prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — De statliga affärsverken ingår intei långtidsbudgetens personalkalkyl men redovisas separat i det följande.Personalredovisningen avser den personalorganisation som myndigheternaberäknas ha enligt anvisade anslag, varför även vakanta tjänster ingår.Redovisningen sker i hela årstjänster. Det bör framhållas atl statistiken harmånga svagheter och uppgifterna får betraktas som osäkra. DenpersonalutveckUng som följer av redovisade utgiftsberäkningar framgår av tabell21. En uppdelning har skett på de områden som personalmässigt väger tungt. Underlångtidsbudgetperioden innebär att personalen beräknas öka meddrygt 800. Till de därpå följande budgetåren beräknas ökningstakten avtaga föratt bli negativ det sista budgetåret . TUl de ändamålsområden somökar hör framför allt skolväsendet och vuxenutbildningen. Personalutvecklingen /72-1979/80 förändring 1974/75 Hälso-, sjuk- och socialvård (exkl. skolväsendet och Prop,1975:100 38 Inom rättsväsendet vänias personalökningen bli mindre änunder tidigare långtidsbudgetperioder. Ökningen avser främsl polisväsendet ochdomstolsväsendet. Nedskärningen av personalbehovet inom totalförsvaretfortsätter . Personalstyrkan inom försvarsmaktenberäknas minska med 3 900 personer september1979. Inom ändamålsgruppen högre utbildning och forskning väntasen viss personalökning. Denna ökning sammanhänger med gjorda antaganden rörandeantalet närvarande studerande. Personalbehovet vid lärarhögskolorna föiTäntassuccessivi minska. Även inom ändamålsgruppen arbetsmarknadspolitik förutsesen viss ökning av personalbehovet framför allt för arbetsförmedlingen och förarbetarskyddet. Inom kommunikationsväsendet förutses fortsatta minskningarfrämsl inom vägväsendet. Här inräknas som tidigare nämnts inte affärsverken. Enviss personalminskning vänias vidare på grund av den fortsatta rationaliseringeninom lots- och fyrväsendet. Till följd av elevutvecklingen inom områdeförutses vissa personalökningar inom skolväsendet och vuxenutbildningen. Behovetav lärare beräknas öka med ca 600 om årel . Inomgymnasieskolan beräknas däremot antalet lärare bli i stort sett oförändrat. Som en följd av beräkningsmetodiken förutsespersonalökningarna, liksom utgiftsökningarna, under den framförliggandeperioden bli väsentligt lägre än . Det bör vidareunderstrykas alt långtidsbudgetens personalredovisning inte återspeglar denstatliga totala efierfrågan på arbetskraft. Personalutvecklingen inom affärsverken framgår av tabell22. Affärsverkens efterfrågan på personal väntas fortsätta atl minska. Personalutvecklingen vid affärsverken1971/72-1979/80 : 1974/75- 1976/77 1977/78 - 350 - 500 -1000 -1000 + 60 + 60 - 100 - 100 - 150 - 550 - 315 - 315 Summa -2 138 -365 148 255 -1855 -2 155 -1954 -1201 bedrivs en omfattande ralionalise-ringsverksamhet medbl. a. ökad användning av ADB. Personalökningen har därför kunnat begränsas. Detminskade personalbehovet hos och beror i storulslräckning på rationaliseringar. Den kraftiga nedgången i personalantalet hosSJ bör också ses mot bakgrund av den snabba tillväxten i pensionsavgångarnaunder senare delen av 1970-talel. Dennågot ökade efierfrågan på personal inom luftfartsverket motiveras bl. a. avbehovet av driflpersonal vid nybyggda flygplalser. Vidare sker en visspersonalöverföring från flygvapnel. Förstatens vattenfallsverk förutses en viss personalminskning, vilken bl. a. berorpå en minskad utbyggnadstakt