prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Som framgår av tabellen redovisas kostnaderna för olikaåtgärder behov och behoven för framtiden dels under långtidsplanepe-rioden19761985, dels relaterad till prognostiseradtrafik . . . För långtidsplaneperioden fram till och med år 1985visar således inventeringen ett åtgärdsbehov på 21 250 milj. kr. Därtill kommerden årliga fasta kostnaden på 150 milj. kr. varför totalkostnaden under tioårsperiodenblir 22 750 milj. kr. Regeringen har i direktiv angett att flerårsplanernaskall grundas på ett anslag på 765 milj. kr. som förblir nominelltoförändrat . Då anser det nödvändigt att planerai fast kostnadsnivå har man antagit en prisförändring och räknatner anslagsbeloppet med detta procenttal fram t. o. m. . Föråren därefter fram t. o. m. har verket räknat med reellt oförändratanslag. Totalbeloppet ordinarie vägbyggnadsmedel underlångtidsplaneperioden t. o. m. uppgår då till 6 630 milj. kr. i 1976års kostnadsnivå. Om man därtUl räknar med förbättringsarbeten inomdriftanslaget på i genomsnitt 130 milj. kr. , beredskapsarbeten för 250milj. 1975/76:100 Bilaga 8 56 perår och särskUda byggnadsmedel till 150 milj. kr. i 1976 årskostnadsnivå, blir totalbeloppet för den 10-åriga långtidsplaneperioden i runttal 12 000 milj. kr. Med utgångspunkt från regeringensflerårsplanedirektiv och en optimistisk kalkyl för anslagsmedel iövrigt finns det en skillnad mellan det avverket inventerade behovet och medelstilldelningen på ca 10 800 milj. kr.för 1 O-årsperioden fram t. o. m. har därförgått igenom standardkriterierna och framlägger två alternativ (A och B) för atttillåta större trafikflöde på given vägbredd innan vägombyggnad sker. Förslagframförs även att senarelägga lill efter år1990 åtskiUiga i behovsinventeringen angivna förbifarts- och genomfartsleder, som på grund avtrafikutvecklingen aktualiseras fram tiU . Att ändrakriteriet för det antal fordon per årsmedeldygn som skall uppnås innan en vägskall få ett varaktigt slitlager av asfalt eller oljegrus till mer än 400fordon/dygn anser sig inte kunna framlägga för övervägande. Snararebör man eftersträva annat slitlager än gms redan vid trafik över 250 fordon perårsmedeldygn. Detta skapar bätlre trafikmiljöoch minskar kravet på uttag från landets grustillgångar somdet blir företagsekonomiskt lönsamt för genom minskatunderhållsbehov. Det är således endast när det gäller vägbredd,förbifarts- och genomfartsleder som ändrade kriterier bör kunnaövervägas. När det gäller bärighet och slitlager bör snarare högre kostnaderän vad behovsinventeringen anger vara mer troliga. genomgång av standardkriterierna somsammanfallas i tabellen nedan beräknas ge följande kostnader föråtgärder i förhållande till 1976 årstrafik, till långtidsplaneperiodenfram till 1985 och till prognostiserade trafik enligtbehovsinventeringen (milj. m. m. 1975/76: 50 Bilaga 8 57 Till de angivnabeloppen tillkommer de årliga fasta kostnaderna på 150 milj. kr. Totalbeloppen underlångtidsplaneperioden fram t. o. m. uppgår således enligt alternativA till 19 550 milj. kr. och enligt alternativ B till 17 400 milj. kr. Även med deangivna skärpningarna finns en väsentlig skillnad mellan dessa belopp och dettotalbelopp om 12 000 milj. kr. som enligt vadtidigare nämnts räknar med för långtidsplaneperioden. SkiUnaden mellan de båda alternativen och dettabelopp uppgår tUl 7 550 milj. kr.resp. 5 400 milj. kr. Trots de kvarstående skillnaderna finner vägverketdet inte möjligt att för statsmakterna presentera praktiskt möjliga ytterligareåtstramningar av åtgärdskriterierna. För att täcka ettökande behov skulle det enligt vara följdriktigt att även gradvis reellt öka byggnadsanslagen.