prop · FZ03167 · 1975-12-31 00:00:00 — 1glesbygdsområde där antalet hushåll inte är tillräckligt för fast postanstalt ellerlantbrevbäring betjänas kunderna genom postväskor, Lantbrevbäring kan i vissafall kompletteras med s. k. postställe. Post till och från postställe samtpostväskor befordras i allmänhet med linjetrafik eller andra reguljära irafikmedel.Genom lantbrevbärare, postställen och postväskor kan kunderna på landsbygdenfå i stort sett samma slags postärenden uträttade som vid en postanstalt. Antalethushåll i landet ökar fortlöpande, delvis till följd av befolknings- Prop.1975/76:167 24 ökningenmen också p, g. a, att det genomsnittliga antalet personer per hushållminskar. Under /75 ökade antalet hushåll med 60 000 och uppgårnu lill 3,7 milj. Antalet hushåll i tätorterna ökar snabbare än i landet somhelhet. Nya bostadsområden växer upp, och posten måste fortlöpande bygga ut sinserviceorganisation i tätorterna. sker en anpassning till andraförändringar i boendestrukturen. Sammantagetkan postverkets serviceapparat belysas av följande jämförande tabell. Föratt komplettera bilden av postverkets verksamhet och organisation bör nämnasatt verket har två helägda dotterbolag. Certus och TidningstjänstAB. har vidare 10 96 av aktierna i samt 45 96 av aktiernai . TidningstiänstAB, TAB, bildades och har till uppgift att organisera ochadministrera samdistribution av dagstidningar och alt i samband därmed förmedlastatlig samdistributionsrabatt. TAB erbjuder också tidningarna service på näriiggandeområden, såsom packsalsorganisation, lokala och regionala transporter, adress-och regislerservice m. m. Rörelsen drivs i konkurrens med tidningsägdadistributionsföretag. Genom en hård rationalisering söker bolagel sänkadistributionskostnaderna och förbättra servicen ål tidningarna. Omsättningenunder /75 uppgick till 111,1 milj, kr. och den redovisadenettovinsten till 0,2 milj. kr. FastighetsaktiebolagetCertus bildades och har till uppgift att vid behov förvärva ochövergångsvis förvalta fasligheter för postverkets räkning. Under budgetåret1974/75 har bolaget inte ägt någon fastighet. Postverkethade över 58 000 anställda och är därmed landets störstaarbetsgivare. Som framgår av nedanstående tabell arbetade ca 56 96 på heltid,nära 22 96 på minst halvtid och på mindre än halvtid. 16 570 6 436 7 531 3 726 32 772 12 515 A-stationsmästare, dvs, föreståndarna för de slörrepostexpeditionerna. Postverketsegenskap av landsomfattande serviceföretag medför speciella problem när del gälleralt anpassa insatserna av personal till de starkt växlande arbetsmängderna.Viss del av arbetet pågår dygnet runt. Med hänsyn till arbetets art måstepersonalen rekryteras och utbildas på fiera olika sätl. Postverketspersonal fördelade sig på olika förvallningar enligtnedanstående sammanställning: Prop.1975/76:167 26 Postverketspersonalutveckling framgår av följande översikt. 1969/ 1970/ 1971/ 1972/ 1973/ 1974/ 1975/ 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 Antal års arbetskrafter 37 400 38 400 40 800 41100 41600 42 500 43 000 Total perso nalstyrka den 700 49 600 53 400 54 300 55 400 56500 58 200 Postverketförutser med nuvarande organisation en åriig personalökning med ca 250årsarbetskrafter. Personalenär fackligt organiserad i huvudsak i följande föreningar och förbund, PosttjänsiemännensFörening, PF, som tillhör TCO, organiserar den administrativa personalen ipostverket, arbetsledarna inom kassaområdet, stationsmästarna vid de störrepostexpeditionerna samt postexpeditörerna. har PF 5 500medlemmar. StatsanställdasFörbund, SF, som är ett förbund inom LO, organiserar genom sin postsektion all poslbehandlingspersonal,även arbetsledare, annan kassapersonal än postexpeditörer, stationsmästarna vidde mindre postex-pedilionerna samt industri- och diligenspersonalen. F. n. har SF-332 000 medlemmar i postverket, ,, som tillhör TCO, organiserar genom sin postavdelning i princip allkontorspersonal. har ST-post 6 300 medlemmar i postverket,merparten anställda inom postgirot. 