prop · FZ03108 · 1975-12-31 00:00:00 — Placeringsreglersom motsvarar 274 S finns i 12 S reglementet (1959:293) angående allmännapensionsfondens förvallning (12 S ändrad senast 1973:503), 9 S reglementet(1961:265) angående förvaltningen av fonder (9 S ändradsenast 1975:481), 2 S reglementet (1962:401) angående förvaltningen av deallmänna försäkringskassornas fonder för den obligatoriska och den frivilligasjukförsäkringen (2 S ändrad senast 1973:934), 24 S lagen (1972:262) om underslödsföreningaroch 57 S lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring (57 S ändrad 1973:934).Skillnader i förhållande lill 274 S lagen om försäkringsrörelse är i flera avbestämmelserna, bl.a. i reglementet angående AP-fondens förvaltning, alt medelkan placeras även i förlagsbevis, som offentligen har bjudits ut av svensklbankaktiebolag eller investeringsbank aktiebolag och att obligationersom svensk affärsbank eller invesleringsbanken offentligen har bjudit ut ärgenerellt godtagbara som placeringsobjekt. Fråga kan vara antingen omobligationer, som investeringsbanken har utfärdat och bjudit ut, eller omobligationer som har utfärdats av annat, svenskt eller utländskt företag ochoffentligen bjudits ut av affärsbank eller investeringsbanken. Prop.1975/76:108 36 5.1Frågan om godkännande av överenskommelsen om upprättandet av Nordiska investeringsbanken Tankenpå en nordisk invesleringsbank är inle ny. Den har med jämna mellanrumdiskuterats under 1950- och 1960-lalen. När de nordiska ländernas regeringarår beslöt all åter aktualisera frågan om etl fastare finansiellt samarbetedem emellan skedde det i övertygelsen att tiden nu var mogen för ell sådantsteg. Flera faktorer bidrog till delta beslul. Alla de nordiska ländernauppträder som låntagare på den internationella ka-för omfattande investeringari syfte alt bygga ut produktionsapparaten. Alla de nordiska länderna uppträdersom låntagare pä den internationella kapitalmarknaden och del står klart atlfinansieringen av nyinvesteringar till en del måste ske via kapitalimport. Enliglmin mening kan en nordisk investeringsbank få en väsentlig uppgift i dettasammanhang. En av de nordiska staterna ägd bank med elt betryggandegrundkapital måsle rimligtvis få en sädan kreditvärdighel att denframgångsrikt kan uppträda på den internationella kreditmarknaden och erhållalån på konkurrenskraftiga villkor. Närfrågan diskuterades inom stod det på ett tidigt stadiumockså klart att del fanns en gemensam önskan i de nordiska ländernasregeringaratt genomföra förslaget. Banken ansågs kunna bli av nytta för vartoch ett av länderna och stimulera samarbelel mellan dem. Genom all ställakrediter till förfogande för projekl och export av nordiskt intresse kan bankenfrämja nordiskt samarbete och stärka de nordiska länderna ekonomiskt. Förslagetalt upprätta en nordisk investeringsbank bör ses i ljuset av de strävanden somgörs inom ramen för ministerrådet och Nordiska rådel alt på skilda områdenaktivera och konkretisera samarbeiet. Banken blir därvid också enkompletterande del i elt mönster där andra samarbetsområden utgörs exempelvisav industri- och energipolitik, arbetsmarknadsfrågor och regionalpolitik. En del remissinstanser harställt frågan vad en nordisk investeringsbank skulle kunna uträtta som interedan existerande kreditinstitut kan finansiera ensamma eller i samverkan. Jaghar redan, bl.a. med hänvisning till en nordisk investeringsbanksinternationella kreditvärdighel, gett elt svar på denna fråga. Jag villtillägga alt banken blir den enda institution på kreditmarknaden som medvetetsöker föra del nordiska samarbetet vidare. Det är min uppfattning att redanförekomsten av en sådan bank skapar incitament till samnordiska industri- ochutvecklingsprojekt. Krediterkan givetvis inte beviljas enbart på den grunden att etl projekt kanpresenteras som nordiskt. Sedvanliga affärs- och bankmässiga hänsyn måstesjälvfallet, som framgår av överenskommelsen, las vid kredilbedöm-ningen.Bankens egen kreditvärdighet skulle annars kunna ifrågasältas. Prop.1975/76:108 37 Sammanfattningsvisfinner jag alltså atl en nordisk investeringsbank fyller en viktig funktion ochhemställer atl regeringen föreslår alt godkänner överenskommelsen omalt upprätta en sådan bank. 5.2Frågan om andel av Nordiska investeringsbankens grundkapital Enliglstadgarna skall bankens grundkapital uppgå till 400 milj. SDR (särskildadragningsrätter), vilket motsvarar . andel härav() utgör 180 milj. SDR eller ca 925 milj. kr. Kursen på 1 SDR var den 14januari 1976 . Varjedeltagande stat skall ställa en fjärdedel av sin andel av grundkapitalet till bankensförfogande vilkel för del utgör 45 milj. SDR eller ca 230 milj. kr.Beloppet skall göras tillgängligt för banken i tre lika stora poster 2,14 och26 månader efier överenskommelsen och stadgarnas ikraftträdande. Detla betyderalt , enligl vad som kan förutses beträffande tidpunkten förikraftträdandet, har alt ställa motvärdet i kr. lill 15 milj. SDR, eller f n.ca 77,25 milj. kr., till bankens förfogande vart och etl av budgetåren 1976/77,1977/78 och 1978/79. kan anmoda om inbetalning av resterandedel av varje lands andel i grundkapitalet om det behövs för atl uppfyllabankens skuldförpliktelser. Jagföreslår atl svenska staten påtar sig betalningsansvaret för andel avgrundkapitalet samt all etl reservationsanslag om 80 milj. kr. tas upp undersjunde huvudtiteln för /77. Detta belopp inkluderar viss reservför eventuella förändringar i kronans värde i förhållande till SDR. 5.3Frågan om ändringar i vissa författningar Upprättandetav banken aktualiserar frågan om bankens och dess personals rättsligaställning i de nordiska länderna. Liknande internationella organ som harupprättats utanför den nordiska kretsen har i allmänhet genom avtal mellan dedeltagande länderna tillförsäkrats immunitet mot rättsliga åtgärder och vissaförmåner av annat slag. Också organets anställda och medlemsstaternasrepresentanter i dess beslutande organ brukar tillförsäkras särskilda förmåner.Överenskommelsen om Nordiska investeringsbanken innehåller få bestämmelser avdetta slag. 1 etl par avseenden har del emellertid varil nödvändigt att iöverenskommelsen reglera bankens rättsliga slällning. Sålunda föreskrivs atlbanken skall vara en juridisk person med samma rättsliga slällning i deavtalsslutande länderna som inhemska juridiska personer med verksamhel som kanjämföras med den som banken bedriver. Det medför bl. a. alt de särskildabestämmelser om utländska Prop.1975/76:108 38 rättssubjektsom finns i svensk lagstiftning, exempelvis i lagen (1916:156) om vissainskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m. m., inte blir tillämpligapå banken. Banken har också tillförsäkrats vissa andra förmåner iöverenskommelsen. Den är i viss utsträckning undantagen från belalningsrestriklioneroch kreditpolitiska ålgärder. Vidare är banken befriad från direkt beskattning samlfrån slämpelavgifter och andra avgifter i samband med låneavtal där banken är gäldenär. 1 övrigiinnehåller överenskommelsen inte några bestämmelser om immunitet ochprivilegier för banken, dess personal eller andra funktionärer i banken. Ensvensk ratifikation av överenskommelsen förutsätter alt dess beslämmelser omförmåner för banken införiivas med svensk rält. Detta bör lämpligen ske genom elttillägg till lagen (1966:664) med vissa bestämmelser om immunitet ochprivilegier (omtryckt 1973:1204). Enligt3 S lagen om immunitet och privilegier åtnjuter vissa i paragrafen uppräknadeinternationella organ immunitet och privilegier enligt vad som har bestämts istadga eller avtal som är i kraft i förhållande lill . Om riksdagengodkänner överenskommelsen, bör överenskommelsens bestämmelser om förmåner förbanken införiivas med svensk rätl genom atl banken tas upp bland de organ somär berättigade till immunitet och privilegier enligt 3 S i lagen. Somframgår av det föregående skall Nordiska invesleringsbanken finansiera sin utiåningsverksamhetgenom kapilallillskoti från de dellagande länderna och genom all låna uppmedel såväl i som ulanförde nordiska länderna. Den avsedda möjligheten tillupplåning i , t. ex. genom alt Nordiska investeringsbanken ger utobligationer, aktualiserar ändringar dels i de kapitalläckningsregler som tillskydd för insältarna gäller för de svenska bankinsliluten, dels i deplaceringsregler som gäller för försäkringsbolagen, AP-fonden och andrainstitutionella placerare. Enligtkapitalläckningsreglerna delas bankinslilutens tillgångar in i olika riskgradermed olika krav på täckning av eget kapital. 