prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — Under loppet av 1974 har en försvagad exporltillväxt iakttagitssom troligen står i samband med avmattningeni den internationella konjunkturen men som till en del också kan habetingats av det höjda kapacitelsutnyttjandet i stålverken och att takten i hemmaleveransema ökat. Uppgångeni exportvolymen beräknas dock ha varit 19731974. 1975: 1 Bilaga 1 Finansplanen 70 ten 1975 bedöms som förhållandevis goda. De lidigarebristtendenserna medförde en tämligen sen uppbyggnad av förbrukarnas stållagervarför stålkonjunkturensavmallningsfas kan bli ganska kortvarig, i varje fall om den internationellakonjunkturen, där stålefterfrågan ligger tidigt, börjar förstärkas under 1975.ExportUllväxten har därför beräknats bli nästanlika stor 19741975 som 19731974, eller . E.Kportpri-serna, särskilt för handelsslål, har stigitsnabbt alltsedan slutet av 1972; uppgången 19731974 beräknas genomsnittiigtför hela slålexporten ha uppgått till . Prisuppgången 19741975bedöms emellertid bli klart lägre, . Verkstadsprodtikter utgör avtotalexporten och väl över hälften av färdigvaruexporten. Vad som anförts i detinledande delavsniltet om exporten avfärdigvaror har därför en mycket direkt till-lämpning på dennavarugrupp. Tillväxttakten i exporten under senastekonjunkturuppgång synes ha börjat mattas /1973.Under loppet av 1974 har den åter visat en accelererande tendens, nu främst somresultat av den synnerligen snabbt stigande efterfrågan från ochu-ländcrna: OPEC-med-lemmarna, men även andra . Exporttillväxlen19731974 beräknas ha varit inemot nära nog lika stor som 19721973.Även för 19741975 bedöms att efterfrågan från länderna utanför OECD-områdel blir en viktig expansiv faktor ochexporten av verkstadsprodukter beräknas kunna öka med 8 ä , trotsden tämligen svaga efterfrågetillväxt som väntas prägla flertalet OECD-länder.Exportprisindex synes 19731974 ha stigit , således ganska måttligt iförhållande till andra varugrupper; förklaringen kan vara det jämförelsevisringa råvaru- och energiinnehållet i verkstadsprodukternas pris. En smärredämpning i prisökningstakten beräknas äga rum 19741975. Exporten av övrigaindustriprodukter den näst största delgruppen i färdigvaruexporten består av kemiska produkter,textilvaror, snickerier, m. m. 19721973 noterades en mycket stark tillväxt iexportvolymen, . Dettaförklaras givetvis främst av den snabba ekonomiska tillväxten påavsättningsmarknaderna men härlUl kommer att en svag utveckling av varugruppenshemmaefterfrågan sannolikt stimulerade eller tvingade producenterna tillomfattande försäljningsansträngningar i utiandet. En avgjort vikandeexporttillväxt kom emellertid alt prägla 1974 och ökningen i utförselnberäknas 19732974 till . Delvis kandetta ha betingals av en i viss mån förstärkt hemmaefterfrågan under endel av 1974. Viktigare har dock varit den försvagade utvecklingen påhuvudmarknaden, vilka för denna varugrupp utgörs av , ochFörbundsrepubliken . Den expansiva bilden i och en delu-länder, som är viktig för att förklara verkstadsprodukternas starkaexporttUlväxt, har däremot en 1 Preliminär nationalbudget 71 ganska marginell betydelse för gruppen övrigaindustriprodukter. I konsekvens med delta blir också bedömningen av exportenunder 1975 mindre positiv än för verkstadsprodukterna; volymtUlväxten 19741975 beräknas stanna vid . Priserna på exporten beräknas ha stigit med gottoch väl 19731974; prisernas innehåll av starkt stigande råvarukostnader(för kemikalier, plaster, trä, etc.) är har större än för verkstadsproduklerna.Med reducerad press från råvamsidan väntas prisuppgången 19741975 bli mermåttlig, 11 å . Exportleveranserna avfartyg, som 19721973 steg kraftigt, synes 19731974 ha uppvisat en något lägreökning, i volym räknat. Exporten har bedömts med hjälp avstatistiska centralbyråns varvsenkät och beräknas värdemässigt stiga ,vilket med det pristantagande som gjorts skulle innebära en viss volymmässignedgång. Denna är hänförbar lUl exporten av begagnade fartyg. Importvolymen