Ökningen borde kunna hållas lägre än den genomsnittliga ökningen avbruttonationalinkomsten så att vägbyggandels andel av denna efterhandminskas. Regeringens direktiv för flerårsplanerna innebär emeUertid nominellt oförändrade anslag vilket viden stigande kostnadsnivå innebär ett reellt minskande anslag. har somutgångspunkt för äskandena valt att grunda dessa på årligt reellt oförändradeanslag. Då storleken av det årligaanslaget till vägbyggandet skall fastställas anser att ordinarie anslag bör grunda sig lägst påkostnaderna för redovisade existerandebehov vid ingångsåret för flerärs- ochlångtidsplaneperioden dvs. tilläggsanslagbör grunda sig på kostnadema för redovisad ö k-n i n g av behov under dentioåriga långtidsplaneperioden dvs. i detta fall fram tiU . Ätgärdskostnademaför redan existerande behov inkl. årliga fasta kosinader på 150 milj.kr. uppgår enligt angivna beräkningar med dei alt. A angivna åtstramade kriterierna till 15 050 milj. kr: och enligt kriterieri alt. B till 13 600 milj. kr. Om totalkostnaderna för dessa behov fördelas påden 15-åriga behovsinventeringsperioden uppgår de årliga kostnaderna tUl irunt tal 1 050 milj. kr. resp. 960 milj. kr. Om 130 mUj. erhålls till förbättringsarbeten pådriftanslaget skulle det ordinarie byggnadsanslaget bli 920 milj. kr. Under angivnaförutsättningar och med antagande att erhålls 250 milj. kr. för beredskapsarbeten skuUe ordinarie byggnadsanslag och särskildaanslag enligt de båda alternativen bli följande (milj. Alt. A Alt. B Driftmedelför förbättringar 130 130 1975/76:100 Bilaga 8 Som framgår avsammanstäUningen uppgår det årliga behovet av ordinarie medel till programnivåA till 920 milj. kr. kostnadsnivåoch för programnivå B till 830 milj. kr. En analys av kostnadsutvecklingenpå vägbyggnadssidan ger vid handen att nivå torde ligga lägst övernivån för . Detta innebär en kostnad för programnivå A på i runt tal 995milj. och för programnivå B på 895milj. Härtill kommer 6,5 milj. kr. till följd av ökat lönekostnadspålägg. Grunden för programnivå A,som utgör verkets alt. I har angivits tidigare. Trots att denna programnivå ärden högsta innebär den att de resurser som avdelats för färdigställande avpågående objekt inte är tillräckliga föratt färdigstäUa dessa objekt enligt gällande flerårsplaner. Programnivåninnebär en rationell sysselsättningsnivå och att antalet fast anställd personali stort kan bibehållas. Programnivåninnebär att objekt för en byggnadskostnad av högst 175 milj. kr. kan utförashelt på entreprenad. Av denna volym är redan 75 milj. kr. bundna i objekt sompåbörjas . Fördelningen av resurserna vid programnivåema A,B och C (exkl. 6,5 milj. kr. för ökat lönekostnadspålägg) framgår av följandesammanstäUning. I de angivna kostnaderna ingår marklösen, projektering, mervärdeskatt,m. m. samt regional och central administration (milj. Nivå A Nivå B Nivå C Resurseri pågående objekt 613 613 613 Resurser till starter av nya objekt 377 277 147 Tunnelbanor 5 5 5 Nivå B, somutgör verkets alt. II och III, innebär ett anslag av895 milj. kr. 100 milj. kr. lägre än alt. I. Programnivån innebär att förnystarter kan avsättas 277 milj. kr. En ytterligare förskjutning av objekt enligtde