prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — MHD-generatorer-na kan bli av stor betydelseför att väsentUgt förbättra verkningsgraden vid elkraftproduktionen. Omutvecklingen går mot en starkt Ökande andel kol och en låg utbyggnadstakt förkärnkraften bör enUgt EPK insatser göras för att möjliggöra en tidigintroduktion av MHD-generatorer i den svenska energiproduktionen. Merkortsiktigt finner kommittén att ökad elkraftproduktion bör kutma uppnås genomett bättre utnyttjande av värmefallet i högtemperaturprocesser inom industringenom generering av mottryckskraft. FoU i syfte att kartlägga och genomföradetta bör fullföljas . För delprogrammet föreslåsstatligt stöd med 3 milj. kr. Prop.1975:30 Bilagal Industridepartementet 135 Sommål för FoU inom spillvärmeområdet anger EPK att utnyttja lågtemperaturvärmefrån värmekraftproduktion och industriella processer för främst uppvärmning avlokaler. Speciella ansträngningar bör enligt kommittén ägnas åt att ta tillvaraspillvärme från kärnkraftverk. Somstöd till forskning för spillvärmeutnyttjande föreslår kommittén 10 milj. kr.per år och för de därpå följande fem åren 2 milj.kr. Destörsta problemen kring användningen av olja ligger inom miljöområdet.Kostnadsfrågor och miljöproblem för de allmänt använda cnergislagen har intebehandlats av EPK. Tekniken för utvinning av olja och gas är i stort utveckladoch kommersiellt tiUgängUg. Pågående olje- och gasprospektering kan enligtkommitténs mening möjUgen komma att medföra hastigt uppkommande behov avforsknings- och utvecklingsarbete inom detta område men f. n. föreslås ingamedel bli särskilt anslagna till detta delprogram. Organiskabränslen som substitut för olja Måletför FoU inom området bör enligt EPK vara att utveckla teknik för utnyttjande avorganiska bränslen som substitut för olja vid värmekraftproduktion, iindustriella processer och i form av flytande bränslen, bl. a. som drivmedel. Kolteknikoch därmed sammanhängande förbrännings- och förgas-ningsteknik är föremål förmycket stora internationella satsningar. Målet för svenskt vidkommande bör varaatt aktivt följa utvecklingen inom området i syfte att kunna utvärderaframstegen. Svensk FoU som led i attinföra kol i större omfattning i det svenska energisystemet bör enligtkommitténs uppfattning göras beroende av möjligheterna till import i storskala. Studiet av teknik för nyttiggörande av kol kan emellertid ha betydelseäven utan stor import av kol eftersom vissa delar av processerna ärtillämpliga på eller anpassningsbara till teknik för nyttiggörande av inhemskabränslen. Studier av dessa pro-cessystem är av naturliga skäl av störreintresse för svenskt vidkommande och bör bl. a. sikta på att kunna utvärderaoch ge kompetens till inhämtande av utländsk erfarenhet. Lönsamhetenför utvirming av det organiska energiinnehållet i våra skiffrar synes i storutsträckning vara förknippad med frågan om utvinning av skiffernsuraninnehåll. EPK finner att mera omfattande utvecklingsarbete bör initierasförst i samband med att frågan om utnyttjande av skiffrar för uranproduktionär avgjord. Torvbör enligt kommitténs bedömning göras till föremål för avse- 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 136 värdaFoU-insatser både som råvara för drivmedelsframställning och som bränsle förvärmekraftproduktion. Forskningenkring konverteringssystem för organiska bränslen bör inriktas på att få framanläggningar som kan använda alternativa bränsleslag. Statliga medel bör enUgtEPK satsas på försöksanläggningar, där prov i större skala kan göras med olikabränslen. Kommitténföreslår att 12 milj. kr. anslås till delprogrammet . Utvecklingen på är beroende av flera faktorer, bl. a.bränsletillgången, kärnkraftutbyggnaden och en utvärdering av det föreslagnakortsiktiga FoU-programmet. Måletför FoU inom detta delprogram bör enligt EPK vara att följa den internationellautvecklingen av nya energisystem samt att analysera tillämpbarhet och nödvändiganpassning till svenska förhållanden. Denna insats bör resultera i information,beslutsunderlag