prop · FZ03160 · 1975-12-31 00:00:00 — EnliglTCO är det dock angeläget att i motiven starkare klargöra alt sekretess ävengentemot den direkt berörde endast flr förekomma i absoluta undantagsfall. Mednuvarande bestämmelser finns exempel på hur den som i sjukjournaler fört inuppgifter haft ett intresse av att dessa uppgifter inte kommit till patientens,och därmed allmänhetens, kännedom. Förfull partsoffentlighet i nu berört hänseende pläderar kommunkansliet i Umeåkommun. Denallmänna tendensen inom all värd gär mot större öppenhet, vilket bland annatvisas av att det numera är mycket sällan som nägon förvägras att läsa sinjournal. Fördelen med att alltid låta den som journalen rör ta del av den äratt onödig misstänksamhet om vad journalen innehåller därigenom undanröjssamtidigt som den personal som gör journalanteck- Prop.1975/76:160. ningartvingas tänka lite mer noga pä vad som förs in. Visseriigen kan situationerlänkas, dä det är negativt för en patient eller intagen eller annan person attjournalen alltid görs tillgänglig för den journalen rör, men kommunkanslielanser att fördelarna med att låta patienten eller den intagne fl en obetingadrätt att läsa sin journal väger tyngre, varför erforderiiga ändringar bör görasi förslagel på den punkten. Socialstyrelsenförklarar sig inte kunna tillstyrka förslaget lill 42 § utan förordar ati dennuvarande bestämmelsen i 14 tj andra stycket SekrL i tilllämpliga delarbibehålls. Inledningsvis påpekar att tendensen i vår dataålderalltmer blir alt sjukjournalen består av endast registreringar av olikaobjektiva fynd med mänga lekniska termer. Ävenjournaler av denna typ kan i ett visst fall innebära att ändamålet med vårdenskulle motverkas om journalen utlämnades till patienten. Möjlighet bör liksom fn. finnas att under angivna omständigheter vägra patienten att ta del av sinegen sjukjournal. Ett undanhållande av journalen för patienten bör dockförekomma endast undantagsvis och - förutom i de fall då annans personligasäkerhet kan sättas i fara - endast då det finns grundad anledning antaga att,om inte sä skedde skulle patientens hälsa försämras eller hans tillfrisknandeförhindras eller fördröjas eller skulle han - efter att ha blivit botad ellerförbättrad - insjukna på nytt. Principen bör alltså vara att patienten skall fljournalen utlämnad till sig om han önskar detta. mening finns inom socialvärden ett behov av en regel som germöjlighet att hemlighälla handling då dess utlämnande uppenbart skulle motverkavärden eller behandlingen eller någons personliga säkerhet sällas i fara. Medden utveckling som pä senare tider skett mot öppnare former av värd och med denya behandlingsmetoder som tillkommit och i vilka ej endast läkare utan ävenpsykologer m. fl. medverkar kan emellertid ifrågasättas, om det är lämpligt attknyta denna sekretessregel till läkarvård och anstaltsvård. Socialutredningenär dock inte nu beredd att närmare ange vilken omfattning sekretessregelnstillämpningsområde bör ha. Utredningen önskar endast fästa uppmärkamheten päatt situationen pä värdområdet är en annan än då denna sekretessregeltillkom och att det därför kan vara skäl att beakta detta vid regelnsutformning. anser attutlämnande av en handling under vissa förutsättningar skall kunna förvägraspatienten vare sig han är tvångsintagen eller frivilligt inlagen. Enligt förslagelhar gjort en bestämd skillnad mellan personer, som frivilligt intagits ianstalt, och dem som intagits där oberoende av eget samtycke. Dennakategoriuppdelning förefaller verklighetsfrämmande. Ävenbeträffande frivilligt intagna kan hänsyn behöva tagas till en eventuell ökningav en potentiell farlighet, om de fär fri tillgäng till sin behandlingsjournal.I dessa fall skulle även ett utlämnande kunna motverka ändamålet med värden.Dessutom anser styrelsen och då framför allt med hänsyn till värdpersonalenspersonliga 1975/76:160. säkerhetatt tredje man mäste skyddas även i de fall det rör sig om frivilligt intagna. Jöanför att enligl 42 § skall