visadetotalt sett en relativt kraftig uppgång imder . Mellanhalvåren 1973 stagnerade däremot importen och volymökningen mellan helåren1972 och 1973 kom därför att stanna vid 6 1/. Under första halvåret 1974synes en mycket kraftig expansion ha ägt rum. Fartygsimporten svarade därvidför en betydande del av uppgången; importtUlväxten exkl. fartyg stannade vid i årstakt. drogstillväxttakten i importen upp ytterligare och importen beräknas preliminärt haökat med 13 1/i volym 19731974. Denna bild av importens utveckling under1973 och 1974 är baserad på korrigerade data för totala importvärdet somstatistiska centralbyrån har publicerat för såväl 1973 som 1974.1 Den betydandeförstärkningen i importens tillväxttakt kan till stor delåterföras på en snabb acceleration i iinporten av insatsvaror. Den fortgåendeproduklionsuppdragningen inom indu- Den statistiska registreringen av importen harunder 1973 och 1974 påverkéits nv orgnnisntoriska förändringar. Under andi-akvartalet 1973 fördröjdes tuli-verkets behandling av åtskilliga importposlerfrån på grund av att nya tullrutiner infördes efterdet att avtal med trätt i kraft. /1974infördes en ny tullprocedur, vilket anses ha resulterat i en fördröjning avregistreringen av importerade varor med ca tvä veckor i förhållande till tidigare förfarande. För att erhållajämförbarhet mellan olika perioder har sökt uppskattaeffekterna av dessa faktorer cch har publicerat korrigerade månatligaimportvärden för totala importen . Några dylika korrigeringarför de olika varugrupperna har emellertid ej företagits. För att utvecklingenför resp. varugrupp skall kunna anges har därför proportionella justeringarföretagits för de olika varugrupperna. Givetvis är detta enkla förfarande ejtillfredsställande men då tills vidare inga andra beräkningar föreligger hardetta tillvägagångssätt varit det enda som stått lill buds. Den utveckling somrelateras i avsnitten om de olika varugrupperna är således den som bygger påjusterade importdata. Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell 3: 6Importulveckllng för olika varugrupper 19731975 -5,4 -2,5 trävaror, massa sam.t -4,5 -25,5 -6,5 ' Volymutvecklingen för exporten och importenenligt utrikeshandelsstatistiken kan avvika från den som redovisas inationalräkenskaperna främst genom att prisdeflatorerna för verkstadsprodukterär olika. ' Prisförändringen för verkstadsprodukter kanendast till viss del hänföras till rena prisökningar. De prisförändringar somredovisas i tabellen är s. k. enhetsvärden dvs. implicita pris-förändingar somframkommer med ledning av utrikeshandelns varuvisa uppgifter om importerad kvantitet och motsvarande värdesumma ochavspeglar således den genomsnittliga prisförändringen inom olikavarupositioner. Därigenom registreras inte endast faktiska prisförändringarutan även kvalitetsförändringar och förändringar i fördelningen av varor avolika kvalitet inom varugrupper. Värdena är faktiska importutvecklingenunder årets tio första månader. Samtliga uppgifter avser prognoser.Värdeuppgifterna är avrundade till närmaste 5- resp. 10-talmilj. och de procentuella förändringarna avseende enskilda varugruppertill närmaste hela resp. halva tal. Källor: ochstatistiska centralbyrån. strin medförde ell stigande behov av dylikavaror som lager-investeringarna vad gäller insatsvaror ochhalvfabrikat ökade avsevärt 19731974 inom såväl industrin som handeln. Importen avkonsumtionsvaror kom emellertid att accelerera än mera påtagligt vilket var enföljd av den privata konsumtionens expansion 1974. Här kan också noteras attimportandelen för konsumtionsvaror höjdes relativt kraftigt tiU 1974efter att ha stigit successivt under en följd av år. tUl 1975beräknas ökningen av totala importvolymen stanna vid . Detta innebären klar dämpning i tillväxttakten lill första halvåret1975 och en viss tillbakagång i importvolymen mellan halvåren 1975.Försvagningen kan i huvudsak återföras på en förutsedd dämpning avproduktionstUlväxten 1 Preliminär nationalbudget 73 inomindustrin samt en kraftig nedgång