prop · FZ03105 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76:105 legeringens proposition medförslag till arbetsrättsreform m. m.; Regeringen förelägger vad som harupptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag för deåtgärder och ändamål som föredragandena har hemställt om. I propositionen läggs fram förslag tilllagstiftning som skall öppna vägen för en demokratisering av arbetslivet genomatt ge de anstäUda rätt till medbestämmande i kraft av deras arbete.Lagstiftningen syftar till att stödja strävandena till en social förnyelse avarbetslivet. Den bygger på övertygelsen att demokratiska principer, samverkanoch gemensamt ansvar bör prägla förhållandena på arbetsplatsen. De lagar som f. n. reglerar förhållandet mellanarbetsmarknadens parter framför allt lagen (1928: 253) om kollektivavtal ochlagen (1936: 506) om förenings- och förhandlingsrätt föreslås bli ersatta aven ny lag om medbestämmande i arbetslivet. Lagförslaget bygger liksom gällande lagstiftning på föreningsrättens och förhandlingsrättens grund. Arbetstagare ocharbetsgivare skall ha rätt att sluta sig samman i organisationer och genomförhandlingar reglera sina förhållanden. är liksom hittiUsdet främsta instrument för en sådan reglering. Den mest betydande nyheten i lagförslaget ärregler, som skaU göra det möjligt för arbetstagarna att genom förhandUngar ochavtal vinna inflytande över arbetslednings- och företagsledningsfrågor. Denregel som under en lång följd av år har präglat relationerna mellan arbetsmarknadensparter att arbetsgivaren ensam äger att leda och fördela arbetet samt frittanställa och avskeda arbetare ersätts av en lagregel, som ger uttryck för attkollektivavtal bör träffas om medbestämmanderätt för de anstäUda. En annanviktig nyhet är att de koUek-tivavtalsbärande fackliga organisationerna fårtolkningsföreträde vid 1 1975/76.1 saml. 1975/76:105 2 tvistom arbetsskyldighet och tillämpningen av medbestämmanderättsavtal och att enbegränsning sker av arbetsgivarens tolkningsföreträde i lönetvister. Vidareförbättras de fackliga organisationernas ställning i frågor, som inte harreglerats i kollektivavtal, genom regler om förstärkt förhandlingsrätt ochförbättrad information. Den förstärkta förhandlingsrätten består framförallt i regler om s. k. primär förhandlingsskyldighet för arbetsgivaren. Dennemåste enligt förslaget förhandla med de fackliga organisationerna på egetinitiativ innan han fattar beslut om viktigare förändringar på arbetsplatsen,t. ex. omläggning av driften, organisationsförändringar, överlåtelse avföretaget etc. Även viktigare förändringar av betydelse för enskUdarbetstagare, t. ex. omplaceringar, berörs av den primäraförhandlingsskyldigheten. I andra frågor kan arbetsgivaren bliförhandlingsskyldig om den fackliga organisationen begär förhandling. Denföreslagna förhandlingsskyldigheten fullgörs i första hand gentemot denberörda kollektivavtalsbundna lokala arbetstagarorganisationen. Uppnås inteenighet om det beslut som arbetsgivaren avser att fatta, kan frågan tas upp påcentral nivå med det berörda fackförbundet. Arbetsgivaren är enligt förslagetskyldig att dröja med beslut eller med att verkställa den tilltänkta åtgärdentill dess förhandling har slutförts. I nödsituationer och därmed jämförligaundantagsfall befrias arbetsgivaren från uppskovsskyldigheten, menförhandlingsskyldigheten som sådan består. Den primära förhandlingsrätten har i lagförslagetförenats med regler om rätt till information. Arbetsgivaren föreslås bliskyldig att underrätta berörda lokala kollektivavtalsbärande organisationer omden ekonomiska och produktionsmässiga utvecklingen av sin verksamhet samt omriktlinjerna för personalpolitiken. Organisationeirna föreslås också få rättatt ta del av räkenskaper och andra handlingar i den omfattning somorganisationen behöver för att ta till vara medlemmarnas gemensamma intressen iförhållandet till arbetsgivaren. Arbetsgivaren blir enligt förslaget ocksåskyldig att inom rimliga gränser biträda med