prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — Förvuxengruppen finns förutom behov av att kunna varva studieperioder medyrkesarbete även krav att befintliga utbildningsresurser och ledig kapacitet idet reguljära utbildningsväsendet utnyttjas. kommun anser att de praktisktyrkesorienterande inslagen bör ges större utrymme på högstadiet ochpraklikperioder bör prövas som ett reguljärt inslag i utbildningen i gymnasieskolan.Även möjlighet till del-tidsstudier vid gymnasieskolan - kombinerade medpraktik, förvärvsarbete etc. - bör fö prövas liksom viss frihet förskolstyrelsen att inom ramen 1975/76:39 144 fördisponibla lokal- och lärarresurser lokalt anpassa gymnasieskolans organisationefter elevernas önskemål om utbildning. Utredningens förslag om försöksverksamhet medpreliminära in-t a g n i n g s b e s k e d för au de sökande skall få enklarare uppfauning om sina möjligheter att antas till sökta alternativ och pågrundval därav kunna göra eventuellt behövliga omdisponeringar av sinautbildningsplaner, tillstyrks i allt väsentligt av de remissinstanser somyttrat sig däribland SÖ, AMS. kommun.Stockholms kommun och kommun. Däremot anser attdet föreslagna systemet inte ger någon större förbättringl Lämpligare vore altelever som går i åk 9 slutgiltigt inläs på sitt höstterminsbetyg. Dock skall elevernaunder efterföljande vårtermin ytteriigare förberedas för kommande studier.Detta skulle bl. a. medföra den fördelen för elever och skola att elevernainnan skolans slut skulle vara definitivt placerade. förordaren fortsatt utbyggnad av försöksverksamhet med iniagningsför-farandei lillgymnasieskolan för att eventuellt eliminera de nackdelar som nuvarande rutinermedför. kommun anser att tiden bör vara mogen för attställa en plats till förfogande för varje elev, som slutar . Utöveratt elev valet måste bygga på elevens intresse och fallenhet, är det ocksåväsentligt, att varje elev erhåller meddelande om intagning till gymnasieskolani myckel god tid. Den preliminära intagningen bör meddelas elever i mars månadoch definitivt besked bör lämnas i samband med skolavslutningen. Eftersomförslaget innebär, att alla skall erhålla plats i gymnasieskolan, anser kommunenatt intagningsbeslämmelserna bör ändras, så att de passar följande förslag:Undersök vad de begåvningsmässigt sett sämst lottade eleverna har för intressenoch läggning. När detta är klart, inplacera dem pä lämpliga linjer. De övrigaeleverna, som ligger med betygen 3-5, och som alltid blir intagna, fördärefter konkurrera om resten av platserna. Utredningens förslag om ändring ikompetenskungörelsen för att bl. a. förhindra s. k. taktiska val har behandlatsav ett fötal remissinstanser. Förslaget tillstyrks av bl. a. /SR. Uppsalakommun samt kommun. AMS anser det viktigt att en översyn görs avintagnings-bestämme' :erna till utbildningar inom kompetensområde.Ett syfte bö i. irvid vara alt motverka s. k. strategiska val samt taktiskaavhopp frän gymnasieskolan, vilket visat sig vara en olägenhet med detnuvarande systemet. Praktiskt arbete bör kunna ges meritvärde oavsettgrupptillhörighet. Styrelsen anser vidare att sökande, som har personligenotillfredsställande och i urvalssammanhang otillräckliga slut- elleravgångsbetyg, borde ges möjlighet att kunna reparera dennaskada och erhålla nya betyg med hänsyn lill de problem pä arbetsmarknaden somannars kan uppstå för dessa sökande. SÖ förutsätter all SIAis förslag till förändring avintagningsbeslämmelserna ses över av betygsutredningen, varför nuvarande bestämmelserbör gälla tills vidare. 