prop · FZ03204 · 1975-12-31 00:00:00 — Förekommer anledning att även annantingsrätt inom länet skall äga upplaga tryckfrihetsmål, äger regeringenförordna därom. Tilltryckfrihetsmål hänföras mål angående ansvar eller enskilt anspråk på grund aviryckfrihetsbrott så ock ansökningsmål, som avses i 9 kap, 5 vj, TiUiiyckfrihetsmål hän-Jöras även mål angående ansvar eller enskill anspråk pågrund av broll enligl 7 kap. 3 I tryckfrihetsmål, vari talan föres om ansvar, skallfrägan, huruvida skriften är broilslig, prövas av en jury om nio medlemmar,såframt ej parterna å ömse sidor förklara sig vilja utan sädan prövninghänskjuta målel till rättens avgörande. Då jury prövar skriftens brottslighet,skall skriften anses brottslig, om minst sex jurymän äro ense därom. I tryckfrihetsmål, vari talan föres om ansvar, skallfrågan, huruvida brott föreligger, prövas av en jury om nio medlemmar, såframtej parterna å ömse sidor förklara sig vilja ulan sådan prövning hänskjuta målettill rättens avgörande. Frågan, huruvida den tiUtalade enligl 8 kap. äransvarig lör skrift, prövas dock alltid cnbari av rätten. Då jury prövar,huruvida brott .löreligger. skall så anses vara fallet. Finnerjuryn att skriften icke är broltsligskaW den tilltalade frikännas. Har jurynansett skriften broilslig, skall även rätten pröva skriftens brotislighei. Ärrälten av annan mening än juryn, äge rällen frikänna den tilltalade ellerhänföra brottet under mildare strafföeslämmelse än den som juryn tillämpat. om minst sex jurymänäro ense därom. Finner juryn att brotticke löreligger, skall den tilltalade frikännas. Har juryn/t/««/7 bronföreligga, skall även rätten pröva frågan härom. Är rätten av annan mening änjuryn, äge rälten frikänna den tilltalade eller hänföra brottet under mildarestrafföeslämmelse än den som juryn tillämpat. Högre rält, dil talan mottingsrättens dom fulljöljis, äge ej i vidare mån än tingsrätten frångå jurynsbedömning. Förekommasamtidigt flera mål, vari jury skidl deltaga, må med parternas samtycke rättenförordna all samma jury skall tiänstgöra i alla målen. Skall jury ulsesgemensamt för flera mäl, äge vad i 11 ;; är stadgat om uteslutning av juryman imål, vari å ena sidan äro flera parter, motsvarande tillämpning. Förekommasamtidigt flera mål, vari jury skall deltaga, må rätten, efter parternashörande, förordna att samma jury skall tjänstgöra i alla målen. Skall juryutses gemensamt för fiera mål, äge vad i 11 i; är stadgat om uteslutning avjuryman i mål, vari å ena sidan äro flera parter, mot svarande tillämpning. 14 § Föres i mäl om ansvar jämväl talan om enskilt anspråk mot annan än den tilltalade, skola de åigärder av svarandepart, som avses i 2 § första stycket, 10 stycket och 12 5; andra styckei, ankomma påden tilltalade. Då talan utan samband medåtal fåres om tryckt skrifts konfiskering eller om enskilt anspråk gälle om rättegångeni sådant mål vad i 2 och 10-13 SS är föreskrivet; har skriftens brottslighettidigare prövats i mål om ansvar för iryckfrihetsbron, skall dock prövning avskriftens brottslighet ej ånyo äga rum, I ansökningsmål skall den uteslutningav jurymän, som eljest ankommer pä parterna, företagas av rätten genomlottning. Dä talan ulan samband medåtal föres om tryckt skrifts konfiskering eller om enskilt anspråk gälle om rättegången i sådant mål vad i 2 och 10-13 SS är föreskrivet; har frågan huruvidabrott föreligger tidigare prö vats i Iiyckfrihetsmål avseende ansvar för