prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — SVUX förslag skiljer sig frånSÖ:s genom att man endast föreslår en förändring av schablontUlägget. Det nuvarandeSchablontiUägget motsvarar av antalet undervisnuigs-timmar i vissagrimdskolekurser, av antalet undervisningstimmar i vissagymnasieskolekurser (tvåårig ekonomisk, social och teknisk linje samt tre- ochfyraårig linje) samt av antalet timmar i flertalet kurser i särskUdyrkesinriktad utbildning. Enligt SVUX bör detta schablontillägg successivtunder en treårsperiod fördubblas i saratliga kommuner utanför stödområdet ochtredubblas för samtliga kommuner inom stödområdet. Dessutom bör fr. o. / 76 en ytterligare resurs på . ställas tillSÖ:s förfogande för fördelning till framförallt glesbygdskommuner i det inrestödområdet efter prövning av de lokala behoven och efter bedömning av desärskUda åtgärder vederbörande kommun avser att vidta. De ökade resurserna börställas till kommunernas förfogande på ett sådant sätt att den enskildaskolenheten ges en betydande frihet att utnyttja dem på sätt som bäst passardet lokala behovet av kompetensinriktad och läroplansbunden utbUdning.Kostnaderna för SVUX' förslag beräknas tUl ca 10 mUjoner kr. budgetåret1975/76. Prop.1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 431 förslagethar inkommit tUI och kan därför inte redovisasi detta sammanhang. Tjänsterför lärare inom vuxenutbildning riksdag uttalade att Kungl.Maj:t borde återkomma till med ett nytt tjänsteförslag för lärareinom vuxenutbildning inom sådan tid att det kunde träda i kraft den 1juli 1975 (prop. 1974: 1 bU. 10 s. 406409, UbU 1974: 20 s. 46, rskr 1974:185). a. att anställningstryggheten borde förbättrasför lärare som var verksamma inom den kommunala vuxenutbildningen varvidskolformens speciella arbetsförhållanden borde beaktas. Det vore olyckligt omdet inom en tjänsteorganisation skulle finnas begränsningsregler som ficksvårförklarade effekter, I samband med detnya tjänsfeförslaget borde frågan om möjligheten till fyllnadstjänstgöringinom vuxenutbildning för lärare vid folkhögskola prövas. Riksdagenfömtsatte att de av Kungl. Maj:t meddelade bestämmelserna omviss trygghet i anställningen för icke ordinarie lärare skulle komma att fågiltighet i tillämpliga delar även för lärare verksamma inom kommunalvuxenutbildning. Frågan om eventuellaövergångsbestämmelser vid införande av en ny tjänsteorganisation försådana lärare som har lång erfarenhet av och lämplighet för vuxenutbildning borde övervägas. Riksdagenutgick från aft överläggningar skulle komraa att äga rum med bl, a.Svenska kommunförbundet och berörda personalorganisationer i anslutning tUl denya övervägandena. Sådana överläggningar har ägt rum i samband med att ärendethar beretts inom . I likhet medskolöverstyrelsen (SÖ) förordar jag att antalet undervisningstimmar inom gymnasieskolekurseräven under /76 får öka i förhållande till faktisk nivåföregående år. På detta stadium bör arbetsmarknadsinriktade kurser prioriteras.Det ankommer på regeringen att meddela bestämmelser i dessa frågor, I skrivelsen den 3april 1974 angående översyn av vuxenutbUdning har SÖ visat att de regionala skillnaderna när detgäller utbudet av vuxenutbildning är mycket stora och att omfattandekompensatoriska åtgärder skulle krävas för aft motverka dem. Jag har i detföregående redovisat två olika förslag till reformer. Enligt det ena förslaget,som SÖ förordar i skrivelsen och vidareutvecklar i sin anslagsframställning, börstatsbidraget för vuxenutbildning beräknas på antaletkursdeltagare per termin relaterat till en viss koefficient som varierar medregion och slag av utbUdning. 