prop · FY0338 · 1975-12-31 00:00:00 — I remissyttrandet över promemorianbetonade SGU att frågan om registrering av brunnsborrningar är en del av detbetydligt större problemkomplex som innefattar tillvaratagande, registreringoch nyttiggörande av sådana geologiska, byggnadsgeologiska, geotek-niska och hydrogeologiskadala som kommer fram vid anläggningsarbeten. registrermgsverksamhethar enligt SGU etl dubbelt syfte, nämligen att ge data om gmndvattnet och attge rent. geologiska upplysningar om jord- och berglager på större djup. 1975: 38 12 bmnnsarkivetsverksamhet till vissa län var enligt SGU betingad av dettänkta insamlingsförfarandet under medverkan av de tUl dåvarande väg- ochvattenbyggnadsstyrelsen knutna läns-ingenjörema. Vidare måste beaktas, att ettallmänt införande av snabbborrmaskiner (Iryckluftsmaskiner) har inneburit attdet blir svårare för bmnnsborrarna att utan tidsförlust lämna pålitiigauppgifter om genomborrade lager och att ta prover, SGU ansåg därför atl enobligatorisk uppgiftsskyldighet borde begränsas till vad bmnnsarkivet kundepraktiskt hantera och till sådana uppgifter, som det rimligen borde ligga i bmnnsborrarnasintresse att ta lill vara för eget behov. Enligt SGU var den bästaarbetsmetoden insamling enligt det s.k. Skånesystemet. Då emellertid bmnnsarkivetsverksamhet i hög grad var att anse som en resursfråga, och eftersom och framtida arbetsuppgifter var under utredning, lämnades fråganöppen om ett beslut om lagstiftning borde anstå till dess och arbetsuppgifter preciserats. Också den i promemorian aktualiseradefrågan om ett arkiv för vatlentäklutredningar betecknade SGU som främst enresursfråga. Iskrivelsen anför SGU i huvudsak följande. Desynpunkter rörande syftet och värdet av att lagvägen säkra tillströmningen av hydrogeologiskadata från brunnsborrningar som framförts i SGU:s remissyttrande överpromemorian kvarstår oförändrade. Någon metod atl på frivillig väg lösaproblemet med insamling av uppgifter har inle kommit fram. Frågan om enbegränsning av obligatorisk uppgiftsskyldighet till vissa områden, liksomfrågan om provtagning, har emellertid varit föremål för ytterligareutredningar. SGU:s nuvarande ståndpunkt är att uppgiflsskyldighel beträffandebrunnsborrning bör gälla hela landet utan undantag och att den tidigareföreslagna skyldigheten att lämna in prover på genomborrade jord- ochbergarter bör ulgå. Praktiska skäl talar nämligen mol provtagning, bl. a. delförhållandel att vid användning av de moderna tryckluftsdrivna maskiner vilkatill övervägande del används vid borrning i berg, detta males ned till ett fintstoft som kan vara svåranalyserbart i geologiska sammanhang. Del skullesåledes, enligt vad som anförs i skrivelsen, räcka med att bmnns-bormingsfirmomatill SGU sänder ett ifyllt formulär med de önskade uppgifterna. Problemetmed registrering och arkivering av sådana borrdata som framkommer vid grundvattentäktundersökningarberörs särskilt i skrivelsen. Den geologiska information som kan erhållas vidundersöknings-borrningar är ytterst värdefuU, då det vanligen är förhåUandevisstora områden som undersöks. Eftersom dylika undersöknuigar i regel utförs avett fåtal större konsulterande ingenjörsfirmor och bmnnsbormings-företag, tordedet inte innebära större kostnader eller merarbete för dessa firmor attvidarebefordra en kopia av resultaten av undersökningarna tUl SGU. 1975: 38 13 av geologiska och hydrogeologiska data från äldre gmndvattentäklutredningarbedrivs av personal från . Arkivets värde isamband med kartverksamheten har enligt SGU redan hunnit bekräftas. Eftersomdet inte är möjligt för SGU att få kännedom om var gmndvatlentäklundersök-ningaräger mm eller vem eller vilka som utför sådana undersökningar skulle enligt SGUen arkiveringsskyldighet, gällande resultaten från dylika undersökningar, varaett enkelt men verkningsfullt sätt atl la tillvara all den geologiska och hydrogeologiskainformation som på delta sätt kommer fram. En