öra»,skall dock prövning av m/«- mafråga ej ånyo äga rum, 1 ansök ningsmål skall den utesluiningavju- rymän, someljest ankommer på parterna, förelagas av rälten genom lottning. Föreslagen lydelse 13 kap. Vad idenna förordning är stadgat om boktryckares ansvarighet skall i fråga omskrift, som tryckts utom riket, avse den som låtit utlämna skriften förspridning inom riket eller, om det ej kan visas vem han är eller han ej, dåskriften , ägde hemvist inom riket, den som enligl 6 kap, är att ansesom utsprida re. Vad idenna förordning är stadgat om ansvarighet för den som tryckt skrift skall ifråga om skrift, som tryckts utom riket, avse den som låtit utlämna skriftenför spridning inom riket eller, om det ej kan visas vem han är eller han ej, dåskriften , ägde hemvist inom riket, den som enligt 6 kap, är att ansesom utspridare. Av periodisk skrift, för vilken utgivningsbevis skallfinnas eller ändock utfärdats, skall granskningsexemplar avlämnas enligt vaddärom är i 4 kap. 7 § föreskrivet. Vad nu sagts gälle ock skrift, som ej ärperiodisk, om skriften helt eller UU någon del är avfattad på svenska språketsamt ej införes allenast i enstaka exemplar. Den i första slyckel föreskrivna skyldigheten skall ifråga om periodisk skrift åvila utgivaren och beiräffande annan skri ftförläggaren eller, om förläggare ej finnes, den som låtit utlämna skriftenför spridning inom riket. Fullgöres ej sådan skyldighet, äge vad i 4 kap. 8 iJiär stadgat moisvarande lillämpning. Angåendeskyldighel all avlämna för bibliotek avsedda exemplar av skrift, som tiycktsutom riket, meddelas bestämmelser i lag. Om skyldighet all jÖr granskning bevara exemplar avskrift, som iryckis utom rikei, och att lämna exemplar av sådan skrift Ullbibliotek eller arkiv föreskrives i lag. Besiämmelsen i 1 kap, 1 S tredje stycket angående meddelande av Bestämmelserna i 1 kap, 1 S tredje och färde styckenaangående med- uppgifter och underrättelser för offentliggörande itryckt skrift skall gälla även meddelande för offentliggörande i skrift, somtryckes utom riket, om ej meddelandet avser förhållande, vars röjande skulleinnefatta brotl mot rikets säkerhel eller varom meddelaren eljest enligl laghaft att Iakttaga lystnad. Är meddelandet i sådant hänseende straffbart, gällevad därom är stadgat. Har meddelandet icke blivit infört I skriften ochInnefanar det ärekränkning mol enskild person, gälle om ansvar för sådanärekränkning vad i lag är stadgal. 1 övrigt skall i fråga om skrift, som tryckts utom riketoch här utgives, i tillämpliga delar gälla vad i I kap,, 3 kap,, 4 kap 9 i), 6kap,, 7 kap,, 8 kap, 1,2,5-7 och 10-12 SS samt 9-12 kap, är föreskrivet. delande och anskaffande av uppgifter och underrättelserför offentliggörande i tryckt skrift skall gälla även meddelande föroffentliggörande i skrift, som tryckes utom riket, samt anskaffande för sådantmeddelande, om ej 1. meddelandeteller anskaffandet Innefattar brott mol rikets säkerhet; 2. meddelandetinnefattar utlämnande etter tUlhandahållande som avses i 7 kap. 3 § Jörstastycket 2; 3. meddelandetulgör uppsåtligt åsidosättande av tystnadspUkt. Ärmeddelandet eller anskaffandet strafibart / angivei hänseende, gäller vad däromär stadgal. Mål angående ansvar eller enskUt anspråk på grund av brott som nusagls skall handläggas som Iiyckfrihetsmål, när ej 12 kap. 1 andra stycketiredje punkten har motsvarande tillämpning. I fråga om rän nu anonymitet förmeddelaren gäller vad i 3 kap. är stadgat; bestämmelsen i 3 i 3 skaU dockomfatta även annat brott mot rikets säkerhet än som där avses. 