sjukvårdshandling, t. ex. en patientjournal, kunnahemlighållas för patienten själv endast då fråga är om vård oberoende av egetsamtycke. Del skulle innebära alt t. ex. en patient som är föremål förpsykiatrisk värd enligt sjukvårdslagen flr en ovillkoriig rätt att ta del avsin journal, JO betvivlar att del frän medicinsk synpunkt är välbetänkt attinföra en sädan ordning. Från denna synpunkt torde det vid de bedömningar sombör göras dä en patient begär att 11 ta del av sin journal vara irrelevant ompatienten är föremål för tvångsvård eller frivillig värd. JO anser därför att nägonändring inte bör göras i den nu gällande regeln som är gemensam för tvångsvärdoch frivillig värd. 1fråga om den krets handlingar som bestämmelsen bör omfatta avsersocialstyrelsen att skyddet inte bör vara inskränkt till att omfatta barahandling rörande vård i anstalt utan även handling rörande någons intagning ianstalt. Därutöver gäller skyddet enligt förslaget enbart handlingar rörandeläkarvård. I likhet med vad som är fallet anser attsekretesskyddet skall omfatta samtliga anstaltshandlingar, dvs. inte barahandling som upprättats av läkare utan även kurator, psykolog m.fl. Medanledning av OSK:s uttalande att vissa utlämningsfrågor måste prövas avmyndigheter utan tillgång till medicinsk sakkunskap påpekar attföreteelsen ingalunda är så sällsynt som förmodar; tvärtom skulle fleraexempel kunna anföras på att statliga eller kommunala arkivinstitutionerförvarar arkivmaterial av den art det här gäller. Det hade därför, enligtriksarkivet, varit önskvärt att något närmare hade belyst de problem somhär kan uppstå. Socialstyrelsenkan inte underlåta att understryka de svårigheter en myndighet utantillräcklig sakkunskap kan räka in i, när t. ex. en fariighets-situation kanuppstå för den händelse vederbörande flr ta del av vårdhandlingen. Fariighetsbedömningär alltid en svår uppgift och det torde i de fall som här kan bli aktuella oftaröra sig om ett kvalificerat psykiatriskt ställningstagande. Även om avgörandet- särskilt i positiv riktning - kan vara lätt, blir det betydligt besväriigareom "den utfärdande läkaren" mer eller mindre kan betrakias som"part i målet" och ett förslag om vägran från hans sida leder tillett förvärrande av en inflammerad situation. Tillkallande av utomståendeexpert torde ibland vara att anbefalla, även om ärendets avgörande därigenomnågot fördröjs. Datainspektionenanser att partens - patientens - intresse av tillgäng till handlingen kräveratt en restriktiv prövning görs och att denna sker individuellt, från falltill fall. Olägenheter i form av merarbete för myndigheterna flr dåaccepteras. Datainspektionen känner till ett fall (se regeringsrättens dom den17 , Dnr 3484-1974) där myndigheten nödgats besluta att utlämnande avvissa typer av sjukdomsuppgifter till patienten Prop.1975/76:160. generelltanses innebära risk för att ändamålet med vården motverkas eller för att någonspersonliga säkerhet äventyras samt att myndigheten härpå grundat en likaledesgenerell vägran att lämna ut uppgifterna. Ett sädant generellt beslut är enligtdatainspektionens mening inte förenligt med sekretesslagen. Regeringsrälien,och socialulredningen påpekar att vad gäller verkani förvaltningsrättsligt hänseende av att part undanhålls material synes haförbisett 43 § första stycket förvaltningsprocesslagen och 14 § första stycketförvaltningslagen. Båda lagrummen bygger klart på att material varav parten ejfått del kan utgöra grund för avgörandet i ärendet. Regeringsrätten vill ocksåpåpeka att hänvisningarna till sekretesslagen i dessa båda lagrum mäste ändrasom den nuvarande sekretesslagen ersätts av LAH. Regeringsrättenanför att den som är föremål för vård, undervisning, undersökning eller annanart av sådan offentUg verksamhet, som inte kan rubriceras som ett ärende, intekan betraktas som part (jfr RRK R75 2:21). Denna kategori personer kan dockinte likställas med envar utomstående. Regeringsrätten erfteriyser regler omvilken rättsställning de nämnda personerna