prop · FY0381 · 1975-12-31 00:00:00 — Påhuvudenheten för flygplatsljänsten ankommer att svara för verksamhetsgrenenslångsiktiga planering och systemutvecklingsfunklioner, vissa frågoravseende anläggande, drift och underhåll av byggnader, fältanläggningar och eleklrolekniskutrustning, vissa frågor avseende anskaffning, drifl och underhåll av fordon,maskiner och redskap, vissa operativa frågor, personalfrågor och kommersiellafrågor rörande binäringsverksamhelen. Huvudenhetenföreslås organiserad på fem enheter, nämligen planerings-och systemutvecklingsenhelen,anläggningsenhelen, elektrotekniska enheten, utrustningsenheten samt allmännaenheten. Denoperativa verksamheten inom flygtrafiktjänsten med förvallning av tillhörandemateriella och personella resurser är föriagd på lokal/regional verksamhetsnivå.För den operativa flygtrafiktjänsten gäller starka krav på enhetlighet, vilkelleder lill en hårt regelsiyrd arbetsmetodik. Utformning av luftrumsorganisalionenoch procedurer för flygtrafikledningen skapar över vidsträckta geografiskaområden en stark koppling mellan olika ATS-organ. Dessa omständigheterbegränsar i viss mån möjligheterna atl föra ut arbetsuppgifter lill den lokalanivån. 1övervägandena om fördelningen av arbetsuppgifter mellan central och lokal nivåhar utredningen inle behandlat de teletekniska drift- och underhållsfrågorna.1 prop. 1973:27 har således förutsatts all luftfartsverket självt, medutgångspunkt i företagsekonomiska bedömningar, skall avgöra i vilka formerdrift och underhåll bör ske. Idagens organisalion förekommer på den civila sidan en regional funktion genomlandets indelning i fyra flyginformationsregioner, var och en med en s.k. C FIR. Fråganom antalet nivåer i flygtrafikljänslorganisalionen samt den lämpligastearbetsfördelningen mellan olika nivåer måsle bedömas med särskilt beaktande avden förestående utvecklingen av flyglrafikledningssystemet. Denna utvecklinglar sikte på en successiv övergång lill yliäckande flygkontroll. Antalet flyginformationsregionerkomnier därvid all enligt luftfarlsverkets föreliggande planer successivtminska från nuvarande fyra regioner lill tre vid slutet av 70-talel och vidaretill två under senare hälften av 80-lalel. C FIR uppgifter är avbegränsad omfattning och avser vissa samordnings-och uppföljningsfunktioner avadministrativ natur. Med hänsyn lill kraven på flygtrafiktjänstens enhetlighet,vilka växer sig alll starkare i takt med utvecklingen mot elt komplexare ochstörre sammanhängande lekniskl-operativi syslem, bör dessasamordningsfunktioner lämpligen skötas på central nivå. Utredningen ansersåledes atl C FIR kan avskaffas. Detla innebär all de lokala ATS-organen vid civilaflygplatser i alla avseenden direki underställs den centrala organisationen. Utredningens förslag ifråga om arbetsfördelningen inom flygtrafiktjänsten innebär i fråga omverksamheten på central nivå en starkare inriktning mot långsiktigplanering och systemutveckling. I operativa frågor överensstämmer förslagel i siorlmed vad nu gäller. Verksamheten föreslås väsentligt utvidgad vad avserteletekniska frågor och utbildningsfrågor, vilket närmast är en konsekvens avde tidigare fattade besluten om alt tillföra verket uppgifter inom bl. Utredningen förutsätter alt, när integreringen av den civilaoch militära irafikledningen har genomförts, luftfartsverket i takt medutvecklingen av del nya flygkontrolisystemel beaktar möjligheterna lill ytteriigaredecentralisering av funktioner till lokala organ. Utredningenföreslår atl flygtrafiktjänsten organiseras på en central huvudenhet samtlokala ATS-organ direki underställda chefen för huvudenheten. Påhuvudenheten för flyglrafiktjänsten ankommer atl svara för verksamhetsgrenenslångsiktiga planerings- och systemutvecklingsfunklioner, vissa drift- ochledningsuppgifter avseende den operativa flyglrafikljänsien, vissa personalfrågor,verkels leleiekniska frågor saml frågor rörande ulbildning av flygirafikledningspersonal. Huvudenhetenföreslås organiserad på följande fyra