prop · FY0337 · 1975-12-31 00:00:00 — skada eller sfukdom som han ådrager sig under tfänstgöringföreskrives i familfebidragslagen (1946:99) och förordningen (1954:249) omersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under tfänstgöring icivilförsvaret. Denna lag träder i kraft efter den dag, då lagenenligt uppgift på den utkommit från trycket i . Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , ,, , , , Proposition med förslag om nytt förmånssystem förvärnpliktiga m, fl. och ändringar i familjebidragsförordningen (1946:99) m. m. Nytt förmånssystem för värnpliktiga m, fl. Del nuvarande förmånssystemet för värnpliktiga utformadesi väsentliga delar vid tiden för . Även om förmånssystemetefter hand har genomgått vissa förändringar har utvecklingen under senare årutom och inom försvaret gett anledning atl se över principerna för förmåner lillde värnpliktiga m. fl. De värnpliktigas ekonomiska och sociala situation harförändrats bl. a. i fråga om familjebildning och bostadskostnader. Även devärnpliktigas tjänstgöringsförhållanden har reformerats. Ändringar och tilläggsom efter hand har skell i förmånsför-fatlningarna har gjort del svårt att fåen helhetsbild av förmånstypernas inbördes sammanhang och avvägning samt atlbedöma förmånssystemets kostnader. För civilförsvarets del har erfarenheternavisat att nuvarande förmånssystem, som beslutades , behöver anpassastill civilförsvarels ändrade utbildningsorganisation och personalstruklur. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallades inovember 1970 en sakkunnig med uppdrag alt företa utredning rörande systemetför förmåner åt värnpliktiga m. fl. Den sakkunnige som antog namnet utredningenrörande systemet för förmåner åt värnpliktiga m. fl. (UFV) överlämnade inovember 1972 betänkandet (SOU 1972:68-69) Värn-pliklsförmåner. 1 betänkandetredovisas principförslag rörande förmåner åt värnpliktiga. Utredningenöverlämnade betänkandet (SOU 1973:40) Civilförsvarsförmåner medförslag tUl nytt förmånssystem för de civUförsvarspliktiga. Yttranden över betänkandet Värnpliktsförmåner har avgeltsav överbefälhavaren () efter hörande av försvarsgrenscheferna, försvaretscivilförvaltning (FCF), försvarets sjukvårdsstyrelse (SjvS),fortifikations-förvaltningen (ForlF), (),värnpliktsverket (VPV), dåvarande inilitärpsykologiska institutet (),(), civilföisvarsstyrelsen (Cfs),(), , (),(), (), (),försäkrings-domstolen, kammarrätten i (iöteborg, länsstyrelserna i ,, och , samt ,försvarets personalvårdsnämnd (FPVN), centrala studiehjälpsnämnden (CSN),yrkesskadeförsäkringskommittén, skatteutredning. , kommunstyrelserna i , och (), akademikers centralorganisation(), (), (), i (LO), (), Arbetsgruppen värnpliktskonferens (VplAG) (), (), () samt (). Yttranden har dessutom avgetts av () samtVuxenstuderandes (). FKF har bifogat yttranden frånsamtliga allmänna försäkringskassor. Vissa andra remissinstanser har ocksåbifogat yttranden som de har inhämtat. Yttranden över belänkandet Civilförsvarsförmåner haravgetts av ÖB, , Cfs, l-RI, IPVN, , , , RSV, AMS,länsstyrelserna i , , , , ,(iöteborgs och , , , samt , yrkesskadeförsäkringskommiltén,biståndsutbildningsnämnden (BUN), , , , , ,SAF', samt LRF. Med utgångspunkt i UFV.s betänkanden, remissuUåtanden ianledning av dessa, förslag från värnpliktskonfcrenser, värnpliktigaarbetsgrupper, politiska ungdomsförbund m. m. uppdrog jag åt en arbetsgruppinom försvarsdepartementet att arbeta fram förslag till nytt ersättningssystemför värnpliktiga m. fl. Arbetsgruppens förslag redovisades i endepartementspromemoria (Ds Fö 1974:2) med principieUa förslag angåendeersättning ål värnpliktiga m, fl. Över promemorian har yttranden avgetts av ÖB efter hörandeav försvarsgrenscheferna, , (), FRI, Cfs,AMS, , , , RSV, kammarrätten i , länsstyrelserna iKronobergs, , och , och Norrbottenslän, FPVN, BUN, , , på uppdragav kommunstyrelsen i , sociala centralnämnden i (Jöteborg påuppdrag av kommunstyrelsen i , kommunstyrelsen i kommun,, , , LO, SAF, Arbetsgruppen