intar, när det gäller rätten att utflegna handlingar. Bestämmelserna i 42 och 52 §§ kan bli svåra att tillämpa utanett klariäggande i själva lagen i angivet hänseende. Iredaktionellt avseende gör interneringsnämnden och kommunfullmäktige iGöteborg gällande att den föreslagna lagtexten omfattar även handlingar som rördem som är intagna i kriminalvårdens anstalter. Enligt motiveringen är detta ejavsett. Lagtexten bör jämkas sä att stadgandets avsedda innebörd tydligtframgår. Datainspektionenframhåller att av motiven framgår (s. 267) alt paragrafen alltid kan blitillämplig på handling rörande läkarvård men i fråga om handling rörande vård ianstalt endast om vården meddelas oberoende av eget samtycke. Denna skillnadframgår ej klart av lagtexten; därför bör före ordet "vård" insättasordet "rörande". Socialstyrelsenifrågasätter om inte 41 och 42 §§ borde byta plats. Sakin-nehället i sistnämndabestämmelse hör närmare ihop med 40 § än vad 41 § gör. Om sä blir fallet mäste52 § justeras i enlighet därmed. 43§ Allmän försäkring; studiestöd Förslagetatt handlingar i vad de lämnar upplysning om enskilds sjukdom eller eljest omömtåliga personliga förhållanden skall kunna hållas hemliga inte bara hosriksförsäkringsverket och försäkringskassorna utan ocksä hos andra myndighetersom till följd av reglerna oms. k. arbetsgivarinträde disponerar motsvarandehandlingar tillstyrks av , statens personalnämnd,, I 1975/76:160. menar dock att denlagtekniska utformningen givit regeln av flera skäl är felaktig och hällerföre att en särskild paragraf bör ägnas åt sekretessregler för myndigheternasinterna personaladministration. Verket vill härjämte notera att den tänktasekretessen för anställningsmyndigheten enligt förslaget gäller endastpersonalärenden som på försäkringssidan kopplas med sjukpenningsförsäkring ochföräldraförsäkring genom arbelsgivarinträdet. Motsvarande skydd hosanställningsmyndigheten skulle inte komma att gälla yrkesskadeärenden i denmän de enligt gällande lagstiftning skulle föranleda beslut avförsäkringsorganen utanför sjukförsäkringens ram, exempelvis i form av livräntatill den skadade eller hans efterievande (i den män sekretess inle kan härledasfrän de föreslagna bestämmelserna i 40 §, något som dock inte är heltäckande). Någraremissinstanser diskuterar det förhållandet all den föreslagna regeln omsekretess hos myndigheter med arbetsgivarinträde lika litet som andrasekretessregler gäller förhällandet inom myndigheten. När del gäller handlingaravseende befattningshavares sjukdom torde del, enligt riksförsäkringsverkel,föreligga ett särskilt starkt intresse för den enskilde att tillgången tillhandlingarna begränsas till den personal som inom myndigheten har allhandlägga frågor som sammanhänger med hans sjukdom eller som eljest har behovav uppgifter om denna, exempelvis för arbetsledningsfunktionerna,personalplanering o. d. Verket konstaterar att tystnadsplikten i dettasammanhang synes vara av större intresse än offentlighets- ochsekretessbestämmelserna. Datainspektionenanför att det av i 43 § LAH använda uttrycket ''handling hos" synesinnebära att sekretessen inte fortplantar sig till andra än de i paragrafensärskilt uppräknade myndigheterna och de myndigheler på vilka 3 kap, 16 § lagenom allmän försäkring är tillämplig. Om andra myndigheter, enligt 59 § förstastycket LAH, får tillgång till handlingarna, följer således sekretessen intemed. anför att flödet av dessa handlingar dock inte torde beröra andra ände uppräknade myndigheterna. Detia synes datainspektionen inte invändningsfritt.Både staiistiska centralbyrån och taxeringsmyndigheterna lorde efterfrågauppgifterna; de fär emellertid då ny sekretess enligt 35 resp. 29 § LAH. Detkan vidare tänkas att landstingskommuner och behöveruppgifterna för planeringsändamål; med den innebörd som lägger i"uttrycket statistiska ändamål" i 35 § LAH kan möjligen sekretesshävdas även i dessa fall. Riksförsäkringsverketifrågasätter om inte det föreslagna lagrummet bör kompletteras