prop · FZ03209 · 1975-12-31 00:00:00 — Detsamma bör gälla vid jämförbara förhållanden, såsom vid beslut om att rätt till visst avdrag i samband med taxering helt eller delvis slopas. En retroaktivitet härvidlag, innebärande alt den enskilde för tiden före beslutet om avdragets slopande inte får tillgodogöra sig avdraget på sätt förutsattes då utgiften förekom, måste i normalfallen anses oac ceptabel. Även sistnämnda princip bör enligt förbundets uppfattning slås fast i den aktuella bestämmelsen, 1 princip bör enligt InternationellaJuiistkommissioneiis svenska avdelning retroaktivitet över huvud icke varatillåtlig beträffande dispositioner som människor redan träffat och vilka dåvarit klart godtagna av samhället. Icke heller bör skattelagar få gestillbakaverkande kraft. Endast i undantagsfall till undvikande av stötandekonsekvenser kan retroaktiva ingrepp från det allmännas sida försvaras. Härföreligger ett påtagligt skyddsbehov som grundlagsförslaget icke tillgodoser. Utredningens avvisande hållning mot att införaflera processuella principer - förutom principen om domstolsförhandlingsoffentlighet - i RF godtas genomgående av remissinstanserna, I några yttrandenförs dock fram önskemål om kompletteringar. Prop.1975/76:209 262 1 anslutning till utredningens förslag i 2 kap, 16tj om rätt till domstolsprövning av frihetsberövande påpekar svenska avdelning att i artikel 13 i europakonventionensiadgas en generell rält att kunna föra talan mot varje kränkning av enkonventionsskyddad rättighet på ett effektivt sätt. Enligt avdelningens meningbör även på liknande vis den svenska grundlagen ge medborgaren en generellbefogenhet att i det enskilda fallel få anspråk i anledning av engrundlagskränkning domsiolsprövade. Liknande synpunkter framförs avSclentologykyrkan I . anser sig i dettasammanhang böra till diskussion uppta spörsmålet om inte en av de fundamentalareglerna i brotlmålsprocessen, nämligen regeln om rätt att biträdas av försvarare,bör fastslås i grundlag. Frågan berörs på s, 443, där det erinras om att dennarätt omnämnts i och att förslag till införlivande av dennaregel med den nya grundlagen framlagts i en riksdagsmotion (1973:1880), -Utredningen har (s, 161) avvisat tanken på att i grundlag införa regler omrältssäkerhetsgarantier av processuell art utöver vad som framgår avutredningens eget förslag. Samfundet anser dock rätten att biträdas avförsvarare vara av så utomordentlig betydelse, särskilt i orostider, attdensamma bör grundlagsfästas. För att förhindra att regeln i praktikenåsidosätts genom att till försvarare utses någon som kan befaras sakna intresseav alt med kraft bistå den tilltalade föreslår samfundet att regeln utformas såatt försvararen skall vara utsedd av den tilltalade själv eller av domstol. 10Vissa andra fri- och rättigheter Under denna rubrik redovisas remissvaren ianslutning till kapitel 12 Vissa andra fri- och rättigheter i ulredningensbetänkande. Dessutom las här in ytteriigare fri- och rättigheter som avremissinstanserna har föreslagits bli införda i RF och som inte har redovisatsi det föregående. Ingen remissinstans har invänt mot utredningensuppfattning att tiden ännu inte är mogen för rättsligt bindande grundlagsregleri detta avseende. Utredningens förslag att i RF föra in en paragrafom upphovsrätt hälsas med tillfredsställelse eller godtas av flertalet remissinstanser,bl. a. KLYS, och vill i sammanhanget särskilt notera utredningens kommentartill denna bestämmelse, där det påpekas, att rätten till ersättning Prop.1975/76:209 263 videxpropriation eller annat sådant förfogande också skall gälla upphovsrätten.Eftersom del är synneriigen lätt att t, o, m, ulan upptäckt tillgodogöra sigupphovsrättsliga verk, finner förbundet att grundlagsskyddet för upphovsrättenhart när skulle bli meningslöst, om inte expropriationsbestäm-melserna kommeratt omfatta även denna. Kritik mot utformningen av utredningsförslaget omupphovsrätten riktas från flera håll. Först kan hänvisas till de remissinstanser,som