och rekommendationer om energipolitiska åtgärder, fortsattforskningsinriktning samt genomförandeåtgärder. a. att metanol i begränsad användning redan på relativt kort siktkan vara intressant. Förutsättningarna för metanolanvändning bör klarläggasinom den närmaste treårsperioden. Forskningsinsatsenbör inriktas mot att på bred front följa utvecklingen av komponenter medallsidig systemanvändning. För bränsleceller med metanol och väte somenergikälla bör direkt svenskt utvecklingsarbete stödjas. Kommitténföreslår att till studier av nya energisystem anslås 4 milj. kr. Förforskning kring systemkomponenter bör anslås 2 milj. kr. Tilldelprogrammet hänförs fusionsenergi, geotermisk energi, solenergi ochvindenergi. EPKbedömer det väsentUgt att har kompetens att medverka i och följa detinternationella arbetet inom plasmafysik och fusionsforskning med möjlighetatt utvärdera resultaten. Utökad forskning och ökat internationellt samarbetebör stödjas. föreslås stöd med 5 milj. kr. Geotermiskenergi kan komma att få stor betydelse på de platser där den är lättillgänglig.Kommittén föreslår studier av värmefördektingen i den svenska berggmnden kostnad av . Om studien ger positiva resultat anser kommittén attavsevärt större belopp kan behöva avsättas för fortsatt arbete. Tekniken förutnyttjande av geotermisk energi torde kunna köpas utomlands, men de eventuellaprovborrningar i som kan bli en naturlig fortsättning på arbetet tordekomma att kräva stora belopp. 1975:30 Bilagal Industridepartementet 137 EPKfinner att solenergi för industriell elenergiproduktion inte harförutsättningar att kuima tillämpas i . Internationellt pågår storasatsningar främst för tillämpningar i solrika trakter. Kommittén anser att stödför att översiktligt följa denna utveckling bör ges med . per år.Utnyttjande av solenergi för lokaluppvärmning m. m. behandlas i avsnitt 5.2.8. gjordautredningar indikerar att elproduktion med hjälp av vindkraft är dyrbar menstarkt beroende av antalet möjliga drifttimmar och rådande vindstyrkor.En kartläggning av dessa förhållanden på olika platser i bör enligt EPKgenomföras för att ge underlag för ett närmare ställningstagande. Kostnaden fören sådan studie har uppskattats till 4(K) . För att följaden intemationella utvecklingen föreslår kommittén anslag med . EPKnoterar att näringslivets energianvändning kan indelas i tre huvudkategorier,nämligen energianvändning i form av uppvärnming, ventilation och belysning,energianvändning för interna och externa transporter samt energianvändning förindustriella processer och hjälpanord-ningar i anslutning till dessa. Inomprogrammet behandlas endast kommitténs överväganden kring energiförbrukning somär direkt relaterad till produktion av olika slag. EPKhävdar att det statliga stödet i form av energi-FoU inriktad på industrinsprocesser i första hand bör omfatta uppföljning, utvärdering och dokumentationav inhemska och utländska framsteg inom resp. bransch. I den utsträckningFoU-insatser krävs är det också motiverat att stödja information och utbildningkring marknadens produkter och anläggningarnas skötsel. Egentlig processutveckUngbör enligt EPK kraftsamlas till de områden där svensk industri har en särprägeloch utnyttjar större mängder energi. MöjUgheterna att kunna omsätta resultatendirekt i driften eUer genom svensk utmstningstillverkande industri bör därvidsärskilt beaktas. De uppställda kriterierna uppfylls enligt kommittén i förstahand av skogs-, stål- och metallindustrin. EPKhar funnit att ytterligare utredningar och internationella studier ärnödvändiga för att kunna fastlägga mer preciserade handlingsprogram ochkommittén finner det inte vara lämpligt att på nuvarande stadium ge merdetaljerade riktlinjer för vilka processer som bör bli föremål för StatUgtstödd forskning. Utifrånmer allmänna bedömningar om behov och rimlig insats föreslår kommittén attmedel inom detta område anslås med 10 milj. kr. 