prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Statens industriverks promemoria m. m. om branschfrämjande åtgärder log inilialiv till en utredning med syfle altfå en överblick över de branschfrämjande åtgärdernas hittillsvarande omfattning och lillämpning och ensystematisering av erfarenheterna av verksamheien, som inleddes år 1970.Industriverket överlämnade promemorian (SIND PM 1975: 6)Branschfrämjande åtgärder i praktisk tillämpning. I fråga omlidigare gjorda utvärderingar framhölls i promemorian atl dessa nästan helt harinriktats på åtgärderna för teko-industrierna och vidare inte kunnat beaktamera långsiktiga effekter. Utvärderingarna ger dock ullryck för att positivaeffekter har uppnåtts i fråga om företagens beteende i skilda avseenden. Ettundantag härvidlag är dock de in- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 56 Dessa skuUe närmast ha haft marginella effekter, etlutvärderingsresultat som dock har ifrågasatts inom berörda branscher. promemoria måste åtgärderna sammantagna bedömas ha haft storbetydelse för branscherna. Inställningentill de branschfrämjande ålgärderna bland cenlrala myndigheler, berördaindustribranscher och fackliga organisationer har inhämtats genom intervjueroch anges genomgående vara mycket positiv.Enighet synes i huvudsak råda om att branschåtgärderna i många fall harbidragit till att på kort sikt lindra verkningarna av en negativbranschutveckling och på lång sikt öka branschernas livskraft, Kvanli-fierbaraeffekter är möjliga alt urskilja först på . Från olika hållredovisas dock en rad exempel på framgångsrika individuella projekt och samverkansprojekl, för vilkasgenomförande tillgängliga slimulansprogram har varit en förutsättning.Industriverket konstaterar att förväntningar och resultat måstebetraktas i relation lill insalta resurser. Med hänvisning tillde positiva resultat av verksamheien som i flera fall har konstaterats föreslårindustriverket att branschfrämjande åtgärder görs till ett permanent inslag inäringspolitiken. Liksom bör därvid insatserna inom varje bransch varatidsbegränsade. Industriverketföreslår vidare att nuvarande målsättningar får gälla oförändrade för denfortsatta verksamheten. Enligt industriverket bör det huvudsakliga målet föråtgärdema vara atl säkra branschernas effektivitet genom att medverka till ensmidig övergång från nuvarande struktur till en struktur som är mera anpassadtill nya konkurrensbetingelser. I försia hand bör sådana branscher komma ifråga som utmärks av arbetsintensiv produktion, som är utsatta för starktimporttryck och som har slort inslag av mindre och medelstora förelag. Inomdessa kan kraven på strukturanpassning tUl en förändrad miljö inte förväntasbli uppfyllda enbart genom spontana insatser från företagens sida. Engmndläggande förutsättning för att branscher skall bli föremål för branschfrämjandeåtgärder bör liksom vara att branscherna eller delar av dem bedömskunna bli konkurrenskraftiga. Insatser för altpåverka branschernas struktur måste för alt ge effekt få verka underförhållandevis lång lid. Omstmktureringar, både inom enskilda företag och inteminst mellan företag, är komplicerade och tidskrävande processer. Föreffektiviteten i verksamheten är det vidare väsentligt att högt kvalificerade,branscherfarna medarbetare kan knytas till industriverket. Även dettaförutsätter möjlighet till långsiktig planering,Alll detta understryker enligt industriverket behovet av kontinuiteti verksamheten. Åtgärdsprogrammet för en viss bransch bör med hänsyn härtUlinte understiga fem till . Erfarenheterna harvisat att företagens benägenhet att gå in i om-slruktureringsarbete är starktberoende av branschernas konjunktursi- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 57 tuation.En större flexibilitet i åtgärdernas fördelning i liden pä berördabranscher skulle enligt industriverkets mening höja effektiviteten iinsatserna. De medel som anvisas för branschfrämjande ålgärder bör vidare iökad grad kunna disponeras med minskad bundenhet till enskilda branscher