prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Personal som lill följd av en konjunkturavmallning riskerarföriora sina arbelen kan ges iryggad anslällning genom all arbetsmarknadsulbUdningi förelagen ulnylljas för all fylla ul svackor i efterfrågan på förelagels produkter. Inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen kan ocksåstimuleras en tidigareläggning av nyanställningar, en icke könsbunden rekryteringoch anslällning av personal med arbetshinder. m. gäller enligtriksdagens beslut nya och väsenlliglförbättrade ekonomiska villkor under arbetsmarknadsutbildning. Möjligheterna för arbelslösa ungdomar under 20 åralt få genomgå arbetsmarknadsutbildningvidgas. De nya reglerna bör väsenlligl öka inlressei hos den som är arbetslös och uppbärkassaersäitning eller kontant arbetsmarknadsstödall i slällel della i arbetsmarknadsutbildning. Den nedgång i efterfrågan på personal som kunnatnoteras har inneburit ökade svårigheler för i försia hand denytillträdande på arbetsmarknaden alt finna arbete. 1 oklober höjdesutbildningsbidragen i syfte attförmå de arbetssökande alt i ökad utsträckning utnyttja möjligheterna lillulbildning. Av de mycket preliminärauppgifter som slår till buds synesen sådan effekt också ha uppnåtts. Kvinnornas andel av deltagarna i arbetsmarknadsutbildning kan vänlas stigaytteriigare, bl. a. till följd av den slopade prövningen av bidraget mol makeinkomsl. Andelen kvinnor i arbetsmarknadsutbildninghar stigit från av deltagarna budgetårel 1959/budgelårel1974/75. Som AMS framhåller har de under föregåendebudgetår inledda försöksverksamheternamed stöd lill icke könsbundenrekrytering och stöd lill förelag somi slällel för alt säga upp eller permittera personal anordnar ut- Prop.1975/76:100 Bilaga 13 62 bildninggivit goda resultat. Beträffande stödet lill icke könsbunden rekryteringframhåller AMS atl omfattningen kunde ha blivit slörre om antalet yrken för vilka stöd får beviljas varit ftera.Jag vill i anledning härav framhållaalt antalet yrken har utvidgatsunder försöksverksamhetens första år. Man bör emellertid hålla i minnet alt syftet med försöksverksamheien är allstudera vilken betydelse slöd avdenna karaklär har när del gäller alt främja en mindre könsbunden rekrytering. Etl stöd riktat lill flertalet yrken där könsmässigt sned rekrytering föreligger skullesannolikt göra del svårare för AMS, regering och riksdag atl utvärderaeffekterna av just etl sådanl stöd. har beslutat förbällra stödet till de förelag som utbildar sin personal istället för alt permittera eller säga upp den. Omfattningen av verksamheten kan väntas bli förhållandevis storunder innevarande och kommande budgetår. avinnevarande budgetår har stöd beviljats för utbildning av 4 450personer vid 70 förelag all jämföra med 4860 personer vid 68 förelag under hela budgelårel 1974/75. Del nya stödet lill ulbildning av redan anslällda i kombination med nyanställning av ersättare bör komma väl lill pass för de förelag som ligger relativt långl framme i konjunkturen. Jag räknarhärvid med all de som nyanställs i förelagen med hjälp av detla slöd i storutsträckning skall vara de som i daghar de största svårigheterna atl finna arbete, dvs. ungdomar och andranytillträdande på arbetsmarknaden. För innevarande budgeiår har regeringenbemyndigats fastställa ramar för detvå här nämnda stödformerna och jag förordar atl regeringen inhämtar bemyndigande att även för budgetåret1976/77 med hänsyn till arbetsmarknadsläget få fastställa dessa ramar. 