värnpliktskonferens (), Reservofficerarnas centralorganisation (RC), SSU, CUF, MUF, (),SFS, LRF samt Krigsskolornas kadetlråd (KKR). Ersättning m. m. ät värnpliktiga Nuvarande ordning Dagersättning och särskilda ersättningar för föreskriven tjänstgöring får värnpliktig penningbidrag.Penningbidraget avser alt täcka smärre personliga utgifter som den värnpliktigehar. Det utgår med belopp, som varierar efter den militära graden. Sedan den 1juli 1973 utgår penningbidraget med följande belopp för dag. Tjänstegrad Penningbidrag under Penningbidragunder i omedelbar anslutning till grundutbildning Korpral (gruppbefäl) Korpral (plutons- och Utbildning till kompanibefäl eller motsvarande utbildningsom inle sker enligt värnpliktslagen räknas i penningbidragshänseende tiUgrundutbildning. Under utbildning till regementsofficer kan värnpliktig, omhan så önskar, efter ett visst antal månaders tjänstgöring i stället förpenningbidrag enhgt angivna regler få särskilt penningbidrag. Detta utgårmed belopp som motsvarar hälften av månadslönen i löneklass A 7 ortsgrupp 4(numera T 3) för ogift värnpliktig och två tredjedelar av lönen i A 7 (numera T3) i den ortsgrupp lill vilken utbildningsanstallen hör för gift värnpliktig.Det särskilda penningbidraget utesluter familjebidrag och är lill viss delbeskattningsbart. Nuvarande syslem innebär således alt en värnpliktig aspirantkan välja den ersättningsform som bäst tiUgodoser hans intressen. Penningbidrag utgår också i samband medinskrivningsförrättning med . Värnpliktig får särskild ersättning vid sjö- och flygljänstgöring.Vid sjötjänstgöring utgår sjötiUägg med belopp som varierar efter denvärnpliktiges tjänstegrad och arten av sjötjänsten. Vid dykning utgår dykningstilläggoch vid flygning alternativt bl. a. flygelevtUlägg, flygtillägg och flygrisktillägg. tornlräning och fallskärmshoppning utgår hopptillägg med600 kr. Dessa särskilda ersättningar utgör skattepliktig inkomst. Till värnpliktiga som har längre grundutbildningstid änvärnpliktiga i allmänhet och/eller genomgår befälsutbildning ulgår två slag avpremier, nämligen utbildningspremie och tjänstgöringspremie. Utbildningspremieutgår till värnpliktig, som har ultagits för och med godkända vitsord genomgåttviss utbildning. För utbildning till befattning för värnpliktig i kategori Evid flottan är utbildningspremien . för dag efter 230 dagarstjänstgöring. För värnpliktigt gruppbefäl ulgår en fast summa om . För utbUdninglill befattning för plutonsbefäl utgår . för dag efter 230 dagarstjänstgöring och för utbildning lill militär befattning för kompanibefäl ochtill regementsofficer tillkommer en utbildningspremie som för flertalet uppgårtill . För utbildning tiU reservofficer tillkommer ytterUgareutbildningspremie efter genomgången utbildning. Utbildningspremie utgår inte för vapenfri tjänstgöring. Tjänstgöringspremie utgår tiU värnpliktig under grundutbildningoch motsvarande utbildning med . för dag efter 230 dagars tjänstgöring.Även värnpliktiga som befälsutbildas får denna premie. Motsvarande gäller undertjänstgöring för vapenfri tjänstepliktig. Tjänstgöringspremie utgår även vidsärskild övning och mobiliseringsövning och då med . Värnpliktig som helt eller delvis genomgår utbildning, somkan kvalificera för ulbildningspremie, men inle blir berättigad till sådanpremie får i stället tillägg till tjänslgöringspremie. Tillägget ulgår efter305 dagars tjänstgöring med . För alt underlätta övergången från grundutbildning tillcivil verksamhet får värnpliktig och vapenfri tjänstepliktig utryckningsbidragmed . Militärtjänstgöringen innebär som regel att den värnpliktigemister sina civila inkomster. Familjebidragssystemet avser inte att kompenseraför detta inkomstbortfall utan i stället att garantera anhörig, som för sin försöriningär beroende av den värnpliktige, uppehälle inom den ram som familjebidragsförfattningarnaanvisar. Anhörig som bor tillsammans med den värnpliktige skall vidare vidbehov tryggas i fråga om bostadskostnaden. Även