prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — De infanteribrigader sominte tillförs modern materiel benämns sky tterege men tett. De avses t. v.behålla nuvarande infanteribrigaders organisation och utrustning. Vidareinnebär planeringen att ett antal fristående skyttebataljoner organiseras. Jag delar arméchefensuppfattning att äldre materiel bör behåUas inom organisationen så länge den gerväsentliga tillskott tiU den samlade stridseffekten. Jag vUl emellertidunderstryka att noggrann uppmärksamhet måste ägnas åt underhållskostnadernaför främst den tyngre materielen. Det förhållandet att materiel behålls fårinte ge organisatoriska eller andra bindningar som begränsar handlingsfrihetenför framtiden. Enligt arméchefensplanering moderniseras hemvärnets utrustning. Jag anser det angeläget att deföreslagna åtgärderna genomförs. Anskaffning av fastakustartilleribatterier av typ pågår. Chefen för marinen har planerat attbeställningen skall utökas med ytterligare ett antal batterier. Jag räknar intemed någon ytterligare anskaffning av kustartUleribatterier av denna typ. Studierav ohka vapensystem för att ersätta det äldre lätta fasta sjöfrontsartUleriethar inletts. Jag anser att dessa studier bör fullföljas. Tillsammans medstudieresultat m. m. avseende nytt rörligt kustartilleri erhålls härigenomunderlag för hur kustartilleriets krigsorganisation bör inriktas på längresikt. För övervattenss t ridsförbanden är antalet förband av grundläggande betydelse. Föratt de enskilda enheterna skaU ge avsedd effekt i invasionsförsvaret måste detUlförsäkras en jämförelsevis hög teknisk kvalitet. Jag anser att den nuvarandeplaneringen tillgodoser dessa krav och att awägningsprogrammets inriktning ihuvudsak kan godtas. Ytattackförbandentillförs torpedbåtar av typ (Spica), som slutlevereras underprogramplaneperioden. Jag räknar med att patrullbåtar beställs underinnevarande budgetår. Patrullbåtarna bör utrustas med sjörobotar som börbeställas under /76 för att leverans skall kunna ske samtidigtsom fartygen färdigstäUs. Studier pågår av olika alternativ förytattackförbandens utveckling på 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 35 sikt, varvid olika bestyckningsalternativ m. m.övervägs. Som huvudbe-styckning på fartygen kan bl. a. robot- och torpedsystembli aktuella. Jag anser att dessa studier liksom tidigare bör inriktas motlätta fartygstyper för kustnära insatser. Chefen för marinen harplanerat att behåUa vissa äldre fartyg längre än vad urspmngligen har avsettsfrämst för att upprätthålla antalet enheter. StäUning härtUl behöver inte tasnu men jag vill hänvisa tUl vad jag har anfört i frågan om att behåUa äldremateriel under avvägningsprogrammet lokalt bundna markstridskrafter. De nuvarandekustminsveparna kommer att utrangeras . Som ersättningför dessa har planerats in anskaffning av minjaktfartyg. Jag godtar t. v. dennaplanering. Jag räknar med att ettnytt minfartyg kommer att beställas under /76. Den av mig här förordadeanskaffningen kräver viss omplanering. Jag anser att denna bör kunna genomförasinom den av överbefälhavaren anvisade planeringsramen för huvudprogrammetMarinförband. Antalet fjärrstridsförband minskar iöverensstämmelse med intentionerna försvarsbeslut. Tre ubåtar av typNäcken (A 14) levereras . Jag räknar inte med någonytterligare anskaffning av denna ubåtstyp. Studier och utveckling av nästaubåtstyp har planerats in och seriebeställning har förutsatts ske iprogramplaneperioden. Det är angeläget att behålla handhngs-friheten att inomlandet utveckla och tillverka ubåtar. Jag anser därför att fortsatta studierbör bedrivas inom detta område men är inte beredd att ta ställning till deföreslagna utvecklings- och anskaffningsprogrammen. Flygplan AJ 37 Viggenlevereras planenligt och ombeväpning av attackflygdivisionerna slutförs underperioden. Detta innebär en avsevärd kvaUtativ förbättring av attackkapaciteten. Medel för studier ochutveckUng av ett nytt flygplansystem efter 37 har planerats in. Jag ärinte nu beredd att ta ställning till