1 den lägstariskgraden, som omfatiarplaceringar med ingen eller ringa föriustrisk, krävs det ingen kapitaltäckning allsför placeringarna. Till sådana placeringar hör bl. a. svenska stats- och konimunoblikationeroch obligationer som utges av invesleringsbank aktiebolag eller annal kreditakliebolagsamt andra fordringar för vilka staten, kommun, bankinstitut eller kreditakliebolag,bl. a. investeringsbanken, svarar. Enligt min mening saknas det anledning att frånkapitalläckningssynpunkt behandla fordran mot Nordiska investeringsbankensträngare än sådan fordran som f n. omfattas av den lägsta riskgraden. Jagförordar därför atl kapitalläckningsreglerna i banklagstiftningen ändras så attbankinstiluts placering såväl i fordran för vilken Nordiska investeringsbankensvarar som i :5ådan fordran eller garantiförbindelse som har säkerställts avfordran på nämnda inrättning blir fri från krav på kapilalläckning. Prop.1975/76:108 39 Enliglde regler som gäller för livförsäkringsbolagen, AP-fonden och vissa andrainstitutionella placerare måste kapiialmedlen i huvudsak placeras i värdehandlingarav vissa slag (se avsnitt 4). För atl det skall bli formellt möjligl för deolika kapiialplacerande instituten att förvärva värdepapper som utges avNordiska investeringsbanken krävs det atl placeringsreglerna för dessa institutändras. Jag förordar atl sådana ändringar görs. Riktpunkten bör därvid vara attNordiska invesleringsbanken i alla de berörda författningarna skall behandlaspå samma sätt som invesleringsbank aktiebolag. En förutsätiningför aU de svenska kapitalläckningsreglerna och placeringsreglerna ändras ienlighet med vad jag nu har förordat bör givelvis vara att motsvarandeändringar görs i de övriga nordiska länderna i den mån där förekommer liknanderegler. Enligt vad jag har erfarit avser man i de övriga nordiska länderna atti den mån det behövs göra motsvarande författningsändringar i samband med attöverenskommelsen genomförs. Utöverde föreslagna ändringarna bör med anledning av den nya regeringsformen vissajämkningar göras i några av författningarna. Det förhållandet att postbankenhar uppgått i Post- och , , föranleder justeringar ireglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning. Lagändringarnabör träda i kraft med överenskommelsen om banken. Det bör därför fåankomma på regeringen att beslämma om ikraftträdandet av lagändringarna. 1enlighet med vad jag nu har anfört har upprättats förslag till ändringar iberörda författningar. Härvid har samråd skett med cheferna för berörda departement. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen dels att 1. godkänna överenskommelsen den 4 december 1975mellan , , , och om upprättande av Nordiskainvesteringsbanken, 2. godkänna atl svenska staten ikläder sigbetalningsansvaret för andel, uppgående till 180 000 000 SDR avbankens grundkapital, 3. godkänna alt en Oärdedel av andel eller 45000 000 SDR ställs till bankens förfogande inom överenskomna lidsfrister, 4. till Nordiska invesleringsbanken för budgetåret1976/77 under sjunde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 80 000 000kr., delsall aniaga förslagen till 5. lagom ändring i lagen (1966:664) med vissa bestämmelser om im munitet och privilegier. Prop.1975/76:108 40 6. lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse, 7. lag om ändring i lagen (1955:416) om sparbanker, 8. lag om ändring i lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen, 9. lag om ändring i lagen (1948:433) om försäkringsrörelse, 10. lag om ändring i reglementet (1959:293) angåendeallmänna pensionsfondens förvaltning, 11. lag om ändring i reglementet (1961:265) angåendeförvaltningen av fonder, 12. lag om ändring i reglementet (1962:401) angåendeförvaltningen av de allmänna försäkringskassornas fonder för den obligatoriskaoch den frivilliga sjukförsäkringen, 13. lag om ändring i lagen (1972:262) om underslödsföreningar, 14. lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular alt genomproposition föreslå rik;;dagen att antaga de förslag som föredraganden har laglfram. Prop.1975/76:108 41 Överenskommelseom upprättandet av Nordiska investeringsbanken ,, , och regeringar, vilka önskar stärka ochytterligare utbygga samarbeiet mellan de nordiska länderna, har ingått följandeöverenskommelse: Nordiskainvesteringsbanken, nedan kallad banken, upprättas med uppgift alt ge lån och ställagarantier på bankmässiga villkor och i överensstämmelse med samhällsekonomiskahänsyn för genomförandet av investeringsprojekt och export av nordisktintresse. Banken skall ha slällning som juridisk person. Bankensverksamhel