ensamstående värnpliktig kan ivissa fall få bidrag till bostadskostnaden. Näringsidkare har i en del fallmöjlighet alt få bidrag tiU sitt förelag. Medel kan också ställas tillförfogande för sjukvård och begravningskostnader. Enligt gällande bestämmelser är det medlemmarna i denvärnpliktiges familj som blir ersällningsberätiigade. Som medlem av familjenanses enligt familjebidragsförordningen hustru som den värn- phklige lever lillsammans med samt barn under somslår under hans vårdnad. Husföiesländarinna räknas också som familjemedlem, omden värnpliktige bor tiUsammans med egna eller hustruns minderåriga barn ochsaknar maka eller om han bor till.saminans med hustrun och hon är arbelsoförmögen.Fr-ånskild eller hemskild hustru, värnpliktigs andra barn än som har nämnts idet föregående, hans hustrus barn och hans föräldrar kan även anses vara familjemedlemnvar,nämligen om den värnpliktige är underhållsskyldig mot dem och har lämnatväsentligt bidrag till deras uppehälle. Andra anhöriga exempelvis fosterb-arn,fösterföräldr-ar och under äklenskapsliknande förhållande stadigvarandesammanlevande kvinna - kan i vissa fall jäinstäUas med familjemedlemmar. Nuvarande familjemedlemsbegrepp bygger i aUt väsentligt påbegreppen i gjftermålsbalken och . Enligt gällande bestämmelser utgår familjebidrag kontant iform av familjepenning, bostadsbidrag, näringsbidrag, sjukbidrag ochbegravningsbidrag. Familjepenning kan fr. o. m, beviljas medhögst . för dag för hustru, frånskild hustru och - under vissa villkor husföreståndarinna samt med högst . för dag för annan familjemedlem. Bor värnpliktig tillsammans med familjemedlem, utgårenligt gällande bestämmelser bostadsbidrag motsvarande kostnaderna för denvärnpliktiges och familjemedlemmens bostad. Värnpliktig som vid tjänstgöringensbönan inte bor lillsammans med familjemedlem får enligt nu gällandebestämmelser bostadsbidrag endasl om del finns synnerliga skäl. I andra fall,dvs. när den värnpliktige inle bor tillsammans med familjemedlem som avses ifamiljebidragsförordningens mening, får bostadsbidrag beviljas endast i den månden värnpliktige annars skulle tvingas avstå från bostad och delta skullemedföra betydande ekonomisk olägenhet för honom eller om han vid utryckningeninte skulle ha tillgång lill lämplig bostad och detta skulle medföra avsevärdasvårigheter. Bostadsbidrag utgår i princip med belopp som motsvarar defaktiska kostnadema. För värnpliktig under grundutbildning får i princip hänsyninte tas lill större bostadskostnader än hyran på orten för bostad om två rumoch kök, I vissa fall kan bostadsbidrag utgå för mer än en bostad. Den värnpliktige kan få särskilt bostadsbidrag föruppvärmningskostnader (bränslebidrag), för flyttningskostnader och förmagasineringskostnader. Enligt gällande bestämmelser kan sjukbidrag utges vidfamiljemedlems sjukdom för att täcka kostnader - i den mån dessa inte ersättsav aUmän försäkringskassa - för nödvändig vård och transport tiU och från läkareeller vårdanstalt m. m. För annan än sammanboende hustru och minderårigt barnutgår bidrag endast om det finns skäl all anta att den värnpliktige skulle habidragit lUl kostnaderna om tjänstgöringen inte hade kommit emellan. 1 vissafall kan sjukbidrag utgå för tandvård. Vid familjemedlems frånfäUe skall begravningsbidrag utgåmed , för hustm och . för annan familjemedlem. Värnpliktig som driver näring eller rörelse kan få näringsbidragmed f. n, högst . för dag för att bestrida avlöningskoslnader, somuppkommer tUl följd av att ersättare måste anlitas för all under tjänstgöringenhelt eller delvis ersätta den värnpliktige. Detta gäller även fall när denvärnpliktige är anställd i näring eller rörelse som innehas av hans hustru.Bidrag får dock inle utgå för att avlöna den värnpliktiges hustru eller hansbarn . Bidrag kan beviljas för alt under tjänstgöringen täckautgifter (exempelvis lokalhyra, räntor, försäkringspremier, bilskatt, vissafasta telefonavgifter o. ), som är nödvändiga för alt näring eUer