1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 432 skildaschablontUlägget bör utformas på ett sätt som bl. a. medger att varje kommunfår en viss basresurs. Enligt det andra förslaget, som förordas av kommitténför studiestöd åt vuxna (SVUX) i betänkandet (SOU1974: 62) Studiesföd åt vuxna, bör schablontillägget under en treårsperiodfördubblas i samtliga kommuner utom det allmänna stödområdet och tredubblas i samtliga kommuner inom stödområdet. Dessutom börSÖ få särskUda medel att fördela tUl kommuner i det inre stödområdet. Det är naturligtatt ta ställning tUl SÖ:s och SVUX' förslag i ett sammanhang. Varken SÖ eller SVUX har dockmera ingående analyserat vilka effekter förslagen skulle få när det gällerfördelningen av det totala statiiga stödetför vuxenutbUdning mellan olika kommuner. Inte heller belysesde följder en förändring av resursfUldelningen kan få för andra former avvuxenutbildning. SÖ:s förslag förutsätter bestämmelser om undantag för vissautbUdningar, fördelning av kurser i olikaämnen över ett visst antal terminer ra. m. vUket bör belysas närmare.Vidare bör beräknade kosmadseffekter analyseras ytterligare. Istället för aftnu avvakta och uppskjuta ett ställningstagande till dess att remissyttrandena över SVUX' förslag kan redovisasför , kommer jag därför att föreslå regeringet; att SÖ:sskrivelse och SÖ:sanslagsiramställning beträffande vuxenutbildning i berörda delaröverlämnas till SVUX för övervägande tiUsammans med de delar av remissyttrandenasom berör SVUX' förslag om ändrad utfcrirmingav schablontUlägget. Jag vUl erinra om att SVUX enligt sina direktiv isitt fortsatta arbete skall behandla frågor om fördelning av resurser ochsamverkan mellan olika former av vuxenutbildning. Eftersom jag inteförordat någon ändring av statsbidragssystemet för vuxenutbildning börförsöksverksamheten på orter där skiftarbeteförekommer i större omfattning fortsätta i samma utsträckning som . I likhet med SÖ anser jag attförsöksverksamhet med orienteringskurser bör fortsätta även /76. Jag beräknar ingasärskilda medel för försöksverksamhet med brevskolestuderande men har inte något att erinra mot attstudiehandledning för denna gmpp ges inom ramen för schablontillägget för vuxenutbildning. Om SÖ önskar bedriva enmer omfattande försöksverksamhet bör detta kunna ske inom ramen för anslagetPedagogiskt utvecklingsarbete. Jag är inte beredd att förorda attförslagen om preparandkurser i svenska för invandrare och nedsättning av undervisningsskyldighetenför arvodesanstäUda studierektorer genomförs, riksdag uttalade att Kungl.Maj:t borde återkomma till med ett förslag om tjänster för lärareinom den kommunala vuxenutbildningen inom sådan tid att det kunde träda i kraftden . Jag anser att det är angeläget att timunderlaget inom den kommunalavuxenutbildningen i första hand utnyttjas för tjänster för sådana 1975:1 BUaga 10 433 läraresom har särskild erfarenhet av och lämplighet för vuxenutbildning. Det ärframför allt i de stora kommunema som den kommunala vuxenutbildningen har ensådan omfattning att timunderiaget räcker till för helfidstjänster, I de flesta komrauner kan tjänster endast inrättasi ett mindre antal ämnen. Timunderlaget varierar från termin tilltermin. I många fall kan man redan i början av läsåret förutse att kurser i ettvisst ämne bara kommer att finnas under den ena terminen. Dessutom är det vanligt att kurserna förläggs endast tUlkvällstid vilket medför att mångalärare infe önskar tjänster där hela timunderlaget förläggs tUl kommunalvuxenutbildning. Man måste alltså i de flesta kommuner räkna med kombinationerav timunderlag i ungdomsskolan och vuxenutbildning. För att åstadkomma så stor flexibilitetsom möjligt förordar jag att lönegradsplaceradetjänster av en ny typ inrättas. Tjänsterna bör avse anställning vidskolväsendet i kommunen. De bör komma i fråga endast inom primärkommun. I fulltjänstgöring skall ingå bl, a, ett visst antal lektioner förredovisningsår. Underlaget för tjänsterna bör i första hand bestå dels avtimmar inom vuxenutbildning utom särskild yrkesinriktad utbildning,dels av sådana timmar inom ungdomsskolan som kommunen inte utnyttjar för aftinrätta heltidstjänster och tjänster med minst halvtid i ellergymnasieskolan, I tjänsterna avses alltid ingå tjänstgöring inom kommunalvuxenutbildning. I vissa fall kan helatimunderiaget för en tjänst tas från vuxenutbildning.Tillgången på underlag för de nya tjänsterna