prop · FZ03167 · 1975-12-31 00:00:00 — omny organisation för postverket Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regenngsprotokoll. Ipropositionen föreslås riktlinjer för en ny organisation i postverket. Genomden nya organisationen skapas bl. a. förutsättningar för ökade insatser påmarknads- och serviceområdena. Resurser byggs upp för att tillvarata dentekniska utvecklingen i syfte att effektivisera postverkets sorlerings-,transport- och distributionsfunktioner samt kassaorganisaiion. De övergripandeplaneringsfunktionerna förstärks. En bärande princip i organisationsförslagetär vidare en väsentligt utökad delegering av ansvar och befogenheter fråncentral till regional och lokal nivå. Denlokala förvaltningen, som bl. a. omfattar ca 2 300 postkontor och ca 2 700 lantbrevbänngslinjeroch som representerar en bred kontaktyta gentemot allmänhet och nänngsliv,tilldelas en viktig förvaltningsroll i den nya organisationen. Samtligaregionala centra i landet avses få s, k. ortpostkontor med utbyggdaadministrativa och marknadsmässiga resurser, I varje kommun planeras vidarepostkontor med personal som särskilt har utbildats i marknads- ochprodukthänseende. Denregionala förvaltningen får enligt organisationsförslaget en ny roll. Denövertar det löpande ekonomiska ansvaret för verksamheten i fältorganisationen.Åtta regioner föreslås ersätta de nuvarande sju distrikten. Regionhuvudorternablir desamma som i nuvarande distnkt - , , , ,, och . Härutöver föreslås som huvudort för en ny Mälarregion,Regionindelningen har skett med beaktande så långt möjligt av gällande läns-och kommungränser. Cenlralförvaltningensnuvarande operativa roll tonas ned i den nya or-' ganisationen. Dess arbetsuppgitterkoncentreras lill utvecklings- och pla- 1 1975/76. Prop.1975/76:167 2 nenngsfunktionerav övergripande och långsiktig karaktär. omfattar förutomverksledningen två resultatansvariga stabsavdelningar för poströrelsen - enmarknads- och en produktionssystemavdelning. Vidare föreslås som koncernfunkiionerfyra funktionella avdelningar och två staber till verksledningens förfogande.Funktionella avdelningar inrättas för administration, ekonomi, information ochpersonalfrågor. Verksledningens staber utgörs av en samordningsavdelning ochen enhet för intern-revision. Postgirot och vissa speciella rörelsegrenar fåräven i den nya organisationen en ställning med självständigt resultatansvar. Denallmänt ökade delegenngen av ansvar och befogenheter ger möjlighet till enväsentligt utvidgad förvaltningsdemokrati med beslutsbefogenheter förpersonalen i viktiga frågor. Delegeringen följs av ett ökat ekonomiskt ansvarför den regionala och lokala förvaltningen. 1 sammanhanget förutsätts införandetav ett nytt ekonomiadminisiraiivt system. Omorganisationen,som beräknas kunna ske inom oförändrad kostnadsram, avses bli genomfördsuccessivt med början , Prop.1975/76:167 3 Närvarande:statsminfstern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , ,, , , , , . Propositionom ny organisation för postverket 1skrivelse och i anslutning därtill lämnade kompletteringarhar postverket lagt fram principförslag lill ny organisation för verket, grundatpå en intern organisationsutredning - postverkels organisationsutredning ()- som bedrivits i samarbete med företrädare för verkets personalorganisationer.De delar av förslaget som kräver statsmakternas beslut om fastställande är - den principiella uppbyggnaden av postverkets ceniralförvaltningi avdelningar (funktionella stabsenheter, stabsenheter till verkschefensförfogande och resultatenheter), - den regionala indelningen, - utvidgad försöksverksamhet med beslutandeföretagsnämnder och utvidgad beslutsrätt för dessa. Detär naturiigt att omorganisationen på grund av postverkets storlek inte kan skei ett sammanhang utan måste fördelas . Den omdaningsprocess somomorganisationen innebär bör inledas . Postverkethänvisar inledningsvis till de myckel slora förändringar som har kännetecknatverksamheten och verkets konkurrenssituation underden