prop · FY0326 · 1975-12-31 00:00:00 — och anseratt det bör övervägas om inte tystnadsplikten kan omfatta alla tolkar somförraedlas av offentligt organ, eftersom de godkända tolkama under avsevärd tidkommer att utgöra endast en liten del av saratliga tolkar som anlitas ioffentlig verksamhet. Även RÄ anser att tystnadsplikten bör utvidgas i vissutsträckning. FAT förordar sora komplettering till en allraän tystnadsplikt att en rauntlig eller skriftlig, edligt förpliktande försäkran införs i frågaora translatorerna. Detta skulle innebära att i likhet raed många andraländer hade tillgång till officiellt auktoriserade, edsvurna translatorer.Flera av ratificerade Internationella konventioner föreskriver attöversättningar skall bestyrkas av "edsvurna översättare" medofficiell auktorisation. Ingen instans har avstyrktförslaget om att yrkesbeteckningarna godkänd toUc och auktoriserad translatorbör åtnjuta skydd i lag. FAT betonar att det är mycket viktigt att införa skyddför yrkesbeteckningarna. Sedan upphörde med sinauktorisationsverksarahet har kunnat konstateras en tendens till ökat missbrukav yrkesbeteckningen auktoriserad translator. Utan straffrättsligt skydd skullerisken för missbruk sannolikt öka ytterligare, varigenora bl.a, rättssäkerhetenskulle äventyras. ställer sig tveksara till lärapligheten av ettstraffsanktionerat skydd och anser att frågan bör övervägas ytterligare. Förslagetom inrättande av en särskild statlig nämnd som bl,a, skall svara förverksamheten med prövning av tolkars och översättares kompetens, tillstyrkseller lämnas utan erinran av nästan samtliga instanser. Flertalet instanser somhar yttrat sig om näranden begränsar sina synpunkter till frågan om desssammansättning. Sålunda önskar SÖ bli företrädd i nämnden eftersom SÖ skall haansvaret för utbildningen av tolkar. Även anser det angeläget att SÖ får enrepresentant i nämnden. Med tanke på att nämnden förtitsätts sara-arbeta raedinvandrarbyråerna anser RIB det naturligt att förbundet skall vararepresenterat. SACOISR, kommerskollegium, Handelskammare m.fl.framhåller vikten av att näringslivet blir representerat. /SR och FATförordar att en representant för tolkarna och en 1975: 26 100 förtranslatorerna ingår i nämnden. LO anser att de fackliga organisationernaskall vara företrädda i detta sammanhang. TCO anser att arbetsmarknadensparter bör vara representerade i nämnden. Kommerskollegiumanser det lämpligt att ett offentligt organ ansvarar för verksamheten medtolkar och översättare men ifrågasätter om det finns skäl att denna verksamhethandhas av en särskUd nämnd med egna kansliresurser. Något egentligt raotiv fören sådan lösning anges inte i promemorian. Enligt kommerskollegium bör detfinnas starka skäl för att raan skall avstå från de administrativa fördelar somligger i att förlägga verksamheten till en redan bestående myndighet. Någrasådana skäl har kollegiet inte kunnat finna. RA anser att det ur organisatorisksynpunkt vore lämpligt att knyta den föreslagna nämnden tUl ett centraltämbetsverk, varvid kommerskollegium, , AMS eller UKÄ närmast bör komma iåtanke. Statskontoret föreslår att möjligheten att låta verksamheten ankommapå någon befintlig central myndighet, i första hand , ytterligareundersöks. En rådgivande nämnd skulle därvid kunna knytas tUl myndigheten.Länsstyrelsen i anser att nämnden uite från början börorganiseras med ett eget kansli utan föreslår att kansliet t.v. knyts till . AMSoch kommerskollegium behandlar frågan ora avgifter för dem som ansöker omgodkännande resp. auktorisation, AMS framhåller därvid att förberedelsernainför de prov som nämnden anordnar torde medföra en inte obetydlig kostnad ochuppoffring för deltagama. Någon avgift bör därför inte tas ut.Kommerskollegium däreraot anser att det bör undersökas om det finns hinder föratt genora avgifter helt täcka kosinaderna. Samtligainstanser som har uttalat sig i frågan tUlstyrker förslaget ora att närandenskall föra register över godkända tolkar och auktoriserade