prop · FZ03129 · 1975-12-31 00:00:00 — Svårigheterna att åstadkomma övergripande bedömningar kan då öka.Som flera remissinstanser påpekar kan det dock finnas skäl för vissa olikheterråden emellan med avseende på antalet ledamöter. De nya råden kommer atl varainbördes olika bl. a. i så måtto att de får kontaktytor mot elt varierandeantal samhällssektorer. Med hänsyn bl. a. härtill bör det fiimas möjligheteralt variera antalet ledamöter i råden något. Det av FRU angivna antaletledamöter bör dock vara en riktpunkt. Det ankommer på regeringen att fastställaantalet ledamöter i varje forskningsråd. Somden nya rådsorganisationen föreslås bli uppbyggd är det, som FRU har föreslagil,lämpligt att en majoritet av rådsledamöterna utgörs av företrädare förvetenskapen. En betydande minoritet bör utgöras av representanter för sektoriellaeller motsvarande intressen. Ordföranden och seklorsrepresenlanterna bör utsesav regeringen. Flera remissinstanser anser att berörda seklorsorgan m. fl. 1975/76:129 60 Självfallet bör dessa ledamöter utses efter samråd med berörda intressenter.Förfarandet i denna del bör dock enligt min mening inte formaliseras. FRUföreslår att företrädarna för vetenskapen i forskningsråden skall utses avelektorsförsamlingar som utses av forskarna själva. Rösträtt vid val tillelektorsförsamlingarna skall, enligt FRU:s förslag, tillkomma dem som innehartjänst eller långtidsvikariat som professor, biträdande professor,forskardocent, docent eller forskarassistent. Vidare bör rösträtt tillkommapersonal med motsvarande arbetsuppgifter i den mån de är anställda medanlitande av medel som har anslagits av forskningsråd, myndigheter ochoffentliga stiftelser. FRUlägger också fraih detaljerade förslag rörande mandatfördelningen inom elektorsförsamlingarna.Dessa förslag tillstyrks av flertalet remissinstanser, ofta dock med del tUläggetall man önskar atl den egna myndigheten eller det egna området skall få störreandel av mandaten. Många remissinstanser, framför allt organ vid universitetoch högskolor, vill alt utöver de av FRU föreslagna kategorierna ävenuniversitetslektorer skall ha rösträtt vid val till elektorsförsamlingarna. Ivissa yttranden framförs också önskemål om alt studerande i forskarutbildningskall ha rösträtt vid dessa val. Denav FRU föreslagna proceduren för utseende av rådsledamöter kan förefallaotymplig. Den innehåller dock, enligt min mening, moment som är nödvändiga förden rådsorganisation som här föreslås och inslag som utifrån olikautgångspunkter måste anses som mycket värdefulla. Iforskningsråd med ett relativt litet antal vetenskapliga ledamöter , kan t. ex.varje fakultet på varje ort inte vara företrädd med en ledamot. Detta gör dellämpligt alt skapa elt system med någon form av elektorsförsamlingar för valav ledamöter. Valen av företrädare för vetenskapen i de nya forskningsråden börsålunda enligt min mening ske genom sådana församlingar. Det bör ankomma påregeringen att faslsläUa sammansättningen av dessa. Jag .utgår från att denprincipiella uppläggningen inte bör innefatta några större avvikelser från vadFRU har föreslagil och remissinstansema i allmänhet tUlstyrkt. Ett värdefuUtinslag i den av FRU utformade proceduren är alt även personer som är aktivainom forskning utan att inneha fast tjänst inom högskoleorganisationen skall fådelta i elektorsvalen. a. till att universitetslektorer och moisvarande lärare i framlidenskall beredas möjlighet att inom ramen för högskoleorganisationen bedrivaforskning är det vidare viktigt alt även dessa grapper kan få påverka rådenssammansättning. Dennya högskoleorganisationens fakultetskollegier beslående av professorer,biträdande professorer, universilelslektorer och moisvarande lektorsgrupper ärenligt min mening lämpliga som bas för utseende Prop.1975/76:129 61 avledamöter i