ochslimulansformer. Hittillsvarande erfarenheler visar enligtindustrivei-ket på vissa brisler vadgäller samordningen av olika insalser. Förekomsten av olika huvudmänför olika avsnitt av programmen gör verksamheten svåröverskådlig förförelagen. föreslår alt verkel får i uppdrag att svara församordningen av de statliga näringspolitiska insatserna inom de branscher somär föremål för branschfrämjande ålgärder, I detla syfle föreslår verket altandra myndigheler, som har ansvar för vissa av de branschfrämjande åtgärdernaeller som administrerar andra stödformer, åläggs att samråda med verket vidutformningen av sina åtgärdsprogram och alt informera verkel, innan konkretastödinsatser görs i förelag inom branscher som omfattas av branschfrämjandeåtgärder. Framgången för denuppsökande verksamheten är lill stor del avhängig av hur många företag varjehandläggare vid industriverket har all arbeta med. Beroende på bransch varierarantalet företag per handläggare från tjugofem till flera hundra.Industriverket föreslår alt antalet handläggare per bransch regleras avbranschens storlek och företagsstruktur. Här aktuellabranscher har ett stort inslag av mindre förelag, som endast i litenulslräckning kan nås av en från industriverket centralt litr gående uppsökandeverksamhel. Denna bör därför enligt industriverket kompletteras av den uppsökande verksamhet inom den mindre och medelstoraindustrin som ingår i företagareföreningarnas normala rådgivnings- ochinformationsarbete. Genom verksamheienmed branschfrämjande ålgärder har verket samlat ett betydande kunnande i frågaom tillgängliga, kvalificerade konsulter, föreslår därför att resurserför atl systematisera denna information beviljas som ell led i verkels serviceål mindre och medelstora förelag. Härigenom ges möjligheter att bidra tillökad effektivitet vid företagens upphandling av konsulttjänster, I promemorianföreslås slutligen alt samtliga nu ingående branscher utom skoindusirin skallomfattas av de fortsatta branschfrämjande åtgärderna, I fråga om skoindustrinanför verket alt de branschfrämjande ålgärderna visat sig otillräckliga och altspeciella åtgärder bör vidtas för alt uppnå de försörjningspoliliska målen. Förövriga branscher föreslår verket fortsalla programperioder av varierande längd.Utvidgningar av ålgärderna föreslås i fråga om snickeri- och Irähusinduslriemamed strukturstöd och i fråga om metallmanufakturinduslrin med utbildningsslöd. 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 58 I sin anslagsframställning för /77informerar industriverket om den metodik som alltmer har kommit att tillämpasi verkels arbele, Melodiken går ut på att i första hand delbranscher, dvs, grupperav förelag som arbetar inom samma produktområde, väljs' ut för inlegreradeomställnings- och utbildningsinsatser. Arbetet sker stegvis. I ett första steggörs en allmän omvärldsanalys för företagsgruppen i fråga. I näsla steganalyseras varje företags konkurrenssituation, vilket mynnar ut i en värderingav förelagets starka och svaga sidor. I ett tredje steg kopplasutbildningsinsatser in med inriktning på långsiktig planering. Elt fjärde stegomfattar i första hand konsultinsatser för att fastställa förelagelslångsikliga mål och strategi. Den planeringsprocess som på delta sätt startas,syftar lill alt leda fram till konkreta handlingsprogram för företagen, vilketkan innebära omställningsåtgärder såväl internt inom förelagen som i form avsamverkan eller samgående mellan flera förelag. Efler remiss har ytiranden över industriverkelspromemoria om branschfrämjande åtgärder i praktisk tiUämpning avgetts avskolöverstyrelsen, kommerskollegium, , överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF), , styrelsen för tekniskutveckling, länsstyrelserna i , , ,, , , , , ,och , , , och Västernorriandslän. Centralorganisationen /SR, i (LO),(), exportråd, hantverks-och industriorganisation (SHIO), . och (). Vissa remissinstanserhar bifogat yttranden från andra berörda organ eller organisationer. Remissbehandlingen av industriverkels promemoria visaratt