prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — UKÄ framhåller att insikten om arbetetsroll inte bara för individens försörjningutan även för personlighetsulvecklingen och totalt livsinnehåll har letttill förnyade ansträngningar att genom sysselsätl-ningsplanering undanröjaförvärvshinder. Enligt UKÄ:sbedömning föreligger ett stort behov av ulbUdnings-och forskningsresurser inomdetla fäll. Utvecklingen inom arbetslivet kräver stora kunskaperhos många anställda inle bara inom det egna fackområdet utan även påfält som gäller människans förhållanden i arbetslivet i vid mening. UKÄframhåller viklen av all samarbete iforsknings- och utvecklingsarbete underlättas eflersom arbelsmiljöproblemenofta är av mycket sammansatt karaktär och därför måsle bearbetas i samarbelemellan företrädare för skilda ämnesområden. bedrivs arbetsvetenskaplig forsknings- ochutvecklingsverksamhet både vid universiteten och vid skildaforskningsinstitut. UKÄ framhåller all en krafiig resursförstärkning ärnödvändig för att möjliggöra en effektivare och mera omfatlande sådanverksamhet vid universiteten. UKÄ betonarnödvändigheten av alt resurserna inom och utom universitetsorganisationen samordnas och den stora betydelsen av kontaktermellan dem som sysslar med denna verksamhet och arbetslivet. En arbetsgrupp inomUKÄ har mot bakgrund av här antydda allmännabedömningar utarbetat elt program för utbyggnad av den arbetsvetenskapligaverksamheien vid universitet och högskolor. Förslagen finns redovisade iUKÄ-rapport nr 3, 1975. Arbetsgruppen anger tre alternativ föruppbyggnad av en basorganisation för arbetsmiljöforskning och finner för egen del alternativet forskningsresurserpå institutionsnivå kompletterade med samordnande organ inomuniversitetsorganisationen vara det bästa. Inom varje blivandehögskoleregion skall vidare enligt förslagetinrättas elt arbelsvetenskapligt råd för verksamheten vid högskolornainom regionen. Förslagen medför fuUt genomförda en kostnadsökning med 5 milj.kr. I elt senaretillägg till sina förslag till anslagsframställning har UKÄ redovisat eltsamlat program för arbetsvetenskaplig forskning och ulbildning vid universitetoch högskolor. Framställningen utmynnar i förslagom all sådan ulbildning skall ges inom ramen för i princip alla utbildningarvid universitet och högskolor samt att UKÄ skall få besluta om handledningsskyldighet för innehavare avprofessur inom det arbels-vetenskapliga området även inom andra fakulteterän den där tjänsten är inrättad. Regeringen bör enligt UKÄ föranstalla ominrättande av 1975/76:100 Bilaga 10 292 regionala arbelsvelenskapliga råd.Vidare föreslår UKÄ att sammanlagt fyra professurer inrättas budgetåren 1976/77och 1977/78 med inriktning mol industriell ergonomi med teknisk arbetshygien. UKÄ tar uppfrågan om forskning och utbildning på energiområdet och redogör förförberedelser som vidtagits inom universitetsorganisationen för att dennaskall kunna la på sig vidgade uppgifier inom området. Den kraftiga ökningav anslagen tiU energiforskning som statsmakterna har beslutat kan enligl UKÄmedföra svårigheter för organen förforskning och utveckling alt tillräckligt snabbt bygga ut sin verksamheti erforderlig omfattning. Detta kan åtminstone inledningsvis bli ett hinder närdet gäller att realisera programmet. UKÄ anser alt universiteten harmöjlighel, i varje fall inom vissa områden, att ta på sig betydligt slörre uppgifier inom energiforskningen.Därvid fordras etl ökat samarbele med de sektoriellt programansvarigaorganen. En kartläggning avde tekniska fakulteternas preliminära ulbyggnadsplaner visar relativt dålig överensstämmelse mellan fakulteternasaktuella planer och det av statsmakterna fastlagda forskningsprogrammet.Utbyggnadsplanerna måste därför enUgt UKÄ:s mening modifieras. Arbetet börske i nära samarbele med de programansvariga organen. UKÄ förulskickarett flerårigt ulbyggnadsprogram för energiforskning, men vill redan för /77 föreslå en viss utbyggnadav basorganisationen för energiforskning. Etl genomförande