translatorer.Detsamma gäller med ett undantag förslaget att förteckningar över deregistrerade skall distribueras till berörda rayndigheter ra.m. Stockholmskommun raotsätter sig en sådan distribution och anför att ora en sådan skallförekomma bör den ske endast till organ som handhar tolkförmedling. Ävenövervägandena om nämndens rådgivnings- och tillsynsverksamhet har vunnit storanslutning hos remissinstansema. framhåller att detblir en synnerligen viktig uppgift för nämnden att informera myndigheter,institutioner, organisationer och även enskUda om godkända tolkar och auktoriseradetranslatorer. anser dock att nämndens rådgivande verksamhetbör renodlas tUl att omfatta frågor som sammanhänger med prövning,godkännande, auktorisation och registrering. Rådgivning i tolkservlcefrågortill kommunerna bedrivs f.n. av såväl kommunförbundet sora . Dei promemorian gjorda övervägandena i fråga om t o 1 k f ö r - 1975: 26 101 medlinghar uttryckligen tillstyrkts eller lämnats utan erinran av reraissinstanserna.AMS anför sålunda att frågan ora förmedling av tolkar och översättare syneskunna lösas på ett tillfredsställande sätt genom det samarbete som avses kommatill stånd mellan den föreslagna nämnden och statliga och kommunala organ påolika nivåer. LO anser att tolkförmedlingen av praktiska skäl i görligaste månbör få anknytning till invandrarbyråerna. Bl.a. TCO anför liknande synpunkter.Kommunförbundet framhåller att man från förbundets sida harförordat en saraordning av de befintiiga tolkresurserna på en och samma ort. Delokala förhållandena får vara avgörande för frågan om vilken myndighet som ärlärapligast som huvudman för verksaraheten. Några instanser, bl.a.FAT, anser att det bör utfärdas anvisningar tUl domstolar och andrarayndigheter att i första hand anlita godkända tolkar eller auktoriseradetranslatorer, och anför liknande synpunkter i fråga omrättstolkar. anser att myndighets skyldighet att anlitagodkänd tolk bör kunna fastslås i 9 § förvaltningslagen. anför liknande synpunkter. RPS understryker att godkännande ochauktorisation endast bör vara en yrkeskompetensförklaring och att sådan tolkeller översättare följaktligen inte ovillkorligen skall behöva anlitas avmyndigheter. SAF fäster särskilt avseende vid att den föreslagnaauktorisationen inte är obligatorisk och sålunda inte utgör en förutsättningför att fullgöra tolknings- och översättningsuppdrag, Auktorisationen kunde iannat fall utgöra en omotiverad inskränkning i näringsfriheten. och hovrätterinrar om bestämmelsen i 5 kap. 6 § att rätten hoslänsstyrelsen äger påkalla "biträde för tolks erhåUande" och anseratt detta stadgande bör upphävas om de i promemorian framförda förslagengenomförs. Det torde inte föreligga något behov av att särskildatolkförteckningar förs även hos länsstyrelserna. Frågornaora auktorisation av tolkar och översättare samt oratolk-förraedlingsverksamheten behandlades av riksdag (prop. 1974: 1bU, 13, InU 1974: 6, rskr 1974: 96). föreslog därvid att Kungl. Maj:tskulle ytterligare pröva auktorisationsfrågan och i samband därmed på nyttöverväga frågan om registrering och förmedling av tolkar. Med anledning häravhar dessa frågor varit föremål för ytterligare utredning inomarbetsmarknadsdepartementet. Resultatet av utredningen har redovisats iproraeraorian (Ds A 1974: 9) Auktorisation av tolkar och översättare (bil, 1),Efter remissbehandlingen av promemorian har ärendet beretts i samråd medchefen för . 