komplettering avuppgiftsskyldigheten all gälla också resultal från gmndvattentäklundersökningarframstår därför enligt SGU som synneriigen önskvärd. Iskrivelsen tas också upp de sekretessproblem som aktualiserats genom JO:sbeslut och regeringsrättens dom, varvid anförs alt regeringsrättens dom visaratt äldre material kan sekretessbeläggas av SGU. Allt nyinkommet material somgenom en eventueU lagstiftning kommer SGU tillhanda bör dock enligt SGU blioffentligt. Avslutningsvisframhåller SGU att för att en lagsladgad uppgiftsskyldighet skall kunna fåstöd hos brunnsborrare, konsultfirmor, m, fl,, det är viktigt all SGU fårresurser för såväl tillvaratagande av uppgifter som utökad rådgivnings- ochkonsultverksamhet i hydrogeologiska sammanhang, Uppgiftslämnama bör enligt SGUi utbyte mot ökad arbetsbelastning kunna kräva en ökad serviceverksamhet sommotprestation, SGU hänvisar i detta sammanhang också till vad som anförts i anslags-framsläUningenför /76 (jfr prop. 1975: 1 bil, 15 s, 104106). Remissinstansernaär ense om behovet av förbättrad dokumentation av sådana data som kommer fram isamband med gmndvattentäklundersökningar och brunnsborrningar. SGU:sreviderade förslag om uppgiftsskyldighet vid grundvattentäktutredningar och brunnsbomiingartillstyrks eller lämnas utan erinran av praktiskt taget samtliga instanser,även om det från enstaka håll sätts ifråga om en lagstadgad skyldighet behövs,särskilt i fråga om gmndvattentäklundersökningar. Från flera håll betonas attförslaget tillstyrks under fömtsättning att SGU får erforderliga resurser att bearbetaoch ställa lill förfogande uppgifter som samlas in. Det anses allmänt vara enförbättring av det urspmngliga förslaget att den föreslagnauppgiftsskyldigheten beträffande brunnsborrningar nu avses gälla hela landet,som någon skyldighet att sända in prover inte fömtsätts. Deflesta remissinstansema delar uttryckligen SGU:s bedömning att Prop.1975: 38 14 lagstiftning fordras för atl samla in dala från gmndvattentäklundersökningaroch bmnnsbormingar. Hit hör länsstyrelserna i , ,, , , , , ,, och , , , , ,, , och . , i , VBB Vattenbyggnadsbyrån samt VIAKAB. uppger sig ha den principieUa inställningenatt det vore mera önskvärt att på frivillig väg uppnå överenskommelser medberörda parter. A andra sidan har föreningen en positiv inställning till alt SGUskall erhålla uppgifter av den art som föreslås. Föreningens instäUning harkommit lill uttryck i en överenskommelse med SGU om inrapporteringfrån föreningens medlemmar av uppgifter om utförda brunnsarbeten. De uppgiftersom rapporteras stämmer överens med de uppgifter som den nu av SGU föreslagnaobligatoriska uppgifts-skyldigheten innefattar. Ett fåtal remissinstanser uttrycker tveksamhet införmetoden atl med hjälp av lagstiftning säkerstäUa uppgifter frånbrunnsborrningsfirmor till arkivet. Bland dessa märks iKopparbergs län, som sätter i fråga om inte en lämpligt avvägd ersättning till uppgiftslämnar-naskulle kunna ersätta systemet med lagstadgad uppgiflsskyldighel och leda till atlbrunnsbormingsfirmorna frivUligt sänder in uppgifter. Liknande synpunkter anförlänsstyrelsen i . i anser detreviderade förslaget om uppgiflsskyldighel visserligen värdefullt, men menaralt lagstiftning bör kombineras med en regional verksamhet så att uppgiflsinsamlingenkoncentreras till vissa delar av landet. Kritik mot metoden alt lagstiftningsvägen säkerställauppgifter från grundvattentäktundersökningar uttalas av iKronobergs län. menar att del bör vara möjligt alt iräffaöverenskommelser mellan SGU och det fåtal firmor som berörs om alt en extrakopia av undersökningarna skall sändas in lUl SGU. I varje fall bör enligt länsstyrelsenmöjligheten av ett sådant förfarande klarläggas. Liknande synpunkter anförs avlänsstyrelsen i . Inte heller i länanser ätt det finns behov att lagstifta om uppgiftsskyldighet beträffande gmndvattentäklundersökningar.Enligt finns inga svårigheter att ta del av dessaundersökningar, vilka