prop · FZ03150 · 1975-12-31 00:00:00 — I de fall statsmakterna fattat principbeslut ellergjort principuttalanden i viss fråga utan att ställning ännu tagits tillnärmare regler eller tidpunkten för ikraftträdandet m. m. har utgifter fördetta inte medräknats i långtidsbudgeten. För de flesta anslag saknas av statsmakternakvantifierade mål för den framtida verksamheten. I dessa fall har konsekvensbedömningengjorts från andra och i allmänhet mer skönsmässiga utgångspunkter. a)En i vissa fall användbar metod är att utgå från oförändrad kvalitet hos denstatliga tjänsteproduktionen. Detta innebär att produktionen får anpassas tUlförändringar i efterfrågan. Insatsen av resurser påverkas emellertid avproduktivitetsutvecklingen, som i aUmänhet måste förutsättas vara sådan att enöver tiden oförändrad efterfrågan kan tiUgodoses med successivt minskaderesursinsatser. Det bör understrykas att stora svårigheter föreligger att rättbedöma efterfråge- och produk- tivitetsutvecklingen.Antagandena måste göras mycket schablonartade. b) För de statliga verksamhetsgrenar som förekommer påstatsbudgetens utgiftssida i huvudsak som investering, bl. a.kommunikations-verken och vägbyggandet, föreligger särskilda svårigheter attavgöra vilken anslagsutveckling som på krävs för att anpassaproduktionen till förändringar i efterfrågan. Detta sammanhänger främst medsvårigheterna att precisera sambandet mdlan investeringar och efterfrågan.Principen i beräkningama har här varit att investeringarna antagits öka i taktmed efterfrågan sedan hänsyn tagits tiU en förväntad produktivitetsutveckling.För de närmast framförliggande åren domineras dock investeringsverksamhetenofta av att redan fattade investeringsbeslut genomförs. c) Inom vissa områden saknas kontinuerliginvesteringsverksamhet av större omfattning. Däremot aktualiseras punktvisvissa större projekt utan att dessa i och för sig itmebär höjd ambitionsnivåför verksamheten. I den mån en utbyggnad inte följer av fastlagda program haren aUmän skälighetsbedömning fått göras. Långtidsbudgetenomfattar endast i statsbudgeten ingående utgifter och inkomster. Härav följeratt affärsverkens driftutgifter och andra utgifter för de statliga bolagen äntUlskott av kapital inte ingår i beräkningarna. Detsamma gäller en stor del avsocialförsäkringssystemet, bl. a. AP-fondens utgifter och inkomster. Gnmdval en för långtidsbudgeten utgörs av lårigtidsbedömningar som utförts avmyndigheterna. Den slutiiga bedömningen av anslagsutvecklingen har gjorts inomfinansdepartementets budgetavdelning efter samråd med vederbörandefackdepartement. Vid en diskussion av denstatliga utgiftsutvecklingen under de framförliggande budgetåren är detnaturligt att göra jämförelser med utvecklingen . Sådanajämförelser kan visa bl. a. i vUken mån nya tendenser i den totalautgiftsutvecklingen eller i utvecklingen på skilda delområden gör sig gällande. Somjämförelsematerial kommer i det följande att användas statistiken överbudgetutfallen för budgetåren 1970/711974/75. För /76föreligger slutredovisning först . Detta budgetår har därför intetagits med i kalkylerna. Beräkningamaav den framtida utgiftsutvecklingen, utgår från anslagsbeloppen för budgetåret1976/77 enligt reviderade finansplan. Två olika beräkningar harutförts, dels en i fasta priser och löner för perioden t. o. m. budgetåret1980/81, dels en i löpande priser och löner avseende perioden t. o. /79. Ävenför den historiska perioden redovisas en beräkning av utgifts- 1975/76:150 4 förändringarnai fasta priser. Omräkningen av utgiftema från löpande priser till fasta priserhar gjorts med hjälp av olika indexserier. För vissa utgiftsgrupper finnsdirekt användbara indextal. Detta