1975: 26 102 Auktorisationav översättare (translatorer) sker f.n. i mycket begränsad omfattning genomvissa handelskararar. , som tidigare samordnadeauktorisationsverksaraheten, upphörde att auktorisera translatorer ochdärefter har endast ett fåtal translatorer auktoriserats vid övrigahandelskamraare. Auktorisationen har till syfte att i första hand tillgodosenäringslivets behov av kvalificerade översättare. Beslut ora sådan auktorisationgrundas i allmänhet på ett sakkunnigutlåtande om den sökandes kompetens sedandenne har genomgått ett skriftUgt prov. Den som uppfyUer kraven förauktorisation skall innan auktorisation meddelas avge en försäkran att iakttatystnadsplikt och vissa etiska regler, varefter handelskamraaren utfärdar ettceriifikat sora förnyas . Handelskararaaren har rätt att återkaUaauktorisation om skäl härtill föreligger, t.ex, i fall då vederbörande harbrustit i fråga om tystnadsplikten. Någonauktorisation av tolkar förekommer inte i . inleddeemellertid , som försöksverksamhet, examination av tolkar som är verksammainom rätts- och polisväsendet. För att få examinationsbevis har fordrats mycketgoda kunskaper i svenska och det fräramande språket, i synnerhet i densärskilda terminologi som förekommer vid tolkning inför polis och domstol.Vidare har bl.a. tolkens allmänna kunskaper om polis- och domstolsväsendet bedömts. Auktoriseradetranslatorer finns upptagna på förteckningar hos resp. handelskammare. ÄvenFöreningen auktoriserade translatorer (FAT) för sådana förteckningar.Föreningen har numera övertagit handelskamrarnas uppgift att distribueraförteckningarna och på andra sätt sprida kännedom om auktoriserade translatorer. Förteckningaröver tolkar finns hos ett stort antal myndigheter och organ. Enbartinvandrarbyråernas tolkregister omfattar f.n. drygt 1000 tolkar som täckerolika språk. Invandrarbyråema svarar också i stor utsträckning förtolkförraedlingsverksaraheten på orten. Statligauktorisation eller liknande korapetensförklaring förekoraraer inora fleraolika yrkesområden, där man har ansett det särskUt angeläget att skapagarantier för att verksamheten bedrivs på ett riktigt sätt. Statsmaktema hardock i princip intagit en restriktiv inställning till krav på sådan offentligauktorisation sora kan utgöra en konkurrensbegränsning och innebära ingrepp inäringsfriheten. Nya statliga auktorisations-forraer har sålunda införts endastdå starka allmänna intressen har talat härför. I vissa fall har auktorisationenmotiverats av säkerhetsskäl, i andra fall har skälen varit t, ex, polisiära. Kravpå statiig auktorisation av tolkar och översättare har förtsfrara från flera håll. I nyssnäranda promemoria anförs också att det nu kankonstateras att starka skäl talar för att ett system för statlig auktorisationav tolkar och översättare införs. 1975: 26 103 föreslåsatt det inrättas en statlig nämnd som bl.a. skall ha till uppgift att anordnaprov för tolkar och översättare. Kunskapsprövningen avtolkar föreslås ligga på en sådan nivå att en tolk som klarar provet därmed kananses inneha vissa grundläggande kunskaper, som garanterar en godminimistandard. Vidare föreslås att den som klarat kunskapsprovet och uppfyllervissa övriga allmänna villkor skall få yrkesbeteckningen godkänd tolk. Enligtförslaget bör godkända tolkar ges möjlighet tUl specialisering inora olikaområden, t,ex, rättstolkning. Bl.a. med hänsyn härtill föreslås i promemorianatt examinationen av rättstolkar bör bibehållas med i princip samma kunskapskravoch forraer sora hittiUs, raen att verksamheten övertas av den statliganämnden. Kunskapsproven föröversättare (translatorer) bör enligt förslaget ligga på samma kvalificeradenivå som handelskamrarnas prövning. Vidare bör yrkesbeteckningen auktoriseradtranslator gälla även för de översättare sora auktoriseras av den statliganäranden. I likhet raed flertaletreraissinstanser ansluter jag mig till huvuddragen av de i promemorianframförda förslagen om ett auktorisationsför-farande för tolkar ochöversättare. Jag anser att man i detta sammanhang bör beakta skillnademamellan tolkar och översättare. Hur de olika kategoriema skall betecknas bördock enligt min mening inte slås fast i lag utan läranas åt regeringen attavgöra. Jag delar också uppfattningen att yrkesbeteckningarna bör åtnjutastraffrättsligt skydd. Ettauktorisationsförfarande för översättare har funnits och börbibehållas enligt i stort sett samma riktlinjer sora . Fråganora huvudraannaskapet för verksamheten har särskilt varitföremål för diskussion. Enligt min mening är det naturligt att staten i