prop · FZ03191 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1975/76:191 om avfattande av dom och slutligt l>eslut i tvistemålenligt formulär; Regeringen föreslår att antaga det förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. Propositionens huvudsaldiga imiehåll. 1 propositionen föreslås införande av ett system medformulär vid a-vfattande av dom och slutligt beslut i tvistemål, liknande detsom redan tillämpas för brottmålens del. Förslaget avses träda i kraft . Lag om ändring i Härigenomföreskrives i fråjja om ' dels att 30 kap. 14 S och 45 kap. 18 Sskall upphöra att gälla, dels att 17 kap. 7, 8 och 9 §§ samt 30 kap. 7 § skallha nedan angivna lydelse. Dom skall avfattas skriftiigen och i skilda avdelningarangiva: 1. domstolen samt tid och ställe fördomens meddelande; 2. parterna samt deras ombud ellerbiträden; 3. parternasyrkanden och invändningar samt de omständigheter, vara de grundats; 4. domskälenmed uppgift å vad i målet är bevisat; samt 5. domslutet. Dom skall avfattas skriftligen och i skilda avdelningarangiva: 1. domstolen samttid och ställe för domens meddelande; 2. parterna samtderas ombud eller biträden; 3. domslutet; 4. parternasyrkanden och invändningar samt de omständigheter, vara de grundats; samt 5. domskälenmed uppgift å vad i målet är bevisat. Högre rätts dom skall, i den mån det finnes erforderligt,innehålla redogörelse för lägre rätts dom. Äger part fuUfölja talan mot dom eller söka återvinning, skaUi domen givas tiUkänna, vad han därvid har att iakttaga. Om underrättelse, som tiUikaskall meddelas i hovrätts dom, stadgas i 54 kap. 14 S. Tredskodom,dom, varigenom kärandens talan bifalles på grund av svarandens medgivande, samtdom, varigenom högre rätt fastställer lägre rätts dom, må utfärdas iförenklad form. Närmare bestämmelser därom meddelas av regeringen. Tredskodom,dom, varigenom kärandens talan bifalles på grund av svarandens medgivande, samtdom, varigenom högre rätt fastställer lägre rätts dom, må utfärdas i förenkladform. 9§ Innan dom beslutas, skall överläggning hållas. Då hu-vudförhandlingägt rum, skall sanmia eller sist nästa helgfria dag ' Senaste lydelse av 30 kap. 14 § 1974:573 45 kap. 18 §1974:573. 2 Senaste lydelse 1974:573. =Senaste lydelse 1973:240. Prop.1975/76:191 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse överläggning hållas och, om det kan ske, dom beslutas ochavkunnas. Erfordras på grund av målets beskaffenhet rådrum för domens beslutandeeller avfattande, må rätten besluta anstånd därmed; domen skall dock, om ejsynnerligt hinder möter, skriftligen a-vfattas och meddelas inom två veckorefter förhandlingens avslutande. Avkunnas ej domen vid huvudförhandlingen,skall den avkurmas vid annat rättens sammanträde eller ock meddelas genom attden hålles tillgänglig å rättens kansli; vid hu-vudförhandlingen skallunderrättelse givas om tiden och sättet för domens meddelande. Vad nu sagts om rnåls avgörande efter huvudförhandling gälleock, då mål avgöres vid sammanträde för muntlig förberedelse. Avgöres eljest mål utan huvudförhandling, skall, så snartske kan, överläggning hållas samt domen beslutas, skriftligen a-vfattas och meddelas.Meddelandet skall ske genom att domen hålles tillgänglig å rättens kansli.Underrättelse om tiden för meddelandet skall senast avsändas tillpartema. Avkunnande av dom må ske ge- Avkuimande av dom må ske ge nom återgivande av domskälen nomåtergivande av domslutet och och slutet jämte meddelande av skälen jämtemeddelande av full- fullföljdshänvisning. Har skiljaktig mening förekonmiit, skall denna meddelasparterna och sätt som domen. När mål avgjorts, skall skriftlig underrättelse omutgången i målet givas parterna. 