prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — a. att tiU byggnadskrediterna även hänförs krediter till kommuner avseende tomträttsmark. Härigenomtillförsäkras kommunerna ett finansiellt stöd i avvaktan på atttomträttslån skall utbetalas. Prop.1975:1 Bilaga 14 78 årethar endast mindre störningar inträffat i kreditförsörjningep underbyggnadstiden. De svårigheter som uppkommit är väsentiigen en följd av denändrade produktionsinriktningen inom bostadsbyggandet, Problemen har sålunda ihuvudsak gällt småhus, där låntagaren inte kunnat prestera tiUräckligkontantinsats eller saknat fastare bankförbindelser. Även i vissaombyggnadsfall har kreditsvårigheter uppstått på grund av bankernas tveksamhetom byggherrarnas ekonomiska stabilitet och om deras förmåga att över huvudtaget genomföra ombyggnadsföretagen. När det gäller försörjningen medlångfristiga fastighetslån har delegationen såväl som 1974 träffatöverenskommelse med bankerna i syfte att förbättra avlyftssituationen.Överenskommelsen för innebar att bankerna åtog sig att under detta årbidra med ca . till finansieringen av färdiga bostadsfastigheter.Detta tillskott innebar aft avlyftsköerna krympte inteoväsentligt. Som jag har nämnt medför den i lägenheter räknat minskadebostadsproduktionen inte någon motsvarande nedgång i fråga om bostadsinvesteringarna.Förskjutningen mot ett ökat småhusbyggande innebär att produktionsvolymen ochanspråken på krediter inte har ändrats mera påtagligt . Den avriksdagen beslutade kreditpolifiska lagstiftningen (prop. 1974: 168,FiU 1974:39, rskr 1974: 357), bör vid behov kunna bidra tUl en förbättring avavlyftssituationen. Beslutet innebär bl. a. att, i den män överenskommelsersom säkrar finansieringen av färdiga bostäder inte kan nås, regler om allmän placeringsplikt skall kunna tillämpas föratt tiUgodose bostadsbyggandets behov i detta hänseende. För att förbättra kreditförsörjningentill främst bostadsbyggandet på landsbygd och glesbygd har flera reformergenomförts . Jag vill sålunda erinra om att möjligheter öppnatsför stadshypoteksföreningarna att bevilja lån till företag utanför s.k.hälsovårdsfätort. DärtUl har fattat beslut om särskilda,gynnsamma regler i fråga om fördjupning av statslånet för småhus. Dessa fördjupningsregler skall gälla i områden där detföreligger betydande svårigheter att erhålla underliggande kredit. Omlånesökanden inte kan få sådan kredit upp till statslånets nedre gräns, skallstatslånet kunna fördjupas så att bottenlån och bostadslån tUlsammans uppgårtill av pantvärdet. Vidare har reglerna för lånemyndigheternaskreditriskprövning i fråga om småhus som skall bebos av låntagaren ändrats såatt ansvaret för denna prövning läggs helt på kommunerna. Syftet med ändringenhar bl.a. varit att anpassa ifrågavarande låneprövningsregler tUl nyaförutsättningar i fråga om byggnadslagstiftningen. Enligt låneunderlagsgruppensundersökningar har priserna inom bostadsbyggandet mätt sombyggnadskostnaderna per kvadratmeter lägenhetsyta i statiigt belånadebostadshus i genomsnUt ökat med Prop.1975:1 Bilaga 14 79 Som en följd av kostnadsstegringen under detta år harlåneunderlags- och pantvärdenivån höjts i olika etapper och låg den 1 januari1975 högre än . Den numeratUlämpade metoden för beräkiung av låneunderlag och pantvärde innebär att kostnadsökningarsom inträffar under ett projekts byggnadstid beaktas i samband med statiigtlånebeslut. Låneunderlags-och pantvärdenivån har sålunda i efterhand höjtsunder för att tillgodose detta syfte. Kostnadsökningama inom bostadsbyggandethar delvis orsakats av avsevärt höjda materialpriser. Mellan ochjanuari ökade sålunda materialprisindex med . Den kraftiga prisökningenunder fortsatte även . För att hejda dennautveckling och på så sätt dämpa ökningarna av boendekostnaderna inyproducerade hus utvidgades det då gällande prisstoppet påträvaror, snickerier och monteringsfärdiga trähus till att omfatta ett stortantal varor inom byggnadsmaterialsektorn. Prisstoppet för de material ochutmstningsdelar som