prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — Storieken av stipendierna bör avgöras från fall till fall medhänsyn lill de beräknade kostnaderna. beräknar att stipendierna igenomsnitt kommer all uppgå till IO . Stipendierav pensionskaraklär föresläs av kunna tilldelas personer somuppnått den allmänna pensionsåldern och vilkas pensionsförhållanden ärotillfredsställande. Om särskilda skäl föreligger bör dessa stipendier ocksäkunna utgå till personer som inte uppnått pensionsåldern, men som på grund avsjukdom eller av andra skäl fält sin konstnäriiga aktivitet väsentligt nedsatt.Pensionsstipendierna bör utgä på livslid om inle synneriiga skäl föranlederannat. Pensionsstipendiernas storiek föresläs uppgå till tvä gånger det vidvarje års ingång gällande basbeloppet. Fondstyrelserna föresläs dock kunnaindividualisera beloppen med hänsyn lill andra fasta inkomster än folkpensionför stipendiemotlagaren. Inkomster av tillfällig natur skall inle påverkabeloppens storiek. föreslår alt efterievande make/maka efterbehovsprövning skall kunna fä en äriig pension motsvarande högst ett och etthalvt basbelopp. Även här skall beloppet anpassas till mottagarens fastainkomster utöver folkpension. Tillfälligabidrag bör utdelas med hänsyn till behoven i varje särskilt fall. Till en ochsamma mottagare bör dock, om inte synneriiga skäl föreligger, sammanlagt högst4 . kunna utgå under ett budgetår. Den som erhållit bidrag under tvä påvarandra följande är skall endast i undantagsfall kunna fä bidrag ett tredjeär. Beskattningav stipendier är beroende av dessas karaktär. Ges stipendium frän samma källaför mer än tvä är i följd föreligger enligt gällande bestämmelser skattepliktpå hela stipendietiden. De föreslagna längtidssiipendierna och stipendierna avpensionskaraklär blir sålunda skattepliktiga. Däremot blir punktstipendierna,resestipendierna och de tillfälliga bidragen skattefria om stipendiemyndighetenvid första utdelningstillfället förklarar att de kommer att utgä under högsttvä är i följd. föreslär att andra beskattade stipendier änpensionsstipendier görs pensions-och sjukpenninggrundande och förutsätter attavgifterna för detta eriäggs av resp. fond och inte av stipendiemotlagaren. 5 1975/76. 1975/76:135 66 sjukpenningbör stipendiet dras in . Fonderna bör dock ha möjlighet attförlänga stipendiet . förslag i fräga om de socialaavgifterna kräver ändringar i gällande lagstiftning. Den lämpligaste vägen ärall fonderna genom likslällighetsavtal med konstnärsorganisationerna tar påsig avgiftsansvaret. Kulturrådetföreslär att antalet stipendier ökas i viss utsträckning. Alla stipendier utomlånglidsstipendier skall kunna utgå med olika belopp. Dessutom avses fördelningenmellan långtids- och punktstipendier och pensions- och resestipendier avgörasav resp. fondstyrelse, varför det angivna antalet stipendier endasl kanbetraktas som överslagsberäkningar. De 53 stora arbetsstipendier sorn styrelsenför f. n. fördelar bör ersättas med ettanslag till 60 punktstipendier. Dessa bör kunna utgä även tillbokillustratörer. Dåstipendieorganen föresläs fä avgöra stipendiernas antal och i vissa fallstoriek, kan inget exakt antal stipendier föreslås. beräknar dockatt del totala antalet stipendier kommer alt öka frän 990 till omkring 1 100efter en treårsperiod. Kulturrådetföreslår att fonderna skall fördela bidrag till konstnärernas fackligaorganisationer som ersättning för att dessa tillhandahäller information ochallmänt underiag för stipendiefördelning, samt för information lill medlemmarnaom slipendieverksamhelen. Stipendier,tillfälliga bidrag och projektanslag bör fördelas av styrelsen för resp, fond.För fördelning av de tillfälliga bidragen bör styrelsen kunna utse en särskilddelegation. Kulturrådetföreslär att styrelsen för fär utgöra förebild för deövriga fondstyrelserna vad gäller sammansättning och förordnandetid med delundantaget att konstnärsrepresenlanterna i de senare bör utses av Klys.Styrelserna skall kunna utse utskott för att bereda inkomna