prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — SÖ menaremeUertid att det är nödvändigt att något görs i avvaktan på ett sådanteventuellt förslag, SÖ föreslår därför aft medel anvisas för löner ochomkostnader för centralerna under en ny anslagspost under förevarande anslagsamt vad gäller själva produktionen av läromedel under anslaget Specialskolanm. m.: Utmstning m. m. Tjänster föreslås bli inrättade för nu befintligpersonal vid rikscentralema. förläromedelsinformation har i skrivelse yttrat sig över Sö:sförslag beträffande rikscentralema för pedagogiska hjälpmedel. Som framgått av vad jag anfört vid minanmälan av vissa gemensamma frågor inom skolväsendet prioriterar jag mförnästa budgetår förslag som rör handikappområdet. Under förevarande anslagberäknar jag därför medel för följande ytterligare tjänster vidspecialskolorna: Medel för en tjänst som talpedagog vid (5), entjänst som förskolekonsulent, en tjänst som speciallärare/reselärare och tre 1975:1 Bilaga 10 igg tjänstersom kontorsbiträden vid den regionala organisationen för stöd åt synskadade(6), en halv tjänst som psykolog vid (8), en halv tjänst sompsykolog vid (8), en halv tjänst som kurator vid (10), en halv tjänst som sjukgymnast vid (12) samt för en tjänst som förskolekonsulent för syn- och hörselskadade barnvid (16). Jag beräknar dessutom medel för arvode till treelevhemsföreståndare vid (23), SÖ h;iV framförtvissa förslag beträffande utbUdningen av gravt ut-vecklingivtörda elever med syn- ellerhörselskador (2 och 17). Enligt SÖ pedagogiken för dessa elevgrupperutvecklas. ; ckaskolans nuvarande resurser bör därvid tas ianspråk. Särskilda ;:,'.-'del bör dessutom beräknas för att ytterligarepersonal för ändamålet skall kunna anställas vid dessa skolor. Jag har ingenerinran mot Sö:s förslag. Den utökade verksamheten vid skolorna bör emellertidinordnas och därmed också finansieras inom ramen för det pedagogiska utvecklingsarbeteSÖ bedriver. Som framgått av min redogörelse i det föregående har jag beräknatsärskilda medel för ändamålet under anslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete. Kungl, Maj:t har den 13 december 1974uppdragit åt attprojektera tUlbyggnad av . Den planerade tillbyggnadenkommer dock inte att bli färdig i sådan tid att medel erfordras förytterligare personal m. m. vid skolan redan under nästa budgetår (13). SÖ, som med anledning av statsmakternasbeslut (prop, 1973: 1 bU. 10 s. 234, UbU 1973:4, rskr 1973: 50) haft iuppdrag att ytteriigare pröva tidigare förslag om hörselpedagogiska centra,återkommer i denna fråga (14). En särskild arbetsgmpp inom SÖ har mera ingåendebehandlat organisationen samt inhämtat synpunkter på förslaget från ett antalmyndigheter och organisationer. Av dessa synpunkter framgår bl. a. att de flesta visserligen ställer sigpositiva tUl en allmän resursförstärkning för hörselskadade eleverutanför specialskolan, men att oenighet råder om var denna resursförstärkningskall placeras, vid specialskolorna ellerinom landstingens hörselvård. a. och Landstingsförbundetvill ha en förnyad utredning. De menar att en utbyggnad av den hörseltekniska och medicinska servicen vid specialskolornaskulle innebära en splittring av de resurser som måste finnas inom landstingenshörselvård. SÖ har i detta läge föreslagit att en försöksverksamhet med hörselpedagogiskt centrum fårstarta vid nästa läsår. Enligt min mening är den oenighetsom framkommit vid remissförfarandet så