30 kap. 7 S Innan dom beslutas, skall överläggning hållas. Har nämndsäte i rätten, framställe ordförande saken och vad lag stadgar därom. Då hu-vudförhandling ägt rum, skall samma eller sist nästahelgfria dag överläggning hållas och, om det kan ske, dom beslutas ochavkunnas. Finnes rådrum för domens beslutande eller avfattande oundgängligen erforderligt,må rätten besluta anstånd därmed; domen skall dock, om ej synnerligt hindermöter, skriftiigen avfattas och meddelas, då den tilltalade är häktad, inom envecka och i annat fall efter förhandlingens avslutande.Avkunnas ej domen vid huvudförhandlingen, skall den avkuimas vid annat rättenssammanträde eller ock meddelas genom att den hålles tillgänglig å rättenskansli; vid hu-vudförhandlingen skall underrättelse givas om tiden och sättetför domens meddelande. < Senaste lydelse 1974:573. 1975/76:191 4 Avgöresmål utan hu-vudförhandling, skall, så snart ske kan, överläggning hållas samtdomen beslutas, skriftligen avfattas och meddelas. Meddelandet skall ske genomatt domen hålles tillgänglig å rättens kansli. Underrättelse om tiden förmeddelandet skall senast avsändas tiU partema. Avkunnandeav dom må ske genom återgivande av domslutet och skälen jämte meddelande av fullföljdshänvisning. Harskiljaktig mening förekommit, skall deima meddelas partema ochsätt som domen. Närmål avgjorts, skall skriftlig När mål avgjorts, skall skriftligunderrättelse om utgången i målet underrättelse om utgången i målet snarastgivas den tilltalade. När- givas den tilltalade. mare föreskrifterhärom meddelas av regeringen. Dennalag träder i kraft , då lagen (1974:802) om försöksverksamhetmed avlättande av dom och slutiigt beslut i tvistemål enligt formulär skallupphöra att gälla. 1975/76:191 5 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , , Proposition om avfattande av dom och slutligt beslut itvistemål enligt formulär För att undersöka möjligheterna att genom formulär tilldomar och slutliga beslut i tvistemål underlätta utskrift och expediering avsådana avgöranden, har vid vissa allmänna domstolarbedrivits försöksverksamhet med formaliserad domskrivning m.m. (se prop.1974:153, JuU 1974:35, rskr 1974:334, SFS 1974:802, 1974:803, 1975:97). I skrivelse har lagtfram ett på erfarenheterna från försöksverksamheten grundat förslag tillbestämmelser om avfattande av dom och beslut i tvistemål samt rapportering tillvissa register m.m. Verkets förslag till ändring i (RB) börfogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga. Yttranden över skrivelse har efter remissavgetts av , ho-vrätten över och , hovrätten förNedre , , , statskontoret,, , , och . Hovrätterna har bifogat yttrandenfrån fjorton tingsrätter. I detta sammanhang bör vidare tas upp en av och genom skrivelse den 10 juli1974 aktualiserad fråga om angivande av personnurrmier (organisationsnummer) idomstols dom och beslut m.m. Domstolsavgöranden uppdelas efter sitt sakliga innehåll i domar och beslut. Rättensavgörande av själva saken sker genom dom medan annat rättens avgörande kallasbeslut. Beslut varigenom rätten på annat sätt än genom dom skiljer saken frånsig är slutligt beslut (17 kap. 1 S RB). Enligt17 kap. 7 S RB skall dom i tvistemål avfattas skriftligen och i skilda avdelningarange 1. domstolensamt tid och ställe för domens meddelande, 2. parterna samt deras ombud eller biträden, 3. partemas yrkanden och invändningar samt de omständigheter, varpå degrundats, 4. domskälen med uppgift på vad som är bevisat i målet, 5. domslutet. Vidare skall domeninnehålla fullföljdshänvisning. Högre rätts dom skall innehålla redogörelse förunderinstansens dom, om det behövs. Vad som gäller om dom skall också tillämpasi fråga om slutligt beslut, om frågans beskaffenhet fordrar det (17 kap. 12 S). Några uttryckliga hiestämmelserom angivande av personnummer i dom och beslut finns inte. 1973motionsvis väckt förslag härom avslogs av under hänvisning till attdet även utan direkt föreskrift torde vara uppenbart att personnummer bör angesäven i domar och beslut (se JuU 1973:17s. 22, rskr 1973:168). Enligt 17 kap. 8 S RB fårdom i tre fall avfattas i förenklad form. Detta gäller tredskodom, domvarigenom kärandens talan bifalls på grund av svarandens medgivande och domvarigenom överrätt fastställer underrättens dom. Sådana domar får enligt 3 och5 SS protokollskungörelsen (1971:1066) för