prop · FY0321 · 1975-12-31 00:00:00 — En annan typ av tillämpningsföreskriftersom måste utarbetas enligt promemorian är normer för att bestämma ersättning tUldem som anordnar skyddsrum på grundval av beräkning av de specifika merkostnadernaför skyddsrum. Normer eller genomarbetade exempel kan enligt promemorian ocksåbehöva utarbetas för att främja ekonomiskt goda skyddsrumslösningar och allerna-tivanvändningari fredstid. I promemorian framhålls att detta förberedande arbete kan antas taväsentlig tid i anspråk. Enligt promemorian är delar av detta arbete dessutomav den karaktären att olika intresseområden bör vara företrädda. Exempelvisbör normerna för ersättning till byggare av skyddsrum tillkomma i samverkanmellan berörda intressegrupper på byggar- och boendesidan. erfarenhetbör utnyttjas när anvisningar utarbetas tUl ledning för kommunernasplanläggning. Samarbete måste enligt promemorian sökas i frågor som rör denaktuella utvecklingen på samhällsplaneringens område osv. I promemorian framhåUs att ifrågavarande arbete berörolika departement (försvarsdepartementet, , kommundepartementet),flera centrala myndigheter (, statens planverk,m. ), länsstyrelserna, kommunerna samt intresseorganisationerför bostadsförsörjning och näringsliv m. m. I promemorian erinras om att skyddsrumsutredningenföreslagit att en särskild nämnd får till uppgift att inför övergängen till detnya regelsystemet utarbeta föreskrifter, anvisningar och normer. Om dettaförslag förverkligas kommer enligt promemorian övergången att underlättas ochde nya reglerna att få den förankring hos berörda parter som är nödvändig. 1promemorian föreslås att ett organ inrättas i första hand för att mera engångsbetonalgenomarbeta regelsystemet. För ändamålet bör enligt promemorian lämpligen en särskUddelegation tUlkallas. Delegationen bör sortera under försvarsdepartementet.Den bör tillsättas och börja sitt arbete så snart proposition iskyddsrumsfrågan har lämnats till . I promemorian har vidare en tidsplan för förslagetsgenomförande skisserats enligt följande. som proposition lämnas tUl tillkallasden föreslagna delegationen för alt förbereda anvisningar och normer. Under år1975 utfärdas ändringar i civilförsvarslagen. Skyldighet för kommunerna attulföra skyddsrumsplanering träder i kraft. Under senare hälften av år 1975meddelar den särskilda delegationen anvisningar för planering m. m. Normer för behovsberäkning m. m. fastställs. samordnar länsstyrelserna planeringen samt biträderkommunerna med utbildning och information. Skyddsrumsplanering påbörjas ikommunerna. föreslår delegationen normer för beräkning aversättning samt lämnar kompletterande anvisningar. fastställerregeringen normer för beräkning av ersättningen. och år 1977genomförs i huvudsak skyddsrumsplanering i kommunerna. Senare under år 1977antas skyddsrumsplaner av kommunerna och fastställs av länsstyrelserna.Förhandsbesked skall kunna lämnas till projekterare. träder civUförsvarslageni sin helhet i kraft och byggnadslov kan lämnas enligt den nya lagen. Enligt promemorian kan den nya ordningen tillämpas i sinhelhet tidigast fr.o.m. . Övergångsbestämmelser kan enligtpromemorian emellertid behövas som möjliggör en partiell tUlämpning av systemeti den mån det finns förutsättningar härför, dvs. i första hand alt skyddsrumsplanfinns för kommunen och att förberedelserna i övrigt är tillräckligt långtframförda. I promemorian erinras om alt skyddsrumsulredningen har avvisattanken på en sådan successiv övergång med hänsyn till svårigheten att tillämpatvå skilda skyddsrumssystem . Enligt promemorian kan det dockförutses att intresse visar sig finnas hos bl. a. samhällsplanerare,projekterare, bostadsintressenter och civilförsvaret att den nya ordningen fårgenomslag . Frågan om en partiell eller successiv övergångbör därför enligt promemorian hållas öppen och beaktas fortlöpande i sambandmed att förberedelsearbetet fortskrider. Ipromemorian påpekas att om man som ett led i övergången till det nya systemet- önskar lyfta