genomgående utförs på uppdrag av kommuner för samhällensvattenförsörjning. De remissinstanser som uttalat sig för lagstadgaduppgiftsskyldighet, tUlstyrker i allmänhet också SGU:s förslag i ämnet. Någrainstanser gör vissa kompletterande påpekanden. Sålunda framhåller länsstyrelseni att insamlade data om bmnnsbormingar bör kunna 1975: 38 15 blisärskUl värdefulla för planering i skärgårdsområdena. Också vid bedömningar avkonflikter mellan grustäkts- och vattentäktsintressen i samband med tillståndsgivningför grustäkter torde värdefulla upplysningar kunna erhållas från ett centraltarkiv. Uppgifternas betydelse för bedömning av gms- och slentäkters inverkan pågrundvaltentillgångar-na framhålls också av i län.Länsstyrelsen i understryker att information omgrundvattenytans läge och gmndvatlenformationernas kapacitet är av synnerligvikt speciellt i samband med upprättande av förslag till skyddsområden kringvattentäkter samt vid utvärdering av vattentillgångar i framför allt Bohuslänsskärgård och kustområden och i länets anmärkningsvärt långsträckta och sedimentsfylldasprickdalgångar. Fleraav de remissinstanser som kan förutsättas komma att fungera som uppgiftslämnareframhåller sin beredvillighet att medverka vid uppgiftsinsamling. Till dessahör, utom , även i och . Allmänna ingenjörsbyrån AB understryker betydelsen av att SGU får resurseratt samla in och eventuellt kopiera det stora material om gmndvattenundersök-ningarsedan början av 1900-talet som fiims arkiverat på olika håll, bl. a. hos vissastörre konsultfirmor. 5.2.2Uppgiftsskyldighetens omfattning samt insamling, arkivering och bearbetning avinkomna data, m.m. Fråganom omfattningen av den föreslagna uppgiftsskyldlgheten behandlas av vissalänsstyrelser. i anser att uppgiftsskyldlghetenbör vidgas och omfatta uppgifter om grundvattnets strömningsriklning,vattenytans årslidsvariationer och förekommande analysprotokoll över vattnetskvalitet, vilkel också framhålls av och . Enligt VBBVattenbyggnadsbyrån bör provlagningsmetod anges, särskilt när det gällerbestämning av genomborrade jordlager. Man bör enligt byrån länka sig en starksovring och klassificering av inkomna uppgifter med hänsyn till borrmetoder ochprovtagningsförfaranden. I linje härmed bör antalet begärda uppgifter begränsastill vad som är praktiskt användbart för vidare bearbetning. understryker vikten av atl redovis-ningsmtinen för uppgiftslämnamagörs så enkel som möjligt och att mängden av inrapporteringsskyldiga databegränsas. i betonar betydelsen av information lillberörda brunnsborrare om syftet med den obligatoriska uppgiftsskyldigheten. ABSkånska cementgjuteriet efterlyser en klarare definition av tipp-giftsskyldighetensomfattning. Företaget anser det nätnllgen vara oklart om uppgiflsskyldighelavses föreligga i de fall man vid anläggningsarbete utför bormingar förbestämning av grundvattenytans läge, förekomst av arlesiskt vatten m. m. ellerborrar brunnar, inte för atl under- 1975: 38 16 sökaförekomst av eller för att utvinna gmndvatten, ulan för att följa gmndvattenytansvariationer . Länsstyrelseni påpekar att arkiveringsskyldighet bör införas också för deomfattande geologiska och geotekniska utredningar som utförs i isamband med planering för nybebyggelse och som innehåUer bl. a. data omgrundvattnet. Också länsstyrelserna i och län anför liknandesynpunkter. Någraremissinstanser tar upp frågan om vem som bör vara uppgiftsskyldig. , liksom Allmänna ingenjörsbyrån AB, menar attuppgiftsskyldighet bör ligga på beställaren av utredning eller bormmg ochalltså inte, som SGU föreslår, på den som utför arbetet. Enligt konsultföreningenstrider det mot konsultens gängse arbetsformer att till utomstående, enskUdaeller myndigheter, lämna uppgifter om beställaren och beställt uppdrag.Föreningen pekar på möjligheten att beställaren, då han är uppgiflsskyldig,ålägger konsult eller borrningsfirma att tUlhandahålla en extra omgång av dehandlingar som visar resultatet