bör bedömas av skolstyrelsen somockså bör få rätt att inrätta och tillsätta dem. Tjänsterna bör inrättas somextra eller extra ordinarie om minst halvkonfinuerlig tjänstgöring kan förutses under hela redovisningsåret. Tjänstemabör i övrigt vara av samma slag som motsvarande extra och extra ordinarietjänster som lärare nr 16, 17 och 18 i och nr 153, 155, 157, 159och 161 i gymnasieskolan (beteckningar enl, bU. 1 och 2 fill skolstadgan 1971:235, ändrad : 481). Som särskUda behörighetsvUlkor förtjänstema bör normalt gälla att den sökandeantingen skall ha genomgått särskild vuxenpedagogisk utbUdning eller haviss erfarenhet av vuxenundervisning. Det ankommer på regeringen att meddelabestämraelser om behörighet. Jag avser att i annat sammanhang föreslåregeringen att uppdra åt SÖ att utfärda erforderligameritvärderingsbestämmelser. Timmar inom den kommunalaVuxenutbUdningen som inte inräknas i tjänstsom lärare i skolväsendet i kommunen bör få utnyttjas av pensioneradelärare och timlärare eller för fyllnadstjänstgöring av bl, a, lärare inom ungdomsskolan, lärare vid statensskolor för vuxna och folkhögskoUärare, Undervisning inom kommunalvuxenutbildning bör inte få fullgöras i form av tUläggstimmar (övertimmar), ominte detta fordras av organisatoriska skäl. Det ankommer på regeringen attmeddela bestämmelser om fyUnadstjänstgöring m. m. 28 1975.1 saml Nr 1. Prop.1975:1 BUaga 10 434 Under förutsättning av att riksdagenbeslutar i enlighet med vad jag förordat i fråga om tjänster vid skolväsendet ikommunen avser jag att föreslå regeringen aft meddela övergångsbestämmelser medinnebörden att sådana lärare som är behöriga och underminst halvtid under fid som motsvarar minst två terminer undervisat inomkommunal vuxenutbildning ges företräde till tjänst som lärare vid skolväsendeti kommunen och att sådana lärare får förordnas på tjänsten utan att dennakungjorts ledig eller på annat sätt ledigförklarats. För den nya typen av tjänster börstatsbidrag utgå enligt regler som överensstämmer med dem som gäUer förlärartjänster i gymnasieskolan. Kostnadema för detta slag av tjänster börfördelas på de skolformer där tjänstgöringen fullgörs. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de riktlinjer i fråga omtjänster vid skolväsendet i kommunen som jag förordat 2. till Bidrag till driften av kommunalaskolor för vuxna för /76 anvisa ett förslagsanslag av . Jaghar i samband med min inledande översikt om vu.xenutbUdning anmält att jagavser att senare föreslå regeringen att lägga fram en särskildproposition om vuxenutbildning. 1 denna proposition kommer jag bl. a. att taupp de förslag beträffande bidrag till studiecirkelverksamhet och studieförbundsom framlagts av kommittén för försöksverksamhet med vuxenutbildning i betänkandet(SOU 1974: 54) Vidgad vuxenutbildning. Detär lämpligt att förslag om studiecirkelverksamhet ochstudieförbund behandlas i detta sammanhang. I avvaktan på detta bör anslagenBidrag tUl studiecirkelverksamhet och Bidrag till studieförbund tas upp medpreliminärt beräknade belopp i statsbudgeten. Jag hemställer att regeringenföreslår att,i avvaktan på särskUd proposition i ämnet, för budgetåret 1975/76 beräkna l.till Bidrag tillstudiecirkelverksamhet ett förslagsanslag av , 2. tUl Bidrag tdl studieförbund ett anslag av . Bidrag till driften av folkhögskolor 1973/74Utgift 124 759 985 1974/75 Anslag 135 200000 1975/76 Förslag 153 228 000 Prop.1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 435 Från anslaget utgår statsbidrag tilldriftkostnader för totalt 108 folkhögskolor.Skolornas verksamhet omfattar dels vinterkurser, dels ämneskurser.Elevantalet vid vinterkurserna utgjorde under /74 ca 12 400 och vid ämneskursema ca 40 000.Bidrag tiU driftkostnader förfolkhögskolor utgår enligt kungörelsen (1966: 758) om statsbidrag tUl driftkostnader för folkhögskolor(ändrad : 277) tUl löner m. m. åt lärare och rektor med 100 %av de faktiska kostnaderna, till kostnaderför kurativ verksamhet och studie- och yrkesorientering samt tUlkostnader för viss annan