.,en ökning med 1 mUj. Anslagsyrkandenaför nästa budgetår inom bostadsdepartementels verksamhetsområde uppgår till 5 796,7 milj. kr.Anslagsförändringarna i förhållande tiU riksstaten för innevarande budgetårframgår av följande sammanställning (mUj. Anvisat 1974/75 Förslag 1975/76 A. m. m. B. Bostadsbyggande m. m. D. Lantmäteri- och kartväsendet -f 2 503,8 + 2,3 -1- 7,8 Lånefonden för bostadsbyggande Lånefonden för kommunala inarkförvärv fonder 125,0 »0,0 150,0 '0,0 -1485,0 + 25,0 V Fonden för läneunderstöd Tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse -1456,0 -1-1057,6 ' Härutöver har påtilläggsstat I för /75 anvisats 120 milj. kr. för vissaenergibesparande åtgärder. För samma ändamål anvisades på tilläggsstat för /74 250 milj.kr. ' Övriga fonder är investeringsanslag uppförda med 1 000kr. Prop.1975:1 Bilaga 14 11 AnmälantUl statsbudgeten för /76, såvitt avser bostadsdepartementetsverksamhetsområde 1974/75 Anslag 6490 000 1975/76 Förslag 7 394 000 1974/75 Beräknad ändring Handläggande personal 44 4-1 övrig personal 26 -1-1 Lönekostnader 6 025 000 -f- 834 000 Reseersättningar 120 000 -f 15 000 Expenser 345 000 \- 55 000 6 490 000 -I- 904 000 Med hänvisning tUl sammanställningenberäknar jag anslaget för näsfa budgetår till . Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande(prop. 1965: 65 s. 19, SU 1965:105, rskr 1965:295) har Kungl. Maj:t beslutatatt imätta en tjänst för kansliråd i bostadsdepartementet.Tjänsten är avsedd för berednmg av frågor som handläggs på enheten förbostadsbyggande m. m. Jaghemställer att regeringen föreslår att tiU för budgetåret1975/76 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 14 12 Kommittéer m. m. 1974/75 Anslag 4 000 000 1975/76 Förslag 3 000 000 ' Härutöver tillkommer en reservation från dåvarandeinrikes- och civildepartementens motsvarande anslag på . Med hänsyn till den beräknadeomfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget för näsfa budgetår förasupp med 3 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tiU Kommittéer m. m. för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av . 1974/75 Anslag 1150 000 1975/76Förslag 175 000 ' Härutöver tillkommer en reservation från dåvarandecivildepartementets motsvarandeanslag på . Jag beräknar behovet av medel för nästabudgetår till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Extra utgifter för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag tiU vissa internationella organisationer ni.m. 1974/75 Anslag 350 000 1975/76Förslag 150 000 ' Häratöver tillkommer en reservation från dåvarandecivildepartementets motsvarandeanslag på . Jag beräknar behovet av medel för nästabudgetår till . Jag hemstäUer att regeringen föreslår att till Bidrag till vissainternationella organisationer m. m. för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av . B BOSTADSBYGGANDE M. 1973/74Utgift 13 067 411 1974/75 Anslag 13 989 000 1975/76 Förslag 15 428 000 är centralförvaltningsmyndighet med uppgift att främja bostadsförsörjningen. Den är ocksåchefsmyndighet för länsbostadsnämnderna. I styrelsens uppgifter ingår främst atthandha den statliga låne- och bidragsverksamheten för att främjabostadsförsörjningen. Det åligger styrelsen att handlägga även ärenden omstatiigt stöd till allmänna samlingslokaler och studentkårlokaler. Bostadsstyrelsenleds av en styrelse. Chef för är en generaldirektör. Inom styrelsen finns fembyråer. Dessa är kansiibyrån, låne- ochbidragsbyrån, planeringsbyrån, tekniska byrån och värderings-byrån.Vidare firms en samlingslokaldelegation. Beräknad ändring 1975/76 -(-1216 000 (-1- 100 000) -(- 5000 (10 000) (+ 3 000) (+ 150 000) Pris- ochlöneomräkning m. m. avser höjt