rörelse,som har måst läggas ned under tjänstgöringen, skall kunna återupptas eftertjänstgöringens slut. Näringsbidraget är skattepliktigt. Den värnpliktiges rätt lill familjebidrag är fastslagen ifamiljebidragsförordningen. Rätlen är förbunden med villkoret, att det skallföreligga behov av bidrag. Behovsprövningen som till sin karaktär närmast är eninkomstprövning är av två slag: normerad behovsprövning och fri behovsprövning. Den normerade behovsprövningen tillämpas, närfamiljepenning och bostadsbidrag skaU fastställas för den värnpliktigesnärmaste familjemedlemmar, dvs. hustru och minderåriga barn. Bestämmelsernainnefattar regler för om och i vilken mån inkomster i familjen skall inverka pådet maximala familjebidrag, som skulle ha utgått, om sådana inkomster inte hadeförelegat (familjebidragsbehovet). Vid bestämmandet av familjebidrag (familjepenning ochbostadsbidrag) för andra familjemedlemmar än hustru och minderåriga barn och iövriga fall skall fri behovsprövning användas. Skillnaden mellan normerad behovsprövning och fribehovsprövning är närmast att familjemedlemmars inkomster vid den friabehovsprövningen inte påverkar bidragsbeloppet enligt de specieUa regler, somhar utformats för den normerade behovsprövningen, utan efter vad som medhänsyn tUl omständigheterna i det enskUda fallet får anses skäUgt. Detta medföratt några bestämda regler för den fria behovsprövningen inle kan ges. Den friabehovsprövningen får dock inte leda tiU ett bättre bidragsresultat än omnormerad behovsprövning hade tillämpats. Oavsett vUken behovsprövning som tillämpas bortses heltfrån de ersättningar och förmåner som utgår till den värnpliktige själv vidhans tjänstgöring. Semesterlön som värnpliktig uppbär undermilitärtjänstgöringen, skall inte beaktas vid behovsprövningen. Inte heUer tashänsyn tUl vissa sociala f()rmåner som allmänt barnbidrag och studiebidrag.Underhällsbidrag, bidragsförskott, periodiska understöd, sjukpenning,föräldrapenning, ersättning under tid för arbetslöshet, pensioner samtlivräntor o. d. kan däremot helt eller delvis verka reducerande påfamiljebidraget. Alla bidrag utom näringsbidraget är skattefria. Under tjänstgöring får värnpliktig fri resa vid in- ochutryckning, vid tjänstledighet för enskild angelägenhet av synneriig vikt och iform av s. k. fria ledighetsresor. Antalet fria ledighetsresor beräknas till enför varje hel tjänstgöringsperiod under grundutbildningen och enför varje hel tjänstgöringsperiod under annan utbildning. Fr, o. m. får värnpliktiga undergrundutbildning och fr. o. m. den värnpliktiga underrepetitionsutbildning dessutom köpa ett valfritt antal resor till ettenhetspris av . per resa (s.k. Vpl 10). Både fria ledighelsresor och "Vpl10-resor" gäller tiU valfri plats inom landet med allmännakommunikationer. Transporter till hemorten sker i stor omfattning också medsärskild chartertrafik. Flyg får användas vid fri ledighetsresa tUl och frånGotland och i allmänhet om reseavståndet till hemorten är mer än . Idessa fall får värnpliktig dessutom köpa en 1 O-kronors flygresa per 30-dagarsperiod. Om allmänt kommunikationsmedel saknas eller inle kananlitas utan avsevärd tidsförlust får annat färdmedel, t. ex. bil, användasvarvid resekostnadsersättning utgår. För ledighel.s- saml in- och ulryckningsresorutanför kan ersättning utgå enligt särskUda föreskrifter. Vad som här har sagts om fria resor till värnpliktiggäller även vapenfri tjänstepliktig. Fri resa tillhandahålls också i samband med inskrivningsförrätlning. Naturaförmåner och vis.sa ersättningar Värnpliktig får fri förplägnad, fri inkvartering samt fri hälso-och sjukvård under tjänstgöring samt under in-och utryckningsdagar. Fri hälso-och sjukvård erhåller värnpliktig även under färd tUl eUer från tjänstgöringen.VärnpUktig som vid utryckningen vårdas på militär sjukvårdsavdelning har rätt Ullfri sjukvård där under efter utryckningen. Värnpliktig kan under vissa förutsättningar i stället förfri förplägnad få förplägnadsersättning, måltidsersättning, mässpenningar och färdkoslersättning.Förplägnadsersättning ulgår främst när den värnpliktige är tjänstledig ellerpå grund av sjukdom inte befinner sig -vid förbandet. Måltidsersättningutbetalas huvudsakligen vid egentlig tjänsteresa och när den värnpliktige intefår förplägnad i tjänsten. Mässpenning utgår vid sjötjänstgöring tiU befäl ochviss annan personal. Färdkostersättning utgår vid fria resor tiU och frånhemorten om restiden är . 