av del beslutadeforskningsprogrammet kommer all kräva en personalinsats motsvarande 500heltidsanställda. Brist på kompetent personal kan därför förutses och verkahämmande på utbyggnadstakten. UKÄ finner altforskarassistenttjänster är ell viktigt instrument i arbetet att byggaupp forskningskompetens. UKÄ föreslår därför att sammanlagt 14 sådana tjänsterinrättas inom området energiforskning /77 för atl kunnadisponeras vid fakulteterna som en rörligresurs med vars hjälp forskningsverksamhet inom nya delar av energiforskningenkan startas. UKÄ har i oUkasammanhang poängterat att en ökad samhällsaklivi-tet på energiområdet måsteinnefatta ökade utbildningsinsatser. UKÄ framhåller att det inom ämbetsverketoch läroanstalterna pågår en planering för ökad utbildningsverksamhet. I initialskedetavser läroanstalterna enligt UKÄ att begära resurser för ökade utbildningsinsatserpå energiområdet hos bl. a. programansvariga forskningsorgan. I fortsättningenbör dock denna verksamhet enligt UKÄ:s mening bekostas inom ramen förhögskolornas ordinarie anslag. Enligt ämbetsverket finns det möjlighet att medrelativt marginella belopp få en avsevärt ökad verksamhet till stånd. Två anslagsändamål intar ensärskilt framskjuten plats i såväl läro- 1975/76:100 Bilaga 10 293 anstalternas som UKÄ:sanslagsframställningar. Det gäUer dels nya tjänstersom forskarassistent, dels driftskostnadsanslagen. Forskarassistenttjänsternaspelar enligt UKÄ en nyckelroll för utbildningensoch forskningens förnyelse. För forskarutbildningen har forskarassistenternaofla en fundamental betydelse, främst genom sin medverkan i handledningen avde studerande. Del framhålls som angeläget att öka antalet av dessa tjänster också för en tillfredsställande breddningav rekryteringsbasen för de högre forskartjänsterna. UKÄ finner detdärför angeläget all antalet forskarassislenlljänsler bätlre än för närvarandeavpassas och sätts i relation till de högre tjänsterna i forskarkarriären. UKÄkonstaterar alt brislen på forskarassistenttjänster är särskilt påtaglig vidjuridisk och teknisk fakultet. Nya forskarassistenttjänsterbör enligt UKÄ:s mening nu främst tillföras områden där forskningsbehovetbedöms vara stort. UKÄ föreslår att 63 tjänster inrällas /77till en koslnad av ca 6 mUj. I fråga omdriftkostnadsanslagen framhåller UKÄ alt väl utvecklade basresurser ihuvudsak resurser för teknisk och administrativ personal, materiel samt resor ulgÖr en oundgänglig förutsättningför framgångsrik och effektiv utbildning och forskning. UKÄ finner atl dendel av driftkostnadsanslagen som inte är bunden och därför kan användas för altanställa ytterligare biträdespersonal och utnyttja modernare hjälpmedel iarbetet har begränsats avsevärt. Följden har enligt UKÄ i många fall blivit attden undervisande och forskande personalens arbetstid ulnylljas ineffektivt. Bland faktorer sompåverkar medelsbehovet för basresurser nämner UKÄ ålgärder för nyorientering avutbildningen enligl de riktiinjer som beslutats för utvecklingen av den nyahögskolan. Även för forskaratbUdningen finns speciella behovsom berör driftkostnadsanslagen. a. betonas medelsbehovet för deforskarstuderandes resor. UKÄ konstaterarvidare alt anspråken på driftkostnadsanslagen för forskningsändamål har stigit.Elt exempel härpå är behovet av kvalificerad teknisk personal bl. a. förkonstruktion, tillsyn och reparation av dyrbar och komplicerad apparatur. UKÄ pekarockså på driftkostnadsanslagens betydelse för forskningen genom att dessa gerläroanstalterna en önskvärd frihet till nyorientering i fråga om objekt ochmetoder i forskningen. För nästa budgeiårföreslås en ökning av driftkostnadsanslagen med ca 87 mUj. UKÄ harföreslagit atl möjlighelen atl inrätta Ijänsler som adjungerad professor den 1juli 1976 införs som en reguljär anordning vid samtiiga fakulteter. UKÄ har idecember 1975 kommit in med en redovisning av erfarenheterna av den nupågående försöksverksamheien. 