av skyddsrumskostnaderna från bostadskostnaderna /80, krävs viss ytterligare utredning samt att grova schablonergodtas när det gäller ersättningsbeloppens storlek. Enligt promemorian bör, innan den nya ordningen tillämpas,regeringen bestämma i vilka tätorter skyddsrum skall anordnas. I promemorian konstateras att förslaget till finansieringav skyddsrumsbyggandet leder till en överflyttning av kostnader som f. n.belastar byggandet till statsbudgeten. Enligt promemorian bör den statliga finansieringen avskyddsrumsbyggandet ske över statsbudgetens fjärde huvudtitel.Skyddsrumsbyggandets totala omfattning och kostnader bör enligt promemorianstyras genom en bemyndigandeteknik av det slag som f. n. tillämpas i fråga omstatsbidrag till skyddsrumsanläggningar som anordnas av kommunerna. Ärsvariationernaavseende betalningsmedel kan emellertid trots delta bli så stora attmöjligheter inte föreligger att balansera dem inom civilförsvarets ärligautgiftsram, som f. n. är ungefär lika stor som skyddsrumsbyggandets totalakostnader. Ersättningar för skyddsrumsbyggandet bör därför enligt promemorianbestridas från ett förslagsanslag utanför civUförsvarets utgiftsram. 1 saml Nr 21 8 Remissyttrandena över promemorian 8.1 Kostnader för skyddsrumsbyggandet Starkt delade meningar redovisas i de remissyttranden somberör den i promemorian föreslagna principen att ersättning av statsmedelendast bör utgå för de s. k. skyddsrumsspecifika merkostnaderna. Några av de remissinstanser, som tUlstyrkt eller lämnatförslaget i denna del utan erinran, gör vissa påpekanden.Civilförsvarsstyrelsen anser att det är rimligt att ersättning av statsmedelutgår endast för de s. k. skyddsrumsspecifika kostnaderna. Styrelsenförutsätter emellertid att sättet för att beräkna dessa kostnader inte låsesfast av alltför stelbenta regler. Enligt styrelsen kan merkostnaden perskyddsrum variera mellan ca 300 och . per plats i stort sett oberoende avskyddsrummets storlek. För att kunna beräkna merkostnaden för ett enskiltobjekt med bättre noggrannhet än ± krävs att byggnaden projekteras ochkostnadsberäknas både med och utan skyddsrum. Om höga krav på noggrannhetställs kommer detta enligt styrelsen att medföra stora administrativakostnader. finner förslaget i princip varariktigt. Institutet anser emellertid att tillämpningen kan bli besvärlig ochatt risk finns för att snävt beräknade och administrativt svårhanterligaersättningsregler kan verka hämmande på skyddsrumsbyggandel. Enligt institutetbör ersätlningsgrunderna ytterligare schablonise-ras. RR V tillstyrker altfastighetsägarna får ersättning för de s. k. skyddsrumsspecifikamerkostnaderna. I speciella fall bör det emellertid finnas möjlighet att geersättning utöver dessa merkostnader. Enligt verket bör det ankomma pålänsstyrelserna att pröva denna fråga. Vissa länsstyrelser har lämnat förslaget utan erinran,bland dem länsstyrelserna i , . , ,och . i framhåller att det tordevara omöjligt att utan ett omfattande administrativt arbete få fram denverkliga merkostnaden i varje särskilt fall. Ersättningen bör därför utgå efterschablon fastställd av den centrala fackmyndigheten. Vissa kommunstyrelser har yttrat sig över förslaget ipromemorian. Bland dem som tillstyrkt eller lämnat förslaget i denna del utanerinran kan nämnas kommunstyrelserna i , , ,, , , , , saml kommuner. Flera remissinstanser ställer sig starkt kritiska tillförslaget i denna fråga. anser att förslaget synes vara försnävt. Även om tekniska och andra bestämmelser nu mer än tidigare anpassats förbättre fredsanvändning av skyddsrum, finns risker för en besvärande kostnadssituation.Bostadsstyrelsen anser att alla med skyddsrum förknippade kostnader är försvarskoslnader.Därför får enligt styrelsen utgångspunkterna för ersättningsnormerna, ochsenare för eventuella schabloner. inte vara så restriktiva som de anges i promemorian. Defår inte strida mot grundtanken att skyddsrumskostnader inte direkt skallbelasta de boende i berörda fastigheter. och bostadsfinansieringsutredningen