1 övrigt skall i fråga om skrift, som tryckts utom riketoch här utgives, i tillämpliga delar gälla vad i 1 kap., 3 kap., 6 kap., 7kap,, 8 kap, 1, 2, 5-7 och 10-12 SS samt 9-12 kap, är föreskrivet. Vad i lagär stadgat om resning i mål i allmänhet gälle, utan hinder av alt jury prövatskriftens brottslig-hel, även dom i tryckfrihetsmål. Beviljas resning i mål, vari jury Vad i lagär stadgat om resning i mål i allmänhet gälle, utan hinder av all jury prövathuruvida bron föreligger, även dom i tryckfrihetsmål. Beviljas resning i mäl, vari jury Prop.1975/76:204 29 prövatskriftens brottslighet, och grun- prövat huruvida bron löreligger, och das resningen på omständighet som grundas resningen på omständighet kan antagas hava inverkat på jury- som kan antagas hava inverkat på prövningen, förordne högsta dom- juryprövningen, förordne högsta stolen alt målet skall ånyo upptagas domstolen alt målet skall ånyo upp- inför jury av den rätt som först dömt lagas inför jury av den rätt som försl i mälet; dock äge högsta domstolen, dömt i mälet; dock äge högsta döm da resning beviljas tillden tilltalades stolen, då resning beviljas till den till förmän och saken finnes uppenbar, talades förmån och saken finnes ändra domen, uppenbar, ändra domen. 1allt varom bestämmelse ej meddelats i denna förordning eller i särskild lag,som utfärdas med stöd därav, gälle vad i lag eller författning eljest ärstadgat. Utlänningvare, såvitt ej annat föl- Utlänning vare, såvitt ej annat föl jer av denna förordning eller annan jer av denna förordning eller annan lag eller författning, likställd med lag, likställd med svensk medborga- svensk medborgare. Denna lag träder i kraft den 1januari 1978, De nya beslämmelserna äger ejtillämpning på skrift, som mångfaldigats genom stencilering, fotokopieringeller liknande tekniskt förfarande och som utgivits före ikraftträdandet. Äldre bestämmelser gällerfortfarande i fråga om rättegången i mål som före ikraftträdandet haranhängiggjorts vid domstol. I fråga om tid, inom vilkenallmänt åtal skall väckas, tillämpas de äldre bestämmelserna, omgranskningsexemplar av skrift som utgivits före ikraftträdandet avlämnatsdessförinnan. Har granskningsexemplar av sådan skrift ej avlämnats föreikraftträdandet, skall allmänt åtal väckas därefter, vidpåföljd att skriften eljest är frän sädant ålal fri, Har chefen förjustitiedepartementet före ikraftträdandet förordnat om beslag eller fastställtbeslag varom tryckfrihelsombud förordnat, gäller äldre bestämmelser angåendebeståndet av beslaget, Beträffande ansökan omutgivningsbevis, som har gjorts hos chefen för föreikraftträdandet, gäller äldre beslämmelser. 1975/76:204 30 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , , , , Proposition om ändringar i grundlagsregleringen avtryckfriheten Ivårt land har yttrandefriheten i tryckt skrift ett särskilt starkt grundlagsskydd.Sedan år 1810 har vi fortlöpande haft en särskild tryckfrihetsförordning avgrundlags karaklär. Den nu gällande iryckfrihetsförordningen (TF) är från är1949, Tillkomsten av andra medier än det tryckta ordel, säsom radio och TV, haremellertid medfört behov av alt utvidga garantierna för yttrandefriheten tillnya områden. Utvecklingen har även i övrigt aktualiserat en översyn avgällande regler om yttrandefriheten i massmedier, Pä grund härav tillkallades imaj 