1975/76:39 145 BU 73 är avvisande lill förslaget. Utredningen sina undersökningar funnit att det bara i begränsad utsträckning förekommeratt utbildningsmässigt övermeriterade missgynnas vid antagning. Vid intagninglill vissa utbildningar torde övermeriterade snarare favoriseras. Skälet tillstudieavbrott i gymnasieskolans senare årskurser tycks enligt andra lokalaundersökningar, t. ex. SÖis undersökningi Karistad, inte vara huvudsakligen ett sådant taktiskt betygstänkande somÖrebroprojektel vill göra gällande. Enligt SIAisförslag kommer utökade chanser för intagning att ges ät utbildningsmässigtövermeriterade på bekostnad av enbart grundskolekompetenla. Därmed motverkaskungörelsens syfte att skapa möjligheter för grundskoleelever till antagningpå deras kompetensområde. Utredningen anser alt kompetenskungörelsen inte börändras på del sätt förordat. Utredningen avser att återkomma med förslagtill förändringar. Av flera skäl har inte haft möjlighet alt göraen översyn av gymnasieskolans arbetsmiljö och resursfrågor av samma omfattningsom beträffande . Utredningen lägger förslag om mindre förändringarav gymnasieskolans resursfördelning och resursanvändning. Förslaget om en s a m 1 a d förstärkningsresurssamt hur denna skall fördelas inom skolenheten tillstyrks av flertalet av deremissinstanser som yttrat sig i denna del. Till dem som tillstyrker hör bl. länsskolnämnderna, kommunförbundet. Skolledarförbundetsaml ett stort antal kommuner däribland , , ,och samt skolstyrelsen i . i framhåller alt deförslag som utredningen framlägger beträffande resursanvändningen igymnasieskolan medverkar till att ge skolledningen helt andra möjligheter äntidigare att utnyttja de resurser som finns. Som särskilt positivt kanframhållas att möjligheter skapats att på ett effektivt sätt hjälpa elever medpsykiska eller intellektuella handikapp, vilka inte av organisatoriska ellerandra skäl kan hänföras till fasta grupper. menar att de förslag som SIAlägger för gymnasieskolan kan sägas medföra klara fördelar. Dettakonstaterande gäller inte minst förslaget om en friare resursanvändning som börge också gymnasieskolans skolledare och lärare ökade möjligheter att sätta inresurserna främst på de punkter där behoven upplevs som störst. Skolledaförbundetdelar också utredningens uppfattning all ökade stödinsatser måste göras för atthjälpa speciellt elever på yrkesinriktade linjer som på grund av bristandebasfärdigheter har svårigheter att klara utbildningen. /SR avstyrker däremot förslaget till resurssyslemför gymnasieskolan samt förordar liksom vad gäller grundskolanförsöksverksamhet och tills vidare användning av nuvarande resurssyslem utanförförsöken. Statskontoret tillstyrker en begränsadadministrativ förenkling av statsbidragssystemet för gymnasieskolan, om dettabedöms möjligt utan att föregripa ett ställningstagande till delutredningsarbete i hithörande frågor 10 1975/76. 1975/76:39 146 sompågår inom utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK). Några kommuner är tveksamma till om den föreslagnaresursen är tillräcklig. Således anser Lideå kommun den föreslagna samladeförstärknings-resursen vara ett steg i rätt riktning. Om emellertid samtligaelever från skall erbjudas plats i gymnasieskolan torde resursenvara för låg. Den situationen får ej uppkomma, att elever, som regelbundeterhållit stöd och hjälp i , helt plötsligt föriorar denna hjälp igymnasiet, vilket ökar risken för avhopp. Kommunen föreslår därför, attgymnasiets förstärkningsresurs anpassas till intagningsambitionen. ÄvenLandstingsfor-bundet, och kommun anser allförstärknings-resursen bör ökas. SÖ tillstyrker förslaget om friare resursanvändningför ämnet svenska i årskurs I.Enligt SÖ innebär emellertid förslagetalt basresurs-tänkandet tillämpas enbart på ett ämne i en årskurs. Det börövervägas om inte basresurssystemet mer generellt bör införas i gymnasieskolan,vilket i princip är möjligt enligt överstyrelsen. Därigenom blir det bl. a.möjligt att vid behov överföra resurser från ett ämne till ett annat. förslag ansluter sig också SFL, /SR, LR och kommun.SFL föreslår dessutom en förstärkt resurs till ämnet matematik. /SR anseratt delningsialet för svenska och engelska pä de yrkestekniska linjerna sättslill 16. /SR tillstyrker att den nuvarandekursuppdelningen i matematik och naturkunskap i åk 1 pä de treårigahumanistiska och samhällsvetenskapliga linjerna i gymnasieskolan skallförsvinna under förutsättning att åtgärder vidtas som tillförsäkrar