sådant utredningsarbete sombehövs för angivet ändamål. Skyddet för arbetsgivarens och enskildsintressen-tUlgodoses genom regler om tystnadsplikt. Tystnadsplikten bestäms iförsta hand genom förhandling mellan parterna på arbetsplatsen. Den föreslagna lagens främsta syfte är emellertidatt främja kollektivavtal om medbestämmanderätt för de anställda.Arbetstagarinflytan-det skall enligt förslaget kunna göras gällande i allafrågor som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, dvs. ävenfrågor om företagsledning etc. föreslås få rätt attanvända fackliga stridsåtgärder i den mån koUektivavtal om medbestämmanderättinte kommer tiU stånd, s. k. kvarlevände stridsrätf. Én förutsättning är dockatt kravet på medbestämmanderätt har förts fram i samband med förhandUngarna omkollektivavtal om löner. 1975/76:105 3 En viktig fråga i förhåUandet meUan parterna påarbetsplatsen är. vems mening som skall gälla om det uppstår tvist omtolkningen av regler som bestämmer partemas inbördes förhållanden. Detta s. k.tolkningsföreträde, som f.n. anses i vid utsträckning tillkomma arbetsgiva-,ren i kraft av rätten att leda och fördela arbetet, föreslås i fortsättningen tUlkomma den koUektivavtalsbärande fackföreningen vid tvist om till-lämpningenav medbestämmanderättsavtal och vid tvist om arbetsskyldighet.Arbetstagarpartens tolkningsföreträde gäller dock inte om det skulle strida motlag eller i andra extraordinära fall. I lönetvister föreslås arbetsgivarenstolkningsföreträde bli begränsat på det sättet att arbetstagarpartensuppfattning om löneavtalets rätta innebörd slår igenom, om inte arbetsgivarenomgående tar initiativet tUl förhandlingar och rättegång. Lagregler föreslås som ger dekollektivavtalsbärande fackliga organisationerna vetorätt mot entreprenaderetc., som kan antas medföra åsidosättande av lag eller kollektivavtal eUerannars strider mot vad som är allmänt godtaget inom branschen. Beträffande föreningsrätten, dvs. rätten att bildaoch tillhöra organisationer på arbetsmarknaden och att verka i sådanaorganisationer, föreslås inte några mera väsentliga förändringar av gällanderätt. I fråga om den fredsplikt som följer med ingångnakollektivavtal innebär lagförslaget att den s. k. 200-kronorsregeln, sombegränsar den enskilde arbetstagarens skadeståndsansvar vid olovlig konflikt,behålls. Dessutom föreslås regler om skyldighet för arbetsgivaren och den berördalokala fackföreningen att ta upp överläggningar så snart en olovlig konflikthar bmtit ut och att gemensamt verka för dess upphörande. Vid bedömande avpåföljd för deltagande i olovlig konflikt skall särskild hänsyn tas till deomständigheter som har framkommit vid överläggningen och verkningarna avdenna. Beträffande politiska strejker och fackliga sympatiåtgärder med utländskbakgrund sker inga förändringar i lagstiftningen. Lagförslaget innehåller slutligen en radbestämmelser av övervägande teknisk natur, t. ex. regler om tvisteförhandlingoch rättegång. Vidare har skett en översyn av medlingsverksamheten iarbetstvister. Många av lagreglerna är dispositiva för attarbetsmarknadens parter genom kollektivavtal skall kunna anpassa den nyalagstiftningen till de speciella förhållanden som råder inom olika branscher.De gmndläg-gande reglerna om bl. a. förenings- och förhandUngsrätt är docktvingande. Propositionen innehåller vidare förslag tUl en nylag om offentlig anställning. Förslaget ansluter tUl lagen om medbestämmande iarbetslivet. Det innehåller bl. a. de särskilda ställningstaganden som för denoffentliga sektorns del har ansetts påkallade av hänsyn främst till denpolitiska demokratin. 