prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — omskolans inre arbete m. m. Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovan nämnda dag. I propositionen föreslås en förtsatt utveckling avgrundskolans inre arbete samt en utökad omsorg för barn och ungdom underskoldagen och i nära anslutning till denna. 1 propositionen förordas att i högregrad än f. n. skall tillämpa arbetssätt och arbetsformer som mer knyter anttill förskolepedagogiken. Vikten av en mjuk skolstart betonas. Skolmognadsprovoch skolmognads-klasser bör inte längre förekomma. För att underlätta samverkanmellan personal i förskola och grundskola bör lokala arbetsgrupper inrättas.Ett utökat samarbete mellan hem och skola förordas, bl. a. genom att skolanåläggs att anordna två klassmöten per är. Klassföreståndarens betydelse förkontakten mellan elev och skola och mellan skola och hem framhålls. Utgångspunkten för förslagen är att kommuner ochskolenheterna i kommunen bör ges möjlighet att anpassa undervisningen efterenskilda elevers eller grupp av elevers behov. Särskild vikt bör läggas videlevens färdighetsträning. Skolan bör i högre grad än f n. sträva efter ettarbetssätt som knyter an till elevernas verklighet. Klassen skall även ifortsättningen vara allsidigt sammansatt och utgöra basgruppen förundervisningen. Undervisningsgruppernas storlek kommer liksom f. n. att oftaavvika från klassens och anpassas till behovet i klassen, ämnet,undervisningsmomentet. Någon fast elevgruppering som bygger på elevernaskunskaps- eller prestationsgrad far inte förekomma. Elevers behov avspecialpedagogisk träning bör kunna tillgodoses inom den ordinarieundervisningsgruppens ram. Förelever med påtagliga handikapp bör det finnas möjlighet för skol- 1 1975/76. Prop.1975/76:39 2 styrelsenatt anordna särskild undervisningsgrupp, där undervisningen eller delar av denbedrivs . Även för elever med påtagliga skol-svårigheter kan ensådan undervisningsgrupp anordnas, dock med kortare varaktighet. I propositionen förordas vidgade möjligheter för delokala skolenheterna att anpassa undervisningen till lokala förhållanden vidbl. a. stadieövergångar. Målet skall vara att förstärka färdighetsträningen.Vidare förordas ökade möjligheter att anpassa studiegången för enskild elev. Någon generell sänkning av delningstalen förinrättande av klasser förordas inte. Skolans förstärkningsanordningar bör ihuvudsak användas för insatser för att hjälpa elever med skolsvårigheter. I propositionen förordas att skolenheterna indelasi arbetsenheter, som kan bestå av två eller flera klasser. Arbetsenheternaskall utgöra en organisatorisk indelning av eleverna fört. I propositionen förordas att den personal som arbetar iarbetsenheten bör ses som ett arbetslag som gemensamt tillsammans med elevernaplanerar undervisningen och samverkar i övrigt. Arbetslagen bör kunna växa framsuccessivt bl. a. med hjälp av fortbildning. Till grund för förslagen ligger en helhetssyn påeleven och dennes skoldag. I propositionen föreslåsen samlad skoldag dock utanatt skoldagen nämnvärt förlängs. För barnen i de två lägsta årskurserna börskoldagen omfatta . För övriga årskurser bör skoldagen omfatta sextill . Kommunen beslutar när den samlade skoldagen skall införas ochom skoldagens längd. Vikten av att timplanebunden undervisning och annan verksamhetvarvas under skoldagen framhålls. Föreningslivet bör beredas möjligheter attbedriva verksamhet tillsammans med eleverna både inom ramen för den samladeskoldagen och i anslutning till skoldagen. Behovet av samordning medfritidshemmens resurser under skoldagen och i den allmänna fritidsverksamhetenunderstryks. Till kommun som beslutar om en samlad skoldag föreslås ettsärskilt statligt bidrag utgå. Detta motsvarar 65 milj. kr. i dagens löneläge. I anknytning till skoldagen och under annan skolfritid föreslås att allmän fritidsverksamhet anordnas som huvudsakligen bör ledasav föreningslivet. Det statliga bidraget till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet bör därför utgå fr. o. m. /78. Tillkommunerna föreslås särskilt bidrag för fritidsverksamheten utgå. Detta senarebidrag beräknas till 25 milj. kr. för /78. () föreslås få i uppdrag att seöver mellanstadiets läroplan med sikte på en sänkning av timtalet med två per årskurs. Även vissa frågor rörande högstadiets timplan, bl.a. tillvalskonstruktionen, bör ses över av SÖ. Studie- och yrkesorienteringen föreslås förstärktbl. a. genom en utökad samverkan mellan skola och arbetsliv. Den praktiskayrkesorienteringen för eleverna på högstadiet bör mer än f. n. inriktas på arbetslivsorientering. Prop.1975/76:39 4. Skolanmåste verka för att både flickor och pojkar från olika socialgrupper underutbildningstiden får kontakt med de delar av arbetslivet som de erfarenhetsmässigtinte väljer . En översyn av den praktiska yrkesorienteringen börgöras av SÖ i samarbete med och arbetsmarknadensparter. I propositionen föreslås ett nyttstatsbidragssystem. Skolstyrelsen erhåller dels en basresurs som beräknas påantalet klasser vid skolenheten i stort enligt nuvarande regler, dels enförstärkningsresurs som skolstyrelsen för fördela. Förstärkningsresursenersätter nuvarande timplanebundna resurstimmar, specialundervisningstimmarsamt timmar för bl. a. fritt valt arbete, frivillig musikundervisning ochmaskinskrivning samt medel för särskilda åtgärder på skolområdet. Förstärkningsresursen beräknas utifrån antaletelever i en kommun, vilket gör att det nya statsbidraget medför en omfördelningfrån kommuner med relativt låga elevantal till kommuner med höga elevantal perskolenhet. En särskild glesbygdsgaranti föreslås för att minskaövergångsproblemen för skolor i glesbygd. Vissa delar av förstärkningsresursen skall användasför bl. a. fritids- och föreningsverksamhet i skolan. Utgångspunkten för denfriare fördelning som föreslås beträffande förstärkningsresursen bör när detgäller undervisningsinsatser vara att förbättra färdigheterna hos elever medsvårigheter. Därutöver bör dessa medel fördelas till sådana ämnen och momentsom kräver små undervisningsgrupper. SÖ föreslås få i uppdrag att utarbetaexempel på hur förstärkningsresursen skall kunna användas för att uppnå målenför skolans verksamhet. I propositionen föreslås en förstärkning avskolledningen. För att uppnå en anpassning av skolorganisationen till denförordade verksamheten föreslås att vissa arbetslednings- ochplaneringsuppgifter i skolan skall kunna anpassas efter lokala önskemål i denenskilda skolenheten. Frågan om statsbidrag till reservvikarier är föremål förförhandlingar mellan staten och kommunförbundet. Flera åtgärder som gäller personalutbildning ochfortbildning föreslås. Sålunda föreslås särskild skolledarutbildning. Åtgärdervidtas för att erhålla fler kvinnliga skolledare samt fler skolledare som ärlärare i stetiska och praktiska ämnen. 1 propositionen föreslås attbehörighetsreglerna för skolledare ändras. Vidare föreslås enpersonalfortbildning med syfte att stimulera till ökad samverkan mellan skolanspersonal för att möjliggöra en övergång till det arbetssätt och de arbetsformersom bör prägla skolans verksamhet. Denna fortbildning bör omfatta personal frånalla rektorsområden. Dessutom föreslås en kraftig utökning av särskild ettårig utbildningi specialpedagogik. Under /78 kommer en särskild fortbildning föralla lärare och övrig skolpersonal att anordnas. Målet för denna utbildning ärframför allt att förbereda skolledning och personal för en övergång till ettsystem med friare resursanvändning. 