prop · FZ03206 · 1975-12-31 00:00:00 — Trots attåtgärderna överlag har haft omvittnat god effekt, har den produktions- och sysselsäliningsmässigastagnationen resp. nedgången inom beklädnadsindustrin fortgått. Jag viU dockånyo betona att den syssel-sättningsmjnskning som har skett under förstahälften av till stor dd varit en förutsättning för att beredabeklädnadsindustrin möjligheter att kunna uppnå rimligkonkurrenskraft. Medanutvecklingen innebar en viss stabUisering inombeklädnadsindustrin inträffade en markant försämring. Deninternationella lågkonjunkturen medförde att efterfrågan frän såväl deninhemska marknaden som exportmarknaderna stagnerade dier minskade inom flera vamområden.Efter exportökningar på i storleksordningen och1974 var exportvärdet 1975 värdemässigt ungefär oförändratjämfört med nivå. Volymmässigt torde det vara fråga om en inteoväsentlig exportminskning. Den vikande inhemska efterfrågan medförde även attimportutvecklingen var svag som avsättningsmöjligheterna för ettflertal inhemskt producerade beklädnadsprodukter försämrades avsevärt under år1975. Även om den internationella konjunkturen förbättras och därmedefterfrågan åter ökar torde kostnadsutvecklingen medföra att deinhemska beklädnadsföretagens internationella konkurrenskraft tills vidareförblir försvagad. Detta gäller i första hand för tillverkningsområden med enförhållandevis enkel och arbetsintensiv produktionsteknik. Mycket talar föratt den internationella konkurrenssituationen inte under den närmaste framtidenkommer att tillåta kompenserande prishöjningar i nägon nämnvärd omfattning. Denallvarliga lönsamhetsförsämring som med t2 Rifisdagen 1975176.1 saml. 1975/76: 206 12 storsäkerhet kan bedömas ha inträffat för beklädnadsindustrin som helhet under år1975 kommer därmed sannolikt att bli bestående framöver. Vadgäller sysselsättningen har denna för kunnat upprätthållas på enförhållandevis hög nivå. En fortsatt prispress i kombination med ökadeproduktionskostnader kan emellertid komma att påverka sysselsättningennegativt . För tvåmånadersperio-den januarifebruari låg antaletvarsel, uttryckt i berörda arbetstagare, på en nästan dubbelt så hög nivå somunder . Trycket mot en fortsattsysselsättningsminskning kommer troligtvis att gälla för helabeklädnadssektorn, dock i första hand för konfektionsindustrin. Inom dennadelbransch har dessutom den pressade lönsamheten och den därav försämrade soliditetenresulterat i att en välbehövlig ökning av investeringsaktiviteten inte har kommittUl stånd. Inomvissa varuområden går utvecklingen mot att den inhemska produktionen minskartill en nivå som från försörjningsberedskapspolitiska utgångspunkter äralltför låg. Detta gäller i första hand inom den grundtextila bomullsindustrinoch skoindustrin men även inom grundtextil ylleindustri är en likartad tendensmärkbar. De åtgärder som beslutades av statsmakterna huvudsakligen ökad statiig upphandling samt importbegränsning för skor ochstövlar har givit ett behövligt andrum för flera företag. Däremot syftadedessa åtgärder inte till att lösa de mer långsiktiga problemen. Idet läge som beklädnadsindustrin befinner sig i synes ytterligare statligaåtgärder nödvändiga. Den grundläggande utgångspunkten för de åtgärder somförordas i det följande har jag redan tidigare antytt. Syftet är att på bästasätt medverka till att den långsiktiga konkurrenskraften inombeklädnadsindustrin stärks som den inhemska produktionskapaciteteninte tillåts underskrida den nivå som behövs av försörjningsberedskapspolitiskaskäl. Chefenför anmäler vissa förslag till åtgärder inomförsörjningsberedskapspolitikens område i fråga om grundtextilbomullsproduktion och skotillverkning. Föregen del kommer jag att föreslå ett tvåårigt rationaliseringsprogram för iförsta hand konfektionsindustrin, ökat stöd till exportfrämjande åtgärder samten utvidgning av ramen för de ovan nämnda strukturgarantierna. Sålundatas upp dels industripoUtiska åtgärder för att stärka den långsiktigakonkurrenskraften i första hand inom konfektionsindustrin, delsförsörjningsberedskapspolitiska åtgärder för att trygga produktionen avgrundtextila varor och skor. Ensammanställning av de förslag tiU åtgärder för beklädnadsindustrin som anmälsi dag bör fogas till protokollet som bilaga 1:2. 