tioårsperiod somförflutit sedan den förra omorganisationen (prop. 1964:141, SU1964:136, rskr 1964:295), då centralförvaltningen omorganiserades med sikle påen funktionell uppdelning av arbetsuppgifterna mellan huvudenheterna, enutbyggnad i rationaliseringssyfte av vissa enheter samt en vissdecentralisering av befogenheter till de nuvarande distriktsförvall-ningarna.Ingen mera genomgripande omprövning skedde däremot vad gäller distrikts- ellerlokalorganisationens uppgifter. Distriktens geografiska utformning har i stortsett varit oförändrad . Prop.1975/76:167 4 har således en rad mera påtagliga förändringar ipostverksamheten inträffat. En ny sorterings- och transportorganisation genomfördesår med en indelning av landet i ett 40-tal s. k, brevområden. Postnummerinfördes i adressbeteckningarna och övergång till maskinell brevsorteringpåbörjades . Övergång till flygtransporter har skett iökad utsträckning, vilkel bl. a. lett till övernatlbe-fordran av brevposten ipraktiskt taget hela landet. Entursystemet har införts i postutdelningen medrationaliseringsvinster och bättre arbetsförhållanden som följd. bilburna lantbrevbäringen byggts ut krattigt. Kassaarbetethar effektiviserats genom att kontroll- och redovisningsarbete har överförts tillnio s. k. redovisningscentraler och genom elektroniska kassamaskiner på de 750största postanstalterna. Postgirobokföringen sker fr.o.m, på ADB-basis. Postbankenbildades men bröts ut ur postorganisationen och fördes samman medSveriges Kreditbank , då PKbanken bildades. Ävenom brevvolymen har ökat med tack vare enintensiv satsning på marknadsföring kompenserar den ökade försäljningen iförening med rationaliseringen inte längre kostnadsökningarna i samma ulslräckningsom . 1 ökande omfattning har portohöjningar behövt tillgripas. Enannan faktor av betydelse för ett så personalintensivt företag som postverketär de ändrade värderingarna av människans roll i arbetet. Delta innebär altfrågor rörande arbetsmiljön måste ägnas ökad uppmärksamhet. En demokratiseringav arbetslivet ligger också inom detta fält. Setti detta perspektiv fordras nu en forlsalt administrativ utveckling inompostverket. Verketserfarenheter från den senaste 1 O-årsperioden och den väntade snabbautvecklingen på datakommunikationsområdet - vilken kan väntas påverka även de postalakommunikationerna - visar ett klart behov av att det inom centralförvaltningenskapas resurser och kompetens att möta utvecklings- och långsiktigaplaneringsfrågor av gemensamt intresse för hela verket, är den centralaförvaltningen alltför belastad med löpande ärenden av kortsiktig natur och dendirekt styrande och samordnande funktionen har sin tyngdpunkt icentralförvaltningen. Den regionala förvaltningen -distriklsförvaltningen-haren utredande och kontrollerande funktion beträffande den lokalaförvaltningen. Genom att omfördela dessa funktioner så alt den regionalaförvaltningen övertar myckel av den styrande och samordnande funktionen skapasförutsättningar för dels ökade utvecklings- och planeringsinsatser hoscentralförvaltningen, dels ökad målstyrning av den regionala förvaltningen. Denlokala förvaltningen som omfattar drygt 2 100 postanstalter fördelade påca 160 förvaltningsenheter saknar f. n. egen kompetens alt handlägga många avde frågor som direkl berör den lokala nivån, t, ex, arbetsmiljöfrågor,organisations- och marknadsfrågor. För att skapa möj- Prop.1975/76:167 5 lighetertill ett ökat personalinflytande måste den lokala förvaltningen också utrustasmed den kompetens och de organisatoriska förutsättningar som gör det möjligtatt till lokal nivå delegera alla de frågor som hör samman med främst denlöpande produktionen men även med vissa mindre frekvenla men viktiga beslut t.ex, i fråga om resursuppbyggnad, arbetsförhållanden och kundrelationer. Deltagör det i sin tur nödvändigt att begränsa det anlal lokala enheter som skallutrustas med denna nya kompetens. Verket föreslår därför en indelning i ca 60postområden. Huvudkontoren i dessa