prop · FY0330 · 1975-12-31 00:00:00 — Motdenna bakgrund rekommenderade alla europeiskamedlemsländer (utom ) all bygga upp sina lager avvissa oljeprodukter till atl motsvara minst av föregående årsförbrukning. Såsomlagerlillgångar räknas de tillgångar som medlemsländernas regeringar kankontrollera i händelse av en försörjningskris. De produktkategorier, somrekommendationen omfattar, är motorbensin, flyg- och reabensin, fotogen inkl.Hygfotogen, motorbrännolja, tunn eldningsolja samt ijock eldningsolja. Medlemsländernaskall till rapportera lageriägei vid utgången av varje kvartal. 1rekommendationen betonas att medlemsländerna i händelse av försörjningskrisinle kan göra anspråk pä lager som har byggts upp av annat land före krisen. Underiålenhetatt lagra i enlighet med rekommendationen berättigar inte till någon extratilldelning. Rådetlämnade också vissa rekommendationer beträffande behovet av nationelllagstiftning och finansieringshjälp lill lageruppbyggnaden. fattade beslut om planering och åtgärder förfördelning av oljetillgångar i händelse av försörjningskris i europeiskaområde. Denlill de europeiska importerade oljan fördelas huvudsakligen iproportion till ländernas andel av den totala, normala förbrukningen i deteuropeiska OECD-området. En mindre del av oljan kan bli föremål för särskildfördelning, där man t. ex. kan ta hänsyn till klimatiska svårigheter. Sverigesstora beroende av importerade ftytande bränslen och drivmedel saml risken föravbrott i tillförseln av dessa har motiverat ett starkt engagemang från svensksida i arbete med alt förbättra försörj-ningslryggheten för deeuropeiska medlemsländerna. biträdde också rådets rekommendation omuppbyggnad av ett 90-dagarslager. Sverigehar vid planeringen av sin försörjningsberedskap på bränsle- ochdrivmedelsområdena i möjlig utsträckning tagit hänsyn lill rekommendationt. ex. beträffande förberedande av effektiva ransoneringssystem. 4.Beredskapslagring av råolja, m. m. 1januari 1973 tillkallade jag fyra sakkunniga med uppgift alt pröva del löpandeoljelagringsprogrammet år 1970-1976. Arbetet borde enligt direktiven till desakkunniga bedrivas så all resultatet av prövningen kunde redovisas föreutgången av och i stort enligt riktlinjerna i prop. 1969:136 medförslag rörande beredskapslagring av olja. Dessutom borde de sakkunniga molbakgrund av rekommendation om ett 90-dagarslager beräkna denlagerhållning som behövdes för att skulle uppnå det rekommenderademålet i fråga om beredskapslagring av olja. Om delta mål inle kunde nås inomramen för det löpande oljelagringsprogrammet, skulle de sakkunniga föreslååtgärder för alt det skulle kunna förverkligas. Desakkunniga som antog namnet Kontrollstationen för oljelagringsprogrammet,avlämnade betänkandet (DsH 1973:2) Råolja i beredskap - Förslagom utökad beredskapslagring inom oljelagringsprogrammet 1970/76. Betänkandetinnehöll förslag om att en beredskapslagring av 3 milj. m' råolja bordeövervägas. Genom en sådan lagring beräknades det av rekommenderadelagringsmålel kunna uppfyllas under hela 1970-lalei. Lagringen motiveradeshuvudsakligen av behovet av oljeprodukter för all möta sådana störningar ioljelillförseln som beror pä andra händelser än krig inom eller vid Sverigesgränser, en s. k. fredskris. ÖEF föreslogs administrera råoljelagringen. De sakkunniga redovisade isitt betänkande en prognos över fredskonsumtionen av olja för . Manutnyttjade härvid material som tagils fram av energiprognosutredningen (EPU).Del konstaterades all de prognoser som ligger lill grund för del löpande oljelagringsprogrammetstämde väl överens med EPU:s prognoser. Andelen importerad energi, av totalttillförd energi, angavs ha ökat från lill 77 96.