prop · FZ03200 · 1975-12-31 00:00:00 — Fonden har vidare begärt ökade medel, förslagsvis enfördubbling av nuvarande tilldelning, och medgivande för fonden att ägaaktier. I övrigt föreslår fonden att tillämpade former förverksamheten bibehålls. Förslagen har remissbehandlats. Jagvill inledningsvis framhålla att mitt allmänna intryck av fondens verksamhet,som den har bedrivits, är positivt. Jag noterar att remissinstansernagenomgående delar denna grundsyn. Prop.1975/76: 200 12 denär ett väletablerat organ med ingående kännedom om de regionalaförhållandena i och med ett välutvecklat kontaktnät. Fondens betydelseför näringsliv och sysselsättning i de nordUgaste länen torde inte kunnasättas i fråga. Behovet av stimulans för sysselsättningen i Norrlandslänenmotiverar enligt min uppfattning att det finns ett organ med Norrlandsfondensuppgifter vid sidan av övriga industri-och regionalpolitiska institutioner.Norrlandsfonden kan enligt min mening i hög grad bidra till industriellexpansion och tryggad sysselsättning i de nordligaste länen. Jag förordardärför att fondens verksamhet fortsätter. Jagövergår nu till att ange de riktlinjer som bör gälla för fondens fortsattaverksamhet. Remissinstanserna bUräder i stort fondens förslag att dessverksamhetsinriktning bör bibehållas i princip oförändrad. Även jag anslutermig till den uppfattningen. Fonden bör sålunda liksom rikta in sinainsatser på de fyra huvudområdena forskning, utredningar och inventeringar,industriellt utvecklingsarbete samt industriell utbyggnad och nyetablering.Vidare bör insatserna även i fortsättningen främst avse de mindre ochmedelstora företagens utveckling. Dessa företag har stor betydelse förproduktion och sysselsättning. Norrlandsfondenskall enligt sin stadga stödja manufaktureringsindu-strin samt industriellproduktions- och serviceverksamhet i övrigt som är stödberättigad enligtnormerna för det statliga lokaliseringsstödet. Fonden är således förhindrad attstödja turistnäringen. och arbetsgruppen förbevakning av sysselsättningsfrågor i har hemställt att fonden ifortsättningen får engagera sig också i projekt inom turistnäringen. Jag villi anslutning härtill erinra om att inom ramen för det regionalpolitiska stödetkan lokaliseringsstöd ges för nyetablering och utbyggnad avturistanläggningar. Vidare pågår nu en försöksverksamhet medsysselsättningsstöd tUl turistföretag i det inre stödområdet. Mot denbakgrunden och med hänsyn till att Norrlandsfonden inte bör splittra sinainsatser på för många områden är jag inte beredd att förorda att fondensverksamhet skall omfatta även turistnäringen. Somallmän riktlinje för fondens samlade verksamhet bör gälla att fonden intimtsamverkar med andra industri- och regionalpoUtiska organ. Samarbetet medlänsstyrelser, länsarbetsnämnder och företagareföreningar bör vidareutvecklas.I frågor av större regionalpolitisk betydelse bör samråd alltid ske med deberörda länsstyrelserna. Med ett sådant samrådsförfarande är det enligt minuppfattning inte nödvändigt att, som i föreslår,utöka fondstyrelsen med en ledamot för berörda länsstyrelser. Norrlandsfondensinsatser på forskningsområdet har i stor utsträckning berört våraråvarutillgångar och deras utnyttjande. Framför allt har insatserna varitinriktade på den metallurgiska industrin. 1975/76: 200 13 Jag tänker då på de olika insatserna för utvecklingen avMetallurgiska Forskningsstationen i . Stationen, som ulnyltias av såvälsvenska som utländska stål- och metallframställningsverk, anses vara internationelltunik. För uppförande av forskningsstationen har Norrlandsfonden bidragit meddrygt 12 milj. kr. Förutom ett bidrag med ca 1 milj. kr. förutbyggnad av denna anläggning har fonden beviljat ävensammanlagt nära 16 milj. kr. för uppförande av en station förbearbetningsteknisk forskning. Denna forskning torde kunna förbättraförutsättningarna för en ökad vidareförädling av järnmalmerna, vUket är av storbetydelse från både industri- och regionalpolitiska utgångspunkter. Jag bedömer att det för den närmaste framtiden inte kanbli aktuellt för fonden att engagera sig i enskilda forskningsprojekt av sammaomfattning som Metallurgiska Forskningsstationen. Norrlandsfondens