1975/76:105 4 Den nya lagen om offentlig anställning föreslåsersätta de tre viktigaste av de författningar, som kom tUl genom 1965 årsförhandlingsrättsreform, nämligen statstjänstemannalagen (1965: 274),kommunal-tjänstemannalagen (1965: 275) och stadgan (1965: 602) om vissa tjänstemanhos konununer m. fl. Den nya lagen har emellertid ett vidsträcktaretillämpningsområde. Den är sålunda avsedd att i vissa delar gälla för hela denoffentUga sektorn. Det betyder att den skall omfatta olika slags anställningarbåde hos staten och hos kommuner m. fl., däribland anställning somkommunalarbetare. Strävanatt demokratisera arbetsUvet inom den offentliga sektorn kommer genom förslagetatt vUa på samma rättsliga grund som inom samhället i övrigt. Medbestämmandelagenavses gälla även de offentligt anställda. Denhittillsvarande lagkonstruktionen med ett särskUt förbud mot avtal i en delfrågor har helt frångåtts i den nya lagen om offentlig anställning.Därigenom undgår man de problem som följer med de krav på en teoretiskt bestämdgräns som ett avtalsförbud innebär. Genomreformen lämnas åtskilliga nya frågor över för reglering i koUektivavtal. Dennya ordningen utgår från partemas gemensamma uppfattning om den politiskademokratins suveränitet. Vidare utvidgas rätten att i egen sak eller somsympatiåtgärd använda stridsåtgärder i arbetskonflikter. har en del andra frågor också ansetts kräva fortsatt lagreglering. Somexempel kan nämnas frågor om tjänstetillsättning, bisysslor, anställningsupphörande, turordningar, disciplinansvar, avskedande, läkarundersökning m. m. Propositioneninnehåller också förslag till följdändringar i ett stort antal lagar. Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , . Föredragande:statsministern och statsråden , Propositionmed förslag till arbetsrättsreform m. m. Reformarbetet har ställt människornasvUlkor i arbetet i förgrunden. På bred front har åtgärder satts in för atthävda arbetets värde och värdighet i vårt tekniskt och ekonomiskt högt utveckladeindustrisamhälle. Industraliseringenhar inneburit väldiga materieUa framsteg. Förhållandena i industriländernapräglas emellertid också av att en rad svårbemästrade problem följt i densnabba tekniska och ekonomiska utvecklingens spår. Inom ramen förmarknadskrafterna gör sig en stark koncentrationsprocess gällande, varigenomnäringslivet utvecklas mot större och färre enheter och kapitaltUlgångarnaläggs i allt färre händer. Strukturomvandlingen i näringslivet innebär attproduktion och sysselsättning får en lokalisering som motverkar regionalbalans. Med den industriella produktionen följer hårda påfrestningar på naturoch miljö. I själva produktionen, i arbetslivet, möter de anställda stegradekrav och många upplever att deras arbetsmiljö innebär risk till hälsa och liv.För att möta dessa problem, som är de ekonomiska framstegens baksida i industriländerna,har reformarbetet i vårt land vidgats till nya områden och alltmer kommit attgälla det ekonomiska livets förhållanden. tillhör de länder som i sin utvecklingmålmedvetet sökt förena ekonomiska och sociala framsteg. Hos oss har aldrig denekonomiska tillväxten betraktats som ett mål i sig. De stora löntagargruppernahar ställt kravet att tillväxten måste ges ett socialt innehåll. Den väldigaproduktionsökning industrialiseringen möjliggjort har därför tagits i anspråkför ett brett upplagt reformarbete. Produktionsresultatet har fördelats så attvälfärd och trygghet kommit de breda folklagren till del. Samhällsingripanden imarknadsekonomin har skett för att hävda sys- 1975/76:105 6 sdsättningen,för att motverka regional obalans och för att värna vår miljö. Utvecklingen ivårt land präglas av konstruktiva samhällsinsatser för att ta till vara destora möjligheter till socialt framåtskridande som skapas i industrisamhället.Den svenska utvecklingen har också präglats av uppfattningen att socialareformer och ekonomiska framsteg betingar varandra. Svensk industrikännetecknas av hög teknisk nivå, förmåga till förnyelse och skickligföretagsledning. Den välfärd och trygghet som människorna vunnit isamhällsomdaningen har också haft en viktig produktiv innebörd därigenom attden gjort det möjligt för den enskilde att godta den snabba föränderlighet somär det modema produktionslivets främsta kännemärke. Den sociala tryggheten ochen utbyggd samhällsorganisation har varit viktiga för de enskilda människornasvälfärd