personal med, beroende på skolans storlek, 50150 %av ett indexbundet bidragsunderiag av . för /75 samttill pedagogisk utrustning m, m, av ett bidragsunderlag om . Utöver nämnda bidrag utgår avgiftsbidrag, dvs. bidrag tUl vissaavgifter enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring (omtryckt 1973:908, ändrad : 526) och lagen(1968: 419) om allmän arbetsgivaravgift (ändrad : 486),beträffande rektor och lärare. Efter () prövning i varjesärskilt fall kan från anslaget utgå även bidrag till kostnader för personligassistans åt handikappade elever vid folkhögskolor. Från anslaget utgår även medel tiU försöksverksamhet med ökad lärartäthetför handikappade elever och till försöksverksamhet med kurser för bl, a, psykiskt utvecklingsstörda, svårtrörelsehindrade och hörselskadade elever samt till försöksverksamhetmed samordningstjänster inom vuxenutbildningen. Omfattningen av undervisningen vidfolkhögskolor framgår av följandeuppställning. 1, För höjtlönekostnadspålägg beräknas 2 milj. kr. 2, SÖ beräknar att dentotala utbildningsvolymen för /76 kommer att uppgå tUl ca , dvs. lika många som innevarande budgetår. De kostnader förförskott och slutreglering som skaU belastadetta anslag beräknar SÖ till . Härtill kommer kostnaderför avgiftsbidrag och lönekostnadspålägg med . 3, /70 har en försöksverksamhet bedrivits med ökad lärartäthet för fysiskt, psykisktoch socialt handikappade. Prop.1975:1 Bilaga 10 436 per budgetår stäUts till SÖ:s förfogande för detta ändamål. SÖhar nu gjort en sammanfattande bedömning av erfarenheterna under de gångnaåren. Mot den bakgrunden föreslår SÖ att försöksverksamheten betraktas somavslutad och att anslagsposten blir förslagsvis betecknad samt att man för kravpå ökad individualisering vid undervisning av handikappade får räkna med ettlärarrelations-fal om 4,0 i stället för 2,2. Kostnadema för verksamheten idenna form beräknas /76 uppgåtUl 1,8 milj. kr., vUket innebär en ökning med 1,3 milj. kr. För budgetåret1974/75 har . anvisats för kringkostna-der, som inte täcks på annatsätt, i samband med kurser för bl. a. psykisktutvecklingsstörda, svårt rörelsehindrade och hörselskadade elever. EnligtSÖ är det många handikappade som av ekonomiska skäl hindras från att delta ifolkhögskolekurser. I syfte att i möjligaste raån undanröja detta hinderföreslår SÖ att ett statsbidrag tUl inackorderingskostnader skall kunna utgå med högst . Dessutom bör statsbidragutgå med halva resekostnaden. Detta förslag har SÖ utformat så, att detöverensstämmer med vad som gäller centrala fackliga kurser. Medel till här föreslagna bidrag bör enligt SÖunder en tvåårig försöksperioduppföras med ca 1 mUj, kr, , vilket, om det genomsnittliga bidragetper dygn beräknas till . och resebidraget uppgår till . per deltagareoch kurs, betyder att över 250 handikappade, som eljest inte skulle ha råd, kunde beredas möjlighet till fem månaders folkhögskolestudier.Kostnaderna för den nya försöksverksamheten beräknas av SÖ till . Totalt kommer anslagsposten såledesatt uppgå tiU . Medelför uppsökande verksamhet bör enligt SÖ ställas till folkhögskolornasförfogande enligt samma principer som gäller för den kommunalavuxenutbildningen. SÖ beräknar att av lärarlönema kommer att innebära en kostnad av ca . Fr. o. m. innevarandebudgetår förfogar SÖ över medel för försöksverksamhetmed samordningstjänster inom vuxenutbildningen. SÖ föreslår nu attytterligare . skall få användas för nämnda verksamhet, dvs. Underinnevarande budgetår har under anslaget Bidrag tUl engångsanskaffning avutmstning m. m. till folkhögskolor särskUda bidrag beräknats tillSamernas folkhögskola i och i . EnligtSÖ:s bedömning har dessa bidrag en så permanentkaraktär, att de nu bör uppföras under detta anslag samt med anledning avkostnadsstegringarna, uppräknas från nuvarande . till 500 000 /76. Inom folkhögskolanfinns nu sju speciallärartjänster. Vissa innehavareav dessa önskar nu enligt SÖ få sina tjänster inrättade som ordinarie. SÖföreslår, att verket i varje enskUt fall skaU få pröva förutsättningarnaför aft inrätta tjänstema som ordinarie speciallärartjänster. 