prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligtförsta stycket kan, om någon är ersättningsskyldig enligt 13 §§, skadeståndetjämkas efter vad som är skäligt med hänsyn till handlingens beskaffenhet,skadans storlek och omständighetema i övrigt. I jämförelse med gällande laginnebär detta en utvidgning av jämk-ningsmöjlighelema. Jämkningkan i och för sig ske även vid brottslig gärning. Skuldgraden skall dockbeaktas vid jämkningsprövningen och, såsom ulredningen framhåller, jämkningskall i allmänhet ej ske när fråga är om uppsålligt handlande som ärbrottsligt. Iförarbetena till skadeståndslagen (1972; 207) behandlades bl. a. förhållandetmellan de associationsrättsliga jämkningsreglerna och regeln i skadeståndslagen4 kap. 1 § om arbetstagares skadeståndsansvar (se prop. 1972: 5 s. 433 och564). Därvid uttalades bl. a. att de särskUda associalionsrättsUgajämkningsreglema innefattade en exklusiv reglering av skadeståndsansvarelsomfattning när, för personer i organställning, fråga är omersättningsskyldighet på grand av felaktiga beslut eller åtgärder på denjuridiska personens vägnar. När person i organställning vållat skada under utförandeav arbete som kunde ha anförtrotls en vanlig arbetstagare skuUe enligt sammauttalanden jämkningsregeln i 4 kap. 1 § skadeståndslagen vinna analogisktillämpning. Jag vill i detta sammanhang framhålla att skadeståndstalan mot enperson i organställning skall prövas efter aktiebolagslagens regler näranspråket grundas på handling som vederbörande vidtagit i sin egenskap avorgan för den juridiska personen. Här gäller således reglema iaktiebolagslagen om sätt och tid för talans väckande, verkan av ansvarsfrihet,förutsättningarna för skadeståndsskyldighet och jämkning. Grandasskadeståndsanspråket däremot på handling som personen i fråga inte vidtagit isin egenskap av organ för bolaget skall sådan talan följa allmänna regler. Enannan sak är att vid tillämpning av 4 kap. 1 § skadeståndslagen som ocksåutsädes i förarbetena tUl paragrafen hänsyn måste tas till denförtroendeställning skadevållaren intagit. Enligt andra stycket, som överensstämmer med gällande lag,ansvarar flera ersättningsskyldiga för samma skada solidariskt. Den, varsersättningsskyldighet jämkats, är givetvis solidariskt ansvarig endast med detjämkade beloppet. De ersättningsskyldiga skall sinsemeUan ta del i betalningenefter vad som är skäligt med hänsyn till omständigheterna. Om omständigheternainte föranleder annat, bör fördelning ske efter huvudtalet. En prövning avfördelningsfrågan efter skälighet skall äga rum även om någon eller några av detUl skadan medverkande dömts att betala etl jämkat belopp. Enligt utredningsförslaget ankommer det påbolagsstämman att besluta om talan skall anställas om skadestånd till bolaget.Stämman kan inte bevUja ansvarsfrihet eller besluta att avstå frånskadeståndstalan, om ägare tUl en tiondel av samtiiga aktier röstar emotförslag härom. Har dessa aktieägare mindre än hälften av de avgivna rösterna,skall i tiondelen inte inräknas aktie, som aktieägaren förvärvat genomöverlåtelse, om han anmält och styrkt sitt förvärv senare än föreden stämma där redovisningshandlingarna och revisionsberättelsen framlades. Har vid bolagsstämma framställts förslag om ansvarsfriheteller om skadeståndstalan för bolaget men beslut om ansvarsfrihet eller avståendefrån talan inte faltals, kan enligt utredningsförslaget ägare till en tiondelav samtliga aktier väcka skadeståndstalan på bolagels vägnar. Om aktieägaresedan talan väckts avstår från talan, kan likväl de övriga fullfölja denna. Densom anställt talan svarar för rättegångskostnaderna men har rätt tillersättning av bolaget för kostnad som täcks av vad bolaget vunnit irättegången. Talan för bolaget mot styrelseledamot och verkställandedirektör om skadeståndpå grund av beslut eller åtgärd under ett räkenskapsår skall enligtutredningsförslaget väckas sist från det årsredovisning ochrevisionsberättelse för räkenskapsåret framlades på bolagsstämma. Detta gällerdock