gäller t. ex. de kvantitativt viktiga direktainkomstöverföringarna. Dessa har omräknats efter konsumentprisindex. För andragrupper saknas direkt tillämpbara indexserier. Detta gäller t. ex. de anslagsom innehåUer omkostnader. För dessa komponenter har använts konsumentprisindexsedan denna rensats från varugrupper som inte är relevanta för den statliga konsumtionen. Denangivna metoden för volymberäkning innebär således att för de utgiftsgmpper sombestår av transfereringar (inkomstöverföringar) och finansiella transaktioner(utlåning) anges den nytta i reala termer som resursöverföringen representerarför mottagaren. För de utgifter som innebär statlig konsumtion ellerinvestering anger volymberäkningarna statens efterfrågan på reala resurser. 2 Samhällsekonomisk bakgrund 2.1 Inledning Denoffentliga sektorn tar i anspråk ca 1/3 av de totala ekonomiskaresurserna. Detta sker i form av statiiga och kommunala konsumtions- ochinvesteringsutgifter, varav de statliga utgifterna endast motsvarar knappthälften av kommunernas. Den offentliga sektorn kan användas som ett instmment iden ekonomiska politiken. Sålunda kan statsmakterna direkt påverkaresursfördelningen i samhället genom att låta offentlig konsumtion ochoffentliga investeringar växa snabbare eller långsammare än övriga delar avekonomin. Därutöver kan statsmakterna indirekt genom t. ex. inkomstöverföringaroch utiåning påverka fördelningen av de disponibla inkomsterna ochförmögenhetsförhållandena inom andra sektorer. Sambandetmellan den offentiiga sektorn och övriga sektorer kan sägas vara dubbelsidigt.A ena sidan är tillväxten inom den offentiiga sektorn och efterfrågan påoffentliga tjänster beroende av resurstillgången och den ekonomiskautvecklingen i samhället i övrigt. A andra sidan förutsätter en allmänekonomisk tillväxt att Insatser görs inom den offentliga sektorn, exempelvisinom utbUdningen, barnomsorgen och genom en aktiv näringspolitik. En väsentiiguppgift för den ekonomiska politiken är att åstadkomma en avvägning mellanolika sektorer. Härvid måste den offentliga efterfrågan på varor och tjänsteroch övriga ekonomisk-politiska åtgärder utvecklas så att balans mellantillgängliga resurser och totala anspråk upprätthålls. Redovisningeni detta avsnitt bygger på långtidsutredningen (SOU 1975: 89), sombehandlar den svenska ekonomin 19751980. Denhar utarbetats inom ekonomiska avdelningen vid . Den förstalångtidsutredningen gjordes 1948. har långtidsutredningar gjortsvart femte år. brukar de dessutom avstämmas och uppdateras sedan ungefärhälften av den mellanliggande perioden förflutit. Det huvudsakliga syftet medutredningarna är att ge underlag för ekonomisk-politiska beslut. De utgördessutom en informationskälla för allmänheten, företagen och de offentliga myndigheternaom de långsiktiga tendenserna i ekonomin. 2.2Utvecklingen av resurserna 19751980 Produktionskapacitetenbestäms av insatserna av olika typer av produktionsresurser, i första handarbetskraft och realkapital. Våra kunskaper om sambanden mellan insatserna avproduktionsresurser och den resulterande produktionen är dock osäkra. Av dettaskäl har bedömningarna av den fortsatta utvecklingen av produktionskapaciteteni första hand baserats på uppskattningar av hur arbetskraften och dessproduktivitet dvs. produktion kommer att utvecklas. Utvecklingen avarbetskraften fram har beräknats med utgångspunkt från enbefolkningsprognos. Invandringen har antagits vara lika stor som utvandringen.Befolkningen beräknas öka 19751980. Antalet äldre personerkommer att öka betydligt kraftigare än befolkningen i dess helhet. Beroende pååldersfördelningen och till följd av att den lagstadgade pensionsåldern sänksfrån 67 