de allmänna domstolarna (ändradsenast 1975:937) skrivas på avskrift av stämningsansökningen eller på försättsbladvid vilket sådan avskrift fogats, eller, när det gäller överrätts fastställandedom, på försättsblad vid vilket fogas avskrift av den överklagade domen. Uppgift om domar ochbeslut i familjerättsliga mål skall i ej obetydlig omfattning sändas till andramyndigheter. Bestämmelser härom firms i kungörelsen (1952:87) angåendeäktenskapsregistret (ändrad senast 1975:99) och kungörelsen (1949:661) omskyldighet för domstol att lämna uppgifter i mål och ärenden enligt (ändrad senast 1975:98). Till äktenskapsregistret, som förs hos statistiskacentralbyrån, skall från tingsrätterna sändas bl.a. uppgift angående domar i b)OskiUnads-och äktenskapsskillnadsmål samt angående bodelningshandlingar och äktenskapsförord.Till barnavårdsnämnden i den kommun där bamet är kyrkobokfört skall tingsrättenlämna uppgift om dom angående avsaknad av äktenskaplig börd, faderskapbeträffande barn samt vårdnad 1975/76:191 7 beträffande bam under . Är bamet under skalluppgift om vårdnaden också lämnas till vederbörande allmänna försäkringskassa.I fråga om bam som fyllt skall tingsrätten lämna uppgift om avsaknad aväktenskaplig börd eller faderskap till pastorsämbetet i bamets födelseort och ibamets, modems och mannens kyrkobokföringsort. Tingsrätten skall vidare lämnabesked angående omyndighetsförklaring eller hävande av sådan förklaring tillpastorsämbetet i vederbörandes kyrkobokföringsort. Pastorsämbetena får vidareuppgift om domar på äktenskapsskillnad resp. avsaknad av äktenskaplig börd ochfaderskap beträffande bam under från äktenskapsregistret och vederbörandebarnavårdsnämnd. Rapport enligt vad som sagts lämnas i regel enligt särskildagenom resp. kungörelse fastställda formulär. 9 S RB skall dom i tvistemål meddelas antingen genom att avkunnas muntligtvid förhandling eller genom att hållas tillgänglig på rättens kansli (s.k.kanslidom). Vid förhandling skall i förekommande fall besked lämnas om tid förkanslidom. Avgörs mål utan förhandling meddelas avgörandet genom kanslidom.Underrättelse om tiden för meddelandet skall senast sändas tillpartema. I 12 S anges att motsvarande bestämmelser skall gälla beträffandeslutligt beslut i tvistemål. avgjordes i tingsrätt 53 600 allmännatvistemål. Av dessa avsåg 20 540 äktenskapsskillnad efter gemensam ansökan.Antalet övriga familjemål, dvs. stämningsmål, utgjorde 9 650. Med familjemålavses här mål om äktenskapsskillnad, boskillnad, äktenskaplig börd, faderskaptill bam utom äktenskapet och omyndighetsförklaring eller hävande av sådan. Bestämmelsemaom innehållet i dom i brottmål (30 kap. 5 S RB) var ursprungligen i stort sett likalydandemed motsvarande h)estämmelser för tvistemål. År 1%9 gjordes emellertid enändring av ordningsföljden mellan de olika avsnitten i domen. Ändringen irmebaratt domslutet flyttades fram som en ny punkt 3, närmast efter de formellauppgifterna om domstolen och partema m.m. men före avsnitten om yrkande ochgrunder samt domskäl. ändring, vilken utgjorde ett led i en störrereform bettäffande domskrivningen i brottmål, var betingad avrationaliseringsskäl. Inom ramen för rättsväsendets informationssystem (RI) harsålunda med utnyttjande av ADB-teknik skett en radikal omläggning av olikabrotts- och polisregister. Bestämmelsema om RI återfirms i kungörelsen(1970:517, omtryckt 1971:825, ändrad senast 1975:290) om rättsväsendets informationssystem.En grundläggande princip har vid uppbyggnaden av RI varit att endast s.k.primärdata, dvs. uppgifter om brottsanmälan eller dom, skall föras in iregistren. De uppgifter som ijehövs för RI hämtas i första hand direkt fråinden originalhandling som upprättats under brottmålsprocessen eller från enkopia av handlingen. Härigenom undviks sådana fel som kan 1975/76:191 8 uppkomma om uppgiftema måste föras över frånoriginalhandling till en annan handling innan databehandling kan ske. För attbrottmålsdomen skulle kunna fylla också syftet som registeruppgift