3Motiv för en ny organisation Omorganisationenår 1965 skapade nödvändiga förutsättningar för postverket att möta de storaförändringar som skulle komma och början av 1970-lalet.Sett mot ett framlida perspektiv fordras nu en fortsatt administrativutveckling. står nu inför omfattande utvecklings- och planeringsuppgiflersom en följd av del framtida större beroendet av omväriden och marknaden och genomde snabba förändringarna på denna. Detär nödvändigt att den centrala förvaltningen får en organisation inriktad påatt kunna lösa utvecklings- och mer långsiktiga planeringsfrågor. Postverketsregionala förvaltning är nu organiserad på sju posldistrikt. Vid 1965 årsomorganisation av postverket skedde ingen omprövning av dess Prop.1975/76:167 27 uppgifter.Regionalförvaltningen har en utredande och övervakande funktionbeträffande framför alll den lokala administrationen. ser det somönskvärt att delegera ansvaret för den löpande verksamheten helt tilllokalförvaltningen. finns det ett behov av att avlasta centralförvaltningenarbetet med en rad kortsiktiga frågor för att ge större utrymme föratt lösautvecklings- och planeringsproblem. Förutsättningar skapas härigenom för attge regionförvaltningarna en ny roll som samordnings-och styrorgan, vilkaarbetar relativt självständigt mot fastställda mål. Detta medför att en omprövningav den nuvarande regionala indelningen är ofrånkomlig. Denomfattande lokala verksamheten, genom vilken praktiskt taget all produktioninom postverket sker, utförs av bl. 2 300 postanstalter. De är iförvaltningshänseende f n. samlade i ca 160 enheter. ser det somangelägel att göra den lokala förvaltningen kompetent att handlägga de flestaav de frågor som berör verksamheten på den lokala nivån. Detta har bl. a.samband med att arbetsmiljöfrågorna ökar i betydelse och att synen påmänniskans roll i arbetet förändras. Härur växer en demokratiseringsprocessfram. Detta ställer ökade krav på den lokala administrationen. Det är därförnödvändigt att se över den lokala administrationens struktur och omfattning samlformerna för samverkan inom och mellan de lokala tjänsteställena. Den lokalaförvaltningen måste ges förutsättningar att ta emot en delegering i störstamöjliga utsträckning av beslutsbefogenheter i frågor som hör samman med denlöpande produktionen. Dentekniska utvecklingen inom kommunikationsområdet och den därav ändrademarknadssituationen inverkar redan nu på postverkets verksamhet och kan på10-15 års sikt beräknas slå igenom markant. måste nu möta dessaförändringar. Detta lar till följd all det i organisationen måste skapasförutsättningar för en kraftsamling på marknadssidan och produktionssystemsidan,I anslutning till kraven på en utvecklad planering och överflyttning avarbetsuppgifter från centralförvallningen och regionförvaltningen till den lokalaförvaltningen måste också den ekonomiska styrningen och planeringen utvecklas. Verketserfarenheter från den senaste 1 O-årsperioden och den väntade snabbautvecklingen pådatakommunikationsområdel visar således sammanfattningsvis ettklart behov av alt förvaltningsapparaten ges förutsättningar att lösautvecklings- och långsiktiga planeringsfrågor av gemensamt intresse för helaverket. 1 nuläget är den centrala förvaltningen kraftigt belastad med löpandeärenden av kortsiktig natur och den i löpande verksamhet styrande ochsamordnande funktionen har sin tyngdpunkt i centralförvallningen. Distriktsförvallningen(den regionala förvaltningen) har en kontrollerande funktion beiräffande denlokala förvaltningen. Genom att omfördela dessa funktioner så att den regionalaförvaltningen övertar mycket av den styrande och samordnande funktionen skapasförutsättningar för dels ökade utvecklings- och planeringsinsatser hoscentralförvaltningen, dels ökad mål- 1975/76:167 28 styrningav den regionala förvaltningen. Principenom en delegering av löpande produklionsuppgifter från centralförvallningen gerförutsättningar för en väsentligt utökad förvaltningsdemokrati. Den lokalaförvaltningen måsle även av detta skäl utrustas med den kompetens och deorganisatoriska förulsättningar som gör det möjligt att lill lokal nivådelegera alla de frågor som hör samman med främst den löpande produktionen menäven med vissa mindre frekvenla men viktiga beslut t, ex. i fråga omresursuppbyggnad, arbetsförhållanden och kundrelationer. 