flerårsplaner som gällde då objekten påbörjades kommer att ske i denna nivå jämfört med programnivå A. Föratt en godtagbar sysselsättning skall kunna upprätthållas krävs att ca30 personer av fast anslälldaledningspersonal omplaceras tUl annat byggnadsdistrikt än där de nu ärverksamma. Programnivåninnebär att objekt för en byggnadskostnad av högst 130 milj. kr. kan utförashelt'på entreprenad varav dock 75 milj. kr. är bundna vid objekt som påbörjasföre . Programnivå C innebär ett anslag av 765 milj. kr.och ansluter till regeringensflerårsplanedirektiv till . Enligt direktiven skall dessa flerårsplanerupprättas utifrån fömtsättningen av en årlig nominell medelstilldelningmotsvarande ordinarie byggnadsanslag på 765 milj. kr. Som redovisatstidigare har i sin planering enligt 1975/76:100 Bilaga8 59 dessadirektiv antagit en reell minskning av anslaget . Delta innebären reell minskning av beloppet 765 milj. kr. till ca 730 milj. kr. år1977 (kostnadsnivå). Programnivån innebär att det uppstår ett överskott påca 60 personer bland byggnadsdistriktens ledningspersonal samt att behovet avfast anställda arbetare minskar med ca 60 personer. Programnivän innebär att objekt för en byggnadskostnadav högst 80 milj. kr. kan utföras helt på entreprenad varav 75 milj. kr. ärbundna vid objekt som påbörjas . Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärderavseende statliga vägar Från anslaget bestrids kostnaderna för de särskilda byggnads- och förbättringsåtgärderavseende statliga vägar som kan aktualiseras av konjunkturmässiga eller andraskäl. Planeringen av ifrågakommande åtgärder, som i försia hand bör inriktaspå arbeten, som på en gång är från sysselsättningssynpunkt värdefuUa ochvägpolitiskt angelägna, sker i samråd med AMS. Anslaget står till regeringensdisposition för att vid behov användas efter förslag beträffande fördelningenmellan drift- och byggnadsåtgärder som upprättas i samråd mellan ochAMS. har anvisat 200 milj. kr. som avregeringen fördelats med 160 milj. kr. tiU byggande och förbättring avstatliga vägar, 30 milj. kr. till drift av statliga vägar och 10 milj. kr. tar i sin anslagsframställning upp tre olikanivåer A, B och. C för det särskilda anslaget. Programnivå A, som ingår iverkets alt. I, innebär en ökning av anslaget med 15 milj. kr. till 215 milj.kr. I nivå A bör hela anslaget gå till byggande av statliga vägar. Programnivå B, som ingår i verkets alt. II ochIII, innebär en minskning av nuvarande anslag med 60 milj. kr. tiU 140 milj.kr. Även i denna nivå föreslås anslaget helt gå till byggande avstatliga vägar. Programnivå C, som inte ingår i något av verkets alt.,innebär en uppräkning av anslaget med 100 milj. kr. till 300 milj. kr. Bidragtill drift av kommunala vägar och gator Anslaget är ett kalenderårsanslag, där bidragsdelenavser det löpande kalenderårel. För /77 begärs såledesbidragsmedel för medan administrationsdelen avserår 1977. Under anslaget redovisas bidragsgivningen till drift avallmänna vägar och gator som är nödvändiga för den allmänna samfärdseln inom de Tvommuner som är väghållare. Bidrag utgår i mån av tiUgång på medel av detbelopp, vartill kostnaderna för drift av de bidragsberättigade vägarna och gatornaberäknas skäligen böra uppgå. Driftkostnaderna fastställs för en 1975/76:100 Bilaga8 60 tvåårsperiodav statens vägverk med utgångspunkt från av kommunerna lämnade uppgifter. har författningsenligt endriftkostnadsberäkning för tvåårsperioden 