inte, om bolagsordningen innehåller föreskrift att bolagsstämman inte ärskyldig att besluta i fråga om ansvarsfrihet. Utanhinder av att beslut fatlats om att bevilja ansvarsfrihet eller avslå frånskadeståndstalan eller att tiden för talan försuttits, kan enUgtutredningsförslaget talan väckas, om inte i årsredovisningen ellerrevisionsberättelsen eller eljest tUl bolagsstämman lämnats i väsentiigahänseenden riktiga och fullständiga uppgifter angående beslul eller åtgärdvara talan grundas. Remissyttrandena.Advokatsamfundet erinrar om att samfundet förordar, i första hand att fråganom ansvarsfrihet avgörs på den stämma där årsredovisningen framläggs och iandra hand att frågan avgörs räknat från årsredovisningensframläggande på bolagsstämman. I enlighet härmed bör utredningens förslag underdenna paragraf jämkas. I övrigt tiUstyrker samfundet utredningens förslag. Näringslivetframhåller att utredningen har ansett tiden mogen för en regel vilkenuppställer som vUlkor för alt meddelad ansvarsfrihet skall ha verkanbeträffande viss åtgärd att bolagsstämman fått i väsentliga avseenden riktigaoch fullständiga upplysningar om åtgärden i årsredovisningen ellerrevisionsberättelsen eller på annat säll. An-svarsfrUieten bryts alltså avoriktiga eller ofullständiga upplysningar rörande åtgärden oavsett om debristfälliga upplysningama kan anses bero på uppsåt eller oaktsamhet.NäringsUvet tillstyrker förslagel främst av det skälet att ansvarsfrihet intebör kunna åberopas beträffande en åtgärd om vUken den bolagsstämma som meddelatansvarsfrihet inte har haft någon adekvat information. Förslaget tUlstyrks ocksåuttryckligen av . Svenska revisorsamfundet och . anser dock att gmnderna förskadeståndstalan i motiven bör närmare preciseras till atl avse sådana bristeri uppgifternas fullständighet och riktighet som har varit aktieägare tillskada. handelskammare avstyrker däremot den föreslagna bestämmelsen.Handelskammaren påpekar att bestämmelsen inle tar hänsyn till i vad månlämnandet av en upplysning kan vara tiU förfång för bolaget. I den månfullständiga och korrekta upplysningar har lämnats till revisorema och dessavarit ense med styrelsen om att ett omnämnande av en viss åtgärd i bolagetsoffentliga redovisningshandlingar eller på bolagsstämma skulle skada bolagetbör rimligen inte talan om skadestånd kunna väckas sedan beslut om ansvarsfrihethar beviljats. Handelskammaren anser också att den föreslagna bestämmelsen kanutnyttjas på ett otiUbörligt sätt i speciella situationer och medförasvårigheter att rekrytera dugliga stjrelseleda-mötcr. Föredraganden.Enligt departementsförslaget är ärende angående beviljande eller vägrande avansvarsfrihet ell obligatoriskt ärende på den årliga ordinarie bolagsstämma vidvilken årsredovisning skall prövas, se 9 kap. 5 §. Denna ståndpunktsammanhänger med att det är av central betydelse för bolaget att frågan omansvar för bolagsledningen snabbt avgörs. Det betyder med andra ord att omansvarsfrihet har beviljats bolagsledningen så kan talan om skadestånd sedan iprincip inte anställas. Från denna princip görs dock i förevarande paragrafett undantag, se fjärde stycket. Beslut om att bevUjaansvarsfrihet har alltså avgörande betydelse för frågan om skadeståndstalan kananställas. Efiersom skadeståndsreglerna har stor betydelse för minoritetensåsom ett led i skydd mot maktmissbmk från majoritetens sida följer därav attminoriteten också måste ha möjlighet att kunna förhindra beslut omansvarsfrihet. I enlighet härmed föreskrivs i första stycket första punkten atttalan om skadestånd till bolaget kan väckas, om vid bolagsstämma ägare lillminst en tiondel av samtliga aktier röstat emot förslag om ansvarsfrihet ellerbiträtt förslag om anställande av skadeståndstalan. Bestämmelsen innebär attaktieägare representerande av aktiekapitalet har möjlighet att förhindrabeslut om ansvarsfrihet. Bestämmelsen innebär vidare att skadeståndstalan intekan anställas utan alt frågan behandlats vid bolagsstämma. På denpunkten innebär deparlementsförslaget