ansökningar ochförslag. För att Linderiätla samordningen mellan fonderna bör ett särskiltsamordningsutskotl inrättas. Detta bör vara sammansatt av fondstyrelsernasordföranden jämte en av Klys, eller i författarfondens fall, direkt avkonstnärsorganisation, utsedd representant ur vardera fondstyrelsen. Då detillfälliga bidragen ofta mäste utbetalas utan tidsutdräkt bör fördelningen avdessa handhas av ett särskilt bidragsutskott inom varje fondstyrelse. Dettaföresläs bestå av ordföranden och tvä ledamöter, som mellan styrelsenssammanträden disponerar ett visst belopp för tillfälliga bidrag. Utskottetskall vid varje styrelsesammanträde redovisa utdelade belopp. Kulturrådetföreslär att fonderna erhåller ett gemensamt kansli. Den närmare utformningenav detta bör utredas av en särskild organisationskommitté, men kulturrådetförutsätter att författarfondens nuvarande kansli skall kunna hällas intaktinom ramen för den nya organisationen. Ökningenav medlen för stipendier bör ske successivt . Kulturrådetuppskattar behovet av ökning till 4,1 milj. kr. Prop.1975/76:135 67 åretoch 2,1 milj. kr. under vardera det andra och tredje året. Kulturrådetanser inte att systemet med konstnärsbelöningar är ändamålsenligt som stödformäl konstnärer. Därför föresläs all detta system avvecklas genom alt inga nyainnehavare utses när vakanser uppstår. För nuvarande innehavare bör dockbelöning utgä även i fortsättningen. Vissa förändringar av belöningarnaföresfäs. Enligt dessa förslag bör varje innehavare av belöning fä ettbasbelopp oberoende av inkomsten i övrigt. Vidare skall efterievande make/makaeller barn erhålla ett efterievandeskydd motsvarande ett och etthalvt basbelopp per är. Efter-levandeskyddel skall inte påverkas avavtrappningar. Kulturrådetförordar att ett syslem med konslnärsstipendier bör finnas kvar även i framliden.Nuvarande system bör dock delvis läggas om. I denna uppfattning instämmeruttryckligen , konstnärsstipendienämnden. , , kommun.Svenska slöjdföreningen. TCO understryker uppfattningatt stipendiesystemet endast skall vara ett komplement till andra statligainsatser. Någraremissinstanser, kommun. Konstfrämjandet, Konstnärscentrum och KRO,ställer sig tvekande till förslag och lar i varierande gradavstånd frän det. Konstfrämjandet anser att stipendierna successivt börersättas av projektbidrag. Konstnärernas fackliga organisationer bör få medelatt fylla sädana sociala behov som inte kan tillgodoses genom sociallagstiftningen.Konstnärscentmm är kritiskt till alt omkring hälften av de statliga anslagenenligt förslaget skall fördelas i form av stif)endier. I likhet med KRO anserKonstnärscentmm att det föreslagna slipendiesys-temet skulle komma att inriktasmol en liten elit bland konstnärerna till följd av det begränsade antaletstipendier. Någraremissinstanser föreslär kompletterande eller alternativa stödformer för attförbättra kulturarbetarnas ekonomiska förhållanden. Svenska slöjdföreningenföreslår att ett system med förmånliga län för etablering av verkstäder ochateljéer införs. Ett sådant stöd vore särskilt värdefullt för konsthantverkare.Jazzmusikernas arbetsmöjligheter skulle enligt Föreningen avsevärt om en stödform för konsertarrangörer inrättades. Kulturrådetföreslär att det vid sidan av författarfonden inrättas e n bild- och form konstnärsfond , en tonkonst närsfond och en film- och scenkonstnärs fond. Fondemaskulle överta de uppgifter som konstnärsstipendienämnden. ochMusikaliska nu har i fråga om de statliga stipendierna. StyrelsenförSverigesförfattarfond, , Konstfrämjandet, Svens- Prop.1975/76:135 68 kaslöjdföreningen, Musikcenirum. Föreningen och Svenska tonkonstnärsförbundetinstämmer i förslaget. Konstnärscentrum avstyrker förslaget mot bakgrund avdels kritik mot beteckningen fond, dels all antalet stipendier vad del gällerbild- och formområdel föresläs minska som nya utövargrupper skulleföras till området. Även och riktarinvändningar mot förslag. redovisardäremot inga invändningar. Statskontoret,RR