stor och rör så grundläggandeförutsättningar för förslaget, att det inte nu kan läggas till grund för någonreform. Jag anser inte heller att det mot derma bakgrund finns någon anledningatt bedriva en försöksverksamhet av det slag som SÖ föreslagit. Enligt minmening hade denna försöksverksamhet i realiteten inneburit ett 1975:1 Bilaga 10 189 ställningstagandetill själva principfrågan. Det bör ankomma på SÖ och attgemensamt överväga frågan om hur hörselpedagogiska centra bör organiseras. Jaghar i avvaktan härpå inget att erinra mot SÖ:s alternativa förslag attytterligare medel beräknas för den tekniska hörselvårdspersonalen vidBirgittaskolan (15). SÖ har föreslagit att ytterligare medelberäknas för arvode till de skoUäkare som är anknutna tUl specialskoloma medelever som är dubbelhandikappade (18). Jag kommer att i ett senare sammanhangta upp denna fråga. Enligt SÖ bör all personal vidspecialskoloma för hörselskadade elever kunna få gå på kurser i teckenspråket(24). Jag delar denna åsikt. Jag kommer därför senare att förslå attkostnaderna härför bör bestridas från anslaget Lärares fortbUdning m. m. Jag tar inte nu ställning till SÖ:sförslag i vad avser rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel (29), SÖ:s förslag i övrigt är jag inte, inomramen för de begränsade resurser som stått till förfogande för nya åtaganden,beredd att tillstyrka. Genom skadeståndslagen (1972: 207) blirarbetsgivare som tar emot elev i skola eller kurs för provanställning ellerannan utbildning numera ansvarig för skador som eleven vållar arbetsgivareneller annan person. Kommunerna och landstingskommunema har gentemot arbetsgivare,som tar emot elev i grundskola eller gymnasieskola m. fl. för pryoverksamhet,elevpraktik m, m. i princip tagit på sig ansvaret för sådana skador, I brev den8 har Kungl. Maj:t utfärdat bestämmelser om ansvarsåtagande förstaten vid viss arbetsmarknadsutbildning m, m. 1974: 87, InU 1974:12,rskr 1974: 245). Jag anser det väl motiverat att regeringen inhämtar riksdagensbemyndigande att på liknande sätt även besluta om statens ansvar för skada somunder obligatorisk praktisk yrkesorientering orsakas av elev vid specialskola. Slutligen vill jag anmäla att Kungl.Maj:t genom beslut godkänt ett avtal meUan statens avtalsverkoch angåendeanställnings- och arbetsvUlkor för föreståndare fÖr elewåningar i anslutningtill Birgittaskolan i . Jag beräknar den totala anslagshöjningentUl . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att besluta omansvarsåtagande för staten vid specialskolans obligatoriska praktiskayrkesorientering, 2. tUl Specialskolan m. m.:Utbildningskostnader för /76anvisa ett förslagsanslag av . Specialskolan m. m.; Utrustning m. m. 1973/74Utgift 2 054141 Reservation 1974/75 Anslag 2135 000 1975/76 Förslag 2 435 000 Från anslaget utgår medel för läromedel,utrustning och inventarier m. m. vidspecialskola samt för läromedel tUl synskadade individual-integreradesynskadade elever i bl. a. grundskola och gymnasieskola. -ing 1975/76 Inventarier, maskiner m, m. 2, Om synskadade elever iicke-obligatoriska skolor skall kunna för ses med läromedel och om verksamheten ispecialskolan skall fungera tillfredsställande får en nedskärning av anslaget i enlighet med O-alter nativet inte beröra anslagsposterna 2, 5, 6 och 7. En minskning av resterande anslagsposter skulle leda till att en beräknad reservation inte skulle kunna utnyttjas för bl. Inredning av elevvåningar