och för styrkan i vår ekonomi. Av stor vikt har därvid varit att desociala ambitionerna inte sträckts längre än vad som i varje skede varitekonomiskt möjligt. En lugn och stabil samhäUsutveckling har ställt ifrämsta ledet när det gäller såväl den enskildes välfärd och valmöjlighetersom industrins slagkraft och utveckling. Vi har således goda erfarenheter av hur enframgångsrik ekonomisk utveckling går att förena rried socialt framåtskridandepå demokratisk grund. Dessa erfarenheter lägger en viktig grund för våraansträngningar att komma till rätta med de problem som framträder i denindustriella utvecklingen. Vi bör gå vidare på den väg som innebär att deproblem människorna upplever angrips i ett praktiskt, steg för steg genomförtreformarbete. Det är på den vägen vi kan förena en fortsatt industriellutveckling med de ökade krav människorna ställer. Uppfattningar av detta slaghar hos oss lagts tUl grund för en positiv framtidsdebatt. De dystraframtidsbilder som dominerar debatten i många länder motsvaras i vårt land aven stark vilja att värna och förnya uidustri-samhället. Den viljan är förenadmed en insikt om att detta endast kan åstadkommas genom att demokratinsverkningskrets vidgas. Skall vi lyckas förhindra att det tekniskt högtutvecklade samhället blir okänsligt för sociala och mänskliga strävanden, måstemaktförhållandena omgestaltas så att alla ges ihöjlighet att i demokratiskordning öva inflytande på utvecklingen. Vad som kommer att föreslås ingår i ett brettupplagt reformarbete för att komma tUl rätta rried' industrisamhälletsgrundläggande problem. Utmärkande är därvid att problemen angrips direkt iproduktionslivet och att reformarbetet riktas in på en förnyelse och demokratiseringav arbetslivet. Löntagarna har geiiom sina organisationer ställtsig i spetsen för dessa strävanden. Det är uttryck för deras bestämda vUja attta ett vidgat ansvar för vårt lands fortsatta utveckling som en framstående industrination.Detta innebär en väldig styrka för framtiden. Det har också bidragit till attge reforméma en klar inriktning. Dessa tar sin ut- Prop.1975/76:105 7 gångspunkti uppfattningen att arbetet är gmnden för aU välfärd och att folkets vilja tillarbete är nationens viktigaste tillgång. Reformerna bygger på uppfattningen attarbetet är en social rättighet och en väg till självförverkligande och ettmeningsfullt liv. De präglas av insikten att arbetet ger människorna mycket avderas identitet och självkänsla i det utvecklade industrisamhället. Huvudtanken är att förnyelsen av arbetslivet skallkomma till stånd genom att de anställda ges rätt till medbestämmande över förhållandenapå arbetsplatserna. Den nya roll de anställda därigenom får i arbetslivetkommer också till uttryck i nya och vidgade uppgifter för de fackligaorganisationerna. Dessa kommer som löntagarnas instrument för samverkan attspela en stor och viktig roll i ett arbetsliv präglat av medbestämmande för deanställda. Densvenska fackliga rörelsen föddes med industrialismen. Dess första årtiondenkännetecknades av kampen för rätten att existera, att organisera löntagarna,att nå förhandlings- och strejkrätt. När dessa grundläggande rättighetervunnits, vidtog en period av inre konsolidering och uppbyggnad. Sedan årtiondentillbaka är svensk fackföreningsrörelse en utomordentligt viktig del av vårtsamhälle. Arbetares och tjänstemäns fackliga organisationer har tillvunnit sigallmän respekt och erkännande för sin styrka, sin stabilitet och sin vilja ochförmåga till brett ansvarstagande i sitt hävdande av löntagarnas intressen.Internationellt framhålls svensk arbetsmarknad ofta som ett föredöme när detgäller att på fredlig väg och utan samhällsekonomiska störningar lösa defackliga intressefrågorna. Huvuduppgiften för de fackliga organisationerna äratt främja sina medlemmars ekonomiska intressen och anställningsvillkor iallmänhet. Steg för steg har intressebevakningen vidgats från att huvudsakligengälla lönefrågor till att omfatta arbetets villkor i en vid mening