1970 massmedieutredningen (MMU)' med uppgift att ulreda frågan om enenhetlig reglering i grundlag av yttrandefriheten i massmedier m, m.Utredningen har avlämnat sill huvudbetänkande (SOU 1975:49)Massmediegrundlag, Betänkandet innehåller förslag till en ny grundlag,massmediegrundlagen (MGL), avsedd all ersätta TF, I den nya grundlagen föresläsbestämmelser om yttrandefriheten i tryckta och vissa andra skrifter, i radiooch TV och i film. Ett kapitel i MGL återger de bestämmelser om allmännahandlingars offentlighet som har föreslagils av offentlighets- och sekretesslagstiftningskommilténi dess belänkande (SOU 1975:22) Lag om allmänna handlingar, MMU:s betänkande harremissbehandlats. Yttranden har avgetts av justitiekanslern (),riksåklagaren (), , hovrätten över och , Stockholmstingsrätt, överbefälhavaren, . 'Ledamöter vid tiden för huvudbetänkandels avgivande justitierådet , samt riksdagsledamöterna . 1975/76:204 31 skolöverstyrdsen.dejuridiskafakulteterna vid universiteten i , och , Kungl,, forskningsbiblioteksrådet, konsistoriet vid , Umeåuniversitetsbibliotek, länsslyrelsen i efter hörande avLinköpings kommun, i , kommunfullmäktige iStockholm, och , polisstyrelsen i ,postverket, , , försvar,statens lantmäteriverk, statens invandrarverk, ,, konsumentombudsmannen, ,radionämnden, radioutredningen (U 1974:08), ,tryckfrihetsombuden i och , , statensbarnfilmnämnd, , utredningen (Ju 1974:14) om reklam ivideogram, , utredningen (U 1971:13) ang, denfortsatta verksamheten med radio och television inom utbildningsområdet, integriletsskydds-kommittén(Ju 1967:62), massmediekoncentrationsutredningen (Ju 1974:13), utredningen (Ju1974:01) om anonymitetsskydd vid beslag och husrannsakan, (Ju1974:20) samt musei- och utställningssakkunniga (E 1966:52), Vidarehar remissyttranden avgetts av , ombudsmän (),, , ,, Föreningen . (), Konstnäriiga och litterära yrkesutövares samarbeisnämnd(KLYS), . med redovisande avmedlemsorganisationernas. Svenskajournalistförbundels och , delvis olika uppfattningar.Svenska lidningsutgivareföreningen särskilt, inom , . (), AB . Näringslivels delegation för marknadsräil. Svenska reklambyrå förbundet, marknadslorbund,, Landsorganisalionen i (LO),(), (), . () samt (). Yttrandenhar därjämte kommit in frän , Svenska teaterförbundet.Medborgarrättsrörelsen, Föreningen samt förrikskonserter, RÅhar bifogat yttranden av överåklagarna i , och Prop.1975/76:204 32 Malmöåklagardisltikt samt länsåklagarna i , och län.Länsstyrelsen i har bilagt yttrande från kommunstyrelsen iLinköping, i yttrande finns fogat utlåtandefrän vice stadsjuristen i . Forskningsbiblioteksrådetansluter sig i sitt yttrande hell till Kungl, yttrande.Konsistoriet vid uttalar sitt stöd föruniversitetsbibliotekets yttrande. ansluter sig helt till Svenska bokföriäg-gareföreningensytirande, och Svenska arbetsgivareföreningeninstämmer i yttrandet från Näringslivets delegation för marknadsräil. och Svenska reklambyrå förbundet har avgetl gemensamtyttrande. Enutföriig sammanställning av remissyttrandena, upprättad inom ,har genom departementets försorg offentliggjorts särskilt (Ds Ju 1976:2), MMU:sförslag har under remissbehandlingen utsatts för ganska omfattande kritik påcentrala punkler. Mot bakgrund bl, a, härav har regeringen beslutat attförslaget inte skall leda till proposition om en ny grundlag som ersätter TF(jfr prop, 1975/76:100 bil, 4 s, 1 f.). Åandrasidan är del önskvärt att vissapartiella