till kommer antalet folkpensionärer att ökamed drygt 300 000 personer eller med . Antalet skolbam och yngrebarn beräknas vara i stort sett oförändrat. Antalet personer i förvärvsarbetandeåldrar kommer däremot att minska med 200 000 personer. Det har emdlertidförutsatts att förvärvsintensiteten bland kvinnorna kommer att fortsätta attöka i samma takt som . Detta innebär att den exempelvisi åldersgruppen väntas öka från till mellan 1975 och 1980.För män i denna åldersgrupp beräknas förvärvsintensiteten under samma perioduppgå tUl oförändrat . Totalt väntas härmed antalet sysselsatta öka meddrygt 120 000 personer 19751980, vilket är samma ökning som 19701975. Denberäknade ökningen av antalet förvärvsarbetande fömtsätter en fortsatt satsningpå arbetsmarknadspoUtiken, utbyggnaden av daghem och fritidshem m. m. Föratt bedöma produktionskapacitetens utveckling är det nödvändigt att göra enkalkyl över arbetskraftsvolymen mätt i timmar. har härvidantagit att en femte lagstadgad semestervecka kommer att införas före år 1980.I två av utredningens alternativ förutsätts veckoarbetstiden förbli oförändrad.Arbetsvolymen i timmar 1975/76:150 6 skulledock i dessa fall minska något. Utredningen har också studerat effekterna av enförkortning av den lagstadgade veckoarbetstiden från nuvarande till37 1/. I dessa alternativ skulle arbetsvolymen mätt i antal timmarminska 19751980. De beskrivs endast kortfattat i detföljande. Produktivitetensutveckling var såväl historiskt sett som i internationell belysning mycketsnabb . Orsakerna var bl. a. liberaliseringen av deninternationeUa handeln, den höga kapitalbUdnuigs-takten och den snabbastrukturomvandlingen såväl vad gäller den regionala som den branschmässigasammansättningen av näringslivet. beräknasproduktivitetsökningen bli lägre, bl. a. tUl följd av att strukturomvandlingenväntas gå betydligt långsammare. Flera faktorer bidrar ändå till att bibehållaen viss ökningstakt för produktiviteten 19751980. Här kan nämnas en höginvesteringstakt, tekniska framsteg och en fortsatt satsning på utbildning.Produktivitetsökningen beräknas bli perår. Denberäknade utvecklingen av arbetskraften och produktiviteten medger en ökning avproduktionskapaciteten med 1975-1980 om veckoarbetstiden inteförkortas. Vid en förkortning av arbetstiden till 37 1/per veckaberäknas produktionskapaciteten öka med 2 å 2 1/. Som jämförelse kannämnas att ökningen 19701975 uppskattas tiU . redovisas olika altemativ vad gäller fördelningen avproduktionsökningen på olika användningsområden. För att långsiktigt åstadkommaen balanserad samhäUsutveckling med full sysselsättning av arbetskraften krävsemellertid att underskottet I utrikesbalansen avlägsnas. Underskottet ibytesbalansen för beräknas nu ha uppgått till 6 å , dvs.2 a 2 1/av bruttonationalprodukten. Utsikterna för tyder inte pånågon mer betydande förbättring. Tillsammans med det underskott som uppstod år1974 skulle därmed det totala underskottet för uppgå till ca 15miljarder kr. En del av detta underskott kan tillskrivas den nu rådandeinternationella lågkonjunkturen. Denna del av underskottet kan väntas bliavvecklad när det f. n. mycket låga kapacitetsutnyttiandet i exportindustrin isamband med den väntade internationella konjunkturuppgången återgår till enmer normal nivå. Återstoden av underskottet är däremot strukturellt betingad huvudsakligen beroende på de kraftiga oljeprishöjningarna 19731974 och kanår 1975 uppskattas tUl ca . I utredningen har man utgått från attstrukturell jämvikt i bytesbalansen skall uppnås . Då måste bl. a. enförutsedd kraftig försämring av tjänste- och transfereringsnettot kompenserasmed enökad export av varor. Kraftigt ökande