prop · FZ03118 · 1975-12-31 00:00:00 — Skolstyrelsen i föreslår att hemspråkslärarnas tjänster iungdomsskolan bibehålls i statligt reglerade tjänster samt att möjligheter börskapas för hemspråkslärare att i tjänsten kunna tjänstgöra i förskolan.Sociala centralnämnden i frågar vem som kan splittra sig på allt detsom föreslås ligga i tjänsten samt dessutom kanske mellan olika skolor ochföreslår att resurser i stäUel satsas på en kommunalt anställd hemspråkstränareför förskolan samt hemspråkslärare till den övriga skolformen med statligtreglerade tjänster i likhet med övriga lärare. Näranog samtiiga remissinstanser lämnar invandrargruppens förslag och överväganden onipersonalfrågor vad gäller stödundervisning i svenska för invandrarelever utanerinran. Övriga instämmer med vissa understrykningar, bl. SÖ, länsskolnämndeni , , I SR, i . SÖanser att gällande bestämmelser bör kunna tUlämpas vid tUlsätt-ning av ijänsl,i vilken ingår skyldighet att meddela stödundervisning i svenska, och attsärskild vikt bör kunna tUlmätas genomgången kurs i svenska som främmandespråk. Kompletterande anvisningar för meritvärdering torde inte behövautfärdas. i uttalar att med dagenslärarutbildning lågstadielärare och lärare i moderna språk sannolikt har debästa fömtsättningama att handha un- Prop.1975/76:118 59 dervisningeni svenska som främmande språk. Särskild fortbildning är emellertid ofrånkomligför varje lärare som ansvarar för denna undervisning. anser att de läraresom skall undervisa invandrarbam i svenska bör få särskUd utbildnmg i attundervisa i svenska som främmande språk. Omfattande fortbildningsåtgärder ochstarka informationsinsatser erfordras också för de svenska lärarna. /SRanser att stödundervisning i svenska bör meddelas av för resp. stadium ochskolform utbildade lärare. Det är angeläget att dessa lärare genomgått UtbUdningi att undervisa i svenska som främmande språk. Redan verksamma lärare i svenskabör erbjudas sådan kompletteringsutbildning på betald arbetstid. Ämneslärare isvenska, som har genomgått UtbUdning i svenska som främmande språk, bör utanbegränsningar få inräkna stödundervisning i svenska på låg- och meUanstadiet isin tjänst. och påpekar att undervisning i svenska som främmande språk även kananförtros utiändsk lärare med dokumenterad färdighet i svenska, då det fr. o. m.låg- och mellanstadiet är av stor nytta alt kunna ge vissa förklaringar på ochöversättningar tUl elevens modersmål. Invandrargruppensförslag om en ettårig grundutbUdning för tvåspråkiga personer utanlärarerfarenhet som vill söka de föreslagna hem-språkslärarljänstema har möttsav delade meningar bland remissinstanserna. Förslaget tillstyrks avsocialstyrelsen, SÖ, flertalet länsskolnämnder, AMS, i Blekingelän, sameutredningen, , Esternas representation i , . Föreningen , skoldirektion, ,, , , , och kommuner. SÖ tillslyrkerde föreslagna utbUdningsålgärderna liksom ulbUdnings-volymen. Tiden för olikakurser bör bestämmas sedan SÖ och fastställt utbildningensinnehåll. Vidare tillstyrker SÖ atl fortbildning av hemspråkslärare anordnasmed början . SÖanser att den särskilda utbildningen av tvåspråkiga förskollärare och denpågående särskilda utbUdningen av låg- och mellanstadielärare med finska sommodersmål bör få anordnas även i fortsältningen. De föreslagnautbildningsåtgärderna för hemspråkslärare och lärare i svenska som främmandespråk bör samordnas i görligaste mån också med utbildningen av lärare som undervisarvuxna invandrare. skoldirektion noterar med tillfredsställelse altinvandrargruppen föreslår en omfattande gmndutbUdning och fortbildning avhemspråkslärare och övriga lärare i invandrarundervisningen. Utbildningen förhemspråkslärare bör i största möjliga utsträckning göras likvärdig med övrig lärarutbildning. Förslagetom att SÖ i samråd med skall utforma förslag till ulbildning tUlstyrksav samtliga remissinstanser eller lämnas utan erinran. Samma gäller de föreslagnafortbildningsåtgärderna. Prop.1975/76:118 60 framhåller att i