av vattenkraftverken. Ävenför domänverket förutses en minskning av personalbehovet till följd avskogsbrukels mekanisering. Sominledningsvis framhölls är syftet med långtidsbudgeten atl ange konsekvensernaför den statliga budgetutvecklingen av de beslut statsmakterna redan fallatoch de åtaganden som gjorts för framliden. Långtidsbudgeten innefattar enberäkning av de resurser som krävs för att den statliga och statsunderstöddaverksamheten skall kunna bedrivas i enlighet med dessa beslut och åtaganden.Här görs alltså inga försök att förutse beslut som stalsmaklerna kan komma attfatta . Den får därför inle uppfattas som en prognos överstatsutgifternas sannolika förändringar. Däremot kan långtidsbudgeten genomatt ange de inteckningar i resursulrymmel som redan gjorts utgöra en del avstatsmakternas beslutsunderlag. På grundval av långtidsbudgeten kan en bedömninggöras av utrymmet för nya aktiviteter och behovet av omprövning av existerandeprogram. Utgiftsutvecklingen långlids-budget påverkas i hög grad avde omfattande reformer som beslutats . Beräkningarnaulgår från anslagsbeloppen enligt kompletleringspro-positionen för budgetåret1975/76 och omfattar perioden t. o. m. /80. Detotala statsutgifterna ökade med i genomsnitt i fasta priserunder perioden /701973/74. Enligt de beräkningar som redovisats i avsnitt3 skulle utgifternas stegringstakt bli lägre under de kommande budgetåren. Dengenomsnittliga tillväxten beräknas tiU En sådan lägre ulgiftsexpansion är emellertid en naturlig följd av defömtsättningar som gäller för långtidsbudgetarbetet. Med den utgångspunkt somgäller för kalkylerna, nämligen att endast effekterna av redan fattade beslutskall beaktas, blir följden all utgifterna för tidsbegränsade program somutlöper faller bort och att resursinsatserna i övrigt begränsastill vad som krävs för att infria och vidmakthålla gjorda åtaganden. Hänsyn hardäremot inte tagits tiU eventuella kommande beslut av statsmakterna. Denutgiftsutveckling som faktiskt kommer till stånd avviker därför normalt frånlångtidsbudgetens beräkningar, såväl inom olika delområden som för de lolalautgifterna. SärskUt för de senare åren i perioden understiger långtidsbudgetarnasutgiflsberäkningar regelmässigt den faktiska utveckUngen med slora belopp. Derelativt sett mest expansiva utgiftsområdena varskatteutjämningsbidragen till kommunerna och det internationellautvecklingsbiståndet. förutses statsskuldräntornabli den utgiftspost som relativt sett växer snabbast. En snabb ökningstaktförutses även för folkpensioner, sjukförsäkring m. m., skatteutjämningsbidragtill kommunerna, slöd till barnfamUjer och internationellt utvecklingsbistånd.Dessa ändamålsgrupper svarar för den övervägande delen av budgetens expansionunder långtidsbudgelperioden. Föralt belysa på vilka olika sätt som de statliga utgifterna kommer att ställaanspråk på samhällets reala resurser är det av intresse alt studerautgiftsutvecklingen av de statUga konsumtions- och investeringsutgifterna.Dessa innebär nämligen en direkt efterfrågan på resurser. Effekten avtransfereringarna på den lolala efterfrågans utveckling är däremot indirekt påså sätt alt dessa påverkar de disponibla inkomsterna hos mottagarna. Utgifternaför konsumtion och investeringar, inkl. bidragen till kommunerna för dessaändamål, ökade i fasta priser /701973/74medan den årUga ökningen begränsas till 0,5 %.För såväl den förflutna som den framförliggande perioden utgör