V. , konstnärsstipendienämnden. Konstnärscentrum, Klys, KROoch anser att förbisett skillnadenmellan de föreslagna konsinärsfonderna och författarfonden och vänder sig motatt begreppet fond används för de nya stipendieorganen. En fond förvallarfonderade medel medan de föreslagna konstnärsfonderna är organ som skallfördela medel som anslås över statsbudgeten. De bör därför fä beteckningennämnder. Statskontoret,Klys, KRO. , styrelsen för ochSveriges författarförbund ansluter sig till uppfattning sä tillvida att de anser alt den nuvarande organisationen för stipendiefördelning börreformeras och en bättre överblick skapas över behoven inom de olikakonstomrädena. De tre sistnämnda remissinstanserna framhåller i likhet medkulturrådet att och bör upphöra altfungera som statliga slipendieorgan. Siatskontoretoch föreslår alt konstnärsstipendienämnden omorganiseras ochfär ansvaret för stipendiegivning på alla konstomräden utanför författarfondensansvarsområde. Även anser att ett gemensamt stipendieorganbör kunna övervägas. Tvåav de nuvarande stipendieorganen. och ärkritiska mot förslag. finner ingen anledning lillall frånta och konstnärsstipendienämnden ansvaret förstipendiefördelningen. Dessa stipendiemyndigheter har i realiteten redan ettväl fungerande gemensamt kansli och skulle med obetydliga förstärkningar kunnahandha de vidgade arbetsuppgifter som förslag innebär. Musikaliskaakademien anser att inga vägande skäl har anförts för att ändra den nuvarandeordningen i fråga om tonsältarstipendier. Om dessa ärenden skulle överUyttastill resp. tonkonsl-närsfonden förutsätter att dessslipendienämnd och styrelse bereds tillfäUe att yttra sig över ansökningarnainnan beslut om fördelning fattas. Frägan om vilket organ som skall ha ansvaretför stipendiefördelningen är enligt så viktig att den bör övervägasytteriigare. Vad gällerstipendieorganens ansvarsområde framhåller attkonstnärsbegreppet bör tolkas mycket vill sä att personer inom verksamhetersom traditionellt inle uppfattas som konstnärliga kan fä stipendier. Några remissinstanser kommenterar utförligt diskussion kringstipendieorganens ansvarsområden. Rikskonserter anser att den före- Prop.1975/76:135 69 slagnaökningen av antalet stipendier kan urholkas genom att nya grupper tillförtstonomrädet och förordar att musik pedagoger slipendieras pä annal sätt elleratt anslaget lill tonkonstnärsfonden ökas. Samma uppfattning har FöreningenSvenska tonsättare. Föreningen framhåller vidare all den är positiv till ettökat samarbete mellan seriösa tonsättare och kompositörer av populärmusik menpåpekar alt skapande och utövande musiker inte kan jämställas medhänsyn till skillnaden i anställningsförhållanden. Konstakademienföreslär all illustratörer och fotografer inordnas i författarfonden i ställetför i bild- och formkonstnärsfonden. Motsatt uppfattning har som påpekar alt bokillustratörer får del avbiblioleksersättningen därför att de medverkar i böcker. Vid fördelningen avstipendier frän fondens fria del är det endast verksamheten som bokillustratörsom prövas. KRO föreslår att bild- och formomrädet delas upp efter huvudområdenoch att bildkonstområdet bör vara ett sådant huvudområde. Som exempel pä andrahuvudområden nämns illustration och foto samt konsthantverk. SIF-klubbenvid välkomnar förslaget att film- och scenkonstnärsfonden skallkunna utdela stipendier och projektanslag till producenter och andra verksammainom etermedierna. påpekar dock alt del åligger attsvara för utbildning och förnyelse av verksamheten och att särskildapunktinsatser utifrån lill vissa anställda inom företaget inte får inverka päföretagets ansvar i dessa avseenden. Vadgäller förslag att stipendieorganen skall följa och dokumenterautvecklingen av konstnärernas förhållanden anser ochstyrelsen för att detta bör vara en uppgifl för statenskulturråd. Styrelsen för påpekar att fonden saknarresurser för en sådan verksamhet. Statenskuhurråd anser att författarfondens och konstnärsslipendieorga-nensanslagsframställningar bör ges in lill regeringen via rådet