de elektorsförsamlingar som skall utse rådsledamöter. I detlasammanhang bör då också innehavare av docent- och forskarassistenttjänstersamt sådan personal med självständiga forskningsuppgifter som avlönas medrådsmedel vara ledamöter i kollegierna. För FRN föreslår FRU ensammansättning som innebär all allmänintressena får en majoritetsställningsamt alt vart och etl av de huma-nistisk-samhällsvelenskapliga, medicinska ochnaturvetenskapliga forskningsråden, styrelsen för teknisk utveckluig samtstatens råd för skogs-och jordbraksforskning får utse en representant. FRUutgår från att allmänintressena skall företrädas av politiskt valda samhällsrepresentanter,i försia hand riksdagsledamöter. Enligt min mening är det angeläget att ävenbl. a. representanter för lönlagarorganisationema får ingå i FRN. Vidare börden stora sektor som representeras av kommuner och landsting vararepresenterad inom FRN. Enligt min bedömning bör representanter för dessaintressen jämte ett parlamentariskt inslag kunna beredas plats i FRN inomramen för det antal allmänrepresentanter som FRU har föreslagit, dvs. sju.Regeringen bör utse samtliga representanter för allmänintressena i FRN. övrigaledamöter bör utses på det sätt FRU har föreslagit. Det ankommer på regeringenatt besluta härom. Mandattidenför de ledamöter som väljs bör både för forskningsråden och för FRN vara tre årmed möjlighet tUl omval en gång. Forskningsrådenbeslutar själva om sina arbetsformer. FRU föreslår inte någon ändring idetta. Utredningen redovisar vissa synpunkter i fråga om arbetsformer somutredningen finner lämpliga. Jag delar FRU:s uppfattning alt det bör ankomma påråden själva att åstadkomma ändamålsenliga arbetsformer. FRU:sutredningsmaterial bör kunna utgöra ett värdefullt underlag. Jag vill docknågot kommentera ett par av de frågor som FRU tar upp i detta sammanhang. Enligt FRU skall rådensoch FRN:s beslut om beviljande av anslag förberedas genom att granskningsgrapperbedömer forskningsprojekten. Ett sådant förfarande tillämpas inområdsorganisationen. De nuvarande granskningsgrupperna består så gott somuteslutande av personer utsedda på grandval av vetenskapUga meriter. Enligt FRUbör i granskningsgrapperaa kunna ingå också representanter för folkrörelser,intresseorganisationer, arbetsmarknadens parter och sektoriella organ.Flertalet av de remissinstanser som behandlat FRU:s förslag i denna del ärpositiva till det. Även jag anser all det måste vara värdefullt att synpunkterfrån bedömare utanför kretsen av vetenskapsmän kan få komma fram redan i granskningsgrapperaa.Även om det med hänsyn till vissa forskningsområdens karaktär knappast ärrimligt att föreskriva att i granskningsgrupperna alltid skall ingårepresentanter av Prop.1975/76:129 62 dettaslag är det, enligt min mening, angeläget att denna typ av representation blirså utbredd som möjligl. FRUdiskuterar också möjlighetema till och formerna för öppenhet och insyn iforskningsrådens och dess granskningsgrappers arbete. FRU föreslår bl. a. all debeslut som råden och deras granskningsgrapper fattar underprioriteringsarbetet så långt möjligt öppet skall redovisas i försia hand fördem som söker anslag hos råden. Jag delar denna uppfattning, men vill ocksåunderstryka de farhågor som har yppats i många remissyttranden för att etlsystem med en formaliserad dialog mellan anslagssökande och priorileringsorganriskerar att bli etl mycket be-timgande och tidskrävande inslag iberedningsarbetet inom rådsorganisationen. Jag anser därför inte alt krav kanställas på råden att utforma granskningsproceduren i detta avseende så som FRUhar angett. FRU förordar alt i rådsorganisalionengenomförs en fast verksamhetsplanering med en tidshorisont av . Enliglmin mening bör de krav på verksamhetsplanering som gäller förstatsförvaltningen i övrigt gälla också