prop · FY0318 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt RÅ:s mening är emellertid denkonstruktion som länsåklagaren i föreslagit värd att närmare 4 1975 1 saml Nr 18 Vad gäller stadgandet om straffsanktion mot läkare som uppsåtligenåsidosätter gäUande föreskrifter enligl steriliseringslagen (10 §) anförhovrätten för att stadgandet också bör innehålla straffsanktionför läkare som utför sterilisering utan att ha förvissat sig omatt vederböriig information enligt 6 § lämnats. Ärkebiskopen anför liknandesynpunkter och föreslår att i 10 § hänvisning sker tUl samtliga föreskrifter i2-7 §§. Remissinstanserna har i anslutning till frågan om enändrad lagstiftning särskilt uppmärksammat möjligheterna till efterkontroll ochbehandling, uppföljning av lagstiftningens effekter och resursbehovet förberörda institutioner. har därjämte berört frågan omerforderliga följdförfattningar. Vad gäller den postoperaliva behandlingen betonar atl många steriliserade kommer alt behöva fortsatt kontakt medpsykoterapeutiskt skolad personal och finner det angelägel all resurser för sådaniändamål ställs lill förfogande. anser det vara avstor betydelse såväl från medicinsk som psykologisk synpunkt att desteriliserade ges möjlighet till efterkontroll och kontakt med läkare. Förbundetfinner i likhet med utredningen alt anvisningar bör innehållarekommendationer härom. framhåller att lagförslagetsåvitt gäller män ställer vissa krav på postoperativ undersökning av sädesvätskaför att säkerställa eftersträvad sterUitet. Dessa undersökningar avser endastall med vanlig mikroskopisk undersökning konstatera, att sädesceller intelängre förekommer i sädesvätskan. Detta kräver inte etl spermalaborato-riumsresurser enligt sällskapet, som i denna del också hänvisar till det sakkunnigyltrandesom avgivits av professor . I detta yttrande framhålls bl. a. att den efterkontrollvid upprepade lillfällen och efter ingreppet somutredningen förutsätter för sterilitet av man blir hell onödig med en viss melodvid vasektomi. Medicinska fakulteten vid i anser altklinisk cytologi och klinisk cytogenetik bör rustas upp med tjänster för altkunna möta kraven på spermaanalyser. Uiredningens förslag om en uppföljning av utfördasteriliseringar har inte mött några erinringar. Svensk demografisk förening och betonar att uppföljningen är angelägen. framhåller all det förefallerdunkelt hur utredningen tänkt sig alt uppföljningen uiöver vad som gäller denrena statistiken skall gå till. Givetvis är det av stort intresse att kartläggaångerfallen Uksom även huruvida sterilisering av man visar sig ha immunologiskaeffekter av inte önskvärl slag. Med hänsyn till alt en uppföljning måsteberöra olika medicinska experter bör uppdraget enligl sällskapet anförtros ensärskild arbetsgrupp med förelrädare för berörda vetenskapliga discipliner. Fredrika-Bremer-förbundetanför liknande synpunkter. Huruvida arbetsgruppen skall knytas lill envetenskaplig institution vid en medicinsk fakultet eller hållas samman videxempelvis anser vara en organisatorisk ochekonomisk fråga. Sällskapet hävdar emellertid belydelsen av atl en prospeklivstudie görs vUken bör planeras före och starta med atl enny steriliseringslag träder i kraft. 1 samma riktning uttalar sig medicinska fakulteternavid i och inslitutet. Sågott som samlliga remissinstanser betonar särskilt behovet av ökad resurstilldelningoch utbUdning med avseende på rådgivningsverksamheten om utredningsförslagelgenomförs. Flera instanser framhåller dessutom att resurser för genetiskrådgivning saknas . pekar på all informaiion ochrådgivning till invandrare kommer att föra med sig behov av kvalificeradetolkar. Vad gäller steriliseringav man kan enligt , medicinska fakulteten vid iGöteborg och ell ökat antal operationer förväntas efteren ändrad lagstiftning, vUket innebär en ökad belastning för poliklinisk kirurgiskvård. finner det uppenbart atl urologiska kliniker med nuvaranderesursliUdelning saknar fömtsättningar alt åta sig uppgiften att utföra