utvecklingsprogrammet. Jag anseremellertid att handlingsfrihet i fråga om fortsatt utveckling och produktion avmilitära flygplan inom landet bör finnas intUl . För att detta skaUvara möjligt måste vissa studier bedrivas. Jag återkommer i det följande (s.120) tUl kostnaderna för dessa. Maj:t har genom beslut den 30 aprd 1971,, , och den 4 oktober 1974gett anvisningar för sådana studier. Jag avser att även i fortsättningen nogafölja studiernas inriktning. Luftförsvarsförbanden genomgår storaförändringar . Förbandens materieUa kvalitet kommer attförbättras avsevärt. För arméns del börjarluftvärnsrobot 70 tillföras krigsorganisationen. En del av nuvarande luftvärnskanonermoderniseras och behålls pä sikt. Ett stort antal luftvärnskanoner förs övertUl lokalförsvarsluftvärnet 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 36 Anskaffningen av JA 37Viggen sker enligt tidigare planer. Planeringen bör inriktas mot åttajaktdivisioner samt mot att serieleverans skall börja . Luftvärnsrobotförbandenmed robot 68 avvecklas i enlighet med tidigare beslut. Organisationen avluftförsvarssektorerna ses över. Stridsledningsfunktionen förbättras genom attny radarmateriel tiUförs. Planerade förbättringar är enligt min meningangelägna för både flygvapnet och civUförsva-ret. Inom central och högre regional ledning ombeväp-nas spaningsförbanden tillS 37 . Detta innebär en avsevärd kvalitetshöjning för dessa förband.Spaningsdivisioner med S och S 35 Draken avvecklas i huvudsak i taktmed att S 37 tillförs krigsorganisationen. Försvarsmaktens tungahelikoptrar kommer att föras samman i en organisation vilket bör leda till attde kan utnyttjas effektivare. Antalet flygplan itransportorganisationen minskar . Detta innebär attcivila transportflygplan måste kunna tas i anspråk i krig i ökad utsträckning. Jag delaröverbefälhavarens syn på avvägningsprogrammen allmän försvarsforskning och gemensammamyndigheter och funktioner. Jag vill särskUt understrykakraven på rationalisering. Jag går därefter över tUlatt behandla fredsorganisationen. Motbakgrund av de senaste årens pris- och löneutveckling måste försvaretskostnadsstruktur ägnas särskild uppmärksamhet. Lönekostnadernas andel av denårliga utgiftsramen för försvarsmakten har haft en stigandetendens. Det är därför nödvändigt att ta tUl vara alla möjligheter att begränsautgifterna för administration och för freds- och förvaltningsorganisationen. Enstörre del av tillgängliga resurser kan därigenom sättas av förmatérielanskaffning och utbUdning. Kostnadema för dentekniskt mest avancerade materielen har också stigit mycket kraftigt. För attupprätthålla ett rimligt antal förband måste vi därför enligt min mening avståfrån att i varje situation utnyttja alla de möjligheter som den modernatekniken erbjuder. Inomfredsorganisationsområdet pågår ett antal utredningar som alla syftar tUl attfå fram en mer rationell och mindre resurskrävande fredsorganisation än dagens.Jag anser att dessa utredningar och de omorganisationer de kan leda till börtillmätas stor betydelse. Jag avser att föreslå regeringen propositionom indragning av två flottiljadministrationer vid flygvapnet. pågår avlägre regionala och lokala myndigheter inom armén och marinen. Arbetet härmedhar redan resulterat i ett minskat behov av personal och ytterligareminskningar förutses. 1 planeringen har de för omorganisationen nödvändigainvesteringarna prioriterats. Försvarets fredsorganisationsutredning har erhållit kompletterande Prop.1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 37 direktiv för sin verksamhet och harjag tUlkallat ytterligare fem sakkunniga. aviserad översynav den centrala och högre regionala ledningsorganisationen i fred har nyligeninletts. Enligt direktiven för utredningen skall principiella övervägandenbeträffande ledningsförhållandena och dessas organisatoriska konsekvenserkunna redovisas senast den . Utredningen har även att behandlafrågan om lekmannainflytande i fred inom försvarsmaktens centrala och regionalaledning. Beträffande samordningenav pågående utredningar vill jag hänvisa till vad jar har anfört härom idirektiven försvarsutredning. Jag anger där bl. a. att jag anserdet angeläget att utredningsarbetet samordnas i största möjliga utsträckningbåde i sak och tidsmässigt. Det bör enligt min mening ankomma påförsvarsutredningen att utöva en ledande roll härvidlag. Antalet anställda inom försvarsmakten styrs bl. a. av Kungl. Maj:tsuppdrag till överbefälhavaren att i samråd med försvaretsrationaliseringsinstitut genomföra vissa personalreduceringar. 