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet ]38 Energianvändningeninom dessa två områden utgör enligt EPK inte en så stor andel av landets totalaförbrukning att särskilda FoU-insatser kan motiveras därav. Med hänsyn tillområdenas vikt för nationalför-sörjningen, det stora antalet mindreintressenter och områdenas samband med det biologiska kretsloppet finnerkommittén dock att uppmärksamhet bör ägnas dessa områden. Förjord- och skogsbmket kan det med hänsyn till deras närhet till naturenskretslopp och avstånden till tätbebyggelse vara motiverat att användaenergikällor som vindkraft, skogsavfall m. m. Kommittén framhåller vikten avatt energifrågorna inom dessa områden ges en helhetssyn som utgår från despeciella omständigheter som råder inom jord- och skogsbruket, och föreslår att2 milj. kr. anslås for den närmaste treårsperioden. 5.2.7Energianvändning för transporter och samfärdsel Energiförbrukningenför transporter kan minskas genom att man begränsar behovet avtransportarbete, genom att man ändrar fördelningen av transportarbetet mellanolika transportmedel, genom ett ökat utnyttjande av transportmedlens kapacitetoch genom en ökad verkningsgrad hos driftsystemet. EPK framhåller att varjetransport ytterst är en konsekvens av ett befintligt lokaliseringsmönster ochatt utveckUngen på transportområdet i hög grad är att se som resultatet avpoUtiska, företagsekonomiska och enskilda beslut inom andra områden. mening bör forskning kring dessa samband bedrivas i syfte att förframtiden ge ett bättre underlag för beslutsfattare i olika positioner. Genomsin koppling till samhällsfrågorna i stort bör denna forskning dock bedrivasinom programmet Allmänna energisystemstudier. Denhelt avgörande faktorn för god energiekonomi är att få en hög utnyttjning avdet valda transportmedlet, dvs. en hög lastfaktor. EPK anser att ökaduppmärksamhet bör ägnas åt studier av gynnsamma kombinationer av lastbils-,järnvägs- och sjötransporter. Dét är enligt kommittén motiverat att frånenergisynpunkt stödja ökad FoU för trarisport-systemutveckUng med 2 milj. kr.per år . Större delen av dessa medel börsatsas på kollektivtrafikteknik. Förenergianvändning i drivsystem föreslår EPK stöd med 6 milj. kr. underden närmaste treårsperioden. Insatsema bör bl. a. omfatta fortsattutvecklmgsarbete rörande stirlingmotorn och stöd till forskning kringbatterier, mekaniska ackumulatorer och bränsleceller. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 139 föreslårvidare att stöd bör utgå tiU forskning i syfte att klarlägga problem ochfömtsättningar kring kärnkraftdrift för fartyg. För detta föreslås anslag med 1milj. 5.2.8Energianvändning för lokalkomfort boende och arbetsmiljö Energianvändningenför lokalkomfort svarar för ungefär hälften av landets totala energiförbmknmgoch EPK menar att möjligheterna att påverka den generellt sett är större än förövriga områden och oftast erfordrar endast en begränsad FoU-insats. EPKhar vidare funnit att besparingar kan åstadkommas genom att redan föreUggandeFoU-resultat sprids till mer allmän kännedom och genom att incitament skapasför deras tillämpning. Detta kan på kort sikt ge betydande resultat utanomfattande forskningsinsats. Konunitténframhåller att svensk forskning och erfarenhet inom lokalkomfortområdetinternationellt ligger väl framme. Detta gör att inom området på ettverkningsfullt sätt kan bidra till den internationella forskningen genom aktivtoch ledande deltagande. EnUgtEPK:s mening gör trögheten i förändringen i vårt byggnadsbestånd det angelägetatt snabbt styra in ett nytt synsätt på lokalers energibehov. Måletför FoU inom det klimathygieniska området bör vara att ge kunskaper om och ettfastare underlag för riktlinjer och normer vid utformningen av lokalkomfort iolika boende- och arbetsmiljöer. EPKföreslår anslag med 8 milj. kr. för den närmaste treårsperioden och 9 milj. kr.för de därpå följande sju åren. Måletför FoU inom detta delprogram bör vara att ge underlag för att förvaltabyggnader, utforma byggnad och konstruktion, välja byggmaterial ochbyggnadskomponenter på sådant sätt att energiåtgången optimeras ochkomfortkraven