anser att skyddet för upphovsrätten bör samordnas i en gemensam paragrafmed egendomsrätten (jfr 8). Utöver de nu angivna remissinstanserna diskuterarJK, juridiska fakulteten vid , , ochMedboigarräilsrörelsen frågan om skydd i grundlag för upphovsrätt. Den regel utredningen föreslagit i denna del bryterenligt JK:s mening ramen för regleringen i övrigi i 2 kap. JK anser alt detvisseriigen inte är hans primära uppgift all anlägga synpunkler på frågan vilkarältigheter som bör ges grundlagsskydd. Eftersom förslaget i denna del såmarkant avviker från förslagen i övrigt kan han inte underiåta att här ändåuttala sin skeptiska inställning till förslagel. Vad som föranlett förslagetsynes enligt motiven vara utredningens uppfattning om alt författares m. fl.upphovsmäns verksamhet har en sådan betydelse för opinionsbildningen och förden andliga odlingen, att del är naturiigt alt upphovsrätten skrivs in igrundlagen. JK vill inte förringa värdet av detta argument men den logiskaföljdfrågan är enligt honom om det verkligen är bara upphovsrätten som är avsådan betydelse att den bör skrivas in i grundlagen. Svaret måste enligl hansmening bli nej. Om regeln skulle behållas måste man också fråga sig varför deninte skall gälla alla upphovsmän, dvs. även uppfinnare och skapare av mönsterm. Även deras verk kan - måhända i högre grad än t. ex. skulptörers - hastor betydelse för opinionsbildningen. - Till de anförda invändningarnamol förslagel måsle fogas att det synes mycket oklart vilken räckvidd denföreslagna regeln är avsedd att få. Utredningens egen beskrivning (s. 165-166och 207) är utomordentligt vag. Klart är att regeln avses omfatta inte baracivilrättslig utan även offeniligrätlslig normgivning men hur mycket av densenare som avses ingå framgår ej. Vid en extensiv tolkning omfattar regelnäven normgivning inom områdei för regeringens primära normgivning. Att regelnär avsedd att omfatta åtminsione delar av den normgivning som i vanliga fallkan delegeras till regeringen med stöd av 8 kap, 7 tj RF är helt klart. EnligtJK:s mening är del nödvändigt - om regeln över huvud tagel behålls - attnärmare precisera regelns innebörd; Vad som "angår upphovsrätt" (s,166 ö) är ett alllför diffust begrepp. vid universitetpåpekar att den finner utredningens tolkning av den föreslagna regeln i 2 kap.20 tj icke kunna godtagas för så vitt den innebär att en författningsgrundlagsenlighet skall prövas endasl med beaktande av det överordnadelagbudets ordalydelse Gfr 3.9). Prop.1975/76:209 264 TCO diskuterar vad utredningen förstår med"upphovsmän". Med upphovsmän avses enligl utredningen i 2 kap. 20 ijförfattare, konslnärer, musiker, fotografer, men inle uppfinnare, vars rättskyddas enligt palenllagstiftningen, eller den som utformat mönster som kanskyddas enligt möns-teriagen. "Denna begränsning är naturlig med tanke påatt bestämmelsen skall skydda opinionsbildningen och den andliga odlingen överhuvud", framhåller utredningen (s. 165). TCO kan för sin del inte finnadel rimligt all den som skapat ett mönster på detta vis får ett sämre skydd änandra upphovsmän. TCO vill vidare ifrågasätta om inte även uppfinnares rätt böromfattas av RF. vill inte motsätta sig attupphovsmän får grundlagsskydd för sin rätt såsom föreslagits i regeringsformen2:20. Innebörden av stadgandet ger dock anledning till tveksamhet, särskiltmot bakgrunden av ett stadgande om upphovsrätt och vissa andra rättigheter iförslaget till massmediegrundlag 1:8. Vad som i regeringsformen 2:20 menas med"författare, konstnärer och andra upphovsmän" är inte klart. Man hadeväntat sig en formulering liknande den som förekommer i förslaget lillmassmediegrundlag 1:8, som nämner både upphovsrätt till litterärt ochkonsinäriigt verk, upphovsrätten närstående rättigheterffrämst artisters,fonogramframslällares och rad'oföretags rätt) och rätten till fotografisk bildm. Eftersom en annan formulering är vald, är avsikten möjligen att begränsade rättighetsinnehavare som skall åtnjuta grundlagsfäst