1975/76:39 4 Frågan om lokala ledningsorgan vid skolorna börutredas ytterligare. Strävan bör vara att det vid det varje skolenhet inrättasett ledningsorgan med representanter förelever, personal och i vissa fallföräldrar. Detta ledningsorgan bör besluta i sådana frågor som skolledningen beslutar om. Ansvaret för fördelningen av de fria resurserna och vissaandra principiellt viktiga frågor ankommer enligt förslaget på skolstyrelsen.Vikten av ett väl fungerande klassråd och ett reellt inflytande påundervisningen från eleverna betonas. Frågan om hur de förtroendevalda skallkunna fl ett ökat inflytande över skolans verksamhet kommer att utredas. Utvärderingen av skolans hela verksamhet kommer attutgöra ett viktigt undertag för fördelning av förstärk ni ngsresursen.Utvärderingen bör ses som en naturiig del i skolans verksamhet. SÖ ochlänsskolnämnderna bör bistå kommunerna med information och exempel på hurutvärderingsarbetet kan bedrivas. Genomförandetav förslagen skall ske successivt. Personalfortbildningen skall /77. Statsbidraget för allmän fritidsverksamhet bör utgå fr. o. m.1977/78. Förstärkningen av skolledarorganisationen i kommunerna träder i kraftfr. o. m. /78. Den samlade skoldagen kan införas av de kommuner somså beslutar fr. o. m. /79 då hela det nya resurssystemet genomförsi samtliga kommuner. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Nor-ling. , ,, , , , , , Propositionom skolans inre arbete m. m. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkalladedåvarande chefen för sju sakkunniga'med uppgift att utreda frågan om åtgärder för elever med särskilda svårigheteri skolan och därmed sammanhängande frågor, bl. a. skolans arbetsmiljö (direktivse riksdagsberä\telse, U49). De sakkunniga antog benämningen utredningenom skolans inre arbete (). Utredningen har avlämnat betänkandet (SOU 1974:53)Skolans arbetsmiljö samt en separat bilagedel (SOU 1974:58). Utredningen hardärutöver avlämnat tre sammanställningar av forskningsrapporter: (DsU 1974:1)Skolan som arbetsplats, (DsU 1974:2) Problem och svårigheter i skolan och (DsU1974:3 lokalresurser. Över huvudbetänkandet har efter remiss yttrandenavgivits av , (), statistiskacentralbyrån (SCB), statskontoret, () - som överlämnatyttranden från länsskolnämnderna, lärarhögskolorna, förskoleseminarierna,seminarierna för huslig utbildning, slöjdlärarseminariet, statens institut förhögre utbildning av sjuk-och teckningslärarinstitutet - universitetskanslersämbetet(UKA), , , (),socialutredningen, betygsutredning (BU 73), utredningen om skolan,staten och kommunerna (SSK), utredningen om den kommunala demokratin (KDU),statens 'för avlämnande av utredningsförslagen sekreteraren ,riksdagsledarnöterna och , f riksdagsledamotenAlvar ,generaldirektören (ordförande), docenten samt filosofie kandidaten . 1975/76:39 6 personalnämnd (SPN), , , kommun, kommun,, , , kommiw, Kalmarkommun, , kommun, , ,kommun, , kommun, kommun, Karlskogakommun, . kommun, kommun, kommun,. kommun, kommun, kommun, Hudiksvallskommun, kommun. kommun, kommun. Landsorganisationeni (LO), (), CentralorganisationenSACO/SR, (), och Skola(RHS), , elevers centralorganisation (), (), (), Kommunistisk ungdom(KU), (), (), , (),() och SFSP). Vidare har yttranden avgetts av (),, , brottsförebyggande rådet (BRÅ),Arkebiskopen, (), (),(), , (), kristna socialdemokraters förbund (SKSF), Förbundet ,(), (), (), Svenska ungdomsringen för bygdekultur.lOGT-NTÖ-rörelsen. Svenska röda korset/Ungdo mens rödakors (SRK/URK), KFUK/. riksidrotts förbund (RF),. Skid- och friluftsfrämjan det (SFF),(), skolkuratorers för ening,riksföreningen för SYO, allmänna biblioteksförening (SAB) FöreningenSveriges socialchefer (), ()hem och samhälle. rådet för kristet barn- och familjearbete (RKBF) kristnaungdomsråd (SKU) samt av skolstyrelserna i , Botkyrka.Filipstad. , ,, . , , , och kommuner. Därutöver har ett stort antalsynpunkter i ärendet lämnats av studiecirklar, föräldraföreningar,organisationer, skolpersonal och elever. Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande tillkallade dåvarande statsrådet sjusakkunniga' med uppgift att utreda frågor ' för avlämnande avutredningens förslag, barnavårdsdirektörenKarl-ErikGranath,riksdagsledamotenMatsHellström(ordfbrande),riksdagsledamotenBlenda , ombudsmannen , skoldirektören redaktionschefen . 