1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 437 Dessutomföreslår SÖ att 60 ordinarie ämneslärartjänster inrättas under budgetåret1975/76. Inte heller detta förslag medför någon ytteriigare kostnad eftersomordinarie ämneslärare har samma löneförmåner som icke ordinarie ämneslärare ibefordringsgång. Totalt beräknar SÖatt de utbUdningsinsatser sora skall belasta detta anslag kommer att öka med ca 21 539 000kr. Inledningsvis vUl jag erinra om vad jaganfört vid min anmälan om vissa gemensamma frågor inom vuxenutbildningen. Antalet elever på folkhögskolorna harunder /74 ytterligare ökat. Ökningen beror alltjämt på att antaletämneskurser fortsätter att stiga i snabb takt. Rekryteringen tUl innevarandeläsårs vinterkurser visar tendenser som tyder på att minskningstakten itill-strömnmgen av elever till de långa kurserna nu bromsats upp. För aft utreda vilken roll folkhögskolankan och bör spela i kulturliv ochutbildningssamhälle har tillkallats en särskild utredning, folkhögskoleutredningen.Utredningen planerar enligt vad jag erfarit att slutföra sitt arbete undersenare delen av . Enligt direktiven skall utredningen bl.a. pröva frågan om avvägningen mellankortare och längre kurser, göra en bedömning av filialfolkhögskolor ochdagfolkhögskolor samt diskutera vilka uppgifter folkhögskolan kan fyllai ett system raed återkomraande utbildning. Utredningen skall vidare utvärdera dehittUls inom folkhögskolan särskilt gjorda insatserna för olika grupper avhandikappade studerande samt pröva () förslag tUl nyfolkhögskolestadga. SÖ:s förslag omsärskilda insatser för ungdomsledamtbUdning som framförts i anslagsframställningen för /74skall också prövas av utredningen. Gmndmaterialet i denna fråga återfinns iSÖ:s ungdomsledarutrednings (SULU) förslag från år 1971.Folkhög-skoleufredningen har därför haft överläggningar med företrädare förSvenska kommunförbundet och Fritidsledarnas intresseorganisation (FRIO), vUka framlagt sina synpunkter påfritidsledarutbildningen och frågans behandling i utredningen. En starkönskan från detta håll och även från har varit att dennafråga borde prioriteras i utredningsarbetet. Utredningen har därför den 30september 1974 avgett ett delbetänkande (DsU 1974: 11) Folkhögskolans fritids-ledarutbUdning. Statsrådet avser, som framgått av detföregående, att senare återkomma tUlregeringen i denna fråga i samband med förslag till en särskild propositionangående de statiiga insatsema på ungdomsområdet. Utredningen skall vidare erUigt sinadirektiv i ett inledande skede av sitt arbete göra en analys av den nuvarandeelevsammansättningen vid olika typer av folkhögskolor. Som jag tidigareredovisat har utred- Prop.1975:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 438 ningengenomfört en sådan undersökning. Syftet med undersökningen har varit aft få ettså omfattande underlag som möjligt för utredningens fortsatta överväganden ochställningstaganden samt att ge den intresserade aUmänheten bredast möjligakunskap om folkhögskoleelevernas bakgrund och intresseinriktning samt derasinställning till folkhögskolan som studie- och fritidsmiljö. Förhöjt lönekostnadspålägg beräknar jag 2 milj. kr, (1) I likhet med SÖ beräknar jag att dentotala utbUdningsvolymen för nästa budgetår kommer att uppgå till ca 650 000elevveckor. Jag beräknar kostnaderna för förskott och slutreglering samtkostnaderna för avgiftsbidrag och lönekostnadspålägg tiU totalt ,(2) I innevarande års riksstat beräknas underdetta anslag , för försöksverksamhet med ökad lärartäthet förhandikappade elever, I riksstaten beräknas också sammanlagt . förförsöksverksamhet med kurser för bl. a. psykiskt utvecklingsstörda, svårtrörelsehindrade och hörselskadade elever. SÖ har i sin anslagsframställningföreslagit att försöksverksamheten med ökad lärartäthet för handikappadeelever skall betraktas som avslutad och att lärarrelationstalet skall höjasfrån 2,2 till 4,0. Vad gäller försöksverksamheten med kurser för elever