19741975 genomförts och fastställts.Den återkommande fullständiga driftkostnadsberäkningen skallgenomföras för tvåårsperioden 19761977. Vid omprövning av driftkostnadernakommer i första hand prisutvecklingen och trafikökningen från och med år 1974att påverka beräkningen. Vidare beräknas utökningen av kommunernasstatsbidragsberättigade väg- och gatunät genom byggande enligtfördelningsplan komma att ställa krav på ökade driftbidrag. Då tekniska och ekonomiska uppgifter om driftverksamhetenerhålls från kommunerna först i samband med den nya driftkostnadsberäkningenfår verkets budgetförslag ses som en uppskattning av erforderliga bidragsmedel. Enligt driftkostnadsberäkning som i hög gradpåverkats av fördyringar på grund av energikrisen uppgår den beräknade skäligaårliga driftkostnaden tUl 215 milj. kr., vilketmotsvarar ett statsbidrag av 204,3 milj. kr. uppskattar att dettadriftbidrag behöver uppräknas med 55,7 milj! kr., vilket ger ett bidragsbeloppav 260 milj. kr. På grund av bidragsbestämmelsernas utformning harendast en programnivå angivits. Till bidragsbeloppet skall läggas kostnaderna förvägverkets administration av bidragsgivningen, som avser framförliggandekalenderår och för beräknas tUl . hemställer slutligen att såsom är falletför bl. a. anslaget Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator även bidragsdelen av förevarande anslag anvisas för framförliggande kalenderåroch inte som f.n. för det löpande kalenderåret. För att redan budgetåret1976/77 erhålla medel avsedda att användas krävs en engångs-uppräkningmed ca 261 milj. kr. 2.6.Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator Detta anslag är ett kalenderårsanslag och avserframförliggande kalenderår. Anslag begärs således för . Under anslaget redovisas bidragsgivningen till byggandeav allmänna vägar och galor som är nödvändiga för den aUmänna samfärdseln, ikommuner som är väghållare samt tUl byggande av tunnelbanor. Målet förprogrammet är att medverka vid den utbyggnad av kommunernas trafikledssystemsom erfordras för att tillgodose såväl de individuella som kollektivatrafikbehoven. Förfördelning av bidragen fastsläUer en fördelningsplan 1975/76:100 Bilaga 8 61 , som förnyas varttredje år. /76 fastställde vägverketfördelningsplan för femårsperioden 19761980. Från anslaget lämnas bidrag av kostnadför bidragsberättigade byggnadsföretag, dels tUl byggande av väg, delstill byggande av gata mot vilken enligt gällande stadsplan utfart eller annanutgång från tomt eller annan fastighet inte får anordnas. Dessutom utgår bidragmed till utförande av,större s. k. konstarbete eller trafikanordning somingår i gata. Till annat bidragsberättigat gatubyggnadsarbete utgår bidrag med85 %. Bidrag av kostnadema för tunnelbanors underbyggnad kan under vissa fömtsättningar också utgå från anslaget. Bidragutgår i mån av tillgång på medel. Kommunerna ochStockholms läns landsting (SLL) gjorde en behovsinventering avseende åren 19761990 och framlade förslagtiU långtidsplan föraren 19761985. , De av kommunernaoch SLL redovisade behoven och de därpå grundade långtidsplanerna omfattarprincipiellt de trafikleder som ingår eller skall ingå i huvudtrafiksystemenligt generalplan, dispositionsplan eller trafikledsplan. Detta innebär attbehovs- och långtidsplaner innefattar fjärrleder, primärleder, viktigaresekundärleder samt tunnel- och stadsbanor. I kommunernas och SLL:s behovsplaner har anmältsobjekt motsvarande en sammanlagd