1975/76:39 7 1 tilläggsdirektiv den 21november 1969 fick de sakkunniga i uppdrag att utforma riktlinjer förutarbetande av kommunala barntillsynsplaner och i tilläggsdirektiv den 22september 1972 fick de i uppdrag att överväga frågor om personaltillgång ochpersonalbehov för förskole- och fritidsverksamhet. De sakkunniga antog benämningen 1968 årsbarnstugeutredning (BU). Utredningen har till statsrådet ochchefen för avlämnat betänkandet (SOU 1974:42) Barnsfritid, fritidsverksamhet för 7-12-åringar. Över betänkandet har efter remissyttranden avgivits av , ochsocialvårdsbyggnader (NSB), arbetarskyddsstyrelsen, statskontoret. SÖ.AMS, , , statensinvandrarverk (), statens planverk,BRA, , statenskulturråd, , socialutredningen, barnom-soigsgruppen,boendeutredningen, länsstyrelserna i , , och . , , , Centralorganisationen /SR, . FSS, HCK, ABF. Tjänstemännens bildningsverksamhet (TBV), CUF.FPU. MUF, SSU, UÖR, Förbundet , ,, , , , KristnaUngdomsråd, RHS. (), AB Svenska bostäder, HSB:s liksförbundsamt kommunstyrelserna i , , , , ,, , , . Yttranden har även inkommit frånKommunala fritidstjänstemäns riksförbund. , elever och lärare vid utbildningen av fritidspedagoger iStockholm, kommuns lärarkår, personalen vid fritidshemmen på Essingenoch , personalen vid fritidshemmen i , konsulenter ochteaterföreståndare vid i , förskoleseminariet i ,fritidsledarskolorna, pedagogutbildningssektionen inom FörenadeStudentkårer. vid vid iUppsala. förbarn- och familjearbete. kyrkonämnd.Huddinge kyrkliga samfällighets kyrkoråd. Rådet för kristet barn-och familjearbete. och familjearbete iGöteborgs stift. , församlings- ochpastoratsförbund, ärkebiskopen (efter hörande av övriga biskopar).Örebromissionens ungdomsförbund. Unga Örnar i län. 1975/76:39 8 och Ungdomar samt . Samhällets ansvar för barns och ungdoms fritid spänneröver vida fält. Kommunerna åläggs visst ansvar genom kommunalspeciallagstiftning. Hit hör bl. a. barnavårdslagen och skollagen. Kommunernaskompetens enligt denna lagstiftning omfattar både obligatoriska och frivilligauppgifter. 1 skollagen (1962:319) sägs att den genomsamhällets försorg bedrivna undervisningen av barn och ungdom har till syfteatt meddela eleverna kunskaper och öva deras färdigheter samt i samarbete medhemmen främja elevernas utveckling till harmoniska människor och till dugligaoch an-svarskännande samhällsmedlemmar(§ 1). Undervisningens innehåll i bestäms iförsta hand av läroplanens mål och riktlinjer samt allmänna anvisningar förskolans verksamhet, som i anslutning till skollagens första paragraf gerskolans undervisning en bestämd inriktning. Dessa mål och riktlinjer samtallmänna anvisningar tillsammans med de tim- och kursplaner som återfinns iläroplanen ger uttryck för regeringens och uppfattning om hurundervisningen skall utformas och vad den skall innehålla. 1 läroplanens måloch riktlinjer utsägs vad en för alla medborgare gemensam referensram måsteinnehålla. Läroplanens bestämmelser och anvisningar avgör intehelt och hållet undervisningens innehåll. Skolledare och lärare skall isamverkan med eleverna i planeringen och genomförandet av undervisningen ge dendess slutgiltiga form. 1 valet av undervisningsform och arbetssätt gerläroplanen stor frihet. Läraren skall i samverkan med skolledning, andra lärareoch eleverna utforma sin undervisning så, att den med det arbetssätt som ärbäst för honom själv och eleverna, leder till åsyftat resultat. Lärarensfrihet medför ett stort ansvar att ständigt verka för en förbättradundervisning. Skolförordningen (1971:235) föreskriver attskolstyrelserna i frågorom elevernas fritidssysselsättning i lämpligutsträckning bör samarbeta med barnavårdsnämnden eller annan nämndsom handlägger sådana frågor, och med ungdomsorganisationerna på orten (2:2), mån det med hänsyn till elevernas mognad är lämpligt, skall skolan främjaelevernas deltagande i verksamheten inom föreningar med ideella syften (5:3). Läroplanen anger i sina riktlinjer att lärare eftersamråd med rektor bör ge verklighetsunderiag åt undervisningen genom att bl. a.söka kontakt med representanter för organisationer och folkrörelser samtkommunala och statliga organ för att få deras medverkan i undervisningen.Vidare ges anvisningar om att skolans lokaler skall upplåtas under eftermiddagaroch kvällar. 