utanför skollokalerna samt för inredning av lokaler för den regionala organisa tionen för pedagogiskt stöd åt synhandikappade. () beräknar, i överensstämmelse med förslaget under föregående anslag, medel för produktion av läromedel vid riks- centralerna för pedagogiska hjälpmedel under förevarande anslag. Det totala medelsbehovet under anslagspostenLäromedel för dessa centraler beräknas till ,, vilket i förhåUande till innevarande budgetår innebär en ökning med , SÖ föreslår tUlika att de medel som för /75 anvisats under anslaget Bidrag till de handi kappades kultureUa verksamhet för bidrag tUlbUndskrifter vid Tomfe- bodaskolan överförs tUl förevarande anslag (+ ,), SÖ före slår att beloppet räknas upp tUl nästabudgetår under hänvisning tiU att antalet synskadade vuxenstuderande kommer att öka (+ ,), 4, SÖ uppger att avskrivningstiden förhörapparaturen är tre till , vilket innebär att den måste bytas ut konfinuerligt. Prop,1975:1 Bilaga 10 191 gångenfrån fasta klassrumsförstärkare till s, k, bärfrekvenssystem aktuell. SÖ har tidigare i avvaktan på ökaderfarenhet rekomnienderat återhållsamhet beträffande detta sysfem men anser nu attde samlade erfarenheterna enstämmigt tyder på att det successivt bör införas.Den förhållandevis låga kostnadsökningen uppvägs enligt SÖ helt av de fördelaren trådlös apparatur innebär för undervisningen. För ändamålet beräknar SÖ enökning av anslagsposten Hörsel- och talteknisk utrustning (+ . 5, Under anslagsposten Inventarier,maskiner m, m. anmäler SÖ att en förväntad reservation under anslaget i och för sig hade kunnat mo tivera en minskning av denna anslagspost. SÖföreslår emellertid aft anslagsposten förs upp med oförändrat belopp med hänsyn till behovet av inventarier till lokaler för den regionala organisationen för pedago giskt stöd för synhandikappade samt tillberäknat medelsbehov för rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel. Under anslagsposten Bibliotek föreslårSÖ att ytterligare medel anvisas för inköp av facktidskrifter och litteratur tUl specialskolorna (+ ,). Som framgått av minredogörelse under anslaget Specialskolan m. m,: Utbildningskostnader är jaginte beredd att nu ta ställning till () förslag i vadavser rikscentralema för pedagogiska hjälpmedel (3), Under förevarande anslagbör därför, liksom hUtills, medel endastberäknas för hjälpmedelscentralen vid . Jag har därvid beräknatytteriigare . för produktion av läromedel för synskadade. under anslagsposten Läromedel för /76, Jag har därvid, vUket framgått av minredogörelse under anslaget Statens institutför läromedelsinformation, beräknat . för erläggande av avgifter vidregistrering av läromedel hos Statens institutför läromedelsinformation. SÖ:s förslag att de medel som för innevarandebudgetår anvisats under anslaget Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet för bidrag tillblindskrifter vid förs över tUl förevarande anslag harjag ingen erinran mot. Jag är emellertid inte beredd att i samband därmed räknaupp beloppet med de som är innebörden av SÖ:s förslag. Jag har ingenerinran mot SÖ:s förslag att ett s. k. bärfrekvenssystem successivt får ersätta den fastahörselvårdsapparatur som klassrummen f. n. är utrustad med (4). Jag beräknar 25 000kr. under anslagsposten Bibliotek för nästa budgetår (6). I övrigt har jaginte med de undantag som framgår av sammanställningen,någon erinran mot SÖ:s förslag. 