i lagerinvesteringarna inom såväl industrinsinsatsvarulager som i parti- och detaljhandelsleden. Importen av jordbruks-,skogsbruksprodukter och fisk utgörs huvudsakligenav kaffe, frukter, köksväxler och tobak. Den snabbare tillväxten i den privata konsumtionen har medfört enuppdragning av ökningstakten i importen av dessa produkter. lill1974 lorde import-ökningen ha uppgått lill 6 å . Denna uppgång gällerhuvudsakligen köksväxter; kaffeimporten minskade något mellan åren ochtobaksimporten uppvisade en kraftig nedgång. Omalen spannmål som utgör endasten liten del av hela gruppen har emellertid ökat mycket kraftigt. Detta hängersamman med att den stora inhemska veteskörden tiU en del åtföljts av svagare skördeutfall för övriga grödor. Sålunda harhöskörden blivit utomordentligt dålig varför ersällningsbehov drivit upp importen.Främst på grund av en beräknad något långsammare tillväxt i den privatakonsumtionen väntas importen öka förhållandevis svagt 19741975, eUer med ca 31/. Bidragande tiU denna utveckling är en förutsedd mycket kraftig reduceringav importen av skogsprodukter. Importökningen av mineraliska produkterberäknas ha uppgått till drygt 2 %19731974, en obetydligt snabbare uppgång än året innan. Råoljeimporten,som utgör den helt dominerande importvaran inom denna grupp, minskade med 5 å såväl 1972 som 1973. synesimportminskningen ha stannat vid ca en halv procentenhet. Denna relativaåterhämtning förklaras av att råolja började inlevereras redan mot slutet av1974 för de betydande kapacitetstillskoll inom raffinaderierna som avses komma att las i bruk under 1975.Denna höjning av raffineringskapacitelen får emellertid betydligt störreeffekter på importen av råolja . Imporlökningen beräknas sålundauppgå till 67 1/19741975.Stenkolsimporlen som minskade kraftigt tidigare beräknasha ökat med 19731974. Dennabetydande uppgång får sättas i samband med det nya koksverk i somenligt planerna skall tas i bruk . Därmed beräknasimporten 19741975 fortsätta att öka mycket kraftigt eller med . Vad gäller importen av övriga mineraliskaprodukter noterades en relativt kraftig uppgång 19731974 vilken beräknasdämpas påtagligt 19741975. För hela gruppen mineraliska produkterförutses imporlökningen uppgå till . En effekt av den förstärkta privatakonsumtionen har varit att importen av livsmedelsprodukter expanderatpåtagligt och ökat med drygt 6 1/mellan1973 och 1974. Trots en kraftig uppgång mellan halvåren 1974 minskadeimporten för insatsvarudelen med ett par procent 19731974. De färdiga konsumtionsvarorna svarar emeUertid för större delen av gruppen och imporlökningen för dennadelgrupp blev mycket kraftig. torde importen förhela gruppen fortsätta 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 74 att öka och detta i något snabbare takt äntidigare. Införseln av insatsvaror beräknas nämligen stiga kraftigt dålagerhållningen inom branschen reducerats och man kan räkna med enlagerpåfyllnad . Föi konsumtionsvarorna torde importökningen dämpasnågot i anslutning lill den något lugnarekonsumtionsulveckling som väntas inom landet. Importen av trävaror,massa samt papper och papp expanderade kraftigt såväl 1972 som 1973. Under 1974synes på påtaglig dämpning av uppgången ha ägt rum som elt resultat av ettbetydande fall i massaimporten. Pappersimporten ökade däremot i snabb takt19731974. förutses en omsvängning till en minskning i importen avdessa varor. Importen av trävaror beräknas sålunda minska kraftigt samtidigtsom massaimporten beräknas stagnera nivå. Pappersimporten förutsesfortsätta sin tidigare uppgång men i betydligt lugnare takt. Importen avpetroleumprodukter uppvisade elt stort fall , vUke'!får ses som en följd av den kraftiga nedgången i den inhemska förbrukningen avdessa produkter orsakad bl. a. av ransonering, sparkampanj och mycket mildväderlek. Den akuta bristsituation som uppstod efterOAPEC-ländernas beslut om nedskärning i råoljetillförseln synes ha blivitmycket kortvarig och tycks ej i någon högre grad ha påverkat importutvecklingenefter /1974. Nedgången