1974:1(bU. 6 s. 35) lämnade jag en utförlig beskrivning om uppdragets innebörd samtden organisation (LEMA) och det ADB-system (system LEMA) som skapats för attgenomföra uppdraget. gällande mål för minskningen har angetts tUl 3 900 anställdanetto september 1972september 1979. Antalet anställda minskadeunder perioden september 1972september 1974 med ca 1 550 enligt redovisningeni system LEMA. Överbefälhavaren har förprogramplaneperioden /761979/80 angett en minskning med 2 775 anställdanetto. De av programmyndigheterna inplanerade personalminskningarna för sammaperiod understiger angivna minskningsmål med ca 750 anställda. De myndighetersom inte har ansett sig kunna nå minskningsmålen anför skiftande motiv härför. Det är nödvändigt attbegränsa personalkostnaderna inom försvaret. Försvarets samtliga myndighetermåste solidariskt och aktivt medverka tdl att alla möjhgheter tillpersonalminskningar tas till vara inom ramen för naturliga avgångar och eneffektiv omplaceringsverksamhet. Jag anser därför att de uppställdaminskningsmålen bör gälla och att kraven i vissa fall kan behöva skärpas. Dettainnebär att vakanser måste accepteras. Jag vUl i detta sammanhang framhålla atten myndighets personalbehov måste bestämmas med utgångspunkt i planeradverksamhet och aktuella förhåUanden och inte på grundval av en organisation,som har faststäUts . 1 fråga om militär personalmotiveras inom vissa områden en begränsning av rekrytering för vakansfyllnad avatt krigsorganisationen går ner. Försöken med avkortad grundutbildning fortsätter underprogramplaneperioden. Utvärdering av försöken pågår men ännu föreligger intetUlräckligt underlag för att bedöma konsekvenserna av den kortare utbUdningstiden. Överbefälhavaren har sett över behovet av ochtillgången på värnpliktig 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 38 Antalet värnpliktiga som kankallas in tiU grundutbildning minskar . Försvarsgrenschefernasplanering av grundutbildningens omfattning grundas på överbefälhavarensdirektiv och jag godtar t. v. denna planering. Beträffande repetitionsutbildningen anser jag i likhetmed överbefälhavaren att den nu har en sådan omfattning och inriktning attplaneringen kan gäUa t. v. Jag vill även ta upp vissa speciella planeringsfrågor.Överbefälhavarenhar anmält att ytterligare utveckhngsarbete inom robotområdet måste påbörjas om handlingsfriheten och kompetensenskall behållas att inom landet ta fram kvaUficerade robotsystem. Både jakt-,attack- och sjömålsrobotar kan därvid komma ifråga. F. n. finns intebeslutsunderlag som gör det möjligt att ta ställning tUl vilken handlingsvägsom bör väljas om utvecklingskapaciteten vid svensk robotindustri skall behållas.Beslut i dessa frågor måste dock fattas . Överbefälhavarenföreslår att omkring 50 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1975/76 och1976/77 och däremot svarande beställningsbemyndiganden reserveras utanför denmUitära utgiftsramen. För egen del är jag inte beredd att föreslå att extramedel ställs tUl försvarsmaktens förfogande för detta ändamål. Av överbefälhavarensprogramplan framgår att vissa investering-ar förutsätts bestridas med särskilda medel utanför försvarsmakteixs ram. De avsersådana investeringar som enligt överbefälhavaren är att hänföra tilllokaliseringspolitiska åtgärder och som inte medför rationaliseringsvinster.Jag vUl i detta sammanhang erinra om att (prop. 1973:135, FöU1973:26, rskr 1973:382) har beslutat att 100 milj. kr. skall anvisas utanfördet militära försvarets utgiftsram för