deanställda lärarna fortsatt arbete. Medan SÖ anser att de resurser som användsför att möjliggöra alternativa kurser i matematik och naturkunskap torde kunnaanvändas till något mera angeläget. Utredningens förslag om en revidering avgymnasieskolans språkprogram har föranlett kommentarer endast från ett fåtalremissinstanser. SÖ hänvisar till sitt i annan ordning utarbetade förslag.Till delta förslag ansluter sig . ansluter sigtill utredningens alternativ fyra, som innebär att ingen elev blir tvåspråkigannat än i samband med utökad studiekurs. förordar alternativtvå, vilket innebär en förstärkning av språkundervisningen och ett bibehållandeav trespråksalternaliv på vissa linjer. Övergången till en anordning där skolan får merafritt förfoga över sina resurser måste enligt också åtföljas av vissa andraåtgärder. De ökade krav som kommer att ställas på skolledarna har sålundautredningen mött 1975/76:39 147 medförslag om en förstärkt skolledamtbildning (kapitel 21). Vissa riktlinjer förhur skolstyrelse kan skaffa sig beslutsunderiag för resursfördelning inomkommunen har givits i kapitel 23. De frågor som rör beslutsfunktionerna inomrektorsområdena har behandlats i kapitel 24. Utredningen framhåller att dessförslag måste emellertid beröra ytteriigare ett område, nämligen utvärderingeni skolan. En väl fungerande utvärdering utgör ett oumbärligt instrument vidbeslut om resursanvändning. Skolans mål utgör en kompromiss mellan önskemålfrån en rad intressenter. Detta innebär menar , att det resultat som skolanpresterar skall tillfredsställa flera parter med kanske divergerande önskemåloch förväntningar. Enligt finns ett intresse av kontinueriigresultatkontroll hos såväl de som har att verkställa de politiska besluten somrör skolan, som elever, föräldrar och avnämare (avsnitt 25.2). Utvärderingen i skolan fyller huvudsakligen tväfunktioner. För det första att ge information om elevernas studieresultat.Denna information, som också bör innefatta eventuella hinder för etttillfredsställande studieresultat, kan ha stor betydelse för eleven själv, hansföräldrar, mottagande skolor och arbetsgivare. För det andra att ge informationom skolan och hur den förmår uppnå de uppställda målen. Sådan information ärnödvändig för politiska beslutsfattare och dem som har att verkställa besluten,dvs. skolmyndigheter på olika nivåer samt skolpersonalen. I själva verketutgör möjligheterna lill en lokal utvärdering förutsättningen fördecentraliserad beslutanderätt i resursfrågor. Föratt det över huvud taget skall vara möjligt attutvärdera verksamheten i skolan måste det finnas mål mot vilka resultatet kanbedömas. Ju mer specifika dessa mål är, desto lättare är det i allmänhet attregistrera utfallet av undervisningen. Bland skolans uppgifter torde menar SIAkunskaps-och färdighetsmålen vara lättast att beskriva, vilket möjliggör enrelativt okomplicerad utvärdering. När det däremot är fråga om sådanamålkategorier som värderingar, attityder och vanor, är en precisering oftamyckel svårare att åstadkomma. 1 stället för att sträva efter enmålkonkrelisering kan del i sådana fall vara mera meningsfullt att sökabeskriva processen, dvs. undervisning och övrig verksamhet i skolan som styrsav läroplanernas mål. Vad som i första hand måste beaktas än elevernaskunskaper, färdigheter etc. vid starten, skolans resurser och organisation samtförhållandena i del omgivande samhället. Utvärderingen i skolan måste mot denna bakgrundockså innefatta en beskrivning av utgångsläget vid verksamhetens början. Deelevfaklorer som skall ingå i den slutliga resuliatkonirollen måste ävenregistreras på något sätt vid startpunkten, eftersom standarden kan varierapåtagligt mellan arbetsenheter, skolor osv. Syftet med utvärderingen i skolan är enligt attförse olika intressenter med information som kan underiäua beslutsfattandet.För den enskilde eleven kan det gälla ställningstaganden beträffandesludieinsatser, val av ut- 1975/76:39 148 Personalen i skolan får genom utvärderingen anledning att övervägaändringar i metodik, elevgrupperingar m. m. Resultatkontrollen kan vidare ge depolitiska instanserna och skoladministralionen motiv för annanresurstilldelning, ändringar av läroplaner osv. Om utvärderingen skall fylla nämnda funktionerfår den emellertid inte stanna vid en beskrivning av resultat ochundervisningsprocess. Den måste också vara förklarande, dvs. georsakslolkningar, även om man här oftast måste stanna vid hypoteser. Först omman kan ge förklaringar lill ett otillfredsställande utfall av skolansverksamhet är det möjligt att sätta in åtgärder som kan gälla förändringarbeträffande såväl mål och förut-sältningar som undervisningsprocessen. En utvärdering av skolans verksamhet förutsätter,som tidigare konstaterat, att skolans mål kan uttryckas i något så närpreciserade termer. De centralt givna målen som de uttrycks under rubrikerna"Mål och riktlinjer" samt "Kursplaner med anvisningar ochkommentarer" i läroplanerna ger emellertid inte en precisering som ärtillräcklig på alla nivåer inom skolan. Det är uppenbart menar , att man pålokal nivå måste få stöd i arbetet med målpreciseringen om utvärdering skallkunna bli ett reguljärt inslag i skolans verksamhet. Centrala insatser är härnödvändiga enligt , som hänvisar till pågående arbete med mål preciseringsom bedrivs inom SÖ och som förutsätter resulterar i måldokument, somkommer au underiäua utvärderingen i skolan. Resuliatkonirollen får inte understryker ges ensådan utformning, att den upplevs som ett pressande, olustfyllt och utpekandeinslag, som främst syftar till att blottlägga brister och att finna deansvariga för dessa. I stället bör den läggas upp så, att den utgör enstimulans till ett allt bättre utnyttjande av de resurser skolan förfogar över.Då den innefattar uppgifter som innebär värderingar av utfört arbete, bör dessaså långt möjligt gälla lagets eller gruppens insatser. Del bästa sättet att skapa en positiv atmosfärkring utvärderingen torde vara menar utredningen, att denna utförs av dem somär direkt engagerade i det dagliga arbetet. En central punkt i utvärderingen är framhållerutredningen, alt speciellt bevaka situationen för elever med svårigheter.Enligt utredningens erfarenheter, som stöds av empiriskt material (kapitel 5),kommer skolans stödåtgärder ej alltid de mest behövande eleverna till del. Detär följaktligen angeläget, att utvärderingen ges en uppläggning som möjliggörtidig identifiering av elever med svårigheter. Den bör vidare utformas så, attdessa elevers utveckling ägnas ingående uppmärksamhet. Utvärderingen är alltsåett medel genom vilket elever med svårigheter kan uppmärksammas, och den utgörockså ett instrument för styrning av resurser lill elevgrupper med speciellabehov. föreslår att utvärdering sker på varje nivåinom skolan där man har att besluta om t. ex. fördelning av resurser. Förgrundskolans del innebär detta följande nivåer och beslutsorgan inom en kommuni Prop.1975/76:39 149 Förgymnasieskolan får motsvarande .schema följande utseende: Linjer,årskurser. klasser,ämnen arbetslag Utredningen påpekar att, eftersom det inte ärmöjligt att i gymnasieskolan införa ett system med arbetsenheter, måsteutvärderingen baseras på andra typer av enheter inom vilka undervisningenplaneras. Det ankommer därför på bestyreisen att i samråd med personal ochelever i skolan välja de enheter man finner lämpliga. Pä varie här angiven nivå i skolsystemet börutvärderingen vara komplett, dvs. omfatta insamling av uppgifter, analys ochorsaksiolkning samt ål-gärder. anser att den information som är riklig kanspridas och utnyttjas på olika sätt av de olika enheterna som ingår iutvärderingen. 1 fråga om tidpunkter för utvärderingen under läsåretframhåller att det för skolstyrelsen bör vara tillräckligt med enomfattande utvärdering en gäng . Rektorsområde eller skolenhet, där detkan vara nödvändigt med förändringar i organisation och resursdisposilionerunder pågående läsår, har behov av tätare resullaikontroller. Sådana bör därförske åtminstone vid varie lerminsslul. Inom arbetsenhet utgör utvärderandemoment ett nästan dagligt inslag i verksamheten. Det kan gälla resultatkonlrolli samband med slutförda arbetsområden, utbyte av erfarenheter rörande användametoder osv. Det är dock nödvändigt med en samlad utvärdering av verksamheteninom arbetsenheter mot slutet av varje termin. Utredningen tar fortsättningsvis upp frågor sommetoder för insamling av uppgifter, erforderiiga uppgifter för utvärderingen,analys och orsaksiolkning och åtgärder m. m. samt utvärdering av åtgärder förspeciella elevgrupper. Huvudpunkterna i utredningens förslag kansammanfattas i följande punkten Utvärdering bör ske på alla nivåer inom skolandär beslut fallas om resursdisposilioner saml omfatta insamling av uppgifter,analys och orsakstolkning på grundval av dessa samt beslut om åtgärder. Deuppgifter som skall insamlas rör målet för skolans samlade verksamhet, de förutsättningarmed vilka skolan arbetat, processen samt resultatet. De förfaringssätt som kananvändas vid insamling av erforderiiga uppgifter är iakt- 1975/76:39 150 lagelser,prövning och utfrågning. Analysen av insamlade uppgifter syftar till attklargöra, om utfallet av verksamheten varit tillfredsställande, om disponiblaresurser använts påetl ändamålsenligt sätt samt om verksamheten stått iöverensstämmelse med läroplanens mål. Den orsakstolkning som genomföres på grundval avinsamlade uppgifter och gjord analys syftar lill en identifiering av faktorergenom vilka resultatet kan förbättras. Genom åtgärder genomföres dekorrigeringar som orsakstolkningarna ger anledning till. Elever med skolsvårighetermåste ägnas speciell uppmärksamhet i samband med utvärdering. Mot bakgrund av alt del ingått i utredningensuppgifter att komma med förslag för att förbättra undervisningssituationen förelever med skolsvårigheter finner det angeläget, all skolan ges bättremöjlighet till kontinueriig bevakning av att elever med begynnande svårigheterupptäcks och ges erforderiig hjälp samt att skolansspeciella stödresurser koncentreras till elever med klart dokumenterade behovav hjälp. I det sammanhanget framhåller utredningen attbeträffande undervisningen av elever med svårigheter, bör utvärderingen förstoch främst belysa vilka organisatoriska modeller man tillämpat, och hur långtman lyckats följa principen om integrering. Av redovisningen bör därför framgå,i vilken omfattning svagpreslerande elever bildat separata grupper inomarbetsenhet, och om elever hänvisats till fasta grupper utanförarbetsenheterna. När det sedan gäller granskningen och analysen avundervisningens resultat måste för de olika ämnenas del basfärdigheterna gessärskilt ingående behandling. De elever som har så slora brister i dettaavseende, att de kan löpa risk att sluta skolan utan praktisk läs-och skrivfärdighel, måste föras fram och prioriteras i uppföljningsarbetet. SÖ delar SIAis allmänna syn pä utvärderingen iskolan och vill för sin del understryka att det är angeläget att en ökadutvärdering enligt de riktlinjer som utredningen skisserar kommer lill stånd.SÖ delar också utredningens uppfattning all utvärdering skall ha det syftet atttidigt identifiera elever med svårigheter och härvidlag vara ett instrument förstyrning av resurser till elevgrupper med speciella behov. Det är i dettasammanhang viktigt att man följer upp konsekvenserna av eventuellaomdisponeringar av resurserna. Även fiertalet länsskolnämnder betonarutvärderingens stora betydelse men efteriyser resursförstärkning för nämndernaför deras medverkan i utvärderingen. SÖ instämmer i förslaget om utvärderingensprincipiella utformning, men vill understryka att erfarenheternahittills är mycket begränsade av utvärdering av delta slag. SÖ bedömermöjligheterna som begränsade att fö lill stånd en sådanutvärdering som beskriver. Tillräckliga förutsättningar i form avövergripande alternativa ut- Prop.1975/76:39 151 värderingsmodeller,erfarenheter och metoder saknas. SÖ liksom statskon-lorei vill emellertidunderstryka vikten av att stora insatser görs.inom forsknings- ochutvecklingsarbete samt fortbildningsverksamhel på olika nivåer inomskolväsendet för att förbättra delta. i län vill understryka attprövningen av hur de övergripande målen har uppfyllts måste återföras på decentrala organ som gett dem, nämligen riksdag och regering. Det är nämligen ettbåde beklagligt och förståeligt faktum att detta måltänkande inte trängt igenomi skolan. För att det skall göra del krävs att man också på högsta politiskanivå uppmärksammar de problem som är förknippade med genomförandet av deövergripande målen, som är och måste vara av politisk natur. Enligt nämndensmening är idédebatter i om dessa frågor av utomordentligt värde. Detär också nödvändigt att diskussionen om idéerna äger rum i bestyreisen ochbland skolpersonal. Utfallet av debatten måste givetvis ständigt återföras tillde centrala målen. RRV delar SIAis uppfattning all en regelbundenutvärdering och resul-talåterföring är ett nödvändigt instrument vid beslut omresursanvändning samt all utvärdering bör genomföras på alla beslutsnivåer inomskolväsendet. RRV förutsätter att utvärderingen även kommer att ske på länsnivåoch riksnivå. Enligt RRV kan detta inte göras utan en omfattande försöksverksamhet.I den av RRV förordade fortsatta försöksverksamheten med SIAis förslag bör dehär avsedda utvärderingsmodellerna m. m. utvecklas och utprövas. SIAis förslag lill utvärdering av skolansverksamhet är av principiellt stort intresse för UKA, inte minst på grund avatt utvärderingsformer kommer alt få förnyad aktualitet i samband med reformeninom den högre utbildningen. UKÄ instämmer i att en väl fungerande utvärderingär ett oumbäriigt instrument vid beslut om resursanvändning. SIA-utredningenställer ett konkret förslag med innebörden att en utvärderingsperiod skallanordnas vid varje skolenhet vid varje läsårs slut. Man bör dock vara uppmärksampå risken att syftet med feltolkas och en koncentreradprov- och stressperiod i stället åstadkoms menar UKÄ. Liknande synpunkter harSÖ. LOföreslår att skolstyrelserna åläggs ansvaret för alt medverkan i en uppföljninggaranteras frän såväl elever, föräldrar och personal som frän representanterför olika organ i samhället. LO föreslår även att en kontinueriig uppföljningsker centralt så att erfarenheterna i de kommuner som först startar SIA-skolansnabbi kan delges andra kommuner och eventuella korrigeringar ske. Till ensådan uppföljning bör knytas personer som svarar för de huvudsakligafunktionerna i skolani pedagogiska uppgifter saml sädana som berörskola-samhälle-arbeisli v. Positiva till SIAis förslag är även SFL, RHS ochflera kommuner bl. a. , , och . kommunär helt överens med om att utvärderingen är ett väsentligt inslag iarbetet. 1975/76:39 152 stematiskauppbyggnad av utvärderingsarbetet på alla nivåer i skolorganisationen somutredningen föreslår kommer emellertid all kräva ganska slora personalresurser.En avvägning måste därför göras sä att inte medel för verksamheten läggs på attadministrera en apparat som inte tillför verksamheten nya och värdefullainformationer. Enligt bör en betydligt enklaremodell att arbeta efter än den föreslår vara att föredra. LR understryker alt en mera systematiskt genomfördutvärdering med all sannolikhet leder till merarbete för lärarna. kommun finner det mycket anmärkningsvärtatt ej avhandlar betygens funktion och effekter. Detta trots att detrelativa betygssystemet utgör ett hinder i elevernas naturiiga strävan eftersamarbete. Tveklöst innebär det nuvarande betygssystemet, som premierarkonkurrens och individuella insatser, ett allvariigt hot mot de nya synsättsom presenteras i . Kommunen finner det också anmärkningsvärt alt betygeninte diskuteras i samband med resonemangen om utslötningsmekanismer. Dettatrots att betygen i många fall antas ha en avgörande betydelse iutslöt-ningsprocessen. Kommunen anser att den sittande betygsutredningens arbeteborde ha presenterats som en del av förslagen om skolans inre arbete. SSU hävdar att åtgärder måste vidtas för att främjaen betygsfri grundskola.