1 läroplanen poängteras skolans ansvar för elevens fritid. Skolanskall även främja en aktiv kulturmiljö samt föra in eleven i närsamhälletskulturaktiviteter. Prop.1975/76:39 9 I barnavärdslagen (1960:97) uttrycks samhälletsansvar för barn och ungdom i en allmänt förebyggande barna- och ungdomsvård (1S). 1 varje kommun skall finnas en barnavårdsnärrind (2 i;). Nämnden skallbedriva uppsökande verksamhet. Den skall sålunda göra sig väl förtrogen medbarns och ungdoms levnadsförhållanden och särskilt uppmärksamma sådanaun-deråriga som med hänsyn till kroppslig eller själslig hälsa och utrustning,hem- och familjeförhållanden samt omständigheterna i övrigt kan anses varasärskilt utsatta för risk att utvecklas ogynnsamt. Nämnden skall vidare bl. a.verka för önskvärda förbättringar i fråga om kommunens barnavård samt därvid imån av behov och möjligheter främja anordningar för bättre fritidsförhållandenför barn och ungdom (3 S). 1 ännu högre grad än när det gäller undervisningensinnehåll är dess organisation i detalj reglerad. Skollagen innehållerbestämmelserom stadie- och årskursindelning (24 >j). Skollagen reglerar även frågor om elevområden förgrundskolan. Beslut om elevområden skall i allmänhet fattas av länsskolnämndefter yttranden från kommunerna. 1 vissa fall beslutar regeringen eller denmyndighet regeringen förordnar(40-42 §§). Ytterligare bestämmelseromelevområden finns i skolförordningen (2:16, 17 och 19). 1 skolförordningen finns bestämmelser om skolenhetför grundskola (2:20 och 21). För bedömning av hur omfattande en kommunsskolväsende är eller hur omfattande en skolenhet är i olika sammanhang finnsenligt skolförordningen ett poängsystem (1:7), Varie klass eller motsvarandeger poäng, varvid klass på låg- eller mellanstadiet ger 1 poäng och varie klasspå högstadiet 1,5 poäng. Dessutom tillkommer 0,5 poäng för varie fullt 13-talveckotimmar samordnad specialundervisning och stödundervisning forinvandrarelever. Poängsystemet omfattar , gymnasieskolan, kommunaloch statlig vuxenutbildning, andra skolor och elevhem. Klasser av särskola ochspecialskola kan integreras i skolanläggningar för grundskola eller gymnasieskola.1 sådana fall ges inte poäng till enheten för klass av specialskola men förklass av särskola beräknas 1 poäng. En skolenhets eller kommuns poängtal liggernu till grund för beslut om inrättande av tjänster för rektorer,studierektorer, skoldirektörer och biträdande skoldirektörer. Poängtalet äräven avgörande för hur stor undervisningsskyldighet rektor och studierektorskall ha. Det kan även användas för beräkning av storieken på andra personalinsatser.1 vissa andra sammanhang är elevantal eller klassantal beräkningsgrund härför. Enligt skollagen skall i varje kommun finnas enskolchef skolväsendet i en kommun mindre än sju klasser ellerföreligger eljest särskilda skäl, får besluta att skolchefinte skall finnas (3 §). Alla kommuner har numera skolchef. 1975/76:39 10 Om kommunens skolväsende under skolstyrelsensförvaltning omfattar lägst 150 poäng, finns enligt skolförordningen enordinarie tjänst som skolchef (skoldirektör). Sådan tjänst för finnas redanvid 130 poäng, om medger det, samt vid lägre poängtal än130, om synneHiga skäl föreligger och regeringen medger det (11:3). 1 varje kommun finns enligt skolförordningen minsten ordinarie tjänst som rektor vid (12:1 a). Om den del avskolväsendet i kommunen som är underställd rektor vid omfattarlägst 71 poäng finns två eller flera tjänster som rektor vid ikommunen (12:2). Om särskilda skäl föreligger och om medgerdet, flr antalet ordinarie rektorstjänster vara högre resp. lägre än som följerav dessa bestämmelser (12:3). Vid i en kommun finns en ordinarietjänst som studierektor för varje rektor, vars arbetsområde omfattar lägst 43poäng eller, om högstadium ingår i arbetsområdet, lägst 22 poäng (12:4). Denpedagogiska ledningen av ett rektorsområde kan emellertid