under drift upprätthålls. EPKhar kommit fram till att stora mängder energi kan sparas genom projekteringsom tar hänsyn till utnyttjande av solinstrålning och lokala klimatförhållandenvid utformningen av byggnader och deras placering. Projekteringför god energiekonomi kräver en förfinad beräkningsteknik för att kunna gripaalla faktorer. Sådan projekferingsteknik bör utvecklas. Insatserinom detta område bör enligt EPK inriktas även på befintligt byggnadsbestånd. Fördelprogrammet Byggnaden föreslås anslag med 9 milj. kr. under en treårsperiodoch 10 milj. kr. för den följande sjuårsperioden. 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 140 Måletför FoU inom delprogrammet bör vara att utveckla fastighetsdriften samt attmed utgångspunkt från accepterade klimatkriterier utveckla och energimässigtintegrera apparater för värme-, luft- och belysningskomfort samt förbättraregler- och kontrollsystemet för att nå en god energiekonomi. EPKpåpekar att för den långsiktiga utvecklingen av uppvärmnings-tekniken utgörlågtemperatursystemen en viktig del av möjUgheterna att tillvarata spillvärmefrån värmekraftproduktion och industriella processer. Även andrauppvärmningssystem bör enUgt kommitténs imppfattning studeras. Här nämns bl. a.strålningsvärme, värmepumpar för byggnads-och varmvattenuppvärmning samtsolenergitillämpningar. EnligtEPK understryker kopplingen mellan uppvärmningsbehov och ventilation behovet avsärskilda forskningsinsatser för att utveckla reglersystem. Kontroll- ochmätsystem för värmeförbrukningen som ger reglermöjUghet hos varje enskildlokalutnyttjare är direkt avgörande för energiförbrukningsnivån inte minst omden kan knytas till kostnaderna för förbrukningen. Behovet av utveckling avtekniken för värmemätning framförs av EPK dels under detta delprogram, delsunder delprogrammet Spillvärmeutnyttjande inom energiproduktionsprogrammet. Kommitténföreslår att för delprogrammet InstaUations- och apparatteknik anslås totalt35 milj. kr. för den första treårsperioden och lika mycket för resterandesjuårsperiod. Måletför FoU inom delprogrammet bör vara främst att minska energibehovet föruttorkningen av byggnader och, vad avser anläggningsarbeten, att utvecklateknik och utrustning som är mindre energikrävande. EPK finner att forskningeninom anläggningssektorn kan koncentreras till maskinutrustningen.UtveckUngsarbetet bör iiu'iktas dels på driften av maskinerna, där övergångfrån tryckluft- till hydraulmaskiner anges erbjuda energibesparingsmöjligheter,dels på planerings- och produktionstekniken. Kommitténföreslår att ca 2 milj. kr. Systemfrågorjämte information och utbildning Målet för FoU inom detta delprogram bör varaatt klarlägga sambanden mellan bebyggelsens stmktur, försörjningssystemens ochbygg-objektens utformning samt byggnadsdelamas konstruktion å ena sidan ochenergiåtgången å den andra. EPK anser att dagens beslutsunderlag för samhälletsbebyggelseplanering av bostäder, lokaler, industrianläggningar,kommunikationer etc. är otillräckUgt på vitala pimkter, däribland vad gällerkonsekvenserna för energiförbmkningen. Prop.1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 141 att underlag saknas för att utveckla integrerade system som kanerbjuda radikalt lägre totalenerginivå. En successiv uppbyggnad av modeller förlokalkomfortens energiförsörjningssystem bedöms kräva 1,5 milj. kr. per årunder tioårsperioden. Föratt utforma informations- och utbUdningsmaterial uppskattar EPK ett behov avsammanlagt 6 milj. kr. 5.2.9 Återvinningav energi i varor Återvinningav energikrävande varor och nyttiggörande av energin i avfall kan enligt EPKindelas i tre områden, nämUgen avfallsråvaror från industri, uppsamlingsskrotoch blandat avfall från hushåll, handel och industri. Atervinningsindustrinutgör en del av processkedjan att återvinna råvaror till produktionen. Stödtill återvinningsindustrin kan, framhåller EPK, motiveras främst på sådanapunkter där den företagsekonomiska situationen inte medger att återvinningenfullföljs. Behovet av sådant