etablering av ett fredsförband iArvid.sjaur som dessutom avses finansieras genom medel som kan komma attinflyta vid försäljning av mark och byggnader i . Jag räknar vidare medatt den del av investeringarna för en planerad förvaltningshögskola i avser omlokalisering kommer att finansieras utanför den militärautgiftsramen. Jag anser inte att ytterligare medel bör tillskjutas ramen för deinvesteringar som i detta sammanhang anmälts av överbefälhavaren. Beträffande sådanainvesteringar som är en förutsättning för att anbefallda personalminskningarskall kunna genomföras anser överbefälhavaren att erforderliga medel börtillföras försvarsmakten i form av långsiktiga krediter, som återbetalas i taktmed erhållna rationaliseringsvinster. försvarsutskott (FöU 1974:19)har uttalat att Kungl. Maj:t bör beräkna behovet av en rörlig kredit förinvesteringar i rationaliseringssyfte och lämna förslag härom till riksdagen.Enligt inlämnade programplaner föreligger inga behov av sådana krediter /76. Jag viU i detta sammanhang erinra om avsikten med denrörliga kredit som ställs tiU vissa myndigheters förfogande. Krediten skallanvändas för att täcka kassamässiga underskott som kan föreligga vidbudgetårsskifte på grund av av att myndigheten inte helt får betalning 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 39 för sina tjänster under det budgetår de lämnassamt för att utjämna tUlfälliga eller säsongmässiga hkviditetsfluktuationerunder ett löpande budgetår (prop. 1970:1 bik 2 s. 18, SU 1970:18, rskr1970:16). har systemet för prisreglering av de mUitära försvarets utgifter varit en centralplaneringsfråga. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande har jag tillkallat tresakkunniga med uppgift att utvärdera erfarenheterna av nuvarande system förprisreglering av det militära försvarets och civilförsvarets utgifter samt attanalysera nuvarande och alternativa system. 1 direktiven anges att utredningensresultat bör föreligga vid ingången av och utgöra grund förförsvarsutredningens övervägande och ställningstagande tiU metod förprisreglering av försvarsutgifterna. Med hänvisning tUl vadjag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att godkänna de rikthnjerför det mUitära försvarets fortsatta inriktning som jag angett i detföregående. 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 40 Civilförsvarsstyrelsenhar i enlighet med Kungl. Maj:ts anvisningar lämnat in programplan för civUförsvaret för perioden1975/76-1979/80. Programplanen har utarbetats inom anvisad planeringsram.Planeringsramen framgår av följande tabell(prisläge ; mUj. 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 Summa Planeringsram 148,4 148,4 148,4 148,4 148,4 742,0 CivUförsvarsstyrelsenredovisar som bakgrund till planen sin syn på utvecklingen av vapen och insatsmetoder och deerfarenheter i detta avseende som kan dras från senare krig. Vapenutvecklingeninnebär enligt styrelsens bedömning såväl negativa som positiva drag urcivilförsvarets synvinkel, negativa i den meningen att förmåga tillurskillningslös och yttäckande bekämpning ökar och positiva främst genom atttekniken ger möjlighet tillprecisionsanfall med begränsade sidoverkningar. Stridsmedel och stridsmetoderär sådana att det från skade- och verkanssynpunkt är svårt att dra en gränsmellan civila och militära mål. Av betydelse förcivUförsvaret är också den svenska samhällsutvecklingen.Civilförsvarsstyrelsen pekar här bl. a. på de regler som gäller för den fredstida räddningstjänstenoch kommunernas ansvar för denna.Utvecklingen på detta område påverkar planeringen för civilförsvaret. Uppbyggnaden avcivilförsvarets organisation enligt riksdagsbeslut har ipersonellt och materiellt hänseende kunnat fullföljas till omkring 90 %.Organisationen uppvisar obalans i uppbyggnadsläget mellan personal ochmateriel å ena sidan och anläggningar å andra sidan. Vidare har grundutbildning och övningsverksamhetinte kunnat genomföras i nödvändig omfattning. Antalet platser ienskUda skyddsrum uppgår tiU ca 5 milj., varav ca 3,5 milj. i