en ändring i förhållande till gällandelag. F. n. fordras nämligen inte beslut på bolagsstämma för att väcka skadeståndstalanmot aktieägare. En minoritet kan såledesvägra en styrelseledamot eller verkställande direktören ansvarsfrihet. För attmotverka risken för kupper har i utredningsförslaget intagits en regel medmotsvarighet i gällande rätl innebärande att i minoritetens andel inte skallinräknas aktie, som aktieägaren förvärvat genom överlåtelse senare än tremånader före stämman. Såsom jag framhållit vid 9 kap. 1 § måste dockutgångspunkten vara den att en person som har förvärvat en aktie också skall.,ha möjlighet att påverka bolagets förvaltning. I överensslämmelse med dettaståndpunklslagande är jag därför inte beredd att ansluta mig tiU utredningensförslag i detta hänseende. Enligt första stycketandra punkten kan bolagsstämman ej träffa uppgörelse belräffandeskadeståndsskyldighet enligt 13 §§, om ägare till en tiondel av samtligaaktier röstar emot förslag härom. Nuvarande aktiebolagslag innehåller regler omuppgörelser av liknande innebörd. Dessa bestämmelser har emellertid inteupptagils i utredningsförslaget. Enligt min mening bör dock alla slag avuppgörelser utom process om sådant skadestånd, omgärdas med skydd förminoritetens rätt att föra skadeståndstalan. Om bolagsstämman antar ett förslagom förlikning med den skadeståndsskyldige, innebärande alt den senare ålar sig altbelala visst skadestånd till bolaget, följer visserligen härav indirekt altbolaget ej kommer att föra någon talan men något bolagsstämmans beslut häromföreligger icke. Enligtandra stycket får skadeståndstalan på bolagets vägnar väckas av ägare tillminst en tiondel av samtliga aktier. En förutsättning för sådan minoritetstalanmot person i bolagsledningen är att gUtigt beslut om ansvarsfrihet inteföreligger. Har beslut om ansvarsfrihet förhindrats enligt första stycket av enminoritet, kan sålunda också talan väckas av en minoritet. Den minoritet somför talan behöver dock inte beslå av de aktieägare som hindrat beslut omansvarsfrihet. Minoritelslala.n kan föras av olika minoritetsgrupper var försig. Minoritetstalan kan föras, även om styrelsen på majoritetens uppdrag förtalan. Delta är, som utredningen framhållit, nödvändigt för att varkenmajoriteten eller olika minoritetsgrapper skall kunna hindra varandra från attföra den talan som varje grupp anser befogad. Omaktieägare sedan talan väckts avstår därifrån, kan de övriga alltid fullföljadenna. Om talan anställts av en minoritet, svarar de som anställt talan förrättegångskostnaderna. De har dock rält till ersättning för kostnad som täcksav vad bolaget vunnit i rättegången. Itredje stycket ålerfinns den av utredningen föreslagna regeln att skadeståndstalanmot styrelseledamot och verkställande direktör skall väckas fråndet årsredovisning och revisionsberättelse framlades på bolagsstämma. Somjag nämnde har jag föreslagil att frågan om ansvarsfrihet förstyrelseledamot och verkställande direktör obligatoriskt skall avgöras vidordinarie bolagsstämma. Till följd härav har den särskilda regeln iutredningens förslag beträffande det fall alt dechargefrågan inte är obligatorisktbolagsslämmoärende fått ulgå. Ifjärde stycket regleras verkan av att bolagsstämman ej haft tillgång till riktiga och fullständiga uppgifter bl. a. när ansvarsfrihet beviljats eller förslag alt anställa talan ej biträtts av tillräckligt många aktie ägare. Enligtgällande rätt har decharge som beviljats eller på grund av underlåten talanskall anses bevUjad den verkan att vederbörande blir fri frånskadeståndsskyldighel mot bolaget. Undantag härifrån gäller beträffandeåtgärd, om vars vidtagande eller betydelse för bolaget styrelsen,styrelseledamot eller verkställande direktör uppsåtligen eller av vårdslöshetexempelvis i redovisningshandlingarna lämnat i väsentliga hänseenden oriktigaeller ofullständiga upplysningar. Såsomulredningen funnit synes tiden nu mogen för en regel som innebär ett slopandeav kravet på att den bristfälliga redovisningen