baseras på trävaror kundedock hävas tUl följd av det prisfall som inträffadepå vissa av dessa varor. För andra varor stabiliserades prisnivån underhösten. Den av beslutade tillfälliga kompensationen för mervärdeskatt påbostadsbyggen har också medfört en begränsning av kostnadsökningarna inombostadsbyggandet. Dylik kompensation utgår för sådan ny- eller ombyggnad av bostadshus som avslutas underår 1974 eller påbörjas under detta år ochavslutas före utgången av . För flerfamiljshusen beräknas kompensationensänka byggnadskostnaderna med 7 å , vilket motsvarar 4 å lägrehyra eller årsavgift. Hyrorna i del äldre bostadsbeståndetökade ganska kraffigt. Detta berodde tiU en del på att denallmänna räntenivån höjdes väsenfiigt men framför allt på höjdakostnader för drift och underhåll av fastighetema. Härtill kommer att effektemaav oljekrisen i många fall slog igenom fullt ut i hyrorna först . De hyresstegringar som sålunda uppkommitreduceras dock avsevärt för stora hushållsgrupper genom bostadstiUäggen. Isammanhanget vill jag erinra om de reformer i fråga om bostadstiUäggen somgenomfördes fr. o. m. den 1 januari 1974och som innebar en höjning av de övre hyresgränserna för detstatskommunala bostadstillägget och en utvidgning av detta tilllåginkomsttagare utan bam. Statens utgifter för bostadstilläggen beräknas uppgå tUl . HärtUl kommer den kommunala delen av tilläggen, omkring 250mUjoner kr. I detta sammanhang vUl jag även ermra omatt enUgt beslut av riksdag särskilda lån och bidrag kan utgå förförbättring av värmeisolering och andra åtgärder som medför en minskadbränsleförbmk- Prop.1975:1 Bilaga 14 80 ningi bostadshus och andra byggnader. Genom dylika energibesparande åtgärder börkostnadema för uppvärmning av husen kunna minska. Statsmaktema har anvisattotalt 370 milj. kr. för detta ändamål, varav 260 milj. kr. avser åtgärder inombostadsbeståndet. Jag övergår nu till frågan ombostadsbyggnadsplanen. Den av förra årets riksdag antagna bostadsbyggnadsplanenför omfattar en ram för beviljandeav bostadslån för nybyggnad om 8 375 000 m våningsyta, motsvarande ettberäknat antal lägenheter av 75 000 jämte lokaler som omfattas av låneunderlagoch pantvärde för bostadslån. AntaletlägeiUieter som ryms inom denna ram kan med hänsyn tUl den ökandeandelen småhus numera beräknas tUl ca 72 500. Ytramen för bostadslägenheterberäknas till 7 820 000 m våningsyta. Den gemensamma ramen innefattar därtUl bostadskomplement med 350 000 m våningsyta,lokaler i äldre områden med 20 000 m, skollokaler i mte-grerade anläggningarmed 50 000 m och barnstugor med 135 000 m. nämnda ytan om 20 000 m utgör en särskild delram för nybyggnad avlokaler i äldre bostadsområden. Planen omfattar vidare ett byggande utanstatiiga lån som beräknas uppgå till 8 000 lägenheter. De båda ramarna förbostadsbyggandet ger sålunda utrymme för beslut om bostadslån ochbyggnadstUlstånd för företag med sammanlagt drygt 80 000 lägenheter. För ramamagemensamt tillkommer en projektreserv om 10 000 lägenheter jämte lokaler sombyggs med stöd av statligt lån. Påbörjandet har under senare årunderstigit det utrymme för bostadsbyggande som ramarna medgett. Nuföreliggande uppgifter om planerad igångsättning tyder inte pånågon förändring i detta hänseende. Enligt nationalbudgeten kommer påbörjandetdetta år att omfatta ca 72 000 lägenheter.Med hänsyn tUl att ramarna tUl större delen redan har fördelats påkommunerna föreslår jag inte någon ändring i den preliminärt fastställdaplanen för . En svag ökning av igångsättningen ärsålunda möjlig , och då i första hand i vad avser andra halvåret.Som en följd av låg igångsättning och kanfärdigställandet däremot antas sjunka. Debostadspolitiska reformer som nyUgen genomförts i fråga om bl. a.bostadsfinansieringen och bostadstiUäggen bör enligt min mening geförutsättningar för en gynnsammare utvecklingav bostadsproduktionen. Med hänsyn härtUl och till att bostadsbyggnadsplanenbör ge utrymme för den produktion som visar sig vara behövlig förordarjag att bostadsbyggnadsplanen