prop · FY0323 · 1975-12-31 00:00:00 — a. tiUförsäkrararbetstagarna rätt tUl ledighet för utbildning och anstäUningsskydd underledigheten skall dock alltid gäUa, 2.1.3Internationella normer av betydelse för vuxenutbUdningen () avger förslag tiU internationella konventioner iarbetsmarknadsfrågor, avsedda att ratificeras av organisationens medlemmar.Organisationen avger även rekommendationer, vilka skall övervägas videxempelvis lagstiftning men saknar den bindande karaktär som tillkommer enratificerad konvention. Vidden intemationella arbetskonferensens sammanträde antogs en konvention(nr 140) och en därtill hörande rekommendation (nr 148) angående betaldledighet för studier. Instrumentenhar i huvudsak följande innehåll. Uttrycket "betald ledighet förstudier" definieras som ledighet som bevUjas arbetstagare förstudieändamål på normal arbetstid med åtnjutande avlämpliga ekonomiska förmåner. Somallmän riktlinje för verksamheten på området anges att varje medlemsstat skallutforma och genomföra en politik som, genom metoder anpassade till landetsförhållanden och praxis och vid behov stegvis, syftar till att befordragenomförandet av betald ledighet för studier för såväl yrkesutbildning på olikanivåer som allmän och facklig utbildning. Denpolitik som skall tiUämpas skall främja a) förvärvande och förbättring avyrkeskunnande liksom ökad anställningstrygghet, b) arbetstagarnas sakkunniga ochaktiva medverkan i företagets verksamhet och i samhällslivet, c) arbetstagarnas mänskliga,sociala och kulturella förkovran, d) lämpligåterkommande utbildning för att hjälpa arbetstagarna att anpassa sig tUl moderna krav. Verksamhetenrörande betald ledighet för studier skall vidare ta hänsyn till landets och deolika verksamhetsområdenas utvecklingsnivå och speciella behov samt samordnasmed den allmänna politiken på sysselsättningens och utbildningens område,liksom med arbetstidspolitiken. Genomförandetav reglerna om betald ledighet för studier kan ske genom nationelllagstiftiiing, kollektivavtal, skiljedom eller på annat sätt som är förenligtmed nationell praxis. Myndigheter, arbetsgivar-och arbetstagarorganisationersamt utbildningsorgan skall på ett efter landets förhållanden och sedvanorlämpat sätt samverka vid utformningen och genomförandet av politiken förfrämjande av betald ledighet för studier. Beträffandefinansieringen av betald ledighet för studier föreskrivs att denna skall skegenom regelbundna och tillräckliga anslag och i överensstämmelse med nationeUpraxis, I rekommendationen uttalas att säväl arbetsgivarna, samfällt eller varför sig, som myndigheterna och utbildningsorganen, liksom också arbetsgivamasoch arbetstagarnas 1975: 23 54 organisationerkan förväntas bidra tUl finansieringen av åtgärder för betald studieledighet, Ifråga om vUlkoren för beviljande av betald ledighet för studier fastslås attsådan ledighet skall vara tillgänglig för alla arbetstagare utan åtskillnad.Vid behov skall särskilda bestämmelser meddelas a) i det fall särskilda grapper avarbetstagare, såsom arbetare i små företag, lantarbetare eller andra arbetare iglesbygdsområden, skiftarbetare eller arbetare med familjeansvar har svårighetatt dra fördel av de allmänna anordningama, b) i det fall särskilda gmpper avföretag, såsom små eller säsöngbe-tonade företag, har svårigheter att anpassasig till de allmänna anordningarna, allt under förutsättning att arbetstagarei dessa företag inte utesluts från förmånen av betald ledighet för studier, Föratsättningamaför beviljande av betald ledighet för studier kan variera beroende på omledigheten avser skilda slag av utbildning. Slutligenuttalas att en period av betald ledighet för studier skall jämstäUas med enperiod av faktisk tjänstgöring i och för fastställande av anspråk på socialaförmåner och andra rättigheter som grundar sig på anställningsförhållandet ieiUighet med nationell lagstiftning, kollektivavtal, skiljedom eller på annatsätt som är förenligt med nationeU praxis. Prop.1975: 23 55 Isamband med studiesociala reformer (prop, 1964: 138, SäU 1964: 1, rskr1964: 290) fördes till studiéhjälpssystemet studerande på gymnasial nivå ochtill studiemedelssystemet huvudsakligen studerande inom den eftergymnasialautbildningen. I studiehjälpssystemet drogs en gräns mellan "yngre"och "äldre" elever vid myndighetsåldern. De äldre eleverna erhöllstudiestöd enligt regler som knöts an till studiemedelssystemet. För dessaelever togs t. ex. ingen hänsyn till föräldrarnas ekonomi. Yngre elever istudiehjälpssystemet förutsattes tUlhöra föräldraekonomin och studiehjälpenför dessa utformades med hänsyn tiU detta. Sedanden har äldre studerande vid studievägar soin tUl-hörstudiehjälpssystemet Överförts till studiemedelssystemet (prop. 1973: 63, SfU1973: 17, rskr 1973: 240). Alla som är får alltså numerastudiemedel oavsett om utbUdningen är gymnasiaFeller eftergymnasial, Studiehjälputgår i form av studiebidrag om l25 kr. , rese-tiUägg om . imånaden, inackorderingstiUägjg bm . och inkomstprövat tilläggom . samt behovsprövat tillägg om högst . Storleken på vissa av tilläggen är beroende av föräldramas ekonomi ochantalet barn. m, /74 éfhållér yngre elev i gymnasial utbild ning studiekredit i form av aterbetalningspliktiga studiemédelom högst , per läsår. I vissa fäU kan hÖgre belopp utgå. Vid tilldelning av återbetalningspliktiga studiemedel för yngre elever tas hänsyn till den studerandes, och om han inte är gift, hans föräldrars ekonomiska förhål- ' landen, - Studiemedelbeviljas utan hänsyn till föräldrarnas ekonomi men behovsprövas i förhållandetill egen och makes ekonomi. Studiemedlen är indexreglerade och utgår per läsårom av basbeloppet enligt den allmänna försäkringen.Dessutom kan barntillägg utgå av basbeloppet för barn under 16år. Normaltingår i studiemedlen ett studiebidrag om ca , per läs-är. Resten skall återbetalas. De regler för återbetalning som gäller 1975: 23 56 m, innebär att den totala återbetalningsskyldigheteneller det årliga återbetalningsbeloppet inte kan höjas mer än 3,,vilket motsvarar ett av regeringen fastställt regleringstal om 1,032 enheter.Har prisutvecklingen enligt konsumentprisindex före återbetalningenvarit lägre än höjs det årliga återbetalningsbeloppet med lika mångaprocentenheter som prisutvecklingen. Det nya systemet innebär attäterbetalningsliden på 20 tUl kommer att hållas. Om denåterbetalningsskyldiges inkomst under avgiftsår understiger 3,5 basbelopp kanhan befrias från återbetalning för . Är återbetalningsförmåganvaraktigt nedsatt, t, ex. genom sjukdom, finns möjlighet att avskrivaåterstående avgifter. Utbildningsbidragbeviljas den som deltar i arbetsmarknadsutbildning. Enligtarbetsmarknadskungörelsen (1966: 368, omtryckt 1972: 300, ändrad senast 1974:616) utgår utbildningsbidrag till den som löper risk att bli arbetslös ellersom är svårplacerad på arbetsmarkanden. Bidraget kan utgå till den som fyllt 20år och söker arbete genom offentiig arbetsförmedling. Dessutom skallutbildning antas medföra stadigvarande arbete som inte kan komma till ståndutan utbildningen, I vissa fall kan utbildningsbidrag utgå till den som intefyllt . Utbildningsbidrag utgörs av grundbidrag om . förgift eller underhållsskyldig mot tidigare make och om . för övriga,hyresbidrag med faktisk bostadskostnad eUer normalersättning om ,, traktamenteför den som utbUdas utom hemorten med högst . för den som är gift ellerfullgör underhåUsskyldighet mot tidigare make och för övriga med ,barntUlägg om vanligen . för eget eller makes barn som stadigvarande borsamman med bidragstagaren. Härutöver kan särskilt bidrag utgå som bl. a,omfattar ersättning för resekostnader och traktamente vid resor meUan hemortenoch utbildningsorten. Vissa delar av utbildningsbidraget reduceras med hänsyn,tUl makes inkomst . Utbildningsbidraget får som regelinte överskrida , . Bidragen inom arbetsmarknadsutbildningenär fr, o. m, beskatiade. De räknas då om så att vederbö:-andc alltidefter preliminärskatteavdrag får behålla nyssnämnda bidragsbelopp. Normaltutgår utbildningsbidrag inle för studier