skall vara uppsåtiig ellervårdslös. Regelns tiUämpning bör dessutom inte vara begränsad till enbartstyrelseledamöter och verkställande direktör. Har förslag om skadeståndstalanmot exempelvis en stiftare ej bifallits elleri vart fall inle biträtts av den i första stycket angivna minoriteten, skallsåledes talan kunna anställas, om bolagsstämman vid beslutets fattande ej hafttillgång till riktiga och fullständiga uppgifler. Med anledning avremissyttrandet från handelskammare vill jag påpeka attskadeståndsansvaret skulle kunna bli illusoriskt, om styrelsen medrevisorernas goda minne kunde hemlighålla upplysningar om åtgärder som skadatbolaget. Jag är därför inte beredd att på den punkten frångå utredningensförslag. Av styckets avfattningtorde framgå att beviljad ansvarsfrihet ej hindrar talan grundad på brottslighandling, om ej dechargen uppenbarligen avsett även denna handling. Någonuttrycklig regel härom fordras inte. I enlighet med dessöverväganden föreskrivs i stycket att om beslut fattals om att bevUjaansvarsfrihet eller att icke föra skadeståndstalan utan att aktieägare somavses i första stycket röstat däremot, talan likväl kan väckas enligt förstaeller andra stycket, om ej i årsredovisningen eller revisionsberättelsen ellereljest lill bolagsstämman lämnats i väsentliga hänseenden riktiga ochfullständiga uppgifter angående beslut eller åtgärd vara talan grandas. Sammaregler gäller om tiden för talan försuttits enligt tredje stycket. Innebördenav bestämmelsema är att bolagsstämmans informationsunderlag måste varaväsentligen riktigt och fullständigt för att beviljad ansvarsfrihet ellerinträdd preskription skall befria vederbörande från ansvar för viss åtgärd. Paragrafeninnehåller i första stycket bestämmelser om en yttersta preskriptionstidbeträffande skadeståndstalan för bolaget som inte grundas på straffbelagdgärning. De överensstämmer i sak i allt väsentligt med utredningens förslag. Preskriptionstidenför talan mot stiftare är räknat från beslutet om bolagets bildande ochför styrelseledamot och verkställande direktör räknat från utgången avdet räkenskapsår då beslut eller åtgärd vara talan gmndas fattades resp.vidtogs. Denna senare regel utgör en nyhet. Den sammanhänger med de föreslagnabestämmelserna om skärpning av förutsättningarna för alt ansvarsfrihet skallkunna beviljas med befriande verkan. Preskriptionstidenför talan mot revisor är räknat från den dag revisionsberättelseframlades på stämman eller yttrande som avses i lagen avgavs (jfr 2 kap. 9 §, 4kap. 4, 6, 12 och 14 §§ samt 5 kap. 5, 8 och 14 §§. 6 kap. 1 §, 9 kap. 12 §, 10kap. 10 §, 13 kap. 7 §, 14 kap. 1 och 2 §§). Granskarelikställs enligt 10 kap. 14 § med revisor. Eftersom granskares yttrande är attjämföra med revisionsberättelse, får tiden räknas från den dag då yttrandetframlades på stämman. Preskriptionstidenför talan mot aktieägare är räknat för beslut eller åtgärdvara talan grundas. Omett aktiebolag försätts i konkurs, kan i överensstämmelse med gällande rättkonkursboet enligt andra stycket väcka talan mot styrelseledamot ochverkställande direktör utan hinder av atl ansvarsfrihet beviljats eller skallanses ha inträtt på grund av bestämmelsema i 5 §. Mot samtliga i 13 §§ avseddapersoner kan konkursboet väcka talan om skadestånd änvad första stycket anger. I sådant fall måste dock konkursansökan ha gjortsinnan preskriptionstiden gått ut och talan får ej väckas senare än sex månaderfrån första borgenärssammanträdet. I jämförelse med gällande rält innebärdelta, såvitt avser styrelseledamöter och verkställande direktör, att tideninom vilken konkursansökan måste göras förlängs med . Tiden är nämligenenligt gällande lag från det årsredovisningen framlades på stämman menenligl paragrafen från utgången av det räkenskapsår då denskadevållande handlingen vidtogs. Förevarandekapitel reglerar bl. a. de villkor som vid sidan av firmalagen (1974: 156)skall gälla för rätten alt erhålla registrering av aktiebolags firma. Isamband med nya firmalagens tUlkomst