lönekostnadspålägg. Prop.1975:1 Bilaga 14 14 O-alternativet ochdärmed följande personalinskränkningar skulle drabba bl. a. följandearbetsuppgifter: rationaUseringsverksamheten, framtagning och spridning avinformation om god bostadskvalitet i ny-och ombyggnadsprojekt genom mönsterplaner,utveckling av boendeservice, metodutveckling, uppföljning avkostnadsutveckling samt utrednings-, kontakt- och informationsverksamhet.Styrelsen anser att alternativet inte är möjligt att genomföra och framhålleratt genomförande av aktueUa bostadspolitiska reformer medför betydandearbetsbelastning. För att åstadkomma enkortare granskningscykel inom revisionskontoret föreslås en förstärkning avkontoret med en förste revisor (-.) Styrelsen har för attkunna öka sina insatser beträffande mforma-tionsverksamheten beslutat inrättaen informationsenhet, som tillförs två befintliga tjänster. Enheten föreslåsbli förstärkt med en förste byrå-sekreterare och ett kvalificerat biträde(-(-.) För att utförauppdraget att leda utvecklingsarbete i fråga om allmänna samlingslokalersfunktion samt för utgivning av broschyr för invandrare behövs engångsanslagmed . () har yttrat sigöver förslag om förstärkning av styrelsens revisionskontormed en handläggare. RRV anser att det föreligger ett klart behov av attförstärka kontoret. Under förutsättning av oförändrade organisatoriska formerför bedrivande av bostadspolitiken tillstyrker RRV förslaget. Medhänvisning till sammanstäUningen beräknar jag anslaget till 15 428 000 kr.Jag har därvid beräknat medel för ytterligare en tjänst förrevisionsverksamheten (3). Jag hemställer att regeringen föreslår att tiU för budgetåret1975/76 anvisa ett förslagsanstag av . 1973/74 Utgift 26 623 686 1974/75 Anslag 27 460 000 1975/76 Förslag 30 572 000 Det fmns en länsbostadsnämnd i varje länutom , där fullgör de uppgifter som åvUarlänsbostadsnämnd. är länsmyndighet för den statUga verksamheten för attfrämja bostadsförsörjningen.Den fattar beslut om lån och bidrag m. m. samt förvaltar utestående lån. Beräknad ändring 1975/76 Handläggande personal Ömg personal -f 2 924 000 -t- 70 000 -H 322 000 -h 100 000 -f 2 690 000 -1- 322 000 -f 100 000 + 3 416 000 -t-3 112 000 Pris-och löneomräkning m. m. avser höjt lönekostnadspålägg. BeträffandeO-alternativet anför styrelsen att den förväntade utvecklingen avarbetsuppgiftema inte ger underlag för minskning av personalen. Styrelsen beräknar att för alladelar av nämndernas verksamhet en ökning av ärendemängden är att förvänta.Sålunda beräknas antalet låne- ochbidragsärenden öka och de successiva ökningarna i lånestocken medförökande pantvårdsarbete. Vidare franUiåller styrelsen att arbetet medbostadstiUäggen har blivit mera omfattande samt att nya delvis ganska svåradministrerade arbetsuppgifter hartUlkommit i samband med omprövning av låneärenden på grund avkompensation för mervärdeskatt på bostadsbyggande och med ärenden rörandebidrag och lån för energibesparande åtgärder i bostadshus. Dessutom framhållsatt genomförandet av aktueUabostadspolitiska reformer kommer att medföra betydande arbetsbelastiung. Med hänvisning tUl sammanstäUningenhemställer jag att regeringen föreslår att tUl Länsbostadsnämnderna /76 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1975:1 Bilaga 14 16 Bostadstillägg m. m. 1973/74Utgift 1 004 843 866 1974/75 Anslag 1 095 000 000 1975/76 Förslag 1 345 000 000 Från anslagetbekostas statUga bostadstillägg tUl barnfamiljer och statsbidrag för statskommunalabostadstillägg till barnfamiljer och hushållutan barn. BostadstiUäggen är inkomstprövade. De statiiga tiUäggen bestämsenbart på grundval av inkomst och barnantal, medan de statskommunalabostadstilläggen dessutom är anknutna till