byggnadskostnad av ca 9 500 milj. kr.i 1976 års pris- och lönenivå. Vid den granskning av ingivna behovsplaner som gjorts inom har beloppet reduceratstill 6 500 mUj. Kommunemas ochSLL:s sammanlagda förslag till långtidsplan för; åren 19761985 representerar en byggnadsvolym om 6 730 milj. kr. Vägverkethar vid sin bedömriing reducerat denna volym till 4 350 milj. kr. räknat i 1976års kostnadsnivå. Totala bidragsbeloppet under den 10-årigalångtidsplaneperioden bedömer till 4 140 milj. kr. och för den 5-årigafördelningsplaneperioden till 1 875 milj. kr. Den reducering som genomfört och somframgår av sammanställningen innebär att kommunemas trafikledsplanerkommer att genomföras i väsentligt långsammare takt än vad kommunema bedömersom nödvändigt. En del centmmomgripande leder och större ombyggnader avomfartsleder måste skjutas framåt i tiden. Regeringens direktiv för den5-åriga fördelningsplanen för åren 19761980 anger ett bidragsbelopp för år1976 på 345 mUj. sedan skall förbli nominellt oförändrat under deefterföljande fyra åren. I direktiven ingåräven att skall beakta de väg- och gatuobjekt som erfordras iLuleåregionen på gmnd av 80. finner det även nödvändigt att beakta den utbyggnad av vägsystemet som krävs på grund av nu beslutad utvidgning av Volvosverksamhet på i . Då anser det nödvändigt attplanera i fast kostnadsnivå har 1975/76:100 Bilaga 8 62 manantagit en prisförändring 'Och räknat ner anslagsbeloppetvarje år med detta procenttal fram t. o. m. . därefter fram t.o. m. har verket räknat med reellt oförändrat anslag. hargjort upp en preUminär långtidsplan för åren 1976 1985 grundad på dettaantagande. Det reellt beräknade totalbeloppet uppgår underfördelningsplaneperioden till ca 1-570 milj. kr. och underlångtidsplaneperioden tiU 2 950 milj. kr. Trots de reduceringarsom gjort bland kommunemas lång-tidsplaneobjektfinns således en betydande differens mellan bedömning avbidragsbeloppet och de medel som beräknats enligt regeringens direktiv.SkiUnaden är 4 140 2 950 = 1 190 milj. kr. Objekten i denpreliminära långtidsplanen är prioriterade enligt en inom verket gjordangelägenhetsbedömning. Av det totala beloppet faller på inklusive SLL,'10,på Göteborg-Mölndaloch på . haranvisats ett bidragsbelopp av 345 milj. kr. Enligt den av upprättade preliminära långtidsplanen, som har gett led ning för fördelningsplanearbetet, beräknades av bidragsbeloppet ca 265 milj. kr. bli utnyttjade för pågående objekt, varför ca 80 milj. kr. kan disponeras för nystarter. ' Programnivå A för , som utgör verkets alt.I, medför ett bidragsbelopp om 395,7 milj. kr. Denna nivå Ugger 45milj. över vad som anges i den på grundval av regeringens direktivupprättade fördelningsplanen, varför förskjutningar framåt i tiden kan minskai förhållande till denna för vissa angelägna objekt. Kommunerna kommer även med denna programnivå att liksom fåbekosta mindre byggnads-objekt medegna medel även om de enligt statsbidragskunjgörelsen är bidragsberättigade. Nivå B, som utgörverkets alt. II och III, uppgår till 380,7 milj.ki". och ligger 30 milj. kr. över vad som anges i den på grundval av regeringens direktiv upprättade fördelningsplanen.Genom denna satsning ges möjlighet att tidsmässigt återföra vissaobjekt, som förskjutits på grund av deinsatser som måste göras i i anslutning tiU 80 och i sambandmed Volvos utbyggnad på i . Nivå C, som inte ingår i något av verketsföreslagna verksamhetsalternativ, innebär ett anslag om 350,7 milj.kr., varav 5,7 milj. kr. för administrationav bidragsgivningen. Denna programnivå motsvarar de regeringsdirektivsom givits. En anslagstilldelning av bidrag på 345 milj. kr. undertioårsperioden 19761985 innebär att intentionerna enligt fördelningsplanen föråren 19761980 i princip kommer att kunna fullföljas. Programnivån resulterardock i en betydande eftersläpning i bidragsgivningen i förhåUande till detbidragsbehov som bedömt rimligt. 