1975/76: 206 13 Utgångspunktenför detta åtgärdsprogram är att vi måste acceptera en fortsattstrukturomvandling med nedläggning av icke konkurrenskraftiga företag somoundviklig följd. inrymmer näringspolitiken ett ansvar för attstrukturomvandlingen sker i sådana former och sådan takt att de enskildamänniskornas trygghet och alternativa sysselsättningsmöjligheter värnas. Detär först genom en strukturomvandling i kontrollerade former som vi bäst kantillvarata våra samlade resurser. Den omfattande medelsarsenal som successivthar byggts upp inom ramen för arbetsmarknads- och regionalpolitiken kommerhärvid att sättas in för att sociala påfrestningar i största möjligautsträckning skall kunna undvikas. De ytterligare åtgärder som föreslås förbeklädnadsindustrin ställer ökade krav på nära samordning av deindustripolitiska, försörjningsberedskapspolitiska, arbetsmarknadspolitiskaoch regionalpoUtiska insatserna. Till regeringen har förtsfram ett flertal förslag till åtgärder för beklädnadsindustrin. Förslagen harvarit föremål för överväganden inom närmast berörda departement samt inom ensärskild interdepartemental delegation. Några av förslagen faller inomindustridepartementets verksamhetsområde. Sålunda har beklädnadsrådet vidöverstyrelsen för ekonomiskt försvar bl. a. föreslagit åtgärder för att höjaden produktionstekniska nivån inom konfektionsindustrin. Härvid harföreslagits ett ökat stöd till teknisk utveckling samt ett särskiltinvesteringsstöd i form av exempelvis avskrivningslån. Vid de överläggningarsom har ägt rum mellan regeringen och företrädare för företag och anställdainom beklädnadssektorn har vidare förts fram förslag om bl. a. avslaivningslånmed en relativt generell tillämpning, bl. a. för investeringar i produktionsutrustning.Av övriga förslag som har förts fram kan nämnas förstärkning och förlängningav de nu löpande branschfrämjande åtgärderna, bl. a. exportstödet. Ifräga om framställningar om generella åtgärder av subventions-karaktär vill jagefter samråd med chefema för handels- och arbetsmarknadsdepartementenframhålla följande. Generella subventioner för beklädnadsindustrin medföruppenbara risker för att en långsiktigt konkurrenssvag och ineffektivbranschstruktur bevaras. Detta kan innebära att grundläggande strukturellaproblem skjuts ; Subventioner för långsiktigt upprätthållande avproduktion som inte är konkurrenskraftig bör endast komma i fråga för sådantillverkning där särskilda försörjningsberedskapspolitiska skäl motiverarsådana åtgärder och där effektivitetsfrämjande insatser inte ärtillräckliga för att åstadkomma företagsekonomiskt lönsam produktion.Tyngdpunkten i ett långsiktigt fruktbärande åtgärdsprogram förbeklädnadsindustrin bör ligga på sådana åtgärder som syftar till att stärka denlångsiktiga konkurrenskraften inom branschen. inom beklädnadsindustrin uppkommer särskilda problem att anskaffatillräckligt rörelsekapital för den lageruppbyggnad 1975/76: 206 14 somregelmässigt måste ske mellan de starkt markerade försäljningssäsongerna.Detta förhållande har understrukits i olika sammanhang och förslag tillåtgärder har förts fram. För att bidra till en lösning av dessafinansieringsproblem kommer, efter vad jag har inhämtat, chefen förarbetsmarknadsdepartementet att föreslå regeringen att meddela särskildaföreskrifter om säsongmässigt avpassade krediter till företag inom beklädnadsindustrini form av industrigarantilån samt hantverks- och industrilån. Jagövergår nu till att mera i detalj behandla frågor och förslag inomindustridepartementets verksamhetsområde. Fleraföretag inom konfektionsindustrin torde redan ha utnyttjat de rationaliseringsmöjlighetersom finns inom ramen för prövad