1975:1 Bilaga 10 192 Jag hemställer att regeringen föreslår rUcsdagen att till Specialskolan m. m.: Utrustningm. m. för / 76 anvisa ett reservationsanslag av . Specialskolan m. m.: Resor fiir elever jämteledsagare 1973/74Utgift 2 359 169 1974/75Anslag 2 350 000 1975'76Förslag 2 326 000 Från anslaget utgår ersättning eidigt kungörelsen(1965: 254) om ersättning för resor förvissa handikappade m. fl. (ändrad : 279), dock att, medtiUämpning i övrigt av bestämmelserna i nämnda kungörelse, ersättning får utgåför hemresa i samband med förlängd vecko-slufsledighet, som föranleds avbestämmelserna om femdagars skolar-betsvecka. Från anslaget bestrids även delskostnader för anordnande, av skolskjutsar för externatelever vid specialskolaneller annan statlig skola för syn-, hörsel- eller talskadade elever, delsresekostnader för målsman tUl elev i första eUer sjunde årskursen i sådan skolavid resa tUl gemensam sammankomst på skolan. beräknar medelsbehovetunder förevarande anslag till . Föredraganden Jag hemställer att regeringenföreslår att till Specialskolan m. m.: Resor förelever jämte ledsagare för /76 anvisa ett förslagsanslag av . 1975:1 Bilaga 10 193 d) gymnasiala skolor m. m. Bidrag till driften av gymnasieskolor 1973, 74 Utgift 1 366 991 543 1974/75 Anslag 1438 000 000 1975/76 Förslag1570 000 000 Från anslaget utgår bidrag till bl.a.driften av gymnasieskolor. Bestämmelserna om statsbidrag till driftskostnaderför gymnasieskolorna finns i kungörelsen(1966: 115) om statsbidrag tUl driftkostnader för gymnasieskolan (omtryckt 1971: 349, ändrad senast1974: 392). Dessa bestämmelser innebär i korthet att till sådan skolautgår statsbidrag med 100 've av ett bidragsunderlag, omfattande faktiskakostnader för löner till skolledare, biträdande skolledare och lärare.Statsbidrag utgår även för ATP-avgifter, allmän arbetsgivaravgift, och kostnadför socialförsäkringsavgift tUl folkpensioneringen. Därutöver utgår medschablonbelopp bidrag tUl kostnader för viss annan personal än lärare. Vidarekan i vissa fall utgå statsbidrag för särskilda kostnader vid viss utbildningpå heltid för industri och hantverk och därmed till sin art jäm-föriigt områdemed . för varje klass och läsår. Till inbyggd utbildning inom industrioch hantverk eller handel utgår statsbidrag raed högst . och tillinbyggd utbildning för husligt arbete eller vård med högst . Frän anslaget utgår även bidrag tilldriftkostnaderna för jordbruksutbildning m, m, vid gymnasieskolor,lantbmksskolor och lanthushållsskolor. Bestämmelserna om statsbidrag finns ikungörelsen (1963: 493) om statsbidrag till lantbmks- och lanthushållsskolor(ändrad : 391), Bestämmelserna innebär all statsbidrag utgår tillkostnader för avlöningsförmåner för rektor och lärare (avlöningsbidrag),avgifter till sjukförsäkring, ATP-avgifter, allmän arbetsgivaravgift och lillkostnad för socialförsäkringsavgift tUlfolkpensioneringen för samma tjänstemän (avgiftsbidrag), kostaader förelevernas hälsovård (hälsovårdsbidrag) samt skolans övrigadriftkostnader (allmänt driftbidrag). Vidare utgår bidrag till driften avskogsbmksutbildning vid dels gymnasieskola,dels och för en av bedriven skogsbmks-skola.Bestämmelserna om statsbidrag fill skogsbrukets yrkesutbUdning återfinns iKungl. Maj:ts beslut angående provisoriska bestämmelser omstatsbidrag tUl skogsbrukets yrkesutbildning för /72 (ändradesenast den 19 aprU 1974), Enligt beslutet utgår statsbidrag dels tUllönekostaaderna för skolledare, biträdande skolledare och lärare vid skolan,dels till allmän arbetsgivaravgift och avgifter tili sjukförsäkring, dels somett allmänt driftbidrag, Kungl. 