1975/76:100 Bilaga 10 294 Dessa är övervägande positivavilket även framgår av en av ingiven skrivelse. UKÄ har ioktober 1975 lämnat en sammanställning över den ekonomiska /75 vid läroanstalterna inom UKÄ:s område. Läroanstalternassammanlagda driftmedelsomslulning uppdelad på finansieringskällor framgår avföljande tabell. Avlönings-, driftkostnads- och Övriga medel som anvisats läro- Medel tilldelade från statens forskningsråd och styrelsen för Ersättning för arbete m.m. Driflmedelsomslulnmgenbudgetårel 1974/75 vid var och en av läroanstalterna framgår av följandelabell. Medel för forsknings- och utvecklingsarbete (FoU)anvisas under flertalet huvudtitlar i statsbudgeten, dels under anslagenbart avsedda för FoU, dels inom ramen för anslag avsedda för även andraändamål. Efler samråd med övriga departement har inom utbildningsdepartementetgjorts en sammanställning över de medel för FoU som /76 haranvisats över statsbudgeten. För de anslag som inle är avsedda enbart för FoUär det förenat med stora svårigheter att exakt 1975/76:100 Bilaga 10 295 ange det belopp som används förFoU. Följande sammanställning ger därför endast en grov uppskattning avstorleksordningen av dessa resurser. Innevarandebudgeiår anvisas över slatsbudgeten . för FoU.Fördelningen på. olika sektorer framgår av följande sammanställning. Sektor Milj. kr. Arbetsmarknadsåtgärder, regional ulveckling och planering Jordbruk och skogsbruk m.m. Sociala ändamål: insatser för barnfamiljer och ungdom, konsumentpolitiska åtgärder, hälso- och socialvård. Utbildnings-och försvarsdepartementen är de departement som svarar för de största beloppen lUl FoU (ca 1 128 mUj. resp. ca 831milj. Den helt övervägande delen av FoU-utgiflerna inom utbildningsdepartementetsansvarsområde avser allmän forskning och kan betraktas som i huvudsakgrundforskning. Av medlen anvisade lill fou under fjärde huvudtiteln avser ca 175 mUj. tillämpad forskning och ca 655milj. En mindre del av FoU-utgiflerna inom utbildningsdepartementels verksamhetsområde avserrena utbildningskostnader inom forskaratbUdningen, vilka inte kansärredovisas. Till nyssredovisade FoU-ulgifter som avser anslagsfinansierad FoU, kan läggasFoU-utgifter inom den statiiga verksamhet som finansieras på annat säll.Postverkets, televerkels, statens järnvägars och luftfartsverketsFoU-kostnader innevarande budgetår vUka finansieras av verkens intäkter kanberäknas tiU ca 37 milj. kr. lägger innevarandebudgeiår ned ca 26 milj. kr. på forskning och ulveckling. Med medel fränallmänna arvsfonden finansieras FoU-verksamhetför drygt 3 milj. kr. Fonden för byggnadsforskning disponerar innevarandebudgeiår exklusive anslag över slalsbudgelen ca 60 milj. kr.Norrlandsfonden disponerar ca 10 milj. kr. Statens utvecklingsfond, som stöder kommersielltriskfyllda utvecklings-investeringar inom industrin, beräknasinnevarande budgetår låna ut drygt 35 milj. kr. Arbetarskyddsfonden finansierarviss FoU, i synnerhet inom arbelsmUjöområdel. Innevarande budgeiår beräknasfonden anslå ca 30 milj. kr. till forsknings- och utvecklingsarbete. 1975/76:100 Bilaga10 Forsknmgsråden inom utbildningsdepartemenlels områdehar i samband med sina förslag till anslagsframställningar för budgelåret1976/77 redovisat vissa uppgifter om användningen av rådens resurser /75. Även dessa uppgifter måste omges med vissa reservationereftersom råden i sina redovisningar använt delvis skilda definitioner. Rådens medelsdisposition /75 framgår avföljande labell (tkr. 56 148 1 955 9 690 2 555 ' MFR = statens medicinska forskningsråd, HFR = statenshumanistiska forskningsråd, SFR = statens råd för samhällsforskning, NFR =statens naturvetenskapliga forskningsråd, AFR = statens råd för atomforskning. 