4Postverkets förslag till ny organisation 1förslaget till ny organisation för postverket ingår - liksom -treförvaltningsnivåer: centralförvaltningen, den regionala förvaltningen och denlokala förvaltningen. Arbets- och ansvarsfördelningen mellan nivåerna föreslåsdock bli ändrad. 1 detta avsnitt återges indelningen i organisationsenheter påde olika nivåerna. - föreslås bli indelad i ett anlalavdelningar och resultatenheter. Avdelningarna utgörs av två rörelsegrensstaberför poströrelsen (brev-, paket- resp. kontorsrörelsen), av fyra funktionellastabsavdelningar med övergripande och ledande uppgifter samt av två staber åtverkschefen. Övriga resultatenheter utgörs av postgirot, postverkets industrierm, fl. enheter med avskiljbara verksamhetsområden. - Den regionala indelningen av landet föreslås påsikt bli baserad på sju regioner. Regionbenämning och föriäggningsort för denregionala förvaltningen överensstämmer. Följande regioner föreslås: Malmöregion, omfattande , , saml viss mindre del avKronobergs län (540 000 hushåll). region, omfatiande , huvuddelen av , samt huvuddelen av (690000 hushåll), Linköpingsregion, omfattande , , samt huvuddelen avKronobergs och viss mindre del av (470 000 hushåll), , omfattande och (760 000 hushåll). , omfatiande , , samt huvuddelarna avVästmanlands och län (560 000 hushåll). region, omfattande Västernorriands,, , samt vissa mindre delar av ochUppsala län (430 000 hushåll). Bodensregion, omfattande och (200 000 hushåll). Prop.1975/76:167 29 1den föreslagna regionindelningen, som grundar sig på postala krav, har iprincip uppnåtts överensstämmelse med länsgränserna. Lokalförvaltningenbyggs upp av postområden. Ett postområde består av postanordningarna inom ett anlalkommuner med i regel sammanhängande distributions- och transportorganisation.Postområdena utgör basen för den specialistbetonade administrationen ilokalförvaltningen. omfattar ett postområde. En indelning i ungefär 60 postområdenär aktuell. Denna indelning förutsätts fortlöpande bli föremål för översyn ochändringar på grund av postala behov och samhälleliga förändringar. Dendagliga postala driften och marknadsaktiviteterna ombesörjs genom ett nät avpostkontor. Nätet består förutom av områdespostkontor, dvs, postkontor tillvilka postområdesförvaltningen är föriagd, av ortpostkonlor ochlokalpostkontor. Områdesposlkonioren och orlpostkontoren kommer att ha merkvalificerade administrativa resurser. Riktpunkten har varit alt vidga detnuvarande nätet när det gäller marknadsanknutna aktiviteter till att omfattaalla regionala centra i landet och andra viktigare orter med hushållsantal påminst ca 5 000 och med en viss omfattning företagskunder. Områdes- ochortpostkontoren utgör tillsammans ca 190 st. Övriga postkontor dels på mindreorter, dels filialpostkontor inom större orter kallas lokalposlkontor. Dessasantal är ca 2 100. föreslås sammanfattningsvis bestå av en ceniralförvaUnIng,sju regionala föivaUningar och ca 60 postområden som stödjepunkter för en merspecialistbetonad administration samt, när det gäller drift- ochmarknadsaktiviteter, av ca 190 områdestortpostkonlor och ca 2 100 lokalpostkontor.En tablå över den föreslagna principorganisationen bör fogas tillregeringsprotokollet som bilaga 3. Idet följande beskrivs den föreslagna organisationen mera i detalj. Eftersombeslutanderätt och befogenheter i stor utsträckning delegeras i riktning motfältorganisationen inleds redogörelsen med den regionala och lokala för/altningen. 