prop · FZ03187 · 1975-12-31 00:00:00 — Utredningenframhåller att det största problemet med det nuvarande suppleantsystemet tordevara att de politiska styrkeförhållandena i kommunstyrelsen kan kastas om.efiersom en suppleant från ett parti i sista hand får tjänstgöra för enordinarie ledamot från annat parti. Sådan partiväxling kan dock, sägerutredningen, undvikas om fullmäktige och landsting genom beslul i detaljreglerar ordningen för hur suppleanterna skall kallas in. 1 sitt förslag angerutredningen i förtydligande syfte att turordningen skall bestämmas vidvallillfället. Ifråga om särreglerna för framhåller utredningen att deintressen som ligger bakom bestämmelsen i 31 S KLS om att endast ledamot ifullmäktige kan väljas till ledamot eller suppleant i kommunstyrelsen iallmänhet bör kunna tillgodoses i valberedningen. Ledamöterna ikommunstyrelserna i övriga kommuner torde oftast vara ledamöter i fullmäktige.Kommunerna bör emellertid alltjämt ha fria händer att välja andra personer.Detta gäller även för del. Den särskilda valbarhetsbestämmelsen iKLS bör därför kunna utgå, anser utredningen. Genom att möjligheterna tillsuccessiv förnyelse av nämnderna avskaffades i genom 1969års ändringar i KLS har, förklarar utredningen, ett väsentligt motiv fallitbort för den särskilda regeln om att fullmäktige kan uppdra åt kommunstyrelsenatt bestämma lurordningen för suppleanterna. Utredningen föreslår därför altinte heller denna särregel får någon motsvarighet i den nya lagen. Förslagenalt särreglerna i KLS skall slopas har inte föranlett några erinringar frånStockholms kommun. Paragrafenstämmer i sak överens med de nuvarande bestämmelserna i och LL. 1 enlighetmed utredningens förslag har de nuvarande särreglerna för kommunstyrelsen iStockholms kommun tagits bort. 1denna paragraf behandlas frågan om valbarhet till kommunstyrelsen ochförvaltningsutskottel. Paragrafen, som också innehåller en hänvisning tillbestämmelserna i 9 S om rätt till avsägelse från förtroendeuppdrag, motsvarar32 S KL, 32 S KLS och 43 S LL. Ifråga om valbarhet, verkan av att valbarheten upphör och rätt att avsäga siguppdrag gäller enligt 32 S KL samma regler för ledamöler och suppleanter ikommunstyrelsen som för ledamöter i kommunfullmäktige. Dessa regler harbehandlals under 9 S i specialmotiveringen. Prop.1975/76:187 440 132S KL föreskrivs dessutom ett särskilt valbarhetshinder för kommunala verkschefer("i kommunens tjänst anställd befattningshavare, som är chef för någottill styrelsens förvaltningsområde hörande verk"). (SOU 1952:14 s. 224) ansåg att det var angeläget att den tjänsteman som hadetillsatts för den omedelbara ledningen av ett kommunalt verk iansvarighetshänseende intog en klar ställning i förhållande till nämnden. Deskäl som hade anförts för att kommunens ledande tjänsteman inle skulle varavalbar talade enligl kommittén också för att verkscheferna borde utestängas, Ipropositionen med förslag till kommunallag uttalade föredragandedepartementschefen bl, a, att regeln var en godtagbar kompromiss mellan ettförbud för alla anställda att tillhöra den nämnd under vilken de lyder och ettslopande av alla valbarhetshinder (prop, 1953:210 s, 143), Frågan har därefterbehandlats av kommunalrättskommittén i betänkandet (SOU 1965:40) Kommunalabolag. Kommittén föreslog bl, a, alt det nuvarande valbarhetshindret förverkscheferna skulle tas bort och ersättas av en jävsregel. Enligt jävsregelnskulle en verkschef inle få delta i avgörande av ärende som rörde verket.Kommittén framhöll att det hinder mot att en verkschef deltar i en nämndsarbete som föranleds av hänsyn till hans särskilda uppgifter oftast inle avsermer än en begränsad del av nämndens arbetsuppgifter Bestämmelsenom valbarhet m. m. i 32 S KLS avviker på några punkter från 32 S KL. kan bara ledamöter i kommunfullmäktige väljas till ledamöleroch suppleanter i kommunstyrelsen, Valbarhelshindrel för verkschefer gällercheferna för alla verk som hör till kommunförvaltningen. Vidare är borgarrådinte valbar till ledamot