somavgett gemensarnt yttrande framhåller alt även merkostnader för extra skyddsrumsutrymmebör berättiga till ersättning huvudsakligen till följd av förslagen omförändrad skyddsrumsplanering. Enligt föreslagna skyddsrumslösningar kommerskyddsrum i ett hus i det närmaste regelmässigt att täcka skyddsrumsbehovet iandra hus. Vissa fastighetsägare kommer därigenom att få bära det ekonomiskaansvaret för skyddsrum avsedda för behov utom fastigheten. Enligt utredningarnakan skyddsrumsytan i ett hus bli av en omfattning som inte är anpassad tillnormala aktiviteter i huset och kan vara svår att hyra ut för självständigtändamål. Ett krav på skyddsrumsplaneringen bör vara att undvika merkostnaderför extra skyddsrumsutrymme. Om detta inte är möjligt bör enligt utredningarnasmening fastighetsägaren kunna fä ersättning. Kommunstyrelserna i , , och Hälleforskommuner pekar på att merkostnader för extra skyddsrumsutrymme inte bör varauteslutna från ersätlningsmöjligheterna. anser alt ersättning också måstekunna utgå till merkostnader för extra skyddsrumsulrymme. Det är annars storrisk för att de kommunala byggnadsinvesteringarna inte kommer att styras avambitionen all tillgodose behovet av skyddsrumsplatser i så hög grad att merarationella lösningar med extra skyddsrumsulrymmen kan aktualiseras. Med denföreslagna utformningen av ersättningsbestämmelserna är det enligtkommunförbundet också fara för att bristsituationen i de 14 största kommunernasinnerområden kommer att ta oacceptabelt att avveckla. Kommunförbundetföreslår således alt ersättning av staten skall kunna utgå också tillmerkostnader för skyddsutrymme enligt godkänd plan. Risken är liten för attkommunerna inte planerar in skyddsrumsplatser i byggnader där detta är möjligt.Alla kommuner har en mycket detaljerad investeringsplanläggning . Med denna som grund kan man i samband med skyddsrumsplanläggningenklarlägga den möjliga ramen för skyddsrumsplatser i de byggnader som skalluppföras. Det kan inträffa att denna ram inte bedöms vara tillräcklig.Kommunförbundet anser att i så fall bör möjlighet finnas alt med ersättningfrån staten ulföra kompletterade skyddsrumsutrymmen. framhåller alt även merkostnaderför extra skyddsrumsutrymme skall berättiga till ersättning med hänsyn till altskyddsrum i en fastighet kan komma att täcka behovet också i andra hus. SBEFframför liknande synpunkter. Svenska pekar på att inom områden som byggs av fierabyggherrar kan merkostnaderna för extra skyddsrumsulrymme komma att drabba deboende hos en av byggherrarna medan de andra inte kommer att belastas medmotsvarande kostnader. F. n. är det vidare en genomgående tendens i svensktbostadsbyggande, att man bygger källariösa hus. Några outnyttiadekällarutrymmen, som skulle ha tUlkommit oberoende av skyddsrumsutrymmesbehovet, förekommerdärför knappast. Merkostnaderna för extra skyddsrumsutrymme blir därför enligtRiksbyggens mening jämförelsevis höga. En del av den framtida produktionen avskyddsrum syftar till att avveckla eller i varje fall minska den bristsituationsom föreligger. Enligt mening är det orimligt att i sådana falllägga ansvaret för merkostnaden för extra skyddsrumsutrymme på de boende i dehus, som av kommunikationstekniska eller andra relevanta skäl råkar haskyddsrum. anser att även kostnader för "överytor" som ärbetingade av skyddsrumsfunktionen bör betraktas som ersättningsberättigadekostnader. anser att den föreslagna principenbeträffande skyddsrumskostnaderna bör omfatta de totala kostnaderna. 