dettasammanhang samordnar och övertar ansvaret för verksamheten med auktorisation avöversättare liksom staten bör ha ansvaret för motsvarande verksamhet avseendetolkar. Ingen av de handelskamrar som har yttrat sig över promemorian har haftnågot att erinra mot en sådan ordning. Som framhållits iproraemorian bör godkända tolkar sora har specialkunskaper inora ett område,t,ex. rättstolkar, ges möjlighet att få sin specialistkompetens prövad isärskUd ordning. Den hittiUsvarande examinationen av rättstolkar har gett godaresultat och flera remissinstanser, bl.a. , har uttalat önskemål om alt densärskilda prövningen av rättstolkar bibehålls med hänsyn tillrättssäkerhetssynpunkter. Jag ansluter mig därför till förslaget även i dennadel. När det gäller specialisering inora övriga oraråden, t,ex, sjukvårdstolkning,bör det ankomma på den för auktorisationsverksaraheten ansvariga rayndighetenatt utarbeta och anordna raotsvarande särskUda prov. I promemorian föreslåsäven att godkända tolkar och auktoriserade översättare skall vara underkastadetystnadsplikt. Många instanser, bl.a. 1975: 26 104 kommerskollegiumoch FAT, understryker också vikten av att en sådan tystnadsplikt införs. Dennafråga kommer senare att anmälas av chefen för . Ipromemorian anges utöver kravet att ha avlagt föreskrivna kunskapsprovvissa allmänna vUlkor för godkännande av tolk resp. auktorisation avtranslator. Jag ansluter mig i huvudsak till de i promemorian framfördaförslagen. Regeringen bör inhärata berayn-digande enligt 8 kap. 7 §regeringsformen att besluta om de föreskrifter som bör gälla för verksamheten.Bemyndigandet bör också gälla rätten att bestämma om ansökningsavgift.Regeringen bör ha möjlighet att delegera dessa frågor tillförvaltningsmyndighet. Dessa bemyndiganden skall lämnas genom lag. LOoch TCO har vid remissbehandlingen berört frågan om arbets-platslolkarnasställning enligt lagen (1974: 358) om facklig förtroendemans ställning påarbetsplatsen. Jag vUl med anledning härav påpeka att i den raån tolkningsverksamhetenfullgörs av arbetsplatstolkama som fackliga förtroendemän och lagensfömtsättningar i övrigt är uppfyllda, lagen torde bli tillämplig. Inomarbetsmarknadsdepartementet finns en särskild arbetsgrapp som fortlöpandeföljer tillämpningen av de nya lagama inom arbetslivet. Närdet gäller förslaget om att en statlig närand skall ha hand omauktorisationsverksaraheten har flertalet av de reraissinstanser sora haryttrat sig häröver begränsat sig till frågan ora vilka företrädare sora böringå i nämnden. RA, statskontoret och kommerskoUegium berör frågan huruvidaverksamheten skall handhas av en självständig nämnd med egna kansliresurseroch synes därvid förorda alt verksamheten bör knytas till en redan beståendemyndighet, I likhet med dessa instanser anser jag att administrativa ochpraktiska skäl talar för att förlägga verksamheten till en redan fungerandemyndighet. Jag förordar därför att kommerskollegium som bl. a. handläggervissa auktorisationsfrågor blir handläggande myndighet även för dennaauktorisationsverksarahet samt att det för denna verksamhet inrättas enrådgivande nämnd hos kollegiet med företrädare för berörda områden. Detankoraraer på regeringen att närmare bestäraraa om nämndens storlek ochsamraansättnlng. Medelför verksamheten bör anvisas under anslaget Komraerskol-legium under tiondehuvudtiteln. Jag beräknar därvid årskostnaden för verksamheten för budgetåret1975/76 tiU ,, avseende medel för tre handläggare och ett biträde,. för provverksamheten och . för övrigaförvaltningskostnader och viss teknisk utrustning. Jag räknar med attförberedelsearbetet för verksamheten kan påbörjas under hösten 1975.Provverksamheten bör därvid i fråga om rättstolkar kunna starta under våren1976 och i fråga om övriga tolkar och translatorer fr.o.m. /77. Prop.1975: 26 105 Ipromemorian föreslås bl.a. att nämnden skall föra register över godkända tolkaroch auktoriserade translatorer samt distribuera förteckningar över dessa tillmyndigheter, institutioner