som är studic-medelsberättigade.Tillägg till studiemedel kan emellertid utgå i vissa fall. Studiehjälp i formav bidrag och lån kan inte utgå jämsides med utbildningsbidrag. Prop.1975: 23 57 4 FÖVUX' och SVUX' betänkanden m. m. BådeFÖVUX och SVUX behandlar vuxenutbildningens mål, överbryggande utbildning ochåterkommande utbUdning. FÖVUX återger inledningsvis skilda uttalanden i dessafrågor av regeringen, för vuxenutbildningsfrågor, LOVUX,m.fl. FÖVUXframhåller för egen del att dén enskildes livsviUkor öch personliga utvecklingsammanhänger med den utbildnmg han fått. Utbildningen spelar en stor roll förmöjligheterna vid yrkesvalet, för människors möjligheter att tillvarata sinaintressen i olika sammanhang och ger i allmänhet individen ett bättreutgångsläge när det gäller att tillgodogöra sig kulturupplevelser. SVUXframhäller att utbildning kan uppfattas som en form av välfärd som i sin turkan skapa annan välfärd. Skillnader i utbildning innebär ofta även klyftor påandra områden i samhället. Som övergripande mål för all utbildning anges oftaatt den skall skapa jämlikhet mellan människor i samhället. Insatser inomubildning och studiestöd måste emellertid kombineras med ätgärder också påandra områden. Utöver aUmänna mål har vuxenutbildningen flera speciellauppgifter t. ex. att utjämna de skillnader i utbildningen som ungdomsskolaninte kommit tillrätta med. En viktig uppgift för vuxenutbildningen är attutjämna och överbrygga skillnader i utbildning mellan generationerna, VuxenutbUdningenmåste även ge de vuxna möjligheter att tiUgodose sina behov av nya kunskaperför att möta förändringar i samhälle och arbetsliv. För att skapa ökademöjligheter till' vuxenutbildning bör enligt SVUX högskoleutbildningenförändras sä att perioder av yrkesverksamhet varvas med utbildning, Deav utredningarna redovisade beräkningarna av befolkningens fördelning påformell utbildningsnivå ger enligt SVUX en siffermässig bild av dengenerationsklyfta som håller på att växa fram och som kommer att varasärskilt märkbar om något decennium. Den genomsnittliga utbildningen hos demsom befinner sig i förvärvsarbetande ålder motsvarar inte mer än sjuårigskola, Äveii inom nuvarande ungdomsgeneration finns grupper som ärutbildningsmässigt handikappade. ÅtskUliga ungdomar lämnar även skolanutan att ha> genomgått fullständig 1975: 23 58 grundskolekurs.Ca 25 % av en ungdomskull går inte direkt över till gymnasieskolan. EnligtSVUX' definitioner orafattar 4en överbryggande utbildningen även de yngrevuxna som inte i tonåren utnyttjat utbildningsmöjligheterna i ungdomsskolan.Mot denna bakgmnd framstår den överbryggande utbUdningen som en av deväsentligaste uppgifterna på utbildningsområdet under ,SVUX framhåller att det samlade behovet av överbryggande utbildning ar särskiltstort i ett kort perspektiv men något mindre framträdande . Det finnsenligt utredningarna ett permanent behov av överbryggande utbildning som syftartill att kompensera brister i tidigare utbildning. EnligtFÖVUX' mening är utbildningsklyftorna nu så stora att högsta prioritet måsteges reformer inom den överbryggande utbUdningen som skall syfta till att ge dekortutbildade och kultureUt eftersatta gruppema möjligheter att utnyttja deutbildningsresurser samhället förfogar över, I valet mellan att ge ett mindrestöd åt alla eller att vidta speciella åtgärder för begränsade målgrupperfinner FÖVUX det angeläget, att ett bättre stöd ges åt de mest eftersattagrupperna. Mot bakgrund av erfarenheterna från den uppsökande verksamheten ochmed hänsyn till nödvändigheten att nå de mest eftersatta gmpperna bör dekraftigaste stimulansåtgärderna sättas in när det gäUer att utvidga sektorn förstu: dier på fritid och deltid, främst i studiecirklar, SVUXpåpekar att det nuvarande utbildningssystemet uppmuntrar till, koncentreradestudier över en lång sammanhängande period. Den utbildning som erhållits iungdomsåren kan inte blL avpassad till de krav som kommer att ställas isamhället i en avlägsen framtid, .UtbUdning i en sammanhängande