områden, områdespostkontoren, kommertillsammans med ca 130 ortpostkontor i landets alla regionala centra och andraviktigare orter att lä mer kvalificerade administrativa resurser. PVO-förslagelinnebär således en genomgripande omstrukturering av den lokala förvaltningensåväl ansvars-som resursmässigt. Genomden föreslagna organisationen skapas vidare de önskade möjligheterna tillreellt personinfiytande på olika nivåer, och i organisationen kommer att ingåorgan med besluts-, samråds- och informationsfunktioner, där företrädare försåväl verket som dess personal ingår. Iförslaget lill ny organisation för postverket förutsätts - liksom -treförvaltningsnivåer: centralförvaltningen, den regionala förvaltningen och den lokalaförvaltningen. Arbets- och ansvarsfördelningen mellan nivåerna ändras dock iväsentliga avseenden, Centralförvallningen, vars huvudroll är att svara förden långsiktiga planeringen och utvecklingen av verkets rörelse, indelas i tvåstabsenheter för poströrelsen, fyra funktionella stabsenheter med övergripande koncernsammanhållandeuppgifter samt två särskilda staber åt verkschefen. 1 poströrelsen ingår ocksåden regionala/lokala förvaltningen. I organisationen ingår vidareresultatenheterna postgirot resp. postverkets industrier m. fl. enheter somingår i en s. k. resultalen-helsgrupp. Den regionala indelningen av landetföreslås innebära under en övergångstid åtta och sju regioner medhuvudorterna , , (endast under en femårig övergångstid),, , , , . Varje lokalförvaltning utgör ettpostområde. Ett postområde består av postanordningarna inom ett antal kommunermed i regel sammanhängande distributions- och transportorganisation. Efterremiss har yttranden över postverkets förslag till ny organisation avgetls avöverbefälhavaren, , , ,luftfartsverket - som bifogar yitranden från SAS och Linjefiyg -statskontoret,, , , statenspersonalnämnd, kommerskollegium - med bifogade yttranden från handelskamrarna iÖrebro, , , , och - överstyrelsen förekonomiskt försvar, , arbetarskyddsstyrelsen, affärsverksdelegalionen,delegationen för förvaltningsdemokrati, samtliga länsstyrelser - i fiera fallmed bifogade yttranden från landsting, kommuner m. fi. myndigheter samtorganisationer - vidare av . 1975/76:167 6 nasektion- med bifogat yttrande från statstjänstemannaförbundet och posttjänstemännensförening - Centralorganisationen /SR - med bifogat yttrande frånpostverkets /- () och slutligenSveriges industriförbund. 2Postverkets uppgifter 2.1 Målsättning m. m. Postverketär ett affärsdrivande verk som enligt sin instruktion (1969:736, omtryckt1975:1062) har att som huvuduppgift svara för landets postservice inkl.postgiroverksamheten och i övrigt fullgöra de uppgifter som åläggs verket. Detinnebär att verket i första hand skall förmedla skriven, tryckt eller på annatsätt framställd informaiion, mindre godssändningar (lätigods) samt betalningar.Härutöver skall postverket bedriva annan verksamhet som del har speciellaförutsättningar för. Bl, a. skall postverket mot särskild ersättning utförauppdrag för statens eller kommuns räkning. svarar också för enlreprenadålagandenför PKbankens och andra bankin-stituis räkning. Verksamheteni fred skall bedrivas så att de krav som det totala försvaret i krig uppställerså långt möjligt kan tillgodoses. Enligtsin interna målsättning bedriver postverket sin verksamhet med beaktande aväven samhällsekonomiska intressen. Tjänstesortimentet skall fortlöpandeanpassas till efterfrågan och en väl avvägd postservice skall tillhandahållasöver hela landet genom ett rikstäckande nät av postanordningar. Utformningenav postverkets serviceutbud måste även anpassas till dendatakommunikationstekniska utvecklingen. Postservicen skall kännetecknas avsäkerhet och regelbundenhet. Vidareskall postverket erbjuda goda arbets- och anställningsförhållanden. Ett medinfiytandeoch ansvar i beslutsprocessen skall eftersträvas för de anställda. Somaffärsdrivande verk har postverket alt över med sina intäktertäcka samtliga kostnader inkl. ränta på av staten tillskjutet