bostadskostnaderna.Bidragsbestämmelserna finns i kungörelsen (1968:425, ändrad : 957) om statiiga bostadstUlägg tUlbarnfamiljer och kungörelsen (1973: 379, ändrad : 958) omstatsbidrag fUl stats-kommunala bostadstUlägg. Styrelsen beräknaranslagsbehovet för nästa budgetår utifrån oförändrade bestämmelser. Styrelsen förutsätterdock att inkomstgränserna för reducering avbostadstiUäggen liksom hittiUs anpassas till inkomstutvecklingen.Vidare räknar styrelsen med att kostnaderna för statsbidrag till statskommunala bostadstUlägg på grund avinflyttning i nyproducerade, dyrare lägenheter ökar med 20 mUj. kr.under vart och ett av budgetåren 1974/75och 1975/76. Styrelsen föreslår att anslaget förs upp med ett belopp av1 265 milj. kr. samt att av anslaget ett belopp av 3 milj. kr. får tas ianspråk för information om bostadstUläggen m. m. Det riktade hushållsstödet i form avstatiiga och statskommunala bostadstillägg har efter sin tillkomst år 1968förstärkts väsentiigt. Stödet är avsett att minska bostadskostnaderna förbarnfamiljer och andra grupper med låga inkomster eller stor försörjningsbördaoch därigenom ge dem ökad möjlighet att efterfråga tillräckligt stora och välutrustadebostäder. Antalet hushåll som uppbär tUlägg har successivt ökat. Det kanberäknas att ca 525 000 barnfamUjer och ungefär 80 000 hushållutan bam har fått statiiga eller statskommunala bostadstillägg. Ytterligare förbättringar avbostadsstödet uppnås genom de ändringar av reglerna för bostadstillägg som 1974års riksdag (prop. 1974:150, CU 1974: 36, rskr 1974: 372) fattadebeslut om. a. ändrades reglema för inkomstprövningen i syfte att mUdra demarginaleffekter som uppkommer vid avtrappning av tilläggen till följd avökade inkomster. Reduktionsfaktom för denna avtrappning fastställdes tUl 15 %för taxerade inkomster över gränsen för oreducerat tillägg upp till 54 000 kr.per år och till för inkomster över detta belopp. Vidare höjdesinkomstgränserna för oreducerade bostadstillägg i anslutning till den allmännainkomstutvecklingen i landet. Prop.1975:1 Bilaga 14 17 gränserfastställdes för tUl . för barnfamiljer och till . för hushåll utan barn. Inkomsterna avser tjll statlig inkomstskatttaxerad inkomst. beslut irmebär också ändraderegler i fråga om bostadstillägg tUl olika sammanboendegrupper och förreducering av tUläggen på grund av för stor bostad. De förbättringar som beslutades av förraårets riksdag avsåg vissa avgränsade problem inom bostadstilläggssystemet.Denna avgränsning bör ses mot bakgrund av att frågan om den principiellauppbyggnaden av eft framtida hushållsriktat bostadsstöd f. n. behandlas avboende-ochbostadsfinansieringsutredningarna (In 1970: 36 resp. In 1972: 03). Utredningarnakommer, enligt vad jag erfarit, att avge förslag i denna fråga under år 1975.Också skatteutrednmg (Fi 1972: 02) behandlar frågor av betydelse fördet framtida bostadsstödet. Inkomstgränsernaför reducering av bostadstiUäggen har hhtills höjts i takt med inkomstutvecklingen.En dylik höjning bör ske även för . Jag föreslår attinkomstgränsema för oreducerade bostadstiUägg höjs med . till 28 000kr. för barnfamiljer och till . för hushåll utan barn. Anslagsbehovet för /76beräknar jag till 1 345 milj. kr., vilketinnebär en ökning med 250 milj. kr. i förhållande tUl innevarande budgetår.Ungefär 500 mUj. av anslaget avser statliga bostadstUlägg. Frånanslaget bör vidare bestridas kostnader för information till allmänhetenrörande bostadstiUäggen. Det bör ankomma på regeringen att meddelabestämmelser om dispositionen av medel för detta ändamål. Jaghemställer att regeringen föreslår att tUl Bostadstillägg m. m. /76 anvisa ett förslagsanslag av 1 . Räntebidrag m. m. 1973/74Utgift 147 666 1974/75Anslag 