prop · FZ03215 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt 2 kap. 15 § i gällande lydelse kan vattendomstolmedge en företagare rätt atf begagna en befintlig, annan tillhörigvattenbyggnad. Tvångsrätten är i första hand av betydelse när det gällerdammbyggnader men den kan också tillämpas i fråga om byggnader av annat slag,t. ex. en till- eller avloppskanal eller annan ledning för vattnet. För atttvångsrätten skall få utövas förutsätts dels att begagnandet skall äga rum 1975/76: 215 126 förtillgodogörande av vatten, dels ätt det gemensamma nyttjandet inte medförväsentlig olägenhet för byggnadens ägare. Ersättning skall utgå för intrång ocholägenheter fUl följd av begagnandet liksom för skälig andel ianläggningskostnaderna. Med rätten att använda byggnaderna följer ocksåskyldighet att delta i de framtida underhållskostnaderna. Vattenförbundensverksamhet kari komma att omfatta bl. a. regleringar för att utjämnaskillnader mellan hög- och lågvattenföring i ett vattendrag eller för att hållaett från allmänna naturvårdssynpunkter lämpligt vattenstånd i en sjö eller ettsjösystem. Även kommuner, också staten, kan tänkas ha intresse avatt utföra sådana åtgärder i egen regi. Enligt min mening kan det i sådana fallvara lämpUgt att bedriva regleringen med begagnande av annan tUlhörigdammbyggnad. Jag föreslår därför i likhet med utredningen att den tvångsrättsom avses i 2 kap. 15 § får utnyttjas också av stat, kOmmun eller vattenförbundom det behövs för att tiUgodose allmänna mUjövårdsintressen. En bestämmelsehärom har tagits in i ett nytt andra stycke äv 15 §. Liksom huvudregelnförutsätter den riya bestämmelsen att begagnandet inte medför väsentligolägenhet för byggnadens ägare. Vidare måste en ekonomisk uppgörelse medanläggningens ägare givetvis ske på det sätt huvudregeln föreskriver. Jagvill påpeka att rätten att använda annans byggnad i vatten inte innebär någonbefogenhet att utöva en för byggnadens ägare skadlig inverkan påvattenförhållandena eller eljest göra intrång i dennes rätt fill vattnet.Ändrade bestämmelser angående t. ex. vattenhushållningen vid en dammbyggnad kanerriellertid utverkas med stöd av 2 kap. 31 § VL. 2 kap. 31 § ;,,. : r '. Enligt2 kap. 31 § första stycket i gäUande lydelse kan staten, kommun ellerhushållningssällskap i syfte som avses i 2 kap. 9 § utverka ändrade eller nyaregler för vattenhushållning vid annan tillhörig byggnad i vatten. Ärendetskall prövas enligt de för byggande i vatten stadgade grunderna, vilket bl. a.innebär'att ersättning för skada utgår enligt reglerna i 9 kap. VL. Genomändringar i 2 kap. 9 § VL (SFS 1967: 370) har hushållningssällskapenstidigare befogenheter att vara verksamma tUl förmån för allmännafiskeintressen upphört. Motsvarande ändring bör nu genomföras i fråga om 31 §.Med hänsyn till vad jag har föreslagit beträffande 2 kap. 9 § bör vidarevattenförbunden vid sidan av stat och kommun få befogenhet att påkalla ändradeeller nya hushållningsbestämmelser. Jag vUl understryka att de föreslagnaändringarna i 2 kap. 9 och 31 §§ inte innebär några nya inskränkningar imeddelade tillstånds rättskraft. I den mån bestämmelserna om kungsådra inteföranleder till annat skall ersättning utgå till vattenbyggnadens ägare för'det intrång som kan uppstå genom en tiUämpning av lagrummen. ''Förslaget tiU lag 1975/76: 215 127 omvattenförbund innebär inte att byggnadens ägare skall förpliktas bi dra till kostnader av detta slag, om ingreppen påkallas av vattenförbund vari han är medlem. Å andra sidan får han inte utöva rösträtt, när för bundet skaU besluta i fråga som enbart rör ändringar i de ifrågavarande hushållningsbestämmelserna (enligt hänvisningen i 33 § förslaget tiU lag om vattenförbund till 48 § första stycket lagen om förvaltning av sam fälligheter). ' Ienlighet med det anförda har i 2 kap. 31 § första stycket ordet hus hållningssällskap ersatts av vattenförbund.