synes med andra ord huvudsakligen havarit elt resultat av förbrukningsminskningen. Mellan halvåren 1974 skedde däremoten betydande uppgång i importen av framför allt tjocka eldningsoljor.Uppgången var till en del en följd av en ökning i förbrukningen men synes äventill stor del kunna återföras på en höjd lagerhållning som vidtagits för attförbättra beredskapssituationen mot eventuella nya störningar i tillförseln.Den expansiva imporluppgången för tjocka eldningsoljor var en följd av attkraftvärmeverken i högre grad fick svara för kraftförsörjningen dåkraftproduktionen vid vatten- och kärnkraftverken utvecklades ogynnsamt underandra . Importen av petroleumprodukter synes därmed ha ökat medknappt 1973 Härtill bidrog även enbetydande uppgång av koksimporten. väntas en betydandeomsvängning i iinporten av dessa produkter äga rum. Den inhemskaraffineringskapaciteten erhåller mycket betydande tillskott som kommer att tasi bruk Därmed ökarsjälvförsörjningsgraden kraftigt och importbehovet beräknas kunna reduceras medca 1/4. Då har här räknats med en förbrukningsökning års låga nivåför samtliga förbrukarkatego-rier med undantag av värmekraftverken. Vad gällersistnämnda sektor beräknas förbrukningen av tjocka eldningsoljor minskakraftigt då man kan räkna med en ökad elkraftproduktion vid vatten- ochkärnkraftverken. Importen av järn och stål fortsatte att öka isnabb takt även under 1 Preliminär nationalbudget , 75 loppetav 1974 och preliminärt beräknas ökningen 19731974 ha uppgått till . För 19741975 kan man räkna meden dämpning av importens tillväxttakt då produktionstakten inom deslålkonsumerande branscherna beräknas avtasamtidigt som lagerinvesteringarnas tillväxt i förbrukar- och grossistledberäknas bli påtagligt svagare 19741975 än 19731974. Under loppet av1974 har en påtaglig expansion i importen av icke-iärnmetaller ägt rum.Preliminärt beräknas importökningen 19731974 ha uppgått tillca . Den snabba produktionsutvecklingen inom verkstadsindustrin hartillsammans med en betydande lageruppbyggnad lett till denna utveckling. Denförsvagning av den inhemska produktionen som tUlsaramans med en betydligtsvagare lageruppbyggnad beräknas inträffa under loppet av 1975 medför attimportuppgången 1974 1975 förutses stanna vid ca 2 1/. Importen av verkstadsprodukteraccelererade påtagligt under loppet av 1974och beräknas preliminärt ha ökat med lill 1974. Fören betydande del av denna uppgång svarade insatsvarorna. Den snabba höjningenav produklionstakten inom branschen ligger bakomdenna utveckling m.en framför allt har den mycket kraftiga lager-uppbyggnadenav insatsvaror bidragit härtill efter de betydande lagerreduccringarna under såväl 1972 som 1973. 19741975beräknas lagerinvesteringarnas tillväxt bli betydligt mindre än året innan samtidigtsom produktionsuppgången inom verkstadsindustrin beräknas bli svagare, vUket väntas medföra en betydandeavsaktning i imporluppgången av insatsvaror. Även importen avkonsumtionsvaror genomgick en starkexpansion under loppet av 1974. Den kraftiga förstärkning av konsumtionensom ägde rum synes framför allt ha gällt varaktiga konsumtionsvaror och då främst personbilar.Person-biisimporten ökade sålunda osedvanligt kraftigt. Importen av konsumtionsvarorberäknas visa en påtagligt lägre ökning 1975 än 1974; man kan sålunda räkna meden rekyl vad gäller införseln av personbilar. Importenav investeringsvaror drogs likaså upp under loppet av 1974 i sainbandmed den ökade investeringsaktiviteten. Även vad gäller dessa varor beräknas enbetydande avsaktning i tUlväxten ske under loppet av 1975. noteradesen uppgång på i importen avflygplan och vapen. Detta berodde på inköp av engångsnatur och därför beräknasen nedgång av i stort samma storleksordning ske 1975. Sammantagetberäknas importen av hela gruppen verksladsprodukter öka 19741975. Importen av övriga industriprodukterexpanderade likaså påtagligt under loppet av 1974. Även här kan utvecklingen ihög grad återföras på en snabbt accelererande import av konsumtionsvaror som enföljd