hemspråklärarnas grundutbildning Ochfortbildning måste ingå bl. a. moment om arbetsmarknaden, arbetsmarknadspolitikenallmänt och särskilt arbetsförmedlingens funktion i samhället. Verket föreslåratt en representant för AMS bör ingå i den arbetsgmpp som skall utformahemspråkslärarnas grundutbUdning. i föreslår altbåde verksamma och blivande hemspråkslärare bör genomgå en obligatorisk terminsutbUdningmed tonvikt på svenskt samhällsliv och kurativa uppgifter. Sameutredningenföreslår alt det bör uppdras åt SÖ att utforma ett utbildningsprogram också förhemspråkslärare i samiska. framhåller alt det ärnödvändigt att gmndutbildningen för hemspråkslärare får ett kvalitativtinnehåll som mosvarar invandrarbarnens behov av en adekvat undervisning i sittmodersmål. Det är angelägel atl tillräckligt utrymme ges för att de blivandehemspråkslärarna kan tiUägna sig kunskaper om förskolans arbetssätt. LOframhåller att studie- och yrkesorientering bör vara ett viktigt inslag i enkommande ulbildning. allmänna biblioleksförening betonar att det ärangeläget att praktisk bok- och bibliotekskunskap ingår i hemspråkslärarnas ulbildningsamt att dessa lärare får god kännedom om bam- och ungdomslitteratur. a. följande remissinstanser redovisar betänklighetermot förslaget om ettårig gmndulbildning och avstyrker det: UKÄ, metodiklärarnai finska vid i , , , länsstyrelseni , /SR, TCO, , , finska delegationen, , Riksförbundet finskaföreningar i , . ,, , och kommuner samt socialacentralnämnden i . UKÄ hävdar att invandrargruppen inle tUlräckligt beaktatvare sig hemspråksläramas behov av teoretiska studier i hemspråk, dvs. kunskaperom språket ifråga, eller de möjligheter inom universitetsområdet som kanutnyttjas i utbildningen. Den gmpp som får i uppdrag atl planera UtbUdningenföreslås utökas med företrädare för universitetsområdet. Gruppen bör också fåta ställning till om den föreslagna lidsramen ger möjlighet till erforderligateoretiska hemspråksstudier. finner den föreslagnautbildningstiden anmärkningsvärt kört dels jämförd med molsvarande ulbildningför svenska lärare, dels med tanke på de skiftande krav som ställs påhemspråksläraren. Speciellt med tanke på de lärare som kommer från länder därbiblioteksväsendet inte är utbyggt är det viktigt méd en gedigen ulbildning ibibliotekskunskap i undervisningen för hemspråkslärare. framhåller att ämnesleoretiskakunskaper är av stor vikt, särskilt vid studiehandledning i gymnasieskolan.SIV ifrågasätter om en person utan ämnesteoretisk utbildnuig över huvud tagethar möjlighet att klara en sådan uppgift. Den föreslagna utbildningen är kortoch kan knappast ge faktisk kompelens för under- Prop.1975/76:118 61 visning på aUa stadier. Den kan accepteras endast under enövergångslid i syfte att snabbt få fram lärare. En tvåårig utbildning kanmöjligen ge kompetens för den avsedda tjänstetypen. i Norrbottenslän anser likaledes den föreslagna utbildningstiden för kort. Tiden bör fastställaspå grundval av en närmare analys av innehållet i utbildningen. Länsslyrelsenaktualiserar ett tidigare utbildningsförslag, klasslärarutbildning med finskttillval kompletterad med fortbildningskurser, och anser alt en liknandeutbildning också bör komma till stånd för samisktalande klasslärare.Invandrargruppens förslag om kraftiga satsningar på förskolan med ulbildning ävtvåspråkiga förskollärare bör däremot igångsättas. /SR anser sig inlekunna ta slällning liU om den föreslagna ettåriga utbildningen för hemspråkslärarehar godtagbar kvalitet och godtagbart omfång. Utbildningstidens längd måste ihög grad vara avhängig den tidigare utbildning som hemspråksläraren har. Organisationenföreslår att SÖ får ett förutsättningslöst uppdrag att överväga UtbUdningen avhemspråkslärare. TCO anser likaledes att SÖ bör få i uppdrag alt utreda fråganom utbildningstidens längd och innehåll och återkomma i frågan.Organisationen fömtsätter alt berörda personalorganisationer blirrepresenterade i utredningen. TCO påtalar att många invandrare