skall bedrivas i överensslämmelse med de stadgar som bifogas dennaöverenskommelse. Dessa stadgar kän ändras genom beslul av , dock icke så att förekommande borgenärers säkerhet skall beredas lillfälle att yttra sig över förslag tillstadgeändringar av principiell betydelse för bankens ändamål, verksamhet ochdrift. Bankensgrundkapital tillskjules av avtalsparterna. Ökning av grundkapitalet skergenom beslul av efter framställning från bankensstyrelse. Grundkapitaletsstorlek, möjligheten till ökning av kapitalel och fördelningen mellan dedeltagande länderna behandlas i stadgarna S 2. Bankenshuvudsäte skall vara i . Bankenskall i var och en av de stater som är avtalspart erhålla samma rättsställningsom inhemska juridiska personer med verksamhet som kan jämföras med den sombanken bedriver. Bankenskall undantagas från belalningsrestriklioner och kreditpolitiska ålgärder, somhindrar eller försvårar infriandet av bankens förpliktelser i något avseende. Bankenstillgångar och intäkter skall vara fria från all direkt beskattning. Bankenskall vara befriad från stämpelavgifter och andra avgifter till del Prop.1975/76:108 42 allmännavid låneavtal där banken är gäldenär. Har dylika avgifter ultagits skall de påbegäran återbetalas. kan beslula alt banken skall träda i likvidation med lillämpningav den ordning som angivits i stadgarna S 14. Varjemedlemsland kan säga upp överenskommelsen genom alt avge en förklaring härom tillden norska regeringen, vilken genast underrättar ochbankens styrelse härom. Uppsägningen träder i kraft tidigast vid utgången avdet räkenskapsår som följer närmast på det år uppsägningen ägde rum. efter mottagandet av uppsägningen icke beslular ombankens likvidation, skall del senast innan uppsägningen träder i kraftfastställa hur förhållandel mellan banken och del utträdande medlemslandetskall avvecklas. Härvid skall säkerställas all del utträdande landet alltjämtansvarar i samma mån :5om övriga parter för de av bankens förpliktelser somförelåg vid ifrågavarande lands utträde. Dennaöverenskommelse skall ratificeras och ratifikationsinstrumenten snarasl möjligldeponeras i norska . Överenskommelsenskall vara deponerad i norska och bestyrkta avskrifterskall av del norska uirikesdepartemenlet tillställas var och en av deavtalsslutande staterna. Överenskommelsenoch de i artikel 2 angivna stadgarna träder i kraft den dag bestämmer efter del att samtliga avtalsslulande statersratifikationsinstrument deponerats. Tillbekräftelse härav har de fem staternas befullmäkligade ombud undertecknatdenna överenskommelse. Somskedde i i etl exemplar på danska, finska,isländska, norska och svenska språken, vilka samtliga texter har samma vitsord. 1975/76:108 43 ,, , och regeringar har genom överenskommelse den4 beslutat upprätta en nordisk investeringsbank. För invesleringsbankengäller följande föreskrifter: Nordiskainvesteringsbanken, nedan kallad banken, har till ändamål att ge lån och ställagarantier på bankmässiga villkor och i överensstämmelse med samhällsekonomiskahänsyn för genomförandet av investeringsprojekt och export av nordisktintresse. Bankensgrundkapital uppgår till 400 miljoner SDR. SDRdefinieras i överensstämmelse med de värderingsregler som Internationellavalutafonden fastställt med giltighet från och med den . Omdessa värderingsregler ändras, avgör styrelsen i vad mån banken skall följa denya reglerna. Avgrundkapitalet tecknar sig danska staten för 88 miljoner SDR, för64 miljoner SDR, isländska staten för 4 miljoner SDR, norska slalen för 64miljoner SDR och svenska staten för 180 miljoner SDR. Ökningav grundkapitalet sker genom beslut av efterframställning av bankens styrelse. Ökningen av grundkapitalet fördelas mellanländerna i enlighet med den vid varje lidpunkt av Nordiska ministerrådetfastställda fördelningsnyckeln för gemensam nordisk finansiering. Varjefördragsslutånde stal ställer en fjärdedel av del i grundkapitalet tecknadebeloppet till bankens förfogande i tre lika stora poster 2, 14 och 26 månaderefter dessa stadgars ikraftträdande! Inbetalningarna sker efter anmodan frånbanken. Anmodanom inbetalning av återstoden av det tecknade kapitalel sker i den mån styrelsenfinner nödvändigt för alt uppfylla bankens skuldförpliktelser. Dei S 3 angivna inbetalningarna verkställs i respektive lands nationella 1975/76:108 44 valutaeller i annan konvertibel valuta på