1975:45 presenterade regeringen etlförslag om överflyttning av huvudmannaskapetför den yrkesinriktade utbildningen vid kriminalvårdsanstallerna från lill AMSoch . Efler samrådmed chefen förjusliliedepanementetförordarjag all denna överföring nu kommer lill slånd. bör således i fortsättningen driva AMU-kurser i kriminalvårdens anstalter. Del ärväsenlligl all sådana särskildakurser inom anstalter anordnas endasi därutbildningen inle kan genomförasunder s. k. frigång vid närbelägna undervisningsanstalter. Den nuföreslagna utbildningen kommer sålunda huvudsakligen att äga rum vid kriminalvårdens riksanslalter. Urvalet avkurser bör ske på motsvarande sättsom gäller för arbetsmarknadsutbildningen som helhet, dvs. i samråd mellan de berörda myndigheterna och parterna påarbeismarknaden. Kriminalvårdsstyrelsenbör tillhandahålla lokaler och personal som helt eller delvis har bevakande eller vårdande uppgifier. bör svara för utrustning för kurserna samt lärare som inte har vårdande eller bevakande uppgifter. Lärarna bör vara anställda inomarbetsmarknadsutbildningen och ingen skall få försämradeanställningsförhållanden genom ändringar av huvudmannaskapet. Den utrustning som finns för utbildningar vilka krimi- Prop.1975/76:100 Bilaga 13 63 nalvårdssiyrelsennu driver och som lämpar sig för AMU-kurserna bör ulan vederiag förasöver i ägo. På arbetsmarknadsverket bör ankomma att efterprövning i sedvanlig ordning avgöravilka personer som skall beredas arbetsmarknadsutbildning. För intagna som har beviljats frigång fördellagande i AMU-kurs utanför anstaltulgår efler särskilt beslut av regeringen ell icke beskattat lilläggsbidrag (stimulansbidrag) om per dag ulöver dens. k. arbetspremien om . Utbildningsbidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen bör alltså inleulgå vid arbetsmarknadsutbildninginom kriminalvården, vare sig dennasker inom en anstalt eller under frigång utanför anstalt. Del ankommer på regeringen alt meddela närmareföreskrifter om den här behandlade verksamheien. har tidigare bemyndigat regeringen atlvid behov öka antalet platser förbarntillsyn för dellagare i arbetsmarknadsutbildning. Med stöd härav har regeringen maximerat antalet plalser lill 200. gäller denna möjlighel också förelever med barn som harbeviljats annan arbetsmarknadsutbildningän AMU-kurs. AMS har föreslagit all antalet plalser ulökas lill 400. Antaletutnyttjade plalser uppgick lill ca 110. Den ökade tillströmningenav elever som jag räknar med kommer sannolikt all leda lill ökal ulnyitjandeav denna möjlighel allordnabarntillsynen. Jag har för avsikt atl föreslå regeringen en utvidgning av nu gällande ram när della visar sigbefogat. tar i sin anslagsframställning upp frågan om lärare ochläromedel för yrkesundervisning av invandrare på AMU-kurser. Dessa frågor behandlades av i anledning av prop.1975:45.1 proposilionen framhöllsvikten av atl undervisning på invandrarspråk kan ges som etl komplement lill undervisning på svenska. Läromedel bör också i så stor utsträckningsom möjligt tillhandahållas på olika invandrarspråk. Skolöverstyrelsenredovisar i sin anslagsframställningatl antalet kursdeltagare per yrkesområde och språkgrupp genomgående är mycketlågt på de flesta svenskspråkiga AMU-kurseroch all antalet dellagare växlar slarki över tiden. Jag kan förslå att praktiskaproblem kan uppslå, men finner del likväl motiverat att skolöverstyrelsenbedriver