bostadsbebyggelse. Det innebäratt ca 225 000 platser har tillkommit under /74. Fortfarandesaknar mellan 1,5-2 milj. människor i tätorter med mer än 5 000 invånareskyddsrumsplats i anslutning tiUbostäderna. AUvarligast är bristerna i de största städernas in-nerområden, där tillgången på skyddsrumsplatserockså i anslutning till arbetsplatser är ringa. Även i övrigt ärfördelningen över ytan av befintliga skyddsrum inte tUlfredsstäUande. I det konventionella angreppsfalletinnebär tillgången på skyddsrum attutrymningar i huvudsak kan begränsas till slutlig utrymning av närområdenarunt angriparens troliga bekämpningsmål och av hotade invasionsområden.Utrymningarna får stor omfattning om större tätorter innefattas avinvasionshot och i den mån man på grund av bekämpningens 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 41 inriktning tvingas utrymma innerområden i destörsta städerna. bedöms totalt sett Varakvantitativt tUlräcklig i det konventionella angreppsfallet. I övriga angreppsfallinbegrips användning av ABC-stridsmedel. Vid hot om insats av kärnladdningar äromfattande utrymningar bl. a. av de största städerna ofrånkomliga.Planläggningen och insatsberedskapen för detta är god. Det är dock väsentligtatt statsmakterna fattar beslut tidigt så att provisoriska skydd kan ställas iordning där brist på skyddsrum föreligger. Den lokalaundsättningsorganisationen är helt otillräcklig för detta angreppsfaU. Biståndbehövs i stor omfattning från regionalt civilförsvar och från samhället iövrigt, bl. a. från det miUtära försvaret. Vid insatser av C-stridsmedel (ochB-aerosoler) är befolkningsskyddet otiUfredsställande framför allt i områdensom saknar skyddsrum. Generellt gäller församtliga de angreppsfall som har studerats att organisationens kvaUtet ochberedskap inte är tillfredsställande på grund av bristande utbildning ochövning samt bristande enhetlighet i organisationens sammansättning och vissamateriel- och anläggningsbrister. Vidare är uthålligheten hos organisationenotUlräcklig på grund av att personal- och materielersättningsreserver saknas. Verksamheten underperioden bör enligt CivUförsvarsstyrelsen ha följande inriktning. Så stor del som möjligtav det fria planeringsutrymmet bör användas för att förbättra allmänhetensskydd i bristområden, främst i de s. k. in-nerområdena. Principerna ochplanläggningen för utrymning ses över och kalender för beredskapshöjandeåtgärder utarbetas. En balanserad produktionsberedskap för skyddsmasker (ca300 000 skyddsmasker och 20 000 av övriga typer ) skall t. v.upprätthållas. Lednings- ochundsättningsorganisationen organiseras om till en enhet-Ugare, rörligare ochuthålligare organisation, som fyller kraven i främst det konventionellaangreppsfallet. Personalförsörjningen till krigsorganisationen ses över ochmateriel och anläggningar kompletteras. Det nya utbildnings- ochövningssystemet införs successivt för att förbättra befälsutbUdning ochövningsverksamhet. av manskapet grundutbildas i fred. En mindre del avundsättningsorganisationen utbildas och förrådsställs som snabbt mobiliserbaraenheter, s. k. S-enheter. Härigenom ökar beredskapen och möjligheterna attutnyttja civilförsvarsorganisationen för katastrofhjälp i fred. Vid planeringen och genomförandeverksamhetenär det av stor vikt att handlingsfrihet finns att inom den av statsmakternaangivna målsättningen optimalt unyttja tUldelade resurser. Styrelsen hardärför i programplanen ökat överplaneringen jämfört med tidigare är. Sålundahar överplaneringen ökat inom områdena matérielanskaffning och produktion avanläggningar till av tilldelade ramar. Med hänsyn till tidigare årserfarenheter har medelstilldelningen inom utbildningsområdet begränsats. Kostnaderna för att hålla nuvarande organisationvid makt beräknas 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 42 till ca 370 mUj. a. kostnader för förvaltning, underhålls- och förrådsverksamhet,produktionsberedskap för skyddsmasker samt omsättning av materiel. Ytterligareplaneringsutrymme binds av beställningar vid periodens