manligsterilisering i rutinfall. En stöne efterfrågan kan även för kimrgiska vårdenheterbefaras medföra märkbar merbelasining med väntetider på månader och kanske år,menar förbundet. Väsentligt är därför alt ingreppet, framför aUt på män, ulaninskränkningar skall kunna få utföras även av kompetenta privatpraktiserandeläkare som har härför erforderUga resurser. Lagförslagets intentioner om möjUghettill fri sleriUsering motverkas om inle individen tillförsäkras full valfrihetom var och av vem ingreppet skall utföras, anför förbundel. Inte minstsökandens krav på sekretess kring åtgärden motiverar att den får utföras ävenav praktiserande läkare. torde det också vara opraktiskt attkoncentrera enkla ingrepp till särskilda av godkändainrättningar. anför atl del ökade resursbehovet i denna del endasihar marginell betydelse med hänsyn tiU att ingreppen, även om de iinledningsskedet skulle uppgå till ett avsevärt antal, kan spridas på kirurgeröver hela landet. EnligtSvensk demografisk förening finns det skäl som talar för att räll många kvinnorkommer att vilja bli steriUserade. Även om det inte skulle röra sig om elt såstort antal fall blir dock konsekvenserna betydande på gmnd av atlsteriliseringsingreppet är så pass slort när det gäller kvinnor. Kostnadernablir avsevärda vartill kommer de gynekologiska klirukernas svårigheter atlulföra operationerna utan att det går ul över annan sjukvård. Socialstyrelsenanför alt de kostnadsberäkningar utredningen gjort får ses mol bakgrund av atten sterilisering i del enskUda fallet eUminerar kostnader förpreventivmedelsråd- givning och/eller abort. Enligl Kommunförbundel kan medhänsyn lill de effektiva moderna preventivmeloder med reversibel effekt somnumera står till buds en liberalisering av sleriliseringslagen inle förväntasfå några oöverkomUga resurskonsekvenser för svensk sjukvård. tar slulligen upp frågan om erforderliga följdförfattningaroch pekar på atl nuvarande slerUiseringslag (10 §) föreskriver att Kungl. Maj:läger meddela erforderliga bestämmelser angående tillämpningen av lagen. Någonmotsvarande beslämmelse finns inte i utredningens förslag. måste enligtsocialstyrelsen innebära att utredningen ej funnil behov föreligga av några avregeringen utfärdade tillämpningsregler, t. ex. om eventuella läkarinlyg somskall åtfölja ansökan om sterilisering till . I en inomsocialdepartementet upprättad promemoria (stencU 1974:7) fömtsatts emellertidalt frågan om krav på behörighel hos läkare, som har alt uifärda intyg i steriUseringsärenden,tas upp av steriUseringsulredningen och atl utredningen även lar upp frågan omläkarintyg i kaslreringsärenden. Då delta inte skett torde det vara nödvändigtatt problemel på annal sätt tas upp till särskild behandling. Med sterilisering avses etl ingrepp som innebär altfortplantningsförmågan upphävs. TiU skiUnad från kastrering påverkarsterilisering inte könsdriften. Vår försia lagstiftning angående sterilisering antogs år1934. Lagen var endast tUlämplig på den som på grund av rubbad själsverksamhetsaknade förmåga att lämna giltigt samtycke till steriliseringsingrepp. Enligl1934 års lag fick en sådan person steriliseras ulan samtycke om socialindikation (oförmåga atl för framliden ta vård om barn) eller eugeniskindikation (risk för överföring av svår sjukdom genom arvsanlag) förelåg.Rättskapabla personer var dock inle betagna möjligheten tiU SlerUisering utankunde enligl allmän rättsåskådning steriliseras under förulsätlning dels all desamtyckte lill ingreppet och dels all vissa indikationer förelåg. lag ersattes av nu gällandesteriliseringslag (1941:282). För sterilisering fordras i princip tillstånd avsocialstyrelsen. Som förutsättning för tUlstånd anges i lagen atl någon av tre slerUiserings-indikalionerföreligger, nämligen den eugeniska, den sociala eller den medicinska(graviditet skulle innebära aUvarlig fara för kvinnans Uv och hälsa). Denmedicinska indikationen gäller alltså bara kvinnan. fårsterilisering också ske på person som avser atl söka faslställelse