centrala myndigheters, länsstyrelsers och organisationers inställning tillde branschfrämjande ålgärderna, sedan dessa nu varit i bmk under första hälfienav 1970-lalel, nästan genomgående är positiv. förslag attbranschstimulerande ålgärder i fortsättningen bör bli elt permanent inslag iden statliga näringspolitiken stöds också i huvudsak av flera remissinstanser,bl. a. ÖEF, LO, TCO och länsstyrelserna i , , ,, och . Vissa remissinstanser ärdock tveksamma eller negativa till en permanentning av ålgärderna.Kommerskollegium ifrågasätter om insatserna skall knylas lill särskildabranscher annat än när det är fråga om samlade stödåtgärder inriktade påberedskapsviktig produktion, I övrigt anser kommerskollegium alt åtgärderna börutformas som generella in- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 59 dustriserviceinsalserför mindre och medelstora företag, KommerskoUegium anser vidare atthittills gjorda utvärderingar och den korta tid som har förflutit sedanåtgärderna infördes knappast erbjuder ett tillfredsställande underlag förbeslut. Kollegiet är mot denna bakgrund tveksamt tiil ett uttryckligt beslut om permanentning av de branschfrämjande åtgärderna,SAF, och anser inte heller att den föreliggandeuiredningen utgör ell tillräckligt underlag för ett sådant beslut, eftersomden inte innehåller en bedömning av åtgärderna i förhållande till vad som kanuppnås med andra näringspolitiska insatser. Organisationerna avstyrker därfören permanentning av systemet medbranschfrämjande åtgärder, men tillstyrker en fortsatt försöksverksamhet. förslag att verksamheien bör gestUlräcklig kontinuitet genom alt programtiden för en viss bransch inlesätts kortare än fem till stöds ihuvudsak av remissinstanserna.- Däremot är remissopinionen splittrad ifråga om förslaget att ge industriverket möjlighet att inom en given ramfördela resurserna på åtgärdstyper och branscher. Behovet av ökad samordning mellan olika åtgärdertas upp av nästan samtliga remissinstanser. Beträffande förslaget atlindustriverket skall svara för samordningen av de näringspolitiska insatsernaför branscher som omfattas av branschfrämjande åtgärder är remissopinionensplittrad. har föreslagit att myndigheter med ansvar för åtgärdersom berör här aktuella branscher skall åläggas att samråda med industriverketvid ulformningen av sina åtgärdsprogram och informera verkel innan konkretastödinsatser sker, LO instämmer i detta förslag och föreslår att industriverketfår svara för de samordnande uppgifterna idessa sammanhang. Samråd med industriverket bör således enligt LO:s mening skei fråga om exempelvis lokaliseringspolitiska åtgärder. Flera länsstyrelserhar å andra sidan som utgångspunkt att det i stället är industriverket som bör åläggas eltsamrådsförfarande. Enligt dessa länsstyrelser bör de regionalpolitiskamålen vara avgörande för hur de branschfrämjande åtgärderna sätts in. a.hänvisas till att de branscher som har omfattats av branschfrämjandeåtgärder ofla har haft en geografiskkoncentration till vissa bestämda områden. Med hänvisning härtillföreslår därför flera länsstyrelser, alt industriverket åläggs alt informera om branschstöd till övriga ansvarigamyndigheter. KommerskoUegium och ÖEF biträder inte hellerindustriverkets förslag i fråga om samordningen med andra myndigheter.KommerskoUegium föreslår alt samordningen sker inom ramen för en särskildsamrådsdelegation. ÖEF molsätter sig bestämt förslagel om skyldlighet lUlsamråd, om detta samråd skulle medföranegativa konsekvenser för försörjningsberedskapen. Det skulle enUgt ÖEFinte vara förenligt med gällande bestämmelser för ärenden om. avskrivningslånatt underkasta dessa annan prövning än vad som motiveras avförsörjningsberedskapsskäl. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet ' 60 Förslagetatt en från industriverket centralt utgående uppsökande verksamhet börkompletteras av den uppsökande verksamhet gentemot mindre och medelstoraförelag som ingår i företagareföreningamas normala rådgivnings- ochinformationsarbete biträds av flera remissinstanser, bl, a, kommerskollegium samt länsstyrelserna i och Malmöhuslän. Utbildningsåtgärderför teko-industrierna inleddes under /71 (prop. 1970: 41, SU1970: 60, rskr 1970: 164) som ett fyraårigt programoch omstäUningsåtgärder året därpå (prop. 1971: 1 bU. 15, NU 1971: 13,rskr 1971: 120) som ett treårigt program. Programmen har senare förlängts.Riksdagen beslöt med anledning av regeringens proposition med förslag till ålgärder förförsörjningsberedskapen på beklädnadsområdet m. m. atl förlängautbildnings- och omställnings-åtgärderna för teko-industrierna t. o, /78 somomställningsåtgärderna förstärktes (prop, 1975/76: 57, NU 1975/76: 15,rskr 1975/76: 107), Exportfrämjandeålgärder för teko-industrierna inleddes liksom ut bildningsprogrammet under /71 (prop. 1970:41, SU 1970: 61 och BaU 1970: 23, rskr 1970: 165och 188) som elt fyraårigt program, vUket senare har förlängts. beslöt att förlänga exportprogrammet för teko-industrierna t, o, m. -/78 (NU 1975: 9, rskr 1975: 72).Programmet fick genom beslutet ökade resurser, Exportprogrammet,som avser både individuella och kollekliva insatser, administreras av kommerskollegium genom ett särskilt sekretariat.I-detla ingår två exporlkonsulenler, en för vardera textil- ochkonfeklionsinduslrin, med placering hos resp, branschförening. Övrigaprogramdelar administreras av statens induslriverk. Under budgetåret1974/75 uppgick anslagsramen för exportfrämjande ålgärder för teko-industrierna tiU 6,5 milj. kr., sarhtidigt somutgifterna uppgick till 6,4 mUj. Vid utgången av /75återstod 5,5 milj. kr. i till största delen disponerad reservation, som hängersamman med att det individuella exportstödet betalas ut i efterhand. Riksdagenbeslöt om ett anslag på 5 mUj, kr. för /76, Hösien 1975anslog statsmakterna ytterligare 2 milj. kr, för innevarande budgetår (prop.1975/76: 57, NU 1975/76: 15, rskr 1975/76: 107), Fr. o. /75 omfattas även pälsindustrin av åtgärdema förteko-industriema (prop. 15 s. 44, NU 1974: 35, rskr 1974: 227). 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 61 Teko-industriernagenomgår fortfarande, främst lill följd av trycket från en intensivimportkonkurrens, en omfattande omställningsprocess. Sysselsättningsutvecklingen väntas bli starkt negativ. Allvarligast ärsituationen inom konfeklionsinduslrin, vars konsolideringsnivå gradvishar sänkts . bedömer att de urspmngliga motivenför särskilda statliga slmkturanpassningsålgärder kvarslår och föreslår attutbildnings-, och omställningsåtgärderna för teko-industrierna förlängs t. o.m. Häri inbegriper verket fortsatta åtgärder förpälskonfeklionsindustrin. Kostnaderna för åtgärderna beräknas lill sammanlagt . under /77. har individuella exportbidrag utgått till mellan 60 och 70företag . Bidragens slorlek har varierat . och i huvudsak avsettkosinader för marknadsundersökningar, produktanpassning, testförsäljning och vissa direkt säljfrämjande ålgärderenligt specificerade marknadsplaner. Aktiviteterna har främst avsettCentraleuropa, , och . Under budgetåret1974/75 beräknas de individuella bidragenha uppgått till 3,6 mUj. av det totala an-slagsulnyttjandel på6,8;milj. kr. Med ledning averfarenheterna av verksamheten oeh de synpunkter som har framförts vid denutvärdering som företagsekonomiska institutionen vid i utfört, har förändringar vidtagits i frågaom fördelningen av de individuella bidragen. prövar nuprojekten mer ingående än tidigare som en koncentration sker tUlfärre och mer riskbetonade projekt,oeh till satsningar i flerårsperspektiv. Inom denkollektiva delen av exportprogrammet har främst genomförts marknadsundersökningar, gemensamma visningar oeh mässframträdanden,journalist- ochinköparresor tUl industrier i och omfattande s.k.exportaktioner,, Aktiviteterna har innefattat de flesta viktiga marknadernaför teko-industrierna med koncentration till , ochi viss mån . En speciell ex-portaklion för pälsindustrin hargenomförts. Programmet hargenomförts av-kollegiets teko-sekrelariat och dess två exportkonsulenter isamarbete med aktuella