period iungdomsåren ger därför upphov till en ständig utbildningsklyfta.. Bl, a,.som enreaktion mot den långa samman-. hängande ungdomsutbUdningen har tanken-pååterkommande utbild-; ning uppstått. Studierna bör i återkommande utbildningvarvas med,perioder av yrkesverksamhet eller förekomma jämsides medförvärvsår-. SVUXredovisar några av fördelarna med återkommande utbildning, bl. a. att nyachanser tUl utbildning ges till dem som tidigare endast nar obUgatoriskskolutbildning och att en bättre, växelverkan mellan, studier, och arbetslivskapas. Om återkommande, utbildning skall-ktmna genomr. föras måstestudieorganisationen ge den studerande valfrihet att vid slutet av varjeutbildningsetapp avgöra om han vill fortsätta att -studera eller gå ut iarbetslivet. För att en valsituation skall finnas mellan förvärvs-: arbete ochfortsatta studier måste dessutom studiestödet vara så utformat att det blirekonomiskt rimligt att skjuta upp studierna. Trots att det saknas ettvuxenanpassat studiesocialt system har redan vissa former av 1975: 23 59 Bl, a, har många studerande sökt sigtill eftergymnasial utbUdning förvärvsarbete. FÖVUXkonstaterar i sitt betänkande att införandet av den nioåriga samtgymnasieskolans och högskolans expansion har medfört att de ungagenerationerna har väsentiigt längre utbildning än äldre generationer.Skillnaderna består bl, a. i att alla yngre i skolan läst engelska medan endasten begränsad andel inom äldre generationer fick chansen att lära sig ettfrämmande språk. Flera undersökningar visar att det föreligger ett mycket klartsamband mellan ålder och utbildningstid, SVUX påpekar att av de nuförvärvsaktiva generationerna har endast genomgått folkskola, ca 20 %har utbildning motsvarande grundskola och den tidigare realskolan och mindre änlÖ % har gymnasie- eUer högskoleutbildning. Befolkningens beräknade fördelningpå formeU utbildningsnivå i åldrarna tUlseklets slut framgår av tabell 3 och 4. TabeU3 och 4. Befolkningen i åldem uppdelad på utbildningsnivå och ålderför åren 19701990. (PM 1970: 18 i serien ) Utbildning:1 = folkskola samt ev. yrkesutbildning 2 =realexamen, gmndskola, högre folkskola, flickskola el- lerfolkhögskola samt ev, yrkesutbUdning 3 = studentexamen samtev;yrkesutbildning 4 = examen från universitet ellerhögskola Befolkningens fördelning pä forihéU utbildningsnivå 1970, totaU och relativt. ' Ålders- Tusental personer Pro,centuell för- 2024 210 262 ' 145 9 625 34 42 23 2529 328 199 70 . 620 53 .32 H 3034 304 134 19 28 484 63 28 4 3539 309 102 12 19 441' 70 23 3 Befolkningens fördelning pä formeU utbildningsnivå iåldrarna 2064 åren 1980 cch 1990. Beräknad procentuell fördelning. Ålders- .-Kt 1980 .\t 1990 2024 8 87 5 8 87 6 2529 10 39 38 13 .. 5 80 15 3034 ?4 39 14 14 5 73 22 3539 53 32 6 9 10 39 29 22 Enligt folk- och bostadsräkning hade befolkningeni storstadsområdena längre allmän skolutbUdning än landets övriga befolkning.Av den förvärvsarbetande befolkningen utgjorde för både män och kvinnor andelenyrkesutbildade . Kvinnornas yrkesutbildning var i allmänhet kortare änmännens. De flesta kortutbildade fanns inorh skogsarbete, gruv- ochstenbrytningsarbete samt fastighetsskötsef. Sociala aspekter pä utbUdningen FÖVUX anför att mänga studiehinder hos individen, iutbildningsväsendet och i samhället verkar hämmande på de vuxnas möjligheteratt delta i utbUdning. Stora grupper stär fortfarande utanför vuxenutbildningen. Gmpper som har bra grundutbUdning, goda sociala viUkor och som är ungadeltar i högre grad i vuxenutbildningen än de socialt och utbildningsmässigtmest missgynnade, VUken grundutbildning en person har bestäms i hög grad avuppväxtmiljön, på visade att medelutbUdningstiden blevlängre ju längre utbUdning föräldrarna hade. Detta gällde oavsett såväl egenålder som faderns social-, grupp och yrke. Sambandet var starkt mellan fadernssociala position, den egna utbUdningen och den egna sociala positionen. Delängsta utbildningstiderna hade de som tillhörde socialgrupp 1 och vilkasfäder också