gjordes vissa ändringar bl. a. iaktiebolagslagen. De efter dessa ändringar gällande reglerna i aktiebolagslagenom firma har överförts utan några sakliga ändringar till departementsförslagetmed undantag dock för några bestämmelser (32 a §, 193 § andra stycket) somavses bli införda i en av regeringen utfärdad förordning. Vidare har vissaregler som sammanhänger med det nuvarande systemet med förhandsgranskning avstiftelsehandlingar m. m. fått utgå. Iutredningsförslaget återfinns en regel enligt vilken i bolagsordningen kanföreskrivas att ensamrätten till firman avser visst geografiskt område. Fleraremissinstanser har avstyrkt förslaget i denna del. a.framhållit att bestämmelsen kan leda lill godtagande av alltför lika firmor ochdetta kan på försvåra registrerings-arbetet och dessutom medföraolägenheter för näringslivet i form av förväxlingar. Jaginstämmer i remisskritiken. Under behandlingen av förslaget lill firmalagavvisade jag tanken på att införa skyldighet att i bolagsordningen angegeografiskt verksamhetsområde. De skäl som jag då anförde till stöd för min ståndpunkthar bärkraft även i förevarande fall (prop. 1974: 4 s. 195). I2 § hänvisas bl. a. tUl reglema i firmalagen om hävande av registrering.Lagrådet påpekade i sitt yttrande över förslaget till firmalag (prop. 1974: 4s. 285) att i fråga om aktiebolag innebär hävandet av registreringenej att den juridiska personen därigenom förlorar sin rätts-subjektivitet.Lagrådet framhöll att det i allmänhet ligger i bolagets eget intresse att såsnart som möjligt få annan firma registrerad men atl det inte alllid kan varasäkert all så kommer alt ske. Med hänsyn härtill kunde enligt lagrådetifrågasättas om ej i aktiebolagslagen borde upptas föreskrift omtvångslikvidation för det fall att anmälan om ny firma ej görs sedan viss tidförflutit efler det att den gamla firman avförts ur registret. Härtill framhölljag (s. 292) alt denna fråga knappast torde medföra några svårigheter ipraktiken. Jag vidhåller denna uppfattning och finner således ej skäl föreslånågra särskilda regler härom. Bundna och fria aktier Ikapitlet behålls de nuvarande bestämmelserna om att genom förbehåll ibolagsordningen förbud kan införas mol att aktierna eller en del av dem genomteckning eller överlåtelse förvärvas av aktiebolag eller andra samfälligheter ellerstiftelser eller av vissa slag av aktiebolag eller andra samfälligheter ellerstiftelser eller av annan än svensk medborgare, s. k. förbjudet rättssubjekt.Som framhållits i den allmänna motiveringen har inte några ändringar i sak iförhållande till nuvarande beslämmelser gjorts. Beslämmelserom bundna och fria aktier används för all möjliggöra undanlag från detprincipiella kravet på regeringens tillstånd för alt svenskt aktiebolag skallfå här i riket förvärva fast egendom m. m. Något nödvändigt samband med densärskilda lagstiftningen härom, lag, finns dock inte. Ett förbehåll ombundna och fria aktier kan la sikte även på aktieförvärv av andra rättssubjektän sådana som är underkastade lag. Förbehållet kan också begränsas så attkvoten bundna aktier bestäms lägre än som fordras enligt lag. Bestämmelsernai kapitlet har i huvudsak hämtats från utredningsförslaget. De särskildabestämmelserna i 3 och 6 §§, vilka sammanhänger med bestämmelserna omkonvertibla skuldebrev m. m., överensstämmer med 19 och 20 §§ i lagen omkonvertibla skuldebrev m. m. Enligt första stycket kani bolagsordningen tas in förbehåll att aktier i bolaget inte får genom vare sigteckning eller överlåtelse förvärvas av aktiebolag eller andra sammanslutningareller stiftelser eller av vissa slag av aktiebolag eller andrasammanslutningar eller stiftelser eller av annan än svensk medborgare. Sådanaaktier kallas bundna aktier. Om inle alla aktierna skall vara bundna, kallasövriga aktier fria aktier. Liksomgällande lag innebär stycket att teckning eller överlåtelse i strid motförbehållet är utan verkan. Ifråga om antalet aktier som kan omfattas av förbehållet råder full frihet för bolaget att beslämma om