handelssekreterarkontor, Teko-företagen har därvidkunnat erbjudas en alltmer kvalificerad ochbranschspecifik rådgivning och assistans i och på exportmarknaderna. De svenskateko-företagen har mött ett ökande motstånd på sinaexportmarknader, främst orsakat av den låga ekono- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 62 miska aktiviteten i flertaletindustriländer. har en relativt gynnsamefterfrågeutveckling på den svenska marknaden enligt kommerskollegium iförsia hand resulterat i en starkt ökande import. föreslår i överensstämmelse medde riktlinjer som antog alt 5 milj. kr, anvisas förexportfrämjande åtgärder för teko-industrierna under budgetåret1976/77. Enligt kommerskollegium är detangeläget att koslnaderna för personal vid teko-sekreta-. rialet vidkollegiet inte belastar sakanslaget. Kollegiet föreslår att reglerna förbeviljande av individuella bidrag ändras så alt möjlighet ges att inom tröskelkoslnadsbegreppel stödjaetablering av försäljningsbolag utomlands, vilket är en åtgärd som oftainnebär elt stort risktagande från företagens sida. fattadestatsmakterna beslut om vissa tidsbegränsade ålgärder för den träbearbetandeindustrin (prop, 1972:46 och 47, NU 1972:32 och 33, rskr 1972: 195 och 196), Åtgärdsprogrammel består av utbildningsåtgärderoch teknisk konsulenlverksamhet. Vidare ingår exportstöd, omställningsbidragoch strukturgarantier fÖr i första hand möbelindustrin. Exportprogrammet, somavser kollektiva insatser, administreras av exportråd, övriga delarav programmet administreras av siatensindustriverk. EnUgt nu gällande riksdagsbeslut upphör åtgärdsprogrammeni och med utgången av detla budgetår. uppdrog regeringen åt statensindustriverk att utreda vissa frågor rörande den träbearbelandeinduslrin. överlämnade rapporten (SIND1975: 1) Den träbearbetande industrin under 1970-lalet, Utredningen innehållerbl, a, en prognos för branschens framtida utveckling, I enlighet med direktivenläggs inte fram några förslag tiU åtgärder. Den träbearbetandeindustrin har under större delen av efterkrigstiden haft en expansiv utveckling. Inte minst under senare delen av 1960-taletökade produktionsvolymen påtagligt. De mest betydelsefulla förändringarnaunder senare år på den svenska marknaden har ägt rum inom bostadsbyggandet, därdet skett en markant minskning i antalet nyproducerade lägenheter. Dessaförändringar inom byggnadssektorn har medfört stora påfrestningar för inteminst snickeriindustin. Vidare har betingelserna för den industriellaverksamheten i ökad takt påverkats av en tilltagande koncentration iköparleden. Industriverketredovisar i sin rapport en prognos över utvecklingen fram , Somframgår av följande uppställning väntas sysselsättningen minska särskiltkrafligt inom snickeriinduslrin. Frop.1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 63 1980 (prognos) 12 950 9 250 8 450 5 500 Heladen träbearbetande industrin 45 000 42 650 36150 Skillnaderna mellan hög- och lågalternativen grundas påbl, a, olika antaganden om den framtida exportutvecklingen. Industriverkels rapport har varit föremål för regionalavstämning. Delta har skett som ett led i arbetet att pröva formerna för hurlänsplaneringsarbetet kan användas vid regional utvärdering av centrala prognoser.Arbetet har letts av arbetsmarknadsdepartemeniet i samråd medindustridepartementet. Enligt de regionala bedömningarna förulses, bortsettfrån snickeriindustrin, en tämligen väl hävdad sysselsällningsul-veckling, Siatens induslriverk framhåller i sinanslagsframställning för /77 behovet av fortsatta statligaåtgärder för den träbearbetande industrin och föreslår atl stödinsatsernaförlängs t, o, m, /79, varvid insatserna för snickeri- ochträhusindustrierna fr, o, m, /77 vidgas till att omfatta ävenomställningsbidrag, teknisk konsulentverksamhet och strukturgarantier.Kostnaderna beräknar industriverket tiU sammanlagt , för budgetårel1976/77, 1 en gemensam skrivelse tillchefen för har , och fört fram förslagom fortsatt och ökat statligt exportstöd till den träbearbetande industrin. Vidare har och kommit in med en gemensam skrivelse tillchefen för industridepartementet och meden skrivelse den 26 mars 1975.1 skrivelserna föreslås vissa statliga åtgärderför den träbearbetande industrin, nämligen strukturstöd som omfattar helabranschen, förlängt utbildningsprogram, utvidgat exportstöd, forsknings- ochutvecklingsinsatser, restriktivitet i fråga om fortsatt lokaliseringsstöd,ulvärdering av lokaliseringsstödets effekter och uppföljning avindustriverkets ulredning. har i en skrivelseden lill chefen för fört fram förslag tUlexportstöd för den träbearbelande induslrin, främst snickeriinduslrin. 