eidigt 1 §lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall. Ansökan om sterilisering kan göras av den som avses medansökan, för underårig av vårdnadshavare, för omyndigförklarad av förmyndarensamt vidare av vissa myndigheter och institutioner eller förelrädare för dessa.TUlstånd får inle lämnas utan all vårdnadshavare, förmyndare, make, anslallsläkareeller föreståndare för anstalt beretts tillfälle atl yttra sig i frågan, där såkan ske. Den som på grund av rubbad själsverksamhel saknar förmåga att lämnagiltigt samtycke till sterilisering kan steriliseras ulan samiycke. Frågan om en översyn av sleriliseringslagen har ianledning av motioner varit föremål för prövning åren 1955, 1960 och1970. Motionerna har bl. a. behandlal frågan om införandel av en socialmedicinskindikation (förväntad svaghet) i slerUiseringslagen i likhet med vad som dåfanns i lagen (1938:318) om avbrytande av havandeskap och om en utvidgning avden medicinska indikationen lill all också gäUa för man. Vidare har bl. a.kravet på makes yttrande i ärende om slerUisering kritiserats. Är om en översyn av steriliseringslagen. Ungefär vid samma lid började frågan om sterilisering attuppmärksammas allt mera i den aUmänna debatten. Utgångspunkten var därvid SlerUiseringsom etl alternativ till andra preventivmeloder och i sista hand till legalabort. SärskUd aktualitet i delta sammanhang tillmättes frågan om SlerUisering av man som en effektiv metod förfödelsekontroll. Ett ålerkommande önskemål avsåg en ny steriliseringslag sombl. a. skulle medge friviUig sterilisering efter samma liberala regler som iEngland och . Gällande slerUiseringslag kom till sedanoch är därför av naturliga skäl i många stycken baserad på helt andravärderingar och förhållanden än dem som råder i dagens samhäUe. Mångabetydelsefulla reformer har genomförts på det famUjepoliliska och socialaområdet . En mera samhäUsinriktad och förbättrad skolundervisning harvidare fått lUl följd atl vi har en mer öppen diskussion i sexueUa frågorän som var fallet. Den medicinska forskningen har gjort beiydandeframsteg . Vi har därigenom bl. a. fått tillgång liU nya ocheffektivare preventivmedel som på ett genomgripande sätt förändrat kvinnansmöjligheter att själv bestämma när hon vill bli gravid. Resurserna förpreventivmedels- och abortrådgivning har utökats väsentligt. I fråga omabortingrepp har nya och skonsammare metoder kommit i bruk. Räll till abort påegen begäran har införts från . Framstegen inom medicinen har vidare medfört all ävensteriliseringsingrepp nu kan ulföras med större säkerhet än lidigare. Dessaframsteg har emellerlid inle fått till följd att antalet steriliseringar ökat. Ulvecklingenbeträffande steriliseringar har sålunda varit en helt annan än belräffandeaborter. Medan de legala aborterna 1973 sleg från ca 6 200 tUl26 000 har antalet utförda slerUiseringar inte undergått några störreförändringar . Däremot visar lillämpningen av steriliseringsindikalionernaatt det gradvis inträtt en förskjutning i inställningen tUl hithörande frågorsom torde ha sin grund i ändrade förhållanden och värderingar i samhällel sedan1940-talets början. Detta gäller främst den eugeniska och den socialaindikationen för sterilisering. Elt primärt motiv bakom dessa indikationer fårantas ha varit en strävan från samhällets sida att söka nedbringa den ärftligaspridningen av vissa sjukdomar och förhindra liUkomsten av barn som kundebefaras komma att växa upp under särskilt ogynnsamma förhållanden. Dessaaspekter på möjligheten till sterilisering har efter hand kommil atl tillmätasallt mindre betydelse. Den av utredningen redovisade statistiken över utfördasteriliserings-operationer visar också all tillämpningen av de eugeniska ochsociala indikationerna fortlöpande avtagit och att deras prakliska betydelsenumera måste betecknas som marginell. Av betydelse för denna ulveckling harsäkerligen varit elt med tiden ökal intresse att värna om den enskildespersonliga integritet och en samtidig motvilja hos