stöd ligger enligt kommitténs uppfattning inte iförsta hand inom FoU-området, men vissa FoU-insatser anses motiverade. Dessaberör hanteringen av komplext metallskrot, den ökande kontamineringen av stål,extraktion av material ur kemiskt avfall samt omhändertagande och återvinningav plastavfall. Fördet blandade avfaUet och avfallet från jord- och skogsbruk måste de alternativaanvändningsmöjligheterna noga värderas. Kommittén finner att viktiga insatserkan göras för ätt underlätta återvinningen av värdefuUa komponenter.FoU-insatser bör t.ex. göras för att kunna få till stånd en rationell sorteringav avfallet. Den del av avfaUet som inte återvinns kan förbrännas, pyrolyseraseller brytas ner genom biologiska processer. Härvid kan energi tiUvaratas somvärme eller genom produktion av gas eller metanol. Dessa processteg behöverstöd för sin utveckling. EPKföreslår anslag inom området med 3,5 milj. kr. Insatser under resten av programperioden bör kunna drivas inom en ram av2 milj. kr. Kommittén noterar slutligen att forskningen inomavfallsområdet måste hållas samman så att balans mellan miljö-, energi- ochåterviimingsaspektér uppnås. För ett samlat avfaUsprogram kan väsentUgt störrebelopp erfordras. FoUsom avser energiförsörjningssysteniet i dess helhet och dess utveckling harsamlats i ett särskilt program. Hit hör bl. a. samhällsplanerings- ochlokaUseringsfrågor analyserade från energisynpunkt. EPK betonar särskilt viktenav FoU med ekonomisk, samhällsvetenskap- 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 142 lig och beteendevetenskaplig inriktning som komplement till och i mångafall som fömtsättning för tidigare berörda program. Kommitténnoterar att de ekonomiska analyser av samhället som gjorts framföralltbeaktar två produktionsfaktorer kapital och arbete. Den senare tidens ökademedvetenhet om ändUga råvarutillgångar, däribland många energiråvaror, harlett till olika studier av råvaror och energi som produktionsbegränsandefaktorer. EPK understryker vikten av energiekonomiska studier och utvecklingenav forskningsmetodik inom detta område. Kommittén framhåller därvid att enförutsättning för att systemimiktad FoU av angiven karaktär skall kunnabedrivas är att data och statistik kring energisystemet finns tillgängliga. Enförsta åtgärd bör därför enUgt konunitténs uppfattning vara att lämna stöd tillde ansträngningar som görs att bygga en samlad informationsbas avseendeenergiförsörjningssystemet och dess tänkbara utvecklingsvägar. Måletför utvecklingen inom detta delprogram bör vara att ha skapatkonkreta och detaljerade förutsättningar för att etablera en informationsbasavseende det svenska energiförsörjningssystemet och de faktorer som kan påverkadess utveckling. Måletför delprogrammet bör enligt EPK vara att bedriva systemin-riktad FoU avseendeenergiförsörjningssystemet som helhet ur främst ekonomiska,samhällsvetenskapUga och beteendevetenskapUga perspektiv för att gebeslutsunderlag och rekommendationer till åtgärder för beslutsfattare i olikapositioner. Som särskilt delmål anges att genom egna metodstudier följa upperfarenheter och effekter av utländsk och internationellt bedrivenmetodutveckling inom det systemanalytiska området avseende energiförsörjningssystemet. Kommitténföreslår att särskild uppmärksamhet ägnas åt samspelet mellanenergiförsörjningen och den fysiska samhällsutfornmingen, energiflödesanalyser,olika energisystems miljökonsekvenser samt olika konsumtionsnivåers effekter påsamhällsstrukturen i vid bemärkelse. Denekonomiska forskningen bör bl. a. syfta tiU att belysa olika energiförsörjningssystemseffekter på samhällsekonomin sysselsättning, stmkturutveckUng ochbytesbalans. Påkort sikt bör tonvikten läggas på analyser av olika energisystems flexibilitetoch de samhälleliga konsekvenserna vid brist på oUka energislag. EPKföreslår att medel anslås till en förstudie för att närmare klarlägga arbetetsuppläggning och organisation med 2 milj. kr. 1975: 30 Bilaga 1 Industridepartementet 5.2.11Sammanfattning av energiprogramkommitténs