av undersökningen eller borrningen. Denna extraomgång handlingar sänder bcstäUaren själv tUl SGU. anser emellertid att uppgiflsskyldighel bör åligga den som utförarbetena, vUken enligt SENTAB har bäst möjligheter att på etl rikligt ochfackmässigt sätt redovisa de framtagna resultaten. Fleralänsstyrelser framhåller alt ett ökat samarbete mellan länsstyrelserna och SGUbör vara av värde. Detta samarbete bör komma till uttryck vid insamling, arkiveringoch bearbetning av de data som kommer in tUl SGU. i Norrbottenslän pekar på alt flera länsstyrelser, med stöd av 2 kap. 64 § vattenlagen(1918: 523), har fastställt ett stort antal skyddsområden för vattentäkter ochatt de utredningar som legat till gmnd för dessa beslut även torde vara avstort värde för SGU. Länsstyrelserna i , , och ,, och understryker att uppgifter ur också behöver vara lättiUgängliga regionalt, SGU bör därföråläggas sända en kopia av de registrerade uppgifterna tUl berörd länsstyrelse eUerpå annat sätt säkerstäUa att informationen finns lättillgänglig för denna ochför andra intressenter på det lokala och regionala planet. Samtidigtframhålls från flera länsstyrelser alt dessa inle har resurser att aktivtmedverka vid insamlingen av uppgifter, något som särskUt länsstyrelserna iSödermanlands och län betonar. Naturgeografiskainstitutionen vid påpekar vikten av att data i bmnnsarkivetarkiveras i sådan form att samordning möjliggörs med andra informationssystempå geodata-området. Någrainstanser behandlar frågan om auktorisation av bmnns-bormmgsfirmor, varvidbehovet av auktorisation påtalas av länsläkaren i län, AB Skånska cementgjuterietoch . 1975: 38 17 Ettfemtonlal remissinstanser berör i sina yttranden sekretessfrågan. Av dessabetonar främst länsstyrelserna i , , ,, , , , , ochNorrbottens län samt Allmänna ingenjörsbyrån AB och vikten av att alltmaterial som förvaras i brunns- och borrarkiv och vattentäktsarkiv görsoffentligt tUlgängligt. Allmänna ingenjörsbyrån AB understryker härvid att SGUinte bör ha rätt alt sekre-tessbelägga uppgifter i arkiven. iVästmanlands län nämner att det till gjorts gällande att SGUgenom atl sekretess-belägga befintligt material i bmnns- och borrarkivet försin konsultverksamhet kommit i en gynnad ställning i förhållande till övrigakonsulter. betonar att befintiiga arkivdata i möjligaste mån bör göras offentiigaoch erbjuder sig att vara SGU behjälplig att till brunnsarkivet överföra vissatillstånd att utnyttja andra förelags uppgifter som VIAK erhållit och att från bmnnsägareerhålla tUlstånd att offentiig-göra uppgifter som kan sekretessbeläggas. Länsstyrelseni erinrar om atl gmndvattenläktundersök-nmgar kan innehållauppgifter som med hänsyn tUl enskildas intressen och gällandesekretessbestämmelser inte får offentliggöras. i länpåpekar atl det förhållandel all uppgiftsskyldighet föreskrivs i lag inte börmedföra annan bedömning i fråga om uppgifternas offentlighet än den som görsnu. Om behov anses föreligga att sekretessbe-lägga uppgifter som har infordratsmed stöd av lag, bör detta enligt ske uttryckligt i författning. InomSveriges geologiska undersökning (SGU) inrättades på försök ett s. k.brunns- och borrarkiv, numera kallat brunnsarkivel. Där samlas och bearbetasgeologiska och hydrogeologiska data om brunnsborrningar. SGU lillhandahåUermyndigheter, institutioner och enskilda uppgifter ur arkivet. Till att börjamed insamlades uppgifter och prov från endast vissa delar av landet, varviduppgifterna och proven frivilligt tillhandahölls av brunnsborrare. har inkommU uppgifter från ca 31 000 brunnar, av vilka dock endaslca 18 000 hunnit registreras, dvs, föras på arkivkorl. Dessa äldre uppgiftervarierar i kvalitet. Fråganom sättet för insamling av uppgifter till bmnns- och borrarkivetaktualiserades av SGU i en skrivelse lill Kungl. Maj:l. Verksamhetenoch organisationen vid SGU var emellertid föremål för engenomgripande översyn, som resulterade i de av godkändariktlinjerna för SGU:s verksamhet och organisation(prop. 1973: 41, NU 1973: 54, rskr 1973: 225) och i en ny organisation för SGUsom genomfördes (prop. 1974: 60, NU 1974: 23, rskr 1974: 152).Den slutiiga beredningen av frågan om sättet för insamling av uppgifter tilldet nuvarande brunnsarkivet har anstått i avvaktan på alt frågorna om SGU:sverksamhet och organisation blev lösta. Som etlled i beredningen av frågan om insamlande av uppgifter till SGU:s arkivupprättades en promemoria angående uppgifts-skyldighet vidbrunnsborrning m. m. I promemorian diskuterades också formerna för insamling avuppgifter lill ett arkiv för valtenläktulred-ningar. Denna promemoria remissbehandlades.Efter remissbehandlingen och sedan beslut hade fattats om , aktualiserade SGU i skrivelse på nytt hithörandefrågor och lade fram ett reviderat förslag om uppgiftsskyldighet vid dels grundvattentäktundersökningar,dels brunnsborrningar. Också denna skrivelse har remissbehandlats. Vidare börnämnas att JO till mig har översänt ett exemplar av beslut den 12 december1973, där frågan om sekretesskydd för uppgifter i SGU:s brunns- och borrarkivbehandlas. Detreviderade förslaget från SGU innebär i huvudsak att regeringen genom ensärskild lag bör ges bemyndigande att föreskriva skyldighet för den somyrkesmässigt utför brunnsborrning eller grundvattentäktundersökning att till SGUlämna uppgifter om arbetet. Då det gäller grundvattentäktundersökning föreslåsi skrivelsen att uppgiftsskyldlgheten skall fullgöras genom att en kopia avundersökningsresultaten lämnas. Remissinstansernaär ense om behovet av förbättrad dokumentation av de dala som kan erhållas isamband med gmndvattentäklundersökningar och brunnsborrningar. De flestainstanser instämmer i bedömningen att en lagstadgad uppgiftsskyldighet behövsför alt säkerställa tillströmningen av data till brunnsarkivet. Inga merväsentliga erinringar riktas mot SGU:s reviderade förslag till förfaltningsregleraduppgiftsskyldighet. Sombakgrund tUl mitt eget ställningstagande vill jag först erinra om alt frågan omregistrering av bmnnsbormingar endasl är en del av del betydligt störreproblemkomplex som innefattar tUlvaratagande och registrering av sådanageologiska, geotekniska och hydrogeologiska data som kommer fram vidanläggningsarbeten. Jag har i annat sammanhang uttalat mig för atl värdefullinformation som erhålls vid bort-ningar, schaktningar, sprängningar o. d. till vara i rimlig utsträckning och ställas samman för att eventuelltvid en senare tidpunkt utnyttjas (prop. 1973: 41 s. 159). SGU tUlhör demyndigheter som deltar i försöksverksamheten med programbudgetering inom statsförvaltningen.Gmndvattendokumentation ingår som ett särskilt del- 1975: 38 19 programi SGU:s verksamhet. Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit ökademedel bl. a. för detta delprogram (prop. 1975: 1 bU. 15 s. 107). Isamband med grundvattentäktutredningar utförs ofta elt stort antalundersökningsborrningar. Den geologiska information som kan erhållas vid dessaundersökningar är ytterst värdefull, eftersom del vanligen är förhållandevisstora områden som undersöks. tillbaka p.agår insamling av äldre grundvattentäktutredningartill SGU:s brunnsarkiv. Detta materials värde i samband med SGU:s kartverksamhethar redan hunnit bekräftas. Svårigheter föreligger emellertid för SGU att fåkännedom om var grundvattentäktundersökningar äger rum och av vem eller vilkasådana undersökningar utförs. Av bmnnsarkivetshittUlsvarande verksamhet kan dras slutsatsen, att de data som kan tas fram isamband med brunnsborrningar har elt stort värde, främsl från hydrogeologisksynpunkt. Motbakgrund av vad jag nu har sagt finner jag det angeläget att garantier skapasför att de data som kan erhållas i samband med grand-vattentäktundersökningaroch brunnsborrningar kan tas till vara på ett effektivl sätt. En samladdokumentation på delta område kan användas som ett betydelsefullt underlag iolika avseenden, bl. a, vid