grundval av SDR-kursen vid be-talningslillfällena. Bankenanskaffar för utlåning avsett kapital genom upplåning såväl i som utanför defem staterna. Även det enligl S 3 inbetalade kapitalel kan användas förutlåning. Bankenkan ge lån och ställa garantier upp till ett sammanlagt belopp molsvarande 250procent av grundkapitalet. Förbeviljande av lån eller garanti bör belryggande säkerhet ställas, såvida ickenödvändig säkerhet med hänsyn lill omständigheterna likväl anses föreligga. Bankenkan dessutom vidtaga andra åtgärder som har samband med dess verksamhet och somär nödvändiga eller önskvärda för alt främja dess ändamål. Bankenbör samarbeta med andra kreditinstitut och berörda offentliga och privataorgan. Bankensverksamhet bedrivs enligt de i S 1 fastställda principerna samt i enlighei medföljande riktlinjer: a) Lån eller garanti bör icke beviljas om låne- eller garantiiagarensstal motsätter sig delta. b) Upplåning och placering av medel i de nordiska länderna äger rum isamförstånd med berörda lands myndigheter. c) Banken skall i sin verksamhel eftersträva etlsådant överskott atl fondbildning och skälig förräntning av det enligl S 3inbetalade kapitalet möj-liggöres. d) Bankenkan under särskilda omständigheter förvärva aktier eller annan egendom för undvikande av föriusl. e) Bankenskall i all den uislriickning som är praktiskt möjlig säkra sig mot kursrisk. Bankensöverskott överföres till en reservfond tills dess denna uppgår lill elt beloppsom motsvarar av grundkapitalet. Därefter beslular efter förslag av styrelsen om fördelning av överskottet mellanreservfonden och medel för utdelning på grundkapitalet. Prop.1975/76:108 45 Bankensräkenskaper föres i SDR. Räkenskapsåret följer kalenderåret. Bankens årsrapportoch årsbokslut skall översändas lill . Bankenhar en styrelse, en verkställande direktör och den övriga personal som ärnödvändig för att verksamheten skall kunna drivas. Styrelsenutövar bankens samtliga befogenheter men kan i den utsträckning som finnesändamålsenlig överlåta dem till direktören. Styrelsenbeslår av tio ledamöter, av vilka varje stat utser två ledamöter fören periodav högsl . Varje stat ulser vidare, enligt samma principer, en suppleantför varje ledamot. Styrelsenväljer för en period av en ordförande och en vice ordförande. Ordförande-och vice ordförandeposterna växlar mellan representanter för staterna. Styrelsensammanträder när ordföranden så beslämmer eller när minsl två styrelseledamötereller direktören begär del. Styrelsenär beslutsför när minsl älta ledamöter eller röstberältigade suppleanterdeltar. Varje ledamot har en röst; suppleant är röstberättigad endasl iledamots frånvaro. Såsom styrelsens beslut gäller den ståndpunkt till vilkenminst sju av de röstberättigade ansluter sig. Beslul kan också fattas genom skriftligprocedur. Verkställandedirektören leder bankens löpande verksamhet och skall följa de riktlinjer ochanvisningar som styrelsen har gett. Direktörenutses av styrelsen för av högsl varje gång. Han får icke varaledamot eller suppleant i styrelsen men deltar i dennas sammanträden utanrösträtt. Vidupplagande och beviljande av lån tecknas bankens firma av en ledamot avstyrelsen och direktören eller i hans frånvaro den styrelsen bemyndigar. Iandra fall tecknas bankens firma av direktören eller den styrelsen bemyndigar. Enkonlrollkommilté upprättas med uppgift att kontrollera atl bankens verksamhelbedrivs i överensstämmelse med stadgarna. Prop.1975/76:108 46 förrevisionen och avger åriigen revisionsberättelse lill . Kommitién beslår av tioledamöter. En representant för varje stal utses av ochfem representanter utses av . Kommitténs ledamöter utses förenperiod av högsl . Ordförandeskapet innehas, om inle ministerrådetbeslutar annal, av den av ministerrådet utsedde representanten för del landsom innehar ordförandeskapet i ministerrådet. .n'' 14 beslutar att banken skall träda i likvidation, utserministerrådet de personer som skall förestå avvecklingen. Medlemsstaterna ansvararför bankens förpliktelser med den icke inbetalade delen av grundkapitalet intilldess samtliga förpliktelser gentemot borgenärerna har täckts. Innan så skettkan ingen del av bankens inbetalade grundkapital eller reservfond utbetalas tillmedlemsstaterna. Eventuellt över-eller underskott i banken fördelas påmedlemsstaterna i förhållande till deras samlade andel av grundkapitalet.