insatser på området utredningar ochinventeringar 'år enligt min mening betydelsefulla när det gäller att få frambeslutsunderlag t. ex. för exploatering av råvarutillgångar och för allmännaeller specialinriktade branschåtgärder i . Den årliga s. k. mineraljaktenutgör exempel på en typ av verksamhet som kan leda till ökad malmbrytning ochdärmed också till ökad sysselsättning. Jag vill i detta sammanhang beröra vadNorrlandsfonden anför i sin skrivelse om exploatering av induslrimineral.Fonden anser att den bör öka sitt engagemang när det gäller såväl prospekteringefter industrimineral, som utveckling av produkter ur industrimineral. I frågaom prospektering anser fonden dels att fonden bör bedriva egen prospektering,dels att prospekteringen hos olika företag bör stimuleras genom lån med vUlkorligåterbetalningsskyldighet. För egen del vill jag erinra om den prospekteringsverksamhetefter industrimineral som bedrivs av geologiska undersökning (SGU)på uppdragsbasis. Jag anser därför att fonden endast i begränsad omfattning börbedriva egen prospekteringsverksamhet. 1 denna fråga liksom när det gällerandra insatser på mineralområdet är det viktigt att Norrlandsfonden verkar imycket nära kontakt med och . Härigenomskapas förutsättningar för ett effektivt utnyttjande av de samlade resursernapå mineralområdet. Beträffande Norrlandsfondens utredningsverksamhet vill jagstryka under betydelsen av att fonden särskilt uppmärksammar projekt med syfteatt ta till vara spridningseffekterna av den fortsatta utbyggnaden avNorrbottens () och av annan större expansion av statliga ochprivata företag i . Jag avser därvid i första hand servicebehov ochprojekt på underleverantörsområdet. Utbyggnaden av NJA i torde bl. a.medföra en ökad efterfrågan på underleveranser från kringliggande orter.Fonden bör i nära samarbete med berörda företagareföreningar stödja projektkring dessa frågor med särskild inriktning på inland. Prop.1975/76: 200 14 Norrlandsfondenslångivning till industriellt utvecklingsarbete har ökat i omfattning underperioden 19701975. En särskilt kraftig ökning har skett . Ar 1975beviljades lån med 13,6 milj. kr., vUket motsvarar en ökning jämförtmed . Erfarenheterna visar att företagen är mer benägna att inleda ochdriva ekonomiskt riskfyllda utvecklingsprojekt om finansieringen kan skeexternt i form av lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. Jag finner detdärför angeläget att långivningen på utvecklingsområdet även i fortsättningenintar en framskjuten plats i fondens verksamhet. Målsättningen för fondens långivningmåste givetvis vara att utvecklingsprojektet leder fram till en färdig produkteller en produktionsmetod som kan exploateras. Det är därför av stort värde attfonden har möjlighet att stödja projekt under samtliga utvecklingsfaser frånidéanalys t. o. m. marknadsintroduktion. Stöd till marknadsföringen hos demindre och medelstora företagen har här sin givna betydelse. Detta gäller inteenbart produkter avsedda för hemmamarknaden utan även exportinriktadproduktion. I sistnämnda hänseende bör fondens samarbete med Exportrådetvidareutvecklas. Jag vill också framhålla betydelsen av att fonden samverkarmed styrelsen för teknisk utveckling, statens utvecklingsfond och andra stödgivandeorgan som är verksamma på utvecklingsområdet. Industriellt Utveck-UngscentTum iövre (lUC), som fonden har varit med om att bygga upp, utgör enligtmin uppfattning ett värdefullt komplement till fondens direkta kreditgivning.För en del norrländska företag är enbart kapitalstöd otillräckligt förutveckling. Ofta krävs tillgång även till speciellt kvalificerad personal ochtill tekniskt avancerad utrustning. I sådana fall spelar lUC en viktig rollför att få till stånd utvecklingsaktiviteter. Insatserna för industrieUutbyggnad och nyetablering har till omfattningen domineratNorrlandsfondens verksamhet. utgjordes avfondens totala anslag lån till utbyggnad och nyetablering. Det bör framhållasatt lånen till den hdt övervägande delen har avsett industriell utbyggnad. Somexempel nämner fonden att av totalt 62 projekt som erhöll lån med sammanlagtca 47 milj. kr. endast sju projekt avsåg nyetablering. De mindre och medelstoraföretagen har oftast ett begränsat eget kapital, som är otillräckligt förgenomförande av större investeringsplaner. Fondens möjlighet att stödja expansionav dessa företag med krediter på speciellt fördelaktiga villkor tillmäter jagdärför särskilt värde. Förutsättningen för att industriell utbyggnad ochnyetablering över huvud kommer till stånd i torde vara enrelativt risk-betonad kreditgivning av den typ som fonden erbjuder. 