ändringar i TF genomförs utan dröjsmål. Jag avser nu att ta uppfrågan om sådana ändringar. Därvid utgår jag i huvudsak från förslag som harlagts fram av MMU, Jag ålerkommer i närmast följande avsnitt till spörsmålet omden partiella reformens omfattning och till övriga frågor om det fortsattareformarbetet på området, Ipropositionen 1975/76:160 har regeringen på grundval av offentlighets-ochsekrelesslagsiiftningskommitténs belänkande lagt fram förslag lill ny lydelseav 2 kap, TF om allmänna handlingars offentlighet. Förslaget är f n. underriksdagens prövning, tillkalladestystnadspliktskommiltén (TK) dels för att lägga fram förslag angåendeoffentliga funktionärers tystnadsplikt, dels för att på grundval av MMU:sförslag till massmediegrundlag överväga vilka tystnadsplikter, för offentligafunklionärer och för enskilda, som bör ha företräde framför grundlagsprincipenom ansvarsfrihet för dem som lämnar meddelande för publicering i tryckt skrifteller annat massmedium. Kommittén har redovisat sina överväganden i betänkandet(SOU 1975:102) Tystnadsplikt och yttrandefrihet, TK har därvid uttalat sig omoch lagt fram utkast till grundlagsregleringen av förhällandel mdlanmeddelarskydd och tystnadsplikt, 1 övrigt innehäller betänkandet förslag lag om offentliga funktionärers tystnadsplikt och lill en lag med angivandeav tystnadsplikter som har företräde framför principen om meddelarskydd samttill ett stort antal ändringar i gällande lagar. 2 Hovrättslagmannen , ordförande, ochriksdagsledamöterna , Prop.1975/76:204 33 TK:sbelänkande har remissbehandlats. Yttranden har avgetts av JK, RÅ, ,hovrätten över och , kammarrätten i ,, , , datainspektionen,MMU, styrelsen för internationell utveckling (SIDA), överbefälhavaren,försvarets civilförvaltning, värnpliktsverket, ,försvar, totalförsvarets upplysningsnämnd,vapenfrinämnden, ,socialutredningen (51969:29), psykiatriskanämnden, postverket, , , kammarkollegi-et,statskontoret, generaltullstyrelsen, , ,datamaskincentralen för administrativ databehandling, bankinspektionen,försäkringsinspektionen, , , statensavtalsverk, statens personal nämnd, , ,universitetskanslersämbetet, lantbruksstyrdsen, , statensnaturvårdsverk, miljödatanämnden, kommerskollegium, patent-ochregistreringsverket, , konsumentombudsmannen,statens pris-och kartellnämnd, överstyrelsen förekonomiskt försvar,, , arbetarskyddsstyrelsen,statens uppfinningar, statens invandrarverk, statensplanverk, statens industriverk, geologiska undersökning, statensvattenfallsverk, statens skeppsprovningsanstalt, domänverket, förenadefabriksverken samt länsstyrelserna i , , samt . Därjämtehar yitranden avgetts av JO , fullmäktige i riksgäldskontoret.Svenska kommunförbundet. , ,, , Centralorganisationen /SR (/SR), , , , , , ,, , föreningsbankers förbund. , , , Pressens samarbeisnämnd.Allmänhetens pressombudsman. Yttrandenhar bifogats, av RÅ från överåklagarna i , och Malmöåklagardistrikt, av länsstyrdsen i från so-cialkonsulenlernai länet samt av LO från och . , och handelskammarehar förklarat sig instämma i industriförbunds yttrande. Jagavser att i detta Sammanhang behandla TK:s betänkande såvitt gällergrundlagsregleringen av frågan om vilka tystnadsplikter som skall gälla ocksågentemot pressen, författare till tryckt skrift m, fl. i övrigt harföreslagit övervägs ytteriigare inom tillsammans medförslag frän offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén till ny lag- 1975/76:204 34 