tillhört socialgrupp 1, Utredningen erinrar också om att lång utbUdning och höginkomst har ett klart samband liksom att risken att bli arbetslös är betydligtstörre för personer med kort än för personer med lång utbUdning. Rekrytering rill olika vuxenutbUdningsformcr FÖVUX redovisar de fåtaliga undersökningar som finns rörande vuxenstuderandes utbildningsbakgrund och ålder m. m. 1975: 23 61 a. att deltagarnas bakgrund varierar beroende påvuxenutbUdningsform och även mellan olika arrangörer av sammavuxenutbUdningsform. Rekryteringen av deltagare skUjer sig t, o, m, mellanolika ämnen. Så rekryterar t, ex. den kommunala vuxenutbildningen oftarelativt unga personer med god grundutbildning och de flesta deltagarna istudiecirklar är kvinnor. Dekortutbildades och studiecirkelverksamhetens regionala fördelning Medhjälp av material frän folk- och bostadsräkning har FÖVUX kartiagt varden målgrupp finns som den uppsökande verksamheten skaU riktas till. Blandresultaten märks att storstads- och universitetslänen hade den lägsta andelenkorttidsutbildade, skilde sig markant från landet i övrigt.Endast 42 % av dess befolkning hade högst åttaårig folkskola, vilket kanjämföras med där motsvarande andel var . Andelen kortutbildadeär i allmänhet större i kommuner med liten tätortsgrad. Senarestatistik visar pä ett klart samband mellan tätortsgrad och del-tagarfrekvens istudiecirklar. Kommuner med hog andel kortutbUdade hade i genomsnitt en lägreandel deltagare i studiecirklar, I fråga om de prioriterade studiecirklarna vardock deltagarantalet i genomsnitt högst i län med hög andel kortutbUdade. Beskrivningav vissa grupper kortutbildade Personer med skiftarbete eller obekvämarbetstid. Någragmpper av kortutbildade som deltagit i FÖVUX' försöksverksamhet beskrivs avutredningen. Den konstaterar att för det stora flertalet personer medskiftarbete eller psykiskt och fysiskt pressande arbete blir det aUtförkrävande att orka med fritidsstudier. Är arbetet fysiskt och psykisktutmattande åtgår en stor del av fritiden tUl vila och återhämtning vilket måstetas i beaktande vid planeringen av vuxenutbildningen. Personermed olika slag av handikapp Denstora variationen av förekommande handikapp medför att problemen är olika.Gemensamt för de handikappade är dock att de är eUer lätt blir socialtisolerade i större utsträckning än övriga människor. På grund av denna ochandra orsaker har vuxna handikappade stora brister i sin UtbUdning. FÖVUXanser att det krävs en uppsökande verksamhet och vidgade insatser påvuxenutbUdningens område för att få dessa människor delaktiga i samhäUslivet,Om inte de handikappade ges reella möjligheter att delta i vuxenutbildningenkommer de negativa effekterna av handikappet att öka. 1975: 23 62 Antaletpersoner inom den skyddade sysselsättningen har stigit beroendepå näringslivets stmkturomvandling, det allmänna sysselsättningsläget och denlokala arbetsmarknadssituationen m.m. I expansiva regioner kan personer medganska begränsad arbetsförmåga erhålla arbete på den öppna marknaden, medandetta i glesbygdsområden är mycket svårt för t. ex. äldre personer med endastett måttligt handikapp. De personer som arbetar vid skyddade verkstäder har iaUmänhet dels relativt hög ålder, dels ingen utbildning utöver folkskola. Medtätort avses i allmänhet ett tätbebyggt område med minst 200 invånare däravståndet meUan husen normalt inte överstiger . Övriga delar av landetdefinieras som glesbygd. Därav följer att en entydig geografisk avgränsning avglesbygder inte kan göras, men de mest problematiska glesbygderna finns inom des. k. skogslänens inre delar. Dessa utmärks bl. a. av en stor andel äldrepersoner, avsevärd utflyttning, betydande arbetslöshet ochundersysselsättnin.g samt bristande jämvikt mellan vikande och expanderandesektorer inom näringslivet, Låginkomstutredningenhar belyst sambandet meUan utbUdning och typ av uppväxtort samt mellanutbUdning och geografisk rörlighet. De som bodde i glesbygd hade i genomsnittkortare utbildning än de som bodde i