13 1975.1 samL Nr 1. Prop.1975:1 Bilaga 10 194 Maj:t har genom beslut den 19 oktober 1973meddelat bestämmelser om ersättning till viss personal vid skolor förskogsbrukets yrkesutbUdning för resor mellan bostad och tjänsteställe.Statsbidrag utgår även till ATP-avgifter. Ur anslaget ersätts ävenbl. a. kostnader fÖr gymnasial utbUdning för gravt hörselskadade i ,försöksverksamhet med gymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade och andrasvårt handikappade i samt för tekniska hjälpmedel m, m. åt handikappadeelever, statsbidrag till korrespondensundervisning på gymnasial nivå och tUlsärskild gymnasial utbildning i glesbygd samt vissa särskilda kostnader isamband med fackutbUdning av programmerare och systemmän samt kurser iautomatisk databehandling för tekniker. I ()långtidsbedömning för budgetåren 1976/77 1979/80 redovisas följande uppgifterrörande det beräknade antalet elever vid gymnasieskolan. 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 Linjer 182 283 191470 201540 204 660 208 490 214200 222 940 Specialkurser 36990 39 625 39 810 38 665 37 230 36 165 36 770 219 273 231095 241350 243 325 245 720 250365 259 710 SÖ:s beräkning av antaletskolledar- och lärartjänster framgår av följande sammanställning. Antal tiänster för skolledare och lärare' 1972/ 1973/ 1974/ 1975/ 1976/ 1977/ 1978/ 1979/ 73 74 75 76 77 78 79 80 Rektorer 340 416 409 405 400 395 390 385 Studierektorer 270 279 287 295 300 305 310 315 Lärare 18275M8 445M8 764 18 972 18 994 19 116 19 407 20 033 18 885 19140 19 460 19 672 19 694 19816 20107 20 733 ' Inkl. tjänster för utbildning inom jordbruk,skogsbruk, trädgårdsnäring och lanthushåll fr. o. m. /74. SÖ:s bedömning av antaletelevplatser i gymnasieskolans direkt grundskoleanknutna deP i årskurs /76 framgår av följande tabell. ' Med direktgrundskoleanknutna studievägar avses linjer och specialkurser om minst ett årsom för inträde fordrar enbart genomgången grundskola. sökande för linjerna per 100 platser /75 Tvååriga linjer och specialkurser Beklädnadsteknisk (Be) Bygg-och anläggningsteknisk (Ba) Distributions- och kontors- (Dk) Ekonomisk (Ek) El-teleteknisk (Et) Fordonsteknisk (Fo) Jordbruks- (Jo) Konsumtions- (Ko) Livsmedelsteknisk (Li) Processteknisk (Pr) Skogsbruks- (Sb) Social (So) Teknisk (Te) Träteknisk (Tr) Verkstadsteknisk (Ve) Vård- (Vd) Musik- (Mu) Ekonomisk (E) Humanistisk (H) Naturvetenskaplig (N) Samhällsvetenskaplig (S) Teknisk (T) 2 Procent av antalet 16-åringar 1975 (106 144). SÖ:s bedömning av intaguingskapaciteten(helårsplatser) / 76 på sådana specialkurser i gymnasieskolan somär kortare än eller vilka fordrar tidigare gymnasial utbUdning ellerviss ålder framgår av följande tabell. Ekonomisk specialkurs (Ek) om tre terminer Tekniskspecialkurs (Te) Kurser inom industri och hantverk Kurser i husligt arbete 4 100 4 100 2 600 Prop.1975:1 Bilaga 10 196 Antalet behöriga förstahandssökande tillminst ettåriga studievägar inom gymnasieskolans direkt grundskoleanknutna delvar ca 106 1974. Närmast föregående år var motsvarande antal ca 108 800.Av de ca 106 700 behöriga förstahandssökandena har ca 93 600 valt en linje iförsta hand medan ca 13 100 i första hand valt en specialkurs. Av sökandenasom valt en linje i första hand har ca 48 900 valt de mera utpräglatyrkesinriktade linjerna medan ca 44 700 valt övriga linjer. Motsvarande