myndigheter och dessrepresentanter alt ingripa med beslul som på ett avgörande sätl berörindividens personliga förhåUanden. Samlidigl som denna utveckling ägt mm har emellertid somtidigare nämnts intresset för slerUisering som elt medel för famUjeplaneringfått ökad aktualitet. gäUer särskilt steriliserande ingrepp på man,vilket måste anses som en enkel och Undrig operation, i synnerhetvid jämförelse med molsvarande ingrepp på kvinna. Liksom vad gäUer abort har inlresseldärför alllmer kommil alt inriktas på frågan i vad mån en egen begäran skaUkunna få uigöra tiUräckligt underlag för etl steriliseringsingrepp. SteriUseringsulredningen lägger i sitt betänkande fram ettförslag till ny steriliseringslag. I lagförslaget anges som huvudregel attenvar som är rättskapabel och uppnått skall ha rätt att blisteriliserad på egen begäran. Operationen skall enligl förslaget få ske förstsedan den slerUiseringssökande blivit informerad om ingreppels innebörd ochföljder saml i förekommande fall om andra preventivmeloder. Såvitt gällerpersoner innebär förslagel att slerUisering skaU kunna få ske eftersärskUt tUlstånd av i fall då genetisk (eugenisk) eUer, i frågaom kvinna, medicinsk indikation föreligger. Som absolut minimigräns för sleriUseringföreslås . Den som inte är rättskapabel skaU enligt förslagel kunna blisteriliserad efter ansökan av särskilt förordnad god man och tUlstånd avsocialstyrelsen. Som förutsättning för sådant tillstånd gäUer för den som är iåldern atl genetisk eller, i fråga om kvinna, medicinsk indikationföreligger och för den som har fyUt alt det med skäl kan anlas attsterilisering är tiU väsentUg fördel för den ansökan avser. Vidare föreslår ulredningen alt den organisation för preventivmedels-ochabortrådgivning som senasi byggts ut i anslulning tiU den nya abortlagenstillkomst även skaU handha den obligatoriska information och rådgivning, somförslaget förutsätter. Såväl rådgivning som sterUise-ringsoperation ochbehövlig efterkontroll bör enligt förslaget ersättas genom den allmännasjukförsäkringen. De förslag lUl en reformering av sleriliseringslagstiftningensom utredningen sålunda lagl fram har vid remissbehandUngen fält ettövervägande positivt mottagande. Samlliga remissinslanser tillstyrker i principatl betänkandet läggs tUl grund för ny lagsliftning. Den kritik som harframförts mol förslaget har i huvudsak gällt den förordade möjligheten liU slerUiseringav icke rättskapabla utan vederbörandes samtycke. Vidare har från flera håUanmärkts att den föreslagna åldersgränsen för fri slerUisering, ,förefaller väl låg med hänsyn tiU atl familjebUdningen i allmänhel inleavslutats vid denna ålder. Remissinslanserna understryker genomgående viklen av atten samordning sker mellan genomförandel av en liberalare steriliseringslagstiftningoch en utbyggnad av informationsverksamheten på detta område. Den ordning somutredningen föreslår för atl i möjligaste mån förebygga förhastade sleriliseringsbesluthar vunnit allmän anslutning. Som ulredningen har framhålUt måste steriliseringsingrepptrots de framsteg som på senare lid har gjorts i fråga om möjUghetema attåterställa fortplantningsförmågan genom reoperation alltjämt anses vara avdefinitiv karaklär. Detta förhåUande medför i och för sig viss risk förpsykiska eller psykosomatiska störningar hos den som har genomgått operationen. Denna risk kan nalurligtvis inte frånkännas betydelse isammanhanget men bör enligt min mening inle lillmätas sådan avgörande betydelseall man på grund härav skaU avvisa tanken att under vissa betingelser godtasterilisering som en alternativ melod för födelsekontroll. Del är möjligt altdet intensiva forskningsarbetet på preventivmedelsområdel kommer atlradikalt ändra nuvarande förutsättningar och leda lill alt sleriliseringsfrågankommer i ett hell annat läge. Enbart förhoppningar i detta hänseende kanemellertid inte få leda till att frågan om införandet av vidgade möjlighetertill slerUisering skall anslå ytterligare. 