påkalladesen viss formalisering av domens disposition, så att de för registerföringenintressanta uppgiftema så långt möjligt koncentrerades till domens första blad.De närmare bestämmelsema om a-vfattning av dom och beslut i brottmål återfinnsi det med stöd av 30 kap. 14 S RB meddelade cirkuläret (1973:749, ändrat senast1975:1(X)7) till hovrätterna och tingsrätterna om avfattrung av dom och slutiigtbeslut i brottmål. Av dessa bestämmelser följer bl.a. att tilltaladspersonnummer skall anges i domen. Genom domskrivningsreformenskapades också möjlighet att på ett enkelt sätt lämna den tilltalade enskriftlig underrättelse om utgången i målet. Bestämmelser härom togs in i 30kap. 7 S RB och i en med stöd därav utfärdad kungörelse (1970:85) om skyldighetför domstol att underrätta tilltalad om dom m.m. Bestämmelsema innebär attdomstolen inom tUl den tilltalade översänder en kopia av domens förstablad med dess uppgifter om domstol och parter m.m. samt domslut. Dessutomlämnas uppgift om tid och sätt för fuUföljd av talan. I 1%9 årslagstiftningsärende diskuterades om inte också bestämmelserna i 17 kap. 7 S ominnehållet i tvistemålsdom borde ändras på motsvarande sätt som föreslogsbeträffande 30 kap. 5 S. I detta sammanhang uttalade föredrajndedepartementschefen bl.a. att det ännu var för tidigt att bedöma i vad mån Rl-projektetkunde komma att påverka utformningen av tvistemålsdomen. Den omkastning avordningsföljden mellan brottmålsdomens olika avdelningar som det då var frågaom var en direkt följd av den föreslagna formaliseringen av brottmålsdomen medtanke på databehandling. Några egentliga olägenheter av att behålla detgällande uppställningssättet i fråga om tvistemålsdom ansågs inte vara attbefara. Departementschefen ansåg därför inte tillräckliga skäl finnas att dågöra någon ändring i 17 kap. RB (se prop. 1969:26 s. 61). 3 Försöksverksamhet med formaliserad domskrivning m.m. Enligt lagen (1974:802) om försöksverksamhet medavfattande av dom och slutligt beslut i tvistemål enligt formulär skall dom ochslutiigt beslut i tvistemål vid de domstolar och i den utsträckning somföreskrivs av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer försöksvisavfattas enligt formulär. Härvid får avsteg göras från bestämmelserna i 17 kap.7 S RB om ordningsföljden mellan de skilda avdelningarna i dom. I en tilllagen anknytande tillämpningskungörelse (1974:803) föreskrevs att dom ochslutligt beslut som meddelades efter av vissa uppräknadedomstolar t.v. och i den utsträckning organisationsnämnd ()bestämde skulle avfattas enligt formulär. Formulären skulle fastställas avnämnden, som också skulle meddela 1975/76:191 9 närmare bestämmelser om domskrivningen. De domstolar somdeltog i försöksverksamheten var ho-vrätten för Nedre , tredje ochfemte avdelningarna av , , andra ochsjätte avdelningarna av . Denförsöksverksamhet som sålunda inleddes omfattade till enbörjan endast själva domskrivningen. Fr.o.m. utvidgadesemellertid försöksverksamheten till att även omfatta tingsrättemas rapporteringom avgörandenas innehåll till olika myndigheter och register. Dessutom tillkomKlippans tingsrätt bland försöksdomstolarna. Bestämmelser om den fortsattaförsöksverksamheten meddelades i förordningen (1975:97) om försöksverksamhetmed avfattande av dom och slutligt beslut i tvistemål enligt formulär. Enligtförordningen, som ersatte kungörelse, skall dels efter sanaråd medstatistiska centralbyrån fastställa formulär till uppgift enligt 2 Skungörelsen angående äktenskapsregistret från tingsrätt som medverkar iförsöksverksamheten, dels meddela bestämmelser om hur försöksdomstolarna skallfullgöra sin uppgiftsskyldighet erUigt kungörelsen om skyldighet för domstolatt lämna uppgifter i mål och ärenden enligt . inrättats fr.o.m. har DON:s uppgifter övertagitsav verket. Den försöksvis tillämpade domskrivningstekniken innebär ihuvudsak följande. De blanketter som används har sin förebild i blanketternaför brottmålsdomen. Domslutet skrivs efter domens mbrik dvs. efterde