antalår 1973 var ca 48 000 resp. 47 000. Antalet sökande till de mera utpräglatyrkesinriktade linjerna har sålunda ökat med nära 1 000 jämfört med närmastföregående år medan efterfrågan på mer teoretiskt inriktad utbildning harfortsatt att minska. Minskningen har i synnerhet gällt de av sistnämnda linjersom är tvååriga. , tUlvåren 1974, har antalet behöriga förstahandssökande tUl de mera utpräglatyrkesinriktade linjerna ökat med ca 16 500. SÖ framhåller, att förändringarna iefterfrågan på de olika utbUd-ningsvägarna i gymnasieskolan medför åtskiUigaproblem vid planeringen av gymnasieskolan. Problemen rör såväl riksplaneringensom den lokala planeringen. SÖ redovisar vissa planeringsproblem av mera generelltslag. Den stora ökningen av efterfrågan på mera yrkesinriktad utbildning igymnasieskolan har medfört ett stort tryck på denna sektor vad beträffarlokaler och utrustning. Med anledning av uttalandet i 1974 årsstatsverksproposition (prop. 1974: 1, bU. 10 s. 167) om önskvärdheten att SÖvidtar åtgärder för att så långt möjligt minska.antalet lediga platser igymnasieskolan redovisar SÖ orsakerna tUl de lediga platserna. SÖ framhåller,att SÖ självfallet försöker omfördela resursema så att antalet lediga platserblir så få som möjligt. En sådan omfördelning är emellertid ofta mycket svåratt göra. En av svårigheterna beror på den sneda könsfördelningen i valen avstudieväg. En annan faktor, som medverkat till att antalet lediga platser ökat,är att åtskUliga elever, som tagits in i gymnasieskolan, inte tar sina platseri anspråk. Efterfrågan på de tre- och fyraårigalinjerna i gymnasieskolan har minskat under en följd av år. Ar 1973 skedde ettavbrott i den nedåtgående trenden men minskade efterfrågan på nytt.Antalet behöriga förstahandssökande minskade från ca 30 1973 tUl 29 300år 1974. Även efterfrågan på utbildning på detvååriga ekonomiska, sociala och tekniska linjerna har minskat de senaste åren.Är 1974 sökte ca 15 400 ungdomar till någon av dessa linjer eller till tvåårigmusiklinje i första hand. Är 1973 var motsvarande antal 16 900. Antalet behöriga förstahandssökande tUlde övriga utbildningsvägarna i gymnasieskolans direkt grandskoleanknutna delökade med fyra undantag. Dessa var processteknisk linje, el-teleteknisklinje, fordonsteknisk Unje och vårdlinjen. De tre sistnämnda linjerna äremeUertid fortfarande mycket efterfrågade. 1975:1 Bilaga 10 197 För de tre- och fyraåriga linjerna räknarSÖ sammanlagt med en ökning med 200 intagningsplatser. Detta skulle innebäraatt det totala antalet intagningsplatser blir 30 500 vUket svarar mot ungefärsamma andel av antalet 16-åringar som motsvarande platsantal innevarande läsår,SÖ föreslår en minskning av antalet elevplatser på humanistisk och samhällsvetenskaplig linje, en ökning av antaletelevplatser på treårig ekonomisk linje och på naturvetenskaplig linjesamt oförändrat antal intagningsplatser på fyraårig teknisk Unje. Liksom för de tre- och fyraåriga linjernaföreslås för tvåårig ekonomisk, social ochteknisk linje samt musiklinje att antalet intagningsplatser nästa läsårskall svara mot ungefär samma andel av antalet 16-åringar som innevarandeläsår, dvs. För nämnda tvååriga linjer föreslås oförändrat antalintagningsplatser med undantag av ekonomisk linje. För denna linje föreslås enmindre minskning. Denna minskning har samband med den föreslagna ökningen påtreårig ekonomisk linje och tvåårigdistributionslinje. SÖ överväger f. n. olika