1 000 000 1975/76Förslag 2 150 000 000 Från anslaget bestrids utgUter förräntebidrag enligt bestämmelserna i räntebidragskungörelsen(1962: 541, upphävd 1967: 553) samt ersättning till kommun enligt 33 §1962 års bostadslånekungörelse (1962: 537, upphävd 1967: 552). Räntebidrag utgår för aft täcka den delav räntekostnaderna för primär- och sekundärlån som hänför sig tUl ränta överen bestämd räntesats (basränta). Räntebidrag utgår endast för täckande avräntekostnader för tid t. o. m. utgången av . Enligt33 § bostadslånekungörelse har kommun rätt aft un- 1975:1 Bilaga 14 18 dervissa förutsättningar av statsmedel få ersättning med fyra femtedelar av vadkommunen erlagt tUl täckande av förlust som uppstått vid förvaltning avallmännyttigt företag tillhörigt hus, vilket uppförts, ombyggts ellerförvärvats med stöd av bostadslån. Utgifterna under /74 på147 . avsåg försenade utbetalningar av räntebidrag. Ytterligare en delsådana utbetalningar kan bli aktuella under /75. Fr. o. m. sistnämnda budgetår skall ävenersättningar enligt 33 § bostadslånekungörelse utbetalas frånanslaget. Styrelsen uppskattarde totala utgifterna på anslaget tiU ca. under /75. Under /76 tordeytterligare ersättningar till kommunerna kunna ifrågakomma. Styrelsen föreslåratt anslaget anvisas med 4 mUj. Enligt beslut av riksdag (prop.1974:150, CU 1974: 36, rskr 1974: 372) har väsentliga reformer genomförts ifråga om bostadsfinansieringssystemet. En närmare redogörelse härför lämnarjag under anslaget Lånefonden för bostadsbyggande (IV: 11). Som kommer att framgå av denna redogörelse innebär dennya finansieringsordningen bl. a. att räntebidrag kommer att utgå med beloppsom svarar mot skillnaden mellan de faktiska räntekostnadema för bostadslånoch bottenlån till den del lånen belöper på låneunderlaget för bostäder och en garanterad räntenivå för dessa lån. De sammanlagda beloppen för dessaräntebidrag beräknas uppgå tUl ca 2 150 milj. kr. för /76. Jag förordar att medel fÖr räntebidragenanvisas under förevarande anslag. Från anslaget bestrids även utgifter föreftersläpande utbetalningar av räntebidrag enligt den upphävdaräntebidragskungörelsen samt ersättningartUl kommun enligt 33 § bostadslånekungörelse för täckande avförvaltningsförluster i allmännyttigt bostadsföretag. Dessa utgifter beräknasav tUl 4 mUj. Vid anslagsberäkningen torde kunna bortsesfrån detta belopp, som är obetydligt i förhållande till de beräknade utgiftemaför räntebidrag. Jag förordar att anslaget för budgetåret1975/76 förs upp med 2 150 mUj. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. medge att räntebidrag enligt det nyasystemet för bostadsfinansiering bestrids från detta anslag, 2. tUl Räntebidrag m. m. för budgetåret1975/76 anvisa ett förslagsanslag av . 1975:1 Bilaga 14 19 Nytt anslag (förslag) 75 000 000 Situationen på bostadsmarknaden har underde förändrats i riktning mot balans totalt sett mellan tillgångoch efterfrågan. har överskott pålägenheter uppkommit inom vissa delar av bostadsbeståndet. Mot bakgrundav denna situation beslutade höstriksdag om statligt stöd i form avlån för att täcka onormala hyresförluster(prop. 1972:124, CU 1972: 32, rskr 1972: 306, SFS 1972: 760, ändradsenast 1974: 256). Långivningen betecknades som en tidsbegränsadengångsinsats, avsedd att överbrygga svårigheter som måste mötasmed åtgärder på det lokala planet. Bestämmelsema innebär att lån utgår tUlägare av statligt belånat bostadshus försådan utebliven intäkt som hänför sig till outhyrda bostadslägenheteroch icke kommersiella lokaler. Lån utgår högst med belopp motsvarande summan av utebliven hyra (årsavgift för bostadsrättsförening)mmskad med ett belopp som motsvarar normalt hyres-bortfall. Detta