1 den månskyddsrumsutrymmet kan permanent användas i fredstid uppkommer inga problem,men i den motsatta situationen, då utrymmet inte kan komma till rationellanvändning utan blir en direkt extra belastning på faslighetens ekonomi, börersättning på särskild ansökan utgå till fastighetens ägare. Länsstyrelsentorde vara en lämplig myndighet för sådan prövning. HSB framhåller attmetoderna för beräkning av merkostnaderna måste utformas så att de gertäckning för de verkliga kostnaderna även vid inte normala förhållanden.Hyresgästernas riksförbund förordar en lösning enligt vilken ersättning utgårför samtliga merkostnader för skyddsrumsfunklionen. En sådan lösning har frånbostadspolitisk synpunkt fördelen att från boendet skiljs bort en kostnad somrätteligen bör belasta en annan sektor. Några remissinstanser, däribland i Kalmarlän, anser att ersättning även bör utgå för redan befintliga skyddsrum somkommer att ingå i den kollektiva skyddsrumsplaneringen. Enligt länsstyrelsenbör detta lämpligen ske enligt vissa schabloner med hänsyn till byggnadensålder m. m. Samtliga remissinstanser utom RRV tillstyrker förslagetatt skyddsmmsbyggandet finansieras över statsbudgeten. Endast ett fåtalremissinstanser godtar emellertid förslaget att endast skyddsrum ibostadsfastigheter skatlefinansieras. har inte något att erinra mot attskyddsrumsbyggandet på föreslaget sätt finansieras över statsbudgeten.Länsstyrelsen i godtar i princip den föreslagna kostnadsfördelningen.Denna kostnadsfördelning medför enligt emellertid risk för attvissa skyddsrumsbehov inte blir tillgodosedda om inte särskildalagstiftningsåtgärder vidtas. Ett inte obetydligt behov av skyddsrumsplatserkommer alltid att finnas i bl. a. småinduslriområden, där platsbehovet för variefastighet är så lågt att anordnandet medför oskälig kostnad och byggherren pågrund härav antingen blir befriad från skyldigheten att bygga skyddsrum eller också erhåller anstånd till dess gemensamt skyddsrum kan anordnas. Enligt löstes dettaproblem på ett godtagbart sätt genom det av skyddsrumsutredningens föreslagnaavgiftssystemet. I det nu föreliggande förslaget blir detta problem olöst ochskyddsrumsfrågan blir helt beroende av mer eller mindre frivilligaöverenskommelser mellan två eller flera fastighetsägare. samt har intenågot ett erinra mot förslaget. Flera av de kommunstyrelser som yttrat sig överpromemorian tiUstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget tillkostnadsfördelning, däribland kommunstyrelserna i , , ,, , , , , och kommuner. , Svenska , och har inte uttalat sig i frågan. ÖEF påpekar endast attdet är angelägel att skyddsrumsfrågan löses beträffande personal som tiänstgörvid vissa oljedepåer ovan jord. RRV förordar alt utbyggnaden av skyddsrumbekostas genom ett avgiftssystem upplagt enligt de principer som föreslagits avskyddsrumsutredningen. Flertaletremissinstanser har inte kunnat godta förslaget om att endast skyddsrum ibostadsfastigheter finansieras över statsbudgeten. CivUförsvarsstyrelsenföreslår att statlig finansiering tUlämpas för alla skyddsrum för befolkningen.I promemorian framförs enligt styrelsens mening inte tillräckliga skäl för attundanta skyddsrum vid arbetsplatserna från statlig finansiering. Ersättningentill de byggande avses läcka de s. k. skyddsrumsspecifika merkostnaderna ochinte kostnaderna i övrigt för lokalernas tillkomst, dvs. fredsanvändningsvärdet.Styrelsen anser därför all undantaget beträffande skyddsrum vid arbetsplatserknappast kan motiveras med att de.ssa har ett värde för verksamheten.Självklart kan skyddsrummet ha ett sådant värde. Men till kostnaden för attproducera detta värde ges inget statsbidrag utan denna kostnad bestrids helt avföretaget. Häri finns enligt styrelsen inte någon skillnad mellan skyddsrum ibostadshus och vid arbetsplats. Ett system med blandad finansiering kan enligtstyrelsen innebära ett administrativt merarbete. 1 ett exempel anger styrelsenalt ett bostadshus med behov av 100 skyddsrumsplatser och ett kontorshus medbehov av 50 platser ligger intill varandra, l-ör husen krävs då tillsammans 100platser. Läggs skyddsrummet i bostadshuset är del kanske rimligt all 100platser finansieras statligt och att kontorshuset inle belastas med någonkostnad. Läggs skyddsrummet däremot i kontorshuset åläggs byggherren anordna 50platser utöver del egna behovet och statsbidrag utgår då för endast 50 platser.Problem av dessa slag kan visserligen lösas genom tillämpnings-bestämmelser,men det blir enligt styrelsens mening säkert svårt