1sammanhanget kan nämnas att de förluster som har drabbat fondens långivningunder de hittUlsvarande verksamhetsåren uppgår till i medeltal ca 2 milj. kr.per år. Detta skall jämföras med en årlig genomsnittlig långivning med Prop.1975/76: 200 15 ca19 milj. kr. Förlusterna kan alltså betraktas som rimliga med hänsyn tillrisktagandet. För att regional balans skall kunna uppnås synes det ofrånkomligtmed ett fortsatt starkt stöd från samhällets sida till befintliga företag ochtill etablering av nya företag. Ett sådant stöd är också ägnat att skapa bättresysselsättningsförhållanden för stora grupper kvinnor, som på grund av brist påarbetstillfällen står utanför arbetsmarknaden. Insatserna för industriellutbyggnad och nyetablering bör även utgöra Norrlandsfondenscentrala verksamhetsområde. Härvid bör fonden liksom beakta behovet avarbetstillfällen för kvinnor. Fondenhar väckt förslag om att som ett led i sin verksamhet få rätt att äga aktier.Förslaget syftar till att med fonden som delägare få till stånd industriellverksamhet på basis av ekonomiskt riskbetonade exploateringsprojekt, vilka harsvårt att finna en enskild exploatör. Fondens ägarintresse avses bestå under eninkörningsperiod och därefter avvecklas. Remissinstanserna har deladeuppfattningar om det lämpliga i förslaget. De instanser som ställer sig bakomförslaget menar att ett kapitaltillskott från fonden i form av delägarskapibland kan vara enda möjligheten att få till stånd företagsetablering och attaktieinnehav kan vara värdefullt vid företagsrekonstruktioner. Mot förslagetanförs bl. a. svårigheterna att lösgöra det kapital som en gång har investeratsi aktier och att fondens opartiska ställning kan äventyras genom ett ägarintressei ett eller flera företag. För egen del anser jag att det kan finnas behov avatt pröva ytterligare alternativ och komplement till fondens långivning föratt underlätta företagsetableringar i . Etttänkbart sådant komplement är ett investmentbolag med lämpliga kreditinstitutoch Norrlandsfonden som delägare och med uppgift att främja industriellverksamhet i . Jag är emellertid inte nu beredd att ta ställning idenna fråga. Förutsättningarna och möjligheterna för att bilda ett sådant bolagbehöver undersökas mer ingående. Jag avser därför att ta initiativ till ettnärmare studium av frågan. Fondenskall 'enligt sin stadga främja samordning av regional industriell service.Jag anser att det även i fortsättningen bör ingå i fondens uppgifter att främjaföretagsinriktade serviceinsatser för en bättre industriell miljö. Jag villemellertid i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på den vidareutvecklingsom har skett av företagareföreningarnas verksamhet.Främjandet av en industriell miljö ingår till väsentlig del i föreningarnasuppgifter. Ett samordnande ansvar på företagsserviceområdet åvilar statensindustriverk, som inrättades . En naturlig förskjutning av ansvaret förvissa uppgifter inom området industriell service har sålunda skett. Jaghar därmed redogjort för min principiella syn på fondens framtidaarbetsuppgifter. Jag går över tUl frågan om fondens geografiska verksamhetsområde. Enligt stadgan skall fonden främja näringslivets 1975/76: 200 16 utvecklingi , främst i . I praktiken har fonden alltsedan sin tUlkomstverkat inom de fyra nordligaste länen, dvs. , ,och . i och TCO-organeni anser att det geografiska verksamhetsområdet inte börutvidgas. Länsstyrelserna i och anser attdet inte längre finns skäl att prioritera visst län. ochNorrbottens läns landstingskommun anser däremot att fondens speciellainriktning på bör förstärkas ytterligare. Jag vill också erinra omde krav som har förts fram i andra sammanhang att samtliga fem norrlandslän, dvs.