undervisning på invandrarspråk där möjligheten härtill föreligger. Såväl lärare som elever kan givelvisbehöva koncenlreras till vissaAMU-center för alt underlag för undervisning skall erhållas. När det gäller läromedel finner jag del synneriigenangeläget atl sådana utvecklas påolika språk i försia hand de språk som är vanligast bland dem som söker arbete och saknar lämplig ulbildning.Skolöverstyrelsen har beräknat alt dettar ca ell år atl få fram språkligt underlag för läromedlen. Dessa beräkningar grundar sig på vad jag förslår eltmycket ambitiöst upplagt arbele. Med hänsyn till angelägenheten av att snabbt få fram läromedel på invandrarspråk finner jag befogat förorda en någollägre ambitionsnivå vad gäller terminologiforskningen. En intensifieradlärarhandledning kombinerad medläromedel på svenska och tillämpligt invandrarspråk kan, somjag ser Prop.1975/76:100 Bilaga 13 64 det,ge minst lika goda resultat somsynneriigen väl utvecklade läromedel. Jag har ingen erinran mol skolöverstyrelsensberäkningar i vad avser undervisningför svenska zigenare moisvarande den som ges inom den obligatoriska skolan. I detla sammanhang vill jag ta upp vissa förslag som expertgruppen för vissa zigenarfrågor lagt framrörande vuxenundervisning förzigenare inom arbetsmarknadsutbildningen (se anslaget D 3. Åtgärder för invandrare). har somförsöksverksamhel utomnordiska zigenare kunnat få viss inledande ulbildning. För della ändamål har kursen Omställning ochträning utnyttjats. Denna kurs är emellertid anpassad för personer medfysiska och psykiska handikapp och därför mindre lämpad för t. ex. skilda zigenargrupper. Expertgruppen harföreslagit att skolöverstyrelsenskall utarbeta läroplaner, läromedel och metodiska anvisningar för en sådan inledande utbildning inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen. Såväl svenska och finska som utomnordiskazigenare uppfyller i och för sig iallmänhet villkoren för all kunna beviljas arbeismarknadsiiibildnjng. Frånsellnämnda försöksverksamhel har en för zigenare särskilt anpassad ulbildning saknats. Jag finnerdet angeläget au sådan ulbildning snarastkommer till stånd för samtliga zigenskagrupper. bör därförutarbeta läroplaner, läromedel och melodiska anvisningar för en kurs med samma principiella uppbyggnad som kursenOmställning och träning men som är särskilt anpassad lill skilda grupper av zigenare. Enligl gällande grunder för utbildningsbidragulgår lill personersom under utbildningen uppbär hel pension eller ärkonlinueriigl sjukskrivna enbart stimulansbidrag.Den som har reducerad pension (moisvarande) får däremot skillnaden mellan helt utbildningsbidrag ochutgående pensionsbelopp. Därvid kani vissa fall inträffa all den som har hel pension får ell mindre belopp än densom har reducerad pension. Detta är inte tillfredsställande. Jagförordar därför all regeringen inhämtar bemyndigande alt vad avser utbildningsbidrag likställa dem somuppbär hel pension eller är kontinuerligt sjukskrivna med dem som uppbärreducerad pension. I särskild skrivelse har skolöverstyrelsenöveriämnat förslag till ändrade bestämmelser om anställnings- ochutbildningsfrågor för lärare inom arbetsmarknadsutbildningen. Dessafrågor bereds f n. i . 