Som jag har nämnt i prop, 1975/76:160 bör propositioni frågorna föreläggas vid 1976/77 ärs , MMU:s förslag till massmediegrundlagsamt TK:s utkast till komplettering av 8 kap, 4S i denna grundlag, dessförslag till ändrad lydelse av 6 kap, 19 § MGL och dess förslag lill lag omtillämpningen av 8 kap, 4 S MGL torde lå fogas till protokollet som bilagorna1. Denför unika grundlagsregleringen av tryckfriheten har mer äntvåhundraårig hävd. Redan är 1766 tillkom nämligen vår första tryckfrihetsförordning.Efter inskränkningar i tryckfriheten under den gustavianska liden återställdesden genom 1809 ärs regeringsform och 1810 ärs tryckfrihetsförordning. Densistnämnda ersattes emellertid redan är 1812 av en ny grundlag, som förblevgällande fram , då den nuvarande TF trädde i kraft. Dennahar sedermera blivit partiellt ändrad, bl, a, i samband medatt den nya regeringsformen (RF) antogs av . Degrundläggande principerna för tryckfriheten slås fast i TF:s inledningskapitel.Där definieras tryckfriheten. Denna innefattar frihet att yttra sig i trycktskrift och att där offentliggöra allmänna handlingar. Vidare har var och enfrihel att till författare, utgivare och nyhetsbyråer lämna meddelanden föroffentliggörande i tidningar och andra tryckta skrifter, Inga andrabegränsningar i dessa rättigheter gäller än de som TF medger. Förhandsgranskningav tryckt skrift är förbjuden, och det allmänna (år inte utan stöd av TF pågrund av innehållet i tryckt skrift hindra dess tryckning, utgivning ellerspridning. För missbruk av tryckfriheten eller medverkan däri får ingen i annanordning eller i annat fall än TF bestämmer åtalas eller dömas till ansvar ellerersättningsskyldighet eller tryckt skrift konfiskeras, dvs, förverkas, ellerbeslagtas. Andragrunddrag i den tryckfrihetsrättsliga lagstiftningen återfinns i TF:s trettonövriga kapitel, 1 2 kap, ges regler om allmänna handlingars offentlighet. Rättatt etablera boktryckeri föreskrivs i 4 kap. Förinnehållel i tryckt skrift gäller enligt 8 kap. ett specielll ansvarighetssystem.Detta innebär att endast en person i princip svarar för vad som trycks. 1 frågaom tidningar och andra periodiska skrifter vilar ansvaret i första hand påutgivaren och för andra tryckta skrifter på författaren. Under vissaförutsättningar övergår ansvaret på någon annan medverkande i en angivenordningsföljd. Andra personer som har medverkat än den som är formellt ansvariggår fria, vare sig de har medverkat till tryckningen, utgivningen ellerspridningen av skriften eller de har lämnat meddelande för offentliggörandegenom den. Endast i vissa särskilda, i 7 kap. angivna undantagsfall kan enmeddelare fällas lill ansvar för att han har lämnat 1975/76:204 35 Ett sådant är när offentlig funktionär bryter i lagföreskriven lystnadsplikt. Det nu angivna, speciella ansvarighetssystemet är enförutsättning för den rätt till anonymitet som bl. a. författare åtnjuterenligt 3 kap. En författare är sålunda inte skyldig att låta sätta ut sitt namni en tryckt skrift, och den boktryckare eller föriäggare som röjer vem författarenär utan att enligt lag vara skyldig till det kan straffas. Frägan om vem som ärförfattare till en skrift får i princip inte väckas i mäl om ansvar förtryekfrihetsbroii. Anonymitetsskydd tillkommer även meddelare. Tryckfrihetsbrottenregleras i 7 kap. Med detta begrepp förstås brott som innefattar antingenyttrande vars innehåll är straffbart, t. ex. ärekränkning, elleroffentliggörande