belopp utgör av lånesökandens beräknade samtligaintäkter, såväl uppburna som uteblivna. Låneberäkningen skall avse sökandenssamtiiga i samma kommun belägna hus. Lån skaU enligt huvudregeln förräntasfrån utbetalningsdagen och vara amorteringsfritt . Det skaU sedanamorteras under lägst 10 och högst . Omsynnerliga skäl föreligger kan regermgen medge räntefrihet för viss tidoch amortermgsfrihet tmder än . rUcsdag (CU 1973:19, rskr 1973:208) bemyndigade regermgen att under vissa fömtsättningar eftergehyresförlustiån. Utskottet angav att regeringens prövning skall avselåntagarens samlade förhållanden, utrymmet för ytterligare hyresbetalningar påden lokala hyresmarknaden, låntagarens åtgöranden och hans andel i ansvaret för den uppkomna situationen, varvid ävenvinstutdelningsbeslut bör beaktas. Hänsyn skall tas även tUl intressentseller borgensmans ansvar för betalningsoförmågan. Ställningstagandet skallkunna innefatta i första hand fråga om anstånd med betalningen men även, närföretagets fortsatta verksamhet äventyras,frågor om eftergift. Långivningen har fått en betydandeomfattning. Utbetalningarna, som sker från anslaget Lånefonden förbostadsbyggande, beräknas under innevarande budgetår uppgå tUl 220 milj. kr.och under /76 till 280 milj. kr. Beträffande de lån som bevUjats för åren19711973, inemot 300 milj. kr., haransökningar gjorts om eftergift av lånebelopp om drygt 170 mUj. av dessa ärenden har avgjorts. Jag avser att i det följande redovisa de principer som följts vidprövning av ärenden om ef- 1975:1 Bilaga 14 20 tergift.Jag vUl emellertid först ta upp uthyrningssituationen och i korthet boende-och bostadsfinansieringsutredningarnas förslag tUl finansiering av hyresförlusterna. Antalet tomma lägenheter vid olikatidpunkter framgår av bl. a. vissa avbostadsstyrelsen gjorda undersökiimgar. Styrelsens senast redovisadeundersökning, som avser förhåUandena för statligt belånade lägenheter iflerfamUjshus färdigstäUda fr. o. m. , visar att 26 600 lägenheter exkl. specialbostäder var outhyrda . Det uinebär attandelen outhyrda lägenheter uppgick till . åren 1972 och 1973var denna andel 2,5 resp. . Andelen outbyrda lägenheter var högst i detallmännyttiga beståndet. Avsättningssvårigheterna har ökat avsevärt de senasteåren och svårigheterna ökar även i de något äldre flerfamiljshusen.Förhållandena skiftar dock betydligt mellan olika regioner och orter. Iabsoluta tal fanns det största antalet outhyrda lägenheter istorstadsregionerna. Boende- ochbostadsfinansieringsutredningarna har i betänkandet (SOU 1974: 57)Lägenhetsreserv presenterat olika alternativ för att lösa de problem somsammanhänger med lokala lägenhetsöverskott. En grundläggande fråga i dettasammanhang är var det ekonomiska ansvaretför lägerUietsöverskott skall läggas. TUl frågan hur ansvaret skall fördelas har utredningarna dock inte tagitstäUning. Också remissinstanserna är starkt delade i fråga om såvälansvarsfördelningen som inställningen till många av utredntngamas förslag ochsynpunkter i övrigt. För egen del villjag framhålla att nämnda bemyndigande ger regeringen möjligheter att bevilja eftergifter ibehövlig och lämplig omfattning inom ramen för de allmänna riktlinjer härförsom har angett. Betänkandet Lägenhetsreserv och remissbehandlingendärav har inte gett mig anledning att nu förorda en annan ordning förprövningen av frågor om åtgärder med anledning av hyresförluster för ledigalägenheter. Vid prövningen av ärenden angåendeeftergift av hyresförlustlån har en viss praxis utbUdats. En riktiinje fördenna prövning har varU att en viss, inte alltför begränsad del av ansvaret förhyresförlusterna bör läggas påbostadsföretagen. I annat faU uppkommet den orimliga