former av försöksverksamhetför att förbättra den tvååriga tekniska linjens ställning. Beträffande dimensioneringen av övrigatvååriga föreslår SÖ en avsevärdutbyggnad av verkstadsteknisk linje och av vårdlinjen. En fortsattutökning av antalet intagningsplatser föreslås också för el-teleteknisk linje, för fordonsteknisk Unje och fördistributions- och kontorslinjen. Vidare föreslås smärre ökningar avantalet intagningsplatser på livsmedelstekniskImje och processteknisk linje. För konsumtionslinjen föreslår SÖ ettnågot ökat antal intagningsplatser på linjen och ett minskat antalintagningsplatser på specialkursema. För övriga linjer föreslås oförändrateller i stort sett oförändrat antal intagningsplatser. Antalet intagningsplatser i icke linjeanknutna specialkurser föreslåsöka. Sammanlagt innebär SÖ:s förslag för denna del av gymnasieskolan enökning av antalet intagningsplatser med 1 230. Totalt innebär den av SÖ föreslagnaorganisationen att antalet intagningsplatser i gymnasieskolans direktgrundskoleanknutna del ökar från 100 400platser till ca 101 700 platser. Denna intagiungskapacitet svarar mot95,av antalet 16-åringar. För övrigaspecialkurser föreslår SÖ en total ökning med 300 årselev-platser. Förslaget innebär att antaletårselevplatser i s. k. högre specialkurser ökar med ca 1150 medan intaget iandra specialkurser minskar med ca 850årselevplatser. Denna minskning bör enligt SÖ inte genomföras omsituationen på arbetsmarknaden förändras tUl det sämre. SÖ hemställer om bemyndigande att liksominnevarande budgetår få göra vissa omfördelningar av elevplatser mellan olikastudievägar om det visar sig nödvändigt. SÖ avser att i särskild ordning föreslåregeringen, att den nu föreslagnaintagningskapaciteten får utökas om situationen på arbetsmarknadenpåfordar en sådan åtgärd. 1975:1 Bilaga 10 i98 Genom beslut den 11maj 1973 meddelade Kungl. Maj:t särskUda budgetdirektivbeträffande SÖ:s anslagsframställning för /76 avseende gymnasieskolan. SÖ föreslår med anledning härav attregeringen budgetproposition anger två totalramar för gymnasieskolansdimensionering /77. Den ena ramen skulle avse den direktgmndskoleanknutna delen av gymnasieskolan och den andra ramen den ickegrandskoleanknutna delen. SÖ föreslår vidare att regeringen i detta sammanhanganger vUka studievägar i gymnasieskolan som bör prioriteras i det fortsattaplaneringsarbetet. Förgymnasial utbildning i glesbygd finns f. n. tre särskilda organisationsformer,nämijyen försöksverksamhet med gymnasial utbUdning i glesbygd,korrespcndensundervisning på gymnasial nivå och försöksverksamhet medgymnasieskola i glesbygd. Den förstnämnda formen förekommer i , Pajalaoch . Korrespondensundervisning på gymnasial nivå förekommer i ,, och . Genom beslut medgav Kungl. Maj:tatt försöksverksamhet med gymnasieskola i glesbygd får bedrivas i ,, och fr. o. m. /75 och i fr. o. /76. Detta beslut innebar att nuvarande försöksverksamhet medgymnasial utbildning i glesbygd alternativt korrespondensundervisning pågymnasial nivå successivt med början i årskurs ett kommer att ersättas medförsöksverksamhet med gymnasieskola i glesbygd på sistnämnda orter. IUndersåker och kommer emellertid korrespondensundervisningen pågymnasial nivå att fortsätta. SÖ beräknar medelsbehovet för ifrågavarandeutbildningar / 76 till 4,9 mUj. kr., vilket innebär enkostnadsökning med 1,2 milj. kr. Reguljär utbildning för gravt hörselskadadeanordnas i Örebrokommuns gymnasieskola.