får sanuna omfattning somför med undantag för att planen för inte bör inrymma någonprojektreserv. Antalet outhyrda lägenheter fortsätter,som jag tidigare redovisat, att öka på många orter. I förra åretsstatsverkproposition (bU. 14 s. 125) uttalade jag att förekomsten av ettbetydande antal tomma lägenheter i Prop.1975:1 Biiaga 14 81 en ort eller region borde beaktas vid fördelning avbostadsbyggnadsramar och turordning inom ramarna. har iremissyttrande över boende-och bostadsfinansieringsutredningarnas betänkande Lägenhetsreserv aktualiseratfrågan om en sådan situation också bör kunna föranleda begränsning av redan pålän och kommuner fördelade ramar. För egen del anser jag att det ligger isakens natur att också sådana ramar skall kunna begränsas när utvecklingen geranledning därtill. Självfallet kan sådana begränsningar inte göras närfördelningen har fullföljts tiU beslut om bostadslån. Vidare bör varsamhetiakttas när det gäller att begränsa ramar på ett sätt som påverkar redanturordnade projekt. Som jag nämnt harmoderniseringsverksamheten utvidgats avsevärt . Med tanke på detönskvärda av en fortsatt ökadm.odernisering av det äldre bostadsbeståndet föreslår jag att outnyttjadedelar av nybyggnadsramarna för får liksom gällde i fråga om ramarnaför åren 1973 och 1974 tas i anspråk för ombyggnads- och förbättrLngsverksamhetom så behövs. Utgångspunkten bör härvid vara att ombyggnad av två lägenhetergenomsnittiigt kräver ungefär samma investeringsutrymme som nybyggnad av enlägeiUiet. Medelsramen för beviljande av bostadslånför nybyggnad beräknar jag enligt följande sammanstäUning.Fördelningen mellan småhus och flerfamiljshus har jag beräknat så att , ilägenheter räknat, av långivningen kommer att avse småhus. De av bostadsstyrelsenangivna genomsnittsbeloppen har räknats upp med hänsyn tUl dels den höjning avlåneunderlags- och pantvärdenivå som regermgen beslutade , dels denutökning av statslånets storlek för småhus som skall bebos av låntagaren från20 till och för kooperativa företag från av låneunderlaget som beslutade. Antal Genomsnittligt Totalt lånebelopp lägenheter lånebelopp (kr.) Lån för flerfamiljshus 29 000 29 600 858 Lån för småhus 43 500 35 500 1 544 Summa 72 500 2 402 Regeringen bör utverka riksdagensbemyndigande att vidga medelsramen dels vid sådana ändringar i fråga om degenomsnittliga lånebeloppen som kan bli en följd av ändringar iproduktionsinriktningen, låneunderlagsnivån m. m., dels i samband medeventuella vidgningar av det garanterade programmet genom ianspråktagande avprojektreserven. Medelsramen för beslut om lån förombyggnader och räntebärande förbättringslån har preliminärt faststäUts tiU 240mUj. Med hänsyn tUl den prisstegring som skett inom byggandetförordar 6 1975.1 saml. Prop.1975:1 Bilaga 14 82 jagatt ramen faststäUs tUl 250 mUj. Behovet av medel för ombyggnads- ochförbättringsverksamhet kan väntas öka bl. a. tUl följd av de reformer i frågaom bostadsfinansieringen som beslutats och som även avser ombyggnader.Av denna anledning föreslår jag att ramen för vidgas till 270 mUj. För beslut om förhöjt låneunderlag förkulturhistoriskt värdefull bebyggelsegäller för en särskUd ram om 10 milj. kr. I avvaktan på ytterligareerfarenhet av denna verksamhet förordar jag att ramen för beslut om förhöjtlåneunderlag bestäms tiU oförändrat 10 mUj. för och preliminärttill samma belopp för . Regeringen börutverka bemyndigande att vidga medelsramarna för sådan ökning avombyggnads- och förbättringsverksamheten sombehövs av sysselsättningsskäl. Därjämte bör, som jag har anfört i detföregående, ramama få ökas i den mån ramarna för nybyggnad inte utnyttjas. Det nya bostadsfinansieringssystemetförändrar, som jag sagt, i höggrad beräkningarna av anslaget Lånefonden för bostadsbyggande. Anslagetbör för nästa budgetår tas upp med 1 670 milj. kr., en minskning med 1 485milj. Den kraftiga minskningen uppkommer helt som en följd av den ändradefinansieringsordningen. Anslaget har nämligen tidigare belastats av utgifterför