samhällsplaneringen. Underberedningen av detta ärende har diskuterats olika former för materialinsamling.SGU har mol bakgrund av hUlUlsvarande erfarenheter med frivilligt uppgiftslämnandeföreslagit atl uppgiftsskyldighet föreskrivs i författning. I likhet med SGUoch flertalet remissinstanser finner jag alternativen tUl lagstadgaduppgiftsskyldighet frivilligt insändande av uppgifter mot viss ersättningoch uppsökande verksamhet från SGU:s sida alltför dyrbara och svåradminislrerade,HärtUl kommer att omfattningen av den uppgiftsskyldighet som jag i detföljande kommer att föreslå får anses vara en ringa belastning för den uppgiftsskyldigeoch medföra endast obetydliga merkostnader för denne. Företrädare för dem somenligt förslaget blir uppgiftsskyldiga har också under remissbehandlingenframhållit sin beredvillighet alt medverka vid uppgiflsinsamlingen. ISGU:s reviderade förslag förutsätts uppgiflsskyldighelen vila på den som utför grundvattentäktundersökningeller brunnsborrning och inte på den som beställer arbetet. Förslaget får idenna del stöd av nästan samtliga remissinstanser. Svenska konsultföreningenanser dock att uppgiftsskyldlgheten bör ligga på bestäUaren av ett arbete ochhävdar att del strider mot konsullens gängse arbetsformer att till utomståendelämna uppgifter om beställaren och om beställt uppdrag. För egen del vUl jagframhålla alt de uppgifter som här blir aktuella måste samlas in fortlöpandeunder arbetets gång av sakkunniga personer. Endast den som utför arbetet kan taansvaret för att behövliga nole- 1975: 38 20 Jag ansluter mig således till den av SGU och flertalet remissinstanserförordade lösningen, Ilikhet med SGU anser jag atl uppgiftsskyldighet vid grundvattentäktundersökningaroch brunnsborrningar bör åläggas endasl den som yrkesmässigt utför sådana. Omdet är etl företag som ansvarar för arbetet, bör förelaget och inle den enskUdearbetstagaren vara uppgiftsskyldig. Några invändningar mot avgränsningen avuppgiftsskyldigheten tUl dem som yrkesmässigt utför grundvattentäktundersökningeller brunnsborrning har inte kommit fram under remissbehandUngen, Visserligenfår SGU härigenom inte tillgång liU de data som skulle kunna tas fram i sambandmed sådana smärre brunnsgrävningar och sprängningar som ofta utförs avfastighetsägare själva. Men de olägenheter detla medför för uppbyggnaden avbrunnsarkivet är begränsade och får vägas mot den fördel som en avgränsning av uppgiflsskyldighelentill yrkesmän innebär. Härtill kommer att det kan vara svårt att övervakaefterlevnaden av alltför ingående regler om uppgiflsskyldighel. Jagförordar att del i lag föreskrivs skyldighet att vid både brunnsborrning och grundvattentäktundersökninglämna uppgifter om tid och plats för arbetet, ändamålet med detta, arbetetsomfattning och tekniska utförande samt påträffade jord- och bergarter. Iförekommande fall bör vidare lämnas uppgift om grundvattenytans nivå samtresultat av provpumpning och valtenanalys. Uppgifterna bör lämnas påfastställt formulär. En uppgiflsskyldighel av nu nämnd omfattning torde ulanvidare kunna fullgöras med hjälp av den tekniska apparatur som oberoende avden föreslagna uppgiflsskyldighelen finns lill hands för arbetet, Grundvattentäktundersökningarutförs ofta av konsultförelag på uppdrag av kommuner och andra. I sådana fallupprättas vanligen för uppdragsgivarens räkning en skriftlig sammanställningav undersökningsresultaten, där detaljerade uppgifter om undersökningen kanhämtas. Lagstadgad skyldighet bör föreligga atl, om sådan sammanställninggjorts, också lämna en kopia av denna tUl SGU. Skyldighet att lämna sådansammanställning bör inte medföra inskränkning i skyldigheten att lämnauppgifter på formulär enligt vad jag anfört. Eftersom det förekommer attkonsultföretag som har åtagit sig att ulföra gmndvattentäklundersökningar isin tur anlitar fristående förelag för borrning o. d., kan följden alltså bliatt uppgiftsskyldighet kommer att åvila olika förelag i skilda hänseenden.