för rådsorganisationen. Detla innebär f.n. en planering i form av (inlem) budget för det närmast kommande budgetåretoch i form av förslag lUl anslagsframställningar för det därpå följande budgetåret.Vissa uppgifter avseende den kommande femårsperioden lämnas också av myndighetemai samband med förslagen till anslagsframställningar. För egen del vill jagdessutom betona betydelsen av verksam-helsuppföljnmg. FRU föreslår även altrådens verksamhet utvärderas vid återkommande rådskonferenser isamband med vilka elektorsförsamlingamas val av rådsledamöter skall äga ram.Jag delar FRU:s uppfattning att det är angeläget att finna former för enåterkommande och öppen prövning av rådens verksamhet. De föreslagna rådskonferensemabör, enligt min mening, kunna utgöra ett värdefullt led i en sådan prövning. 5.7Ledning, admhxistration och anslagssystem FRUföreslår alt det till vart och elt av råden samt till FRN skall knytas etlsekretariat. Inom varje sekretariat skall finnäs två högre tjänster, en somhuvudsekreterare och en som kanslichef. Av huvudsekreteraren skall krävasvetenskaplig meritering. Remissinstanserna tillstyrker genomgående en sådanorganisation av sekretariatsfunktionerna vid råden. Ävenenligt min mening bör till vart och ett av råden och till FRN knytas ettsekretariat, vars ledning bör utformas med hänsyn tUl såväl de vetenskapligasom de administrativa sekretariatsfunktionerna. I viss utsträckning synesarvodesanställning härvidlag vara lämplig. Vissa arbetsuppgifter vid rådssekretariatenbedömer jag vara av sådan karaktär att de motiverar inrättande av extraordinarie tjänster. Det bör bl. Prop.1975/76:129 63 gällatjänsten som chef för kansliet vid vart och etl av sekretariaten. Den närmareomfattningen av forskningsrådens och FRN:s sekretariat får behandlas i sambandmed den reguljära budgetprövningen. Jag avser alt i annat samanhang föreslåregeringen all uppdra ål en särskild organisationskommitté att utarbetaunderlag och komma med förslag i dessa frågor. FRUredovisar en principmodell för den närmare organisationen av rådssekrelariat.Flertalet remissinstanser tiUstyrker de av FRU angivna principema. I dessafrågor ankommer det på regeringen och på råden själva all besluta. FRU:sförslag och yttrandena däröver bör kunna utgöra värdefullt underlag förarbetet såväl inom den organisationskommitté som jag har berört som förrådens fortlöpande arbete med utformningen av den interna organisationen. FRU:s förslag lill anslagssyslemför forskningsråden och FRN innebär all råden och FRN skall disponera var sittreservationsanslag. An-slagssystemel för de nuvarande forskningsråden äruppbyggt på detta sätt. Någon annan uppläggning är knappast möjlig. Jagförordar sålunda alt medel för den forskning som stöds via den nya rådsorganisalionenanvisas under följande anslag, nämligen . Från dessa anslag bör bestridas kostnader för delsstöd till forskning, dels rådsorganisationens för-, valtningskoslnader. F.n. gäller att rådens beslut om bidrag . Beloppsgränsen har varit oförändrad under en följd av år. Jag avseratl i annal sammanhang föreslå regeringen att höja denna gräns lill 1 milj. kr. Jagdelar helt FRU:s uppfattning att det är ytterst angeläget att informationen ompågående och avslutad forskning förbättras. Även i de fall där forskningen ochdess resultat inte kan komma till direkt och omedelbar användning är detsjälvfallet av stort värde t. ex. från allmänna kulturellasynpunkter alt en slörre krets än forskarvärlden själv får ta del avforskningens rön. FRUbehandlar närmare frågor om uiformation om forskning i den utredningsetapp sompågår f. n. Ställningstaganden tUl frågorna om information om forskning ochforskningsresultat samt hur koslnaderna härför skall bestridas bör anstå tillsresultatet av detta utredningsarbete föreligger. Kostnadema