eller suppleant i kommunstyrelsen. Enligt43 S LL gäller i sak samma valbarhetsregler för förvaltningsutskottet som förkommunstyrelsen i andra kommuner än . Deändringar som utredningen har föreslagit i fråga om valbarhelshinder,obehörighet och avsägelserätt för kommunfullmäktige och bör enligtutredningen kunna tillämpas fullt ut även för kommunstyrelsen ochförvallningsutskottet. Detta innebär bl, a. att valbarhetshindret för den ledandetjänslemannen bör slopas även här. De skäl som kommunalrättskommittén anförtför att valbarhelshindrel för verkschefer skall ersättas med en jävsregelfinner kommunallagsutredningen bärande. Till bilden hör att valbarhelshinderför verkschefer redan nu saknas i fråga om vissa specialreglerade nämnder, t.ex. hälsovårdsnämnd, och byggnadsnämnd. Uiredningen föreslåralltså att valbarhelshindrel för verkschefer ulgår och ersätts med en särskildjävsregel. Denna regel innebär att den som är chef för ett verk som hör tillslyrelsens förvaltning inte får delta i styrelsens avgörande av ärende som rörverket. Prop.1975/76:187 441 giltighetför kommuner och landstingskommuner. Med denna lösning försvinner dennuvarande olikheten mellan KL och KLS i fråga om valbarhetshindretsutsträckning. Omdel nuvarande valbarhetshindret för borgarråd i avskaffas,kan enligt utredningen organisationen i kommunen rubbas väsentligt.Utredningen anser därför att detta valbarhetshinder bör behållas åtminstonetills vidare. majoritet av de ca 40 remissinstanser som yttrar sig över ulredningensförslag att valbarhetshindret för verkschefer skall slopas avstyrker förslaget.Dessa remissinstanser anser att det nuvarande valbarhetshindret, som inte harvållat några praktiska olägenheter, är väl motiverat. Enligt deras uppfattningär det angeläget att skilja mellan förtroendemännens och tjänstemännensfunktioner. En verkschef bör i sin verksamhet vara neutral i förhållande tillolika partiriktningar och endasl tillföra styrelsen sina fackkunskaper ochsärskilda erfarenheter. En verkschef som fungerar som politiker kan lätt få enstarkare slällning än vad som är lämpligt i förhållande till såväl de andraförtroendemännen i styrelsen som de övriga verkscheferna. Den särskildajävsbestämmelse som utredningen har föreslagit är enligt remissinstansernainte tillräcklig för att undanröja de olägenheter som blir följden av attvalbarhetshindret slopas. Dessa kritiska remissinstanser tar i allmänhel ocksåavstånd från utredningens förslag att valbarhetshindret för kommunens ledandetjänsteman skall avskaffas. Flera av dem hänvisar till vad de haranfört medanledning av utredningens förslag på denna punkt. Till de kritiskaremissinstanserna hör länsstyrelserna i , , och Gävleborgslän, och läns landstingskommuner, , ,, , , , , Vag-geryds. ,, , , , , , ,, , . , , och kommuner.Svenska kommunförbundei samt Föreningen kommun blir slopandet av valbarhelshindrel rent illusoriskt,eftersom verkschefen på grund av den jävsregel som utredningen föreslår intekommer att få delta i besluten i det stora flertalet ärenden, Trollhättanskommun lämnar utredningens förslag utan erinran men anser att man kan vänta sigatt möjlighelen att välja verkschefer lill ledamöter i kommunala organ kommeratt användas myckel restriktivt. En liknande uppfattning har FöreningenSveriges kommunalekonomer. I län samt ,, och kommuner godtar utredningens förslag attvalbarhetshindret för verkschef skall slopas, kommun delaruppfattningen att en klar åtskillnad skall göras mellan tjänstemän ochförtroendemän i fråga om såväl ställning i den kommunala Prop.1975/76:187 442 1 det avseendet har valbarhelshindrel - trots att detformellt gäller endast den ledande tjänstemannen och verkscheferna - avhållitäven andra tjänstemän från alt utöva politisk verksamhel i de organ under vilkade lyder. Även om del främst är jävssynpunkter som har motiveratvalbarhetshindret, har detta alltså enligt kommunen haft en inte oväsentligmoralisk effekt långt därutöver. Detta förhållände bedömer kommunen somvärdefullt. Av delvis samma skäl