av den privata konsum.tionens snabbatillväxt under loppet av 1974. Mot bakgrund av den förväntade någotlångsammare konsumtionstillväxten Prop.1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 76 1975beräknas importökningen för dessa varor i det närmaste halveras. Enförstärkning i importen av insatsvaror ägde rum 19731974 som en följd av enbetydande uppbyggnad av insatsvamlagren inom branschen. kan enavmattning i importen emotses då såväl produktionstillväxt som lageruppbyggnadtorde dämpas. Härmed beräknas importökningen för hela gruppen övrigaindustriprodukter stanna vid 19741975. Prisindexför totala importen som ökade i snabb takt under loppet av 1973, gavutslag för en mycket kraftig acceleration Undersenare hälften av 1974 kom prisslegringstaklen därefter in i elt betydligt lugnare skede. Prisökningen för totala importen beräknas preliminärt ha uppgått till 38 1/19731974. Prisökningen 1973 1974 blev alltså mer än så snabbsom 19721973 och av viker starkt från den måttliga prisutvecklingen och även 19701972. Den internationeUa prisuppgången somdämpats i samband med den försvagning som flertalet ekonomierbörjade känna av tog ny fart efter OAPEC-ländernasbeslut om drastiska prishöjningar och leveransinskränkningarpå råolja. För induslriråvaror kulminerade prisuppgången sedan under andrakvartalet 1974 och därefter har priserna successivt fallit tillbaka fram tillslutet av året. Denna utveckling har till stor del bestämts av marknadslägetför flertalet ickejärnmetailer. Den bibehållna styrkan i den industriellaefterfrågan vad gäller stål och alummium har däremot medgett fortgåendeprishöjnmgar för dessa produkter ännu . Vad gäller baslivsmedel har prisutvecklingen likaledes varit ihuvudsak fortsatt uppålriktad , vUket främst förklaras avbegränsade spannmålsskördar och låg lagerhållning globalt sett. Eftersläpningen för transaktions- jämförtmed spolpriser gör alt genomslaget av deninternationella prisutvecklingen i de svenska importpriserna sker meden viss fördröjning. Den svenska importens varu-struktur medför även attförändringar i den internationella prisutvecklingen registreras i de svenskaimportpriserna med olika styrka. De drastiska prishöjningar på råolja somgenomfördes och som slog igenom i de svenska importprisernaunder var i hög grad en direkt orsak till den mycketkraftiga importprisstegringen som skedde under första halvåret 1974.Prisutvecklingen på råolja har emeUertid under loppet av 1974 varit fortsattuppålriktad vilket är en följd dels av att producentländerna höjt den andel avråoljeproduktionen som oljebolagen tilljämförelsevis högre priser får återköpa från värdlandet dels på grund avatt skattesatserna höjts för den råoljeutvinning som oljebolagen alltjämtkunnat disponera över. Det svaga marknadsläget som rått tordeemellertid ha medfört att oljebolagen ej kunnat kompensera sig fullt ut fördessa kostnadsstegringar. Bil.l Preliminärnationalbudget , , . Dessafaktorer gör att man kan räkna med en fortsatt om än relativt långsamt stigande prisnivå under loppet av 1975. Åtgärderna undersenhösten 1973 resulterade även i att en akut bristsituation på mineraloljoruppstod. Uppgången i noteringarna på den internationella marknaden vad gällerdessa produkter blev därmed explosionsartadunder novemberdecember 1973 och denna uppgång slog lill en del igenom i de svenska importprisema . Då leveransinskränkningarnapå råolja hävdes vände utvecklingen av noteringarna påmineraloljor snabbt nedåt. Inom flertalet industrinationermedförde "oljekrisen" en förbrukningsminskning vilket orsakadeett fortgående nedåtriklat tryck på priserna och imporlprisin-dex för dessaprodukter föll . kan man räkna med enfortsatt återhållsam förbmkning inom västvärlden och priserna beräknasstabiliseras på nuvarande nivå. Imporlprisstegringen på metaller blevockså osedvanligt kraftig 19731974 . Vad gäller stål och aluminium accelererade importpriserna underloppet av 1974 medan importprisstegringarna på övriga metaller förbyttes ifallande priser . Efterfrågan beräknas