prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — Klys, KRO,Föreningen och instämmer i Rembesförslag, Slatenskulturråd framhåller all det faktum att konstnären avyttrar ett verk inlemedför all förvärvaren får upphovsrätt till verket i fräga. Enligt statenskulturråd finns principielki likheter mellan visningsersältningen och bibliotek.sersättningen,varför samhället börsöka åstadkomma motsvarande gottgörelse förbildkonstnärerna. Rådet föreslår att frågan utreds så all nuaktualiserade former för ersättning kan kompletteras. Stockholmskommun anser att sekundärersättning bör utgå även till andra kategorier avkulturarbetare än författare. Genom att utta en procentuell avgift päförsäljningssumman vid konstauktioner skulle man kunna finansieravisningsersättningen. Konsinärscenirumdelar uppfattning all ersättning för utfört arbete är alt föredraframför olika stödformer och anser därför att rådet för ett inkonsekventresonemang, när det avvisar tanken på en ersättning liknande den som utgår lillförfattare. Konslnärscentrum stöder Rembes förslag och kräver att frägansnabbutreds. KROanser att utställning av konst och utlåning av böcker är fullt jämförbara. Denbetalning som erläggs vid köpet av verket gäller bara den materiellaäganderätten och kan återfås genom att sälja konstverket igen. Ersättning förett allmänt nyttjande utgör med andra ord inte någon del av priset. KRO yrkarmed instämmande i Rembes yttrande på att visnings-ersättningen bör avsemuseernas fasta samlingar, konst i artoteksverksam-het, offentligautställningar, samhällsägd konst deponerad i samhälls-eller andra institutioneroch offentlig konst som är tiUgänglig för allmänheten. Storleken påersättningen bör fastisiällas genom överiäggningar med utbildningsdepartementet.Ersättningarna bör enligt KRO:s mening föras till en bildkonstnärsfond i vilkenkonstnärerna skall ha del dominerande inflytandet. Fördelningen av fondmedlenbör ske solidariskt och med hänsyn till konstnärernas ekonomiska situation.Rätt till ersättning skall i princip tillkomma var och en som kan dokumenterasig som yrkesverksam konsinär. Somen särskild post under anslaget för konstnärsstipendier finns innevarandebudgetär I , för arbetsbidrag lill konstnärer inom måleri m, ni.Denna bidragsgivning inleddes /71 och är av försökskaraktär.Konstakademien utdelar i samråd med KRO arbetsbidrag till konstnärer förprojekt som kan främja utvecklingen inom arbetsområdet. Prop.1975/76:135 93 Ansökanom arbelsbidrag skall innehålla detaljerade uppgifter om projektets innehåll,mål, genomförande och kostnader. Bedömningar av ansökningarna baseras inte påen värdering av den sökandes tidigare produktion, utan vikten läggs i ställetvid alt projektet kan öppna nya möjligheter inom arbetsområdet. genomförande skall bidrags-mottagaren lämna en redovisning fördetta. Beslut om arbetsbidrag kan inte överklagas. Budgetåret1974/75 var anslaget ,, vilket fördelades på 59 sökande med beloppvarierande frän , till . Det totala antalet sökande var 149och det totala ansökningsbeloppel . av ansökningarnahade som huvudinriktning alt utveckla viss konstnäriig teknik, medan ca 28 %avsåg utvecklande av idéer och teoretisk-praktiska experiment. /75 fördelar bidrag för experiment ochutvecklingsarbete inom kulturell verksamhet bland amatörer. Bidragets syfte äratt ge ekonomiska möjligheter att finna nya metoder och former for att engageraamatörer i kulturell verksamhet. har beviljat medel till bl.a, uppsökande kulturell verksamhet, aktiviteter i bostadsområden vilka inteharandra bidragsmöjligheter och projekt som syftat till att engagerakulturarbetare inom nya verksamhetsområden, t. ex, i bostadsområden och inomideella organisationer. Anslaget för /76 uppgår till 2 milj,kr,, vilket fördelat på 78 mottagare. Det totala antaletansökningar uppgick till 376 och det totala ansökningsbeloppet till ca 15 milj.kr. Kulturrådetanser att det finns många värdefulla projekt inom kulturområdet som inte kanpassas in under gällande normer för bidrag. föreslär därför attprojektbidrag skall utgå för att finansiera målinriktat konsinäriigt arbetesom faller utanför de existerande bidragsformerna. Bidragen bör varatidsbegränsade och avse preciserade projekt. Särskilda medel tillprojektbidrag bör disponeras av , bild-ochformkonstnärsfonden, lonkonstnärsfonden och film- och scenkonstnärsfonden.Författarfonden bör inte erhålla särskilda medel, men bör vara oförhindrad altutdela projektbidrag ur fondens fria del. Bidrag till projekt av uteslutandekonstnäriig art bör handhas av de olika fonderna, medan bidrag till projekt medvidare ram bör fördelas av . De befintliga arbetsbidragen lillkonstnärer inom måleri m. m. föreslås bli permanenta, men anvisade medel börfördelas på och bild-och formkonstnärsfonden. Deprojektbidrag som fördelar bör således avse konkreta,målinriktade och tidsbestämda projekt där verksamheten har ett vidare syfte änenbart det konstnärliga. Dessa bidrag bör därför inte ses som ett konst- Prop.1975/76:135 94 närsstöd,utan som medel att förverkliga projekt som kan komma hela samhället till godo.Sä snart en verksamhet som erhåller stöd tenderar att bli reguljär bör man sökaskapa permanenta bidragsformer för denna. Projektbidrag bör i första handtillkomma konstnärer och andra medverkande i projektet. Olika samhällsorgan ochorganisationer bör dock också efter ansökan kunna få stöd för all genomföraolika projekt där konstnärer m, fl. I de fall samhälleliga organtilldelas bidrag skall dessa dock kunna dokumentera att medel inle kan ställastill förfogande på annat sätt, Konsinärsfondernasprojektbidrag bör utgå till projekt av i huvudsak konstnäriig natur, Inga kravbör ställas på att arbetet skall ha någon omedelbar tillämpning inom någotutomkonstnäriigt område. Bidrag bör kunna beviljas till två eller flerasamverkande konstnärer. Bidraget bör vidare kunna utgå för deltagande i vissutbildning varigenom konstnärer som önskar byta eller utvidga sitt konstnäriigaområde kan få stöd till detta. Statenskulturråd och konsinärsfonderna föreslås i huvudsak tillämpa samma regler förfördelning av projektbidrag. Vissa skillnader beroende pä arten av de olikaprojekten kommer dock alt finnas. För att erhålla projektbidrag mäste densökande i ansökan ange projektets mål, en arbets- och tidsplan saml beräknadekostnader. Bidrag frän andra instanser skall redovisas. Bidragen bör varatidsbegränsade och utgä för högst i sänder och föreslås av kulturrådetvara av fyra olika typer: personliga bidrag som ersättning för det arbete somförknippas med projektet samt bidrag för material, resor och publicering. Statenskulturråd och konstnärsfonderna bör utarbeta bestämmelser för sina resp.områden i samråd med berörda konstnärsorganisationer. Beslutom projektbidrag från bör fattas av rådets styrelse som inomsig bör kunna utse arbetsgrupper för beredning av ansökningarna. Statenskulturråd bör självständigt avgöra hur projektmedel skall fördelas på olikakonstnärsgrupper. Förkonsinärsfondernas del föreslår att fördelningen av projektbidragbör ske på ett sätt sorn motsvarar statens kulturråds fördelning och fondernabör således själva be:>iuta om fördelningen av tillgängliga medel mellanresp, områden. Beslut om bidrag bör fattas i fondstyrelserna, vilka förberedning av ärenden bör ha möjlighet alt ulse särskilda utskott. Besvär överbeslut i bidragsfrägor bör inte kunna anföras. Däprojektbidragen i första hand är avsedda för enskilda konstnärer ellertilirälliga grupper, bör inga bidrag utgä ur konstnärsfonderna till permanenta friagrupper. Dessa bör dock kunna få bidrag frän om projekten hardel vidare, utomkonstnäriiga syfte som avses. Kulturrådetföreslår att för projektbidragen ärligen far disponera ettanslag om 5 milj, kr. Till konsinärsfondernas projektbidrag föreslås efler entreårsperiod utgå lotail 2,2 milj, kr. 1975/76:135 95 4,5,3Remissyttranden Kulturrådetsförslag att statliga projektbidrag skall ulgä till målinriktat konstnärligtarbete mottas positivt av bl, a, RRV. och en anlal kommuner. Konslnärscentrum, , , Teaterforum,Folkparkernas cenlralorganlsaiion. LO, TCO, Klys. Svenskalonkonsinärslörbundet och Svenska lealerförbundel. LandsilngslÖrbundet villha ett lokalt och regionalt infiytande över bidragsgivningen. framhåller att det ur yttrandefrihetssynpunkt är viktigt attkonstnärerna för sin försörjning inte bara är hänvisade till utnyttjandet avderas verk utan ocksä ges möjlighet att under trygga ekonomiska förhållandenarbeta med målinriktade projekt.LO betonar att målsättningen förprojektbidragen bör vara att bryta ny mark, att nå ut till missgynnade grupper.Del bör vara av intresse för konstnärerna själva att bli medarbetare i enfolkligt förankrad kultur. TCO anser alt bidragen kan ersättastipendier. Förslagetatt ansvaret för fördelningen av bidrag som avser projekt av uteslutandekonstnärlig art skall ligga pä de fyra föreslagna konsinärsfonderna och altbidrag till projekt där den konstnäriiga aspekten är en av flera skall fördelasav får ett blandat mottagande. Svenska kommunförbundet.Stockholms kommun. Folkparkernas centralorganisationoch 7"C0 ansluter sig till förslaget. Det gör även Konslnärscentrum somdock påpekar att gränsdragningen knappast kan bli sä strikt som kulturrådetförordat, Konstnärscentmm föreslär, liksom ocksä KRO, att det bör övervägas ominte projektbidrag skulle kunna fördelas genom Konstnärscentrum för projekt somutvecklats av särskilda arbetsgrupper inom Konstnärscentrum, Statskontoret och statenskuhurråd avvisar förslag till uppdelning av ansvaret förprojektbidragen bl. a. med hänsyn till svårigheterna att upprätthålla enansvarsfördelning och förordar att projektmedlen fördelas av ett organ. Sammauppfattning har Siudielörbundet som föreslåratt statens kulturrådfär uppgiften. Siatskontoret och däremot förordar att den avde två instanserna föreslagna konstnärsstipendienämnden svarar förfördelningen av projektbidragen. Slatens kulturråd framhåller vidare att medelför utvecklingsarbete och försöksverksamhet finns inom mänga samhällsområden.Möjligheterna för kommuner, landsting och organisationer att åstadkommaexperiment i fråga om nya metoder för att aktivera kulturiivet är emellertidbegränsade. föreslår därför alt ett särskilt anslag för stödtill kulturpolitiskl utvecklingsarbete inrättas. Stödet bör inriktas påutvecklingen av nya former för samarbete mellan kommunala organ, organisationeroch enskilda kulturarbetare. Anslaget bör handhas av och börkunna fylla några av de Prop.1975/76:135 96 funktionersom de av föreslagna projektbidragen inom varilavsedda för. Till skillnad från projektbidragen förutsätts de fria konstnärersom kan komma att delta i utvecklingsprojekten inte själva söka bidrag. Styrelsenför , Klys. och FöreningenSvenska tecknare framför vissa betänkligheter mot uttalande attförfattarfonden inte skall erhålla särskilda medel för projektbidrag men austyrelsen skall vara oförhindrad all fördela projektbidrag ur fondens fria del.Författarfondens styrelse påpekar att flera av de typer av projektbidrag somkulturrådet nämner finns inbyggda i fondens olika stipendieformer. Styrelsenavser dock inte all utdela särskilda medel benämnda projektbidrag då sädanagränsar lill ett allmänt kultur.siöd vilket biblioleksersättningen inte äravsedd att arvändas till. I den män det anses lämpligt att författarfondenskall utdela projektbidrag bör särskilda medel anslås för ändamålet. Likartadesynpunkter redovisas av Klys och författarförbundet. Kulturrådetkonstaterar att medel till resor enligt rådets förslag kommer au kunna sökasdels som stipendier, dels som projektbidrag. Det bör senare övervägas om interesestipendierna bör föras över lill projektmedlen. Konstnärsstipendienämndenoch Rikskonserier anser att resestipendierna bör finnas kvar som en egenslipendieform. Kulturrådetsförslag och synpunkter beträffande inriktningen av statens kulturrådsprojektbidrag biträds uttryckligen av och anser kullunådels princip all projektstöd inte skall utgå tillsamhälleliga organ om andra medel finns tillgängliga vara alltför restriktiv.Projektbidrag bör kunna kombineras med andra bidrag för att uppnå samarbete ochintegration. Värdet av au projekt inriktas på aktiviteter i folkparkerna ochinom folkrörelserna framhålls av Folkparkernas centralorganisation. Permanentaformer för finansiering av projekt bör införas och projekt för folkrörelsernasverksamhet bör prioriteras. Staten bör helt eller delvis finansiera projekten,inkl, det organisatoriska arbete som behövs om projekten skall kunnarealiseras, Slatenskulturråd och KRO ansluter sig till synpunkter rörandeinriktningen av konsinärsfondernas projektbidrag. Kulturrådetanser att projektbidrag skall kunna utgå till viss utbildning,förutsätter alt därmed ej avses konstnäriig grundutbildning.Svenska slöjdföreningen föreslåratt bidrag skall utgå till t, ex, verkstäderoch industrier som tar emot praktikanter. F. n. är t. ex. förelag ovilliga attens gratis ta emot praktikanter. I likhet med kuliurrådet finner konstnärsstipendienämndenatt gränsdragningen mellan projektbidrag och i första hand punktslipendiermäste bli flytande. I tveksamma fall kan möjligen projektbidrag användas förinköp av material och/eller bidrag till resor dä projektbidrag skall utgå vidsidan av personligt bidrag. Föreningen anser att förjazzmusikernas del bör bidrag kunna ges för arbete med nyagruppsammansättningar, starihjälp åt nya grupper samt projekt Prop.1975/76:135 97 inomfria grupper som inte kunnat fä ekonomiskt stöd på annat sätt. Deprinciper som kuliurrådet drar upp för formema och villkoren för projektbidragtillstyrks av slatens kulturråd. Statens kulturråddelar emellertid inte uppfattning att projektbidrag skall utdelasendast efter ansökan. Den av föreslagna nya konstnärsstipendienämndenbör själv kunna initiera proiekt.Sveriges dramatikerförbund anser i motsatstill att beslut i bidragsfrägorna bör kunna överklagas hosregeringen. Kuliurrådethar enligt konstnärsstipendienämnden lämnat vissa vikliga frågor öppna, såsomfrågor om när medlen skall utbetalas, hur man skall förfara om ett projektavbryts eller inhiberas och vilken äterbelalningsskyldighei som skall gälla.Nämnden förordar att fonderna ges möjlighet att pröva sig fram frän fall tillfall lill dess tillräckliga erfarenheter vunnits och avråder från försök attreglera alla frågor pä förhand genom utarbetande av bestämmelser. Kulturrådetsförslag att ansökningar om projektbidrag skall prövas en gäng avvisasav Konstnärscentrum. och Föreningen vilka förordar en smidigare ordning. bör projektstöd lill fria grupper inte användas som driftbidrag.De fria grupperna bör kunna erhålla projektbidrag frän mendäremot inte frän konstnärsfonderna. finnerkullurrådets uppfattning oklar med anledning av all rådet dels uttalar att friagrupper inte skall erhålla projektbidrag från konsinärsfonderna, dels i annatsammanhang gör bedömningen att projektbidrag i större utsträckning änstipendier bör komma alt ges till grupper. Danscentrumoch Teatercentrum vänder sig bestämt mot alt fria grupper inle skall kunna fäprojektbidrag frän film- och scenkonslnärsfonden och påpekar all deverksamhetsbidrag som utgär till fria grupper inte ger utrymme förkonstnäriiga experiment. Folkparkernas centralorganisation däremotifrågasätter behovet av projektbidrag frän till fria grupperoch centrumbildningar och menar alt de fria gmppernas behov kan tillgodosesgenom andra bidragsformer. Samtligaremissinstanser som yttrat sig i frägan anser att den omfattning avprojektbidragen som föreslär är otillräcklig. 7 1975/76. 1975/76:135 98 5 Särskilda insatser för bildkonsten 5.1 Miljögestaltning År1937 fattade ett principbeslut (prop. 1937:157) om att "ett ickealltför ringa belopp, i aUmänhet inte understigande en procent av byggnadskostnaderna"skulle anslås till konstnäriig utsmyckning vid uppförande av statligabyggnader, den s. k. enprocentsregeln. Regeln om en procent avbyggnadskoslnadema har emellertid inte tillämpats fullt ut. Det särskildaförvärvsanslagel, som utgär /67, motsvarar innevarandebudgetår ca en halv procent av de totala statliga byggkostnaderna. Ävenvid byggande i och landstingskommunal regi anslås regelmässigt medeltill konstnäriig utsmyckning. En total bild av omfattningen är svår att få dåflera anslagsposter berörs. uppskattaranslagen som utgick via kulturbudgelarna lill konstnäriig utsmyckning till 10,9resp. 5,6 milj. kr. för är 1974. Somett komplement till konslinköpen för statliga byggnader, beslöt är1961 alt ställa länemedel till förfogande för konstnäriig utsmyckning avbostadsområden med flerfamiljshus eller småhus, som upplåts med hyres-ellerbostadsrätt. gavs bestämmelserna sin nuvarande utformning. Tillägg lillbosladslåneunderlagel för konstnäriig utsmyckning och gestaltning fär görasför användande av miljömässigt värdefull bildkonst eller annan förbostadsmiljöns utformning värdefull arbetsinsats av bildkonstnär som konsulteller i direkt samarbete med arkitekten. Sådant lillägg beviljas med upp till 7kr. per kvadratmeter väningsyla för bosläder och lokaler, vilket motsvarar ca0,6 "n av byggkostnaderna. Dessaökade länemöjligheter har emellertid utnyttjats endast lill ringa del. År 1968användes blott 12, % av de tillgängliga medlen. Statistik saknasdå någon löpande redovisning inte sker. Frånkonstnärshåll har föreslagits att den s. k. enprocentsregeln skall lagfästas.Kulturrådet anser däremot inte del lämpligt all principen fastställs i lageller författning. P.ådel menar att kulturvärdena bör integreras med andrabehov. Denna integration kräver alt de miljöskapande insatserna måste komma inredan på projekleringssladiel, då byggnadskoslnadema inle är kända. Behovet avmer traditionell utsmyckning varierar mycket mellan olika typer av byggnader,och inköpens omfattning bör därför inte Prop.1975/76:135 99 görasberoende av byggnadskostnaderna. Enprocentsregeln lar dessutom inte hänsyn lillredan befintliga byggnader. 1avsaknad av kriterier pä hur stort det statliga anslaget för inköp av konst börvara, kan dock regeln om 1 "n av byggkostnaderna fungera som enberäkningsschablon . Förutsättningen för detta är dock, attde starkt varierande behoven för skilda lokaler t)eaktas. Delringa utnyttjandet av tillägget till bosladslåneunderlagel bör föranleda enutredning av vad som kan göras för att stimulera byggföretag alt utnyttjadetta. Förändringar kan t. ex. åstadkommas i de ekonomiska villkoren, men äveni fräga om information och rådgivning bör insatser kunna göras. Denna utredningföresläs göras av slatens kulturtäd och bostadsstyrdsen i samverkan. Bildkonstnärernabör engageras i miljögestaltningen i vida högre utsträckning än fn. En förutsättning för deras medverkan är, att de insatser som kan betraktassom miljögeslaltande klart avgränsas och definieras. Därvid bör konstnäriigutsmyckning betraktas som ett tillägg till en redan färdig miljö, medanmiljögestaltning kan beskrivas som en berikande påverkan på den arkitektoniskautformningen. Miljögestallningen bör också avse äldre bostadsområden. Särskiltvid ombyggnader och sanering bör konstnärerna kunna finna stimulerandeuppgifter. Uppdraget att ytterligare precisera begreppet miljögestaltning böröveriämnas till i samverkan med . Statenbör vara föregångare när det gäller miljögeslaltande åtgärder.Byggnadsstyrelsen föresläs systematisera den statliga byggnadsprojekteringenoch upprätta fastare regler för anlitande av konstnärer i både förprojekteringoch byggande. Även i det kommunala planarbetet bör konstnärer engageras istörre utsträckning. Byggnadsnämnderna bör åläggas ansvar för att så sker.Begreppet miljögestaltning är enligt i hög grad tillämpligt närdetgällera rbelsm i Ijön . Förbättringarna av arbetsmiljön bör inte endasl vara avteknisk och sanitär natur, utan även kunna innefatta konstnäriiga insatser föratt göra arbetsmiljön mer stimulerande och trivsam. Medel lill sådanaarbelsmiljöförbättringar bör kunna fäs ur arbetsmiljöfonderna. För mindrevinstgivande företag bör andra stödformer skapas. Statenskulturråd bör utreda hur bildkonstnärerna skall kunna stimuleras till attengagera sig i denna form av miljögestaltning i större utsträckning. Ettomfattande engagemang av bildkonstnärer i olika typer av miljögeslaltandeuppgifter ställer krav pä ökade kunskaper om arkitektur och byggnadsteknik.Utbildning i dessa ämnen blir därför nödvändig för konstnärerna. Kulturrådetsförslag alt e n p r o c e n t s r e g e I n inle bör lagfästas tillstyrks avbl. Prop.1975/76:135 100 En motsatt uppfattning förs fram av fiera remissinstanser,däribland Konsinärscenirum. KRO och rta°g/a kommuner. KRO anför som skäl försitt krav på lagfäst enprocenisregel att den nu gällande rekommendationen haften tämligen svag effekt; efter att den upphört att tillämpas under andraväridskriget, återinfördes den först efter krav frän konstnärerna under1950-talel. KRO delar uppfattning alt enprocentsregeln inte skallfölja de enskilda projekten, ulan alt medlen skall fördelas med hänsyn tillbyggnadernas art. Enligt KRO medför den nuvarande formen av medelstilldelningatt anslaget urholkas eftersom det ges långt innan det skall utnyttjas. För allundvika detta bör anslaget indexregleras. Statenskuhurråd, bostadssiyrelsen. och Landstingsförbundetanser au enprocentsregeln i likhet med förslag bör kunna användassom beräkningsschablon vid statlig nybyggnation. Förslagetatt utreda vad som kan göras för alt stimulera förelag au utnyttja tilläggettill bosladslåneunderlagel bemöts positivt av/»o-siadsstyretsen, som dock anseratt delta uppdrag bör samordnas med andra inom miljögestaltningens område.Statens planverk anser det olämpligt att göra miljögestaltning beroende avsärskilda länemedel. Det kan fä lill följd alt de byggherrar som inte utnyttjardenna länemöjlighet känner sig fritagna från ansvar för övrig miljögestaltning.Planverket hävdar vidare att del är principiellt fel att tillämpa dubblabedömningsgrunder på miljögestallningen; en som hänför sig tillbyggnadsstadgans krav och en som följer villkoren för statligt tilläggslån.Statligt länestöd lill ren utsmyckning bör dock ulgä. Liknande synpunkterframförs även av Konstfrämjandet. Kulturrådetsuttalande alt det fcireligger ett stort behov av miljögeslaltande insatsermottas positivt av remissinstansema. Detta gäller även förslaget attbildkonstnärerna bör engageras i miljögestallningen i vida högre utsträckning,vilket tillstyrks av bl. a. , . , , Konslnärscentrum, LO, KRO och mångakommuner. Även är i princip positiv till förslaget, menhävdar att detta inte innebär någon påtaglig förändring i gällande planeringsrutiner.Järfälla kommun, som haft en bildkonstnär anställd i kommunen, redogör förvilka arbetsuppgifter denne konsinär anförtrotts. Han bistår i huvudsakkulturnämnden med rådgivning vid konstinköp, utsmyckning etc, men deltar däremotinte i kommunens detaljplanearbete. Remissinstanserna,däribland och Konstnärscentrum, är i varierande gradtveksamma till kulturtädets förslag alt avgränsa och definiera demiljögestaltande insatserna. Seklionenför arkiiekiur vid pekarpä risken att en intressekonflikt uppstår mellan olika yrkesgrupper. Ettbelysande exempel pä detta är att kommun har anställt en konstnär föratt handha miljögestaltande uppgifter, som ca 10 "n av arkitekternaär arbetslösa. Konstfrämjandet tar upp svårigheterna att integrerabildkonstnärerna i planeringsarbetet och belönar alt del centrala är all skapa 1975/76:135 101 efterfråganpä de insatser som bildkonstnärerna kan göra. Därför framstår del inte som angelägelalt åstadkomma en avgränsning av miljögestaltningen. ,, Folkparkernas ceniralorganisalion och KRO tillstyrkerkullurrådets förslag om alt även äldre bostadsområden bör bli föremål förmiljögeslaltande åtgärder. Förslagetatt byggnadsnämnderna åläggs ansvaret för att bildkonstnärer anlitas iplanarbelei tillstyrks av slatens kulturråd, stålens konstråd och kommun.Svenska kommunförbundet anser att bildkonstnärernas medverkan bör kunnagaranteras ulan något formellt åläggande frän slatens sida. Allaremissinstanser som berört frägan, däribland arbeismlljöutredningen,, Folkparkernas centraloiganlsation och KRO.