saknarekonomiska fömtsättningar för en längre tids studier. De ekonomiska villkoren isamband med läramtbUdningen bör därför närmare utredas. , , finska sektionen, , Riksförbundet finskaföreningar i , . och anser alt utbildningstiden är förkort. Flertalet hävdar atl lärare som undervisar invandrarbam i modersmåletmåste ha en utbildning som motsvarar svenska lärares. Grekiska riksförbundetanser att gmndutbildningen bör omfatta med viss tjänstgöringmellan de båda åren. Gymnasieutbildning i hemlandet bör vara lägstainträdeskrav. Hemspråkslärare utan tidigare lärarutbildning men med annanhögre utbUdning och lärarerfarenhet bör ulbUdas under minst sex månader.Jugoslaviska riksförbundet finner förslaget om hemspråkslärarutbildning intetillförsäkra erforderlig kunskaps-och pedagogisk nivå hos blivande lärare iinvandrarelevs modersmål och i hemlandsrealia (historia, geografi ochsamhällskunskap). Lärare i ocli/eller på invandrarelevs modersmål, som saknarföreskriven ulbildning, bör ges möjlighet att under två terminer på betald tidvidareut-bUda sig i ämnet. uttalar alt utbUdningsförslaget ärotillfredsställande och får ses som en temporär lösning under eri övergångsperiod.Målet måste vara att hemspråkslärama skall vara lika utbildade som molsvarandegmpp svenska lärare. En viktig del i utbildningen saknas, nämligenvidareutbildningen i det egna modersmålet. Skolstyrelserna i ochHaparanda samt sociala centralnämnden 1975/76:118 62 iSundsvall vänder sig också mot utbUdningstidens längd: kommunföreslår alt hemspråkslärartjänslernas utformning, innehåll och huvudmannaskapytterligare utreds. SamtUgaremissinstanser lämnar utan erinran eUer tUlstyrker invandrargmppens förslagatt del bör uppdras åt SÖ att undersöka möjligheterna att anordnatillvalskurser i svenska som främmande språk inom klasslärarutbildningen vidflera lärarhögskolor än f. n. Detsamma gäller förslaget att SÖ i samråd medsocialstyrelsen närmare skall undersöka det faktiska behovet avfortbildningskurser. Blanddem som tillstyrker förslagen är UKÄ, SÖ, TCO, och . a. om att en särskild fortbildningskurs för svensklärare (5 poäng)och en yrkesinriktad kurs i svenska för invandramndervisning (20 poäng) finnsvid flera universitet. Erfarenheterna från dessa kurser bör tillvaratas ochvidareutvecklas. De lämpar sig väl för ett samarbete mellan universitet ochlärarhögskolor. SÖ tillstyrker principiellt invandrargruppens förslag om atttillvalskurser i svenska som främmande språk anordnas vid flera lärarhögskolorän hittUls. Efter utvärdering av nuvarande tillvalskurs återkommer SÖ medförslag till åtgärder. Om sådan fortbUdning skall ske på tjänstetid måstedärmed sammanhängande problem lösas. TCO anser alt frågan om lärarutbildning isvenska som främmande språk bör närmare utredas. En strävan bör därvid vara attkartlägga inom vilka undervisningsområden särskUd kompetens i att undervisa isvenska som främmande språk skall fömtsättas. framhåller attdet är av största vikt för invandrarbarnens sociala situation i skolan attundervisningen om deras språkliga, kulturella och sociala bakgrund kraftigtförstärks för de svenska eleverna, vilket kräver att dessa .moment medtas i utbUdningenav svenska lärare. aUmänna skolstyrelse understryker att invandrarkunskapbör ingå i utbildningen på samtiiga linjer vid lärarhögskolorna och påförskoleseminarierna då många blivande lärare väntas komma i kontakt medinvandrarproblem. Vidare bör under sommarkurser, veckoslulskurser ochstudiedagar både attitydfrågor och praktisk metodik för undervisning avinvandrarelever behandlas. Deflesta remissinsianserna framför inga erinringar vad gäller personalfrågor i övrigi.De remissinstanser som anför synpunkter gör det främst vad gäller skoUedarinsatsemavid en förstärkning av föreslagen omfattning av hemspråksundervisningen. ,/SR, och allmänna skolstyrelsepåpekar att elevvården inte har behandlats i tillräcklig uisträckning av invandrargmppen.Elewårdspersonalen vet alltför litet om invandrarelevernas bakgrund ochspeciella problem. anser att läkare, sjuksköterskor,psykologer och kuratorer behöver fortbildning i invandrarfrågor. Vidare behövs invandrarkonsu-lenleri invandrartäta kommuner. 