kapital förinvesteringar. Därutöver skall postverket totalt sett inte eftersträva någonvinst. Priserna på verkets tjänster skall hållas så låga som möjligt, vilketkräver en hög effektivitet i verksamheten. tillämpar över helalandet enhetliga avgifter för de försändelser för vilka verket enligt kungörelse(1947:175) har ensamrätt till regelbunden befordran mot avgift. Postverketskall eftersträva alt all i behandlingshänseende prioriterad inrikes post somavlämnas till befordran före vissa av postverket angivna tider skall varaadressat tillhanda följande vardag. Sammanfattningsviskan postverkets mål uttryckas så att verket skall tillgodose de krav som följerav den dubbla rollen som samhällsnyttig in- Prop.1975/76:167 7 stitutionoch affärsdrivande verk och därutöver eftersträva att hävda sig så väl sommöjligt inom sitt verksamhetsområde. 2.2Olika rörelsegrenar och verksamheter Brevförsändelsernakan med utgångspunkt i informationsinnehållet uppdelas i tre kategorier - brevoch postkort med individuellt utformade meddelanden, vidare trycksaker, masskorsbandoch gruppkorsband vilka i regel utgör reklamförsändelser samt slutligen utgi varkorsbandvilket är synonymt med tidningsförsändelser. Poslrörelsen bärs ekonomiskt imyckel hög utsträckning upp av brevtraHken, Av brevtrafiken härrör ca 80 %från företag, verk, myndigheter och liknande institutioner. Denna trafikinnehåller ofta informationer i anslutning till betalningar såsomfaktureringar, orderbekräftelser, kontoutdrag etc. Informationen tordeframdeles i stor omfattning kunna formaliseras efler standardiserade mönsteroch behandlas i digital form vilket självfallet underiättardatakommunikationdär postverkets medverkan i vissa, fall kan bli obehövlig. Den kommandeutvecklingen torde kunna mötas på två sätt, Å ena sidan kan en effektiviseringav hanteringen inom postverket ske genom att verket utnyttjar maskinellsortering, baserad på optisk läsning av adresser etc. Härigenom begränsaspostverkets kostnadsökningar vilka eljest kan leda lill att substiiutionstjänsterskapas för postkunderna. Å andra sidan kan postverkets hantering integreras medföretagens så att dessa kan lämna sina brev lagrade på maskinellt läsbaramedia, t. ex. magnetband eller skivminne, varefter postverket ombesörjertelekommunikation, omvandling till fysiska dokument samt den fysiskadistributionen till adressaterna. Efterfråganpå postverkets tiänster har fortsatt alt öka . Budgetåret1973/74 ökade postvolymen (mätt i portointäkter i fasta priser ochinklusive ersättning för tiänstepostförsändelser). Detta års ovanligt högaökningstal berodde bl. a. på fiera stora extraordinära postsändningar, bl. a.i samband med drivmedelsransoneringen. /75 var ökningen 4 96,efter justering för vissa ändringar i poststatistiken. Enbidragande orsak till den gynnsamma utvecklingen av postvolymen är altportonivån kunde hållas i stort setl oförändrad i nära . Under åren 1975och 1976 blev det dock nödvändigl att vidla två relativt tätt på varandraföljande allmänna portohöjningar, nämligen och den 1 februari1976, Dessa portohöjningar innebär att postverket för budgetåren 1975/76 och1976/77 far räkna med i slorl sett oförändrad postmängd. Brevbefordransvarar för av portointäkterna och för av Prop.1975/76:167 8 Brevrörelsens utveckling har därmed mycket stor belydelseför verkets ekonomi. För att långa upp det växande behovet av kommunikation -också på brevområdei - har postverket gett brevet hög prioritet imarknadsföringen. Masskorsbandoch gruppkorsband är två försändelseslag som under harökat kraftigt men som uppvisar avsevärda variationer i volymerna tillår. Tillsammans svarar de för av portointäkterna. Bådemasskorsband och gruppkorsband fyller en viktig funktion som effektiva ochrelativt setl billiga informationsmedia. Det bör därför vara realistiskt atträkna med en fortsatt ökning av båda försändelseslagen. När det gällerdistribution av oadresserad information och reklam är postverket utsatt försärskilt stark konkurrens. Verkets främsta