1 vissa fall får värnpliktig inkvarteringsersätlningi stället för fri inkvartering. Om övernattning är nödvändig vid fri resa fårvärnpliktig ersättning för nattlogi. Värnpliktig som har tiUstånd att itjänsten använda egna kläder får beklädnadsersättning. Vapenfri tjänstepliktig får samma naturaförmåner ochkontanta ersättningar som värnpliktig. Detta gäller också inskrivningsskyldigunder inskrivningsförrätlning och motsvarande prövning. Ersättning vid olycksfall m. m. Värnpliktig som under tjänstgöringen skadas vid olycksfallerhåller ersättning för läkarvård, tandläkarvård, sjukhusvård, resor, läkemedeloch särskilda hjälpmedel, t. ex. proteser. Vidare ulgår sjukpenning om olycksfallet har medförtsjukdom som förorsakat förlust av arbetsförmågan eller nedsättning av den medminst hälften. Sjukpenning utgår inle för tid under vilken tjänstgöringenvarar. Sjukpenningens storlek utgör av den sjukpenninggrundande inkomstensom i sin tur bestäms av den skadades årliga arbetsförtjänst. Med årligarbetsförtjänst avses det belopp vartill den skadades inkomst kan antas uppgåvid skadetillfället utan hänsyn till övergående sjukdom, tillfälligtövertidsarbete eller annan särskild omständighet. Arbetsförtjänsten får iblanduppskattas, 1. ex. om den skadade inte har haft regelbunden inkomst eller ominkomstnivån har förändrats närmast före skadans inträffande. Enmaximigräns finns så till vida att arbetsförtjänsten inte får beaktas i den månden överstiger fem gånger basbeloppet vid skadeårels ingång. Den åriigaarbetsförtjänsten skall alllid anses uppgå lill minst två och en halv gångerbasbeloppet. Invalidlivränta ulgår lill den skadade, om skadan efterdet akuta sjukdomstillståndets upphörande medför en invaliditet som nedsätterarbetsförmågan med . Livräntan kan fastställas för viss lid eller utantidsbegränsning. Den bestäms med ledning av ett ersätlnings-underlag.Ersättningsunderlaget utgör viss del av den skadades arbetsförtjänst. Vidbestämmande av arbetsförtjänsten tillämpas samma maximi-och minimiregel somnyss angavs. Den årliga livräntan utgör en viss andel av crsättningsunderlaget.Denna andel är mindre ju lägre invaliditets-graden är. Vid total förlust avarbetsförmågan utgör livräntan 1 1/12 av ersättningsunderlaget. Hararbetsförmågan nedsatts med , bestäms livräntan till en mot nedsätlningsgradensvarande andel av ersättningsunderlagel, minskad med 1/12 av detla. Vidnedsättning av arbetsförmågan med utgår livräntan med den del av2/3 av ersättningsunderlagel som svarar mot nedsätlningsgraden. Medför olycksfallet den skadades död utgår begravningshjälpmed ett belopp som utgör av basbeloppet vid ingången av del år dådödsfallet inträffade. Dessutom kan utgå efterlevnadslivränla lill änka elleränkling, frånskUd make, barn samt föräldrar till den avlidne. Medänka hkställs under vissa förutsättningar ogift kvinna. Förmånen är intebehovsprövad när det gäller änka och barn medan i fråga om änkling och föräldrar livränta ulgår bara om denefterlevande genom dödsfallet kommer att sakna erforderiigt underhåll. Livräntatill änka utgår med ett årsbelopp motsvarande 1/3 av den avlidnes årligaarbetsförtjänst, beräknad på samma sätt som gäller när sjukpenninggrundandeinkomst och ersättningsunderiag fastställs. När änkan fyllt sänkslivräntan till 1/4 av arbetsförtjänsten. Livränta till barn utgår med 1/6 avarbetsförtjänsten. Samtiiga livräntor är fr. o. m. värdesäk-rade genomanknytning till basbeloppet. Rätten lill ersättning gäller inte bara skador undersjälva tjänstgöringen ulan också skador under