enheter, nämligen planerings- och systemutvecklingsenhelen,operativa enheten, teletekniska enheten och flyglrafikledarskolan. Luftfartsverksutredningensförslag i denna del bygger på resultatet av en utredning inom luftfartsverketavseende inspektionens målsättning, ar-belsmelodik och organisation. I fråga omarbetsuppgifternas fördelning inom inspektionen har luftfartsverket funnil delnödvändigt alt utveckla luftfarisinspeklionens regionala organisation till ettorgan med bredare kompelens omfattande inte bara maierielfrågor ulan även flygoperalivafrågor, frågor om ulbildning, viss kontroll av flygplatser samt medverkan ihaveriutredningar. I konsekvens härmed måste den regionala organisationen gesvidgade beslutsbefogenheter i löpande tillsyns- och kontrollfrågor. Luftfartsinspektionenscentrala organ bör inrikta sin verksamhet på utveckling och på stödjandefunktioner men med bibehållande av den nödvändiga fältkontakten. Vissaaktiviteter som rör sport- och hobbyverksamhet - dvs. icke flyg-transporlsysieminriktadeärenden - kräver betydande resursinsatser utan att ge motsvarandekostnadstäckning. Dessa arbetsuppgifter anser verkel därför böra i möjligastemån delegeras till marknadens intresseniorgani-salioner. Luftfartsinspektionenssätt att arbeta bör karaktäriseras av systemkontroll och en strävan till ökad egen-kontrollhos marknaden. En väl fungerande egen-konlroll medför att inspektionen primärtkan inrikta sitt arbete på kontroll av systemet som sådant. Kontroll avdetaljer kan ske slickprovsvis. Etlsådant arbetssätt förutsätter viss analysverksamhel. Syftet med analyserna äratt dels identifiera risker och brislområden lill grund för förslag till konkretaflygsäkerhelsålgärder, dels värdera dessa ålgärdsförslag och prioritera demmed hänsyn lill deras kostnader och effeklivitei från flygsä-kerhetssynpunkt. Ävenom luftfarlsinspeklionen har ell samlat ansvar för flygsäkerhets-arbetet förden civila luftfarten och har att svara för utgivande av normer är det inlesjälvklart att inspektionen inom den egna organisationen skall ha enfullständig uppsättning av resurser för alt utföra erforderiigt arbete. Exempelvisbör, i fråga om bestämmelser för flygtraflkljänslen och flyg-väderljänsten,kapacitet från bl.a. andra delar av verket kunna utnyttjas. Luftfarlsverksulredningenhar i huvudsak ansett sig kunna biträda de bedömningar som luftfartsverketgjort och särskilt betonat betydelsen av samverkan med intressenterna ochsträvandena atl hos de förelag, luftfartsverkets driftfunktioner m. fl., vilkaär föremål för luftfarisinspeklionens kontroll, utveckla egna internakontrollsystem. Detta bör kunna leda till etl totalt setl bättreresursutnyttjande. En sådan utveckling skapar också förutsättningar för deberörda intressenterna alt bygga in säkerhetskraven i egna normer ochanvisningar för sin verksamhet. Öppenheten i relationerna till intressenternaoch ålgärder för att stärka kontakterna med dessa anser utredningen vara elleffektivt sätt all främja säkerhetsarbetet. Vadgäller arbelsfördelningen mellan central och regional nivå har utredningenkonstaterat att denna ligger i linje med strävandena beträffande organisationslösningeni stort för verket. Luftfarlsverksulredningensorganisalionsförslag innebär följande. Under chefen för luftfarlsinspeklionenorganiseras verksamheten på en central huvudenhet saml regionkonlor. Påden centrala huvudenheten ankommer all svara för frågor rörande säkerhelsmålsätlning,analys- och systemvärdering samt bestämmelse- och informationsarbete avseende flygoperalivverksamhet, ulbildning och cer-lifiering av luftfarlspersonal, flygtekniska ochunderhållslekniska frågor samt flygplatser. Vidare ingår undersökning av vissaluftfartsolyckor saml förande av certifikat- och luftfarlygsregistren. Huvudenhetenföreslås organiserad på sex enheter, nämligen analys- och sysleminspekiionsenheten,haveriutredningsenheten, flygoperativa enheten, malerielenheien,utbildningsenheten och kanslienheten. Utredningenhar i sitt förslag avvikit från del