1 budgetproposition (prop. 1975:1 bil.13) beräknades medelsbehovel förarbetsmarknadsutbildningen enligl då gällande regler lill ca 1 090 milj. kr. under budgetårel 1975/76. Kosinaden förden reform somriksdagen beslutade med anledning avförslagen i prop. 1975:45 beräknades lill 690 milj. kr.,vilkel gör en total koslnad för utbildningen av ca I 780 milj. kr. Av reformkoslnaden förutsattes 160 milj. kr.böra liUföras delprogrammetArbetsmarknadsutbildning i form av statliga budgetmedel eftersom demotsvarade statens ökade skaileiniäkier lill följd av reformen och 530 milj. kr. finansieras genom en särskildarbetsgivaravgift. Under försia beräknades de ökade skatleintäklerna 1975/76:100 Bilaga 13 65 lill 60 milj. kr. och anslagel för budgelårel 1975/76 till (1 090-1-60) 1 150 milj. kr. belopp moisvarande de resterandeskatteinbetalningarna ,dvs. kr., skulletillgodoföras anslagel i samband med anslagsberäkningen för budgelårel1976/77. De nya reglerna för arbetsmarknadsutbildningiräder i kraft . I avvaktan på närmare erfarenheter avreformens verkningar i olika hänseenden är det svårt all med säkerhetberäkna anslagsbehovet. AMS ochskolöverstyrelsen har beräknal de loiala koslnaderna för delprogrammet Arbetsmarknadsutbildning lill 1 673 milj. kr., vilkel är någol mindre än den i prop. 1975:45 beräknade helårskostnaden. Föregen del beräknarjag anslagel förbudgelårel 1976/77 lill ell jämförtmed innevarande budgetår oförändrat belopp,vartill bör läggas dels nämnda 100 milj. kr. i ökade skaileiniäkier (/e/s förvallningskoslnader om 24 milj. kr. Iavvaktan på närmare erfarenheler avverksamheien är jag inle beredd alt nu la upp den av aktualiserade frågan (InU 1975:14, rskr 1975:178) om arbetsgivaravgiftens läckningsandel bör säuas i relation lillhela utbildningskostnaden eller lill någol i denna ingåendeutgiflsändamål. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen all 1. godkänna de ändrade grunderför utbildningsbidrag som jag har förordat, atl tillämpas fr. o. m. den1 , 2. bemyndiga regeringen atlfastställa ramar för slöd lillföretag som av konjunklurpolitiskaskäl anordnar ulbildning av anslällda, 3. lill Bidrag tillarbeismarknadsiitbildning anvisa ell anslag av 1 . 1974/75 Ulgift 1107 867 391 Reservation 366 949 708 1975/76 Anslag 742935 000 1976/77 Förslag 1254000 000 Från anslagel beslrids utgifterna för programmelSysselsättningsskapande ålgärderutom delprogrammet Slöd lill lageruppbyggnad. Programmel Sysselsättningsskapande åtgärder beslårav delprogrammen Allmänna beredskapsarbeten. Särskilda beredskapsarbeten,Industribeställningar,Deialjplaneringsbidrag, Invesleringsfondsärenden och Slöd lill lageruppbyggnad. Sistnämnda delprogram behandlasunder anslaget B 4. Stöd till lageruppbyggnad. 5Riksdagen 1975/76. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 4 50 000 000 4 167 000 000 4 5 000 000 4 5 000 000 1 107 867 391 'Återbetalningar av förskotterade medel överstiger utbetalningarna. Delprogrammet Allmänna beredskapsarbeten omfatiarslatliga beredskapsarbeten i den månde inle är särskilt avsedda för svårplacerad arbetskraft saml slalsbidrag lill moisvarande kommunala och enskilda arbelen,ävensom statligt stöd lill tidsbegränsad fortsatt drift vid nedläggningshotadeförelag. Delprogrammet Särskildaberedskapsarbeten omfattar motsvarande arbelen för svårplacerade. Bestämmelserom beredskapsarbeten återfinns i arbelsmarknadskungörelsen (1966:368, omlrycki 1975:822) och om företagsstöd i kungörelsen (1972:302) om slalsbidrag i vissafall till nedläggningshotade företag(ändrad 1974:370). Under delprogrammen Industribeställningar ochDeialjplaneringsbidrag faller kostnader för statliga industribeslällningar somläggs