- - 33 § ,':. Enligt2 kap. 33 § i gällande lydelse är ägare av byggnad i vatten, där försummelse iunderhållet kan föranleda fara för allmän eller enskUd rätt, pliktig att underhållabyggnaden så, att sådan fara förebygges. Ienlighet med vad jag.har.angivit i den allmänna motiveringen (avsnitt 7.7) harparagrafen försetts med eft nytt andra stycke'av följande innehåll. Föreliggerförsummelse som avses i första stycket, får förordna om rättelsepå den försumliges bekostnad eller vid vite tillhålla den försumlige att självvidta rättelse.- '' ' 10 § första stycket.tas in en hänvisning till den nya bestäm melsen. , ' " ' .''.. .' Jagåterkommer vid 14. kap. 10 § till frågan om talan mot länsstyrel ses beslut. .j- -- '- . ..-.:.. Dennaparagraf innehåller vissa föreskrifter för det fallet'att en byggnad i vattenskall utrivas. Gör byggnadens ägare ansökan om utrivning hos ,skall ansökningen i allmänhet -bifallas, men om vattenbyggnadens borttagandeskulle medföra synnerlig skada på annans fastighet eller om allmänna intressen skuUé'motiveradet, kan domstolen föreskriva att byggnaden skall behållas. Förutsättningen äratt fastighetsägaren eller staten åtar sig att underhålla, byggnaden i ägarensställe. Dessa bestämmelser om byggnadens bibehållande har främst koinmit-fillmed tanke på det fallet att en vattenbyggnad hållitvattnet uppdämt till högre nivå än den naturliga och att en återgång till deursprungliga förhållandena skulle kunna sätta dem som inrättat sig efter dethögre vattenståndet.i en mycket ogynnsam situation. ' Jaganser i likhet med utredningen att den-möjlighet att överta under hållsskyldigheten tiU skydd för allmänna intressen som staten nu har bör utvidgas till att omfatta också kommun och vattenförbund. Förpliktelser och rättigheter som följer med ett överflyttande på staten av ansvaret för byggnaden skall naturligtvis även gälla för kommun eUer vattenför bund som övertar ett sådant ansvar. ' 2 kap.34 § andra stycket har ändrats i enlighet med det anförda. 1975/76: 215 128 Somjag har berört vid 2 kap. 9 § innehåller 2 kap. 36 § bestämmelser om rensningför bibehållande av vattens djup eller läge. Den som kan lida men av uppgrundningenfår verkställa sådan rensning utan vattendomstols prövning, även om åtgärdenskall utföras inom annans område, men ägaren skall då underrättas i förväg.Överskrider ett rensningsarbete som utförs utan tillstånd vad som behövs föratt bibehålla de lagliga vattenförhållandena innebär detta olovligt byggande ivatten. Den som vill rensa kan skydda sig mot straff-, skadestånds- och handräckningssanktionergenom att begära förhandsfillstånd hos . Han undviker därigenomockså den olägenhet som är förenad även med en i och för sig laglig rensning,nämligen att bli bevisningsskyldig enligt 2 kap. 26 § VL i fråga om deförhållanden i vattenområdet som rådde före åtgärderna. Jag anser i likhet medutredningen att staten, kommun och vattenförbund bör få rätt att rensa för attbibehålla de lagliga vattenförhållandena, när rensning är påkallad frånhälsosynpunkt eller allmän miljövårdssynpunkt och under de villkor i övrigtsom gäller enligt 36 §. Det måste nämligen anses tveksamt om sådana i och försig önskvärda arbeten kan utföras på annans område under åberopande av attstaten, kommunen eller vatfenförbundet lider men av uppgrundningen. 2 kap. 36§ första stycket har ändrats i enlighet med det anförda. Förslaget innebärockså att staten, kommun eller vattenförbund kan utföra återställningsarbetenenligt 2 kap. 37 §, när vattendrag till följd av naturförhållandena har vikitfrån sitt tidigare läge eller på annat sätt förändrat sitt lopp. Rätt att läggaupp rensningsmassor på annans mark föreligger utan särskilt förhandsfillståndenligt 36 § andra stycket. Jag vill erinra om att hänvisningar till 2 kap. 36 §förekommer i 3 kap. 10 § och 5 kap. 9 § (se också motsvarande bestämmelser i 6kap. 26 § och 7 kap. 48 §). Om eft vattenförbund i tortläggningsföretagsställe skall utföra rens-ningsarbefen i ett vattendrag, torde arbeten i annansvattenområde och massupplag på annans mark altemativt kunna ske med utnyttjandeav de befogenheter som enligt 7 kap. 48 § VL tillkommer torrläggningsföretaget. I3 kap. 10 § som handlar om vattenreglering har tagits in en hänvisning till denya bestämmelserna i 2 kap. 33 § andra stycket. Omallmän flottied avlysts eller beslut om flottleds inrättande förklarats förfallet,får enligt 6 kap. 28 § första stycket stat och kommun m. fl. fillåtasbortskaffa anläggning för flottleden med rätt att fritt förfoga över detbortskaffade. Vidare kan stat eller kommun enligt tredje styc- Prop.1975/76: 215 129 ket få rätt att överta anläggning för avlyst flottied föratt därigenom skydda allmänna intressen. EnUgt mitt förslag, som överensstämmermed utredningens, ges vattenförbunden samma rättigheter som tUlkommer statoch kommun. 6 kap. 29 § I 6 kap. 29 § görs endast en redaktionell ändring somhänger samman med de i 2 kap. 9 § föreslagna ändringarna. 7 kap. 7, 13 och 19 §§ samt 10 kap. 52 § Dessa paragrafer anpassas terminologiskt tUl väglagen(1971: 948). 10 kap. 81 § I 10 kap. 81 § hänvisas till 10 kap. 9 §. Sistnämndalagrum har emellertid upphört att gäUa vid utgången av (se SFS 1975:676). 10 kap. 81 § har ändrats i enlighet härmed. 11 kap. 37 § Enligt 11 kap. 37 § skall kungörelse i ansökningsmåldelges med vissa angivna intressenter som berörs av det ansökta företaget. Iförsta stycket har lagts tiU att ansökan dessutom skall delges medvattenförbund. Jag vill erinra om att genom denna bestämmelse inte i ochför sig är avgjort att vattenförbund har rätt att föra talan i vattenmålet.Denna fråga får avgöras enligt de principer som utvecklat sig inom vattenrätten.För att kommun skulle kunna föra talan för dllgodoseende av allmänna intresseninom orten har fordrats en särskild lagregel härom (11 kap. 35 § 3 mom. VL).Jag är infe beredd att föreslå någon motsvarande regel för vattenförbundensdel. 14 kap. 10 § 14 kap. 10 § innehåller bestämmelser om talan mot beslutav . Bestämmelserna tillkom i samband med förvaltningsrättsreformen(se prop. 1971: 130 s. 145). Talan mof länsstyrelses beslut om bl. a.föreläggande vid vite föres hos kammarrätten genom besvär (första stycket). Isamma ordning föres talan mot bl. a. beslut beträffande föreläggande enligt 2kap. 35 § vid annat äventyr än vite eller beträffande fråga som avses i 2 kap.64 § eller 68 § första stycket (andra stycket). I övrigt föres talan hosregeringen (tredje stycket). Jag har föreslagit en ny bestämmelse i 2 kap. 33 § andrastycket som ger rätt att förordna om rättelse på den försumligesbekostnad eller att meddela vitesföreläggande. I 3 kap. 10 § hänvisas tiUdenna bestämmelse som har en lagteknisk förebild i 2 kap. 65 § andra stycket.Talan mot länsstyrelses beslut vid äventyr av vite skall enligt 14 kap. 10 §första stycket i gällande lydelse föras hos kammarrätten. 1975/76: 215 130 äventalan mot förordnande om rättelse på den försumliges bekostnad i nu angivnafall naturligen bör föras hos kammarrätt och inte hos regeringen. 14 kap. 10 §andra stycket har ändrats i enlighet med det anförda. Lagändringen föreslåsträda i kraft . Några särskilda övergångsbestämmelser behövsinte. 9.3Förslaget till ändring i lagen om förvaltning av samfälligheter Enligt67 § första stycket lagen om förvaltning av samfälligheter föres talan mot länsstyrelses beslut att.vägra registrering enligt lagen hos kam marrätt genom besvär frän dagen för beslutet. Denna bestämmelse bör bringas i överensstämmelse med den nya lydelse av 105 a § lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar som trädde i kraft den 1 juU 1974 (prop. 1974:4, LU 1974: 6,. rskr 1974:56, SFS 1974: 163). I enlighet härmed har 67 § första stycket i. förslaget givits följande lydelse. Talan mot länsstyrelses beslut, varigenom ansökan om eller anmälan för registrering avskrivits eller registrering vägrats enUgt denna lag, föres hos kammarrätt genom besvär för beslutet. Lagändringenföreslås träda i kraft .; Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om vattenförbund, 2. lag om ändring i vattenlagen (1918: 523), 3. lag om ändring i lagen (1973: 1150) om förvaltningav samfälligheter. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1975/76: 215 131 Bilaga 1 Utredningens förslag Härigenom förordnas som följer. 1 § Enligt denna lag får bildas sammanslutning(vattenförbund) med uppgift att genom rensning, vattenreglering eller andra åtgärder främja en från allmän eller enskild synpunkt ändamålsenlig hushåUning med vattnet i vattendrag, sjö eller annat vattenområde. Lagen äger ej tillämpning i fråga om vattenområde där gränsälvsöverenskommélsenden mellan och gäller. 2 § bestämmes verksamhetsområde. Detta skaU avgränsas främst eftervad som är lämpligt med hänsyn tiU förbundets ändamål samt de geografiska och hydrologiskaförhållandena. 3 § Den som ilaga ordning har medgivits rätt att inverka på vattenbeskaffenheten eller iövrigt på vattenförhållandena inom verksamhetsområdet skall vara medlem iförbundet. Vad nu sagts gäller även den som efler medgivande enligt 10 § andrastycket eller 17 § andra stycket miljöskyddslagen (1969: 387) gör sådaninverkan. Är fråga om vattenreglering eller torrläggning enligt vattenlagen(1918: 523) skall vattenreglerings- eUer torrläggningsföretaget vara medlem,om styrelse för företaget utsetts samt, beträffande vattenregleringsföretag,stadgar antagits. Har nägon som enligt första stycket skall vara medlem iförbundet av särskilt skäl motsatt sig medlemskap får han stå utanförförbundet, om ej dess verksamhet avsevärt försvåras därigenom. Utan hinder av första stycket får kommun, fiskevårdsområdeeller samfällighetsförening för förvaltning av samfällt fiske ingå som medlem ivattenförbund. 4 § Vaitenförbundfår bildas endast när det är av väsenUig betydelse från allmän eller enskildsynpunkt atf de som kan vara medlemmar i förbundet samverkar för att främjahushållningen med vattnet inom verksamhetsområdet. 5 § Vattenförbundfår ej bildas, om de som kan vara medlemmar i förbundet mera allmänt motsättersig förbundsbildningen och har beaktansvärda skäl för det. Vid denna prövningskall främst deras mening beaktas som är mest beroende av förbundets tiUämnadeverksamhet. 1975/76: 215 132 6 § skall planlägga och utöva sin verksamhetpå sådant sätt att förbundets ändamål vinnes utan oskälig kostnad. Därvid bör samråd äga rum med de myndigheter som beröres av frågan. Verksam heten får omfatta flera verksamhetsgrenar. Förbundet skall i sin verksamhet tUlgodose medlemmarnasgemensamma bästa. Varje medlems enskUda intressen skall även beaktas i skäligomfattning. 7 § får ej driva verksamhet som är främmandeför dess ändamål. Verksamhet som kan beräknas draga lägre sammanlagd kostnadom medlemmarna svarar för den var för sig får ej drivas av förbundet med mindreväsenttiga fördelar vinnes därigenom. 8 § För att täckaförbundets allmänna förvaltningskostnader kan förbundsavgift uttagas avmedlemmarna. 9 § Kostnadernaför verksamhet eller verksamhetsgren fördelas mellan medlemmarna efterandelstal. Andelstalen bestämmes efter vad som är skäligt med hänsyn främst tiUvars och ens nytta eller intresse i övrigt av verksamheten och tUl den omfattningi vilken han inverkar på vattenförhållandena. För medlem som vunnit inträde i förbundet med stöd av 3 §tredje stycket får ej bestämmas högre andelstal än medlemmen medgivit. Kan medlem vinna ändamålet med verksamheten ellerverksamhetsgrenen genom egen åtgärd tiU lägre kostnad än som kan väntas belöpapå honom, om hans andelstal bestämmes efter de grunder som anges i förstastycket, skall detta förhållande beaktas i skälig mån. Verkan av iindrade förhållanden 10 § Inträder ändrade förhållanden varigenom behovet avvattenför bund eller av viss verksamhetsgren bortfaller, kan förbundet upplösas eller verksamhetsgrenen avvecklas. Härvid äger 62 och 65 §§ lagen ( ) om förvaltning av samfälligheterimotsvarande tUlämpning. Om ändrade förhåUanden påkaUar det, får vattenförbunds verksamhet utvidgas tUl att omfatta ny verksamhetsgren. Ändras verksamheten inom vattenförbund eller geromständigheterna i övrigt anledning därtill, kan förbundets verksamhetsområdeanpassas till nya förhållanden. Ändras de förutsättningar som legat till grund förbestämmandet av andelstal för verksamhet eller verksamhetsgren, får nyaandelstal fastställas. 