som har anförts för att motsvarande hinder förvalbarhet lill fullmäktige bör avskaffas kan det dock sättas i fråga om ämnetbör regleras i lag. Kommunen framhåller att det snarare bör ankomma på depolitiska partierna att bedöma lämpligheten av att tjänstemän nomineras tillförtroendeuppdrag. Någraremissinstanser behandlar frågan om valbarhelsåldern. kommun påpekaralt konsekvensen av att reglerna om valbarhet hänvisar till motsvarande reglerför kommunfullmäktige och landsting blir att den som uppnår efterden allmänna valdagen inte kan väljas till något kommunalt uppdrag förrän efiernäsla val lill fullmäktige och landsting. Detta kan enligt komniunen inte havarit avsikten särskilt som rösträttsåldern har sänkts, Komniunen anser attbestämmelsen bör omarbetas så att den som fyller efter den allmännavaldagen men före valtillfället skall kunna komma i fråga vid de val lillstyrelsen och övriga nämnder som förrättas fram till näsla val tillden beslutande församlingen. Liknande synpunkter anförs av IKristianstads län, läns landstingskommun, fiera kommuner. Svenska kommunförbundetoch Föreningen förvaUningsJurlster. 1fråga om valbarhet, verkan av att valbarheten upphör och rält till avsägelsegäller enligt paragrafen bestämmelserna för kommunfullmäktige och landstingetsom huvudregel. Medhänsyn till vad som har framhållits under remissbehandlingen har som ettundantag från huvudregeln föreskrivits att den som senast den dag när valetförrättas har uppnått är valbar. Den som är närkommunstyrelsen eller förvaltningsutskottet utses är alltså valbar, även om hanhar fyllt först efter valet till kommunfullmäktige resp, . Enligtparagrafen föreligger däremot valbarhetshinder för dels de personer som enligl9 S andra stycket inte är valbara till kommunfullmäktige resp. ,dels de tjänstemän som är chefer för verk som hör till kommunstyrelsen resp,förvaltningsutskottet. Beträffande den förra gruppen får jag hänvisa till vadjag har anfört i specialmolivering till 9 S- De skäl som talar för att dessapersoner inte bör vara valbara till den beslutande församlingen motiverar altde inle heller bör kunna utses till ledamöter eller suppleanter!kommunstyrelsen resp, förvaltningsutskottet. Prop.1975/76:187 443 föreslagitatt det nuvarande valbarhetshindret för verkscheferna skall slopas och ersättasmed en särskild jävsregel. Detta förslag har blivit hårt kritiserat underremissbehandlingen. Jag haren viss förståelse för grundtanken bakom förslagetmen har ändå funnii övervägande skäl tala för att detta valbarhetshinder börbehållas. Enligt31 S KLS kan i endast ledamot i kommunfullmäktige väljas till ledamoteller suppleant i kommunstyrelsen. Milt förslag i fråga om 37 S nya lageninnebär att denna särregel utgår. För del gäller f. n. också densärbestämmelsen att alla verkschefer inom kommunalförvaltningen är uteslutnafrån valbarhet till kommunstyrelsen. Jag har inle funnit det motiverat altställa upp strängare valbarhetshinder för verkschefer i än iövriga kommuner. Paragrafen innehåller därför inte någon särbestämmelse pådenna punkt för , Däremoi har, som uiredningen har förordai,valbarhetshindret för borgarråden fått stå kvar. 1fråga om denna paragaraf, vilken handlar om rätt till ledighet från anställningoch saknar motsvarighet i de nuvarande kommunallagarna, kan jag inskränka migtill att hänvisa till vad jag har anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt12.2.2) och i specialmotiveringen till 10 S, Dennaparagraf innehåller bestämmelser om kommunstyrelsens och förvaltningsutskottetsmandatperioder samt om efterträdare lill ledamot som har avgått. Paragrafen,som i sak stämmer överens med utredningens förslag, innebär inga ändringar iförhållande till vad som gäller enligt 33 S KL, 33 S KLS och 44 S LL, Som jaghar anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 12,5,4) har jag av praktiskaskäl funnit att det snabbare valgenomslaget måste begränsas till att omfattakommunfullmäktige och . Mandatperioden för kommunstyrelsen ochförvaltningsutskottet skall