Ökningen hade helt täckts med olja. 1973:194 behandlades frågan om beredskapslagring av råolja, m. m. Därvidanfördes att alla de ålgärder bör vidtas som är praktiskt möjliga ochekonomiskt rimliga för att skydda samhället mot skadeverkningar som beror påavbrott i oljelillförseln. Inte minst gäller det möjligheterna alt hålla Prop.1975:30 Bilaga 3 6 sysselsättningoch produktion i gäng ulan störningar. Alla prognoser pekade på ett fortsattstarkt beroende av importerade ftytande drivmedel och bränslen. Vid beslut omprogram för beredskapslagring av oljeprodukter hade man dittills huvudsakligenkoncentrerat sig på krigs- och avspärrningsfallen. Med avspärrning hade man dåmenat en situation när importen till har avbrutits till följd avkrigshandlingar i vår nära omvärld. Delframhölls alt sådana störningar i oljelillförseln som beror på andra händelserän krig inom eller vid gränser också måste beaktas. Det kan gällastörningar på grund av såväl mer avlägsna krigshandlingar som utförsel hinderfrån oljeexporterande områden. erfarenheter av denna typ avimporlsvårigheler i samband med Suezkrisen år 1956-1957, del s. k.sexdagarskrigel och händelserna i visadepå risken för sådana störningar. 1973:194 anfördes vidare alt en tryggad försörjning med energi är avavgörande betydelse för samhällets möjligheter atl fungera effektivt. Denuvarande beredskapslagren för krigs- och avspärrningsfallen är intedimensionerade för fredskriser. Om dessa lager helt skulle disponeras i en fredskris,skulle trovärdigheten i svensk säkerhetspolitik minska. Det påpekades all maninte kan utesluta atl en oljekris av fredskriskaraktär utvidgas lill eninternationell konflikt vid vilken beredskapslagren för krigs- och avspärrningsfalleni sin helhet skulle behöva utnyttjas. Detbetonades atl OECD-rekommendationen avsåg försörjningen i en fredskris.Samhället skall då kunna verka under i stort setl normala förhållanden. 1 ensådan situation är det svårt att lika hårt begränsa förbrukningen som i ettkrigs- eller avspärrningsläge. Del är t.ex. i högsta grad angelägel alt densvenska exportindustrin kan fortsätta atl sälja på utlandsmarknaderna. Sverigeskulle inte heller i en sådan kris kunna räkna med atl erhålla särskildtilldelning på grund av bristande egna tillgångar. Därför bedömdes rådsrekommendation om ett 90-dagarslager som ett minimum. Molbakgrund av vad som anförts föreslogs i propositionen en statligberedskapslagring om 3 milj. m' råolja. Kostnaderna härför beräknades lill 485milj. som skulle läckas genom en särskild beredskapsavgift för oljeprodukter.Förslaget härom innebar, att en avgift om /I för bensin och /m' förmotorbrännolja och eldningsolja skulle utgå - den30 . Maj:ts förslag (FöU 1973:27, rskr 1973:366).Beredskapsavgiften är reglerad i SFS 1973:1216. 1ÖEF:s regi utbyggs f n. elt antal lagringsanläggningar. Inlagring av råoljaberäknas börja . Prop.1975:30 Bilaga 3 7 5.Övriga vidtagna viktigare åtgärder Molbakgrund av händelserna i och im-porlsvårigheternai samband därmed vidtogs vissa beredskapshöjande ålgärder. Maj:t till ÖEF:s förfogande sammanlagt 300milj. av den röriiga kredit i riksgäldskontorel på sammanlagt 350 milj. krsom då fick disponeras bl.a. i situationer av synneriig vikt för riketsförsvarsberedskap. Kreditbeloppet på 300 milj. kr. skulle användas för köp avråolja och oljeprodukter för vidare försäljning på den svenska marknaden.Kungl. Maj:t föreslog i prop. 1974:8 angående röriig kredit föroljeköp m. m., att den röriiga krediten skulle ökas till 1 000 milj. kr. varav650 milj. kr. för köp av råolja och oljeprodukter. biföll förslaget(FöU 1974:8, rskr 1974:34). ÖEF har inom ramen för 300 milj. kr. med anlitandeav krediten köpt eller förmedlat köp av totalt över800 000 m' oljeprodukter, huvudsakligen eldningsolja. 1974:85 anmäldes atl ÖEF:s erfarenheter från denna inköpsverksamhet gavvid handen att den som ett led i vår försörjningspolitik borde kunna bedrivasännu effektivare om ÖEF disponerade vissa egna lagringsutrymmen. Dessautrymmen skulle utnyttjas som depåer för en vidare distribution av produkternapå den svenska marknaden med anpassning till försörjningslägets utveckling. Motbakgrund av erfarenheterna från den försörjningskris som inträdde under hösten1973 undersökte ÖEF möjligheten att snabbi utöka den statligalagringskapaciteten. 