11 § Är någon medlem i vattenförbund på grund av 3 §första stycket och övergår den rättighet som ligger till grund för hans medlemskap till ny innehavare, skall denne inträda i förbundet som medlem i den förut- 1 Denna och följande hänvisningar till lagen omförvaltning av samfälligheter avser det i protokoll tilllagrådet remitterade lagförslaget i ämnet. Prop.1975/76: 215 133 varanderättighetshavärens sfäUe och vara bunden av beslut som fattats enligt denna lag. I fråga om den nye medlemmens förpliktelser gentemot förbundet äger dock 44 § lagen ( ) om förvaltning av samfäUighe- m. m. 12 § Har i laga ordning besfämts att vattenförbund skaUbUdas, skall medlemmarna vid sammanträde utse styrelse och antaga stadgar. 13 § Kallelse till sammanträdet skaU i god tidutfärdas och delges medlemmarna. Kallelseoch delgivning ombesörjes av den som skall håUa sammanträdet. 14 § Som sammanträdets beslut gäller den mening somfått de flesta rösterna. Vid lika röstetal avgöres val genom lottning ochgäller i andra frågor den mening som biträdes av ordföranden. 15 § Stadgar för vattenförbund skall ange 1. förbundets firma, vilket skall innehålla ordetvattenförbund, 2. grunderna för förvaltningen, 3. den ort där styrelsen skall ha sitt säte, 4. hur styrelsen skall vara sammansatt och grundernaför dess beslutförhet, 5. hur revision av styrelsens förvaltning skall ske, 6. förbundets räkenskapsperiod, 7. hur ofta ordinarie förbundsstämma skall hållas, 8. det sätt på vUket kallelse till förbundsstämmaskall ske och andra meddelanden bringas fill medlemmarnas kännedom ävensom dentid före sammanträde då kallelseåtgärd senast skall vidtagas. Stadgarnafår ej innehålla föreskrift som strider mot denna lag eller annan författning. 16 §Stadgarna skall för att bli gällande faststäUas av . In nan sådan fastställelse skett och anmälan om styrelseval gjorts hos läns styrelsen, kan förbundet ej förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldig heter. Beslutom ändring av förbundefs stadgar skall genom styrelsens försorg genastunderställas för fastställelse. Beslutet får ej till-lämpas,innan det fastsfällts. Ändrasstyrelsens sammansättning, skall styrelsen göra anmälan därom hoslänsstyrelsen. När val av styrelse ellerändring i dess sammansättning har anmälts hos , skall kungörelsedärom på förbundets bekostnad in-. föras i allmänna tidningarna och en ellerflera ortstidningar. 17 § Styrelsen för vattenförbund skall bestå av en eUerflera ledamöter och ha sitt säte inom län där förbundet har sittverksamhetsområde. 18 § I fråga om vattenförbund äger i övrigt 31 §första stycket, 32 38, 4043, 45 och 47 §§, 48 § första, andra och tredjestyckena, 49 Prop.1975/76: 215 134 51§§, 52 § första stycket samt 54 § lagen ( ) om förvaltning av Dock skall vad i 54 § stadgas om fastighetsdomstol istället gäUa vattendomstol. Beslutom förbundsbildning m. m. 19 §Fråga om förbundsbildning prövas av efter skriftlig ansökan av den som kan vara medlem i förbundet. Länsstyrelsenfår utan ansökan upptaga fråga om bildande av vattenförbund som länsstyrelsenfinner vara av betydelse från allmän synpunkt. Innebärlänsstyrelsens beslut att förbund skall komma'till stånd, bestämmerlänsstyrelsen dess verksamhetsområde och anger vilka som skall vara medlemmari förbundet. På begäran av medlem förordnar någon atf håUasammanträde som avses i 12 §. 20 §Beslut om upplösning av vattenförbund eller om upptagande el ler avveckling av verksamhetsgren fattas av förbundets medlemmar, om de är ense. Andelsfalför verksamhet eller verksamhetsgren faststäUes genom enhälligt beslut av demedlemmar som enligt 9 § skaU bidraga tiU kostnaderna. Kanmedlemmarna inte enas om beslut i fråga som avses i första eller andra stycketeller uppkommer fråga om ändring av vattenförbunds verksamhetsområde ellertvist om skyldighet att ingå eller kvarstå som medlem i vattenförbund, beslutarlänsstyrelsen på framställning av förbundets styrelse. Vad i 47 §§ stadgas omvillkor för förbundsbUdning och om vattenförbunds verksamhet gäUer i tUlämpligadelar vid prövning av fråga som avses i första stycket. 