skydd. Två oklarheter kvarstårdock enligt . Den ena är vilka rättighetsinnehavare som avses i2:20. "Upphovsman" används ofta i inskränkt mening, dvs, som beteckningpå den som har skapat ett litterärt eller konstnärligt verk. Enligt moliven (s,165) skall med upphovsman avses även fotograf och artist, medan ingentingnämns om fonogramframställare eller radioförelag. Om meningen är att begränsagrundlagsskyddet till upphovsmän i inskränkt mening och fotografer jämteartister (s, k, utövande konstnärer) bör detta uttryckas klarare i lagtexten.Den andra oklarheten är alt med nu angivna tolkning av regeringsformen 2:20 detblir osäkert om yttrandefriheten och rätten till information får begränsas medhänsyn till fonogramframslällares och ra-dioföretags rättigheter enligtupphovsrätlslagen 5 kap. Ett stadgande härom bör lämpligen införas i exempelvis2:14, så alt regeringsformen och massmediegrundlagen på denna punkt blirsamordnade. Enligt Medborgarrättsrörelsen bör ocksåimmateriella rättigheter - upphovsrätter - som omtalas i grundlagen ges ettverksamt skydd. Att blott omnämna dessa rättigheter i grundlagen utan att gedem ett klart materiellt innehåll kan icke vara till fyllest, 10.3Skydd för familjen, föräldrarätt Vad utredningen har anfört om möjligheterna attinföra ell grundlagsskydd för familjen etc, har flertalet remissinstanserlämnat utan invändning. Prop.1975/76:209 265 ,två ledamöter av vid och JO Wennergrenuttalar uttryckligen sin anslutning till utredningens överväganden i dennadel. vill i delta sammanhang betona, vad beträffarundervisningen i livsåskådningsfrågor, att denna enligl läroplanen skall varavidsynt och objektiv i den meningen att den skall meddela sakliga kunskaperomolika tros- och livsåskådningars innebörd och innehåll utan att auktoritativtsöka påverka eleverna att omfatta en viss åskådning. Undervisningen skall ävenbibringa eleverna förståelse och respekt för olika uppfattningar ilivsåskådningsfrågor. Kritik mot utredningens ställningstagande förs frami flera yttranden. vid universiiei (majorileien),Ivå ledamöter i Svenska kommunförbundets styrelse, Rikslörbundet ochSkola, moderaia samUngsparilets kvinnoförbund. InternationellaJuiislkonimissioneiis svenska avdelning, Familjeforum ochMedborgarrätisrörelsen föreslår att i RF förs in rättsregler till skydd förföräldrars rätt att vårda sina barn och leda deras uppfostran. RiksförbundetHem och Skola, svenska avdelning ochMedborgarrätisrörelsen anser att i RF härutöver bör finnas ett särskill skyddför familjen. Medan ett allmänt hållet stadgande om rätt tillfamiljeliv e, d, knappast kan tänkas i lagtext - för så vitt man nu intebeslutar sig för en "målsättningsbestämmelse" - synes det enliglJuridiska fakulteten vid (majoriteten) både lämpligt ochmöjligt att fastslå föräldrarnas rätt alt utöva vårdnaden om sina barn och ledaderas uppfostran. Formuleringen i reservation nr 12 (s, 243) synes kunnagodtagas. Att inskränkningar är nödvändiga är uppenbart, men den föreslagna 12tj synes ge tillräckliga latituder för vad som härvid erfordras. Möjligen börtill 12 tj tilläggas, att lag som innebär ingrepp i föräldrarnas vårdnadsrättmåsle innehålla sladgande om att sådant ingrepp endast får ske genom domstolsavgörande. och Skola påpekar att Sverigeunder efterkrigstiden har biträtt olika konventioner om skydd för mänskligafri- och rättigheter. Fri- och räitigheisutredningen har enligl sina direktivbl. a. haft alt överväga om några stadganden från dessa konventioner böröverföras lill svensk grundlag. Utredningen har också haft all överväga fråganom en vidgning av rällighetsområdet. Utredningen finner icke lämpligt attinskriva i regeringsformen några av de rättigheter som anknyter till familjen,icke heller att omnämna dem i de föreslagna målsältningsstadgandena. Förbundetkan icke finna alt utredningen framlagt godtagbara skäl för att undantafamiljens och barnens rätt från grundlagens stadganden. Enbart del skälet attvissa rättigheter delvis ännu är oklara till sin innebörd och