arbetsmiljön, anställningstryggheten, hälsofrågorna, arbetarskyddet etc. Påflera av dessa områden har de fackliga organisationernas krav på inflytandeöver sina medlemmars arbetsvillkor tillgodosetts. I mycket stor utsträckninghar det kunnat ske förhandlingsvägen, i andra fall har lagstiftning använts.Men oberoende av vilken väg som valts har de uppnådda lösningarna haft stöd ien utbredd uppfattning att de arbetande själva har rätt till medbestämmandeoch medinflytande i frågor, som gäller deras hälsa, trygghet och framtid. Denreform som föreslås bygger på dessa gmndläggande värderingar av hurarbetstagarnas villkor bör avgöras i vårt samhälle. Den har sin rot ihundratusentals människors upplevelser av arbetslivets vardag, där fortfarandemånga av för dem viktiga beslut fattas av arbetsgivaren utan att deras önskemåloch uppfattningar ges möjlighet att påverka besluten. De fackligaorganisationemas krav på en utbyggd företagsdemokrati är sålunda inte någotuttryck för organisationsrepre- 1975/76:105 8 sentanternasvUja till makt för egen del. Vad de eftersträvar är delaktighet och engagemanghos de arbetande människorna i de beslut som rör deras dagliga arbetsmiljö. Idet arbete som föregått det nu föreliggande reformförslaget harorganisationerna mycket klart redovisat denna uppfattning liksom sin insikt omdet ansvar löntagarna åtar sig som medverkande i beslutsfattandet påarbetsplatserna. Det principiellt viktigaste inslaget i strävandenamot en utbyggd företagsdemokrati är att de fackliga organisationerna krävtinflytande för sina medlemmar vid beslutsfattande på aUa nivåer i företagen. Dehar hävdat att detta är nödvändigt inte bara för att de anställda skall kunnapåverka och ta ställning till beslut som gäller deras trygghet och framtid utanockså för att de skall få inflytande på de förhållanden, som berör denenskilde arbetstagarens dagliga och nära villkor. Statsmakternaställs därmed inför ett principiellt viktigt val när det gäller att medverkatill en fortsatt demokratisering av arbetslivet. En möjlighet är att i lagreglera formerna och omfattningen för inflytandet. En annan möjlighet är attutforma de grundläggande arbetsrättsliga lagarna så att de anställda får rättatt genom förhandlingar och kollektivavtal söka sig fram tUl de former ooh denomfattning för medbestämmande, som på varje särskilt område ter sig angelägetoch lämpligt. Regeringenhar för sin del funnit övervägande skäl tala för att den senare Unjen väljes.För det första ges därmed möjUghet att låta företagsdemokratin växa fram i dentakt och med den inriktning, som låter sig förenas med kravet på engagemang ochdelaktighet i det företagsdemokratiska arbetet från de anställdas sida.Löntagarorganisationerna har pekat på det stora behovet av utbUdning ochträning för sina medlemmar för de nya uppgifterna och det växande ansvaret. Desynes också vara beredda att ta den tid på sig som krävs för att en från bådeföretagets och de anställdas synpunkt fungerande företagsdemokrati skall kunnautvecklas. För det andra ger avtalslinjen utrymme för den anpassning tUlförhållandena på skilda delar av arbetsmarknaden, som kan vara nödvändig. Denmöjliggör också en fortlöpande anpassning av företagsdemokratins former ochinnehåll tUl de förändringar, som med tiden kan ske i arbetsliv och näringslivi vårt land. Den lagstiftning om medbestämmande i arbetslivetsom de ansvariga statsråden senare kommer att presentera följer avtalslinjen.Tyngdpunkten i reformarbetet på arbetslivets område har sålunda förlagts tillden grundläggande arbetsrättsliga lagstiftningen. Såväl detta som uppfattningenatt inflytandefrågorna bör regleras i kollektivavtal har brett stöd i denallmänna opinionen. Det har kommit till uttryck i den diskussion som förtsunder och i den arbetsplatsremiss som genomfördes under år1975. Deprincipiellt nya inslagen i den lagstiftning som läggs fram Prop.1975/76:105 9 ärregler, som ger de fackliga organisationerna uttryckligt stöd för att få tillstånd kollektivavtal i