all skapa en vilja attverkligen genomföra byggandet så all alla möjligheter till bonuseffeklertillvaratas. anser att kostnaderför skyddsrum i olika typer av fastigheter bör ersättas efter samma principer.Härför talar svårigheterna att skilja mellan olika skyddsrumsbehov samt behovetatt positivt stimulera till skyddsrumsbyggande och önskemål om administra- I den mån det anses skähgt att företagensärskilt bidrar till bekostandet av skyddsrumsbyggande bör delta enligtinstitutet enklare kunna regleras genom uttagande av viss avgift tUl staten e. d. i framhåller att förslagetväcker vissa betänkligheter. Enligt betänkandet bör skyddsrumsbyggandet baseraspå en områdesvis behovsberäkning och inte på en beräkning av enskUda byggnadersoch anläggningars behov av skyddsrum. När en byggherre åläggs att anordnaskyddsrum skall således, oavsett om det är fråga om bostadshus eller annanbyggnad, skyddsrummet enligt utredningen vara avsett att helt eller delvistäcka skyddsrumsbehovet inom ett visst område och inte ett behov, som hänförstill viss eller vissa byggnader och anläggningar. Enligt utredningen skallvalet mellan alternativa skydds-ramslösningar träffas endast med beaktande avönskemålet om så civilförsvarstakliskt rikliga och ekonomiskt fördelaktigalösningar som möjligt. Detta är enligt mening inte realiserbartannat än i förening med ett enhetligt finansieringssystem. Länsstyrelsenframhåller att det annars finns risk för att valet av skyddsrumslösning i mångafall kan påverkas ofördelaktigt av frågan om fördelningen av ansvaret förskyddsrumskostnaderna. anser vidare att förslaget medför avsevärtmerarbete dels därför att skyddsrumsbehovel för enstaka byggnader ochanläggningar måste fastställas, dels som en följd av svårigheterna att avgränsabostadshus från byggnader och anläggningar för annat ändamål resp. altklassificera ett hus med såväl bostäder som andra lokaler, dels därför att enbesvärlig kostnadsfördelning av rättviseskäl måste förutsättas ske meUanbyggnader och anläggningar avsedda för olika ändamål. Enligt utredningensförslag bör skyddsrumsbehovet inom industriområden normeras och erforderligaskyddsrum intas i planen. Utredningens förslag är enligt inteförenligt med anläggningsvis fördelat kostnadsansvar. i län framhåUer att det kommer attförsvära skyddsrumsplaneringen om det inom vissa bebyggelseområden finnsanläggningar som inte ingår i den kollektiva skyddsrumsplaneringen.Gränsdragningen mellan byggnader som skall hänföras till den ena eller andrakategorien kommer att bli svår. Därtill kommer att byggnader genomannat utnyttjande ändrar karaktär, t. ex. då kontors-eller affärsfastighetbyggs om till bostadshus. anser att statsfinansieringen avskyddsrum bör avse alla fastigheter. i föreslår attalla skyddsrum som uppförs skall finansieras med statsmedel på samma sätt.Enligt mening är detta en förutsättning för att skyddsrumsutredningensförslag beträffande hänsynstagande tUl natt- och dagbefolkningen vid gränsdragningav skyddsrumsområden skall få avsedd bonuseffekt. Promemorians förslag kommeratt medföra att fastigheter, ägda av industri-eller handelsföretag m. fl, som självaskall bekosta skyddsrummen kommer att bli olika belastade beroende på hurgränsdragningen för skyddsrumsområdena utförs. Fastighet som är belägen i ettområde där nattbefolkningen är dimensionerande kan helt slippa kostnader förskyddsrum, medan fastighet som är belägen i område med dimensione- rande dagbefolkning själv får bekosta skyddsrummen. Dettaförhållande kan enligt komma att medföra olikakonkurrensförhållanden för företagen. i anser att även skyddsrummenvid industrianläggningar och liknande byggnader bör bekostas av statsmedel påsamma sätt som föreslagits för bostadshusen. Denna mening delas avbyggnadsstyrelsen, länsstyrelserna i och , ,, , och samt kommunstyrelsernai , , och kommuner. i län finner förslaget att undantaskyddsrum avsedda för huvudsakligen andra än bostadsändamål från skattefinansieringsprincipentveksamt, bl. a. därför att detta vid