'Varav 1 250 tkr. anvisade pä tilläggsstat. »Inklusivereservationer från tidigare budgetär. Av del sammanlagda antalet utdelade forskningsanslagavsåg belopp under 100 tkr. Fördelningen av anslagen efter storlek framgårav följande tabell (tkr. ingsräd/Antal an - 10 11- 99 Merparten av den forskningsverksamhet som finansierasav forskningsråden bedrivs vid universitet och högskolor. av desammanlagda medlen för forskningsprojekt går lUl intemationellt forskningssamarbete.Följande tabell visar hur av råden beviljade anslag (tkr.) fördelades påläroanstalter m. m. Prop.1975/76:100 Bilaga 10 297 Läroanstalt' (motsv.) m. m. ' U, L, G, S, Um, Li = universiteten i , ,, , och , KI = , KTH =tekniska högskolan i , CTH = , Lå =högskolan i , HHS = i . ' Ibeloppen ingår även medel för resor. Barrskogslandskapets ekologi 4 297 tkr. I sina förslag till anslagsframställningar /77 redovisar forskningsråden förslag om ökad medelsanvisningom sammanlagt drygt 93 milj. kr., dvs, en ökning med . Jag kommer i detföljande vid min anmälan av anslagen tUl forskningsråden att i korthetredovisa rådens förslag. Jag tar emellertid nu upp vissa av de frågor somforskningsråden aktualiserat. redovisar det arbete inområdet som igångsatts med utgångspunkt i de riktlinjer som angavs budgetproposition.Rådet har bl. a. tillsalt etl anlal planeringsgrupper med representanter föroUka discipliner. Under /76 startar forskningsrådet projekt iföljande ämnen: 1) sociolingvlstik med inriktning på temat språket somklassgräns, 2) massmedieforskning innebörd och mönster i pressens, radionsoch televisionens sätt att behandla sitt stoff, 3) bUdkonst och scenkonst kulturkommunikalion under vissa konstnärliga och sociala betingelser samt 4)humanistisk forskning om internationalisering. Den av rådet begärda medelsförslärkningen är avsedd förbl. a. dels fortsatt verksamhet inom dessa projekt, dels ytterligare projektmed anknytning till bl. a. kullurkommunikation och med tvär- och mångvetenskapliginriktning. 1975/76:100 Bilaga 10 298 församhällsforskning konstaterar att kriterierna för samhällsutveckling undersenare år börjat förändras. Denna utveckling har oftast uttryckts ifysiska och materiella termer. Både i internationella sammanhang och i detsvenska samhället reses dock numera krav på all nya mått på utveckling skallkomma till användning. Större vikt måslefästas vid de sociala konsekvenserna av ekonomiska och tekniskaförändringar. Detta bör enligl SFR i ökad utsträckning ställa samhällsforskningeni centrum för slatsmaktemas uppmärksamhet. Plasmafysiken intari dag en internationellt sett central roll inom modern fysik. föratomforskning (AFR) arbetar bl. a. för att underlätta för svenskaforskargrapper att samarbeta med utiändska laboratorier inom dettaforskningsområde. Förberedelser för en associering av den svenska fusionsforskningen med Euratoms fusionsprogram pågår.En associering skapar enligt AFR:s mening klart förbättrade förutsättningar fören effektiv och ändamålsenlig framtida svensk fusionsforskning. Genom riksdagensbeslut om reformering av högskoleutbildningen m.m. (prop. 1975: 9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179) har riktiinjer för utvecklingenav högskolan angivits i flera olika avseenden. En helhels-syn på utbildningen efter gymnasieskolan liggernu till grund för planeringen. Nyabehörighels- och urvalsregler skaU ge en bredare och mera allsidigrekrytering lill högre studier. Den nya högskolan inriktas på alt tillgodosealla slags behov av ulbildning på högskolenivå, inle minst behov avfortbildning och vidareutbUdning som led i återkommande utbildning.Förändringar i studieorganisationen och den institutionella organisationenkommer att förbättra möjligheterna alt kombinera och utveckla utbildningar överhela högskolefältel liksom att tillgodose lokala och individuella önskemål. Deger också förutsällningar för ett ökat samspelmellan högskolan och del omgivande samhället och för en betydande överföringav ansvar och befogenheter lill lokala och regionala organ. Ett omfattandearbete pågår nu för att konkretisera de principer som lagls fast för den nyahögskolan. Med stöd av regeringens bemyndigandeden har jag lillkaUat en central och sex regionala organisationskommittéer(U 1975: 04 resp, U 1975: 0813) för högskolereformen. Den centralakommiitén (H 75) har samordningsuppgifter i förhållande tiU de regionalakommittéerna och berörda centrala myndigheter. Den