medbestänmiandefrågor. Sådana avtal bör träffas, omarbetstagarorganisationerna så begär. Organisationerna får möjlighet att vidtastridsåtgärder för att få till stånd avtal om medbestämmande även omkollektivavtal om löner och allmänna anställningsvillkor har ingåtts. Vidarefår löntagarorganisationerna tolkningsföreträde såväl när det gäller tvist omarbetsskyldighet som vid tvist om rätta innebörden av medbestämmanderättsavtal. De fackliga organisationernasförhandlingspositioner förstärks även på de områden, som inte täcks avkollektivavtal. På dessa områden blir arbetsgivaren skyldig att förhandla innanbeslut fattas eller åtgärd vidtas. Vid viktigare förändring av verksamhetenoch vid viktigare förändring av arbets- eller anställningsvUlkor Införs s. k.primär förhandlingsskyldighet varigenom arbetsgivaren blir skyldig att tainitiativet till förhandling. Då arbetsgivaren är skyldig att förhandlaföreligger även skyldighet att dröja med beslut eller åtgärd till dessförhandlingen har genomförts. För att nå det inflytande som krävs för att effektivtkunna ta tUl vara medlemmarnas intressen tillförsäkras de fackligaorganisationerna rätt till den information de behöver. Bland inflytandereglernakan i övrigt nämnas att arbetsgivaren blir primärt förhandlingsskyldig innanhan ingår avtal om entreprenad och att den centrala fackliga organisationen,dvs. som regel fackförbundet, får en vetorätt mot sådana avtal om de innebärrisk för ett kringgående av lagar eller kollektivavtal. Kravet på inflytande över arbetsförhållandena harsjälvfallet samma tyngd för alla anställda. Den lagstiftning om medbestämmandei arbetslivet som kommer att föreslås omfattar därför hela arbetsmarknaden ochskall i största möjliga utsträckning tUlämpas också för de offentligtanställda. Den måste emellertid anpassas efter de speciella förutsättningarsom följer av att den offentliga verksamheten är demokratiskt uppbyggd. Den offentliga verksamheten utgår från medborgarnasintressen sådana de kommer tUl uttryck genom beslut i politiskt demokratiskordning. Medan den private arbetsgivarens handlande styrs av marknadsförhållandenbestäms den offentliga verksamheten av behovsavvägningar i organ sommedborgarna utser och kontrollerar. Alla röstberättigade alltså även deoffentligt anställda arbetstagarna kan med sin röst påverka beslut om denoffentliga verksamheten. Dét skulle strida mot vår demokratiska ordning attlåta de offentligt anställda avtalsvägeri få ett större inflytande än andramedborgare över beslut om mål, inriktning och omfattning av myndigheters verksamhet.Att genom kollektivavtal förändra de av politiska organ fattade besluten vore,även om det skulle tjäna intressen hos större grupper anställda, inte ett brauttryck för demokrati. Medborgarna har rätt att ställa särskilda krav 1975/76:105 10 påden offentliga verksamheten. Alla medborgare skall behandlas lika och denenskildes rättssäkerhet skall tryggas. Det är av stort värde att kunna konstatera att detråder enighet mellan parterna på den offentliga arbetsmarknaden om att deanställdas särskilda intressen måste vika för det allmännas intresse att värnaom den poUtiska demokratin sådan denna har bestämts främst genom regeringsformenoch övriga grundlagar och genom kommunallagarna. Det står således oemotsagt attfrågor om den offentliga verksamhetens mål, inriktning och omfattning skallavgöras genom beslut i offentligrättslig ordning av de politiskt ansvarigaorganen eller på deras uppdrag av myndighet. Detsystem som infördes genom förhandlingsrättsreform bygger påförtroende för organisationernas vilja och förmåga att under an-, svar utövasin maktställning. Detta system har prövats . Den ordning förmedbestämmande inorn den offentliga sektorn som regeringen kommer att föreslå utgårfrån parternas gemensamma uppfattning om den politiska demokratins suveränitetoch skall ses som ett uttryck för ett fortsatt förtroende men också ett ökatansvar för de etablerade fackliga organisationerna inom den offentligasektorn.