räntelån och skuldökning på paritetslån, vilka nu bortfaller. Statens utgifter för de nyaräntesubventionerna vilka ersätter utgifterna för räntelån och skuldökningpå paritetslån har jag i det föregående föreslagit bli redovisade på det pådriftbudgeten upptagna anslaget Räntebidrag m. m. Jag går över till att behandla vissa lånefrågor. har i sinanslagsframställning föreslagit att belåningen av nybyggda småhus förbättras.Förslaget avser den nuvarande bestämmelsen att bostadslån för nybyggnad avsmåhus inte skall utgå om kostnaden överstiger pantvärdet för ett småhus mednormal standard och med en lägenhetsyta om125 m. Bestämmelsen medför enligt styrelsen besvärande gränsdragnings-och tolkningsproblem. Styrelsen anser att kostnadsgränsen bör ersättas av enmaximering av låneunderlag och pantvärde fiU eft belopp som svarar mot nämndapantvärdegräns. har vid behandlingen av prop.1974; 150 beslutat att hos Kungl. Maj:themställa om förslag tiU om en höjning av låneunderlaget försmåhus så att det motsvarar pantvärdet. Beredningen av denna fråga pågår iregeringens kansli. I detta sammanhang vUl jag även ta uppfrågan om vidgade möjligheter för bostadsföretag att erhålla bostadslån förförvärv av fastigheter. Gällande regler innebär att kommun eller allmännyttigtbostadsföretag kan få lån för förvärv av tidigare statsbelånat hus. Prop.1975:1 Bilaga 14 83 sådantlån kompletteras det förut bevUjade lånet upp tUl en övre lånegräns av 100 9o.Huvudregeln är att det fömt beviljade lånet inte har utbetalats. Om det finnspåtaglig risk för förlust på lånet får dock förvärvslån utgå utan hinder avatt utbetalning har skett. Vidare kan regeringen i sådant fall medge jämkningav lånevUlkor för att förlusten skall kunna undvikas eller minskas. I gemensam framställning från och () hemstäUs om prövning av möjUgheterna för ettallmännyttigt företag att, trots att förlustrisk inte föreligger, erhålla förvärvslån för att överta ett fastighetsbeståndtUlhö-rigt en stiftelse, som förvaltas av ett industriföretag. Övertagandetskulle vara motiverat av främst strävandena att öka förutsättningarnaför en rationell fastighetsförvaltning. I framställningen uppges att förvärv avdetta slag är aktuella på flera orter. Det är enligt min mening önskvärt attsöka tUlvarata aUa möjligheter till koslnadsbesparande åtgärder inombostadsförvaltrungen. En sådan åtgärd kan vara att skapa störreförvaltningsenheter som ger fömtsättningar för en effektivare och merarationell fastighetsförvaltning. Det bördärför enligt min mening öppnas möjlighet för kommuner och allmännyttigaföretag att under vissa fömtsättningar i syfte som här nämnts eller om detannars finns godtagbara skäl för förvärvet få lån för förvärv avbostadsfastighet även om det inte finns en omedelbar och påtaglig risk förförlust på statslånet. Jag förordar att regeringen utverkar riksdagensbemyndigande att, efter prövning i varje särskUt fall, medge förvärvslån under nämnda förutsättningar. Möjligheten atterhålla lån för förvärv av bostadsfastigheter är f. n. begränsad till kommun och allmännyttigtbostadsföretag. Jag föreslår att dennamöjlighet vidgas att gälla även för bostadsrättsföreningar som kan erhållabostadslån av låneunderlaget och med en övre lånegräns vid 99 %av pantvärdet. Lån för täckande av hyresförluster kanenligt gällande bestämmelser utgå försådana förluster som uppkommit . Bostadsstyrelsenföreslår att lånemöjligheterna utsträcks tUl att gälla förluster uppkomnaunder . Uthymmgssvårigheterna har, som jagtidigare berört, fortsatt att öka även på många håll i landet. Dedärav betingade hyresförlusterna har för många bostadsföretag medfört växandeekonomiska problem. Nedgången ibostadsbyggandet leder efter hand till ett nunskat tiUskott av nya bostäder. Iförening med den efterfrågestimulans som reformerna påfinansieringsområdet innebär kan detta medföra en förbättraduthymingssituation för företagen. Denna förbättring kommer dock att ta visstid. Av denna anledning förordar jag att lån för täckande av hyresförlusterutgår även . Ävenandra åtgärder kan behöva vidtas för att minska problemen Prop.1975:1 Bilaga 14 84 med de lediga lägenheterna. I vissa situationer kan enförändring av lägenhetssammansättningeni ett bostadsområde med tomma lägenheter göra lägenheterna mera attraktiva förmånga bostadssökande. En dylik förändring kräver ombyggnad genom sammanslagningeller uppdelning av lägenheter. Möjligheterna att ge bostadslån förombyggnad begränsas emellertid av vissa regler. En förutsättning är att åtgärdenmedför en väsentiig ökning av bostadsvärdet. En arman är attombyggnadskostnaden inte medför så höga hyror eller årsavgifter att påtagligrisk för förlust på statslånet uppkommer. Ombyggnad av den typ jag här harnämnt skulle troligtvis inte uppfyUa dessa krav. I den månhyresförluster kan begränsas genom dylika ombyggnader, bör emeUertid enligtmin mening bostadslån kunna utgå utan hinder av gällande bestämmelser i nämndahänseenden. En förutsättning bör dock vara att kommunen lämnar borgen förlånet. Vidare skall hyresförlustema vara betydande och förlusterna kurma antasbestå om inte ombyggnad sker. Slutligen bör sökanden kunnagöra det troUgt att ombyggnaden minskar de löpande hyresförlustema. I avvaktanpå erfarenheter av den vidgadelångivningen bör beslut i låneärendena tUls vidare meddelas avregeringen. I detta sammanhang kan jag även nämna attSABO hemställt om att preliminärt beslut omhyresförlustlån skall kunna meddelas redan under löpande bokföringsåroch avse t. ex. förlusterna av bokföringsåret.Enligt nuvarande regler kan hyresförlustlån meddelas först efter det attbokföringsåret har avslutats. Det preliminärt utbetaladebeloppet skall enligt förslag avräknas mot det slutUga lånebeslutet.Ett dylikt förfarande skulle, menar , förbättra bostadsföretagens likviditet vUken successivt försämrats till följd av detomma lägenheterna. Med hänsyn till den budgetmässiga effekten av förslaget är jag inte beredd att förorda någongenereU möjUghet till för-skotfsutbefalningar av hyresförlustlån. Omhyresförlustema är påtagliga och företagets fortbestånd hotas bör eftersärskild prövning av regeringen preliminärt hyresförlustlån kunna bevUjas. Lånbör utgå med begränsat belopp så att det inte överstiger det lån som slutligtbeviljas. Även andra åtgärder kan vidtas för attbegränsa hyresförlusterna för tommalägerUieter. har i sitt yttrande över betänkandet Lägenhetsreservpekat på att sådana förluster kan begränsas genom temporär uthyrning av bostäder till lokaler. I anslutning härtill viUjag framhålla att länsbostadsnämnd enUgt gällande regler kan medge attbostäder får utnyttjas som lokaler av sådan art som kan räknas in ilåneunderlaget. Medgivande härom fömtsätter dock att lånevUlkoren för debostäder som tas i anspråk ändras så att de till bostädema hänförligaräntesubventionema inte utgår. Jag förordar att sådant medgivande på samma viUkor skaU få avse även temporäranvändning för annat ändamål 1975:1 Bilaga 14 85 underfömtsättning att behovet av stadiga hyresförlustlån härigenom påtagligtminskar. Fråga om medgivande i dessa faU bör prövas av regeringen. I detta sammanhang vUl jag också ta uppde ekonomiska problemen för vissa studentbostadsföretag. Som jag tidigareredovisat var ca 5 000 rum och lägenheter outhyrda i dessa företagsfastighetsbestånd . Enligt kan åtgärder avolUia slag behöva vidtas för att förbättra dessa företags ekonomi. Styrelsenföreslår att statliga ränte- och amorteringsfria lån skall kunna utgå förombyggnad av smålägenheter i studentbostadshus tUl större lägenheter. Vidareföreslår styrelsen att studentbostadsföretagens inventarielån skall kunnaavskrivas när särskilda skäl därtill föreligger. Regermgen bör enUgtbostadsstyrelsens förslag utverka bemyndigande att besluta om stöd idessa former. Den ogynnsamma ekonomiska situationen förvissa studentbostadsföretag, som främst beror på ett minskande studentantaloch därmed en minskad efterfrågan på bostäder, kan kräva särskUda insatser frånstatsmakternas sida. I detta sammanhang vUl jag erinra om att