produktionsteknik. Alltjämt kännetecknasemellertid konfektionstillverkningen i stor utsträckning av hantverksmässigametoder. Produktionen är arbetsintensiv vilket i kombination med successivtökade lönekostnader har medfört en försvagad konkurrenskraft gentemot utländskatillverkare. Efter vad jag har erfarit finns emellertid inom fleratillverkningsområden utrymme för en långsiktigt stärkt konkurrenskraft om känd bästa produktionsteknik kan få en bredare tillämpning och om nya produktionsmetoderkan införas inom svensk konfektionsindustri. Såvälutomlands som i pågår f. n. ett omfattande utvecklingsarbete på detproduktionstekniska området avseende konfektionstUl-verkning. De aktuellaprojekten är väsentligen inriktade på ökad automatisering av tillverkningen.Det gäller t. ex. automatisk mönsteranpassning och tillskärning, märknings-och sorteringssystem för plaggdelar, numerisk styrning av sömnadsarbete samtpressning av färdiga plagg. tUlbaka ger STU visst stöd tUlproduktionsteknisk utveckling inom beklädnadsområdet. Enligtmin mening är det av stor vikt att en omedelbar och bred satsning på avanceradproduktionsteknik kommer tUl stånd. Den nya produktionsteknik som redan i daghar tagits fram torde tiUsammans med de produktionstekniska framsteg som börvara möjUga , avsevärt kunna stärka den svenskakonfektionsindustrins långsiktiga konkurrenskraft. Den pressade lönsamhetenunder för ett flertal företag inom branschen har emellertid resulterati bl. a. uppenbara svårigheter vad gäller finansieringen av ny och mer avanceradproduktionsutrustning. Motdenna bakgrund förordar jag att statliga stödåtgärder i form av ett särskiltrationaliseringsprogram för konfektionsindustrin sätts in av tvåår för att främja införandet av ny produktionsteknik. Rationaliseringsprogrammetbör inrymma stöd till effektivitetshöjande investeringar, bidrag för konsultin- 1975/76:206 15 satservid införandet av ny produktionsteknik samt ökade insatser för teknisk utveckling.Programmet bör inriktas mot plaggtillverkande industri och således omfatta ihuvudsak konfektionsindustrin. Föreffektivitetshöjande investeringar i produktionsutrustning bör ett direkt stödlämnas i form av särskilda avskrivningslån. Dessa bör normalt utgå med högst25 % av investeringskostnaderna. I de fall investeringar sker i anslutningtill omfattande strukturella förändringar, exempelvis projekt där flera mindreföretag samarbetar eller går samman om gemensam produktionsutrustning eller därstörre företag i samverkan till sig knyter mindre företag, bör avskrivningslånkunna ges motsvarande högst av den totala investeringskostnaden. Mot bakgmnd av deavsättningsproblem som har gjort sig gällande för flera inhemskt produceradekonfektionsvaror bör vid prövning av avskrivningslån särskilt uppmärksammasförutsättningarna för långsiktiga och stabila avsättningsmöjligheter föraktuella tillverkningsområden. Som allmän utgångspunkt bör härvid gälla attavskrivningslån till investeringar som långsiktigt ökar den totalaproduktionskapaciteten i branschen normalt endast bör komma ifråga för sådana tUlverknings-områdendär konkurrenssituationen och marknadsutvecklingen kan bedömas ge ett på siktnaturligt utrymme för en ökad inhemsk produktion. Det är dessutom angelägetatt investeringsstödet fördelas så att genomförda investeringar står i samklangmed en ändamålsenlig strukturomvandling inom branschen. För flera företagkommer detta att innebära att en föratsättning för stöd är långtgåendesamarbete eller samgående med andra företag. Vid beviljande avinvesteringsstödet bör vidare uppmärksammas angelägenheten av att undvikasnedvridningar av konkurrensförhållandena inom en delbransch. Avskrivningslånenbör bevUjas av statens industriverk efter prövning i varje enskilt faU. Lånenbör vara ränte- och amorteringsfria och normalt skrivas av med ett lika stortbelopp av en period av högst . Erhållande avavskrivningslån bör förutsätta att statens industriverk ges full insyn iberört företags ekonomiska