därför vållartillämpningssvårigheter befriar oss enligt riksförbundet icke frånskyldigheten att söka fullgöra de förpliktelser som vi iklätt oss genom attbiträda olika konventioner om fri- och rättigheter. Moderatasamlingspartiets kvinnojörbund finner det ytterst beklagligt att Prop.1975/76:209 266 utredningenöver huvud tagel inte behandlat frågan om föräldrarällen. Förbundel anser altföräldrarätten skall skrivas in bland övriga rättigheter som garanleras i formav rättsregler. Föräldrar skall inte kunna tvingas att låta sina barnuppfostras i en anda som strider mot deras egen innersta övertygelse.Föräldrar i måste t. ex, - liksom föräldrar i andra västerländskademokratier - la rätt att välja mellan likvärdiga skol- och utbildningsformer,liksom att handha barnens uppfostran i tros- och livsåskådningsfrågor.Givetvis måste dock skyldighet föreligga för samhället att ingripa lill skyddför barn som löper risk försin fysiska och psykiska utveckling, anför att för många, sannolikt ett stort fierlal i , ärfamiljen den centrala enheten, delta oavsett vilken Juridisk formfamiljebildningen i det särskilda fallet fått. Enligt avdelningens mening ärdel viktigt att hilhörande komplex beaklas i grundlagen, 1 europakonventionensregelsystem återfinns regler av denna typ, dels i art, 12 i självakonventionen, som ger giftasvuxna män och kvinnor rätt att ingå äktenskap ochbilda familj enligt landets lagar samt i art, 2 i tilläggsprotokollet den 20mars 1952, där staterna garanterar föräldrarna rätt att få ge sina barn enuppfostran och undervisning av visst slag. Enligt avdelningens mening är detväsentligt att bestämmelser av liknande art anpassade till svenska förhållandenfår sin plats också i vår grundlag. De bör även ta sikte på föräldrarnas rättalt vårda barnen och barnens rätt att få omvårdnad. Att visa yttre former förfamiljebildning och barns vård och undervisning måsle läggas fast av samhälletär självklart, Ä andra sidan måste också de enskilda människorna lämnas slorfrihet att inom denna ram forma både sitt eget liv och sina minderåriga barnstillvaro. Med dylika grundläggande regler är icke oförenliga bestämmelser, somtillser att barnen icke utsätts för kroppslig eller andlig vanvård på grund avföräldrars oförmåga att omhänderha dem. Praxis vid europakonventionenslillämpning kan vara vägledande för denna avvägning, FamUJeJbrum kräver att föräldrars rätt att bestämmaöver sina barns uppfostran och ulbildning blir inskriven i grundlagen och fårgrundlagsskydd. Familjeforum ansluter sig till följande förslag tillformulering, som har framlagts av professor : 1 Svenska medborgare skall ha rätt alt utövavårdnaden om sina omyndiga barn. Lever föräldrarna åtskilda, kan rätten avdomstol tilläggas endera av dem; Vårdnaden kan fråntagas föräldrarna endastgenom domstols beslut i enlighet med lag, om barnets bäsla påfordrar det, 2 Föräldrarna äger rätt all välja skol- ochutbildningsform för sina barn, förutsatt att den grundutbildning, som kommerbarnet till del inle är mindre omfattande eller av sämre beskaffenhet än densom det offentliga skolväsendet meddelar, 3 Föräldrarna äger bestämma om barnens fostran itros- och livsåskådningsfrågor, I det offentliga undervisningsväsendet fåricke förekomma propaganda för politiska, religiösa eller andrameningsriktningar. Prop.1975/76:209 267 Oavsett vilka Juridiska former, som kommer tillanvändning vid familjebildningen, ulgör enligt Medborgarrättsrörelsenfamiljeenhelen den grundläggande enheten i vårt samhälle. Det ärenligtMedborgarrätlsrörelsens mening närmast självklart att familjen som sådan skallåtnjuta grundlagsskydd. Rätten att bilda familj är sålunda en rättighet enligleuropakonventionen och bör så vara också enligt svensk grundlag. En viktig sidaav familjeskyddet är att föräldrarna skall ha rätt att själva omhänderhabarnens uppfostran. Hela vårt demokraliska system vilar på att föräldrarna fårdenna rätt intill dess de hunnit så långt att de kanta ansvar för sig själva. Politiskt tillsatta