medsekretessregler för motsvarande handlingar när de befinner sig hos försäkringsrädetoch försäkringsdomslolen. menar att eftersomhandlingar i vissa ärenden är hemliga hos universiteten (se nedan), de börkunna sekrelesskyddas pä motsvarande sätt hos besvärsinstanserna,universitetskanslersämbetet och . Enligt arbeiarskyddssiyrelsenbör arbetarskyddsstyrelsen och 1975/76:160. yrkesinspektionentas med i den uppräkning som förekommer i paragrafen. Enligt 1 och 2 §§kungörelsen (1968:595) angående anmälan om yrkesskada, skall, då någon drabbasav yrkesskada, arbetsgivaren göra anmälan härom hos allmän försäkringskassa itvå exemplar. Enligt 8 § samma kungörelse skall sända det enaexemplaret till yrkesinspektionen. Ett mycket stort antal sådana anmälningar kommerin till yrkesinspektionen, I samband med bearbetningen översänds i åtskilligafall kopior till arbeiarskyddssiyrelsen. Dessa anmälningar kan för närvarandevid behov hem-Iighållasenligtl4 § SekrL. Såärintefallelenligt den föreslagna 43ij LAH, Detta innebärenligl styrelsen en olycklig inskränkning i f n, gällandesekretesskydd. Även i de yrkesskaderapporter och andra handlingar rörandeinträffade yrkesskador som upprättats inom yrkesinspektionen kan uppgifterrörande ömtåliga personliga förhållanden förekomma. Datainspektionen och är kritiska mot uttrycket "ömtåligapersonliga förhållanden", vilket - som datainspektionen påpekar - inteåterfinns i någon annan beslämmelse i lagförslaget. Dalainspektionen anser attuttrycket synes erbjuda samma lolkningssvårigheier som det i datalagenförekommande uttrycket "otillböriigt intrång i personlig integritet".Det lämnas öppet om ömtåligheten skall bedömas av myndigheten med eller utanbeaktande av vad den berörda personen själv anser vara ömtåligt. Myndighelensegen bedömning kan avvika avsevärt från den enskildes, som ifall handlingen ullämnasinte känner sig ha fält åtnjuta den avsedda sekretessen. Å andra sidan är detofta ogöriigt att inhämta hans mening, och för övrigt kommer man i delsammanhanget in pä frägan om besvärsrätt för den person som avses i handlingen.Något mindre besväriigt synes det för myndighelerna vara att pröva ett skaderekvisitän ett ömtålighetsrekvisit. - De ömtåliga förhållanden som avses i 43 § LAHtorde ofta vara precis desamma som finns i ärenden enligt 40 § andra stycket.Del är då svårförståeligt varför skaderekvisit finns där men inle i 43 §. Riksförsäkringsverkeljämför förslaget med de nu gällande reglerna. Enligt verket skulle man pä sättoch vis kunna säga att det nuvarande rekvisitet för utlämnande har vissafördelar i tillämpningsavseende. Utlämnande skall ske om utlämnandet inte kanmissbrukas till skada. Tydligen finns det utrymme för en skyldighet förmyndigheten att trots vissa nackdelar för den försäkrade ("skada")lämna ut en handling därför att man inte kan göra gällande att utlämnande kanmedföra ell "missbruk". Med alla de svårigheter som ligger inbyggdai denna konstruktion kan den i vart fall inte sägas vara mera svånillämpad ändet ytteriigt diffusa sekretesskriteriel "'ömtåliga personligaförhållanden". - Det nuvarande systemet synes skilja sig från detföreslagna på så sätt att myndigheten nu har att bedöma utlämningsfräganutifrån de avsikter och de omständigheter som föreligger pä sökandesidan medandet föreslagna systemet koncentrerar bedömningen till frågan om handlingensinnehåll och dä närmast sett från den persons sida, vars förhållanden börskyddas. Inom ramen för nuvarande ordning 1975/76:160. förefallermyndigheterna trots allt ha större möjligheter att göra en realistisk bedömningi det enskilda fallet. I ett system som överensstämmer med ;s förslaghänvisas myndigheten till rent abstrakta värderingar, vilka kan besvaras olikaav olika individer. - pekar fortsättningsvis på atttillämpningen av rekvisitet "ömtåliga personliga förhållanden"skulle bli mycket olika på skilda håll och på all möjligheterna att flklargörande besked av besvärsinstanserna är små. Enligl verkets mening börstatsmakterna hellre "urholka" en av de motstridiga offentlighets-och sekrelessprinciperna för att åstadkomma klara och lättillgängliga sekretessregler,än att försätta de rättstillämpande tjänstemännen i omöjliga situationer. Beträffandestudiestödsärenden påpekar centrala studiestöds-nämnden (CSN) att OSK:s förslaginnebär att flertalet studiehjälpsärenden - nämligen de som handläggs avkommunala myndigheter- inte till någon del skulle kunna sekretessbeläggas,trots att dessa ärenden i mänga fall innehåller uppgifter som är av exakt sammakaraktär som handlingar i de ärenden som omfattas av 43 § LAH. Nämnden föreslårdärför att sekretessbestämmelser intages i LAH av innehåll att uppgifter omsjukdom eller eljest ömtåliga personliga förhållanden i allastudiestödshandlingar i ärenden enligt studiestödslagen sekrelesskyddas. Isamma riktning uttalar sig kommunfullmäktige i . Ifråga om begreppet "ömtåliga personliga förhållanden" i handlingar rörandestudiestöd anför CSN. Studiestödsansökningarinnehåller en ingående redogörelse för sökandens (även makes/jämställds samt istudiehjälpsärenden föräldrars) ekonomiska förhållanden. Många studerande harså låga inkomster att de ej är skyldiga avge allmän självdeklaration. Dettamedför att inkomst- och förmögenhetsuppgifter avseende i vissa fallinte finns i andra allmänna handlingar än i studiestödshandlingarna. Dennaomständighet bör - mot bakgrund av presumtionen för offentlighet - inte i ochför sig leda till att dylika uppgifter generellt sekretessbeläggs. Det bör dockfinnas möjlighet för myndighet att i vissa fall inte utlämna ekonomiskauppgifter i t. ex. ansökningshandlingar, nämligen då de ekonomiska uppgifternaframstår som en del av övriga personliga uppgifter och utlämnandet av deekonomiska uppgifterna kan komma att innebära att för sökanden ömtåligapersonliga förhållanden blottläggs. Uiredningenhar i specialmotiveringen till 43 § LAH som exempel på art av uppgift som istudiestödshandlingar bör vara sekretesskyddad särskilt nämnt uppgift omstudieavbrott och orsak härtUl av annan art än sjukdom. CSN vill i anslutninghärtill framhålla att det ej generellt kan antagas att utlämnande av dylikauppgifter om studieavbrott alltid röjer ömtåliga personliga förhållanden. Dåden studerande varvar studier med förvärvsarbete kan inte med fog hävdas attuppgifter om studieavbrott i studiestödshandlingar behöver sekretessbeläggas.Utlämnande av uppgifter om anledning till att den studerande under föregåendetermin uppnått otillfredsställande studieresultat kan däremot ofta röja t. ex.ömtåliga personliga förhållanden. Det torde inte vara möjligt att pä förhandsöka ange kriterier för humvida Prop.1975/76:160. Bilaga 3 '41 vissart av uppgift i en ansökan är att hänföra till ömtåliga personliga förhållanden,utan det måste ankomma pä myndigheten att vid en begäran om utlämnande av vissauppgifter i det enskilda fallet bedöma huruvida handlingar i ansökan lämnaruppgift i angivna hänseenden. Uppgifter i siu-diestödshandlingar om sjukdomskall dock alltid vara sekretesskyddade. Delta torde bl. a. innebära attläkarintyg så gott som undantagslöst fär sädant skydd. Studiemedelsnämndernai , , , och anser i motsats till centralastudiestödsnämnden att alla handlingar i studiestödsärenden, således ävenuppgifter om sökandenas ekonomiska förhållanden, generellt bör kunnahemlighällas. Samtliga nämnder utom nämnden i anser dock liksom C5Aattbeslut i studiestödsärenden bör vara offentliga. CSN framhålleratl problem kanuppstå vid avslagsbeslul efiersom beslutsmotiveringen kan tänkas innehållauppgift som i ansökningshandlingen skulle kunna sekrelesskyddas. Iförvaltningslagen ges dock viss möjlighet alt under sådant förhällande utelämnabeslutsmotivering eller del därav, påpekar nämnden. Handling som avses iparagrafen kan enligl andra slyckel också hemlighållas hos universitet ochhögskola. noterar att även hos dessamyndigheter huvudsakligen synes ha tänkt på handlingar i ärenden rörandestudiestöd. Med anledning härav vill ämbetet framhålla att