medolika handikapp föreslår SÖ dels en utökad verksamhet, dels startande av nyförsöksverksamhet. Jag finner de nu pågående försöksverksamheterna mycketangelägna och räknar med att de skall bedrivas även under nästa budgetår.Eftersom folkhögskoleutredningen enligt sina direktiv skall utvärdera dehittills inom folkhögskolan särskilt gjorda insatserna för olika grupper avhandikappade studerande vill jag emellertid inte föregripa kommande förslagfrån utredningen. Jag är således inteberedd att tUlstyrka förslagen om höjning av lärarrelationstal ochstartande av ny försöksverksamhet. I avvaktan på förslag frånfolkhögskoleutredningen är jag emellertid beredd att tUlstyrka en utökning avpågående försöksverksamhet och beräknar därför för /76ytterligare . för försöksverksamhet med ökad lärartäthet förhandikappade elever och ytterligare . för försöksverksamhet med kurser för bl. a. psykiskt utvecklingsstörda,svårt rörelsehindrade och hörselskadade elever. (3 och 4) Jag är inte nu beredd att tillstyrka SÖ:sförslag om medel för uppsökande verksamhet. Detta förslag har nära samband medde förslag kommittén för försöksverksamhet med vuxenutbUdning (FÖVUX)presenterat i sitt huvudbetänkande (SOU 1974: 54) Vidgad vuxenutbildning.Enligt min mening bör SÖ:s förslag i denna del tas upp först i samband medbehandlingen av nyssnämnda kommittés förslag, (5) Jag beräknar medelsbehovet förförsöksverksamheten med samordningstjänster inom VuxenutbUdningen tilloförändrat belopp, dvs, , (6) Underanslaget Bidrag till engångsanskaffning av utrustning m, m. 1975:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 439 tillfolkhögskolor beräknar jag medel för särskUda bidrag tUl Samernas folkhögskolai och i . Jagär f. n. inte beredd att tillstyrka förslaget att SÖ i varje enskilt fall skallfå pröva förutsättningarna för att inrätta speciallärartjänsterna somordinarie tjänster. Jag är heller inte beredd att tUlstyrka förslaget om inrättandeav ytterligare 60 ordinarie ämneslärartjänster. (8) Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tiUdriften av folkhögskolor för /76 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till byggnadsarbeten vid folkhögskolor 1973/74 Utgift 3 833 274 Reservation 9 224 387 1974/75 Anslag 6 000 000 1975/76 Förslag 6 000 000 Enligt kungörelsen(1958: 480) om statsbidrag till byggnadsarbeten vid folkhögskolor(ändrad : 394) kan statsbidragsberättigad folkhögskola få bidrag till kostnaderna föranskaffande av permanenta skollokaler och bostäder åt lärare och elever genomny-, till- eller ombyggnad eller genomförvärv och iordningstäUande av befintiig byggnad. Statsbidrag fill permanenta lokaler utgår med högst 75 9o av ett bidragsunderlagsom beräknas på olika sätt beroende på lokalernas karaktär. Till kostnadernaför uppförande av provisoriska lokaler utgår statsbidrag med . Statsbidragutgår vidare av den beräknade kostnaden för första uppsättningenstadigvarande undervisningsmateriel och med högst av beräknadekostnader för inredning av och inventarier till elevbostäder. () har på nytt inventerat skolornas byggnadsplaner. Enligtdenna inventering motsvarar investeringsbehovet ett fotalt medelsbehov av ca 72,5 milj. kr.,varav medelsbehovet för s.k. rörelseskolor utgör ca 47,8 milj. kr. En fortsatt prioritering av dessaskolor är enligt SÖ nödvändig. För /76 föreslår SÖ attanslaget ökas till 10 milj, kr. Enligt SÖinnebär nämnda anslagsbelopp att en i stort sett oförändrad ambitionsnivåbibehålls jämfört med budgetåren 1965/66 resp, 1967/68 då det nuvarande anslagets del belopp fastställdes. Utöver nämnda anslagsökning föreslås aft eventuella extrainvesteringsramar, som hUintills omfattat det aUmänna skolväsendet, fr,o, m, /76 även skall inbegripa folkhögskoleväsendet. Prop.1975:1 BUaga 10 440 Skolöverstyrelsenföreslår i sin anslagsframställning att eventuella extra investeringsramar till byggnadsarbeten inom det allmänna skolväsendetäven skall få inbegripa folkhögskoleväsendet och att anslaget ökas till 10milj, kr. Jag är inte beredd att biträda förslagen.