1 likhet med remissinslansernaförordar jag därför all gällande lag om SleriUsering nu ersätts med en nylagstiftning efter i huvudsak de riktUnjer utredrungen har föreslagit. 6.2 Fömtsättningar för sterilisering Enligt gällande lag fordras för slerUisering att någon avde i lagen uppställda tre steriliseringsindikationerna är uppfyUda.Sterilisering får alltså ske när det med skäl kan anlas atl någon genomarvsanlag kommer alt på avkomUngar överföra sinnessjukdom eller sinnesslöhet eUerockså svårartad sjukdom eller svårt lyte av annat slag (eugenisk indikation) eUerdär någon på grund av sinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan rubbning avsjälsverksamheten eUer också lUl följd av asocialt levnadssätt prövas vara förframtiden uppenbart olämplig alt handha vårdnaden om barn (social indikation).Som giltig grund för sterilisering anges vidare alt sjukdom, kroppsfel ellersvaghet hos kvinnan gör det påkallat alt hon sterUiseras för alt förebyggahavandeskap, som skulle medföra allvarlig fara för hennes liv eller hälsa(medicinsk indikation). SlutUgen får sterilisering också företas i samband medkönsbyte. Ulredningen föreslår alt var och en som uppnått lämpligålder för atl avgöra frågan om sterilisering skall ha rätt atl på egen begäranbli steriliserad. Samtliga remissinstanser har godtagit utredningensuppfattning att frågan om sterilisering i första hand är en personligangelägenhet. Även jag ansluter mig tUl denna principiella grundsyn. Rätten attsjälv få bestämma när man vUl ha bam och hur många framslår för allt flermänniskor som en självklarhet. Under förutsättning atl den enskUde harfattat sitt beslut efter moget övervägande och med tUlgång tUl fullständiginformation om ingreppets innebörd och följder samt i förekommande fall omandra möjligheter atl förebygga havandeskap saknas därför enligt min meninganledning att bibehålla en ordning som innebär att beslutet regelmässigt måstekompletteras med elt särskilt tUlstånd från myndighet. Inle heller kan det meddenna utgångspunkt komma i fråga att även i fortsättningen låta företrädare förvissa myndigheter och institutioner socialnämnd, , sjukhus m.fl. ha formeU behörighet att ta initiativ tiU att viss person skaU underkastasslerUisering. Mot denna bakgrund bör aUtså huvudregeln i den nya lagenvara atl del i princip överlämnas till den enskUde all avgöra omhan vill bli slerUiserad. Därmed är emellerlid inle sagt alt hela ansvarel förställningstagandet bör vUa på honom. För dem som är gifta eller som annarslever samman bör del sålunda i regel vara en gemensam angelägenhet att laställning liU frågan om födelsekontroll liksom lämpligaste metoden härför samlall med utgångspunkt i dessa gemensamma överväganden även söka uppnå enighel ifrågan om en eventuell sterilisering. Därvid lorde del bl. a. vara naturligtall man noga överväger vem av parterna som i så fall lämpligen bör steriliserasmol bakgrund av bl. a. deras hälsa och ålder saml den föreliggande skUlnaden i omfaltningmellan sterUiseringsoperalion av man och kvinna. Del måste emellertid beaktasatt förhållandena ibland kan vara sådana all elt samråd av det slag som härförordas skulle vara hell meningslöst eller i vissa faU t. o. m. kunna förvärrasiluationen för den som önskar sterilisera sig. Med lanke jusl på sådana faUanser jag i likhel med ulredningen och flertalet remissinstanser atl del intebör kunna komma i fråga all som villkor för sterilisering föreskriva att make eUersamlevnadspartner skall ha berells tillfälle atl yttra sig i frågan. Densålunda valda utgångspunkten för lagstiftningen, nämligen den enskUdesprincipiella bestämmanderätt, får inle ges den innebörden atl envar oavsettförekomsten av evenluella medicinska kontraindikationer har rält alt fåsteriliseringsoperation utförd. TUlbörlig hänsyn måste i detla liksom i allaandra sammanhang las till de risker för komplikationer som ett operativt ingreppkan medföra i del enskilda fallel. Del ankommer därvid på läkaren atl avgöra omdet finns hälsorisker som är så påtagliga alt de måste anses