situationen attföretagen kan bygga lägenheter, som mte efterfrågas, j förvissning om attsamhället betalar förlusterna. Deras kostnadsansvar bör ge incitament tillmarknadsanpassning av produktionen och åtgärder i syfte att förbättrauthyrningssituationen när överskott har uppkommit. Detta kostnadsansvar kommertUl uttryck genom att vid beräkningen av hyresförlustiånets storlek avdrag skerför normalt hyresbortfall. Också vid beslut om eftergift läggs, som jagredovisar närmare i det följande, en del av ansvaret för inlösen avhyresförlustlånet på företagen och deras ägare. Betriiffandeansvaret för den återstående delen av hyresförlustlånen 1975:1 Bilaga 14 21 harregeringen i fråga om kommunala och allmännyttiga företag, mot bakgmnd av denallmänna ansvarsfördelningen mellan stat och kommun i fråga ombostadsförsörjningen, funnit det naturligt och rimligt aft ansvaret i allmänhetdelas mellan dessa båda parter. Regeringen har dock funnit att staten undervissa förutsättningar som jag anger närraare i det följande bör ta på sig enstörre del av ansvaret. I fråga om kooperativaoch enskilda företag tUlämpas särskUda regler. Enligt den praxis som har utbUdats i dehittUls avgjorda eftergiftsärendena beviljas eftergift när låntagarenshyresförlustlån sammanlagt uppgår till av taxeringsvärdet förbyggnader exkl. centrumanläggningar. Räntebefrielse beviljas när lånesumman ärmindre, dock av taxeringsvärdet. För fastigheter som ännu inte fåtttaxeringsvärde fastställt görs bedömningenpå gmndval av ett beräknat värde. När eftergift medges, beviljas ocksåräntebefrielse för tiden fram till inlösen och eftergift. Närdet gäller eftergiftens storlek tiUämpas följande regler. Hyresförlustlånet minskas först medeventuell vinstutdelning. Skälet härför är att företag med hyresförlusterlämpligen bör använda eventuella överskott för att i första hand täcka hyresförlusterna. Vad som därefter återstår blir föremålför prövning av eftergift. En viss del därav bör som jag framhåUit aUtidfalla på företagen och deras ägare för att förstärka deras intresse föråtgärder som förbättrar uthyrningssituationen. Denna del bestäms till avtaxeringsvärdet för byggnader exkl. centrumanläggningar. Beträffande kommunala och aUmännyttigaföretag efterger staten i normalfallet hälften av vad som härefter återstår avlånet på villkor att kommunen inlöser resten. Det innebär att kommunen fårinlösa även den del av lånet, motsvarande av taxeringsvärdet, som äravsedd att utgöra företagets del. Tiden för inlösen anges i regel till detmånadsskifte som infaller efter regeringens beslut. Om det föreligger särskilda skäl i formav t. ex. högt skattetryck som gör att inlösenkravet enligt normalfallet bedömsbli alltför betungande för kommunen, tillämpar regeringen det förfarandet attstörre andel av lånet efterges. Detta förfarande överensstämmer väl med vad statsmaktemauttalade (prop. 1967: 100) att upphävandet av vissa generellabestämmelser om förlustfördelning inte innebar att staten fritog sig frånansvar för sådana konsekvenser i fråga om sysselsättning ochbostadsefterfrågan på en ort som följer av genomgripande förändringar i denäringspolitiska fömtsättningarna. När det gäller enskilda företag gällersamma regler som jag redovisat beträffande normalfallen för eftergift avallmännyttiga företags hyresförlustiån. Det innebär att företagens ägare fårinlösa den del av lånet som inte efterges av staten. Liksomi fråga om aUmännyttiga företag bevUjas för kooperativa Prop.1975:1 Bilaga 14 22 företageftergift resp. räntebefrielse när hyresförlustlånen uppgår till minst 2 %resp. Vidare tUlämpas regeln att staten efterger 60 %av hyresförlustlån som återstår sedan avdrag skett avtaxeringsvärdet.