driftbidragenlill konsumtion den mest expansiva komponenten. Enligtkalkylerna skuUe ökningslakten för de totala konsumtionsutgifterna sjunka från2,lUl underlångtidsbudgelperioden. Förinvesleringsulgifter förutses en kraftig ökning under långlidsbud-getperiodenstvå första år. Denna utveckling återspeglar bl. a. utbyggnaden av kraftverkoch genomförandet av oljelagringsprogram. Bland andra stora investeringsprojektav engångskaraktär som belastar långtidsbudgetens första år kan nämnasanläggandet av flygplats och anskaffningen av isbrytare. Förperiodens senare år utvisar beräk- ningarnaen minskning av investeringarna. Sjunkande invesleringsulgifter vid periodensslut är ett naturligt resultat av den beräkningsteknik som utnyttjas ilångtidsbudgeten. Deutgifter som innebär transfereringar beräknas växa betydligt snabbare änutgifterna för konsumtion och investeringar. Detta gäller i synnerhet förperiodens första år och sammanhänger bl. a. med ökningen av skattebidragenlill kommunerna och med sänkningen av pensionsåldern. Sammanfattningsviskan konstateras att de utgiftsbindningar som långtidsbudgeten redovisar iförsta hand avser inkomstöverföringar från den offentliga sektom till andrasektorer, dvs. sådana utgifter som har en indirekt effekt på ekonomin via dessaandra sektorers efterfrågan. Detta förhållande accentueras om man hänför allabidragen till kommunerna till denna utgiflsgrupp. Däremot är bindningarna tUlutgiftsökningar klart lägre i fråga om den statliga sektorns egen efterfråganpå varor och tjänster. 6.3Budgetkalkyl i löpande priser Denhittills redovisade analysen har belyst de inteckningar i det framtidaresursutrymmet som följer av fattade beslut och gjorda åtaganden. Som eltunderlag för budgetpolitiska beslut och budgetpolitisk planering är detemellertid av intresse att söka få en helhetsbild över budgelut-vecklingen.Denna helhetsbUd måste omfatta såväl utgifter som inkomster. Om ett krav på realismi kalkylerna skall kunna upprätthållas måste därvid tidsperspektivet begränsas.För de första åren i femårsperioden kan någorlunda väl grundade antagandengöras belräffande pris- och inkomstutvecklingen. Eventuella felaktigheter iantagandena om prisutvecklingen påverkar inte heller på något avgörande sättkalkylerna i det kortare perspektivet men kan däremot aUvarligt snedvridabilden av utveckUngen på lång sikt. Avdetla skäl har redovisningen av budgetutvecklingen i det följande begränsatstill att avse budgetåren 1975/761977/78. Härvid har förutsatts enprisstegring om , 1976 och under vart och ett av åren 1977och 1978. Inkomst av tjänst har på basis av det löneavtal som träffats mellanparterna på den statliga arbetsmarknaden beräknats öka , 8 %år 1976 och därefter schablonmässigt . Dessa antagandenöverensstämmer med dem som redovisas i den revideradefinansplanen. Förstatsutgifternas utveckling innebär en tillämpning av de gjorda antagandenahelt naturligt en kraftigare ökning än i fastprisallernalivet (jfr tabell 18).Delta gäller framför allt i de fall där utgifternas storlek är direkt knutentill prisindex, t. ex. försvarsutgifterna och folkpensionerna. Stigande prisermedför också omkostnadsökningar m. m. i den Vidare har förutsatts altutgifterna för löner åt statsanställda och personal i statsunderstöddverksamhet i stort kommer alt utvecklas enligt antagandena om förändringar itotalproduktion och priser. En beräkning av statsutgifternas utveckling ilöpande priser redovisas i tabell 23. Utgiftsutvecklingen /70-1977/78 (Milj.kr., löpande priser) Totala utgifter i fasta m. m. Omkostnader m. m. Summa löne- och pris- Totala utgifter i löpande 1975/76-1976/77 1976/77-1977/78 + 4 940 +2 442 + 5,2 +2,4 + 2 420 +1 730 - - + 386 +836 - + 145 +130 - - + 2 080 +1 170 - - + 5 726 +4 500 - - + 10666 +6942 +11,2 +6,5 Enligt kalkylen skulle statsutgifterna öka med drygt 11 %till /77 och med lill budgelårel 1977/78. Detförtjänar att påpekas all beräkningen kan innebära en viss underskattning betingadav att hänsyn inte fullt ut kunnat tas till den relativa kostnadsstegring somäger rum inom den offentliga tjänsteproduktionen. Detla sammanhänger bl. a.med att produktiviteten på detta område stiger långsammare än inomvaruproduktionen. Löneökningar och andra prisökningar inom offenlligverksamhet får härigenom ett mera direki genomslag på kostnaderna. En i stortsetl enhetiigt lönestegring i aUa sektorer medför för områden med oförmånligareproduktivitetsutveckling en relativt sett större kostnadsstegring än för andrasektorer. Löne- och prisanlagandenas effekt på utgiftsutvecklingen blirhärigenom slörre. Den utveckling av statsinkomsterna, som följer av tidigareangivna anlaganden, redovisas i labell 24. Statsinkomsternas utveckling /70-1977/78 kr., löpande priser) Inkomstskatt m. m. Den antagna tillväxten av inkomst av tjänst ligger tillgrund för beräkningarna av inkomstskatt och mervärdeskatt. Övriga statsinkomsterhar i flertalet fall framskrivits med hjälp av andra metoder. TUl följd av atllöneavtal för så pass sent träffats mellan parterna påarbetsmarknaden kommer preliminärskatteinbetalningarna på retroaktiva löner ejalt inflyta till statskassan . Bokföringsmässigtinnebär detta en överflyttning av ca 900 milj. kr. i skatteinkomster /75 till /76. I nedanstående tabell har dock ejhänsyn tagits till detta. ökade de totalastatsinkomsterna med . För budgetåren 1976/77 och 1977/78beräknas ökningen något måttligare eller resp. . Ökningen avinkomsterna på inkomstskattelileln /701973/74 begränsadeslill slor del genom de två skatteomläggningarna och år 1973.Sammantaget innebar de två skatteomläggningarna en skattesänkning per helår omca . Inkomsten av mervärdeskatt beror på utvecklingen avkonsumtionen av mervärdeskattepliktiga varor, vilken i sin lur främstsammanhänger med förändringarna av den lolala lönesumman. Med hänsyn till bl.a. den statliga skatteskalans progressivilet förutses den totala köpkraften,och därmed inkomsten från mervärdeskatten, öka i något långsammare takt än hushåUensnominella inkomster. Inkomsterna från den allmänna arbetsgivaravgiften beräknasöka med tUl /77. De överslagsmässiga budgelkalkyler, som redovisats,tecknar en utvecklingsbild, som sammanfattas i tabell 25. Här har justerats föreffekterna på statsinkomsterna av förskjutningen i utbetalning av retroaktivalöner. Budgetsaldots utveckling /75-1977/78 (Milj.kr., löpande priser) 1974/75 1975/7611976/77 1977/78 Förändring frånföregående år tiU 1975/76 1976/77 1977/78 1975/761976/771977/78 Inkomster 72 945 84 084 92 362 99753+11139+8 278+7 391 +15,3 +9,8 +8,0 Utgifter 84273 95 431 106097 113 039+11158+10 666+6942 +13,2 +11,2 +6,5 -11328-11347-13 735-13 286- 19-2 388+ 449 - - - Förskjutning av skatteuppbörd på retroak tiva löner -900+900 .. .. .. iJei/ovm/ja/rfo-12 228-10 447-13 735-13 286+ 1781 - 3288+ 449 - - - För /76 beräknas budgetunderskottet i denreviderade finansplanen uppgå tUl . om ej hänsyn tas