förslag EPK:s programförslagsammanfattas i tabell 5.2. Tabell5.2 EPK:s förslag till anslag för huvudprogrammet Energiforskning. Beloppen ärangivna i milj. kr. Lokalkomfort boende och arbetsmiljö System, information och utbildning Ofördelade medel på huvudprogrammvä 5.2.12Organisation av forskning och utveckUng inom energiområdet EPKanger att en målmedveten och i alla sina delar konsistent utveckling avenergiförsörjningssystemet förutsätter samordning, analys och översikt av helahuvudprogrammet för FoU inom energiområdet. Kommittén påpekar attenskilda program och delprogram har starka samband med andra verksamhetsområdenoch att FoU inom ett område kan motiveras också utifrån andra fömtsättningar ände energipolitiska. Med hänsyn härtill torde det inte vara lämpligt att samlabe-ställaransvaret för FoU inom hela energiområdet till en organisation.Kommittén framhåller vidare att FoU endast är ett av medlen i ett totaltenergipolitiskt handlingsprogram och att även här samordning måste äga rummellan FoU-programmet och andra åtgärder. Ansvaretför samordning av huvudprogrammet på statsmaktsnivå bör enligt EPK åvila ett avstatsdepartementen, med nuvarande arbetsfördelning industridepartementet.Konmiittén har vidare funnit det nödvändigt att organisatoriskaförutsättningar skapas för att möjliggöra en samordnad analys, planering ochuppföljning av FoU-verksamheten 1975: 30 Bilaga1 Industridepartementet 144 inomenergiområdet och för att underlätta beredningen av energiforskningsfrågorna. Kommitténanger att ansvaret för varje program bör knytas till ett organ som fyllerrollen av FoU-beställare, värderar och bevakar programmet, utvecklar nyadelprogram och programelement m. m. Vid val av programansvarigt organ måstehänsyn tas till bl. a. samordningsbehovet mellan olika åtgärder inom ensamhällssektor. Valet av programansvarigt organ måste också baseras på andraaspekter än enbart de som betingas av energiforskningens behov. Kommitténanger att man inte kunnat göra någon fullständig analys av detta men pekar påvissa möjligheter att fördela programansvaret, närmast som exempel för att illustreramöjligheterna att skapa ett sammanhållet ansvar på programnivå. 5.2.13Reservationer och särskilda yttranden LedamotenCarl framhåUer i en reservation att han inte kan ansluta sig tillkommitténs på expertmaterialet gmndade bedömning att de föreslagnaFoU-insatserna på fissionsenergiområdet bör genomföras oavsett statsmaktemasställningstagande till den fortsatta kärnkraftutbyggnaden. Han hävdar istället att om den nu planerade utbyggnaden inte fullföljs bör an.slagen tUlfissionsforskningen sättas betydligt lägre än vad EPK angivit. De medel somdärvid frigörs bör då satsas på andra centrala sektorer inom energiområdet. LedamotenBengt reserverar sig mot de delar av EPK:s förslag som siktar till attgenom FoU-insatser ge förutsättningar för ytterligare utbyggnad av kärnkraften.De medel som frigörs genom ett minskat kärnenergiprogram bör tillföras andraforskningsområden. Särskilt föreslår en kraftig FoU-satsning pågeotermisk energi, närmast i form av utveckling av djupborrningsteknik ochprovborrningar. Detta förslag stöds även av . Iett särskilt uttalande framhåller ledamoten att de poUtiskariktlinjerna för den samhäUeliga utvecklingen måste styra FoU-arbetet och intetvärtom, men att å andra sidan visst mått av FoU krävs för att poUtiskariktUnjer skall kunna fastställas. Med hänvisning härtill anger Inga Thorssondet soin ett aUvarUgt dilemma att ta ställning till ett FoU-program inomfissionsenergiområdet innan regering och riksdag fattat beslut om den fortsattaenergipolitiken, och att hon skulle velat se olika FoU-alternativ förfissionsenergin avpassade efter kommande energipolitiska beslut. reservation beträffande forskningsorganisationen förordar inrättandetav ett särskilt forskningsfinansierande organ som kan stödja icke målbundenforskning och studier rörande energifrågorna. Till detta förslag ansluter sigäven . ExpertenDick behandlar i ett särskilt yttrande möjligheter-