av uppgifter som skall hällas hemliga, bl. a, till följd avansvarsbestämmelser om t. ex, spioneri. Beträffande otillåtna yttranden finnsen uttömmande katalog över de brott som avses, medan TF i fråga om otillåtetoffentliggörande hänvisar till annan lagstiftning. Eftersom tryckfrihetenskall säkerställa politisk och kulturell verksamhet men ej användning av dettryckta ordet i t. ex. den enskilda näringsverksamhetens tjänst, faller sådanaförfaranden som bedrägeri och olillböriig marknadsföring utanför TF:s ram ävenom de begås genom tryckt skrift. De utgör alltså inte tryckfrihetsbrott. Tillsynenöver att tryckfrihetens gränser inte överskrids åvilar enligt 9 kap. intepolis- och åklagarorganisationen utan utövas av justitieministern och av ombudsom är utsedda av honom. Åklagare är justitiekanslern. Justitieministernhandhar också vissa uppgifter av administrativ natur som har samband medtillsynen över tryckta skrifter. Förmål om ansvar och ersättningsskyldighet för tryckfrihetsbrott, tryckfrihetsmål,finns särskilda tryckfrihetsdomstolar, i principen tingsrätt i varje län.Frågan om en skrift är brottslig prövas i regel av en jury. Jurymän väljs avlandstingen och vissa kommuner. För fällande utslag krävs att sex jurymän avnio enas därom. Fäller juryn, prövas frågan av tre eller fyra juristdomare somkan antingen fria eller fälla. De bestämmer påföljd och skadestånd. Deras domkan överklagas i vanlig ordning. Friande utslag av juryn är däremotslutgiltigt. Jurymännen anger inga skäl för sitt ställningstagande. Mäl omansvar för brott, som meddelare kan straffas för, handläggs inte vid tryckfrihetsdomstolutan i vanlig ordning vid allmän domstol. Nägongrundlagsreglering av yttrandefriheten i radio, TV och film finns f n. inte.Vanlig lagstiftning, som för radions och TV:ns del har lånat vissa drag av TF,föreligger emellertid genom radiolagen (1966:755) och radioansvarighetslagen(1966:756). I den förra förbjuds förhandsgranskning. I den senare finnsbestämmelser om missbruk av yttrandefriheten, om formellt ansvar för den som ärutsedd till utgivare av radioprogram samt om meddelarskydd och anonymitetsrättav samma slag som i TF, vartill lagen f. ö. hänvisar beträffandetryckfrihetsbrottens motsvarighet. Rättegång sker som i tryckfrihetsmål.Radiolagen intar en annan ställning än TF till etable- Prop.1975/76:204 36 ringsfrihetengenom att den föreskriver ensamrätt att sända radio- och TV-program tillallmänheten. Ensamrätten utövas av , och mellan förelaget ochstaten finns ett avtal som anger riktlinjerna härför. Det nu gällande avtaletlöper ut 1977,1 fråga om film saknas motsvarande reglering. Nämnas kan attförhandsgranskning av film sker enligt biografförordningen (1959:348), MMUföreslår att yttrandefriheten i tryckt skrift, radio och TV samt film skallregleras i en gemensam grundlag, MGL. Utredningen utgår ifrån de principer somär grundläggande för TF och föreslår att dessa görs tillämpliga också på radio,TV och film. Undantag görs emellertid i fråga om eta-bleringsfriheten för radiooch TV samt i fråga om censurfdrbudet för film. görsgrundlagsskyddet enligt förslaget tillämpligt inte bara, som , på trycktautan även på stencilerade, ljuskopierade och med liknande teknisk metodmångfaldigade skrifter som är försedda med vissa uppgifter. Blandbestämmelserna om radio och TV finns föreskrifter om innehållet i avtal mellanstaten och företag som fär sända program till allmänheten.