av verket förordade genom att i en och sanimaenhet sammanföra såväl analysverksaniheten som be-slämmelsearbetet. Verketföreslog för sin del arbetsuppgifterna fördelade på två enheter. Luftfarlsverksulredningenhar också behandlai vi.ssa frågor avseende de befogenheter som bör förknippasmed det självständiga ansvar i flygsäkerhetsfrågor som ligger på chefen för luftfarlsinspeklionen. Ensådan befogenhetsfråga gäller de möjligheter denne har alt besluta omatt föra fråga om brott mot flygsäkerhetsföreskrifter till åtalsprövning. F. n.gäller atl sådanl beslul fattas av generaldirektören. Enligl utredningensmening lorde det bättre överensstämma med det flygsäkerhetsansvar chefen för luftfarlsinspeklionenhar all dylika åtalsfrågor handläggs av denne. Möjligheten all driva en flygsäkerhelsfrågalill åtalsprövning bör sålunda ses som ett av de medel som står lill förfogandeför vidtagande av relevanta sanktioner vid brott mol säkerhelsföreskrifter. Policyni ålalsärenden måste vara integrerad med policyn i fråga om administrativasanktioner - t. ex. indragande av certifikat och tillstånd - och ingå i den flygsäkerhetssystemetshelhetssyn, för vilken chefen för luftfarlsinspeklionen ansvarar. 3.4.8 Organisationför huvudenheten för transport- och planeringsfrågor Huvudenhetenför transport- och planeringsfrågor skall svara för övergripande planeringavseende flygtransportseklorn och luftfartsverkets egen verksamhet,statistikfrågor avseende flygtransportsektorn, trafikala myndig-helsfrågor och beredskapsplanläggningsfrågor. Utredningenföreslår all verksamheten organiseras på tre enheter nämligen planeringsenheten,iransporlenheten och försvarsenhelen. Huvudenhetenför transport- och planeringsfrågor bör enligl utredningen i resurshänseendekunna byggas upp med den personal som i nuvarande organisation handhar de funktionersom skall ankomma på enheten. Härutöver krävs en förstärkning med hänsyn tillföreslagen vidgad omfattning av planeringsfunkiionerna. 3.4.9 Organisationför huvudenheten för ekonomifrågor Utredningenanser det viktigt all det centrala ekonomiarbetel inriklas på för verkel i sinhelhet övergripande frågor avseende ekonomisk styrning, budgetering samlallmänt slöd åt organisationen i ekonomifrågor, t. ex. anvisningar ochhandledningar i ekonomiska kalkylfrågor. Ensådan renodling av arbetsuppgifterna motiverar atl vissa arbetsuppgifter som handläggs inom ekonomiavdelningen överförs lill annan enhet. Således börprövning av inrikes befordringstaxor, utarbetande av prognoser för luftfarten,Irafikekonomiska utredningar, normer och anvisningar för flygplalsverksamhelberörande kommuner saml frågor avseende verkets medverkan i den regionalatrafikplaneringen överföras till huvudenheten för transport- ochplaneringsfrågor. Frågor om samordning av ADB-verk-samheten samt utveckling ochdrift av ADB-rutiner inom andra områden än ekonomiområdet hänförs till denadministrativa huvudenheten. Statistiska metodfrågor inom andra områden ändriftekonomisk stalislik bör föras lill huvudenheten för transport- ochplaneringsfrågor. Huvudenhetenför ekonomifrågor bör sålunda svara för övergripande ekonomisk styrning,budgetering, ekonomisk statistik, ekonomisk redovis- ning,likvidiletsfrågor saml vissa inköpsadminislraliva uppgifler. Huvudenheten bör enliglutredningen organiseras på tre enheter, nämligen enheten för ekonomiskplanering och kontroll, redovisningsenheten och inköpsenhelen. 