utveckling och samverkansplaner på investeringssidanmed andra företag i branschen. I enlighet med vad jag tidigare anfört, börindustriverket ges möjlighet att ställa vissa vUlkor vad gäller planeradeinvesteringar och samutnyttjande för beviljande av avskrivningslån. Detankommer på regeringen att meddela närmare föreskrifter för beviljande avavskrivningslån. För investeringsstöd i form av särskUda avskrivningslånberäknar jag medelsbehovel till 20 milj. kr. Förbidrag till konsultundersökningar i omställningsfrämjande syfte ochutbildningsinsatser för teko-industrierna har regeringen i årets budgetpropositionunder anslaget Företags- och branschfrämjande åtgärder (prop. 1975/76: 100 bU.15 s. 71) tagit upp en medelsram av 7 milj. 1975/76: 206 16 kr.Konsultundersökningama är främst inriktade på organisatoriska förhållanden ochkan härvid avse även produktionstekniska frågor. Dessa resurser bör nuväsentligt utökas; Föratt främja att en bättre produktionsteknik så snabbt som möjligt skall kunnainföras inom konfektionsindustrin bör sålunda intensifierade konsultinsatsergöras för att bistå företagen med behövUgt beslutsunderlag vid införandet av effektivitetshöjandeproduktionsteknik. I den utsträckning som införandet av ny produktionsteknikbör kombineras med strukturella omställningar behövs intensifieradekonsultinsatser även utanför det tekniska området. Mot den bakgrund jag hartecknat i det föregående och med den inriktning av åtgärderna som jag förordarbör den ram som har angivits i budgetpropositionen höjas. Jag räknar med attanslagsnivån bör höjas med 5 milj. kr. för /77 utöver vad somhar angivits i budgetpropositionen. Denna nivå bör bibehållas även budgetåret1977/78. Härvid har jag räknat in ökade kostnader vid statens industriverk föradministrationen av såväl avskrivningslånen som den utökade verksamheten medkonsultinsatser. HUtills-varande regler för de s. k. omställningsfrämjande åtgärdemabör gälla även för den utvidgade verksamheten. Ökadeinsatser bör vidare göras för utveckling av metoder och system förtillverkning ay kläder. Det stöd som f. n. utgår från STU för detta ändamål börökas. Jag räknar med att en viss ökning av stödet kan ske redan nästa budgetårom anvisar medel tUl STU i enlighet med regeringens förslag i åretsbudgetproposition (prop. 1975/ 76: 100 bil. 15 s. 207). För budgetåren1976/771977/78 räknar jag med att ett belopp av totalt ca 4 milj. kr. kommeratt stå till förfogande för stöd till teknisk utveckling inomkonfektionsindustrin. Jagövergår nu till att redogöra för vissa kompletterande förslag på detindustripolitiska området. Riksdagenavvisade tanken på att strukturstöd skall kunna utnyttjas föröverförande av resurser från teko-produktion till andra produktområden (prop.1975/76: 57 s. 27, NU 1975/76: 15, rskr 1975/ 76: 107). Enligt min mening ärdet i rådande läge angeläget att öka insatserna för att mildra verkningama förde sysselsatta av beklädnadsindustrins tillbakagång. Efter samråd med chefenför förordar jag därför att inom ramen förbranschfrämjande åtgärder konsultinsatser för teko- och skoföretag bör kunnainnefatta även undersökningar av företagens förutsättningar att helt ellerdelvis övergå till produktion inom andra branscher och marknader. k. strukturgarantierna innebär att staten ikläder sig borgen för lån isamband med fusioner, företagsförvärv och liknande strukturella omställningarinom vissa branscher, bl. a. teko- och skoindustrierna. I åretsbudgetproposition (prop. 1975/76: 100 bU. 15 s. 85) har föreslagits attsystemet med strukturgarantier förlängs att gälla t. o. m. budgetåret Prop.1975/76: 206 17 1976/77för nu ingående branscher. För teko-industrierna förordar jag nu en förlängningmed ytterligare ett budgetår. Härigenom erhålls en tidsmässig samordning meddet föreslagna rationaliseringsprogrammet. Den totala ramen för strakturgarantieruppgår f. n. till 100 milj. kr., varav drygt hälften var utnyttjad vid utgångenav /75. Under innevarande budgetår har