förforskningsinformation bör därför t. v. bestridas från forskningsrådens och FRN:sanslag. I enlighet med vad jag tidigare framhållit bör FRN ges ett särskiltansvar för allmän, inle ämnesspecifik information om forskning. FRUföreslår med instämmande av remissinstanserna all forskningsråden och FRN ifortsättningen skall få kompensation under löpande budgetår för merkostnader tUlföljd av löneavtal som har träffats efter Prop.1975/76:129 64 detatt anslagsberäkningarna avslutats. För egen del får jag anföra följande.Sådan särskild kompensation förekommer inom utbUdningsdepartemenlets områdeendast i de fall kostnader för en permanent verksamhet med betydande inslag avfast anställd personal förs upp under ett reservationsanslag. Den verksamhetsom finansieras av forskningsrådens anslag beslår av projekt med skiftandevaraktighet. Det innebär att några projekt avslutas och några nyapåbörjas. Inom varje forskningsråds område bör därmed finnas en sådanrörlighet att medel alltid kan avsättas för att täcka de löneförändringar somkan uilräffa under ett budgetår. I de årliga budgetbedömningama kommer också liksom att beaktas de kostnadsförändringar som inträffar. Jag ärsåledes inle beredd alt tillstyrka FRU:s förslag. Kostnaderför forskningsrådens sekretariat bestrids inom ramen för rådensanslag. Regeringen anger för varje budgetår det högsta belopp som får användasfor detta ändamål. Jag fmner inte skäl alt föreslå någon ändring i dettaavseende. FRU redovisar vissa förslag om förbättring av deekonomisk-administrativa ratinema med avseende på den verksamhet som bekostasfrån rådsanslagen. I flertalet frågor inom detta område ankommer del påmyndigheterna själva att fatta beslut. 5.8Fördelning av ansvar och kostnader mdlan råden och andra organ Forskningsrådenger f. n. i regel slöd endast tUl vissa slag av kostnader främst för personaloch materiel, övriga kostnader, t. ex. lokalkostnader, bestrids från annathåll och vanligen från universitetens och högskolomas anslag. Sedan ell antalår pågår inom statsförvaltningen för- söksverksamhet med programbudgetering bl.a. i syfle alt få till slånd en mer konsekvent fördelning av kostnadema påändamål. Bl.a. mot bakgrund härav diskuterar FRU om det är lämpligt att ändra nuvarandeprinciper för kostnadsfördelningen. FRU förordar dock inte detta. Detär självfallet av stort värde att vid bedömningen av t.ex. eltforskningsprojekt samtliga kostnader för delta beaktas. Stora praktiska ochadministrativa problem är dock förknippade med ett system där också kosinadersom är mer eller mindre dolda för forskningsråden skulle bestridas frånforskningsrådens anslag. Dessa frågor hänger också samman med utformningen av prmciperaaför avgiftssätlning för olika former av uppdragsverksamhet.Universitetskanslersämbetet () har sett över reglema föruniversitetens och högskolornas uppdragsverksamhet, till vilken räknas bl. I skrivelse till regeringen har UKÄ lagt fram synpunkteroch förslag med anledning av denna översyn. Beredningen av detta ärende är ännuinte avslutad. Jag avser all återkomma till regeringen i anledning av förslagel. Särskildaproblem uppstår vidare när projekt finansieras från, flera käUor för vilkaolika regler gäUer i fråga om omfattningen av kostnads- 1975/76:129 65 ansvaret.Jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringen att låta närmare utredaför- och nackdelar med olika principer för kostnadsfördelning mellan råden ochframför allt universitet och högskolor men också fristående forskningsinstitut.För de senare, vilka ofla av forskningsråden måsle kräva täckning för samtiigakostnader i samband med forsknmgsprojekt, kan vissa problem uppstå när de hosråden konkurrerar med forskare från universitet och högskolor. Även dessa problemoch möjlighetema att lösa dem bör belysas närmare i det nämndautredningsarbetet. I