och organisationer. Enligt förslaget bör nämndenäven ha en överblick över tillgången på andra tolkar och översättare i landet.Nämnden förutsätts vidare bedriva en rådgivande verksarahet i tolk- ochöversättningsfrågor samt samråda med olika myndigheter, fraraför allt raedinvandrarbyråerna. Några remissinstanser, bl. a. LO och TCO har förordat attinvandrarbyråerna i första hand bör svara för den lokala och regionala tolkförmedlingen.Invandrarutredningen har i sitt huvudbetänkande föreslagit en sådan ordning,dock endast under förutsättning att ett centralt system för auktorisation avtolkar kora till stånd. Jagansluter mig till förslaget om vUka uppgifter i fråga om registrering m.m,sora bör ankoraraa på den ansvariga rayndigheten, I verksamheten bör sålundabl.a. ingå att ge råd angående prövning, godkännande, auktorisation ochregistrering o.dyl. till såväl allmänheten som tiU oUka myndigheter. Det ärnaturligt att tolkförmedlingsverksam-heten även i fortsättningen koraraer attbedrivas på lokal och regional nivå. Genora det saraarbete sora förutsätts skeraellan kommerskollegium och olika statiiga och kommunala organ torde entillfredsställande lösning av frågan om registrering och förmedling av tolkaroch översättare åstadkomraas. Det i tidigare proposition (prop. 1974:1 bU, 13s. 174) framförda förslaget om att länsstyrelserna skall svara för registreringoch förmedling av tolkar behöver därmed inte förverkUgas, Fråganom tolk eller översättare skall ha viss behörighet för att få anlitas avrayndighet har berörts av några instanser, varvid bl,a, haranfört att myndigheterna borde åläggas atl endast anlita godkända tolkar. Jaganser emellertid att det genora den föreslagna ordningen skapas tillräckligtgoda föratsättningar för rayndigheterna att avgöra om en tolk eller översättareär lämplig för ett visst uppdrag. Enligt5 kap. 6 § äger domstol hos påkalla biträde föratt få tolk. Med den ordning för tolkförmedlingsverksamheten som förordaskoraraer, såsom också och påpekat, denna bestämmelse att ifortsättningen sakna betydelse. Efter samråd med chefen förjustitiedepartementet förordar jag därför att bestämmelsen upphävs. Denya godkännande- och auktorisationsreglerna bör liksom erforderligaförfattningsändringar träda i kraft . Ienlighet med vad jag nu har anfört har upprättats förslag till Iagmed bemyndigande att meddela föreskrifter om auktorisa tion och godkännande av översättare och tolkar, 2. lagom ändring i . 1975: 26 106 Förslagetunder 1. har upprättats i samråd med chefen för ochförslaget under 2, i samråd med chefen för . Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag, att regeringen föreslårriksdagen delsatt antaga förslagen tUl 1. lagmed bemyndigande att meddela förskrifter om auktorisa tion och godkännande av översättare och tolkar, 2, lagora ändring av , 3, godkänna de riktlinjer förinvandrar- och minoritetspolitiken sora jag har förordat, 4, tlU /76 under elfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av ,, 5. tUl ett nytt anslag Ätgärderför invandrare för / 76 under elfte huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , 6. till KommerskoUegium /76 under tionde huvudtiteln utöver i prop. 1975:1 (bil. 12 s.43) föreslaget förslagsanslag anvisa ytterUgare . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag sora föredraganden harlagt fram. Bilaga 1ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTET Ds A 1974: 9 AUKTORISATION AV TOLKAR OCH ÖVERSÄTTARE 1975: 26 108 1 Bakgrund ........................................................ 110 1.1 Inledning .................................................. 110 1.2 Terminologi ................................................ 111 1.3 förslagom auktorisation av tolkar och översättare 111 1.4 Remissyttrandena .......................................... 114 1.5 Riksdagsbehandlingen ................................... 115 1.6 Nuvarande utbildning för tolkaroch översättare... 118 1.7 Nuvarande prövning av tolkaroch översättare .... 119 1.8 Nuvarande registrering ochförmedling av tolkar och översättare 121 1.9 Vissa framställningar .................................... 123 2 Övervägandenoch förslag.................................... 124 2.1 Frågan om auktorisation.................................. 124 2.2 Godkännande av tolkar ................................... 127 2.3 Auktorisation av translatorer ........................... 132 2.4 Statens tolk- ochtranslatorsnämnd ............... 134 2.5 Frågan om tolkförmedlmg ................................ 137 Utkast till förordning omgodkännande av tolkar och auktorisation av translatorer 140 Exerapel på utformning avkunskapsprov i saraband med godkännande av tolkar! Bilagan,som är av teknisk karaktär, har utelämnats i detta sammanhang men finnstillgänglig hos . Prop.1975: 26 109 Ideruia promeraoria föreslås att auktorisation av tolkar och översättare införsi . Bakgrunden till förslaget är att begärde en nyprövning av frågan ora auktorisation av dessa yrkesgrupper. Förslaget innebär atttolkar och översättare sora anlitas av myndigheter och av allmänheten bör gesen möjlighet alt få sin korapetens prövad. Frågan om tolk eller översättareskall ha viss behörighet för att få anlitas av myndighet tas inte upp ipromemorian, men genom den ordning sora föreslås kan bättre förutsättningar änf. n. skapas för myndigheterna att avgöra om en tolk eller översättare ärlämpad för ett visst uppdrag eller inte. Prövningen av tolkarföreslås ligga på en sådan nivå att den kan garantera en god miniraistandardpå de tolkar som godkänts. Den tolk som klarar provet föreslås fåyrkesbeteckningen godkänd tolk. Godkända tolkar bör ges möjligheter tUlspecialisering inom olika områden t, ex, rättstolkning. Den nuvarandeexaminationen av rättstolkar bör därför fortsätta sora en sådan möjlighet tillspecialisering. Prövningenav översättare föreslås ligga på samma kvalificerade nivå som handelskamrarnasprövning för auktorisation av translatorer och yrkesbeteckningen auktoriseradtranslator bör gälla även för de översättare som auktoriseras enligt den nyaordningen. En särskild förordning omgodkännande av tolkar och auktorisation av translatorer bör utfärdas. Iförordningen bör, utöver villkor för godkännande resp, auktorisation, ävenfinnas bl, a, vissa yrkesetiska regler. Tystnadsplikt bör gäUa för godkändatolkar och auktoriserade translatorer. Yrkesbeteckningama godkänd tolk ochauktoriserad translator bör skyddas i lag. Förprövningen av tolkar och översättare bör en särskild nämnd underarbetsmarknadsdepartementet svara, statens tolk- och translatorsnämnd. Nämndenbör öva tillsyn över godkända tolkars och auktoriserade translatorersverksamhet. Nämnden skall föra register över godkända tolkar Och auktoriseradetranslatorer samt ha överblick över tillgången också på andra kunniga tolkaroch översättare i landet. Ipromemorian tas också upp frågan om hur tolkförmedling bör bedrivas iframtiden. Kommunema föratsätts i ökad utsträckning ingå överenskommelser omsaraordning av tolkförmedling med såväl landstingskommunala som statligamyndigheter. Det tidigare framförda förslaget om att länsstyrelserna skallsvara för registrering och förmedling av tolkar behöver inte förverkligas omstatens tolk- och translatorsnämnd Inrättas. 1 Bakgrund 1.1 Inledning ISverige saknas i motsats till övriga nordiska länder och ett stort antalandra länder i ett system för en statlig auktorisation av tolkar ochöversättare som anlitas av myndigheter och andra organ. Tvåomständigheter ledde tUl att önskemål om ett sådant auktorisationssystemfördes fram med särskilt eftertryck i . Den enaomständigheten var att myndigheter, organisationer, institutioner och företagsedan mitten av hade ställts inför helt nya krav på en välfungerande tolkservice, som en följd av den stora invandringen. I ökadutsträckning rapporterades att personer som anlitades som tolkar i självaverket inte visade sig svara mot de kunskapskrav och etiska krav som rimligenborde ställas på tolkar sora anlitas av offentliga organ.