4.2.1Regional och lokal förvaltningsorganisation Föruppbyggnaden av den regionala förvaltningsnivån bildar postverkels sorterings- ochtransportsystem utgångspunkten. De krav på administrativa resurser ochstyrmedel som detta system ställer skall harmoniera med kravet att ettresultatansvar skall kunna delegeras till den regionala förvaltningsnivån.Samtidigt bör en följsamhet till landets administrativa indelning - dvs.länsindelningen - eftersträvas. Postverketssorterings- och transportsystem fick sin utformning . Delbygger på en indelning av landet i ett 40-tal brevområden Prop.1975/76:167 30 ochpå användning av postnummer. Med ledning av postnumret transporteras deinlämnade försändelserna till spridningspostanstallen (en i varje brevområde),varifrån de distribueras till de olika adressorterna. Mellan de olika spridningspostanstalternaär ett nät av mellanområdesiransporter uppbyggt. Baslinjerna i nätet, somutnyttjar såväl flyget och järnvägen som vägnätet, är landsomfattande. Vidutformningen av brevområdena och det transportnät som binder samman dem harsyftet självfallet varit att åstadkomma god ekonomi och effektivitet ipostdistributionen. har en anpassning lill landets administrativaindelning eftersträvats även i detta sammanhang, vilket inneburit attkommunindelningen i princip legat till grund för indelningen och att det finnsen god överensstämmelse med länsgränserna. Kravetpå resultatansvar på den regionala nivån medför att den postala regionindelningenmåste knyta an till brevområdesindelningen. Härigenom fångas i möjlig mån äventransportapparaten in i det regionala resultatansvaret, dvs. förutsällningarnaför den regionala chefen att genom försäljnings- och organisatoriska åtgärderpåverka resultatet och möjligheterna att avgränsa och följa upp ett ekonomisktutfall inom regionen. Den regionala indelningen bör således ulformas genom ettsammanförande till regioner av olika brevområden. Postverkethar tagit hänsyn till ett flertal faktorer vid utarbetandet av sitt förslag tillregionindelning av landet. Verket har således med utgångspunkt iresultatansvarsprincipen bl. a. beaktat omfiyttningsproblem för personalen vidbyte av regionhuvudort, postala samband i sorterings- och transportsystemetsamt önskemålet att skapa regioner som så långt möjligt är storleksmässigtjämbördiga. Indelningen i regioner har också skett med beaktande avpostverksamhetens anpassning lill den samhälleliga utvecklingen samt landetsadministrativa indelning. Val av regionorter har skett med hänsyn lill resvägaroch reslidsavslånd. Förslagetmedför förändringar i förhållande till postverkets nuvarande regionalaindelning. Sex av de nuvarande distriktshuvudorterna blir dock säte även för denya regionförvaltningarna. Genom tillskapandet av en ny region med tyngdpunktenföriagd till föreslås tillkomma som regionhuvudort samtidigtsom genom utökningen av behovet av alt ha enregionförvaltning i bortfaller. föreslår dock en femårigavvecklingstid för den nuvarande regionförvall-ningen i för att kunnagenomföra överfiyiiningen och för att så långt möjligt begränsa de negativakonsekvenserna för personalen. Denregionala förvaltningens huvuduppgift blir att utöva ett mer kortsiktigtresultatansvar för poströrelsen inom ett geografiskt avgränsat område avlandet. Detta resultatansvar innebär närmast ett ansvar för utvecklingen avintäkter och kostnader med tyngdpunkten inom ramen förav centralförvaltningen givna förutsättningar. För att regionför-vallningenskall kunna lösa denna uppgift måste till förvaltningen knytas Prop.1975/76:167 31 specialistresursersom kan påverka utvecklingen av intäkter och kostnader inom regionen, t, ex,marknadsförings- och rationaliseringsresurser. Dessutom skallregionförvaltningen svara för samordningsuppgifter som inte kan föras ned tilllokalförvaltningen, t. ex. ansvaret för transporterna mellan regionens olikabrevområden, vissa personalfrågor, bl. a. tjänstetillsättningar och utbildning,planering och anskaffning av lokaler m. m. Regionernaföreslås indelade i ett 60-tal postområden med särskilda områdesförvaltningar, områdesposikontor.Områdesförvaltningarna knyts