formella uppgifterna om domstolen och parterna. Yrkanden, domskäl och fullföljdshänvisiungredovisas på fortsättningsblad. Domen skrivs ut i ett exemplar(domboksexemplaret) som sedan fotokopieras i erforderligt antal exemplar. Vissaundantag gäller i fråga om användande av blankett. Rapporteringen tilläktenskapsregistret om äktenskapsskillnad och boskillnad sker med hjälp av enblankett, som ingår i ett blankettset och som till stora delar fylls isamtidigt som domboksexemplaret. För rapporteringen till pastorsämbeten,barnavårdsnämnder och allmänna försäkringskassor används fotokopia av domens formaliseradedel, i vissa fall kompletterad med ytterligare uppgifter. För att tillgodosedessa mottagares krav på information har viss nomenklatur fastställts. Försöksverksamheten har bedrivits i nära samarbete med dedeltagande domstolama och under medverkan av en arbetsgrupp med domare fråndessa domstolar. I samband med att försöksverksamheten utvidgades att omfattaäven rapporteringen ägde samråd rum med berörda centralmyndigheter. 1975/76:191 10 Verketerinrar inledningsvis om att försöksverksamheten har pågått i närmare ett år.De domstolar som deltar i verksamheten är mycket positiva till det nyasystemet. Också de myndigheter som t)erörts av de nya rapporteringsrutinernahar överlag en positiv inställning. Mot bakgrunden av erfarenheterna avförsöksverksamheten anser verket att det tillämpade systemet har storafördelar. Domskrivning och expediering har underlättats avsevärt somrapporteringen blivit betydligt säkrare. Verket upplyser att antaletdomsblanketter har kunnat inskränkas till fem, varav tre hu-vudblanketter.Vissa förtryck har skett för frekvenla fall. En blankettdom är anser man mera informativ än en dom som skrivs på sedvanligt sätt. ErUigt domstolsverketsmening talar starka skäl för att det under försökr.verksamheten tillämpadesystemet för domskrivrung samt rapportering till äktenskapsregistret, barnavårdsnänmder,pastorsämbeten och allmänna försäkringskassor nu införs vid samtligatingsrätter. I fråga om hovrätterna bör reformen dock endast omfattadomskrivningen. Lagteknisktinnebär verkets förslag att den i 17 kap. 7 S första stycket RB angivnaordningsföljden mellan olika i domen ingående avsnitt kastas om, så attdomslutet kommer närmast efter de formella uppgiftema om domstol, datum ochparter. Vidare skall enligt förslaget regeringen bemyndigas att meddela närmareföreskrifter om avfattning av dom och beslut. Verket erinrar om att denföreslagna omkastade ordrungsföljden på grund av hänvisning till 17 kap. 7 S RBfår betydelse också beträffande slutligt beslut enligt 17 kap. 12 S liksom närdet gäller avgöranden enligt en del andra författningar. Några olägenheter bördock enligt verket inte följa härav. tar i sinskrivelse också upp frågan om underrättelse till part om utgången i tvistemål,liknande det som tillämpas i brottmål. Något sådant underrättelseförfarande harinte prövats under försöksverksamheten. ErUigt verkets mening är den nuvarandeordningen, enligt vilken skyldighet inte finns att underrätta part i tvistemålom domstolsavgörande som berör honom, eller om vad han har att iaktta i fullföljdshänseende,otillfredsställande från rättssäkerhetssynpunkt. Som även uttalats inom riksdagenhar frågan om ett underrättelseförfarande samband med frågan om domsformulär(jfr JuU 1973:33 s. 22). För att ett sådant förf ärande skall bli effekti-vtanser emellertid verket att nuvarande regler om fullföljd mot tingsrättsavgöranden i tvistemål måste ändras. Förfarandet kan nämligen inte gämaanvändas av tingsrätt i annat fall än då kanslidom meddelas. När dom avkunnas isamband med förhandling är det nämligen inte säkert att underrättelsen nårparten imian tiden för vadeanmälan har gått ut. Vidare innebär bestänunelsernaom domslösen en komplikation i detta sammanhang, påpekas det. Lösenskyldigpart, som utan kostnad får underrättelse om utgången i målet genomatt tingsrätten översänder kopia av domens 1975/76:191 11 första blad och fullföljdshänvisning, torde