1nämnda proposition anfördes atl en möjlighet borde öppnas att tillförsäkra ÖEFvissa lagringsutrymmen för eldningsoljor i detla syfte. Möjlighet fannsnämligen till en gemensam utbyggnad med enskilda förelag och kommuner avberganläggningar för eldningsoljelagring som företagen och kommunerna redantidigare projekterat. ÖEF skulle kunna disponera etl antal lagringsutrymmen om100 000-200 000 m' vardera på väsl-, syd-och ostkusten. Kostnaderna för deifrågavarande anläggningarna borde enligt gällande riktlinjer bestridas avförbrukarna. Övergångsvis borde en finansiering över statsbudgeten kunna ske.Riksdagen godkände förslaget (FöU 1974:17, rskr 1974:142). F.n. pågår utbyggnadav tre sådana anläggningar som beräknas vara klara atl tas 1975 ochår 1976 och avtal har slutils om en fjärde. Föralt klara det omedelbara behovet av lagring av oljeprodukter tills dessabergrum har färdigställts erfordras att andra lagringsutrymmen kan disponeras.ÖEF har med utnyttjande av den röriiga krediten hyrt cistern-utrymmen om ca 275000 m'. Köp och inlagring av eldningsolja pågår. 6.Det internationella energiprogrammets krav Jagkommer senare denna dag atl anmäla frågan om godkännande av anslutningtill avtalet om ett internationellt energiprogram (lEP) inom ram. Enav huvudbeståndsdelarna i lEP är inrättandet av etl syslem för krissituationer. lEPförutsätter alt varje land ålar sig att upprätta en försörjningsberedskapmotsvarande 60 dagars normal konsumtion. skall bestämmasnär försörjningsberedskapen skall uppgå lill 90 dagars normal konsumtion.Försörjningsberedskapen uppnås genom beredskapslagring (krigsreserver inräknasinte), genom produklionsberedskap eller genom möjlighet att övergå lill andrabränslen än olja. För svenskt vidkommande kan avtalad försörjningsberedskapuppnås i huvudsak endast genom lagring av råolja och oljeprodukter. Vårtstora oljeberoende gör den svenska energiförsörjningen känslig för olika slagav störningar. En av de viktigaste energipoiitiska uppgifterna blir därför attgenom olika ålgärder söka begränsa denna sårbarhet. Chefen förindustridepartementet har tidigare denna dag föreslagit vissa åtgärder i dettasyfte. Vi har trots detla alt räkna med atl den totala svenska oljeförbrukningenkommer alt öka från ca 28 Mtoe' lill ca 33 Mtoe , inkl.oljeprodukter för användning inom den petrokemiska industrin m. m. Beredskapslagringenav oljeprodukter har huvudsakligen inriktats på krigs- ochavspärrningsfallen. Med avspärrning avses en situation när importen lillSverige har avbrutits till följd av krigshandlingar i vår nära omvärid.Lagringen har skett främsl i form av oljeprodukter hos oljehandeln och vissastorförbrukare. beslöt (FoU 1973:27, rskr 1973:366) att dennalagring skulle utvidgas med en beredskapslagring av 3 milj. m' råolja i statligregi. Råoljelagringen har främst tillkommit för alt möta sådana störningar ioljetillförseln som beror på andra händelser än krig inom eller vid Sverigesgränser, s. k. fredskriser. Det kan gälla störningar på grund av såväl meravlägsna krigshandlingar som utförselhinder från oljeexporterande områden. Oljekrisenvintern kom all på elt påtagligt sätt belysa behovet av ålgärder föralt möta fredskriser. Jaghar i det föregående redovisat de viktigaste lagringsåtgärder som har beslutatsmot bakgrund av erfarenheterna från oljekrisen . 1 detlasammanhang vill jag erinra om den tillsatta energiberedskapsutredningen(EBU) som skall lämna förslag bl. a. till ett in- 'Mtoe= milj. ton ekvivalent olja Prop.1975:30 Bilaga 3 9 tegreralsyslem för ransonering på hela energiområdet atl användas vid oljekriser av fredskriskaraktär.1 direktiven lill utredningen betonas särskilt att systemet skall utformas så atldet värnar om produktion, sysselsättning och viktiga samhällsfunktioner. Eltbelänkande kan väntas . Chefenför industridepartementet har framhållit all man måsle räkna med möjligheten avframlida fredskriser som kan innebära störningar på den internationellaoljemarknaden. Jag delar denna åsikt. Denna typ av fredskris är svårbemästradbl. a. på grund av atl den primärt berör vår tillförsel av olja, utan att det -som fallet är i krig eller under avspärrning - sker någon omedelbar minskningav energibehoven genom minskad förbrukning. De internationella oljeföretagensmöjligheter att upprätthålla sina leveranser i krissituationer torde nu varaavsevärt mindre än tidigare till följd av att producentländema i ökadutsträckning övertagit kontrollen över råoljekällorna. Riksdagenhar som tidigare nämnts beslutat om en lagring av 3 milj. m' råolja för iförsta hand fredskrisbehov. Församma ändamål har även öppnatmöjlighet till utbyggnad av vissa