alltså fortfarande börja årel efterdet år när val i hela riket av kommunfullmäktige och landsting har ägt rum. skall dock kommunstyrelsen, liksom , väljas varje årpå kommunfullmäktiges försia sammanlräde under tjänstgöringsåret (jfr H och 14SS). Dennaparagraf handlar om ordförande och vice ordförande i kommunstyrelsen ochförvaltningsutskottet samt om ersättare för ordföranden. Paragrafen motsvarar34 S KL, 34 S KLS och 45 S LL. Bestämmelsen om ersättare har ingenmotsvarighet i nu gällande kommunallagar. Prop.1975/76:187 444 Enligt34 S KL utser fullmäktige bland ledamöterna i kommunstyrelsen en ordförande ochen vice ordförande. De tjänstgör för vilken de har blivit valdatill ledamöter. Underrättelse om valen skall skickas till och tasin i länskungörelserna. Om både ordföranden och vice ordföranden är förhindradeatt inställa sig vid sammanträde får kommunstyrelsen utse annan ledamot attför tillfället föra ordet. Det finns däremot f n, ingen möjlighet att utseersättare för ordförande som är förhindrad att fullgörauppdraget. Kommunfullmäktige kan inle utse mer än en vice ordförande ikommunstyrelsen. Delta är däremot möjligt i de övriga kommunallagsregleradenämnderna, eftersom bestämmelsen i 34 S KL om val av ordförande och viceordförande inte är tillämplig på dessa nämnder. Regeringsrätten har i etträttsfall godtagit att val av ordförande och vice ordförande i styrelsen skeddeföre valet av styrelsen. Avgörande för utgången var att åtgärden hadevillkorats av att berörda personer senare invaldes i styrelsen (RÅ 1971 C 452,jfr RÅ 1973 C 47). Enligt kommunallagsutredningen strider utgången mot 31 och34 SS KL. Utredningen påpekar också att valmetoden i realiteten kan förhindraproportionellt val. Reglernai 34 S KLS skiljer sig från 34 S KL på det sättet att ordföranden eller viceordförandena i kommunfullmäktige inte får utses lill ordförande eller viceordförande i kommunstyrelsen. Däremot synes inget hindra att de är ledamöler istyrelsen. Enligt 11 och 34 SS KLS skall ordförande och vice ordförande ikommunstyrelsen i väljas vid kommunfullmäktiges försia sammanlrädeunder tiänstgöringsåret, dvs. första hdgfria dagen efter den 15 oktober.Ordförandens och vice ordförandens mandatperiod är räknat från dettasammanträde till motsvarande sammanträde . 1 fråga om kommunstyrelsensordförande finns en särregel i 35 S KLS som anger att det tillkommer denne attpå styrelsens vägnar ha inseende över förvaltningen av kommunensangelägenheter. Bestämmelsernai 45 S LL om val av ordförande och vice ordförande i förvaltningsutskottetstämmer överens med 34 S KL bortsett från att föreskrift om underrättelse tilllänsslyrelsen om valet saknas. Utredningenframhåller att det knappast kan ha någon större praktisk belydelse attkommunfullmäktiges ordförande och vice ordförande i inle kanväljas lill ordförande eller vice ordförande i kommunstyrelsen. Utredningenföreslår att särregeln härom inte förs över till den nya kommunallagen.Partierna bör enligt utredningen, om det anses önskvärt, vid nomineringen kunnase till alt ordföranden och vice ordförandena i kommunfullmäktige inte kommeri fråga för sådana poster i styrelsen. Utredningen framhåller vidare att densärskilda bestämmelsen Prop.1975/76:187 445 i35 S KLS om ordförandens uppgift att på kommunstyrelsens vägnar ha inseendeöver den kommunala förvaltningen torde sakna självständig betydelse. SådanatiUsynsuppgifter bör, om det anses lämpligt, kunna regleras i reglemente förkommunstyrelsen. Utredningen anser att den särskilda bestämmelsen i 35 S KLSär överflödig och föreslår att den inle förs över till den nya lagen.Utredningen föreslår vidare alt skyldigheten att underrätta omordförandevalen slopas. Medanledning av demokratiulredningens förslag i ämnet föreslår kommunallagsutredningenbestämmelser som gör det möjligt för kommunstyrelsen att förordna ersättareför ordföranden, när denne på grund av sjukdom eller av annan anledning är förlängre tid hindrad att fullgöra sitt uppdrag eller avgår under mandattiden.Kommunallagsutredningen