myndigheter av olika slag kan ejfå ingripa i föräldrarnas rätt annat än om barnets hälsa ävenlyras. Grundlagensbärande regel om del svenska folkstyret såsom byggande på en fri åsiktsbildningsätts ur kraft, om det står en riksdagsmajoritet fritt att ta om hand alla barn- kanske redan från späd ålder - och uppfostra dem enligt de politiskatrossatser den för tillfället härskande riksdagsmajoriteten företräder. Vi vetatt i alla diktaturstater statens övertagande av barnuppfostran är en av deviktigaste åtgärderna, genom vilka den styrande regimen vill stärka sin maktställning.Till motverkande av varje sådan utveckling i vårt land bör de naturiigaföräldrarna tillförsäkras rätt att inom vida gränser själva ombesörja sinabarns uppfostran oberoende av statligt maktspråk. Några remissinstanser föreslår att "föräldrarsoch barns rätt" nämns i programstadgandet Gfr 14, 1 kap, 2 5), 10.4Skydd för enskilds privatliv Utredningens ståndpunkt att en särskild rättsregeltill skydd för enskilds privatliv eller personliga integritet inte nu kan förasin i RF godlas av del övervägande antalet remissinstanser. Hit hör bl.a,in-legritetsskyddskommiltén. Ivåledamöter av juridiska fakulteten vid universiiei. iKronobergs län och JO . Genomgående betonas dock betydelsen av altdenna fråga uppmärksammas i fortsättningen. Åtskilliga försök har enliglintegriieisskyddskommittén tidigare gjorts att definiera inlegriletsbegreppet.Det kan bl, a, nämnas att kommittén i sina delbetänkanden. Skydd mot avlyssningoch Fotografering och integritet, har använt begreppel "såsom liktydigtmed den enskildes anspråk att informationer om hans privata angelägenheterinte skall vara tillgängliga för eller få begagnas av utomstående utan hansvilja" (SOU 1970:47 s, 58), Det är härvid att märka att kommittén harutformat della inlegritelsbegrepp med utgångspunkt från det skyddsbehov som harorsakats av den speciella apparaiur som kommittén enligt sina direktiv har attsärskilt beakta. Enligt kommitténs mening betyder emellertid denna bestämning avintegritets-begreppet inle mer än att en ram - den enskildes privatliv - angesinom vilken han kan skyddas mot angrepp, - Ett så allmänt integritetsbegrepp Prop,1975/76:209 268 anserkommittén knappast vara tillfyllest föratt ange och avgränsa ett grundlagsskyddatområde. Eftersom ett entydigt och väl avgränsat integritetsbegrepp å andrasidan lorde vara svårt att konstruera f n, är det enligt kommitiéns meningmåhända en framkomligare väg att, såsom uiredningen synes ha övervägt, förelagaen särskild översyn av del område som kan kräva integriieisskydd. Som exempelpå en sådan avgränsad del nämner utredningen särskilt daiaregislrering. Ävenandra områden förtjänar enligt konimitténs mening att bli beaktade i dettasammanhang. På delta sätt skulle man ur inlegriletsbegreppet efter hand somtiden är mogen kunna urskilja vissa väl avgränsade områden för vilka regler kanges i vanlig lag. Beträffande sådana områden bör det enligt kommitténs meningföreligga möjligheter att föreskriva rättsligt bindande grundlagsskydd, -Sammanfattningsvis vill kommittén förorda en översyn av de integritetsområdensom kan anses förtjänta av ett grundlagsskydd. Förslaget skyddar den enskildes kroppsligaintegritet, medan den personliga integriieten i övrigt enligt juridiskafakulteten vid endast fåren ofullständigt skydd, Imålsättningssladgandel talas visseriigen om "alla människors värdighet ochlika värde" saml om "den enskildes frihet och prival- ochfamiljeliv". Det framgår emellertid inte otvetydigt av lagtexten, att denpersonliga integriteten här åsyftas. Fakulteten föreslår därför, attmålsättningsstadgandet kompletteras med en föreskrift om skydd för denenskildes personliga integritet. Rörande denna fråga hänvisar fakulteten iövriga till siirskill yttrande av professor . I detta yttrandeanför Lögdberg följande: Ett målsättningsstadgande sädant som det i denföreslagna 2 tj i I kap, torde icke äga någon bindande verkan. Man kanvisseriigen tänka sig, att den personliga