ingång av materiel ochanläggningar samt av statsbidrag till skol- och trafikantskyddsrum. För atttäcka befintliga brister och tillföra nya civilförsvarsresurser och för attinvestera i fredsorganisationen samt genomföra forskningsverksamhet återstår underperioden ca 170 mUj. Inom delprogrammet Skyddför allmänheten har styrelsen under /74 låtit en arbetsgruppstudera metoder för att kartlägga bristen på skyddsrum i innerområdena och föratt inventera skyddstUl-gångar och projektera provisoriska skydd. Utredningenredovisas särskilt i anslutning till programplanen. För att förbättraskyddet i utpräglade bristområden behöver det fortlöpande skyddsrumsbyggandetkompletteras. Styrelsen tänker sig att detta kan gå tUl på följande sätt.Ekonomiskt fördelaktigt är att i samband med nybyggnad inrymma skyddsrum avsådan storlek att behovet inom tillåtet gångavstånd täcks. 1 vissa områden kanbristen inte hävas inom rimlig tid med denna metod. Friliggande skyddsrum kandå projekteras och eventuellt läggas i en projektbank för att användas ikonjunktur- och arbetsmarknadspoUtiskt syfte. I områden där dessa åtgärderinte väntas ge tUlräckligt resultat kan slutligen planläggning av provisoriskaskydd genomföras. Bergtunnlar och andra underjordiska utrymmen ger godaskyddsmöjligheter som dock kräver tämligen omfattande åtgärder för att kunnautnyttjas. Av det fria planeringsutrymmet avsätts 31 milj. kr. under periodenför att förbättra skyddet i innerområden. Medlen avses i första hand bliutnyttjade för att kartlägga bristområden, prov-bygga provisoriska skydd,komplettera det fortlöpande skyddsrumsbyggandet, modernisera befolkningsskyddsrumoch vissa äldre skyddsrum samt vidta åtgärder i bergtunnlar. Den avsedda nyakrigsorganisationen för civilförsvarets ledning och undsättning m. m.senareläggs. Den nya organisationen börjar enligt programplanen att införasunder /78. Omorganisationen beräknas vara genomförd /81. Senareläggningen medförockså att det nya grundutbildnings- och övningssystemet som har antagits av1974 års riksdag (prop. 1974:75, FöU 1974:20, rskr 1974:191) börjar tiUämpasunder /78. När det nya utbUdnings- och övningssystemet harkommit i tillämpning under periodens senare del beräknas antaletutbildningsdagar uppgå till 167 000 och antalet övningsdagar tUl 118 000 perår. En ny fredsorganisation för utbildnings- och förrådsverksamhet enligt degrunder som har antagit genom nyssnämnda beslut beräknas vara infördunder /77. blir desista ledningscentralerna av typ A/B färdiga. Äldre sådana anläggningar börjarmoderniseras. Utbyggnaden av ledningscentraler av typ C avslutas underperioden. Centraler av typ D byggs med 1975:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 43 en takt av två centraler . Vid periodensslut återstår åtta sådana anläggningar att bygga. 30 ledningscentraler av typF körnnier tUl . kommersambandsutrustning för ledningsstaber att installeras i takt med att nyaanläggningar kommer tiU. Radioutrustning i provisoriska ledningscentraler skaUvara klar . Samplanering med andra radiosystem som är väsentligaför totalförsvaret eftersträvas. Samordningen av radiosystemen bör enligtstyrelsen särskilt utredas. För att utveckla ochanpassa civilförsvarets alarmeringssystem genomförs flerastudier. Viss alarmeringsutrustning kompletteras för att öka säkerheten ialarmeringsfunktionen. a. moderniseras utrustningen i försvaretsluftförsvarscentraler efter hand som dessa ses över. I fråga om delprogrammetUtrymning anför styrelsen att arbetet med att ta fram operativa principer förbeslut om utrymningar slutförs under /76. Nuvarande omfattningav planläggningen behålls så att den operativa handUngsfriheten i olikasituationer tillgodoses. Forsknings- ochförsöksverksamheten inriktas främst på att få fram underlag förstudier och planering. I första hand skall man söka få underlag för attbeskriva framtida verksamhetsmiljöer för civUförsvaret. Civilförsvarsstyrelsenframhåller att programplanen för perioden /76-1979/80 i huvudsak är enrullning av närmast föregående programplan.