1975/76:118 63 Invandrargruppensförslag om alt reformerna för undervisningen av invandrarbam skall träda ikraft samt att vissa utbild- . ningsåtgärder skall vidtas redanunder lämnas utan erinran eller tillstyrks av så gott som samtligaremissinstanser. SÖ bl.a, tiUstyrker att fortbildgningsinsatser görs , medan denföreslagna grundutbUdningen för hemspråkslärare bör starta först vårterminen1977. SÖ anser vidare alt övergångsförslag som rör lärares anstäUning börytterligare övervägas. Tveksammatill den föreslagna tidpunkten för genomförandet är sociala centralnämnden iBotkyrka och familjenämnden i . i anseratt invandrargruppens förslag är myckel positiva, välmotiverade ålgärder ochalt det är nödvändigt att genomföra dessa med hänsyn till den situation som invandrarbamenoch deras familjer befinner sig i. De föreslagna åtgärderna saknar emellertidpraktisk förankring, i synnerhet i kommuner med stort antal invandrarbarn, vadgäller alt sätta igång åtgärdema i relation till behovet av utbUdade lärare.Familjenämnden i ifrågasätter om det kommer att finnas personeUa resurserför alt förverkliga invandrargruppens olika, förslag redan vid den föreslagnatidpunkten. Kritiskatill invandrargruppens förslag till övergångsanordningar är och i . anser att invandrargmppens övergångsförslag avseende lärarebör ytterligare övervägas. Maj:ts beslul ombehörighet till extra och extra ordinarie folkskollärartjänst, i vUken ingårskyldighet all undervisa finskspråkiga elever, upphävs med utgången av juni1976 kan det få olyckliga konsekvenser för de finskspråkiga eleverna. Ulbildningsrådetmenar att lärarbehovel bör tryggas för genom samma slags re-kryleringsförfarandesom rådet initierat och deltagit i . Atl nu ändra grunderna skulle ipraktiken betyda alt många finska invandrarbarn skulle bli utan lärare hösten1976. En förutsättning för en ny rekrytering är atl den ovannämndabestämmelsen får gälla åtminstone för läraranställning läsåret1976/77. i anser att den praktiskalärarutbildning på ämneslärarlinjen vid i , somämneslärarkandidater med finska i sin ämneskombination har kunnai genomgå , bör kvarstå och att intagningen till utbUdningen bör utökas.Dessa lärare bör utan inskränkningar i sina löne- eller andra anställningsförmåneräven i fortsättningen få inräkna i sin tjänst undervisning i ämnet finska, siudiehandledningpå finska samt undervisning i svenska som främmande språk, om svenska ingår ideras ämneskombination. motsätter sig också att bestämmelsemaden ,om anställningsförhållanden för lärare som undervisar finskaelever upphävs. MöjUghetema att rekrytera lärare från bör kvarstå. Prop.1975/76:118 64 Övervägande antalet remissinstanser lämnarinvandrargruppens olika förslag och överväganden ulan erinran eller lillstyrkerdem i sin helhet. Bland de remissinstanser som tillstyrker förslaget om en rikscentralför läromedel är , , ,, , allmänna biblioteksförening, Svenska bokförläggareförenlngen,Esternas representation i , . Riksförbundet finskaföreningar i samt flertalet kommuner. framhåller atlfrågan om en rikscentral för läromedel åt invandrare måste bli föremålför överväganden samt att den är av den övergripande karaktären att det börföranleda regeringen atl la ansvar för alt den utreds. iStockholms län avslyrker rikscentralen som etl särskilt organ och föreslår altden ingår i den verksamhet som bedrivs av uttrycker sin tvekan inför alt inrätta ytterligare organ påläromedelsområdet. I första hand bör undersökas, om inle någon befintliginstitution kan påla sig uppgiften. Följande remissinstanser tUlstyrkerprincipiellt förslaget om ett schablonbidrag till kommunerna per bam och årför läromedelsanskaffning: , , statens institut förläromedelsinformation, sameutredningen, , . , skoldirektion,samt skolstyrelserna i , , ochNybro. Övriga remissinstanser