och föreslär attrådets instruktion ändras så att frågor om stipendier och ersättningar lillkonsinäriigt verksamma kommer all ingå i statens kulturråds direkta ansvarsområde. Styrelsenför finner det rimligt att biblioteksersält-ningen sessom en del av statens kostnader för biblioteksverksamheten. Författarfondensanslagsframställning bör därför behandlas i samma ordning som andra anslag inomdetta område. dårtmot påpekar att en skyldighet förförfattarfonden att inge anslagsframställningar via endastkan avse konstnärsstipendier som utgår ur särskilt anvisade medel. Statenskulturråd, styrelsen för . Rikskonserter, Musikaliskaakademien och instämmer i allmännaresonemang och förslag rörande formerna av och villkoren för stipendier ochbidrag. Styrelsen för konstaterar att förslagenöverensstämmer med den praxis som ti- 1975/76:135 70 digareutbildats inom författarfonden. utgär frän att denpraxis som tillämpas inom fonden inle avses bli förändrad. Intressetför projektbidrag resp, stipendier är enligl konstnärsstipendienämnden olikastort hos de skilda konstnärskategorier som omfattas av nämndensstipendiegivning. De fondstyrelser som föreslås få ansvaret förstipendiefördelningen bör därför ges relativt slor frihet i valet av stödform.Det minsta antalet långtidsstipendier som skall fördelas bör därvid inte sättasför högt. Fördelningenav stipendier bör enligt baseras pä en avvägning mellankonstnärliga och sociala kriterier. Musikcentrum och Svenska tonkonstnärsförbundetframhåller att eftersom lonkonstnärsfonden blir samhällets huvudinstrument förstödåtgärder ål de fritt verkande konstnärerna bör de sociala kriteriernatillmätas en särskild betydelse. Längtidsstipendierna bör kunna ge entrygghelsgaranti som förbehålls konstnärer utan fast anställning. Övrigastipendier och bidrag bör slå öppna för alla kulturarbetare.Ton-konstnärsförbundet framhåller att kulturtädet borde ha ägnat frågan omgrundtrygghet en mer djupgående analys. Föreningen understrykervikten av all hänisyn las till individens ekonomiska förhållanden vidfördelningen av stipendier. Någraremissinstanser redovisar allmänna och principiella invändningar mol delföreslagna stipendiesy.stemet och föreslår andra åtgärder. Konstnärscentrum.KRO och har invändningar av principiellt slagmot förslag. Konstnärscentrum tar avstånd från stipendiesystemet iallmänhet som anges vara en slumpartat fungerande stödform och frånlängtidssiipendier i synnerhet vilka anses vara odemokratiska ochfätalsinriktade. Konstnärscentmm framlägger därför ett eget förslag, sominnebär att stipendier med enhetliga belopp utdelas för endast tvä år i följdlill en och samma konstnär. Fördelarna med ett sådant syslem är dels attstipendierna blir skattefria, dels att omloppstiden minskar varvid man undvikeralt ett litet fätal gynnas i konkurrensen. Särskild hänsyn bör tas till desökandes sociala och ekonomiska situation vid fördelningen. Tvä undantag frände tvååriga stipendierna föresläs, nämligen pensionsstipendier, som bör kallaspensionstillskott, och målinriktade arbetsbidrag. KRO anser att kulturrådetsförslag medför all ett litet elitskikt kommer att utkristalliseras inomkonstnärskåren eftersom antalet stipendier är begränsat och eftersomkonstnfäriiga kvalifikationer skall beaktas vid deras fördelning. De berördakonstnärerna får bättre möjligheter än övriga att utveckla sitt konstnärsskap.Genom att det blir dessa konstnärer som i första hand kommer i fråga förslatens konstförvärv kommer de statliga insatserna enligl KRO:s mening att ledalill en accentuerad snedfördelning och en begränsning av de konslriktningar somfår del av statliga medel. Statskontoret,, . ,och Föreningen stö- Prop.1975/76:135 71 derkulturrådets förslag rörande s t i p e n d i e r n a och deras storlek. RRVdäremot anser att antalet stipendielyper bör kunna begränsas. Verkettillstyrker i princip längtidssiipendier och punktstipendier men ställer sigtveksamt till särskilda rese- och pensionsstipendier. förslag attstipendierna görs värdebeständiga