emellertid försvagas i linje med den allmänt svaga efterfråganinom och även på stålprodukter väntas priskurvan vända nedåtunder loppet av 1975. Importprisindex för övrigainsatsvaror visade en dämpad stegringstakt ; en utvecklingsom lorde fortgå under större delen av 1975. Även för färdigvaruimporten noteradesprisstegringar av osedvanlig styrka , men underloppet av året inträdde en viss avsaktning. Den lugnare prisutvecklingen påinsalsvaror torde utöva en dämpande effekt på prisstegringarna på färdigvaror1975. Å andra sidan har man att vänta betydande och accelererande lönekostnaderi de flesta länder och detta torde åtminstone till en del slå igenom i form avalltjämt stigande exportpriser. Prisstegringen på färdigvaror beräknas ienlighet härmed fortgå i relativt snabb om än något dämpad takt även 1975. Sammanfattningsvisberäknas importpriserna öka med 19741975. Denna prisökning implicerar en successivförsvagning av prisslegringstaklenunder loppet av 1975. 3.3 Bytes- och betalningsbalansen Bytesbalansen gav enligt preliminäraberäkningar ett underskott på ca . och undergickdärmed en betydande försvagning ijämförelse med 1973 som uppvisade ett överskott på ca 5,3 mUjarder kr.Omslaget blev sålunda ca 8 mUjarder kr. och som framgår av tabell 3:7 svararden starkt försämrade handelsbalansen för huvudparten härav, medan ca 400milj. faller på tjänste- och transfererings- 1975:1 Bilaga 1 Finansplanen 78 Tabell 3: 7 Bytes- ochbetalningsbalans 1971 1975 kr., löpande priser Export av varor, fob' Import av varor, cif Övriga tjänster, netto Bytesbalans för varor, tjänster och transfereringar' ' Enligt handelsstatistiken. = Nettot av aterutförseloch äterinförsel, korrigering av SAS' flygplansimport, i utlandet direkiiandadfisk, nettoimport av icke-monetärt guld samt rabatter och koncernbidrag isamband med oljeimport. Överensstämmer medsaldot mellan import och export av varor och tjänster i nationalräkenskapernasförsörjningsbalans bortsett från att korrigeringsposten endast med halvabeloppet ingår i försörjningsbalansen. Resterande hälften av korrigeringspostenräknas i NR till transfereringsnettot. Överensstämmer med bytesbalansbcgrepp. ' Valutareservensförändring jämte förändringar i afifärsbankernas fidsposi-tion. Källor: och . Kapifalbalansen resulterade i enkapitalimport på drygt 500 milj. kr., som tillsammans med underskottet ibytesbalansen förklarar ett valutaiilflöde på ca 2 200 milj. kr. Emellertiduppgick, enligt beräkningar, valutautflödet lill ca 2 400 milj. kr.Del uppstod sålunda en relativt liten negativ restpost uppgående till ca 200milj. Enligt de prognoser somföreligger kommer handelsbalansen att försvagas med ca 400 milj. kr.och tjänste- och transfereringsbalansen med knappt 1 100 milj. kr. Sammanlagt väntas bytesbalansen sålunda visa ett knappt 1 500 milj. kr.större underskott . Det redan under 1972stora överskottet i handelsbalansen mer än för dubblades , till 6,8miljarder kr. Delta var främst ett resultat av den kraftiga volymökningen förexporten som skedde parallellt med en relativt svag importtUlväxt. Medansålunda den reala externa balansen förbättrades högst avsevärt, försämradesbytesförhållandet med ett par procent. 1 Preliminär nationalbudget ;; 79 Som framgår av avsnitten 3.1 och 3.2ovan, beräknas importpriserna 19731974 hastigit , främst under inverkan av de synneriigen kraftigaprishöjningarna på råolja och petroleumprodukter. Exportprisuppgången uppskattas till , varigenom försämringen av bytesförhållandet uppgick till 7 å 8 %.Sannolikt är denna försämring dock mindre betydande än för många andraindustrUänder lill följd av den svenska exportens innehåll av vissa råvaror somuppvisade mycket betydande leveransprisuppgångar 19731974. Också i reala termer ägde cn avsevärd försämring avhandelsbalansen rum: exportvolymen beräknas ha stigit med ca 5,5 %medan importvolymens tillväxt synes ha uppgått till . Resultatetblev att överskottet i handelsbalansen förbyttes i ett mindre underskoll,0,8 mUjarder kr. Omslaget beräknas således ha varit ca .