skall bl, a, utarbetaförslag till planeringsramar för antagningentill grundläggande högskoleutbUdning /78 saml lill grundläggandebestämmelser för den nya högskolan i fråga om behörighet, urval, antagning,studieorganisation och institutionell organisation. De regionala kommittéernaskall utarbeta förslag om fördelning av 1975/76:100 Bilaga 10 299 kapaciteten för grundläggandehögskoleutbUdning i de olika högskoleregionema och om den lokala och regionalahögskoleorganisationen, H 75 har i oktober1975 redovisat en plan för genomförande av högskolereformen. Utgångspunkten är som angavs i prop, 1975: 9 (s. 576) attden nya ordningen i huvudsak skaU gälla fr. o. m. . Det nyaämbetsverket för högskolan, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), som jag återkommer tiU i delföljande, skaU dock inrättas . Beträffande behörighei, urval och antagning tUlgrundläggande högskoleutbildning kommer regeringens bestämmelser attkunna meddelas först när H 75:s och statskontorets gemensamma arbete med eltnytt system för cenlral antagning m.m. (jfr UbU 1975:17 s, 41) framskriditlängre. Det är emellertid viktigt att redan nu informera bl, a, studerande igymnasieskolan och andra tänkbara sökande lill högskoleutbildning om dennärmare innebörden i de nya principerna, H 75 har redovisat ettutkast till förordning om tillträde till grundläggande högskoleutbildning,vilket i allt väsentligt innefattar de reglerför behörighet och urval som enligt kommitténs mening bör gälla från den1 , Jag ämnar senare föreslå regeringen att på grundval av H 75 :sutkast meddela riktlinjer för myndigheternas planering och information i frågaom behörighet, urval och antagning till grundläggande högskoleutbUdning. I fråga om denkvantitativa planeringen för /78 innebär H 75:s plan alt ensamverkan mellan organisationskommittéerna för högskolereformen och de myndigheter, som svarar för förslag tiU anslagsframställningarför grundläggande högskoleutbildning, bör komma till stånd med sikle på ensamordnmg mellan kommittéernas fördelningsförslag och myndigheternas petita. Ibörjan av hösien 1976 bör H 75 få yltra sig över förslagen till anslagsframställningaroch i samband härmed lägga fram ett samlat förslag till planeringsramar för grundläggande högskoleutbildning för budgetårel1977/78. Till della förslag bör regeringen kunna ta ställning ibudgetpropositionen /78. H 75:s plan i denna del har legat tillgrund för budgetdirektiv från till berördamyndigheter . Vad gällerhögskolestudiernas organisation räknar H 75 med alt kunna,på grundval av synpunkter och förslag från berördamyndigheter m. fl., inge förslag dels till grundläggande bestämmelser,dels lill en förteckning över allmänna utbUdningslinjer som bör finnas den 1juli 1977. Regeringen kan då ta släUning tiil H 75:s förslag ochbl. a. meddela uppdrag till högskolemyndigheterna atl fastställa utbildnings-och kursplaner enligt den nya ordningen. Självklartmåsle i detta sammanhang beaktas det arbete med att förändra befintiigahögskoleutbildningars innehåll och studieorganisation som pågår fortlöpande.Jag vill här erinra om vad statsrådet 1975/76:100 Bilaga 10 300 vid sin anmälan i delföregående av vissa gemensamma frågor rörande skolväsendet har anfört rörandeberedningen av utbildningsutrednings(U 68) förslag i betänkandet (SOU 1973: 58) HögskoleutbUdning hälso-och sjukvårdslinje, social servicelinje, medicinsk assislenllinje,arbetsterapeut- och sjukgymnastlinje. Beredningen av dessa frågor utgår frånalt förändringar av de berörda utbildningarna så långt möjligt skall kunnagenomföras . Också i fråga omhögskolans institutionella organisation räknar H 75 med att under sommaren 1976kunna, på grundval av synpunkter och förslag från de regionala organisationskommittéernam. fl., inge förslag tiU grundläggande bestämmelser. Samma ordning skall enligtkommitténs plan tUlämpas i fråga om förslagtiU högskolelag. H 75 skall vidare yltra sig över de regionalakommittéernas förslag om den lokala och regionalaorganisationen, bl. a. om indelningen i