integriteten skyddas genom engeneralklausul såsom i fransk eller schweizisk rält, vilken generalklausul därålerfinnes i civillagsliftningen. Jfr kanadensisk rätt. Därjämte kan finnasvissa kompletterande bestämmelser för vissa specialfall, skydd kan dock bli effektivt endast om deticke står i strid med någon grundlagsbestämmelse, särskilt då en sådan omtryckfrihet och annan yttrandefrihet. Det förefaller därför betydligt merbetryggande, om skyddet ifråga införes i de nu föreslagna ändringarna iRegeringsformen. i likhet med vad som skett i grundlag1949. Jfr vissa bestämmelser i och i delstalskonsiitutioneri samma land. Därigenom skulle kunna uppnås en viss balans mellan yttrandefrihetenoch den personliga integriteten, varvid det skulle bli av särskild vikt attbesiämma gränserna för privatlivets helgd så vitt gäller offentliga personeroch beträffande vad som är av offentligt intresse. Denna gränsdragning är Juredan föremål för belydande uppmärksamhet i ett anlal industriländer, som tillskillnad från har en utvecklad personlighelsrätt. Det är väl ickealldeles klart, att de begränsningar i yttrandefriheten och rällen lill information,som möjliggörs i den föreslagna 14 tj i 2 kap., kommer alt användas förskapande av en personlighelsrätt. Märk här även bilaga 19. Del må i detta sammanhang framhållas, att den s. k.massmedieutredningens förslag icke innebär något tillräckligt skydd för denpersonliga in- Prop.1975/76:209 269 tegriteten,vilket fakulteten redan tidigare framhållit i sitt remissvar rörande dettaförslag. Vad menas då med skyddet för den del av denpersonliga integriteten, som kallas personlighetsrätt,vilken här är av särskiltiniresse? Därmed förslås närmast rätlen för en person eller möjligen en gruppav personer att i viss mån kunna besiämma möjligheterna för andra personer atttaga del av information om honom (gruppen) eller använda hans (dess) namneller bild eller andra personliga attribut i reklam eller annal kommersielltsyfte. Myndigheterna kan då antingen inskrida mot viss spridning avinformation om en människa eller om en grupp av människor utan vederbörandessamtycke eller mot sådan användning av namn, bild etc, som användes ikommersiellt syfte. Ett annal skydd kan tänkas avse ett tidigare stadium,nämligen förhindrande av själva anskaffandet av information, där anskaffningensker med moderna tekniska hjälpmedel, t. ex. för avlyssning eller optisk övervakning.Det skydd, som här avses, kan vara antingen civilrättsligt (ideellt skadestånd,förbud mot användning elc.) eller straffrättsligt, 1 många länder spelarglädjande nog civilrättsliga regler här en stor roll, 1 , där nu aktuelltskydd över huvud taget är myckel outvecklat, är det lilla som finns mestadelsav straffrättslig karaktär. Vid sidan därav finnes Pressens s, k, självsaneringoch dylikt. En klar generalklausul av grundlagskaraktär ellerock tydliga mer specificerade grundlagsbestämmelser av civilrättslig karaktäroch möjliggörande för domstolarna att uppnå en balans mellan den personligaintegriten, å ena sidan, samt tryckfrihet och annan yttrandefrihet, å andrasidan, föreslås sålunda införda. Erfarenheter från utlandet visar, att sådanmöjlighet finnes, Länsslyrelsen I finner det angelägelatt jämväl skyddel mellan enskilda ytteriigare befästes. Således får det ansesangeläget att skyddet förden personliga integriteten inskrivs i grundlag.Denna fråga börenligt ytteriigare övervägas. JO delar utredningens uppfattning atttiden ännu ej är mogen för grundlagsstiftning bl. a. i fråga om skydd förprivatlivet. Det synes enligt tillrådligt att först avvaktaerfarenheterna av den grundlagsstiftning som redan skett och den som blirresultatet av ulredningens förslag innan man går vidare. synes dockangeläget att fri- och rätlighetskalalogen byggs ut ytterligare. Exempelvisskyddel för enskilds privatliv synes väl värt att bli grundlagsfäst.Emellertid befinner vi oss f n. i ett skede av rättsutveckling när det gällerden personliga integriieten som är långl ifrån avslutat.