uigöra elt vägandeskäl mol ett steriliseringsingrepp. Såväl ulredningensom de medicinska remissinstanserna framhåller all sterilisering, både av manoch kvinna, alltjämt måste betraktas som en operation av definitiv karaktär,dvs. ett ingrepp som upphäver fortplantningsförmågan. Även omjag som lidigare har nämnts i princip ansluter mig till åsikten atl denenskilde själv skaU få beslämma om han önskar bU slerUiserad och att sleriUseringfår företas endasi i vederbörandes egel iniresse anser jag mot bakgrund av nyssangivna förhållanden det vara uppenbart atl samhället i varje fall måstemedverka tUl en ordning som i görligaste mån förhindrar alt sleriUsering skerpå grund av ell förhastat beslul av den sleriUseringssökande. För all förebygga risken för förhastade beslul finner jagdärvid till en början motiverat all som utredningen föreslår fastställa ennedre åldersgräns för sterilisering på egen begäran. Ulredningen anser altåldersgränsen bör anpassas lill del förhåUandel atl etl välgrundat StäUningstagandelUl frågan om sterilisering förutsätter inte bara intellektuell utan ävenemotionell och sexuell mognad. Sådan mognad ulvecklas enUgt utredningen först i2025 års åldern och i vissa fall ännu . Med hänsyn härtill anserutredningen att den allmänna myndighetsåldern är för låg. I brisl påsvenska och lillförUlliga utländska erfarenheter finner utredningen att åldersgränsenlämpligen bör vara och erinrar om att samma minimiålder normalt gäller ivårt land för möjliglighelen all få adoptera barn. Flertalet remissinslanser godtar förslaget somnedre åldersgräns för slerUisering på egen begäran. Några instanser förordar enhögre åldersgräns eller ifrågasätter i varje fall om inte åldersgränsen börvara högre än . Som skäl anförs i huvudsak alt familjebUdningen som regelinte är avslutad vid denna ålder och att den sociala situationen senare kankomma alt förändras totalt. Riskerna för ångerfall skulle därför vara siörre änvid en högre åldersgräns, exempelvis . Del måste anses Ugga i sakens nalur att risken för attpersoner som blivit steriliserade senare skaU ångra sig minskar ju högreåldersgränsen är. Från denna utgångspunkt skuUe del i och för sig framstå somlämpligare all bestämma den aktuella åldersgränsen exempelvis till 30 år.Emellertid kan man inle rimUgtvis hävda alt människors ulveckling iintellektuellt, emotioneUt och sexueUl hänseende i allmänhet undergår sådanaförändringar under liden att gränsen enbart av detlaskäl bör sättas högre än lill . Kravet på mognad i dessa avseendenmotiverar å andra sidan inle heller en lägre åldersgräns. Med hänsyn härtilloch till atl åldersgränsen därmed bl. a. blir densamma som i , där en nysleriUseringslag infördes , anserjag i likhet med utredningen och detövervägande antalet remissinstanser all sterilisering ulan särskilt tUlståndskall få ske när den slerUiseringssökande fyllt . Även för personer under25 år börenligi utredningens meningfinnas vissa möjligheter lUl sterilisering. Utredningen föreslår sålunda attförekomsten av vissa indikationer även i fortsättningen skaU kunna få utgöragrund för SlerUisering av personer . Enligl förslagel bör dengenetiska (eugeniska) indikationen och, såvitt gäller kvinna, den medicinskaindikationen utgöra tillräcklig grund för sterilisering beträffande den somännu inte fyllt . Däremot finner ulredningen inte skäl alt överföra dennuvarande sociala indikationen lUl en ny slerUiseringslag. Som grund anförs atlden sociala indikationen främst får antas ha tillkommit för att tUlgodosesamhällets inlressen saml atl de situationer som denna indikation tar sikte päi stället bör mötas med en ökad preventivmedelsrådgivning och i nödfall medabort. SlerUisering vid könsbyte bör enligl förslagel ocksåkunna ske i fortsättningen. Som absolut minimiålder för slerUisering föreslås18 år, varigenom bl. a. svårigheterna i fråga om krav på giltigt samtycke, vårdnadshavaresstäUning m. m. kan undvikas. Tillstånd tUl sterilisering mellan 18 och 25 årbör enligt utredningen som meddelas av .