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 64 Från har en skrivelse den 21 aprU1975 kommit in lill chefen för med anhållan om bidrag förviss träinformation. har slutligen i en skrivelse den 24november 1975 till chefen för industridepartementet hemställt, att regeringentar initiativ lill en samordning av den kapacitets- oehsysselsättningsminskning som förutses för snickeriindustrin. Yttranden över skrivelsernafrån . Remissinstansernas allmänna inställning tUl statligastödåtgärder för den träbearbetande industrin är med få undantag positiv. SamlUga remissinstanser tillstyrker sålunda i principförslaget om att strukturstödet förlängs och att detta utvidgas till att gäUasamtliga delbranscher inom den träbearbetande industrin. Statens industriverkframhåller bl. a. att en vidgning av stödet skulle innebära ökade möjlighetertill samverkan mellan företag inom olika delbranscher. Förslaget om att utbildningsprogrammet skall förlängastillstyrks av samtliga remissinstanser, som har yttrat sig i denna fråga. Fleraremissinstanser stryker härvid under vikten av samordning mellan utbildningsinsatsernaoch övriga stödformer. framhåller att verket underinnevarande budgetår har genomfört en samordning av de olika komponenterna ibranschprogrammen. Beträffande förslaget om ett utvidgat exportstöd lillden träbearbetande industrin är remissopinionen splittrad. Samlligaremissinstanser, som har yttrat sig på denna punkl, framhåller emellertidnödvändigheten av ökad export. Meningsskiljaktigheter förekommer däremotbeträffande uiformning, omfattning och inriktning av exportfrämjande åtgärder.Flera remissinstanser, bl. a. kommerskollegium, statens industriverk. , och anser det nödvändigt med en samlad över-' syn avexportstödets framtida storlek, inriktning och fördelning på olikaindustribranscher. Yttranden över skrivelsen från Träinformation-AB Centralorganisationen /SR, ,och Tjänstemännens centralorganisationtillstyrker bidragsframställningen. Även andra remissinstanser intar en positivhållning till framställningen, men gör detta med vissa förbehåll. , hantverks- och industriorganisationoch alt denna 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 65 frågabör ses i ett större sammanhang. framhåller att denaktuella bidragsframställningen i första hand berör sågverken och vidare attstrukturen och utvecklingsmöjligheterna inom denna rå-varunära del avträvamindustrin bör utredas innan ställning tas till exporlfrämjande ålgärder.I avvaktan på en sådan utredning avstyrker industriverket bidrag tillTräinformation AB. Gjuteri-,metallmanufaktur- och glasindustrierna För gjuteriindustrin löper under perioden1973/741975/76 en treårig försöksverksamhet med teknisk konsulentverksamhetoch likaledes med början /74 omslällningsfrämjande ålgärder(prop. 1973:57, NU 1973:37, rskr 1973:149), Statsmakterna fattade våren 1974beslut om elt utbildningsprogram för gjuteriindustrin fr, o, m. budgelårel1974/75 (prop, 1974: 1 bil, 15 s. 41, NU 1974: 35, rskr 1974: 227). Förmelallmanufakturindustrin löper teknisk konsulenlverksamhet för branschensmindre och medelstora förelag med viss inriktning på Eskilstunaregionen som entreårig försöksverksamhet /751976/77 och för delar avbranschen omslällningsfrämjande ålgärder också /75 (prop.1974: 63, NU 1974: 34, rskr 1974: 226). Den manueUa glasindustrin omfattassedan budgelårel 1972/73 av de omslällningsfrämjande ålgärderna (prop. 1972:46, NU 1972: 32, rskr 1972: 195).