ut av syssel-sällningsskäl samlkosinader för projeklering av vissa allmänna arbeten i syfte alt ökaberedskapen mol arbetslöshet. Delprogrammet Investeringsfondsärenden belastas avadministrationskostnader, vilka ingår i de för programmel gemensammaförvaltningskostnaderna. Allmänna beredskapsarbeten.För budgelårel 1974/75 anvisades lill allmänna beredskapsarbeten 320 milj. kr. på riksslalen och 35 milj.kr. på tilläggsstat , dvs. sammanlagt 355 milj. kr. De allmänna och de särskilda beredskapsarbetenasfördelning på olika ändamål har undersenare år utvecklats på säll som framgår av följande labell. Prop.1975/76:100 Bilaga 13 67 Sysselsätlningsdagar i allmänna (A) ocb särskilda (S)beredskapsarbeten (I 000-lal) Anlaletsysselsätlningsdagar och kosinader för olika slags allmänna beredskapsarbetenunder del senasie budgetårel framgår av följande labell. Sysselsätlningsdagar och kosinader vid olika slagsallmänna beredskapsarbeten under budgelårel 1974/75. (milj, kr,) sättningsdag (kr,) ' Objekt av kulturhistorisk karaktär kan ingå även iandra ändamålsgrupper, företrädesvis husbyggnad. 1975/76:100 Bilaga 13 68 Insatserna i form av beredskapsarbeten kulmineradebudgetårel /72, Minskningen avsysselsätlningsvolymen därefier har kunnat ske i anslutning lill en fortgående stabilisering och förbättring avlägel på arbeismarknaden. De särskilda beredskapsarbetena har dock ökali omfattning. Nedgången i arbetsvolymen påvägarbeten fr, o, m, budgelårel 1972/73 har samband med alt vägverketsedan dess har disponerat ett särskilt anslag om 200 milj, kr, för arbelen i sysselsättningsstödjande syfte. Dessa arbetenhar påbörjats i samråd med AMS ochdärigenom kunnat fylla en uppgift likartad beredskapsarbetena. Beredskapsarbeten inom tjänstesektorn har utvecklatsunder 1970-talel och ulgör f n.hälften av arbetsvolymen på allmänna beredskapsarbeten. Liksom under föregående budgeiår har verksamhelbedrivits med arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete inom vårdområdet.Praklikarbe-len för ungdomar har anordnatshos statliga myndigheter och institutioner. Under februari månad 1975hade ca 850 ungdomar sådana arbelen. Anlalet anvisade arbetslösa vid beredskapsarbeten och deras ålders- ochkönsfördelning vid millen av vkso månader därav {%) därav (96) 1975/76:100 Bilaga 13 därav (%) r\orcrtM£»r Mol bakgrund av säsongsvängningarna iarbelskraflsefterfrågan, den regionala obalansen saml de strukturellaförändringarna i näringslivet räknar slyrelsenmed elt långsiktigt behov av beredskapsarbeten. Förskjutningen mol ell ökal behov av beredskapsarbeten inomtjänstesektorn saml för kvinnor ochungdomar kvarstår. Med hänsyn lillsvårigheterna att bedöma konjunkturutvecklingenoch därmed utvecklingen på arbeismarknaden föreslås en endasi prisomräknad medelstilldelning iförhållande till /76 på 370 milj. kr. Härav avser 80 milj. kr.vägarbeten, vilket innebär en väsentlig minskning i förhållande lill de 150 milj. kr. som beräknats för /76. Denna minskning avförhållandevis dagsverksdyra arbetensom lill hela sin kostnad belastar beredskapsmedlen kan i förening meden fortsalt slrävan mot mer dagsverksbilliga objekt vänlas ge utslag i dagsverkskoslnaderna. Om dessa förverkligaslorde del därför vara möjligl /77 uppnå 1,1 milj. sysselsätlningsdagar inom ramen lor370 milj. kr. Under de senare budgetåren har regeringen isysselsättningsstödjande syfte medgivit tidigareläggning av byggnads- ochanläggningsarbeten för vissa