anser att det inte är nödvändigt att i lagen ange hurlång tid ordförandens hinder måste vara för att ersättare skall få förordnas.Enligt kommunallagsutredningen, liksom enligt demokratiutredningen, böremellertid ersättare utses endast om ordföranden beräknas vara frånvarande merän en månad. Vid kortvarigare förfall bör vice ordförande tjänstgöra.Kommunallagsulredningen anser att del inte heller är nödvändigt att i lagensäga ut att ersättare måste utses bland de ordinarie ledamöterna i styrelsen.Detta följer enligt utredningen av bestämmelsen om val av ordförande. Någraremissinstansei tar upp en särskild fråga i anslutning till bestämmelsen omförordnande av ersättare för ordföranden. läns landstingskommunframhåller att det ligger i uppdragets natur att vice ordföranden skall fungerai stället för ordförande som har förhinder. Den lydelse av bestämmelsen omersättare som utredningen har föreslagit förändrar vice ordförandeuppdragetskaraktär. Landstingskommunen kan inte ansluta sig till förslaget, desto merasom möjligheten att utse en andre vice ordförande ger bättre garantier ännuvarande ordning för att ett presidium om två personer i regel skall finnastillgängligt. anser att frågan vilken inverkan möjlighetenatt utse ersättare kan ha på de renodlade ordförandeuppgifterna bör analyserasnärmare. Främst gäller detta frågan om laglig möjlighet föreligger att ta frånvice ordföranden sådana uppgifter som att sköta förberedelser tillsammanträden, efterföljande expeditioner o,d. Stockholmskommun godtar utredningens förslag att särreglerna i KLS om obehörighet förordförande och vice ordförande i kommunfullmäktige alt inneha uppdrag somordförande eller vice ordförande i kommunstyrelsen och om ordförandens uppgiftatt på kommunstyrelsens vägnar ha inseende över den kommunala förvaltningenskall slopas. Bestämmelsenatt styrelsen i visst fall skall utse ledamot att för tillfället föra ordet börenligt och Föreningen Prop.1975/76:187 446 förvaltningsjuristerutformas så att det klart framgår att den är tillämplig även vid förfall förersättare. 1den allmänna motiveringen (avsnitt 12.5.2) harjag förordat att också andre viceordförande i bl, a, kommunstyrelsen och förvaltningsutskottel skall kunnautses. Jag har också förordat att ersättare för ordföranden skall kunnaförordnas, när ordföranden på grund av sjukdom eller annan orsak är för längretid förhindrad att utöva sitt uppdrag. Vid kortvarigt förfall avses viceordföranden träda in. Enligt vad jag har anfört i den allmänna motiveringen ärdet inte nödvändigt att i lagen ange någon bestämd tidsgräns för när ersättareskall kunna utses. Kommunstyrelsen resp. förvallningsutskottet skall i ställeti varje enskilt fall få avgöra om ersättare skall utses. Bestämmelseni paragrafens första stycke om val av ordförande, vice ordförande och andrevice ordförande innebär i enlighet med vad jag har förordat i den allmännamotiveringen (avsnitt 12,5,2) bl, a, att kommunfullmäktige och landsting självabestämmer för vilken tid som presidieposierna skall tillsättas. Det framsiårsom lämpligt att ordförandena utses för bestämda lidsperioder och inte tillsvidare, I , där styrelsens mandattid enligt 40 S KLS är ettår, skall dock liksom val av presidium äga rum vidfullmäktiges första sammanlräde under tjänstgörings-året, 1Iredje stycket föreskrivs uttryckligen alt enbart ledamot kan utses lillersättare för ordföranden. Del har vidare angetts alt ersättare skall fullgöraordförandens uppgifter. Ersättaren övertar ordförandens samtliga uppgifter,Vice ordföranden har således samma ställning i förhållande till ersättaren somi förhållande till ordföranden. Jag vill framhålla att avsikten inte är atthinder skall föreligga mol alt t. ex, andre vice ordförande utses till ersättare. Bestämmelseni andra slycket om att styrelsen i visst fall skall utse ledamot alt förtillfället föra ordet är självfallet tillämplig, även om ersättare har utsettsmen, liksom vice ordförandena, är förhindrad att inställa sig vid sammanträde, Ienlighet