3.4.10Organisation för huvudenheten för administrativa frågor Huvudenhetenför administrativa frågor föreslås svara för verkets övergripande personaladminislralivafrågor, löne- och avialsfrågor, verkels interna och externa informaiion,juridiska frågor, frågor om verkets administrativa rationalisering ochutveckling saml konlorsservice. Huvudenheten föreslåsorganiserad på fem enheter, nämligen personal-enheten, tnformalionsenhelen,juridiska enheten, organisationsenheten och koniorsserviceenheten. I förhållande lill dagens organisalioninnebär förslagel framför alll all frågor om beredskapsplanläggning samt de trafikalamyndighetsfrågorna överförts till huvudenheten för transport- ochplaneringsfrågor. Vidare har revisionsenhelen inordnats direki under generaldirektören.Till huvudenheten har förts ökade uppgifter avseende samordning av verkels ADB-verk-samhel. I prop.1973:27 och i direktiven lill utredningen har slor vikt lagts vid atl chefensför flygvapnet (CFV) inflytande blir säkerställt i den nya organisationen.Detta sammanhänger med det ansvar som enligt instruktionen åvilar CFV i frågaom flygvapnets beredskap, krigsduglighei och ijänslbarhet i övrigi. Inom ramenför detla totalansvar är flygtrafiktjänsten en delfunktion som i olikaavseenden är starkt kopplad lill den övriga verksamheten. Luftfartsverksutredningenanser alt erforderligt inflytande för CFV i den nya organisationen bör tryggasgenom en överenskommelse mellan luftfartsverket och chefen för flygvapnet,vari de grundläggande ansvars-och befogenhelsförhållandena vad avser flygtrafikljänslfrågornaredovisas. Utredningen presenterar förslag till lösningar av vissaprincipfrågor som bör regleras i en sådan överenskommelse. 3.5.1 Vissa allmänna frågor I prop.1973:27 har uttryckligen förutsatts all den närmare ulformningen av flygkontrolisystemel,dess meloder och tekniska system bör utarbetas av luftfartsverket i samråd medchefen för flygvapnet. Överenskommelsen bör ge uttryck för denna grundläggandesamverkansfråga. Även i övrigt bör frågor av principiell natur rörandeflygtrafiktjänsten behandlas under erforderiigsamverkan mellan de båda myndigheterna. Detta gäller t. ex. flygtrafiktjänstensplanering med därvid uppkommande frågor rörande bl. a.krigsmaktens behov av flygtrafikledningspersonal, möjligheterna atl tillgodosedessa behov samt principerna för den prioritering som därvid kan behöva komma ifråga. Såvittgäller bestämmelser för flygtrafiktjänst avseende militär luftfart - bl. a.reglerade i BEFYL - förulsätls all dessa utfärdas i samråd med CFV. Tillde frågor av mera allmän natur som också bör regleras i överenskommelsen hörde speciella krav som måste ställas på den flygirafikledningspersonal somavses tjänstgöra vid militärt förband. Den nuvarande militäraflygtrafikledningspersonalen med civilmilitär ställning utför vid sidanav de mera löpande direkta irafikledningsuppgifterna vid förbandel ocksåuppgifter på krigsbaser och ledningscenlraler vid s. k. tillämpningsövningarsamt uppgifter avseende mobiliseringsplanering. Härtill kommer tjänstgöring ifredslid i krigsbefaltning enligt krigsorganisationen. Utredningen anser attflygvapnet även fortsättningsvis skall kunna använda tra-fikledningspersonalför dylika uppgifter även om personalen komnier alt vara anställd iluftfartsverket och vara civil. Del bör vara möjligl alt belrakla såväl ijänstgöringpå krigsbas vid tillämpningsövningar som uppgifter rörande niobiliseringsplaneringsom led i den dagliga Ijänslen i ATS-organet vid förbandel. För atltrafikledare vid sådanl organ i fredstid skall kunna tjänstgöra i krigsbefaltningtorde krävas atl vederbörande innehar särskild militär tjänsteställning. Detlakrav kan tillgodoses genom anställning i flygvapnets reserv. Sådantjänstgöring skulle i fredstid kunna fullgöras av tra-flkledaren inom ramen förtjänstgöringsskyldigheten som reservofficer. Antalettrafikledare med sådan reservanslällning måste bedömas med utgångspunkt ikrigsorganisationens behov. Ettgrundläggande krav är alt flygtraflkledningspersonal som kan komma i beröringmed sekrelessbelagd intbrniation skall ha erforderiig skyddsklass. Vidare måsleför irafikledningspersonal som tjänstgör vid militär enhet all-mäni gälla kravelpå skyldighet all iaktta gällande säkerhets- och ordningsföreskrifter vid förbandel. Slutligenbör i en överenskommelse även regleras vissa administrativa frågor avseende bl.a. personal och ekonomiska mellanhavanden. 