lagringsutrymmen för eldningsoljor (FöU1974:17, rskr 1974:142) i ÖEF:s regi. Nuutgående beredskapsavgift är otillräcklig för finansiering av dessa lagringsprogrampå grund av atl oljepriserna har flerdubblats sedan beslutet om den särskildaberedskapsavgiften fattades. Enligt nu gjorda kostnadsberäkningar behövs enökad avgiftsfinansiering om drygt 1 100 milj. kr. Chefen förfinansdepartementet kommer senare atl lägga fram förslag om den höjning av densärskilda beredskapsavgiflen för oljeprodukter som krävs för finansiering av deredan beslutade lagringsprogrammen. Lagringenligt dessa program tillsammans med nuvarande beredskapslager för avspärrning(avspärrningsreserven) kommer att ge en uthållighet på drygt 3 månader.Man måsle emellertid, som jag har framhållit, räkna med möjligheten avframlida fredskriser som kan innebära störningar på den internationellaoljemarknaden. Vibör därför sträva efter alt i den män del är praktiskt möjligt och ekonomisktrimligt förbättra vår uthållighet vid störningar i oljelillförseln. Målet börvara atl uthålligheten skall ha ökats med . Föratt erhålla en månads ökad uthållighet vid en oljekris av fredskriskaraktärkrävs en ökad beredskapslagring av råolja och oljeprodukter motsvarande ca 3milj. m' råolja. Finansiering av en sådan utökad lagring bör ske enligt nugällande principer. Om lagringen genomförs med råolja blir kostnaderna i dagenspriser ca 1 200 milj. kr. Detär för tidigt all i detalj ange lagerstoriek och avvägning mellan råoljaoch oljeprodukter liksom mellan olika slag av oljeprodukter för den ökadeoljelagring som erfordras. Detta är bl.a. beroende av när underlag föreliggerför ställningstagande lill en utbyggnad av raffinaderikapaciteten. Chefenför industridepartementet har pekat på alt man i framliden får Prop.1975:30 Bilaga 3 10 räknamed en betydande förskjutning i konsumtionen mellan olika slag avoljeprodukter, främsl från lält lill tung eldningsolja. Jag delar dennauppfattning. Man lr även räkna med en snabbare ökning av efterfrågan påoljeprodukter som råvara i industrin än för energiändamål bl. a. beroende påden förutsedda snabba expansionen inom den petrokemiska industrin. Hur enframtida beredskapslagring för fredskriser i detalj skall utformas påverkas avdenna utveckling. Även de övriga förslag till ålgärder inom den statligaoljepolitiken m. m. som läggs fram och det första utfallet av dessa åtgärderinverkar på hur en förstärkt beredskapslagring för fredskriser i detalj börutformas. Medhänsyn till dels den långa lid del erfarenhetsmässigt tar alt projektera ochbygga lagringsanläggningar av detta slag, dels de stora ekonomiska insatsersom krävs främsl för uppfyllnad av anläggningarna är del nödvändigt all planerapå lång sikt. Principbeslut om en utökad lagring av råolja och oljeprodukterbör därför fattas . Jagkommer senare denna dag att begära regeringens bemyndigande alt tillkallasärskilda sakkunniga med uppgift att lägga fram förslag lill program förberedskapslagring av oljeprodukter, m. m. efter utgången av . Uppdraget lillde sakkunniga avses även omfatta fördelningen mellan råolja och oljeprodukterliksom mellan olika slag av oljeprodukter för den ökade oljelagring som jag nuförordat. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att godkänna allpågående utbyggnad av beredskapslager av råolja och eldningsolja för främst fredskrisbehovsenast utökas med en lagring av råolja och oljeproduktermotsvarande 3 milj. m' råolja. Prop.1975:30 Bilaga 3 11 1 Inledning............................................................................ 1 2 och löpande oljelagringsprogram............ ...... 1 2.1 oljelagringsprogram........................ ...... 1 2.2 oljelagringsprogram............... ...... 2 3 ........................ ...... 3 3.1 och oljeförsörjningen......................... ...... 3 3.2 och ............ ...... 5 4 Beredskapslagring av råolja, m.m...................... ...... 6 5 Övriga vidtagna viktigareåtgärder.................... ...... 7 6 Det internationella energiprogrammeiskrav......... ...... 8 7 Föredraganden.............................................. ...... 8 8 Hemställan ................................................... .... 10 (;OTAB 758936 S<.k|,|.M975