lämnar förslaget utan erinran. förutser attschablonbidraget kommer atl stimulera läromedelsproducenterna alt i slörre utsträckningän hittUls uppmärksamma behoven av elementarläromedel förhemspråksundervisningen. betonar det stora behovet avläromedel för den samiska undervisningen odi all det kan finnas skäl altöverväga ett särskilt statsbidrag för läromedelskostnader i anslutning tillsameundervisningen. allmänna biblioteksförening ifrågasätter om denföreslagna summan är tillräcklig med hänsyn till behovet inle bara avläromedel utan även av litteratur för fördjupning och upplevelse. finner generellt invandrargmppens förslag om läromedelsfrågomaför invandrarbarnen vara åtgärder som kan verka i den riktning som föreningenbedömt angelägen och riktig. skoldirektion anser det viktigt altläromedelsfrågorna ägnas den största uppmärksamhet under det fortsatta utvecklingsarbetetinom invandramndervisningen. Invandrargmppens synpunkter kan därvid läggastill grund för arbetet. Skolstyrelsen i anser alt ett hundraprocentigtstatsbidrag till kommunerna för läromedel vore mest rättvist med.tanke,på denojämna fördelningen av invandrareleverna mellan kommunerna. Det torde varalämpligt att hithörande 1975/76:118 65 frågorockså handlades av . Skolstyrelsenföreslår att statsbidrag bör utgå även för kompletterande läromedel, fördjupningsUltératuroch skönlitteratur och tillföras skolbiblioteken. Viklen av att läromedelunderkastas någon form av objektivitetsgranskning understryks. Skolstyrelsen iNybro anser att åtminstone i elt uppbyggnadsskede det är nödvändigt atl gekommunerna föreslaget stöd för läromedelsanskaffning tUl invandrarelever. I etlsenare skede kunde schablonavdraget för läromedelsanskaffande ställas lill denföreslagna riksinslilutionens förfogande, varefter kommunerna kostnadsfrittkunde rekvirera erforderUga läromedel från denna riksinstitulion. Eltfåtal remissinstanser behandlar invandrargmppens förslag alt folkbibliotekenskall utnyttjas som ceniral för distribution av behörigt material tUlförskolan. TiU dessa remissinstanser hör , ,allmänna biblioteksförening, , och kommunersaml kulturnämnden i , vilka tillstyrker arbetsgmppens förslag. Övrigaremissinstanser lämnar förslaget utan erinran. Socialstyrelsenfinner förslaget lämpligt under förutsättning att biblioteken kan tillgodoseförskolans behov av material på olika invandrarspråk. I annat fall bör denföreslagna rikscentralen för läromedel även fylla denna funktion för atttillgodose förskolebarnens behov av sagolitteratur, tidskrifter för bam, bild-och filmmaterial, musik m. m. betonar att ansvaret förbiblioteksverksamheten bland invandrarelevema i första hand måste ligga påskolbibliotekarien, men alt folkbiblioteken med sin mera differentieradepersonal har betydligt större möjligheter än skolbiblioteken ätt kontinuerligthandha litteraturinköp och planering. Detta vore eri uppenbar diskrimineringav den grupp bam som har störst behov av elt varierat biblioteksulbud i skolan,förskolan och i folkbiblioteket. En fömtsättning för en rimliglitteratur-försörjning för invandrarbamen är att riktiinjer för mediabeståndetsuppbyggnad utformas också för skolbiblioteken. allmänna biblioteksföreninganser att läromedel i traditionell mening i alltför hög grad har domineratinvandrargruppens överväganden öch resonemang. Frågor om upplevelseläsningnämns i förbigående. Föreningen tUlstyrker försla get att skolan samarbetarmed folkbiblioteken och utnyttjar deras resurser. Dessa resurser är dock imånga fall ansträngda, varför det är nödvändigt att skolan tillförs ökaderesurser for Ulteraturinköp, främst inom hemspråkslitteraturen, Konimuhernascentrala skolbibliotek eller läromedelscentral bör ha eri samordningsfunktion,så atl resurserna utnyttjas rationellt och överblick skapas över kommunensmöjligheter alt göra litteratur tillgänglig på de skolor och för de elever sombäst behöver den. påpekar att det kommunala folkbibliotekelsroll när det gäller invandrarbamens hemspråksträning