3.5.2Samverkan på central organisationsnivå Iverkets instruktion bör skrivas in atl en av ledamöterna i styrelsen skallföreträda CFV intressen. CFVinflytande i övrigt på central nivå - avseende bl. a. planeringen och utbyggnadenav flyglrafikledningssystemet - bör tillgodoses primärt på sätt som förutsattsi prop. 1973:27 genoin alt luftfartsverket till sig knyter den speciellamilitära erfarenhetskompetensen, dvs. renhetav militär trafikledning samt militär personal ur flygvapnet. Behovetav flygirafikledare med speciell kunskap och erfarenhet av militär flygtrafikledningoch dess resurser bör enligt utredningens mening i initialskedet säkerställasgenom överföring lill luftfartsverket av personal från bl. a. fiygslabens Irafikavdelning.Av vikt är emellertid alt den här avsedda kompetensen och erfarenheten i rimligonifallning successivi fönyas. Elt åtagande från luftfartsverkels sida alltrygga sådan kompelensförnyelse bör kunna ingå i överenskommelsen mellan verketoch flygvapnet. Som framhållits ipropositionen bör också i luftfartsverkets centrala huvudenhet för flygtrafiktjänslfrågoringå erforderlig personal med flygoperaliv erfarenhet. Detla kan lösas genomatt sådan personal av CFV ställs till luftfartsverkels förfogande alt ingå iverkels organisation för medverkan i sådana ärenden inom flyglafikljänsten somerfordrar militär kompelens. Tjänstgöringen vid verket förulsätls ske ,som i normalfallet bör avse . Utredningen bedömer behovet av sådanpersonal lill befattningshavare. 1 direktiven till luftfarlsverksulredningenhar slagils fast att CFV måsle bibehålla erforderlig fackkunskap i flyglrafikledningsfrågor.Ulredningen anser alt detla krav kan tillgodoses genom att flygtrafikledare urluftfarlsverkel ställs lill CFV förfogande atl ingå i fiygslabens organisationför medverkan i sådana ärenden som erfordrar flygtrafikledarkompelens. På molsvarandesäll som föreslås gälla för den militära personalen i luftfartsverket bör dessatrafikledare tjänstgöra på viss lid, förslagsvis normalt , i flygstaben. Denföreslagna tjänstgöringen av militär personal i luftfartsverket resp. flyg-trafikledarei flygslaben bör närmare regleras i överenskommelse mellan parterna. Därvid börocksä slås last att angiven ijänstgöring från merit-synpunkt är likvärdig medtjänstgöringen inom den egna organisationen. 3.5.3Samverkan på lokal nivå Medhänsyn till flygtraflkledningstjänstens starka teknisk-operativa integrationmed den militära flygijänsten, stridsledningen, bastjänsten och tekniskatjänsten är det nödvändigt att en sammanhållande ledning av verksamheten pålokal förbandsnivå kan tryggas och atl förbandsorganisationen är så uppbyggdatt den skapar enkla och snabba ordervägar. För ledningen av samordningen avverksamheten vid förbandel, syftande ytterst lill att skapa krigsdugligaförband, är förbandschefen ansvarig. Förbandschefen är vidare ansvarig förflygsäkerheten vad avser flygning med militära flygplan. I verksamheten måsteförbandschefen kunna disponera trafikledningsper-sonalen i den utsträckning ochpå det säll som behövs med hänsyn lill förbandets beredskaps-, utbildnings- ochövningsverksamhet. Detta innebär all trafikledningspersonalen behöverdisponeras, förutom för löpande trafikledningsuppgifter enligt de krav somföljer av förbandels normala öv- ningsverksamhet,för uppgifter vilka kräver trafikledarkompeiens, bl. a. Ijänstgöring påkrigsbas vid tillämpningsövningar, niobiliseringsplanlägg-ningsuppgifter ochtjänstgöring i krigsbefaltning. Utredningenhar sell del möjligl att tillgodose dessa krav med en lösning som innebär atlluftfartsverket ställer trafikledare lill förband.schefens förfogande all ingåi förbandels organisalion. Förbandschefen lorulsälls i sin lur direki sorteraunder chefen för luftfarlsverkets centrala huvudenhet för flygtrafiktjänslfrågorpå motsvarande sätt som gäller för chef för flygtrafikledningsorgan vid civilanläggning. Ulredningenanser det nödvändigt att i en sådan organisatorisk lösning även inom förbandeltillgodose de krav som för flygtrafikledningstjänslen måste ställas på enklakontakt- och ordervägar. Härav följer all ATS-organel vid mililära anläggningarskall lyda direkt under förbandschefen. Med hänsyn till flyglraflkledningsljänstenskaraktär har utredningen funnit det naturiigt all förutsätta att i denpraktiska verksamheten frågor rörande tjänsten i hög grad delegeras till chefenför ATS-organet vid förbandet. 