genom beslut av1974 års riksdag regeringen kan medge förlängd ränte- och amorteringsfrihet förtUläggslån och motsvarande delar av bostadslån tUl studentbostadsföretag. Jagvill även erinra om de särskilda regler i fråga om eftergift av hyresförlustlånsom tUlämpas för studentbostadsföretag och vilka jag redovisat under anslagetEftergift av hyresförlustlån. Beträffande förslag omräntefria ombyggnadslån och avskrivning av inventarielån är jag emellertid inteberedd att förorda ett generellt bemyndigande av den innebörd styrelsenföreslagit. Frågor om sådana åtgärder bör efter prövning från fall till fallunderställas . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. uttala sig för en bostadsbyggnadsplan förår 1975 med den omfattning och fördelning jag har förordat, 2. medge att ramen för bevUjande avbostadslån till nybyggnad fastställs till 8 375 000 m våningsyta,motsvarande ett beräknat antal lägenheter av 72 500 jämte lokaler som omfattasav låneunderlag och pantvärde för bostadslån, 3. medge att ramama för bostadslån ochbyggnadstUlstånd för nybyggnad får tas i anspråk förombyggnads-och förbättringsverksamhet, i den mån de inte utnyttjas helt försitt ändamål, 4. medge att ramen för beviljande avbostadslån tUl nybyggnad under vart och ett av får sammaomfattning som den under 2 föreslagna ramen för , 5. medge att av ramen för bostadslån förvart och ett av åren 1975:1 Bilaga 14 86 19751977högst våningsyta får tas i anspråk för nybyggnad av lokaler i äldrebostadsområden, 6. medge attregeringen meddelar bestämmelser om projektreserv i enlighet med vadjag förordat, 7. medge att beslut om bostadslån tillnybyggnad meddelas intill ett belopp av 2 . 8. medge att beslut ombostadslån till ombyggnad samt räntebärande förbättringslån meddelas intUl ettbelopp av 250 000 000 kr.under år 1975 och . 9. medge att beslut om förhöjtlåneunderlag för kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse får meddelas inom en ram av . under vart och ett av åren1975 och 1976, 10. bemyndiga regeringen att under deförutsättningar som har angetts i det föregående besluta om ändring av de under7, 8 och 9 upptagna ramarna, 11. medge att långivningen avseende kostnaderför outhyrda lägenheter får avse även hyresförluster uppkomna under åren 1975och 1976, 12. medge att lån för hyresförluster i vissafall får utgå preliminärt enligt vad jag har förordat, 13. godkänna i det föregående ändrade grunderför beviljande av bostadslån för förvärv av bostadsfastigheter och för ombyggnad, 14. till Lånefonden för bostadsbyggande /76 anvisa ettinvesteringsanslag av 1 . Prop.1975:1 Bilaga 14 87 IV: 12. Lånefonden för inventarier i vissaspecialbostäder 1973/74 Inkomst 1 849 557 Behållning 12 838 865 1974/75Anslag 1 000 1975/76Förslag 1 000 Från fonden bestrids utgifter för lån föranskaffning och fömyelse av inventarier i bostad, som är avsedd att uthyras i möbleratskick och tiUgodose ett mera kortvarigt behov av bostad för ensamståendeperson eller annat mindre hushåll. Lån kan beviljas bolag, förening ellerstiftelse som svarar för inredning av sådan bostad. Lån kan beviljas intill . Lånebestämmelsema fmns i kungörelsen (1959: 371) om lån frånlånefonden för inventarier i vissa specialbostäder (ändrad : 328). föreslår att anslagetför /76 uppförs med eft formellt belopp av . Vid utgången av /74utestod i form av inventarielån ett totalt belopp av 37,5 milj. kr., varav 34,3milj. Antalet lån avseende studentbostäder var 190. Under /74 utbetalades låntill ett totalt belopp av , och tUl fonden inflöt i form avamorteringar och inlösen av lån . Vid budgetårets utgång fanns enbehållning på anslaget av . Av detta belopp var 500 000 kr.bundna genom ett beslut om lån som ännu inte var utbetalat. Styrelsen räknar med en långivningomfattande högst ca 1 000 rum under vart och ett av budgetåren 1974/75 och1975/76. Det totala lånebeloppet perbudgetår kan beräknas tUl 1,8 mUj. Av styrelsens anslagsberäkningframgår bl. a. att inflytande amorteringar är större än den beräknadelångivningen.