efterfrågan påstrukturgarantier ökat märkbart. För att möjliggöra intensifierade insatser förteko-industrierna bör ramen för strukturgarantierna höjas med 25 milj. kr. till125 milj. kr. För räntebefrielse vidstrukturgarantier har regeringen i årets budgetproposition (prop. 1975/76: 100bU. 15 s. 85) föreslagit en ram på 1,2 mUj. för /77. Som enföljd av förslaget om höjd strukturgarantiram bör anslaget för räntebefrielseför / 77 höjas med 0,8 milj. kr. tUl 2 milj. kr. och den högrenivån bibehållas även under /78. Slutiigen bör medlen förexportfrämjande åtgärder räknas upp. För åtgärder av detta slag har i åretsbudgetproposition under anslaget Företags- och branschfrämjande åtgärder (prop.1975/76: 100 bU. 15 s. 71) tagits upp 8 milj. kr. Trots det hårdakonkurrenstryck som råder internationellt föreligger enligt samstämmigabedömningar goda möjligheter att få till stånd en ytterligare ökadoch stabil avsättning utomlands för flera av de svenska teko-industriernasprodukter. Mot den bakgrunden och med hänsyn till den stora betydelse somexporten har för stora delar av dessa branscher bör ramen förexportfrämjande åtgärder för teko-industrierna höjas med 2 milj. kr. tUl10 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1976/77 och 1977/78. Jagbehandlar i det följande de anslagsmässiga konsekvenserna av de förslag som jagnu har lagt fram. Beträffande de åtgärder som falles under anslaget Företags-och branschfrämjande åtgärder får dock av budgettekniska skäl frågan ommedelsanvisning tas upp i samband med tilläggsbudget I för nästa budgetår. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna de av mig förordade riktiinjerna för industripolitiska åtgärder förbeklädnadsindustrin. Prop.1975/76: 206 18 B.Industri m. m. Kostnader för räntebefrielse vid strukturgarantier tiU företag inom vissaindustribranscher. Enligt budgetpropositionen för / 77 (prop.1975/76: 100 bU. 15 s. 85) har regeringen föreslagit att under dennaanslagsrubrik föra upp ett reservationsanslag av 1,2 milj. kr. Vidare har /77 föreslagits en oförändrad ram för strukturgarantier på 100milj. Medhänvisning till vad jag har anfört förordar jag att strukturgarantiramenför /77 höjs med 25 milj. kr. tiU 125 milj. kr. och attanslagsramen för räntebefrielse höjs med . till 2 milj. kr. Jaghemställer att regeringen med återkallande av sina tidigare förslag föreslår att 1. bemyndiga regeringen att /77 ikläda staten förpliktelse i form av strukturgarantier, sominberäknat redan beviljade garantier innebär åtaganden om högst 125 000 000kr., 2. till Kostnader för räntebefridsevid struktiirgarantier till företag inom vissa industribranscher /77 anvisa ett reservationsanslag av . Lån tUl rationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin. Inomramen för ett tvåårigt rationaliseringsprogram för i första handkonfektionsindustrin bör, som jag har anfört,.utgå lån till effektivitetshöjandeinvesteringar inom en ram av totalt 40 milj. kr. För /77 böranvisas 20 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Lån till rationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin /77 anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1975/76: 206 Bilaga 1:1 till bilaga 1 till regeringens proposition nr206 /76 Av följande sammanställningar framgår omfattningen avindustripolitiska, försörjningsberedskapspolitiska samt arbetsmarknads- ochregionalpolitiska åtgärder för beklädnadsindustrin uttryckta i termer avbeviljade medel och beslutade framtida anslagsramar. A. Industripolitiska åtgärder Teko-industrierna (1 OOO-tal kr.) omställning (strukturgarantier) 1970/71 1 018 1971/72 3 816 1972/73 3 226 1973/74 3 038 1974/75 2 616 6 663 6 600 6 775 2 050 2 100 5 717 13016 13 839 1975/76 2 000 8 000 8 000 2 490 2 750 17 750 15 000 100 000= 100 000= 1976/77 1977/78 7 000 7 000 22 500* 22 500* 1 Avser budgetåren 1972/731974/75 ' Avser internbudgeterad ram inkl. tilläggsanslag = Ackumulerad ram för samtliga ingående branscher(beklädnadsindustri, gjuteriindustri, glasindustri