1den överenskommelse som upprättas mellan verkel och CFV bör också närmare angesarten av den verksamhet för vilken trafikledningspersonalen vid sidan av delöpande trafikledningsuppgifterna primärt bör kunna användas i samband med ijänstgöringvid militärl förband. Överenskommelseni denna del bör i princip kunna begränsas lill att avse följande två punkler. Förbandschef disponerar viss irafikledningspersonalför tjänsteutövning från krigsuppehållsplats samt för ulbildning ochförberedelser för sådana uppgifter liksoni - vad gäller trafikledare medanställning i flygvapnels reserv - för ijänslgöring i krigsbefallning. Förbandschef disponerar Irafikledningspersonal för sådanlslabsarbele där flyglrafikledningskompetens erfordras eller som i övrigi harnära samband med utövandet av flygtrafikledningsfunktionen. Hit räknas även utbildningav militär personal inom ämnesområden som berör Irafikledningens kompetensområde. Ulredningenan.ser all angivna förslag bör gälla ATS-organ vid militära enheter medundanlag för Östgöta kontrollcentral, ÖKC, som i alla avseenden bör varaunderordnad luftfartsverket. ÖKC är föriagd till flygflottiljen i , F13, och svarar för inflygningskontroll för F 13, Malm-slätt, F 11 samlde civila flygplatserna /och /. Dennaterminalkontroll spelar en central roll också för avvecklingen av den växande civilaIraflken i området och har en nära samverkan med Arianda ACC. Avsamma skäl bör TCC i alla avseenden vara underordnad lufttarlsverketsenast då kontroll-centralen (ACC-Nord) inrättas i . Densärskilda militära organisatoriska enhet, som vid svarar förterminal- och inflygningskonlrollljänst för F 16 i , F 18 iTullinge och (kontroll), bör upphöra och inordnas i dencivila terminalkonlrollen vid . Motsvarande lösning bör genomföras ifråga om terminalkonlrollen vid F5 (kontroll), vilken inordnasi terminalkonlrollen vid Slurups flygplats (enligt nuvarande planer ). Denorganisalion för flygtrafikledningstjänslen vid mililära förband ulredningenhär förordat innebär inle en så långtgående integration som prop. 1973:27 gerförutsättningar för. Förslaget får därför ses som etl första steg i enutveckling mol en totalt sammanhållen organisation. I det framlida flyglrafikledningssystemet,som bygger på en integration av de civila och militära operativa och tekniskafunktionerna, kan endast etl organ ha ansvarel för verksamheten i fråga. Detekniska och operativa kraven på och förutsättningarna för detta totaltsammanhållna ansvar utvecklas dock först successivt. En sådan successivutveckling kräver därför all de organisatoriska formerna prövas i takl medförändringarna i verksamhetens krav. En översyn av flygtrafikledningstjänrtens organisalionvid militära förband bör därför göras inom loppet av en femårsperiod, varvid syftelbör vara alt klariägga möjligheterna atl uppnå en för flygtrafiktjänsten i desshelhet enhetlig organisalion. Del bör därvid naluriigen vara luftfartsverketsoch CFV uppgift atl i samråd genomföra översynen. Inomflygslaben tjänstgör f. n. inom irafikavdelningen totalt ca 23 personer, varav13 med trafikledarkompeiens. Den personal som i initialskedet bör överföras tillverket uppgår lill tio trafikledare, varav fyra tjänstgörande vidflygräddningsenheten, RCC. Återstående tre trafikledare innehar tjänster somenligt flygstabens bedömningar på sikl kan ersättas med militär personal. Flygstabenönskar behålla nuvarande befattningshavare och avser att vidta lämpliga övergängsvisaålgärder härför. Vissauppgifter av nygtrafiktjänslkaraklär måste även fortsättningsvis ligga kvarinom flygstabens ansvarsområde. Det gäller bl. a. frågor om flygvapnets krigsmässigakrav på trafikledningsanläggningar och materiel saml frågor om luflrumsorganisalion.För att handlägga dessa arbetsuppgifter behövs tre trafikledare.