till postkontor, som ulgör stödjepunkteri den postala produktionsapparaten och som redan på grund av den lokalaverksamhetens omfattning fordrar en bred administrativ bas. Dessa postkontorfår därigenom dels ansvar för den lokala löpande driften och kundkontakterna,dels ett administrativt ansvar för ett slörre område, i vilket ingår ett . Detta område är i princip uppbyggt avpostanordningarna inom ett anlal kommuner. Chefenför ett postområde skall arbeta med ansvar för produktiviteten i samtligaproduktionsresurser som finns inom området. Del är därför angeläget attpostområdena ulformas med anknytning till den postala pro-duktionsapparetensuppbyggnad. Påden lokala nivån är produktionsappareten som tidigare framgåtl baserad på ettantal brevområden. Inom dessa områden sker sortering och transporter, utdelningav post etc. Brevområdena sammanbinds genom olika slag av transporter. Vidutformningen av postområdena har därför ulgångpunkten varit att åsladkomma överensslämmelsemed brevområdena. En sådan uppbyggnad av den lokala nivån minskar behovet avregional samordning genom att postområdeschefen själv kan fatta beslut när detgäller ändringar som är interna inom brevområdet. På grund av den olikabefolkningsstrukturen i skilda delar av landet samt till följd av starktvarierande geografiska avstånd inom brevområdena har emellertid en direktöverensstämmelse mellan postområdena och brevområdesorganisationen inte kunnatåstadkommas. Därför föreslås en lösning som innebär ett slörre antalpostområden än brevområden. En successiv förändring av denna organisationförutsätts emellertid senare kunna göras med hänsyn till vunna erfarenheter ochmed beaktande av utvecklingen av framför allt transportsystemet och denframtida brevområdesindelningen. fullgör sina dagliga uppgifter är nästan helt beroende av den lokalafältorganisationen. På det lokala planet utförs de olika tjänsterna och skermerparten av marknadskontakterna. nya organisationen är målsättningen när det gäller den löpande driften ochkundkontakterna att besluten skall föras ut så långt som möjligt till varjepostkontor. Postkontorens storiek varierar emellertid beroende på beljäningsunderiaget.Administrationen inom postkontoren måste byggas upp med utgångspunkt i varjekontors behov av resurser för kundkontakter och för ledning avproduktionsapparaten. När det gäller omfattningen 1975/76:167 32 avden dagliga löpande driften och kundkontakterna och behovet av administrationför detta har postkontoren därför delats upp i två grupper, ort-postkontor och lokalposlkontor.Orlpostkontoren har ett samordningsansvar för ev, övriga postkontor inom orten.På ortposlkontoren kommer mer kvalificerade administrativa resurser attfinnas. Ortpostkonlorinrättas på orter med 5 000-6 000 hushåll. Bl.a. planeras ortpostkontor i aUaregionala centra i landet. Denna form av postkontor är motiverad på grund avden kommersiella aktiviteten samt av personalstyrkans storlek. Postverkethar sedan organisationsförslaget avlämnats fortsatt alt utreda frågan omresursförstärkning på vissa postkontor. Sålunda övervägs huruvida ettpostkontor med ansvar för marknadsföringen skall finnas i varje kommun. Om detfinns ortpostkontor i kommunen har detta postkontor den rollen, eljest ett lokalposlkontor.Det finns inom vissa kommuner ett antal slörre orter, där en lokalmarknadsbevakning kan vara både servicemässigt och företagsekonomisktmotiverad, 1 detta syfte undersöks f. n. om det kan anses motiverat att påpostkontor i orter med minst 800 lokala hushåll ge postkontorets föreståndaresärskild utbildning och träning i olika marknadsaktiviteter samt iproduktkännedom. Med en sådan komplettering av marknadsbevakningen på ca 200postkontor nås ungefär samma ortspridning som det sammanlagda affärsbanksnätethar i landet. Detär angeläget att även andra beslul än de som erfordras för den dagliga löpandedriften kan fattas på den lokala nivån. Detta gäller framför allt beslut sompåverkar den lokala organisationens resursmässiga