även , bör omfattas av fondens verksamhet. Fondensgeografiska inriktning bör enligt min mening anknyta mer till den faktiskabefolknings- och sysselsättningssituationen inom olika områden i äntill länsindelningen. Jag vHl därför hänvisa till var chefen förarbetsmarknadsdepartementet tidigare denna dag har anfört (prop. 1975/76: 211)om utvecklingen i skogslänen. Han framhåller att den tidigare så ogynnsammabefolknings- och sysselsättningsutvecklingen i skogslänen har hejdats. Enförbättrad balans i den regionala befolkningsutvecklingen har åstadkommits.Sysselsättningsproblemen är emellertid fortfarande mer påtagliga i skogslänenän i övriga landet. Storaolikheter förekommer dock inom de olika länen. Det är framför alltkustområdena i Norrlandslänen som har fått del av den mera gynnsammautvecklingen . Även om sysselsättningssituationen klart harförbättrats i inlandskommunerna har dessa i regel högre arbetslöshet och lägresysselsättningsgrad. Regionalpolitiska insatser kommer därför enligt chefen förarbetsmarknadsdepartementet även fortsättningsvis att bli särskilt angelägna idessa områden. Jag ansluter mig till den uppfattningen och förordar därför attNorrlandsfonden riktar in sina insatser mot i första hand de norrländskainlandskommunerna. Jag anser det emdlertid inte nödvändigt att föreslå inrättandetav en särskild fond för stöd till inlandet, som i länhar föreslagit. De insatser som kan göras för inlandskommunerna bör kunna skeinom ramen för Norrlandsfondens verksamhet. I syfte att åstadkomma ökademöjligheter till spridning av fondens insatser förordar jag att verksamheten ifortsättningen bedrivs utan någon inbördes prioritering mellan de berördalänen. Jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringen att fondens stadgaändras i detta avseende. Några ytterligare förändringar i geografiskt hänseendeär jag inte beredd att nu föreslå. Jag vill även i detta sammanhang anknytatill vad som anförs i propositionen om samordnad sysselsättnings- oehregionalpolitik. Chefen för omtalar att åtskilligaförslag har förts fram, bl. a. i länsplanering 1974, beträffande formema fördet regionalpolitiska stödet och gränserna för det allmänna och det inrestödområdet. Prop.1975/76: 200 17 börinte någon större förändring i nu gällande ordning vidtas förrän den nuvarandefemårsperioden för stödverksamheten har avslutats. Med hänsyn tillNorrlandsfondens koppling till det regionalpolitiska stödet kan motsvarandesynsätt enligt min mening tillämpas på fonden. Norrlandsfondenhar hemställt att nuvarande medelstillskott fördubblas, dvs. att fondenårligen tiUförs 40 milj. kr. Flertaletremissinstanser har inget att erinra mot att fonden får ökade medel. Även jaganser att fondens ekonomiska resurser behöver förstärkas så att fonden kan mötaden ökande efterfrågan på dess insatser. Jag förordar att meddstUlddningen ökasmed 10 milj. kr. till 30 milj. kr. Jag bedömer inte att det nu finnsskäl att vidta någon ändring i fråga om finansieringskällor eller i övrigtbeträffande de principer som gäller för finansieringen av fondensverksamhet. Därför bör 20 milj. kr. belasta resultatet för StatsföretagAB för finansiering av Norrlandsfondens verksamhet. De återstående 10 milj. kr.per år som behövs för att nå upp till beloppet 30 milj. kr. bör anvisas överstatsbudgeten inom den för budgetåren 1973/741977/78 fastställda ramen för regionalpolitisktstöd. Beträffande dessa medel avser jag att återkomma i samband med minaförslag budgetproposition. Detankommer på regeringen att besluta om styrelsens storlek och sammansättning. Deav mig förordade riktlinjerna bör gälla t. v. Eventuella förändringar iverksamhetsinriktningen måste givetvis ske med beaktande av fondens långsiktigaplanering. Med hänsyn till fondens anknytning till det regionalpolitiska stödetbör frågan om medelstilldelning och om finansiering härnäst prövas isamband med nytt beslut angående den fortsatta regionalpolitiskastödverksamheten. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de av mig förordade riktiinjerna för stiftelsen verksamhet, 2. godkänna att resultatet för avseende räkenskapsåren1976 och 1977 åriigen belastas med . för finansiering avNorrlandsfondens verksamhet . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram.