prop · FZ03118 · 1975-12-31 00:00:00 — Prop.1975/76:118 Regeringens proposition Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade uldrag avregeringsprolokoll. Ipropositionen föreslås riktlinjer för vilka barn som bör få hemspråksundervisning. Rältlill hemspråksträning och hemspråksundervisning föreslås för alla de barn i denallmänna förskolan och alla elever i grimdskolan och gymnasieskolan, för vilka eltannat språk än svenska utgör ett levande inslag i deras hemmiljö. Kommunenföreslås få skyldighet att anordna hemspråksundervisning för varjeinvandrarbarn eller invandrarelev vilkens föräldrar eller vårdnadshavare begärdet. Kommunen skall också vara skyldig alt informera invandrarbarnen och derasföräldrar om möjligheten atl välja undervisning i hemspråket. Kommunernaföreslås inventera behovet av särskilda åtgärder för invandrarbarnen.På grundval av denna inventering upprättas ett för förskola, grundskola ochgymnasieskola gemensamt handlingsprogram för hur kommunens samlade resurserför invandrarbarnens hemspråksundervisning och behov av stödundervisning skallutnyttjas med hänsyn till varje enskilt bams behov. Eltexlra statligt resurstillskott i form av ett schablonavdrag per barn eller elevoch år föreslås släUas tUl kommunernas förfogande. TiUskottet skall utnyttjasflexibelt enligt kommunemas egen bedömning ulan centralt fastställda föreskrifler.Därigenom kan invandrarbamens skiftande behov av slöd för sin språkutveckling tUlgodosesi största möjliga utsträckning. Insatseri förskolan och på låg- och mellanstadium bör prioriteras, då personlighetsutvecklingenhos bamen är beroende av 1 1975/76.1 saml Nr 118 1975/76:118 2 Bamen i dessa åldrar måste få möjligheler att fastiäggaoch utveckla sitt första språk, hemspråket, för att kunna uppnå en aktiv tvåspråkighet. Nyakommunalt reglerade tjänster som hemspråkslärare föreslås inrättas. Ihemspråkslärarens arbetsuppgifter bör ingå såväl pedagogiskt arbete somsocialt konlaklarbele med invandrarbarnen och deras familjer. SÖ föreslås få i uppdragalt ularbela förslag tiU en ny gmndulbildning till hemspråkslärare atl anordnasför 500 deltagare, som rekryteras bland invandrarna själva i . Dennautbildning beräknas starta . Fortbildningsprogram för nuverksamma hemspråkslärare föreslås starta och pågå t. o. m.sommaren 1978. Förinformation om reformen föreslås SÖ få särskUda medel. Totalkostnadernaför alt genomföra den föreslagna verksamheten i förskola, gmndskola ochgymnasieskola uppskattas lill ca 70 milj. kr. Tilldessa kostnader kommer ca 50 milj. kr. till stödundervisning i svenska i gmndskolanoch 5,0 milj. kr. i gymnasieskolan, 0,9 milj. kr. för fortbUdning avhemspråkslärare saml 0,5 milj. kr. för särskUd informaiion om föreslagnareformer. Förslagetom hemspråksundervisning för invandrarbam föreslås träda i kraft fr. o. /78. Närvarande: statsministem , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , , . Föredragande: statsrådet . Proposition om hemspråksundervisning för invandrarbam Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande lUlkaUade jag den20 en arbetsgrupp bestående av sex ledamöter för fortsaltutredning av invandrarelevernas utbildningssituation i gmndskolan ochgymnasieskolan. Arbetsgruppen antog benämningen invandrargruppen. Arbetsgmppen har avlämnat betänkandet (Ds U 1975: 13)Förslag om åtgärder för invandrarbarnen i förskola, grundskola ochgymnasieskola. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgelts av , socialslyrelsen,statskontoret, (), ,universitetskanslersämbetet (UKÄ), () som överlämnatyttranden från ett antal länsskolnämnder och i , ,(), statens invandrarverk (), brottsförebygganderådet (BRA), , länsstyrelserna i , , , , och , kommunalekonomiskautredningen, utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK), familjesiödsulredningen,sameutredningen, utredningen angående den fortsatta verksamheten med radio ochtelevision inom utbildningsväsendet (TRU), ,, i (LO), CentralorganisationenSACO I SR (SACOjSR), (), ' Departementsrådet , ordförande,undervisningsrådet , sekreteraren ,departementssekreteraren , kanslirådet ochbyrådirektören . Prop.1975/76:118 4 , , , och Skola, , Svenska bokförläggareförenlngen. ,Esternas representation i , , Lettiska centralrådet,i , Finlandssvenskarnas riksförbund.Jugoslaviska riksförbundet. , Föreningen ,invandrarbyråer (RIB), samt följande kommuner samf skolstyrelsen i ströms kommun. Yttranden har även inkommit från Hemspråkslärarna iSödertälje (ej finska), , Trelleborgsskolstyrelse, In-vandrarlärare i , 12 finska hemspråkslärare iVästerås, Tvåspråkiga lärares förening, , , Tvåspråkigalärare i , i , Finska lärares lokalavdelningi , Lärare i bl. a. polska, tjekiska och italienska i , Lärarei svenska som främmande språk i , kommunistiskaarbetarkommuns finskspråkiga sektion samt kultur- ochinformationscentrum, . För överblickens och sammanhangets skull berörs ianslutning liU de förslag som tas upp till behandling även vissa förslag sominte fordrar beslut av . 2 Gällande bestämmelser och föreliggande förslag tilländrade bestämmelser Förskoleverksamheten regleras av lagen (1973: 1205) omförskoleverksamhet (förskolelagen). Verksamheten har tUl syfte att i nära samarbetemed hemmen främja en allsidig personlighetsulveckling och en gynnsam fysisk ochsocial utveckling hos barn som inle uppnått skol-pliklig ålder eller varsskolgång uppskjulits enligt beslämmelsema i skollagen (1962: 319).Förskoleverksamheten ankommer på kommun eller huvudman för sjukhus eller annaninstitution där bam vistas (1 §). Förskoleverksamheten bedrivs i form avförskola (daghem och deltidsgrupp) samt familjedaghem och annan kompletterandeförskoleverksamhet (2 §). Barn skall anvisas plats i förskola fr. o. m. höstterminendet år då barnet fyller . Sådan förskola skall ofnfatla minst 525 timmarom året. Kan förskola på gmnd av barnens restider eller av andra skäl intebedrivas i denna omfattning får kommunen dela upp förskolan och denskall då omfatta minst (4 §). Barn som av fysiska. 1975/76:118 5 psykiska,sociala, språkliga eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utvecklingskall så långt möjligt anvisas plats tidigare om inte barnets behov av slöd tUlgodosespå annat sätt. Kommunen skall genom uppsökande verksamhet ta reda på vilkabarn som behöver anvisas sådan plats (5 §). Kommimenskall genom förskola, familjedaghem eller på annat sätt så långt möjUgt sörjaför att de barn som på grund av föräldrarnas förvärvsarbete eUer studier eUerandra skäl behöver omvårdnad får sådan om inle behovet tillgodoses på annatsätt (7 §). Vistas barn på sjukhus, barnhem eller annan anstalt, skallhuvudmannen för anstalten sörja för att bamet så långt möjligt får tUlfälle altdelta i verksamhet som motsvarar den som erbjuds i förskola (8 §). Ledningenav förskoleverksamheten handhas inom varje kommun av barnavårdsnämnden. Kommimfår dock beslula att annat kommunalt organ skall svara för ledningen förförskoleverksamheten (9 §). I varje kommun skaU fmnas en av kommunfullmäkligeanlagen plan för förskoleverksamheten. I planen skall redovisas behovet avförskolor, familjedaghem och annan kompletterande förskoleverksamhet inom kommunensamt i vUken utsträckning och på vUket sätt behovet skall tillgodoses. Planenskall avse en period av (10 §). Fömtomi förskolelagen finns bestämmelser om kommunernas ansvar för barn och ungdomfrämst i bamavårdslagen (1960: 97) och skollagen. Kommunernas kompetens enligtdenna lagstiftning omfattar både obligatoriska och frivUliga uppgifter. Enligtbamavårdslagen skall kommun bedriva en aUmänt förebyggande bama- ochungdomsvård (1 §). I varje kommun skall finnas en bama-vårdsnämnd (2 §). Nämndenskall bedriva uppsökande verksamhet. Den skall sålunda göra sig väl förtrogenmed barns och ungdoms levnadsförhållanden och särskilt uppmärksamma sådanabarn som med hänsyn till kroppslig eller själslig hälsa och utrustning, hem-och familjeförhållanden samt omständigheterna i övrigt kan anses vara särskiltutsatta för risk att utvecklas ogynnsamt. I mån av behov skall nämnden därvidfrämja anordningar för bättre fritidsförhållanden för barn och ungdomar (3 §). Bamavårdsnämndenbör samarbeta med myndigheter, institutioner, föreningar och andra vilkasverksamhet berör barnavården (9 §). Barnavårdsnämndenhar att utöva tUlsyn över förskole- och frilids-hemsverksamheten (60 §). Medstöd av lagen (1970: 296) om social centralnämnd m. m. får de uppgifter somankommer på i StäUet handhas av social centralnämnd omkommunens fullmäklige så beslutar. Länsstyrelsenutövar inom länet tillsynen över förskoleverksamheten (12 §). Dencentrala tUlsynen utövas av , som har att utfärda vägledandeinformation till kommunema (13 §). 1975/76:118 6 Regeringenföreslår i prop. 1975/76: 92 om ulbyggnad av barnomsorgen en ny lagstiftningom barnomsorgen. Denna blir därigenom en lagfäst uppgift medskyldighet för kommunema att svara för en planmässig ulbyggnad. Bamomsorgenföreslås omfatta både barn i förskoleåldern och de yngre skolbarnen. Den skallinnefatta daghem, deltidsförskola, familjedaghem och fritidshem. Vidarebehandlas frågan om en ny utformning av fritidshemmens verksamhet enligtförslag från barnstugeutredningen (SOU 1974: 42). I§ 6 i den föreslagna lagen om bamomsorg (molsvarande § 5 i nu gällandeförskolelag), vUken är av ceniral betydelse för invandrarbarnen, har ienlighet med barnomsorgsgmppens förslag (SOU 1975: 87) kommunens skyldighetpreciserats i förhållande till gällande bestämmelser. Vad gäller alt erbjuda förskoleplalstill barn, som man i den uppsökande verksamheten bedömer vara i behov av sådan,har orden "så långt möjligt" fått ulgå. Genom den föreslagna snabbautbyggnaden av förskolan bör möjlighet fmnas alt erbjuda plats till alla barnmed behov av särskilt stöd för sin utveckling. Beträffande skolbam med särskUdabehov av stöd och stimulans bör på motsvarande sätt gälla att dessa med förturskall anvisas plats på fritidshem och att kommunen genom uppsökande verksamhetskall ta reda på behovet av fritidshemsplals. Paragrafenföreslås således få följande lydelse: Barn,som av fysiska, psykiska, sociala, språkliga eller andra skäl behöver särskiltstöd i sin utveckling skall anvisas plats i förskola tidigare än som anges i 5§ första stycket eller anvisas plats i fritidshem med förtur, om ej barnetsbehov av sådant stöd tillgodoses på annat sätt. Kommunenskall genom uppsökande verksamhet ta reda på vilka barn som behöver anvisasplats i förskola eller fritidshem enligt första stycket. Motsvarandeändringar föreslås också genom § 9 i lagen om bamomsorg, som i förhållandetill § 8 i förskolelagen ändrats till följande: Vistasbarn på sjukhus, barnhem eller annan institution skall huvudmannen sörja föratt bamet får tUlfälle att deltaga i verksamhet som motsvarar den som erbjudesi förskola eller fritidshemsverksamhet. Lagenom barnomsorg föreslås träda i kraft, , då lagen omförskoleverksamhet skall upphöra alt gälla. Genombeslut medgav Kungl. Maj:t att statsbidrag enligtbestämmelserna i förordningen (1958: 665) om statsbidrag till driftkostnaderför det allmänna skolväsendet fick beräknas för stödundervisning inom detobligatoriska skolväsendet under högst per undervisningsgruppför utländska eller statslösa elever samt svenska elever som intagits från utländskaskolor. 1975/76:118 7 Medstöd av nämnda beslul utfärdade SÖ ett cirkulär omstödundervisning åt utländska barn i den obligatoriska skolan. Cirkuläret harföljande lydelse: Genombrev har Kungl. Maj:t medgivk alt statsbidrag enligt beslämmelsemai kungörelsen (nr 665) om statsbidrag till det allmännaskolväsendet må beräknas för stödundervisning inom det obligatoriskaskolväsendet under högst för utländskaeller statslösa elever samt svenska barn som intagils från ulländska skolor. Kungl.Maj:t har uppdragit åt SÖ alt meddela närmare föreskrifler om sådanstödundervisning. Medanledning härav meddelar SÖ följande anvisningar. Anordnandet av stödundervisningför elever som ovan avses ankommer på skolstyrelsen. Stödundervisningen har tiU målatt bereda elevema bästa möjliga förutsättning för skolgång i svensk skola. Undervisningenbör därför syfta till alt genom en god introduktion,vilken omfattar elementär undervisning i att förstå och tala svenska samtorientering i den nya miljön, underlätta elevens ankomst till skolan, att där så är möjligt genomstudiehandledning och med hjälp av studiemateriel på elevens modersmålförhindra att elevens studietid onödigtvis förspUls på grund av hans bristandekunskaper i svenska. attsärskild handledning ges för erforderlig samordning av lärogång en i visst ämne, t. ex. engelska, i den avlämnande och mottagande skolan, alt skolans elewårdande åtgärder verkar för elevens goda sociala anpassning iskola och kamratkrets. Information lUl och regelbunden kontakt med hemmet ärdärför av stor betydelse. Elevermed olika modersmål kan utan olägenhet undervisas ge mensamt i svenska. Undervisningen bör ges av svensk lärare. Under- visningsgmppema bör vara små (35 elever) och i möjligaste mån homogena med avseende på ålder och färdighet i svenska. Ikommuner med tillräckligt antal elever av här avsett slag kan det vara lämpligtatt för undervisningen i svenska inrätta en permanent språkklinik med en halveller en hel lärartjänst. Den differentiering av undervisningen med korta, oflaåterkommande övningspass, som är önskvärd i detta sammanhang och som klinikenkan erbjuda, kan eljesi vara svår att uppnå i de fall då stödundervisningen isvenska ges av annan lärare än klassläraren. Stödundervisningenkan även innebära studier på modersmålet un der ett par veckotunmar med handlednmg av lärare som behärskar ele vens modersmål och med användande av studiemateriel pä elevens mo dersmål, vilken godkänts av skolstyrelsen. Undervisningsgmppernakan vid denna undervisning vara större och åldersmässigt mer heterogena än vidundervisning, som avses i punkt 3. Studiematerielpå modersmålet kan utnyttjas av eleven även vid hans självständiga arbete i denvanliga klassen. 1975/76:118 8 Idet reviderade supplementet beträffande undervisning av invandrarbarn m. fl. (Lgr69 II: Inv ) har hänsyn tagUs liU den praxis somutvecklats. Följande anvisning gäller: Eleversom kan få stödundervisning. Allainvandrarbam i gmndskolan som på gmnd av sin härkomst har otillräckligakunskaper i svenska språket eller på gmnd av olikheter beträffande omfattningoch innehåll i sin tidigare skolgång saknar fömtsättningar att på ett tUlfredsställandesätt följa undervisningen i svensk skola har rätt att åtnjuta stödundervisningenligt anvisningama ovan. Ävenutlandssvenskars bam som återvänt för att fortsätta sin skolgång i harrält att få stödundervisning efter dessa anvisningar. Enligtde allmänna bestämmelsema till timplanema för gmndskolan (Lgr 69) p. 15 och 16gäller följande för undervisningen i modersmålet (hemspråket). Ikommun med även finskspråkig befolkning får skolstyrelsen besluta att ämnet finska i följande ordning kan ingå i undervisningen för elever med finska som modersmål (hemspråk). Undervisningeni finska får omfatta högst 2 vlr under varje årskurs. Samundervisning skall imöjligaste mån anordnas mellan elever i olika klasser och årskurser. Pålåg- och mellanstadiet är fuiska ett kompletterande obligatoriskt ämne somersätter undervisningen i andra ämnen som rektor beslämmer efler samråd medelevens föräldrar. Påhögstadiet är finska ett kompletterande tillvalsämne som ersätter annattillvalsämne eller obligatoriskt ämne som rektor bestämmer efter samråd medeleven. Iandra minoriteters språk än finska får anordnas undervisning enligl de gmnder som anges ovan, om behov och fömtsättningar före ligger enligt skolstyrelsens bedömning. Belräffandefrågan om vilka elever som har rält att välja hemspråksundervisning i gmndskolanger supplementet Undervisning av invandrarbam m. fl. -2 följande anvisning. Allaelever i som kommer från hem där elt annat språk än svenska nyttjassom umgängesspråk inom familjen kan om skolstyrelsen medger det få väljaundervisning i hemspråket. Extraresurser för stödundervisning av invandrarbarn i gymnasieskola utöver skolomasordinarie resurser för stödundervisning saknades fram till /75, dåsärskilda medel för stödåtgärder för invandrarelever i gymnasieskolantilldelades. Medel har beviljats för /76 med 1,6 milj. kr. Medlenfördelas av SÖ lill vederbörande kommuner efter ansökan. Undervisningeni hemspråk i gymnasieskolan reglei-as av skolförordningens 8 kap. 4 § fjärdestycket, som har följande lydelse: Elevsom har annat språk än svenska som modersmål kan byta ut undervisningen ifrämmande språk mot undervisning i sitt modersmål. 1975/76:118 9 Maj:ts ämbetsskrivelse gäller utbytet av språk i förstahand C-språk. Om sådant ej ingår i elevens studiekurs, gäller bytet B-språk,och, om ej heller delta ingår i lärokursen, gäller det engelska. SÖhar fastställt kursplaner för ett flertal invandrarspråk. Undeirvis-ningsgruppfår bildas om minst 8 elever anmäler intresse. Eftersomhemspråket för en invandrarelev kan ingå i lärokursen, kan särskild prövning iämnet avläggas enligt gällande bestämmelser (skolförordningen (1971: 235 9kap. 61 §), oavsett om gmppundervisning i språket anordnats eller ej. Förspecialskolan gäller, läroplanen för , Lgr 69, jämte anvisningar somfinns utfärdade i supplementet Specialskolan för syn-, hörsel- och talskadade, Lgr69 ILspsk. Resurser för anordnande av stödundervisning Uksom undervisning iminoritetsspråk finns i denna skolform i samma utsträckning som i , Lgr69 II: Undervisning av invandrarbam m. fl. Enligtsärskolans läroplan kan inom ramen för bestämmelserna om samordnadspecialundervisning erbjudas särskilt anpassad undervisning förinvandrarelever. Denna undervisning omfattar dels elementär undervisning isvenska språket, dels undervisning på elevens modersmål (hemspråk), dar sådanär möjlig atl anordna. Dengrundläggande svenskträningen ges i regel av svensk lärare men kan också ges aven tvåspråkig lärare som fullständigt behärskar svenskt uttal och språkbmk. Fören god språk- och begreppsutveckling anses dock regeln en personelt språk varamest gynnsam för eleven. Istödundervisningen bör enligt läroplanens anvisningar även kunna inrymmas elewårdsuppgifterav speciellt slag, bl. a. kontaktverksamhet mellan skola och hem. Isärskola med många invandrarelever kan behov av ökad stödundervisningföreligga. kan medge utökat antal veckotimmar för samordnadspecialundervisning enligt bestämmelser som SÖ meddelal (ASÖ 1968/69: 1) med slödav 39 § stadgan (1968: 146) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda. Iförskolan arbetar bl. a. förskollärare och barnskötare och ingår i arbetslagmed ansvar för verksamheten i förskolan. Förskollärareoch barnskötare har kommunalt reglerade anställningar med lön och Övrigaanställningsvillkor fastställda enligt kommunala avlöningsavtal. Tjänst somförskollärare kan vara förenad med rätt till semester eller ferier. Bamskötartjänstemaär förenade med rätt till semester. För att kunna förordnas som innehavare avkommunalt reglerad tjänst som förskollärare eller barnskötare krävs inte någonsärskild 1975/76:118 10 ulbildning,men som regel rekryteras tjänsteinnehavarna bland dem som utbildats för resp.tjänst. Förstödundervisningen i anlitas såväl svenska lärare som hemspråkslärare. Medtermen svenska lärare avses här innehavare av tjänster enligt skolförordningen(1971: 235, ändrad : 1185) som ordinarie, extra ordinarie ellerextra lärare vid gmndskolan eUer gymnasieskolan. I skolförordningen reglerasdels de arbetsuppgifter som är förenade med tjänstema, dels debehörighetsvillkor eller krav på viss kompetens som tjänsleinnehavarna skaUuppfylla. Medtermen hemspråkslärare avses här de tvåspråkiga personer, som har anställts föratt undervisa i och på minoritetsspråk samt för kurativa uppgifler. Hittillshar stödundervisningen i svenska vanligtvis meddelats av svensk lärare. Endasti de fall, då hemspråkslärare har kvalificerade kunskaper i svenska, harsvenskträningen anförtrotls sådan lärare. Det har då i flertalet fall gälltfinska lärare med erfarenhet från hemlandet i alt undervisa i svenska somfrämmande språk. Svenskalärare har oftast stödundervisningen i svenska ingående som en del i sintjänst. I kommuner och rektorsområden med många invandrarelever och därtjänsteunderlaget är tillräckligt stort förekommer alt svenska lärare har helasin Ijänslgöring i form av stödundervisning i svenska. Berörda svenska läraresaknar i allmänhet ulbildning i att undervisa i svenska som främmande språkeller kunskaper om grunddragen i de för svenska förhållanden vanligasteminoritetsspråken. Endast ett begränsat antal lärare har utbildning ellerfortbildning i att undervisa i svenska som främmande språk. Detankommer på den lärare, som skall meddela stödundervisning i svenska, attsamverka med hemspråkslärare och övriga lärare. För varje invandrarelev måsledessa lärare tillsammans analysera slödundervis-ningsbehoven och framlägga eltindividuellt studieprogram. Iskolförordningen finns inga regler om behörighet eller särskUda tjänster förlärare som undervisar invandrarelever eller elever med annat hemspråk änsvenska. Den vanligaste anställningsformen för hemspråkslärare är limläraranslällning. Ifråga om lärare som undervisar finskspråkiga elever finns dock vissa beslämmelser,som meddelats genom Kungl. Maj:ts beslut om behörighet tUl exlraoch extra ordinarie folkskollärar-Ijänsl, i vilken ingår skyldighet attundervisa finskspråkiga elever. Löneförmånerna har fastställts genom beslut avstatens avialsverk 1970, 1973 och 1975. I beslutet anges dearbetsuppgifter som en lärare för finskspråkiga elever har. Sådan lärare skallmedverka i dels anpassnings- och stödundervisning för finska invandrareleverinom , dels hemspråksundervisning i finska enligt läroplanen för 1975/76:118 11 grundskolanoch elevvårdsarbete bland sådana elever. Behörighetskra ven har angetts varaföljande. a) avlagd folkskollärarexamen iFinland b) erforderliga kunskaper isvenska språket c) anställning som lärare iFinland eller minst efler examen med minsthalvtidstjänstgöring under minst . Förden som uppfyller dessa vUlkor samt de för lärare gäUande allmännabehörighetsvillkoren enligt 14 kap. 3 § skolförordningen gäller alt han/hon kanfå anställning som extra ordinarie lärare 2 för mellanstadiet i gmndskolan.Inplacering i lönegrad resp. löneklass regleras genom nämnda beslut av statensavtalsverk. Dessa bestämmelser om behörighel, anställningsform ochlöneförmåner för finska folkskollärare innebär all de, som omfattas av dem,fått större trygghet i anställningen och bättre löneförhållanden än andrahemspråkslärare. Beslutetkan också sägas ha medfört möjligheter för andra finska lärare än folkskollärare,som kommit till för att tjänstgöra vid , alt få sammaförmåner som de finska folkskollärarna. Genom beslut om dispens från kravet påfinsk folkskollärarexamen har även några finländare med annan utbildningomfattats av bestämmelserna . Eltanlal hemspråkslärare för icke-nordiska invandrarelever har ansökt om sammaförmåner som de finska folkskollärarna kan få. Regeringen har i ett flertalfall också beviljat andra hemspråkslärare än finska lärare samma löneförmånersom de finska lärarna, men de har inte fått behörighet till tjänst som exlraordinarie lärare 2 för mellanstadiet. SÖäger medge dispens från krav på viss utbUdning för behörighet till lärartjänsti , om SÖ finner att den ulländska utbildning, som sökanden har,motsvarar de krav på utbUdning som gäller enligt skolförordningen (15 kap. 21 §,16 kap. 32 §). Med stöd av nämnda bestämmelser kan därför en hemspråksläraremed utländsk examen i vissa fall få behörighet till lärartjänst i . Påförslag av invandrargmppen har regeringen genom beslut medgellskolstyrelserna atl utan ledigkungörande ge förlängda förordnanden för läsåret1975/76 åt de hemspråkslärare, som innehaft förordnanden minst tre läsår. Eftersom inga generellaregler om anställning och behörighet för hemspråkslärare finns, saknas ocksåbestämmelser om tillsättning och meritvärdering. Resursenför stödundervisning i gymnasieskolan kan användas både för stödundervisning isvenska och i andra ämnen samt för studiehandledning på hemspråket.