avvaktan på resultatet av den bör de principer som i daggäller för kostnadsfördelning mellan forskningsråden och universitet,högskolor, forskningsinstitut m. fl. Jagvill i detla sammanhang nämna alt UKÄ i rapporten om universitetens ochhögskolornas uppdragsverksamhet utifrån delvis andra utgångspunkter harföreslagit en översyn av reglema för kostnadsläckning vid skilda former förfinansiering av forskningsprojekt. Vissverksamhet som stöds av forskningsråden är av långsiktig natur. Del finnsexempel på projekt som har stötts via forskningsråd år. Rådenstöder också vissa verksamheter såsom insamling av data eller olika slag avserviceverksamhet. Dessa är antingen av den karaktären atl de inte har någotnaturligt slut eller i varje fall kan fortgå . FRUföreslår att råden och den centrala myndigheten för universitet och högskolorvart tredje år gemensamt skall bedöma de forskningsråds-stödda aktiviteter, förvilka ansvaret bör föras över till universitet, högskola, forskningsinstitutetc. samt lägga fram förslag därom i samband med förslagen tillanslagsframställningar. Jag delar uppfattningen att råden kan behöva avlastasansvaret för aktiviteter som visar sig vara av långsiktig natur. Hur dettaskall ske bör efter förslag från berörda råd och myndigheter prövas från falltill fall i det årliga budgetarbetet. Det är givetvis en fördel om en sådanprövning kan ta sin utgångspunkt i en mera långsiktig bedömning av behovet avavlastning som råden och den centrala myndigheten för universiteten ochhögskolorna har enats om. Det bör ankomma på råden och berörda myndigheter attutveckla den lämpliga formen för en sådan gemensam bedömning. Jag har i denna frågasamrått med chefen för . FRUerinrar om de förslag rörande ansvaret för den tekniska grundforskningen somutredningen lade fram i en särskUd promemoria . FRU föreslogdärvid bl. a. alt inom STU skulle inrättas en slöd lillteknisk grundforskniiig. Nämnden skulle disponera en särskild medelsram. Frågorrörande och verksamhetsformer utreds f. n. av (I 1974: 06). 1975/76:129 66 har överlämnats till denna kommitté. Ställning till fråganom särskilda former för slöd till teknisk grundforskning kan enligt min meningtas först när STU-kommilténs förslag föreligger. Jag har i denna fråga samråttmed chefen för industridepartementet. Ett stort antal personer med varierande typer av tjänsteravlönas med medel från forskningsråden. Särskilda bestämmelser om former för ledigförklarande,ansökningsförfarande och tiUsättning finns endast för vissa tjänster, framförallt de s.k. särskilda forskartjänsterna vid forskningsråden. Enligt FRU:s uppfattning är tjänsteorganisationen vidforskningsråden f. n. alltför splittrad och bör ses över. har enligt sina direktiv iuppdrag alt bl. a. se över utformningen av forskarkarriären. Tjänstestrukturenvid råden bör enligt min mening ses i sammanhang med den vid universitet ochhögskolor. Jag avser därför alt återkomma till regeringen i dessa frågor när forskarutbildningsulredningensförslag föreligger. 5.11 Finansieringen av dyrbar vetenskaplig utrustning Jag delar FRU:s och remissinstansernas uppfattning att särskUdaåtgärder måsle till för att lösa de problem som är förknippade medfinansieringen av dyrbar vetenskaplig utiuslning. En tänkbar lösning är att etlsärskilt utruslningsanslag anvisas för delta ändamål. Forskningsrådensordinarie anslag skulle därefter enligt denna lösning belastas medavskrivnings- och räntekostnader för utrustning som finansieras från ett sådantsärskilt anslag. Jag är emellertid inle nu beredd att ta slutiig ställning tillhur denna fråga bör lösas ulan avser alt återkomma härtill i samband medbudgetpropositionen . Jag delar FRU:s uppfattning att den nya rådsorganisationenbör avse forskningsverksamhet fr. o. m. /78. En slor del avrådens medelsfördelning och