mottas positivt av styrelsen för Sverigesförfattarfond. , och kuhurråd och styrelsen för förordar altstipendierna värdesäkras genom att de knyts till ett index förlöneutvecklingen. Kulturrådetföreslår att långtidsstipendierna utgär med ett äriigt belopp motsvarande tregånger basbeloppet och att de utdelas i taget. Musikcentrum ochSvenska tonkonslnärsförbundet förordar en mer flexibel form där beloppetsstoriek och tidsdisposilion kan fastställas i samråd med den berördakonstnären. Om stipendiebeloppel måste maximeras förordas en övre gräns vidfem gånger basbeloppet eller längre. Statenskuhurråd och Föreningen understryker värdet av attlänglidsslipertdierna skall kunna föriängas ett obegränsat antal gånger.Statens kulturråd påpekar att dessa stipendier därmed kan bli ett sätt allgarantera arbetstrygghet för konstnärer vid sidan av dengaranterade författarpenningen och en eventuell framtida motsvarighet tillkonstnärsbelöningar. Förslaget att långtidsslipendierna skall kunna delas utför kortare lid än fem är möter motstånd frän konstnärsstipendienämnden ochSveriges författarförbund. framhåller all mannoggrant bör precisera de fall dä ett sådant förkortat långtidsslipendium skallkunna utdelas och att stipendiemottagaren inte fär avgöra för hur läng lidstipendium skall kunna utgä. Vidare framhåller nämnden all om stipendier utgårunder fem är är det rimligt att en omprövning av stipendietilldelningen kanske i det fall mottagaren fält anställning och därigenomtillfredsställande ekonomiska förhållanden eller övergått till annan änkonstnäriig verksamhet. pekar dock pä att man iinledningsskedet kan behöva dela ul ett lämpligt antal längtidssiipendier påkortare tid för att nya slipendieinnehavare skall kunna utses också de följandeåren. avstyrker förslaget mol bakgrund av gjordaerfarenheter. En stipendiemollagare skall inte kunna erhålla ett tvåårigtskattefritt stipendium genom att skära ned ett långtidsstipendium som är störteän punktslipendier just för att del skall beskattas. Förbundet understryker allgränslinjen mellan långtids- och punktstipendier mäste upp-rätlhällas för attmotivet med nivå- och tidsperioduppdelningen inle skall äventyras. KROavvisar förslaget om stipendiesystem utom i vad avser pensionsstipendier ochtillfäUiga bidrag. I stället kräver KRO överiäggningar mellan regeringen ochbildkonstnärerna rörande särskilda arbets- och materialbidrag till konstnärer.Dessa skulle uppgå till . och vara avsedda föratt täcka grundkostnaderna för den konstnäriiga verk- Prop.1975/76:135 72 samhelen.Var och en som dokumenterat sig som yrkesverksam konstnär skulle varabidragsberättigad. Kulturrådetsförslag alt punklslipendierna skall kunna halveras stöds av RR V som dessutomföreslär alt punklstipendium skall kunna utgä med en fjärdedel av heltstipendiebelopp för alt öka flexibiliteten. Styrelsen för Sverigesförfattarfond och däremot är kritiska molkullurrådets förslag med motiveringen all en uppdelning av punklslipendiernakan urholka grundtanken alt dessa stipendier skall kunna skapa en längre tidsekonomisk trygghet. Kulturrådethar föreslagit att det direkta statsanslag som ställs lill författarfondensstyrelses förfogande för stipendier bör avse punktstipendier och att de 53stora arbetsstipendier som styrelsen nu fördelar bör ersättas med 60punktslipendier. Styrelsen för och författarförbundinstämmer i förslaget. uppfattning att dessa punktslipendier skallkunna utgä till bokillustratörer delas inte av , styrelsen förSveriges författarfond och . De anser inle att del kanankomma pä författarfonden att generellt bedöma och belöna bokillustratörer.Till skillnad från de bidrag som baseras på biblioleksersättningen bör dedirekta slatsstipendierna till illustratörerna fördelas av del organ somfördelar sädana stipendier till bild- och formkonstnärer. Vad gällerstipendier av [)ensionskaraktär föreslär , styrelsen förSveriges författarfond, och att beteckningenändras lill pensioner för all det inte skall råda någon tvekan om att de skallutgå