med utredningens förslag har beslämmelserna om skyldighet attunderrätta om utgången av presidievalet samt de nuvarandesärreglerna i 34 och 35 SS KLS fått utgå, Dennaparagraf innehåller bestämmelser om tid och plats för kommun styrelsens ochförvaltningsulskottets sammanträden och om närvarorätt för utomstående.Paragrafen motsvarar 35 S KL, 37 S KLS och 46 S LL- Prop.1975/76:187 447 Kommunstyrelsensammanträder enligt 35 S KL på det ställe och de tider styrelsen bestämmer ochdäremellan så ofta ordföranden finner del nödvändigl. Styrelsen skall ocksåsammanträda när minst halva antalet ledamöter för något ändamål som de uppgergör framställning därom. Regler om kallelse till sammanträdena med styrelsensaknas i KL, Underlåtenhet att kalla vissa ledamöter kan dock föranleda attbeslul som fattas på sammanträdet upphävs efter besvär. Regler om kallelse kantas in i reglemente för kommunstyrelsen. Bestämmelseni 37 S KLS skiljer sig från 35 S KL i det all en tredjedel av ledamöterna kanpåkalla extra sammanträde. Däremot har 46 S LL samma innehåll som 35 S KL- Ifråga om rätt för annan än ledamot alt närvara vid kommunstyrelsens ochförvaltningsutskoltels sammanträden finns vissa särregler i KLS och LLS, Enligt36 S KLS får kommunfullmäktiges ordförande och vice ordförande närvara vidkommunstyrelsens sammanträden och della i överläggningarna men inte ibesluten, även om de inte är ledamöter i styrelsen. Bestämmelsen ansågs vidtillkomsten av KLS böra kvarstå som en konsekvens av det speciellavalbarhetshindret för fullmäktiges ordförande och båda vice ordförande allinneha motsvarande befattningar i kommunstyrelsen (prop, 1957:16 s, 53).Härutöver finns en föreskrift i 46 S KLS om all borgarråden, som harföredragningsskyldighet j kommunstyrelsen, skall närvara vid styrelsenssammanträden med rätt att delta i överiäggningarna men inte i besluten. 1Stockholms läris landstingskommun får heltidsengagerad förtroendeman, somockså är ordförande i nämnd eller beredning, närvara och delta i överläggningvid sammanlräde med förvaltningsutskottet, även om han inte är ledamot iutskottet. Iövrigt gäller i princip att utomstående inte har rätt att närvara och yttra kommunala eller landstingskpmmunala nämnders sammanträden annat än när dehar fått närvaro- och yttranderält genom beslämmelser i lag eller genomenhälligt beslut av nämnden. Kommunfullmäktige eller landsting kan således integenom särskilt beslut eUer bestämmelser I reglemente ge t. ex. kommunalrådeller landstingsråd närvarorätt i nämnd där denne inte är ledamot. Delta gällerandra förtroendemän än de som tillhör nämnden, vare sig de är heltidsengageradee|ler ej, Ijänstemän hos andra nämnder, utomstående experter samtrepresentanter för de anställda. Nämndens egna tjänstemän som har skyldighetgtt föredra ärenden eller på annal sätt bistå nämnden tillerkänns vanMgen iirislruktion för tjänsten eller på annal sätt rätt all närvara vidsammanträdena. Inom den specialreglerade förvaltningen förekommer ofta attsåvä| kommunala ijänstemän som utomstående experter genom bestämmelser iförfattning har fått närvarorätt, yttranderält och rätt att få särs.kild m.eningantecknad till protokollet. I fråga om de anställdas närvarorätt pågårförsöksverksamhet med Prop.1975/76:187 448 stödav lagen (1972:271) om närvarorätt vid sammanträde med ellerlandstingskommunal nämnd. Ifråga om särregeln i 37 S KLS att en tredjedel av kommunstyrelsens ledamölerkan påkalla sammanträde med styrelsen säger utredningen alt kommunstyrelsen iStockholm inte är så slor jämfört med andra kommunstyrelser alt det finns skälatt behålla särregeln. Hälftenregdn i KL bör enligt utredningen gälla även förStockholms del. Utredningenframhåller att den speciella närvarorätten för kommunfullmäktiges ordförandeoch vice ordförande vid sammanträden med kommunstyrelsen i kommunhar motiverats med att des,sa inte är valbara lill ordförandeposterna ikommunstyrelsen. Som framgår av det föregående föreslår uiredningen att dettaspeciella valbarhelshinder tas bort.