1975/76:100 Bilaga8 63 2.7.Bidrag till drift av enskilda vägar tn. Anslaget är ett kalenderårsanslag, där bidragsdelenavser det löpande kalenderåret. Anslagsframställningen avser såledesbeträffande bidragsdelen och beträffande administrationsdelen år 1977.Från anslaget utgår statsbidrag till det enskilda vägnätets driftkostnader. Bidragsgivningen baserar sig på vart femte åråterkommande driftkostnadsberäkningar som utförs av . Dessaberäkningar sker med utgångspunkt från av framräknade standardvärdenoch av väghållarna lämnade uppgifter. Den beräknade totala driftkostnadenomfattar såväl barmarksunderhåll som vinterväghållning och jämkas medhänsyn till förändringar i det allmänna kostnadsläget. Från anslaget utgår även bidrag tilliståndsättningsarbeten som anses nödvändiga från framkomlighets- ochtrafiksäkerhelssynpunkt. Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel inormalfallet och om synnerliga skäl föreligger av beräknadbidragsgmndande kostnad. Bidrag kan även utgå till anskaffning av redskap förvägunderhållet samt till kostnader för viss passbåtstrafik m. m. Uppföljningen av att statsbidragsvägarna hålls i etttillfredsställande skick sker genom årlig besiktning av vägarna. I samband meddenna besiktning förekommer även i stor omfattning konsultationer. a. råd och anvisningar i fråga om väghåUningen. Denna rådgivning,som utgör en del av administrationen, har stor betydelse för ett rationeUtvägunderhåll och bidrar till att underhållskostnaderna kan hållas på en rimlignivå. har gjort en behovs- och standardinveriteringför tiden t. o. m. . Det totala behovet av medel för iståndsättningsbidraguppgår eriligt behovsinventeringen till ca 200 milj. kr. under tioårsperioden1972- 1981 eller ca 20 milj. kr. pris-och lönenivå; Årskostnadenomräknad till nu aktuell pris- och lönenivå motsvarar 25 milj. kr. Enligtstandardinventeringen uppgår den totala väglängden av enskilda vägar vartillstatsbidrag inte utgått men som anses böra få bidrag under sammaperiod tUl . Detta motsvarar ett årligt tillskott av väg.För iståndsättning av dessa tillkommande vägar erfordras ett bidrag på 3 milj.kr. och för underhåll ett årligt ökningsbelopp om 1,5 milj. kr. Anslagen har medgivit fönilombidrag till redan intagna statsbidragsvägar att den inneliggandebalansen av bidragsansökningar kunnat avvecklas och att målsättningen omintagning av väg kunnat uppfyUas. Dämtöver hariståndsättningsbidrag utgått med sammanlagt ca 20 milj. kr. Programnivå A, som utgör verkets alt. I och II, förår 1976 uppgår till 131 milj. kr. med följande fördelning. 