med fog finnadet egendomligt att därefter anmodas lösa en dom vars väsentligainnehåll redan är Ijekant för honom. Enligt verkets mening torde den lämpligaste lösningen varaatt införa ett gemensamt rättsmedel, förslagsvis kallat besvär och med enfullföljdstid av . En sådan lösning har även, framhålls det, denfördelen att fullföljdsreglema i tvistemål och brottmål blir enhetliga och attdessa regler kommer att i allt väsentligt stämma överens med vad som gäller iförvaltningsprocessen. Övervägande skäl talar för att kravet på vadeanmälan,som främst är historiskt t)etingat och egentligen utgör en onödig komplikationav regelsystemet, inte bör behållas, eftersom det hindrar genomförandet av frånrättssäkerhetssynpunkt så angelägna åtgärder som underrättelseförfarande tillpart och enhetliga fullföljdsregler. För att komma till rätta med problemet omdomslösen bör övervägas att avskaffa lösenskyldigheten och i stället höjaansökningsavgiften, förslagsvis till . föreslår att tidpunkten för genomförandetav reformen bestäms till . Man anser det inte varameningsfullt att införa det förordade underrättelseförfarandet tUI part förräni vart fall reglema om fuUföljd mot tingsrätts avgörande har ändrats. Förslaget om övergång till ett blankettsystem fördomskrivning även för tvistemålens del har genomgående biträtts avremissinstanserna. Särskilt de domstolar som deltagit i försöksverksamhetenuttalar sig i positiva ordalag om fördelarna av det föreslagna systemet.Hovrätten för Nedre anför att den försöksvis tillämpade ordningenvisat sig ha stora förtjänster. De fastställda riktlinjerna för domskrivning ärenkla och klara och rutinerna för expediering har förenklats. Hovrätten trorsig kunna fastslå att den nya ordningen även från aUmänhetens sida uppfattatssom en förbättring. , som också deltagit iförsöksverksamheten, uttalar att ett system med formulärdomar i tvistemål rättanvänt har två stora fördelar. Den ena är att i domamas händer sätts pålitligaförlagor till a-vfattning av rutinmässiga avgöranden. För den som har försöktåstadkomma enhetliga domsmodeller och skrivsätt framstår det såsom uppenbartvilka vinster som görs genom formuläravgöranden med viss nomenklatur. Den andraoch kanske större fördelen är de förtjänster systemet med formulärdomar har närdet i indispositiva mål gäller avrapportering till ochandra myndigheter. Liknande synpunkter anläggs av flera domstolar. 1 ett par yttranden uttalas dock någon tveksamhet i frågaom uppfattrung att själva författandet av domen skulleunderlättas nämnvärt. Några remissinstanser uttalar att en konventionelltdisponerad dom är mera lättläst för partema än en formulärdom. Övriga fördelarsåsom uppsättande och expediering av dom samt rapport till myndigheter anses 1975/76:191 12 likafullt motivera att formulärdomssystemt införs. Tilldenna senare något mera reserverade gmpp av remissinstanser hör hovrätten överSkåne och samt och Ystads tingsrätter. Hovrättenunderstryker i sammanhanget att domstolarna bör lämnas stor frihet att självaavgöra i vilka fall blanketter inte behöver användas. Anvisningama för utformningenav domar och beslut bör i så liten utsträckning som möjligt uppta bindandeföreskrifter. Likriktningssträvanden som inte är sakligt motiverade t)ör eidigthovrätten undvikas. I alla de fall då intresset av klarhet och överskådlighethos domen motiverar att denna i någon del utformas på armat sätt änanvisningarna föreskriver måste det finnas möjlighet att göra avsteg fråndessa. Ävensådana remissinstanser som kan sägas företräda mottagarna av de olikaunderrättelser om domstols avgöranden som är föreskrivna ställer sig positivatill det nya systemet. anmärker dock att det nyarapporteringssystemet till äktenskapsregistret är något mer arbets-ochkostnadskrävande för registret än det nuvarande. Remissinstansernaär allmänt positiva till förslag även när det gäller frågan omunderrättelse till part om utgången och de därmed förknippade spörsmålen omenhetligt rättsmedel och ändrade avgiftsbestämmelser.