konkurrensmedel är hög kvalitet påutdelningen, fullständig hushållstäckning och stor kapacitet. hållernära av denna marknad. Antalettidningsexemplar som distribueras genom postverket minskade under det gångnabudgetåret . Produkternaför individuellt utformade meddelanden - brev och postkorl -är för sin framtidautveckling beroende av i första hand följande faktorer: - Administrativ rationalisering inom näringsliv ochförvaltning - Utvecklingen inom telekommunikations- ochdataområdena - Postverkels möjligheler till tekniskrationalisering inom postbehandlings-området. Enprognos rörande dessa faktorer indikerar inte någon mera positiv efterfrågeutvecklingför postverkets produkter. 1 bästa fall kan verket se fram emot en volymökningpå eller någol därutöver - naturiigtvis med konjunktur- ochprisförändringsberoende variationer kring detta värde. Följande faktorer är demest betydelsefulla för efterfrågeutvecklingen när del gäller produkterna förreklammeddelanden m. m.: -Prisutvecklingen hos konkurrenter och förkonkurrerande medier (tidningsannonsering m. - Efterfrågan på statlig och informationtill medborgarna - Förändringar i opinionens uppfattning omdirektreklam och direktinformation. Postverkethar anledning se någol mera optimistiskt på efterfrågeutvecklingen för dessaprodukter. Om inga övergripande beslut träffas verkar åtminstone de tvåförstnämnda faktorerna till postverkets förmån. Efterfrågeutvecklingenför tidningsförsändelser bestäms huvudsakligen av följande faktorer: - Tidningarnas möjligheler att klara konkurrensen medandra medier - Tidningarnas avvägning mellan lösnummerförsäljningoch abonnemang - Politiska beslut (presstöd m. Prop.1975/76:167 S Sannoliklkommer en ytteriigare successiv minskning av den posibeford-radetidningsvolymen att ske. Volymutvecklingenför olika brevförsändelser framgår av följande diagram (fig. 1). Förändring i antalet inlämnade brevförsändelserunder , Postverkettillhandahåller transporttjänster när del gäller mindre varu-sändningar ocharbetar i fri konkurrens inom lältgodsmarknaden. Brev-och paketrörelserna bygger marknadsmässigt på skilda förulsättningar. Enligtallmän bedömning är lältgodsmarknaden vikande. Bakom della ligger i första handatt mindre enheter inom produktion och detaljhandel läggs ner eller slås sammantill större enheter varvid behov uppstår av andra typerav transporter.Sannolikt kommer denna utveckling att fortsätta. Andra faktorer som bestämmerden framtida efterfrågan på postpakettransporter är poslorderhandelnsmöjligheter att konkurrera med andra distributionsformer samt att postverketsmöjligheter är små alt bryta in på marknader där verket är svagt - t. ex.på de lokala marknadema. anser sig genom produktutveckling ochförsäljningsinsatser kunna öka sin 1975/76:167 10 paketvolymoch bryta den negativa trend som rörelsen har haft under senare år.Kalenderåren 1974 och 1975 har paketvolymen också ökat. Volymutvecklingen inompostverkets paketrörelse framgår av följande diagram (fig. 2). 1964 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 AR Figur 2. Förändring i antaletinlämnade paket , Postverketspaketbefordran ökade under /75 anlalsmässigt . En av defaktorer som bidragit till ökningen är den nya service i form av hämtning och ulkörningav post, som postverket introducerade . Denna service erbjuds företagoch andra storkunder på avlalsbasis. Under /75 träffades 479sådana avtal. Postverkettillhandahåller tjänsler inom posikontorsnätet, t.ex, redovisning, tillinterna och externa kunder. avser att behålla i stort setlnuvarande struktur när det gäller postanstaltsnätet. De mest omfattandetjänsterna inom detta, t. ex. inbetalningarna till postgirot, kan knappast påsikt beräknas öka. Del är därför angeläget all postverket, som lill följd avservicekraven måste ha en stor kontaktyta, kan finna nya kundgrupper som villanlita dess tjänster. Detta är ett arbete som redan påbörjats och som måstedrivas i ett längre perspektiv så att alltför svåra omställningar undviks. Ettled i denna utveckling