samtliga eller baravissa aktier skall vara bundna. Det är vidare möjligt att begränsa förbehålletstillämplighet liU endasl vissa slags associationer eller stiftelser.Förbehållet kan också avse enbart utländsk medborgare eller enbart medborgare ivissa länder, t. ex. andra länder än de nordiska. Däremot måsle förbehålletavse både teckning och överlåtelse. Det är sålunda inte möjligt atl ha ettförbehåll som exempelvis medger fri teckning men förbjuder överlåtelse. Enligt gällande lag skall erinran om förbehållet vid aktiebolagsbildande las upp i teckningsUslan och stiftelsekungörelsen. Efiersom deparlementsförslagetinnebär att teckningslista inte är obligatorisk och alt stiflelsekungörelseinte skall förekomma har motsvarande beslämmelse inte tagits upp i departemenlsförslaget.Aktielecknare har emellertid möjlighet att få reda på förbehållet genom att tadel av det i stiflelseurkunden ingående förslaget till bolagsordning. Vidnyemission gäller atl erinran om förbehållet skall tas in i emissionsbeslut, 4kap. 5 § andra slyckel. Detsamma gäller vid emission av konvertibla skuldebrevo. 1., 5 kap. 4 § andra stycket. Vid teckning av nya aktier ingår beslutet omnyemission i teckningslistan (4 kap. 8 § första stycket) och i fall som avses i4 kap. 8 § andra stycket, då teckningslista inte används, är aktietecknamanärvarande då beslutet om nyemission fattas. Andra stycket innehåller regler om att ändring avbolagsordningen beträffande förbehåll kan beslutas på konstituerande stämma medsamtycke av aktietecknare som berörs av ändringen. Detta innebär en ändring i förhållande till gällande lagenligt vilken förbehåll inte får ändras genom beslut på den konstituerandestämman. Jag delar nämligen utredningens uppfattning att principen bör vara atten ändring kan göras med samtycke av alla vUkas rätt försämras genom ändringen.En försämring får anses drabba aktietecknare, om fri aktie, som tilldelashonom, genom ändringen förvandlas till bunden. Självfallet kan bolaget inteförvandla en fri aktie, som tilldelas förbjudet rättssubjekt, till bundenaktie. Har aktieägare som enligt förbehållet inte får genomteckning eller överlåtelse förvärva bundna aktier, på annat sätt förvärvatbunden aktie, hindrar enligt tredje stycket förbehållet honom ej att utöva denmed aktien förenade företrädesrätten tiU nya bundna aktier. Av bestämmelsen följer att förbjudet rättssubjekt somerhållit bundna aktier genom familjerättsligt förvärv kan tilldelas nya bundnaaktier vid fondemission och vid nyemission där de gamla aktieägarna haftföreträdesrätt att deltaga i emissionen. Några motsvarande bestämmelser beträffande konvertiblaskuldebrev o. 1. behövs inte, eftersom konvertibla skuldebrev o. 1. kanförvärvas av alla, alltså även förbjudna rättssubjekt. Ett förbjudeträttssubjekt får däremot inte utnyttja den rätt tUl konvertering ellernyteckning som etl skuldebrevger för den händelse han därmed skulle förvärva en bunden aktie. Enkonvertering innebär nämligen ett slags överlåtelse en fordringsrätl utbytesmot en andelsrätt och kan därmed strida mot förbehållet (jfr prop. 1973: 93s. Omförbehållet inte avser samtliga aktier i bolaget, är det av vikt all vidfördelningen av bundna och fria aktier bundna aktier inte tilldelas förbjudnarättssubjekt. Förbjudet rättssubjekt skall därför enligt första stycket vidteckningen ange att han endast har rätt att förvärva fria aktier. Har detbelopp som skall betalas för aktie bestämts högre för fria aktier än förbundna, skall annan aktietecknare än förbjudet rättssubjekt enligt stycket vidsin teckning ange det antal fria aktier som får tilldelas honom. Stycketföratsätter att det är möjUgt att bestämma högre belopp för fria aktier än förbundna. Vid nyemission får naturligtvis möjligheten att sätta högre kurs påfria aktier inte utnyttjas så att värdet av företrädesrätten för ägare av friaaktier urholkas på ett otillbörligt sätt. Denföreträdesrätt som vid nyemission och fondemission tillkommer fria aktier skallenligt andra stycket avse nya fria aktier.