statsmyndigheter.Dessa arbelen har finansierats genom utökning av myndigheternas ordinarie anslag. Behovet härav har avkonjunkturskäl dock varit mindreunder budgetårel 1974/75 . Erfarenheterna av nämnda förfaringssätt har från styrelsens synpunktvarit i slort sell goda. Mol bakgrundhärav föreslås alt medel på detla sätt efter förslag av AMS även i fortsällningen slälls lill vederbörande myndigheters förfogande, för atlenligt styrelsens bestämmande användas i sysselsättningsstödjande syfte. Dock behöver styrelsen under eget anslagfortfarande disponera ett förhållandevisslort belopp för all ulan regionala eller andra begränsningar snabbt kunna starta nödvändiga beredskapsarbeten.Enligl uttalande budgetproposition bör andelen vägar som ulförs somberedskapsarbeten så långl möjligt begränsas. Slyrelsen vill i dellasammanhang framhålla 1975/76:100 Bilaga 13 angelägenhetenav att del särskilda anslag om 200 milj. kr. som disponerat för byggnads- och förbättringsarbetenavseende statliga vägar som ulförsav sysselsältningsskäl även fortsättningsvis får ulgå. Anslagel bör inle lillnågon del avse egentligt vägunderhåll med hänsyn lill all sådana arbelen inle är lämpliga för all sysselsättaarbelslösa. Om så erfordras, bör ilikhel med lidigare budgeiår ytteriigare medel kunna anvisas på tilläggsbudget. Förbudgelårel 1974/75 anvisades till särskilda beredskapsarbeten 373 milj. kr. påriksslalen och 65 milj. kr. påtilläggsslat 111, dvs. sammanlagl 438 milj. kr. Antalet utförda dagsverken och nedlagda kostnader vid olika slagav arbelen framgår av följande sammanställning. Sysselsätlningsdagar och kosinader vid olika slags särskildaberedskapsarbeten under budgetårel 1974/75 sätiningsdag (kr.) Objekt av kulturhistorisk karaktär kan även ingå i andraändamålsgrupper, företrädesvis husbyggnad. Anialel sysselsältningsdagar i särskildaberedskapsarbeten uppgick under budgetårel1974/75 till ca 2,6 milj. mol ca 3,4 milj. budgelårel 1973/74. Den relalivl höga volymen har nödvändiggjorts avsvårigheterna atl trots högkonjunkturenfinna passande arbelen för äldre lokalt bunden och handikappad arbetskraft. I arbetena har sysselsattsnärmare ungdomar. Arbetenas fördelning på olika sektorer är i stort sett oförändrad vidjäm- Prop.1975/76:100 Bilaga 13 71 förelsemed föregående budgeiår. Den största förändringen utgörs av en nedgång för husbyggnadsarbeten, vilket får sesmot bakgrund av situationen på byggarbelsmarknaden. Sysselsätlningsminskning noteras även för deindustriella beredskapsarbetena därett anlal arbetsplatser har överlåtits lill nya ägare. F. n. bedrivs sådana arbelen vid 50 arbelsslällen ilandet. Totalt sysselsattes vid slulel avbudgetårel 1974/75 1 617 anvisade personer mol 1 764 budgelåret löre, dåvid 54 arbetsställen. Vid de särskilda beredskapsarbetena sysselsätts till ca 70 96 äldre och lokalt bunden arbetskraft. Därjämte sysselsätts vissa specialanvisadesåsom mentalvårdspalienler, personermed narkotika- eller alkoholproblem m. fl. saml andra personer med nedsatt arbetsförmåga. Strukturförändringama medför all dessa personer får allt svårare alt hävda sig på den öppna marknaden. Styrelsen har under föregående budgeiår förs. k. specialanvisade påbörjat enförsöksverksamhel som innebär att nuvarande föriäggningar ersälts meden mer normal boendeform. AMS bedömer behovet av särskildaberedskapsarbeten till 1,9 milj. sysselsättningsdagar vilket med en medelkostnadper sysselsättningsdag om 284 