är investeringen i kassamaskiner på ett större anlal postanstalleroch planerna på en senare online-koppling av maskinerna till centrala datorer. Inom postverketskontorsrörelse blir utvecklingen beroende av de investeringar, som görs inombanksektorn närdet gäller betalningssystemen. Samma utveckling måste ske ocksåinorn postverket för att verket skall förbli konkurrenskraftigt. Den påbörjade automatiseringeni kassaljänsien måste fullföljas genom att ett kommunikationsnät byggs upp somger möjligheter Prop.1975/76:167 11 förolika intressenter att anlita postverket kassatjänst. landsomfattandeservicenät bör också kunna användas för andra kvalificerade tiänster.Datakommunikation möjliggör förbindelser med regionalt eller centralt placeradedatorer och utförande av kvalificerade uppgifter inom många områden. Utvecklingenav nya tjänster inriktas mot sådana områden där postverket har speciellaförutsättningar och god konkurrenskraft. rikstäckande konlorsnät ulgörgrunden förde nya tjänster som införts i poslkassorna under det gångnabudgetåret. Postanstalternatar emot insatser i Rikslotospelet. Under budgetåretförmedlades sammanlagt ca 4 milj. insatser till ell sammanlagt belopp av drygt100 milj, kr, 1samband med att PKbanken bildades utökades post--verketsbankservice. Kunderna kan använda bankböcker som utfärdats av PKbanken förinsättningar och uttag i postverkets kassor samt genom lantbrevbärare. Fr. o. m.den 1 februari kan även kontantinlösen av PKbanks-checkar ske hospostverket. Vidarekan kunderna hos postverket ta ut pengar inte bara på PKbankensutan också på andra bankers böcker. Under budgetåret förmedlades 255 000 uttagpå andra bankböcker än PKbankens. Enytterligare utvidgning av postverkets bankservice kan också bli aktuell. Enutredning pågår också om möjligheterna att engagera de större postanstalternai förmedlingen av vissa typer av lån i PKbanken. Antaletbetalnings- och bankuppdrag ökade under /75 med 5 96 och detförmedlade beloppet med 19 96. Ennyhet som har rönt ett stort intresse är förmedlingen av social service genom lantbrevbärare.Vid utgången av /75 hade 52 kommuner träffat avtal medpostverket, och nära 700 av landets 2 700 lantbrevbäringslinjer var engageradei den sociala servicen. Dessutom pågick förhandlingar med ett 30-tal kommunerom avtal som berör 350-400 linjer. 1970års utredning rörande förhållandet mellan bankgiro och postgiro (Fi 1970:70)har f. n, i uppdrag att undersöka möjligheterna att samordna postgiro- och bankgirorörelserna.Förutsättningarna för postgirorörelsen kan därigenom bli förändrade. Oavsellom en samordning av någol slag kommer till stånd eller om de båda systemenkommer att kvarstå som två olika med varandra konkurrerande system är dettroligt att den totala efterfrågan på gireringar kommer att öka och att enomstrukturering kommer att ske mot en allt större andel förmedlingar mellankonton och alll mindre andel Prop.1975/76:167 12 kontantain- och utbetalningar via post- och bankkassor. Postgirotsexpansion är bl. a. beroende av den avgiftspolitik som måste föras. Postgirotbetalar till poströrelsen en ersättning som ger full kostnadstäckning för deprestationer som främsl i poslkassorna utförs för postgirots räkning.Ersättningen innefattar ett mot särkostnaderna proportionellt bidrag till poströrelsenssamkostnader och till förräntningen på statskapitalet. Intäkternai postgirorörelsen består nästan uteslutande av räntor och avgifter. Räntornautgör f. n. den tyngre posten. Ränteintäkterna kommer från PKbanken, somförvaltar de medel som står inne på icke räntebärande postgirokonton.Postgirots ekonomi är därför mycket känslig för diskontoförändringar. Ensänkning av diskontot med en procentenhet kan t. ex, beräknas medföraen resultatförsämring på ca 35 ä 40 milj, kr. När postgirot tidigareingick i Postbanken kunde en utjämning ske genom att de övriga rörelsegrenarnai Postbanken påverkades i motsatt riktning av en diskoniosänkning. Dessautjämningsmöjligheter upphörde i samband med att PKbanken bildades.