tätorter. Ju större tätort desto lägreandel personer med kort UtbUdning, Detta gällde såväl allmän utbildning somyrkesutbUdning, Enligt1970 års folk- och bostadsräkning fanns det ca 1,2 milj. kvinnor i åldern 1659år som inte förvärvsarbetade eller som arbetade i veckan.Omkring hälften av dessa hade högst åttaårig folkskola som utbildningsbakgrund.Förvärvsintensiteten har dock ökat kraftigt bland kvinnoma . Kvinnormed längre utbUdning än folkskola förvärvsarbetar i högre grad än kvinnor medenbart folkskola. I en situation där val meUan förvärvsarbete och hemarbete ärmöjligt, tycks utbUdningen spela en betydande roll. Dehemarbetande kvinnornas villkor varierar beroende på vilken samhällsklass hontillhör, visar t. ex. att deltagande i studiecirklarvarierar med socialgruppstiUhörighet. Av hemarbetande kvinnor i socialgrupp 1deltog 36.% i studiecirklar. Motsvarande andel i socialgmpperna 2 och 3 var 22respektive . Prop.1975: 23 63 4.1.5Uppsökande verksamhet inom vuxenutbildningen FÖVUXerinrar om att uppsökande verksamhet för att rekrytera deltagare tUl studierinte är någon ny företeelse utan har förekommit inomfolkbildningen. har dock rekryteringen till och informationenom studier aUtmer skett genom broschyrer, foldrar, affischer och annonser.Dessa rekryteringsmetoder har emellertid visat sig vara mindre effektiva föratt rekrytera kortutbildade vuxna till studier. Om vuxenutbildningen skallkunna fungera som en väg att utjämna utbildningsklyftorna i samhället, är detenligt FÖVUX nödvändigt att genom uppsökande verksamhet kontakta och motiverakorttidsutbildade personer som känner sig tveksamma och osäkra inför studiertill deltagande i vuxenutbildningen. Trotsde senaste årens ökade utbud av. vuxenutbUdning finns det, påpekar FÖVUX, ettflertal hinder och svårigheter för vuxna att delta i studier, LO:s arbetsgruppför vuxenutbildning (LOVUX) indelade t, ex, i sin andra rapport dessa hinder iindividuella, sådana som hänger samman med utbudets karaktär och sådana somberor på samhällssituationen i övrigt, FÖVUX menar att den uppsökandeverksamheten måste utgå från den enskildes erfarenheter och situation.Insatserna kan därför variera från allmän information till mer omfattanderådgivning och vägledning. Uppsökande verksamhet på arbetsplatser har underlång tid bedrivits av de fackliga organisationerna. Utredningen erinrar om dennya lagen om facklig förtroendemans ställrung som gör det möjligt förstudieorganisatörer att bedriva uppsökande verksamhet på betald arbetstid samtredovisar förslaget om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning. Blandde svårigheter som föreligger för den uppsökande verksamheten anger utredningenfaktorer i arbetsmUjön samt att arbetsplatsen kan ha få anställda eUer attdessa har ett rörligt arbete. Även i bostadsområdena kan det föreliggasvårigheter beroende på t, ex, den isolering i vUken många människor lever.För att övervinna dessa svårigheter krävs en väl organiserad och flexibeluppsökande verksamhet. Prop.1975: 23 64 EnligtFÖVUX' uppfattning har studieorganisatören en mycket viktig funktion istudierekryteringen och resultaten av den uppsökande verksamheten är i höggrad beroende av studieorganisatörens arbete. Denne måste vara väl införståddmed deltagamas förutsättningar att delta i studier. En meningsfull dialog böråstadkommas mellan uppsökaren och den uppsökte. Den bör utgå från den uppsöktessituation och behov. Den personliga kontakten är ett viktigt inslag såväl föresom imder studierna. Någraexempel pä uppsökande verksamhet Avsiktenmed FÖVUX' försöksverksamhet har varit att genom uppsökande \erksamhet förvärva erfarenheter som kan komma reformarbetetinom vuxenutbildningsområdet till godo, så att de,korttidsutbildade,lågavlönade och kulturellt sämst lottade ges möjligheter att utnyttja deutbildningsresurser samhället ställer till förfogande. FÖVUX'försöksverksamhet och en del andra projekt ökade,enligt utredningen, intresset för den uppsökande verksamheten som metod. Blanddylika försök kan följande nämnas: