prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — kr., inrymmertjänster till utomstående och vissa kostnader i samband med beredskapsarbeten.Den förstnämnda posten avser den taxe- och avgiftsbelagda verksamheten,huvudsakligen byggande och drift på entreprenad av vägar åt kommuner ochenskilda väghållare. Den principiellamålsättningen för taxe- och avgiftssättning är full kostnadstäckning.Härmed avses täckning av såväl bokförings-som kalkylmässiga kostnader. Verksamheten beräknas av under perioden19761981 vara självbärande med en omslutning av ca 70 milj. kr. Postenberedskapsarbeten avser interna planering för AMS' räkning. Motbakgrund av verkets målsättning och med hänsyn till omfattningen av egnaresurser samt efter samråd med AMS planerar en årlig omslutning avberedskapsarbeten i egen regi motsva- 5 1975/76.1 saml. 1975/76:100 Bilaga 8 66 rande en ersättning från AMS medca 150 milj. kr. för perioden 1981. Härtill kommer särredovisadeadministrationskostnader för den interna planeringen om 14,9 milj. kr. årligensom inte ersätts av AMS. begär sistnämnda belopp förverksamheten. Remissyttrande över , och affärsverkensanslagsframställningar Arbetsmarknadsstyrelsenhar, liksom i sina yttranden över tidigare års anslagsframställningar,framhållit betydelsen av att planeringen inom resp. verk fortlöpande bedrivs påsådant sätt att investeringarna snabbt kan anpassas efter konjunktur- ocharbetsmarknadsläge. Det är angeläget att det inom verken finns en snabbt aktualiserbarprojektreserv. I sitt yttrande understryker AMS vidare att en tidig kännedomom arbetskraftsåtgången för varje investeringsobjekt är en förutsättning för eneffektiv sysselsättningsplanering. 1 övrigt har anslagsframställningarna inteföranlett några erinringar från AMS' sida. 1972: 1 (bU.8) framlades förslag tiU aUmänna rikllinjer för den fortsatta vägplaneringen ilandet. Enligt förslaget som enhälligt godtogsav skulle bl. a. den av vid planeringen tillämpadekalkylmodellen ses över. Ett utvecklingsarbete skulle sålunda bedrivas för attfå fram underlag som gör det möjUgt att bättre än hittUls bestämma den vikt, som rimligen bör ges vissa av de i kalkylmodelleningående komponentema, som trafikanternas tidskostnad, tra-fikolyckskostnadenoch kalkylräntan. I sammanhanget underströk jagemellertid också angelägenheten av att utvecklingsarbetet vidgades. Den angivnakalkylmodellen är sålunda i första hand ett hjälpmedel för att bestämma de trafikekonomiskavinsterna dvs. besparingen som vägtrafikanterna gör vid viss inriktning avväginvesteringama. Det föreligger härvidlag som jag betonade ett behov avatt man i det fortsatta mera långsiktiga utvecklingsarbetet eftersträvar attväga in olika samhäUsekonomiska effekter, vUka inte ryms inom den nuvarandemodellen. Behovet härav ökar med de vidgade regional- och näringspolitiskaaspekter, som läggs på samhällets investeringar i olika hänseenden. Vinsternakan i ett sådant perspektiv inte enbart bestämmas med hänsyn tUl trafikanternautan bör även härledas ur bebyggelse- ochnäringslivsutvecklingen. För att ienlighet med statsmakternas ställningstaganden dra upp de närmare, merakonkreta riktlinjerna för det ifrågavarande utrednings-och utvecklingsarbetettiUsattes kommittén (K 1972: 04) för den långsiktiga vägplaneringen (KLV). 1975/76:100 Bilaga 8 67 ställningstaganden i betänkandet(SOU 1975:85, 86) Vägplanering. Betänkandet remissbehandlas f. n. Jag vill isammanhanget också erinra om att trafikutskottet i anslutning tillbehandlingen av vissa motioner uttalat att en närmare utredning med syfte attskapa bättre fömtsättningar för cykeltrafiken borde komma tUl stånd (TU 1972:14). Genom beslut uppdrog Kungl. Maj:t åt statens vägverkoch att gemensamt och i samråd med statensplanverk utföra en utredning i enlighet med trafikutskottets uttalande.Trafikutskottet har uttalat sig om hur utredningsarbetet fortsättningsvisbör bedrivas (: 11). Verken har redovisat uppdraget i rapporten serien Stadens trafiknät (, rapport nr 33, del 1). Det kan konstaterasatt det finns ett utbrett intresse att förbättra förhållandena förcykeltrafiken. I flera kommuner pågår f. n. en omfattande planering på området. Den rapport som harpresenterats av utredningsgruppen ger enligt min mening en god information omplanering och genomförande av åtgärder för cykeltrafiken. Rapporten kommerdärför att bli ett värdefullt hjälpmedel för kommunema när det gäller att itrafik- och bebyggelseplaneringen ta större hänsyn till trafikförhållandenaför cyklister. Jag skall härefterövergå till frågan om väganslagen för /77. 1975: 1beräknades väganslagen tUl sammanlagt 3 014 mUj. för /76.Det innebar en medelsanvisning som med drygt250 milj. kr. översteg anslagen i statsverkspropositionen för budgetåret1974/75. Genom de medelsom ställs till förfogande och som kommit såväl byggnads- som driftanslagentill godo, har man kunnat tillgodose väsentliga trafikbehov. Inte minst anserjag det värdefullt att en betydande del av anslagsökningen använts för vägförbättringaroch bro-förstärkningar m. m. på från regionalpolitisk synpunkt viktiga länsvägar.Jag vUl i detta sammanhang peka på att det s. k. tunga vägnätet har kunnatutvecklas på ett väsentligt sätt. På av det aUmänna vägnätet har tUlåtits.ett axeltryckav och ett boggitryck av . Ar 1973 tilläts motsvarandeaxel- och boggitryck på av vägnätet. Den påtagliga standardförbättring,som den ökade tillåtna belastningen är ett uttryck för, avser så gott som heltlänsvägar och innebär tillsammans med de ytterligare förstärkningsarbeten somkan genomföras ett betydelsefuUt stöd åt de. regional- ochnäringspolitiska strävandena. I sammanhanget kan nämnas att genom en ändring ivägtrafikkungörelsen tillåts fr. o. m. på allmän väg i normalfaUet 10 tons axeltryck och 16 tons boggitryck.Undantag härifrån meddelas genom lokala trafikföreskrifter. Beslutade undantaganges genom skyltning längs berörda vägar, vilket 1975/76:100 Bilaga 8 68 får anses utgöra en väsentligförbättring när det gäller att informera trafikanterna om den för vägenaktuella bärigheten. Ett nytt anslag,benämnt Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar,tillskapades /75. Som motiv härför anförde jag attvägbyggnadsverksamhet och även vissa slag av åtgärder som hänför sig tUldriftsidan, i första hand förstärknings- och andra förbättringsarbeten, vällämpar sig för insatser i sysselsättningsfrämjande syfte. Utan att andra pådet förhållandet att vägarbeten även i fortsättningen kunde antas komma attutgöra en betydelsefull del av beredskapsarbetena skulle ett särskiltkonjunkturpolitiskt betingat anslag medverka till att ytterligare höjahandlingsberedskapen och säkerställa en såändamålsenlig användning som möjligt av från sysselsättningssynpunktnödvändiga insatser. Detta anslag skulle för del fylla ungefär sammauppgift som de för olika anslag på kapitalbudgeten beräknadekonjunkturmarginalerna. En lämplig ordning ansågs vara att anslaget ställdestUl regeringens förfogande och att planeringen av ifrågakommande åtgärderskulle ankomma på i samråd med arbetsmarknadsverket. Anslaget har förde två senaste budgetåren förts upp med 200 mUj. Sedan statensvägverk kommit in med ett i samråd med upprättatförslag till fördelning av ifrågavarande anslag, har regeringen beslutat omanslagets fördelning på olika ändamål. Av de 200 milj. kr. som anslagetomfattar har regeringen för /76 fördelat 160 mUj. tUlombyggnad och förbättring av statliga vägar, 30 mUj. tillbeläggningsarbeten på statliga vägar och 10 mUj.kr. tUl byggande och iståndsättning av enskilda vägar. Jag förordar enfortsatt kraftig satsning på väganslagen även för nästa budgetår ochtillstyrker en höjning av driftanslagen med totalt ca 203 milj. kr. iförhållande tUl anslagen innevarande budgetår. Inom ramen förde resurser som sålunda förordas bör även i fortsättningen en ingåendeangelägenhetsbedömning ske. Insatserna på det statliga vägnätet bör därvid iförsta hand inriktas på att genom ändamålsenliga driftåtgärder tUl lägstamöjliga kostnad säkerställa funktionen hos de olika delama av det befintligavägnätet. Vidare bör de investeringsplaner fullföljas som avser att genom merapunktvisa insatser åstadkomma förbättringar på längre sammanhängandevägsträc-kor eller som siktar till att på olika delar av vägnätet avhjälpabrister, som är tUl påtagliga olägenheter för trafiken. En sådaningående prövning och prioritering av väghåUningsätgär-derna och det gällersärskUt byggnadssidan är angelägen så att önskvärt utrymme kan skapas förregionalpolitiskt betydelsefulla insatser. har flerårsplanernaför vägbyggandet samt fördelningsplanen avseende bidragsgivningen till detkommunala byggandet författningsenligt reviderats. Regeringen har, liksom vidtidigare 1975/76:100 Bilaga 8 69 revideringar, lämnat ochlänsstyrelsema anvisningar som legat tUl grund för upprättandet av planerna. I fråga om denstatliga vägdriften fömtsätter jag att möjligheterna att bibehålla eller höjastandarden på vägnätet genom olika åtgärder t. ex. oljegmsning, beläggningeller förstärkning tas till vara och att valet mellan de vägar som kan kommai fråga för åtgärder i möjlig utsträckning gmndas på den samhällsekonomiskalönsamheten. Uppmärksamhet bör ägnas frågan att skapa skäligt utrymme förförbättringsarbeten på det sekundära vägnätet. Uppmärksamhet bör även ägnas en ökad forsknings-och utvecklingsverksamhet på väg- och trafikområdet. I sammanhanget börerinras om de förbättrade betingelser för forsknings- och utveckUngsarbete somstatens väg- och trafikinstitut fått i samband med omlokaliseringen till . Jag har vid bedömningen av vägverketsanslag byggt på förutsättningen att verket i större utsträckning skallutnyttja institutets tjänster under kommande budgetår. Jag går över tUl att redovisa minaställningstaganden i fråga om anslagens storlek och kommer senare att hemställaom medelsanvisning under resp. anslag. Vad gäller väg- och gatudriften anser jag i likhet med vägverketatt driftåtgärder, som syftar till att upprätthålla servicestandarden ochvidmakthålla det i vägarna nedlagda kapitalet, skall prioriteras vid en bedömning av olika möjligaväghållningsinsatser inom ramen för de totalt tillgängliga vägmedlen.Jag är i enlighet härmed beredd att föreslå betydande uppräkningar av samtligadriftanslag. Anslaget Drift av statligavägar avses täcka kostnadema förservicearbeten, underhållsarbeten samt vissa förbättringsarbeten inom de olikadelarna av det statliga vägnätet. För innevarande budgetår är anslaget 1 355 milj. kr. Av anslaget Särskildabyggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar har därjämte30 milj. kr. fördelats till underhållsarbeten i form av beläggningsarbeten påstatliga vägar. Betydande insatser iform av beredskapsarbeten har även avsett förbättringsåtgärder. har således för detta ändamål sammanlagt ca 350 milj.kr. anvisats över elfte huvudtiteln. Dessaarbeten, som primärt tUlkommit från allmän sysselsättningssynpunkt, harbidragit tUl att påskynda genomförandet av långsiktiga program föruppmstning av de sekundära och tertiära vägarna. Med hänsyn tUlde angelägna behov av olika driftåtgärder som föreligger är jag beredd att föreslå en anslagsökning med 155 milj. kr. iförhållande tUl anslaget för innevarande budgetår. För den statligavägdriften skulle därmed under komma att disponeras (1355 +155) 1510 milj. kr. Inom denna ram räknar jag med att vid normalomfattning av servicearbeten kan utföra slitlager- 1975/76:100 Bilaga 8 70 och torrläggningsarbeten i störreomfattning än innevarande år. Dämt-över räknar jag med att förbättringsarbetenkan utföras i samma omfattning som . För anslaget Bidrag till drift av kommunala vägar och gatorberäknar jag en höjning med 30 milj. kr. eUer jämfört med det förinnevarande budgetår anvisade anslaget om 205,7 milj. kr. Jag förordar såledesför nästa budgetår ett anslag av 235,7 mUj.kr. Jag är inte beredd att förorda en sådan omläggning av anslagsperioden förbidragsdelen till att avse framförliggande kalenderår som harföreslagit. Under anslaget Bidrag tilldrift av enskilda vägar m. m.har under senare budgetår väsentligt ökade medel ställts till förfogande. Förinnevarande budgetår är anslaget upptaget med 93 milj. kr. HärtUl kommer ca 7 milj. kr. från anslagetSärskilda byggnads- och förbättringsåtgärder. Av totalbeloppet 100 milj.kr. kan ca 11,7 milj. kr. beräknas avseiståndsättningsarbeten, vilket möjliggör en väsentlig standardförbättringav det enskilda vägnätet. Den balans av inneliggande ansökningar om statsbidragtill i och för sig statsbidragsberättigade enskilda vägar som uppkomm.it undersenare år har kunnat avvecklas. Jag är beredd attföreslå en fortsatt kraftig satsning på det från flera synpunkter viktigaenskilda vägnätet och förordar en medelsanvisning för nästa budgetår med 108mUj. kr., dvs. en ökning jämfört med innevarande budgetår med 15 milj. kr. Medden förordade medelsanvisningen räknar jag med att utan ianspråktagande avnågra medel från anslaget Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder samtliga nya inkomna ansökningar, motsvarande väg, kan få bidrag.Därtill beräknas från anslaget statsbidrag kunna lämnas även till iståndsättningsarbeten på vägar som redan uppbärstatsbidrag tUl barmarksunderhåll och vinterväghållning. Jag är inte bereddatt förorda en sådan omläggning av anslagsperioden för bidragsdelen till attavse framförliggande kalenderår som föreslagits av . Genom beslut den 27oktober 1972 uppdrog Kungl. Maj:t åt statens vägverkatt genomföra en översyn av statsbidragssystemet för enskUda vägar.Vägverket har lämnat en utredningsrapport. Dennaremissbehandlas f. n. Vad gäller väg- ochgatubyggandet vill jag i följande tabellinledningsvis redovisa det ungefärliga utfallet av investeringarna inom dennasektor samt de beräknade kostnadema under åren 1975och 1976. I de angivna beloppen för beredskapsarbeten, som avserstatsbidragsdelen för alla kategorier vägar, ingår även kostnaderna för vissaförbättringsarbeten av driftkaraktär. Vid sidan av de ordinarievägbyggnadsanslagen har, som framgår 1975/76:100 Bilaga 8 7] 'Varav på tilläggsstat 115. ' avtabellen, betydande belopp anvisats av beredskapsmedel som kommit vägnätet tUlgodo. Dessa insatser harprimärt motiverats av sysselsättningspolitiska skäl. Det har dock ansettsviktigt att som beredskapsarbeten välja ut vägföretag som ingår igällande flerårs- och långtidsplaner. Därigenom har det varit möjligt attförutom den egentliga sysselsättningseffektenäven uppnå en positiv effekt från trafiksäkerhets-och framkomlighetssynpunkt.Beredskapsarbetena har därjämte speciellt för nortlandslänen inneburit enallmän förbättring av vägnätet, vilket stöder strävandena mot en bättreregional balans i fråga om bebyggelse- och näringslivsutveckling. Jämfört medden normala fördelningen mellan riks- och länsvägar av de ordinarievägbyggnadsmedlen kan det vidare konstateras att en större andel avberedskapsmedlen är att hänföra till den senare vägkalegorin. Som jag tidigare nämnt, togs föregående budgetårupp ett konjunk-turbetingatväganslag. Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärderavseende statliga vägar. Helaanslaget för innevarande budgetår, 200 milj. kr., har ställts till vägverketsförfogande. För att bibehålla handlingsberedskapen i sysselsättningsavseendeoch ha möjlighet att då sysselsättningsläget så kräver påskynda ochtidigarelägga angelägna vägföretag samt utföra förbättringar på bl. a. regionalpolitiskt viktiga länsvägar, förordar jag attett motsvarande anslag tas upp även för nästa budgetår. Anslaget bör därvid anvisas med samma belopp som för innevarandebudgetår, dvs. 200 milj. kr. Anslaget bör ställas tiU regeringensförfogande att disponeras för särskilda insatser i fråga om drift och byggandeav statliga vägar, när detta är motiverat av konjunklurpolitiska eller andraskäl. Anslaget har visat sig mycket värdefullt när det bl. a. gälltatt snabbare kunna utföra angelägna vägprojekt som t. ex. Väg E 3,i och BoråsGöteborg. Jag bedömer detmöjligt att avsätta en större andel av anslaget än tidigare till störreprojekt, som är angelägna från såväl vägpolitiska som sysselsätt- 1975/76:100 Bilaga 8 72 ningsmässiga utgångspunkter, t. ex.vissa delar av väg E 6 i norra . Planeringen av ifrågakommande åtgärderbör ske i samråd med AMS. Anslaget Byggande av statliga vägar är för innevarande budgetår 765 mUj. Avanslaget Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statligavägar har härjämte för innevarande budgetår fördelats 160 milj. kr. tillbyggande av statliga vägar. Anslaget bör för nästa budgetår tas upp medoförändrat belopp, dvs. med 765 milj. kr. Som jag anfört tidigare bör därvid enförhållandevis större andel av det särskUdaanslaget tas i anspråk för uppsnabbning av vissa angelägna störrevägprojekt. Jag vill i sammanhanget peka på att regeringen denna dag av sysselsättningsskäl beslutar omtidigareläggning av vissa anläggningsarbeten. Därvid ställs ytterligare150 milj. kr. till förfogande för byggande av vägar. Anslaget Bidrag till byggande av kommunalavägar och gator bör för nästabudgetår tas upp med oförändrat belopp, dvs. med 350 milj. kr. Anslaget Bidrag till byggande av enskilda vägar bör för nästa budgetår tas upp medoförändrat belopp, dvs. med 26,8 milj. kr. Kostnadsramama förår 1977 för anslagen Drift av statliga vägar resp. Byggande av statliga vägarbör i princip bestämmas till samma belopp som anslagen. Det bör ingå iregeringens befogenheter att i den mån arbetsmarknadsläget, kravet på enändamålsenlig planering av verksamheten eller andra särskilda skäl motiverardet bemyndiga att resp. 1977 jämka de föreskrivnakostnadsramama , t. ex. genom att i förvägta i anspråk behövliga belopp av de medel under de kalender-årsberäknadeanslagen, som kan bli anvisade för . Jag hemställer att regeringen gerriksdagen till känna vad jag har anfört i det föregående om vägväsendet. 1974/75 Utgift 4 837 000 1975/76Anslag 6 560 000 1976/77 Förslag 7 465 000 Från dettaanslag bestrids kostnadema för central administration (andel), översiktligvägplanering, fastställande av arbetsplaner samt försvars- ochjärnvägsärenden. 1975/76:100 Bilaga 8 73 Verket hemstäUerom ett anslag av . för /77 avseende verksamhetenunder . Motiveringen för verketsförslag i denna del har redovisats under redogörelsen för anslagsframställningi det föregående. Jag bedömer attkostnaderna för , som jag beräknar tUl 7,4 milj. kr., ungefärUgen kommeratt fördela sig på följande sätt. Jag har därvid även för beräknatmedel för en tjänst för översiktlig vägplanering. Centraladministration 1 400 000 Översiktligvägplanering 1 700 000 Fastställandeav arbetsplaner 410 000 Försvarsfrågor 3 665 000 Jag hemställer att regeringenföreslår att tUl : Ämbetsverksuppgifter för /77anvisa ett förslagsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen. Drift av statliga vägar 1974/75 Utgift 1215 553 000 Reservation 525 274 000 1975/76Anslag 1 355 000 000 1976/77 Förslag 1 510 000 000 Från dettaanslag bestrids kostnaderna för de delar av verksamhet som ärhänförliga tiU driften av de statliga vägarna samt vissa förbättringsarbeten,vilka avser främst de sekundära och tertiära vägnäten. Verket hemställer om ett anslag av 1 734,5 milj.kr. resp. 1 612,5 mUj. enligt sitt högsta resp. lägsta altemativ /77 avseende verksamheten . Motiveringen förverkets förslag i denna del har redovisats under redogörelsen för vägverketsanslagsframställning i det föregående. 1975/76:100 Bilaga 8 74 Kostnadsramen för harfastställts till 1 355 milj. kr. Med hänvisning tillvad jag anfört i det föregående förordar jag att kostnadsramen för år 1977bestäms till 1 510 milj. kr. och att anslag begärs med samma belopp. Förslagetinnebär en ökning av anslaget för nästa budgetår med 155 mUj. I följandesammanställning redovisas hur kostnadema för vägdriften beräknas i stortfördela sig . Sammanställningen visar även de ungefärligaberäknade kostnaderna (mUj. Central administration Regional administration Servicearbeten Underhållsarbeten Förbättringsarbeten JaghemstäUer att regeringen föreslår att tUl Drift av statliga vägar för budgetåret1976/77 anvisa ett reservationsanslagav 1 , att avräknas mot automobilskattemedlen. Byggande av statliga vägar 1974/75Utgift 840 560 000 Reservation 398 947 000 1975/76Anslag 765 000 000 1976/77Förslag 765 000 000 Från dettaanslag bestrids kostnaderna för de delar av verksamhet som är hänförliga till byggande av statliga vägar samt vissaförbättringsarbeten. Verket hemställerom ett anslag om 1 001,5 milj. kr. resp. 901,5 milj. kr. enligt sitt högstaresp. lägsta alternativ för /77 avseende verksamheten under år1977. Motiveringen för verkets förslag i denna del har redovisats underredogörelsen för anslagsframsläUning i det föregående. Kostnadsramen för harfastställts till 765 milj. kr. Med hänvisning tiU vad jag anfört idet föregående förordar jag att 1975/76:100 Bilaga 8 7S kostnadsramen för bestämstUl 765 milj. kr. och att anslag begärsmed samma belopp. Förslaget innebär oförändrad medelstUldelning. Iföljande sammanställning redovisas hur kostnadema för vägbyggandet beräknas istort fördela sig . Sammanställningen visar även de ungefärligenberäknade kostnaderna (milj. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillByggande av statliga vägar för /77 anvisa ett reservationsanslag av , attavräknas mot automobUskattemedlen. Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar 1974/75 Utgift 175000000 Reservation 125 000 000 1975/76Anslag 200 000 000 1976/77Förslag 200 000 000 'Nytt anslag. Från dettaanslag bestrids kostnaderna för de särskilda byggnads-och förbättringsåtgärderavseende statliga vägar som kan aktualiseras av konjunkturmässiga eller andraskäl. Verkethemställer om ett anslag om 215 milj. kr. resp. 140 milj. kr. enligt sitthögsta resp. lägsta alternativ för /77 avseende verksamhetentmder . Motiveringen för verkets förslag i denna del har redovisatsunder redogörelsen för anslagsframställning i det föregående. Med hänvisningtiU vad jag anfört i det föregående förordar jag att kostnadsramen för år 1977bestäms till 200 milj. kr. och att anslag begärs med samma belopp. 1975/76:100 Bilaga 8 76 JaghemstäUer att regeringen föreslår att till Särskilda byggnads- ochförbättringsåtgärder avseende statliga vägar för /77anvisa ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobUskattemedlen. Bidrag till drift av kommunala vägar och gator 1974/75Utgift 184 465 000 Reservation 304 000 1975/76Anslag 205 700 000 1976/77Förslag 235 700 000 Från detta anslaglänmas bidrag till kommun av det belopp vartiU de skäliga kostnademaför drift av de bidragsberättigade vägarna och gatorna beräknas uppgå.Driftkostnaden fastställs för en tvåårsperiod av statens vägverk efterkommunens hörande. Beräkningen kan justeras , omväsentligt ändrade förhållanden inträder. Bidragsgivningen regleras genomkungörelsen (1971: 955, ändrad 1972: 186) omstatsbidrag tUl väg- och gatuhållning i vissa kommuner. Bidrag utgår imån av tillgång på medel. Verkethemställer om ett anslag av 260,9 milj. kr. för /77. Vidarebegär verket att 261 milj. kr. för bidragsgivning avseende anvisasredan budgetåret 1976/77. Motiveringen för verkets förslag i denna del har redovisats under redogörelsen förvägverkets anslagsframställning i det föregående. Med hänvisningtUl vad jag anfört i det föregående förordar jag, att anslaget tas upp med235,7 milj. kr., innebärande en uppräkning med 30 milj. kr. Förbrukningenberäknas fördela sig på ungefär följande sätt. Centraloch regional administration 900 000 Bidragsbelopp 234 800 000 Jag hemstäUer att regeringen föreslår att tiUBidrag till drift av kommunala vägar och gator för /77 anvisaett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen. 1975/76:100 Bilaga8 77 Bidrag tUl byggande av kommunala vägar och gator 1974/75Utgift 394 657 000 Reservation 146 976000 1975/76Anslag 350 000 000 1976/77 Förslag 350 000 000 Från detta anslag lämnas bidrag till kommuns kostnadför byggnadsföretag till byggande av väg samt till byggande av gatamot vilken enligt gällande stadsplan utfart eller annan utgång från tomt ellerannan fastighet inte får anordnas.