uppbyggnad, personalensarbetsförhållanden samt olika åtgärder i relation till kunderna. För att ävensådana mindre frekvenla men betydelsefulla beslut skall kunna delegeras fordraså andra sidan en sammandragning av den lokala administrationen till ett antalstödjepunkter. Som underiag för besluten erfordras kvalificeradeutredningsaktiviteter av olika slag. Det är därför inte praktiskt ellerekonomiskt möjligt att föra ut delegeringen när det gäller sådana beslut lill ellalllför stort antal enheter. Viss specialisering av personalen krävs, vilkelfordrar större arbetsunderiag än vad som finns på det enskilda postkontoret. Dettotala antalet postkontor utgör f. n. drygt 2 300 st. 1 framtiden beräknas enviss ökning genom urbaniseringen och tillväxten av storstäderna. Å andra sidanär en viss minskning önskvärd genom anpassning av postkontorsbeståndet istörre städer, där en viss överelablering finns. Likaså lorde i begränsad ulsträckningutbyte av postkontor i glesbygden mot lantbrevbäring vara aktuell. Någraradikala förändringar av det totala postkontorsnätet förutsätts dock inle. Prop.1975/76:167 33 4.2.2Centralförvaltningens organisation 4.2.2.1 AUmänt Centralförvaltningenshuvuduppgift i den föreslagna organisationen är alt svara för utveckling ochplanering av postverksamheten samt för "koncernsammanhållande"administrativa funktioner. får därmed styrande ochsamordnande uppgifter. Den blir centralorgan för den egentliga postalaverksamheten sådan den drivs i regioner och lokala postområden. Den fungerarockså som "koncernledning" för ett antal särskilda rörelsegrenar.Dessa har en verksamhet som i vissa avseenden är avskiljbar från den egentligapostverksamheten och de förfogar över en egen särpräglad produktionsapparat. Delämpar sig därför att utgöra separata resultatområden. Centralförvaltningensansvar för utvecklingen av verksamheten i linjeförvaltningen fördelas mellantvå stabsenheter för poströrelsen, en marknadsavdelning med ansvar förintäkts- och kostnadsutvecklingen och för servicenivån och en produktionssystemavdelningmed ansvar för den tekniska utvecklingen av linjens produktionssystem och föreffektiviteten i dessa. Stabsenheternas ansvar för utvecklingen är i principlångsiktigt, , medan det mera kortsiktiga ansvaret som nämnts vilarpå de sju regioncheferna som direkt under verkschefen har ett kortsiktigt,modifierat resultatansvar för ett geografiskt område. Separataresultatenheter under verkschefen till vilka det är möjligt att från honomdelegera ett samlat lönsamhetsansvar blir postgirot och de i resultaienhetsgruppeningående speciella rörelsegrenarna, såsom exempelvis postverkets industrieroch postens adressregister. Dessa resultatenheter har ett ansvar inte bara förutvecklingsåtgärder utan också för den löpande verksamheten inom en egen frånpostverksamheten i övrigt skild produktionsapparat. Centralförvaltningenskoncernsammanhållande uppgifter fördelas dels på två staber åt verkschefen,dvs. en samordningsavdelning samt e n enhet för internrevision, dels på fyrafunktionella slabs- och serviceenheter, dvs. en administrativ avdelning, en ekonomiavdelning,en informationsavdelning och en personalavdelning. Koncernfunktionerna harinom sina respektive fackområden ett övergripande ansvar för postverkets totalaverksamhel. följande lämnas en beskrivning av de föreslagna nya enheterna. Postverkethar emellertid i sitt förslag betonat att fortsatt utredningsarbete erfordrasför att slutligt bestämma organisationen inom enheterna. 3 1975/76. Prop.1975/76:167 34 4.2.2,2Stabsenheter för poströrelsen Marknadsavdelningen Marknadsavdelningenavses få en viktig roll i den nya organisationen. Avdelningen förutsätts fa detfulla ansvaret för marknadsfunktionen på central nivå. Detta innebär attavdelningen direkt under verkschefen svarar för poströrelsens långsiktigaintäkts- och kostnadsutveckling. Ansvaret gäller de produkter och tjänster somskall ingå i postkontorens sortiment och den servicenivå som skall erbjudaskunderna.