1975/76:100 Bilaga 8 64 1 OOO-tal kr. ,*Ldministralion 8 800 Bidragtill barmarks- och vinterväghållning 94 300 Bidragtill iståndsättningsarbeten 25 400 Bidragfill redskapsanskaffning 1 500 Bidragtill särskilda kommunikationsändamål 1 000 Av totalbeloppetutgör ca 14,3 milj. kr. pris- och löneomräkning varav . utgörkostnader för höjt lönekostnadspålägg. Programnivå A ger möjlighet att beviljaårligt bidrag till drift och iståndsättningenligt gällande statsbidragskungörelse och dess tUlämpningsfö-reskrifter.Bidrag till barmarks- och vinteryäghållning kan totalt ges med 94,3 milj. kr. Iståndsättningsbidrag kan utgåmed sammanlagt 25,4 milj. kr., varav 22 milj. kr. Nivå B, som utgörverkets alt. III, innebär en minskning i förhållande till nivå A med 11,5 milj. kr. genom att Iståndsättningsbidraget tiUäldre vägar halveras, dvs. från 22 milj. kr. till 11 milj. kr. och attredskapsbidraget sänks från 1,5 till 1,0 milj. kr. I likhet medvad hemställt om under anslaget Bidrag till drift av kommunala vägaroch gator föreslås att bidragsdelen läggs om till att avse framförliggandekalenderår. För bidrag avseende kräver detta en engångsuppräkning med131 milj. kr. enligt verkets högsta alternativ. Bidrag till byggande av enskilda vägar Detta anslag ärett kalenderårsanslag och avser framförliggande kalenderår. Anslag begärssåledes för . Under anslaget redovisas bidragsgivningen tiUbyggande av enskilda vägar. Bidrag lämnas till byggande av enskild väg avväsentUg betydelse för en bygds befolkning. Fr. o. m. lämnas bidragäven tiU byggande av enskild väg som utgör tillfartsväg tillnaturområde för rekreation och friluftsliveller av annat skäl är av särskild betydelse för fritidsändamål. Bidragutgår i mån av tillgång på medel i normalfallet av den beräknadebidragsgrundande kostnaden. Av den tidigarenämnda inventeringen, som utförts för perioden 19721981, framgår att av det totala enskilda statsbidragsvägnätetom sammanlagt är i behov av ombyggnad. Det totala investeringsbehovet uppgår till ca 687 mUj.kr. i fasta priser motsvarande ett statsbidrag av ca 480 mUj. eller ca 48milj. Omräknat till nu aktuell pris- och lönenivå utgörmedelsbehovet ca 60 milj. kr, . har ettanslag av 22,3 milj. kr., exkl. administrationskostnader om 4,5 milj. kr.,anvisats. Anslaget beräknas fördelas med drygt 1975/76:100 Bilaga 8 65 till fortsättnings- och slutbidrag för tidigare påbörjade byggnadsobjektoch med ca 7,3 milj. kr. tUl objekt som avses påbörjas . begär vägverketenligt programnivå A, som utgör verkets alt. 1, ett bidragsbelopp om 35 milj.kr. Nivån medger angelägna satsningar på bärighetshöjande åtgärder påglesbygdsvägarna som svarar för av kostnaderna för det inventeradebyggnadsbehovet. Vidare medger nivån en viss satsning på ombyggnad avtrafikfarliga anslutningar till det allmänna vägnätet samt en viss satsning påfritidsvägar och tätortsvägar. Programnivå B 30mUj. som är lika med verksamhetsalternativII och III medger samma satsningar på förstärkningav glesbygdsvägarna som i nivå A medan ombyggnad av anslutningar samt byggandeav fritidsvägar endast medges i enstaka faU. Programnivå C 25milj. ingår inte i något av verkets tre verksamhetsalternativ.För bidrag tUl byggande av enskilda statsbidrags-vägar har för iordinarie medel anvisats 22,3 mUj. Program-nivå C innebär ett nominelltoförändrat anslag om hänsyn tas tUl att 3 milj.kr. tillförs av anslaget Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder, innebärande att byggnadsvolymenuppgår till 25,3 milj. kr. år 1977.Programnivån medger bidragsgivning endast tUl de absolut mest angelägnaglesbygdsvägarna. Administrationskostnadernatas i samtliga altemativ upp med 5 mUj. Detta anslag ärfr. o. m. /75 ett kalenderårsanslag och avser framförliggandekalenderår. Ajislagsframställningen avser således . Programmet föranslaget, som för innevarande budgetår uppgår tUl 12,3 milj.