efter medgivandefrån länsskolnämnden förstärkas på annat sätt än genom anställande av studierektor,om anordningen inte medför högre kostnader för statsverket än om studierektorär anställd (12:16). I läroplan för (Lgr 69) anges itimplaner antalet veckotimmar eller lektioner för ämnen och annan verksamhet. Iskolförordningen anges vilka ämnen som skall förekomma och såvitt avserhögstadiet vilka som är obligatoriska ämnen, lillvalsämnen och frivilliga ämnen(5:7 och 8). Tillvalsämnen förekommer i påhögstadiet (tre eller /årskurs) för att ge eleverna möjlighetatt efter eget intresse välja studieväg. 1 skolförordningen (5:10-12) och itimplanebestämmelserna finns föreskrifter om praktisk yrkesorientering igrundskolan, studie- och yrkesorientering, undervisning i minoritetsspråk,instrumentalmusik m. m. samt friluftsdagar. Dessa foreskrifter är detaljeradeoch anger t. ex. antal friluftsdagar (fyra-åtta). Frivilliga ämnen i utövermaskinskrivning är instrumentalmusik, solosång och körsång (5:8 och 11). Igymnasieskolan fär anordnas frivillig undervisning i instrumentalmusik,solosång, körsång, teckning, dramatik och gymnastik vid sidan av utbildningen(8:5). Timplanerna för anger i regel for varjeämne och årskurs ett exakt antal veckotimmar. Undantag från denna ordning utgörorienteringsämnena i . På lågstadiet ingår religionskunskap ochhembygdskunskap i orienteringsämnena och dessa är tilldelade 5, 6 resp. 7veckotimmar i årskurserna 1, 2 och 3 med viss fördelning på de olika ämnena. Påmotsvarande sätt anges den huvudsakliga fördelningen mellan reli- Prop.1975/76:39 II gionskunskap,samhällskunskap, historia, geografi och naturkunskap, vilka ämnen ingår iorienteringsämnena på mellanstadiet. På både låg-och mellanstadierna föreligger vissamöjligheter att under ett läsår förskjuta tid mellan orienteringsämnena. Dennaanordning har tillkommit för att man skall kunna period- ellerkoncentrationsläsa orienteringsämnena. På högstadiet ges ännu större frihet att förskjutaundervisningstid mellan orienteringsämnena. Där har dessa ämnen sammanlagttilldelats i varje årskurs och i timplaneanmärkningar anges ensammanlagd tidsram per ämne för hela stadiet. Varje högstadieskola far alltsåavgöra timfördelningen i dessa ämnen. Planen skall fastställas av rektor. Olikaundersökningar visar att av skolorna väljer den timfördelning, somiäroplanssupplementet Planering har i sitt enda exempel på timfördelning.Främsta orsak härtill torde vara att så gott som alla läromedel på områdetutarbetats för att passa planeringssupplementets exempel på timfördelning. Vissa möjligheter till jämkning av timplanernafinns. Enligt punkt 8 i de allmänna bestämmelserna till timplanerna fårskolstyrelse besluta om mindre jämkningar, i första hand inom samma stadium.Därvid får veckotimmar under ett läsår öka eller minska med enveckotimme under förutsättning att motsvarande förskjutning sker under detföljande läsåret. Det sammanlagda antalet veckotimmar för ett ämne räknat översamtliga årskurser får inte ändras. gällde att inget ämne fickuteslutas. 1 samma bestämmelse föreskrivs rätt för att inomramen för det totala antalet veckotimmar på skilda stadier medgemindre jämkningar därutöver. På låg- och mellanstadier fårskolstyrelsen i vissa fall nedsätta undervisningen med högst två veckotimmaroch efter medgivande av länsskolnämnden med ytteriigare högst två veckotimmar.Av skolstyrelsen beslutad nedsättning kan efter länsskolnämndens medgivande gesi form av s, k, växellov. En särskild och tidsmässigt mycket begränsad formav timplanejämkning utgör den anordning som reguljärt tillämpas i grundskolanunder i årskurs I, där undervisningstiden genomgruppdelning begränsas och successivt utökas. Försöksvis kan samma anordning med successiv ökningav undervisningstiden av läsåret eftermedgivande av få tillämpas i årskurserna 4 och 7. En speciell möjlighet till jämkning i timplanenfinns i årskurs 9. Den gäller enbart för enstaka fall av elever och återfinns ianmärkning 12 till timplan 5.