förelags- eller industrietablering inomen tätort kan få negativa konsekvenser för de tätorter för vilka skyddsmmsbyggnadsskyldighelskall föreligga. och bostadsfinansieringsutredningenanser det vara en betydande fördel om skyddsrumsersättning utgår efter sammanormer oavsett bebyggelsens ändamål. Från principiella utgångspunkter torde detvara svårt att särskilja bostäder och arbetsplatser i dessa avseenden.Genomförs promemorians förslag finns det risker för en irrationell lokaliseringav skyddsrum i områden med både bostäder och arbetsplatser. En sådan ordningkan också medföra administrativt merarbete. Utredningarna förordar i stället enlösning där ersättning utgår på samma grunder till bostäder och arbetsplatser. , SBEF och HSB förordar en ordningenligt vilken skyddsrumsersättning utgår på samma grunder till bostäder ocharbetsplatser. Inte någon av remissinstanserna har något att erinra motförslaget i promemorian om att statsbidraget ges som en direkt subvention tillden ersättningsberättigade. 8.3 Genomförande m. m. Flertalet remissinstanser har tillstyrkt eller lämnat utanerinran förslaget i promemorian om genomförandet av planering och byggande avskyddsrum. Vissa remissinstanser har dock gjort vissa reservationer. a. att ett system medstatlig finansiering av skyddsrumsbyggandet kan genomföras inom ramen för denlagstiftning som finns . Vidare uttrycker styrelsen en viss oro förinförandet av det i promemorian föreslagna systemet för anordnande ävskyddsrum. Styrelsen anser nämligen att målet för skyddsrumsbyggande på siktskall vara att varje invånare oavsett vistelseort skall disponera en i fredutbyggd skyddsrumsplats i anslutning till bostad och verksamhetsslälle. Vidareunderstryker styrelsen viklen av alt regler för skyddsrumsbyggandet utformas såatt stor hänsyn i de enskilda fallen kan tas till skyddslakliska krav. Genomdet föreslagna systemet upphör den automatik i skyddsrumsbyggandet som finns inuvarande system. Enligt styrelsen finns del risk med det föreslagna systemet att skyddsrumsbyggandet isamband med nybyggnad används som konjunkturregulator. Härigenom skulleallvarliga rubbningar kunna uppstå i den långsiktiga skyddsrumspolitiken.Byggande av skyddsrum som inte täcks av automatiken (kompletteringsbyggande i bristomräden)bör däremot kunna anpassas till rådande konjunkturer. Styrelsen anser att ettbibehållande av automatiken så långt detta är möjligt bör eftersträvas.Styrelsen framhåller vidare viklen av att skyddsrumsplaneringen integreras iden kommunala planeringen. anser att mycket talarför att införandel av nya ersättningsgrunder samordnas med ett nytt försvarsbeslut,dvs. fr. o. m. . Detta synes göra det nödvändigt att nya reglerom skyddsrumsplanering och skyddsrumsbyggande kan tillämpas redan fr. o. m.den 1 januari 1976. Institutet bedömer att detta inte är uteslutet. Det kanvidare ifrågasättas om inte övergångsvis bidrag enligt nya ersättningsgrunderkan utgå även till skyddsrum som anordnats enligt nu gällande regler. Härigenomundviks en nedgång i skyddsrumsproduktionen ochskillnader i bostadskostnader som kan hänföras tUl skyddsrumsbyggandet. Med enschablonmässigt bestämd enhetlig standardkostnad som grund för ersättning sominstitutet förordat bör några tekniska hinder härför inte möta. i finner det angeläget attden angivna tidsramen om möjligt pressas även om förarbetena kräveravsevärd tid. som går ökar konsekvenserna av de brister som ärförknippade med det nuvarande systemet framför allt i de större tätorternas innerområden.Viljeinriktningen för det fortsatta skyddsrumsbyggandet har ju angivits redani försvarsbeslut, varför det enligt mening ter sigmindre tilltalande att det skall dröja ända upp till innan dennaviljeinriktning kan börja förverkligas. i anser attde föreslagna principerna för skyddsrumsbyggandet genom övergångsbestämmelseromgående bör tillämpas i innerområden och andra bristområden så attsaneringsobjekt som är lämpliga att inrymma skyddsrum inte färdigställs innanskyddsrumsplikten återinförts.