kr.motsvarar 418 milj. kr. Andelen vägarbeten föreslås bli ökad från 100 milj. kr. för innevarande budgeiår lill 150milj. budgelårel 1976/77. Slyrelsenbedömer nämligen all behovel av sysselsättning för s. k. spe-cialanvisad arbetskraft till stor del måsle lillgodoses med vägobjekt och all volymen av skogsbilvägar bör behållasoförändrad föralt ge sysselsättning ållokalt bunden arbetskraft. Förhållandena på arbetsmarknaden kan härutöverkräva ytterligare insatser för ifrågavarande grupper. Pris- och löneutvecklingen påverkar kosinaden persysselsällningsdag. Genombegränsning av objekl med hög dagsverkskostnad till förmån för mer dagsverksbilliga kan en uppgång av medelkostnaden begränsas men inte hållas på en nivå. Den uppräkningsom gjorts av dagsverks-kostnadengrundar sig på del verkliga utfallet inkl. de sociala koslnaderna. En annan viklig omständighet som påverkarstyrelsens del i kosinaden persysselsällningsdag är objektens fördelning på huvudmän. Kosinaden för statliga objekl beslrids i sin helhet med arbetsmarknadsmedel medan kostnaderna för kommunala och enskilda objeklnormall beslrids lill en tredjedelmed arbetsmarknadsmedel. Möjligheterna atl ändra strukturen på dessa beredskapsarbeten begränsas av dearbetslösas handikapp, ålder och lokala bundenhet. I sammanhanget framhåller slyrelsen all anvisademedel för innevarande brdgetår 1975/76, med hänsyn lill prisutvecklingen, är otillräckliga för alt uppnåangivet anlal sysselsätlningsdagar. Industribeställningar.Under budgetårel 1974/75 har industribeställningar (s. k. rådrumsbeslällningar) laglsul lill ell värde av ca 500 000 kr.För /74 var moisvarande värde ca . Styrelsen räknar även i fortsättningen med allpunktvis lägga ul beställ- Prop.1975/76:100 Bilaga 13 72 ningarför all dels överbrygga tillfälliga störningar i sysselsättningen, dels ge rådrum för atl skaffa nya anställningar elleranordna ulbildning. Medelsbehovelför budgelårel 1976/77 beräknas lilloförändrat 10 milj. kr. vilkel möjliggör ca. Under budgelårel 1974/75 fattade AMS beslut om bidrag lill kommuner för projeklering av arbelen med 37,5 milj. kr. Byggnads- och anläggningskostnadenberäknas uppgå lill ca 550 milj. kr. Utförandet av de projekterade objektenberäknas medföra syssel-sällningslillskoll av ca 800 000 sysselsätlningsdagar.För atl ytteriigare höja beredskapenbeslöt styrelsen atl t. o. m. ökapro-jekteringsbidragel till avkosinaden till kommuner inomstödområdet och för övriga kommuner. Som förutsättning skulle gälla, alt projekteringen redovisades senasl . Därutöver har regeringen uppdragit ål AMS all lill kommun, som intill utgången av budgelårel1975/76 påbörjar projeklering av lokal för barnomsorg, utge projekteringsbidrag med högsl av de godkändakostnaderna för objekt inom allmännastödområdet och högst för objekl inom övriga kommuner. På skogs- och nalurvårdsområdel har inventering m.m. av sysselsäll-ningsobjekl samlprojeklering av skogsvägar utförts moisvarande en beredskap av ca . har objekireserven i slorulslräckning lagils i anspråk. Ävenom påfyllningen varit god bör i beredskapssyfte projekieringen hållas på en hög nivå. Planeringen under budgelårel1975/76 bör därför ha minsl samma omfatining som /75. Under /77 beräknas kommunalaarbelen med slöd av deialjplaneringsbidrag projekteras motsvarande 800 000sysselsältningsdagar. Slallig projeklering av skogsvägar och skogsvårdsarbelensaml inventering avnalurvårdsobjekt beräknas ske motsvarande likaledes .