borde ha utvecklats iväsentligt högre grad. kommun hävdar att böcker, 5 1975176.1 saml Nr 118 Prop.1975/76:118 66 och läsning är av så stor betydelse för invandrarbarnen,att en inskränkning av förslaget att omfatta enbart läromedel begränsarmöjligheterna för invandrarbarnens sociala utveckling och identitetsbildning,söm på allt sätt påskyndas förutom de direkta sociala kontakter som skapas justav böcker och läsning. i anser del vara en angelägenuppgift för folkbiblioteket att tillhandahålla material tUl förskolan liksonibiblioteksservice över huvud taget till förskolan. anser att ettsådant samarbele bör regleras i ett avtal mellan förskolans huvudman och kulturnämnden. TRU och betonar etermediernas möjligheteratt göra insatser för invandrarbarnen. TRU framhåller att SR/UTB genom olikasamverkansorgan på rundradioområdet har kontakter och programut-byle med olikaradioföretag, framförallt med rundradio. I det fall ett framtidautbildningsprogramföretag i enlighet med TRU-kommilténs förslag får egen sändningsrätli etern, kommer möjligheterna alt samverkan med olika utländskarundradioföretag att väsentiigt öka. TRU framhåller atl sagor, musik,dramatiseringar på hemspråket samt material för särskild hemspråks- ochsvenskträning behövs. Eftersom invandrarbarn är ojämnt spridda över landet börlokalradion vara intressant för distributionen. Vidare har barn som av olikaskäl är språkligt handikappade stort behov av tryckt material som förberedelseoch uppföljning till program. Det kan övervägas om det inle är lämpligt altdels söka producera tryckt material på invandrarspråk, dels ulgå från befintliglitteratur i biblioteken vid planering av tv- och radioproduktion. 5ve-rigesRadio anser att det kan vara ändamålsenligt alt bidra till hemspråksundervisningeni ett antal språk med ljud- och/eller bildprogram som kan förslärka den lokaltbedrivna hemspråkslräningen. Det kan gälla upplevelseprogram som i ljud ochkanske bUd förmedlar miljö, stämningar, kultur från de berörda länderna. Ocksåden svenska miljön, där invandrarbarnen nu lever bör skUdras på delta sätt. Iannat fall finns risk atl hemspråket inte får sin förankring i invandrarbarnensdagliga verklighet i . framhåller atlinvandrartidningen är en resurs som borde kunna användas ihemspråks-undervisningen på och i gymnasieskolan. Den bör komma medi läromedelsförteckningar över hemspråksläromedel. Samtliga remissinstanser lämnar ulan erinran ellertillstyrker invandrargmppens överväganden och förslag om informationsinsatserom invandrarfrågor tUl personal i förskola och skola och om vidgad orienteringoch invandrarkunskap i aU lärarutbildning. Bland dem som tillstyrkerövervägandena är länsskolnämnderna, , i , TCO,sociala centralnämnden i , i Sverigeoch RIB. 1975/76:118 67 SIVframhåller att information om invandrarundervisningen till kommunensförtroendevalda, till förskola, skola, skoUednuig, svenska lärare och övrigpersonal är av grundläggande betydelse. Det behövs en kontinuerlig diskussionbland svenska lärare, andra befattningshavare och den svenska allmänheten föralt dessa skall förslå, vilken betydelse undervisning i och på hemspråket harför invandrarelevens känslomässiga och intellektuella utveckling och förelevens framgång i skolarbetet. i anser altalltför litet satsas på information och ulbildning för de beslutande och fördem som arbetar inom förskole- och skolområdet, när det gäller kunskap ominvandrarpolitikens mål och invandrarnas situation. Riksförbundet finskaföreningar i anser det särskilt viktigt att taransvaret för informationsverksamheten och föreslår att återkommandeobligatoriska studiedagar anordnas på skolorna i invandrarfrågor, så attinformationen inte blir beroende av varieiande lokala initiativ. TCO framhålleratt det är väsentligt alt informaiion om invandrarbarnens särskilda utbildningssituationges till all berörd skolpersonal och atl lärama i sin grundutbildningbibringas mera kunskaper om de problem som sammanhänger med invandrarbarnensskolgång i .