vissa färder. Ersättning utgårsålunda vid olycksfall under färd till tjänstgöring som skall påbörjas ochunder färd från avslutad tjänstgöring liksom under färd i samband medpermission och frilid. Vidare ersätts skada som har inträffat under vistelse itjänstgöringslokal eller inom tjänstgöringsområdel även om vederbörande inletjänstgör vid skadetillfället. Dessutom kan ersättning ulgå för skador underuppehåll på allmän plats inom tjänslgöringsorlen eller den omgivning av ortendär personalen vanligen vistas under fritid. Vad som har sagts om olycksfall gäller också i fråga omsjukdom. Värnpliktig åtnjuter vidare särskilt olycksfallsskydd sominfördes . Olycksfallsskyddel omfatiar skador som inträffar under självatjänstgöringen samt under in- och utryckningsresor men inle skador sominträffar utanför förläggningen under ledighet och fritid. Det gäller inteheller vid dödsfall. Ersättning utgår vid beslående arbetsoförmåga på grund avskadan. Vid fullständig invaliditet uppgår ersättningen till . Vidpartiell invaliditet utgår ett i motsvarande mån lägre belopp. Det särskilda olycksfallsskyddelär inte samordnat med andra förmåner av social natur som utgår av statsmedelvid invaliditet i annan mån än atl invaliditetsersättning enligt kungörelsen (1969:113)om statligt förarskydd avräknas. Dessutom gäller i fall då staten är skadeståndsskyldigatt den sammanlagda ersättningen i princip inle får överstiga vad sommotsvarar fullt skadestånd. Värnpliktig har samma grupplivförsäkringsskydd vid dödsfallsom arbetstagare i statens tjänst. Enligt gällande ordning utbetalas flertalet av deegentliga värnpliktsförmånerna kontant till de värnpliktiga av vederbörande ulbildningsmyndig-het(motsvarande). Ulryckningsbidrag utbetalas tiU den värnpUktige under hanshemortsadress efter utryckningen. familjebidragssystemels tillkomst är 1940 handläggsfamiljebidragsärendena av kommunernas familjcbidragsnämnder. Kommun skallantingen inrätta särskild familjebidragsnämnd eller uppdra ät annat kommunaltorgan all vara familjebidragsnämnd. FamUjebidragsförfattningarnas tillämpning m. m. övervakasav försvarets civilförvaltning som särskild tillsynsmyndighet. I vissa fallkrävs denna myndighets medgivande för att familjebidrag skall kunna beviljas avfamUjebidragsnämnd. Den direkta tillsynen över familjebidragsnämndernasverksamhet utövas av länsstyrelserna, som även bl. a. har att prövaansökningar från familjebidragsnämnder om statsbidrag och förskott, utbetalastatsbidrag och förskott, pröva besvär över familjebidragsnämnds beslut samlutöva medelskontroll och verkställa fortlöpande revision avfamiljebidrags-nämndemas verksamhet. Över länsstyrelses beslut om tillämpningenav familjebidragsförordningen anförs besvär hos kammarrätt. Beslut i ärende omstatsbidrag till kommun för utgivet familjebidrag överklagas dock hosregeringen. Utredningen framhåller att vämpliktsförmånerna börtillgodose rimliga behov av ekonomisk trygghet för den värnpliktige och hansfamilj. Att garantera en sådan trygghet får enligt utredningen anses vara enskyldighet för staten. Utredningen menar alt de normer för socialhjälp som f. n.tUlämpas inom m. fl. kommuner medger en ekonomisk levnadsnivå, somman inte bör understiga om en rimlig ekonomisk trygghet skall kunna uppnås. Endirekt jämförelse med dessa normer görs i fråga om del familjesociala stödel.För atl skapa social trygghet måsle man enligt utredningens mening även beaktafaktorer, som betingas av mihtärljänslgöringens speciella förhållanden såsomavstånd till familjen, miljöförändringar för den värnpliktige m. m. Del ärenligt utredningen också viktigt att systemet utformas så att det har enpositiv inverkan på inställningen till militärtjänstgöringen. Utredningen anser all ett värnpliktsförmånssystem inlebehöver grundas på en enhetlig princip. De behov som skall tillgodoses är såskiftande att olika bedömningsgrunder kan behöva anläggas. Flera ohka principerkan behöva kombineras och ersättningen kompletteras med särskilda tillägg.