högskoleenheter samtregionslyrelsernas uppgifier. EnUgt H 75:s bedömning bör riksdagsbeslut i vissaför reformen grundläggande frågor, bl. a. om högskolelagen och om indelningen ihögskoleenheter, fallas för att det lokala och regionalaförberedelsearbetet skall underlättas och regeringens bestämmelser på olika punkter kunna meddelas i god lid föreden . Den av kommiitén förordade ordningen, som jag här redovisat,möjliggör en proposition till i nämnda frågor . Jagfinner för egen del denna ordning ändamålsenlig och räknar med alt den skall kunna följas. I sammanhanget vUl jag erinra omalt de regionala organisationskommittéerna skall arbeta i nära kontaktmed de berörda läroanstalterna och företrädare för dem som är verksamma där(jfr prop. 1975: 9 s. 580). Som jag berörde iprop. 1975: 9 är det viktigt alt högskolereformens olika delar från börjanföljs systematiskt och utvärderas så att underlag erhålls för beslut om förändringar som visar sig önskvärda ellernödvändiga. Delta blir enligt min mening en väsentlig uppgift för bl.a. UHÄ och dess enhet för forskning och utvecklingsarbete för högskoleutbildningen.TUl detta arbete bör i lämplig form knytas företrädare för skilda intressenter.Jag utgår från alt frågan om formerna för att följa och utvärderahögskolereformen kommer atl prövas närmare i det fortsattaförberedelsearbetet. Den tillkallade obligatoriekommitlén (U1973: 03), som behandlar det obligatoriska medlemskapet istuderandesammanslulningar och därmed sammanhängande frågor vänlas presenterasina förslag . Dessa frågor har nära samband med de frågorom högskolans institutionella organisationsom behandlas av organisationskommittéerna för högskolereformen. Jagräknar med att så långt möjligt samordnabehandlingen av obligaloriekommitténs och organisationskommittéernasförslag. Prop.1975/76:100 Bilaga 10 301 I sammanhanget viU jag också nämna alt regeringen iaugusti 1975 givit forskarutbildningsutredningen (FUN; U 1974: 06)tilläggsdirektiv med ulgångspunkt i högskolereformen. Uiredningen skallbehandla bl. a. vissa frågor om anknytningen mellan grundläggande högskoleutbildningoch forskning/forskamtbildning (UbU 1975:17 s. 19) samt utformningen på längresikt av organisationen för planering och ledning av forskning ochforskarulbildning inom högskolan (prop. 1975: 9 s. 524). Jag går över till alt behandla budgelförslagen för1976/77 och lar försl upp vissa frågor om den grundläggandehögskoleutbildningen. 1975: 9 (s. 458) har jag sammanfattanderedovisat utvecklingen av studerandeantalet i grundläggande högskoleutbildningunder 1960- och 1970-lalen. Den minskning av intresset för högre studier, somunder kunnat konstateras i tillströmningen av studerande, synes nu havänt. ökade tillströmningen av studerande till universileloch högskolor med jämfört med . Ökningen, som nästanhelt avsåg utbUdning vid de filosofiska fakulteterna, är den försia som kunnalnoteras en hösttermin . De uppgifier om som hilliUs föreligger tyder på en fortsatt uppgång. Under de senasie åren har ålderssammansättningen blandde studerande ändrats märkbart. Andelen nyinskrivna vid filosofisk fakultetvilka var ökade från hösien 1970 lill hösten1974. har dock tillströmningen av nya studerande i delägre åldersgmppema stigit, varför ålderssammansättningen inom grappennyinskrivna tycks bli ungefär densamma som föregående år. De senasie terminernas ökade tiUslrömning har ocksålett lill atl anlalet närvarande studerande åter börjat stiga. För filosofiskfakultet som helhet beräknas sålunda anlalet närvarande, räknat påbrulloan-talet förstagångsregislreringar, ha ökat med från hösten 1974till hösien 1975. På grundval av de redovisade uppgifterna om antaletstuderande beräknar jag för nästa budgetår de sammanlagda koslnaderna förlärarresurser m. m. vid de filosofiska fakulteterna till 137,6 milj. kr. Dellainnebär en ökning, efler löneomräkning, med ca 6 milj. kr. Med hänsyn härtillberäknar jag för nästa budgeiår inle medel för särskilda insalser viduniversiteten i och samt universitetsfilialerna.