under innehavarens älerstäende livstid. KRO ansluter sig till kulturrådetsförslag om efterievandeskydd men tillägger all situationen för efterievandelill redan avlidna konstnärer bör prövas vid stödformens införande så altreformen kommer alla till del. Konstnärsstipendienämndenfinner den föreslagna bestämmelsen alt pensionsstipendium skall utgå tillpersoner som har oiillfredsslällande pensions-förhållanden vara oprecis ochanser att en svår avvägningsfråga därmed lämnats öppen. Nämnden påpekar attkulturrådet inte angivit om efterievande-pension endast skall utgä dävederbörande konstnärer åtnjutit pensionsstipendium eller omefterievandepension skall kunna beviljas oavsett om sä varit fallet eller ej.Nämnden finner beteckningen stipendium av pensionskaraktär vara inadekvat förefterievandepension. Vidare framhålls att det inte framgår ompensionsstipendium skall kunna ändras om väsentliga förändringar inträderbeträffande pensionsmotlagarens ekonomiska situation,påpekar också all inte tycks ha undersöktom några problem med samordning av pensionsstipendium med andra pensionsformerkan uppkomma. anmärker pä att den föreslagna minskningen avantalet pensionsstipendier tas frän bild-och form konstnärsfondens område.Akademien är vidare kritisk till att fondstyrelserna skall kunna göraomfördelningar mellan antalet pensionsstipendier och tillfälliga bidrag.Möjligheten att en innehavare av pensionssti- Prop.1975/76:135 73 pendiumplötsligt får ell tillfälligt bidrag i stället bör enligl varautesluten. Kulturrådetföreslår alt långtidsstipendierna och pensionsstipendierna blir skatlebelagdamedan punktstipendier, resestipendier och tillfälliga bidrag inte skallbeskattas. och delar dennauppfattning. RSV däremot förordar att samtligakonslnärsstipendier utom resestipendier skall beskattas. De av kulturrådetföreslagna stipendierna kan inte hänföras till sådana stipendier som enligl 19§ kommunalskattelagen är befriade frän skatt. Punktslipendier avser att beredamottagaren möjlighet att ta ledigt frän annat yrkesarbete för att utövakonstnäriig verksamhet pä heltid och har därför närmast karaktären avstatsbidrag vilka kan betraktas som vederlag för prestation. Sociala bidrag ochunderstöd hänförs till skattepliktig intäkt om de inte uttryckligen ärundantagna frän beskattning, RSV finner därför att oavsett omstipendiefördelningen grundar sig pä konstnärliga eller sociala kriterierstipendierna utgör skattepliktig intäkt, Konstnärsstipendienämndenanser att kullurrådets behandling av skattefrågorna inte är uttömmande.Nämnden ifrågasätter om nu utgående små arbetsstipendier i alla lägen ärskattefria, t, ex, när en konstnär erhåller ett sådant efter ett tvåårigt stortarbetsstipendium. Nämnden finner det myckel allvariigt att intebelyst de skattefrågor som sammanhänger med projektbidragen och de problem somuppstår vid utdelning av gemensamt projektbidrag eller stipendium till fierakonstnärer, betonar all detta slag av frågor mästepenetreras noggrant och fullständiga anvisningar lämnas fondernas ledning förall stipendiaterna skall kunna fä ordentlig information. Förslaget alllängtidsstipendierna skall grunda rätt till tilläggspension stöds av statenskuhurråd, styrelsen för . Musikcentrum,, och . och Svenska tonkonslnärsförbundetförutsätter att pensionsavgiften skall eriäggas av den utbetalande fonden.Riksförsäkringsverket påpekar att huvudregeln för att en inkomst skall grundarätt till tilläggspension är att inkomsten utgör ersättning för utförtförvärvsarbete. Olika former av beskattade stipendier och bidrag därutbelalaren inte kräver en direkt arbetsinsats har inte ansetts utgöraersättning för förvärvsarbete enligl ochförsäkrings-domstolens praxis. Kulturrådetsförslag alt längtidsstipendierna görs sjukpenning-grundande stöds av och . ,styrelsen för och däremotavstyrker förslaget med motivering att sjuk-anmälningsplikl då måste införasför stipendiaterna, vilket skulle kräva en orimligt slor administrativbelastning pä stipendieorganens kanslier. 1975/76:135 74