21 § Förbundsavgift fastställes på förbundsstämma. 22 § Vid handläggning av ärende som avses i 19 eller20 §'skall länsslyrelsen vara verksam för att ärendet utreds och bereda varoch en vars rätt är i fråga tillfälle att yttra sig. skall hållamuntlig förhandling, när det kan antagas vara till fördel för utredningeneller om sakägare begär def och- förhandlingen ej är uppenbart obehövlig. Iärende enligt 19 § och 20 § första stycket skall myndigheter som beröres avfrågan lämnas tiUfälle att framföra synpunkter. Vidbehov kan anlita sakkunnig för särskUd utredning. Sakkunnig harrätt till ersättning av allmänna medel enligt bestämmande. Fullföljdav talan m. m. 23 §Talan mot länsstyrelses beslut om vattenförbunds bildande eller upplösning, om verksamhetsområde, om verksamhet eller verksamhets gren, om antalet ledamöter i vattenförbunds styrelse eller om förord nande eller entledigande av styrelseledamot föres hos Konungen genom besvär. Motbeslut varigenom länsstyrelse förordnat sakkunnig får talan ej föras. Iövrigt föres talan mot beslut av länsstyrelse enligt denna lag hos kammarrättengenom besvär. Prop.1975/76: 215 135 24 §Anser medlem att beslut som fatfats vid sammanträde enUgt 12 § ej tillkommit i behörig ordning eller att det strider mot denna lag eUer annan författning eller att hans enskUda intressen ej i skälig omfattning beaktats i beslutet, får han klandra beslutet genom att väcka talan mot övriga medlemmar hos . Talan skall väckas från beslutets dag vid påföljd att rätten till talan eljest är förlo rad. Närtalan väckts, kan förordna att beslutet tills vidare ej skalllända till efterrättelse. Domvarigenom beslut upphävts eller ändrats gäUer även för medlem som ej förttalan. 25 §Anser medlem uttaxering ej överensstämma med denna lag, stad gar, förbundssfämmobeslut eller avgörande om andelstal enligt 20 § andra eller tredje stycket, får han hos väcka talan mot förbundet om rättelse. Talan skall väckas från den dag då debiteringslängden lades fram på förbundsstämma. Omvattendomstolen ej förordnar annat, när den prövar talan om rättelse, fårdebiterat och till betalning förfallet belopp uttagas enligt bestämmelserna i utsökningslagen(1877: 31 s. 1) om fordran för vilken betalningsskyldighet ålagts genom domsom äger laga kraft. 26 §Anser styrelseledariiot eller medlem vars rätt beröres att beslut som fattats på förbundsstämma ej tillkommit i behörig ordning eUer att det strider mot lag eller annan författning eUer mof stadgarna, får hän klandra beslutet genom att väcka talan mot förbundet hos vattendom stolen. Grandastalan på att beslutet ej tillkommit i behörig ordning eUer att det kränkerendast medlems rätt; skall talan väckas från beslutets dag vidpåföljd att beslutet eljest är gällande. Närtalan väckts, äger förordna att beslutet tUls vidare ej fårverksfällas. Dom varigenom stämmobeslutupphävts eller ändrats gäller även för medlem som ej fört talan. 27 §Bestämmelserna i 11 kap. vattenlagen (1918:523) om förfaran det vid vattendomstol i stämningsmål äger motsvarande tillämpning, när talan föres hos vattendomstol enligt 2:126 §§. 28 § Ärende som enligt denna lag skall prövas avlänsstyrelse upptages av i det län där vattenförbundets styrelsehar eller skall ha sitt säte. Ärende om förbundsbUdning eller om verksamhetsområdekan, när förbundet har eller skall ha sitt verksamhetsområde inom olika län,upptagas av var och en av länsstyrelserna i dessa län men skall prövas i samrådmed de övriga. Har länsstyrelserna olika uppfattning, hänskjutes frågan tillKonungens prövning. 29 § Närmare föreskrifter för tUlämpningen av dennalag meddelas av Konungen eller av myndighet som Konungen bestämmer. Dennalag träder i kraft den 1975/76: 215 136 Promemoriamed lagtekniska synpunkter i fråga om underhåll av dammar