samt delar av träbearbetande industri ochmetallmanufakturindustri) * Ackumulerad ram Skoindustrin samt garveriindustrin (1 OOO-tal kr.) samar för bl. 1 Avser budgetåren 1972/731974/75 = Avser internbudgeteradram inkl. tilläggsanslag ' Ackumulerad ram för samtliga ingående branscher(beklädnadsindustri, gjuteriindustri, glasindustri samt delar av träbearbetandeindustri och metallmanufakturindustri) Prop.1975/76: 206 B. Försörjningsberedskapspolitiska åtgärder Kreditstöd(i OOO-tal kr.) avskrivnings- låne lån garantier 19 900 2 000 2 300 2 100 400 1500 600 1 300 5 100 10 000 1 800 4 000 Spinneri och vävning. Statligupphandling (1 OOO-tal kr. där annat ej anges) 1973 1974 överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) Budgetåret ökade möjligheter till beställningar hossvensk 1975/76 beklädnadsindustri enligt följande: ökning av buffertlager(beställningsreserv) 102 000 10 000 76 000 188 000 Betalningsutfall med 10 milj. 1975/761977/78. = Avser tidigareläggning. undervart och ett av budgetåren C. Arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder förbeklädnadsindustrin (1 OOO-tal kr.) T.o.m. har dessutom investeringsfondmedelfått tagas i anspråk till ett belopp av sammanlagt ca 220 milj. kr. Vidare harunder tiden 45 företag inom beklädnadsindustrinbeviljats lagerstöd för en beräknad lagerökning på ca 70 milj. kr. ' Huvuddelen utgör bidrag till . = Uppgift föreligger ej. Prop.1975/76: 206 Bilaga 1: 2 till bilaga 1 till regeringens proposition nr206 1975/76 Sammanställningav förslag till åtgärder för beklädnadsindustrin stöd viastyrelsen för teknisk utveckling 4,0' avskrivningslåntill effektivitetshöjande investeringar 40,0 konsultinsatservid införande av ny teknik 10,0 Räntebefrielscför strukturgarantilån 2,8 i 19161111911 jlS Summa nu föreslagna industripolitiska åtgärder 60,8 beslutade industripolitiska åtgärder 34,0 Totalt för tvåårsperioden 19161111911 jl8 94,8 Höjningav ram för strukturgarantier 25,0' 1916J11 StatsföretagAB ges i uppdrag att medverka till en ägarmässig samordning av grundlextilbomullsindustri Intensifieratutredningsarbete avseende skoindustrins framtida struktur S. k.villkorliga försörjningsberedskapslän för att skapa rådrum i kris- 12,0 1976/77 situationer under det att arbete pågår ienlighet med ovan nämnda pkt 1. och 2. för viss produktion av Högst 2,5 1976/77 kamgam och kardgarn av ull Högst 12,5 1976/771980/81 ' Häri ingår viss ökning som beräknas kunna ske /77 under förutsättning att anvisar medel tillstyrelsen för teknisk utveckling i enlighet med förslag i prop. 1975/76: 100bil. 15 s. 207. = För att möjliggöra ökade insatser inom teko-industriernaföresläs den totala ramen därmed höjd från 100 milj. kr. till 125 milj. kr.Förutom teko-industrierna omfattar ramen även skoindustri, gjuteriindustri,glasindustri, samt delar av träbearbetande industri ochmetallmanufakturindustri. = Utöver här anmälda förslag till åtgärder har regeringeni prop. 1975/76: 152 föreslagit vissa åtgärder inom programmet Beklädnad m.m.För /77 beräknas härför på kapitalbudgeten 45,2 milj. kr. och pådriftbudgeten 33,9 milj. kr. Prop.1975/76: 206 22 Bilaga2 till regeringens proposition nr 1975/76 Anmälantill proposition om åtgärder för beklädnadsindustrin Vårsäkerhetspolitik och vårt näringslivs struktur och bestämmerväsentligen omfattningen och inriktningen av den ekonomiskaförsvarsberedskapen. Produktionsplanering och övriga beredskapsåtgärder i fredinriktas på att göra det möjligt att vid krig, avspärrning eller annan kristillhandahålla de varor och tjänster som behövs för landets försörjning ochförsvar. Denekonomiska försvarsberedskapen påverkas såväl av utvecklingen i det svenskasamhället som av förändringar i vår omvärld. Utvecklingen inom områden såsomproduktion, utrikeshandel, industristruktur och konsumtionsmönster fårkonsekvenser för försörjningsberedskapen och därmed också för behovet avberedskapsåtgärder. Denvidgade utrikeshandeln som har befrämjats bl.