lillförskjutning av skatleuppbörd till följd av retroaktiva löner . För budgetåret1976/77 förutses en markant försämring. Enligt kalkylen kommer underskottetdelta budgetår alt uppgå till . Härigenom har de statligabudgetunderskotten kommit upp på en i förhållande till helabruttonationalprodukten (BNP) mycket hög nivå, vilket framgår av tabell 26. Det statliga budgetunderskottet i i procent av BNP i Till följd av de reformer som beslutals åren 1974 och 1975visar långtidsbudgeten en anmärkningsvärt stor utgiftsstegring tUl budgelårel1976/77. Utgifterna ökar , vilket är i stort sett lika mycket somstegringen . stiger inkomsterna med ca 10 %.Detla innebär att infriandet av gjorda åtaganden ökar budgetens underskott medca . För /78 visar kalkylen, trots effekterna avlånglidsbudgettekniken etl fortsatt stort underskott. approxi mativa beräkning av budgetutfalletför /75 Bil.3 : Budgetutfallet /75 Beräkningöver utfallet av statens budget for /75 Enligtinstruktion får () härmed lämna beräkning över utfalletav statens budget för /75. 1 saml Nr 100. Iberäkningarna ingår de av bevUjade anslagen på tilläggsstat I (FiU1974: 42) lill riksstaten /75 samt begärda anslag på tilläggsstat ochIII (1975: 2, 7, 53 och 85). Sammanlagt uppgår de medräknade anslagen påtUläggsstalerna tUl 1 363 milj. kr. Beräkningarnagrundar sig i huvudsak på månatliga prognos- och utfallsuppgifter från störremyndigheter. Inkomsttitlarna har beräknats i samband med RRVs revideradeinkomstberäkning för /76 varvid vissa titlar beräknats av RRVmedan andra i första hand beräknats av de myndigheter som redovisarinkomsterna. Totalbudgetensinkomster beräknas nu uppgå tUl 72 032 milj. kr. vUket är 40 milj. kr. mer änberäkningen i riksstalen. Utgifterna beräknas bli 83 433 milj. kr. mer än beräkningen i riksstat och tilläggsstater. Totalbudgetensunderskott beräknas därmed bli 11 401 milj. kr. Totalbudgetenför /75 (milj. utfall och riksstat (inkl. till-läggsstater) A Skatter, avgifter m. m. B Inkomster av statens kapital- C Beräknad övrig finansiering Förslags- och obetecknade anslag Rörliga krediter (+ = ökad disposition, = minskad Ibilaga 1 redovisas totalbudgetens inkomster och utgifter fördelade påhuvudtitlar. Utfallet av driftbudgetens inkomster framgår av bUaga 2. Beräknademerutgifter och besparingar på förslags- och obetecknade anslag anges i bilaga3. BUaga 4 och 5 visar förändringar i reservationerna för reservationsanslagrespektive investeringsanslag. Beräknad förändring i disposition av rörligakrediter redovisas i bUaga 6. Vidhandläggningen av detla ärende har närvarit avdelningschefen 3 : Budgetutfallet /75 3 Sanell,avdelningsdirektören , varjämte byrådirektören varitföredragande. t1 1975.1 saml Nr 100. Totalbudgetenför 1974/75 (milj. DiflFerens beräknat utfall och riksstat Skatter,avgifter, m. m. II Uppbörd isiatens verksamhet 63 810 1 321 -516 + 24 + 80 B Inkomsler av siatens kapitalfonder Fonden för statens aktier C Beräknad övrig finansiering I Avskrivning och övriga kapitalmedel inom kapitalfonderna Statens aflfärsverksfonder övriga kapitalfonder 2 097 71992 10 990 82 982 +241 + 21 - 2 Bil.3 : Budgetutfallet /75 XVI och dess verk m. m. XVII Underskoll på riksgäldsfonden B Beräknad övrig medelsförbrukning 1 Minskning av anslagsbehållningar .' II Ökad disposition av rörliga krediter Beräkningrörande utfallet av driftbudgetens inkomstsida under /75 (milj.kr.) Merinkomst (+) Brist (-) Skatter,avgifter, m. m. 1 Skatt på inkomst, förmögenhet och rörelse samt socialförsäkringsavgifter: a Skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m., bevillning b Kupongskatt, bevillning c Utskiftningsskatt och ersättningsskatt, bevillning d Skogsvårdsavgifter, bevillning e Bevillningsavgifterför särskilda förmåner och rättigheter, bevillning f Arvsskatt och gåvoskatt,bevillning g Lotterivinstskatt, bevillning h Stämpelskatt ochstämpelavgift, a Bensin- och brännoljeskatt, bevillning b Vägtrafikskatt, bevillning 3 Allmänarbetsgivaravgift, bevillning 4 Tullar ochacciser: a Tullmedel, bevillning b Mervärdeskatt, bevillning c Särskilda varuskatter, bevillning d Omsättningsskatt på motorfordon, bevillning e Tobaksskatt, bevillning f Rusdrycksförsäljningsmedel av partihandelsbolag, bevillning g Rusdrycksförsäljningsmedel av detaljhandelsbolag, bevillning h Skatt påsprit, bevillning i Skatt på vin, bevillning j Skatt på malt- ochläskedrycker, bevillning k Energiskatt, bevillning 1 Särskild skattpå motorbränslen, bevillning m Oljelagringsavgift, bevillning n Särskildvägtrafikskatt, bevillning o Skatt på annonser och reklam, bevillning p Skatt på spel, bevillning Säger för skatter Uppbörd i statens verksamhet: 2 Bidrag tillkostnader för polis-, domstols-och uppbördsväsendet m. m, 8 Inkomster vid sjukhuset 16 Avgifter förregistrering av motorfordon 26 Inkomst avmyntning m. m. 44 Inkomster av statens gruvegendom 3 : Budgetutfallet /75 45 Inkomster vid patent- och registreringsväsendet 48 Restavgifler Övriga Säger för uppbörd i statensverksamhet III Diverse inkomster: 5 övriga diverseinkomster Säger för diverse inkomster Säger för skatter, avgifter, m. m. Merinkomst (+) Brist (-) B Inkomster av statens kapitalfonder I Siatens aflfärsverksfonder: Säger för statens aflfärsverksfonder VII Fonden för statens aktier Vni Fonden för beredskapslagring 1 Fonden förkreditgivning till ullandet 2 Övriga diversekapitalfonder Säger för diverse kapitalfonder Säger för inkomster av statens kapitalfonder Beräknademerutgifter och besparingar på förslags- och obetecknade anslag /75. Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader, f Fångvårdsanstalterna, f Kriminalvårdsenheler med särskild budget, f Reglering av prisstegringar för det militära försvaret, f Reglering av prisstegringar för civilförsvaret, f Arméförband: Ledning och förbandsverk samhet, f Arméförband: Materielanskaflfning, f Arméförband: Forskning och utveckling, f Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet, f Marinförband: Materielanskaflfning, f Flygförband: Ledning och förbandsverksamhet, f Flygförband: Materielanskaflfning, f Flygförband: Forskning och utveckling, f Militärområdesslaber m. m., f , f , f Gemensam försvarsforskning, f , f Civilförsvar, f Folkpensioner, f Bidrag till sjukförsäkringen, f Allmänna barnbidrag, f Bidrag lill sjukförsäkringen för föräldraförsäkringen, f Ersättning för bidragsförskott, f : Driftkostnader, f , i : Avlöningar lill läkare, f Bidrag lil! kommunala undervisningssjukhus, f Bidrag lill driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m., f Ungdomsvårdsskolorna: Driftkostnader, Bidrag till driften av särskolor m. m., f Ersättning till postverket för befordran av tiänsteförsändelser, f : Förvaltningskostnader, f Skatteutiämningsbidrag till kommunerna m. m., f Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m., f Bidrag till driften av grundskolor, f Bidrag till driften av gymnasieskolor, f Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m., f Merulgift (+) Bil.3 : Budgetutfallet /75 Riksstat (+) (inkl. tilläggs- utfall Besparing () E 11 Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal, f 85 98 +13 E 13 Medicinska fakulteterna m. m.: Avlö ningar till lärarpersonal, f 120 132 + 12 E 20 Matematisk-naturvetenskapliga fakul teterna m. m.: Avlöningar lill lärar personal, f 106 116 +10 E 22 Tekniska fakulleterna m. m.: Avlöningar tilllärarpersonal, f Lokalkostnader vid universiteten m. m., fLärarhögskolorna: Avlöningar till lärarpersonal m. m., f Bidrag till driften avkommunala skolor för vuxna, f Bidrag till studiecirkelverksamhet, f Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område, f Bidrag till kommunala avloppsreningsverk m. m., fArbelsmarknadsservice, f Kontant slöd vid arbetslöshet, f Åtgärder förflyktingar, f Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet, f Bostadstillägg m. m., f Viss bostadsförbättringsverksamhetm. m., f Länsstyrelserna, f Lokala skattemyndigheterna, f XVIIUnderskott på riksgäldsfonden Summa 62 646 63 637 + 991 Bilaga 4 Beräknade reservationsmedelsförändringar /75 (milj. Ökning (+) Minskning () - 14 -115 .-354 - 51 + 10. + 23 - 30 III C 1 Bidrag till internationella biståndsprogram2 Bilateralt utvecklingssamarbete 2 Bidrag till anordnande av förskolor och fritidshem 7 Särskilda insatser för en barnvänlig boendemiljö 3 Bidrag till anordnande av kliniker för psykiskt sjuka m. m. 3 Byggande avstatliga vägar 4 Särskildabyggnads- och förbättringsåtgärder avseende statiiga vägar 6 Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator H 12 Bidragtill miljövårdande åtgärder inom . industrin 2 Sysselsättningsskapande åtgärderför arbetslösa C 4 Särskilda åtgärder för arbetsanpassning XII B 10 Vissa energibesparandeåtgärder XIII E 1 Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling Övriga Summa 4 561 4 072 -489 3 : Budgetutfallet /75 Beräknade förändringar av outnyttjat belopp påinvesteringsanslag under budget /75 (milj. ökning (+) Minskning (-) Fonden för statens aktier Fonden för förlag till statsverket Beräknad disposition av rörliga krediter Statliga myndigheter med upp- förnyade inkomstberäkning /76 Revideradinkomstberäkning för /76 Enligtden för () gällande instruktionen åligger det verketatt till regeringen avlämna en reviderad beräkning av statsverkets inkomsterför nästkommande budgetår avsedd som 1 1975.1 saml Nr 100. För fullgörande av detta uppdrag har RRV frånvederbörande myndigheter infordrat nya beräkningar av inkomsterna /76 på de större in-komsttitiama samt vissa specielltkonjunkturkänsliga inkomsttitiar. Det förslag till skatteomläggning 1976,innebärande sänkt statlig inkomstskatt finansierad genom höjdaarbetsgivaravgifter, energi- och punktr skatter, som framlagts i regeringensproposition : 92 om sänkning av statliga inkomstskatten m. m. haröverslagsmässigt beaktats ide nu framlagda beräkningarna. Utvecklingenav skatteunderlaget för fysiska personer Arbetsmarknadenunder präglades av en mycket stark och växande efterfrågan, särskilt påyrkesutbUdad arbelskrafl. Arbetslösheten minskade successivt ochlåg under motsvarande värden tidigare.Sysselsättningsökningen beräknas ha bidragit med tUlden totala lönesummelillväxten . Den s. k. löneglidningendvs. förljänslökningen utöver avtalet, som också till stor del påverkats avarbetsmarknadsläget, ökade med . Den avtalsmässigalöneökningen skattas till .