bestämmelsen vidläroanstalterna även kan till-lämpas på en mängd andra ärenden som kräver engod inblick i de studerandes personliga förhållanden och ofta inrymmeruppgifter om ömtåliga personliga frågor. Som exempel kan nämnas ärenden omavstängning frän undervisning enligt 31 § kungörelsen (1969:50) om utbildningvid de filosofiska fakulteterna eller ärenden om avstängning från ytterligareprov som avses i kungörelser om utbildning vid övriga fakulteter med undantagför teologisk. I dessa fall händer det ofta att de studerande anför skäl somsjukdom och familjebekymmer för att inle bli avstängda från vidare utbildningeller ytteriigare prov. Även i ärenden om byte av utbildning eller av studieortframläggs ofta skäl som är att hänföra till "ömtåliga personligaförhållanden". En tillfredsställande handläggning av de nu angivna ärendegruppernamåste bygga pä ett förtroendefullt samarbete mellan myndigheten och eleven,vilket förutsätter en möjlighet till sekretesskydd. Ämbetet finner sälunda skältala för den av föreslagna sekretessbestämmelsen och tillstyrker denna. 7"C0uttalar i anslutning till förevarande paragraf att skyddskommittéerna viaförelagshälsovården bör ges möjlighet att utnyttja försäkringskassornassjukdomsstatistik för att kartlägga arbetsbetingad ohälsa. Eftersom denanställde alltid fritt kan välja läkare och givetvis ocksä skall ha kvar dennamöjlighet, kan företagshälsovården inte fånga upp alla de fall av ohälsa,vilka kan vara betingade av brister i arbetsmiljön. 1975/76:160. 44§ Psykologiska undersökningar; skolväsendel Förslagetatt införa sekretess inom skolväsendet mottas gynnsamt av remissinstanserna.Bland de remissinsianser som uttalat sin tillfredsställelse över förslaget kannämnas ÖB, , landsarkivet i , , kommunfuUmäktigei , sociala centralnämnden i kommun, kommunfullmäktige iVetlanda samt kommunstyrelserna i och . Förutomhandlingar i ärende rörande psykologiska undersökningar bör enligtCentralorganisationen och handlingar i ärenderörande psykologisk behandling åtnjuta sekretess. De båda remissinstansernaifrågasätter också om inte paragrafen bör delas upp på två, av vilka den enaskulle behandla sekretess beträffande psykologisk verksamhel i allmänhet ochden andra sekretess för disciplinära och andra känsliga elevärenden inomundervisningsväsendet och arbetsmarknadsutbildningen. Omfattningenav sekretessen inom skolväsendet är oklar, menar skoldirektionen i Stockholmskommun och TCO. Skoldirektionen pekar pä att begreppet elevvård inte ärdefinierat i skolförfattningarna. Som oklara fall nämner skoldirektionenskolans SYO-verksamhet, den systematiska uppföljningen av elever som lämnatgrundskolan med slutbetyg och inte fortsatt sin utbildning eller saknaranställning samt försöksverksamheten med sexualrådgivningåt elever. TCOanserdetönskvärt att del klart uttalas att skolans hälsokort ärsekretessbelagda enligt44 ij,dock med rätt för vederbörande elevs rektor och lärare att få del avsådana upplysningar angående elevers hälsotillstånd som är av betydelse förutbildningssituationen. finner det otillfredsställande om elevvårdande och psykologiskaundersökningar inom universitetsväsendet inle är sekretess-skyddade. Arbetsmarknadsstyrelsenefterlyser ett klariäggande huruvida 44 eller 45 § LAH skall tillämpas påhandlingar som upprättas vid psykologiska undersökningar som utförs i sambandmed yrkesvägledning, arbetsvärd eller omskolning och som faller under 14 § SekrL. Enligtden uppfattning som förs fram av socialulredningen, kommunfuUmäktige iGöteborg och kommunstyrelsens I arbetsutskott bör skaderekvisiten enliglsekretessbestämmelserna inom barnavård och elevvård ha samma omfattning. Dessaremissinstanser anser att samarbetet mellan barnavård och skola försvåras omolika skaderekvisit ställs upp. Även datainspektionen berör skaderekvisiten i40 och 44 ijij och anför att användningen av olika uttryckssätt i olikaparagrafer ger sken av en nyansering som varken lagstiftaren eller detillämpande myndigheterna kan leva upp till.