planering sker i regel före budgetåretsbörjan. Arbetet inför /78 bör därför kunna inledas redan undervåren 1977. Ledamöterna i de nya forskningsråden och FRN bör därför utsesredan i början av år 1977. De nya organen bör inrättas . Denuvarande forskningsråden bör självfallet handlägga alla frågor om slöd tillforskning m. m. som avser /77. Dessa forskningsråd måste därförfinnas kvar tUl men får sålunda inga uppgifter /78. En särskild organisationskommitté bör få i uppdrag altsvara för förberedelser för den nya forskningsrådsorganisationen. Jag avserätt i annat sammanhang återkomma till regeringen i denna fråga. 1975/76:129 67 Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag, att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de riktlinjer förforskningsrådsorganisationen inom UtbUdningsdepartemenlets område som jag har angetti det föregående, 2. bemyndiga regeringen att vidtade åtgärder som erfordras för att genomföra denna organisation. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1975/76:129 68 Propositionenshuvudsakliga innehåU........................ 1 1 Inlednmg.......................................................... 3 2 inom utbUdningsdepartemenlets verksamhetsområde 4 3 .................. ...... 6 . 3.1 Den framtida organisationensramar ................ 6 3.2 Forskningsrådsnäirmden ............................... 8 3.3 Indelningen av forskningsrådenunder UtbUdningsdepartementet 10 3.4 Rådsorganens sammansättnmg....................... 11 3.5 Rådsorganisationensarbetsformer................... .. 14 3.6 Ledning, administration och anslagssyslem......... 16 3.7 Fördelningen av ansvar ochkostnader mellan råden och andra organ 18 3.8 Samarbetet mellan rådsorganisationen och universitelskanslersämbetet 19 3.9 Teknisk grandforskning ................................ .. 19 3.10............................................................... Tjänsleorganisatoriskafrågor 20 3.11.Finansieringen av dyrbar vetenskaplig utrustning 20 3.12Genomförande av utredningens förslag ........... .. 21 4 Remissyttrandena ............................................ . 22 4.1 Den framtida organisationensramar ................ 22 4.2 ............................... . 23 4.3 Antalet forskningsråd inomutbildningsdepartementets område 27 4.4 Rådsorganens sammansättning....................... 32 4.5 Rådsorganens arbetsformer............................ . 39 4.6 Ledning, adnunistration och anslagssyslem ..... . 41 4.7 Fördelningen av ansvar ochkostnader mellan råden och andra organ 44 4.8 Samarbetet mellanrådsorganisationen och universitelskanslersämbetet 45 4.9 Teknisk grandforskning.................................. . 46 4.10 Tjänsleorganisatoriska frågor.......................... . 46 4.11 Finansieringen av dyrbarvetenskaplig utrastning . 4.12 Genomförande av utredningensförslag ............ 48 5 Föredraganden.................................................. 49 5.1 Inledning.................................................... 49 5.2 Pruiciperna för den framtidarådsorganisationen 52 5.3 .............................. . 54 5.4 Antalet forskningsråd inomutbildningsdepartementets område 56 5.5 Rådsorganens sammansättning....................... . 59 5.6 Rådsorganens arbetsformer............................ . 61 5.7 Ledning, administration ochanslagssystem....... 62 5.8 Fördelning av ansvar ochkostnader mellan råden och andra organ 64 1975/76:129 69 5.9 Teknisk grandforskning ................................ . 65 5.10 Tjänsteorganisatoriska frågor......................... . 66 5.11 Finansieringen av dyrbarvetenskaplig utrastning . 5.12 Genomförande............................................. 66 6 Hemställan....................................................... . 67 7 Beslut ......................................................... . 67