räntekostnader för den utländskaupplåningen 19741976 måste betalas. För att uppnå balans i de utrikesbetalningarna krävs att exporten av varor och tjänster ökar inemot 1 1/2procentenheter snabbare än importen. Avvägningenmellan offentliga insatser och annan resursanvändning är i hög grad föremål förpolitiska överväganden. I utredningen har därför konsekvenserna av olikaalternativ studerats för det tUlgängliga konsumtionsutrymmets fördelning påprivat resp. offentlig konsumtion. Olika antaganden om den privatakonsumtionens årliga ökningstakt har kombinerats med de båda alternativ förveckoarbetstiden som ovan berörts. Härvid har fyra olika alternativ erhåUits: Veckoarbetstid, Privat konsumtion, timmar årlig procentuell ökning 37 1/2 37 1/2 I J/2 Delägre utvecklingstakterna för den privata konsumtionen, 2 resp. 1 1/,ligger under de tre föregående femårsgenomsnitten. Det högre alternativet, 3 %per år, ligger åtminstone över ökningstakten för 19701975 (tabell 1).Utvecklingen av den offentliga konsumtionen bestäms i långtidsutredningen avdet utrymme som ges av kraven på full sysselsättning och en balanseradekonomisk utveckling samt av de ovan angivna antagandena om veckoarbetstidenoch den privata konsumtionen. I de olika alternativen beräknas den offentiigakonsumtionen öka . Dessa olika utvecklingstakter måste ställasmot kraven på den offentliga verksamhetens tillväxt. Den lägsta tänkbarautvecklmgstakt för den offentiiga sektorn, som är förenlig med redan gjordaåtaganden, har beräknats till . Långtidsbudgeten för perioden1975/761979/80 (prop. 1975: 100 bil. 2) har använts som underlag för denna s.k. baskalkyl när det gäller den statliga konsumtionen. Det kan i sammanhangetkonstateras att innevarande års långtidsbudget ger ungefär sammautgångsvärden. En liknande baskalkyl har gjorts för den kommunala sektorn. Ensammanställning av den reformverksamhet som kommunerna och landstingen bedömtsom trolig för den framförUggande perioden tyder dock på en högre ambitionsnivåför den kommunala konsumtionen än vad som följer av baskalkylen. Investeringarnaberäknas öka med ungefär 2 1/1975 1980. De långtgående krav på enindustriell expansion inte minst för att uppnå jämvikt i bytesbalansen somligger i utredningens beräkningar fömtsätter att industrins investeringar ökari snabbare takt. 1975/76:150 8 En enkätundersökning tUl större företag tyder på att dennaökningstakt är möjlig. Även för energiförsörjningen förutses en kraftig ökningav investeringarna. Bostadsinvesteringarna beräknas öka . Förimporten av varor och tjänster beräknas i de olika alternativen en ökningstaktvarierande mellan och . En högre ökningstakt för denprivata konsumtionen medför en högre ökningstakt för importen. Därmed kommerdet att krävas en större ökning också av exporten för att balans i de utrikesbetalningarna skall kunna uppnås. De ökningstakter som krävs för exporten avvaror och tjänster varierar i de olika alternativen mellan och knappt8 % . En studie av efterfrågan på svensk export tyder på att det finnsmarknadsmässiga fömtsättningar för en ökning av exporten av denna storlek. Fördet högsta exportökningsalternativet skulle dock förmodligen krävas en vissökning av internationella marknadsandel. Försörjningsbalansensutveckling i de olika alternativen redovisas i tabeU 1. -1,2 -1,2 -0,1 1Endast statliga myndigheter. .Statliga affärsverk och aktiebolag ingår ej. Anm.Beräkningarna baseras på en nivå för utrikeshandeln som är uppjusterad medhänsyn till den onormalt låga handeln detta år. Gemensamtför de olika alternativen är att nödvändiga resurser avsätts för att uppnåbalans i de utrikes betalningarna och för att åstadkomma erforderligainvesteringar. Gemensamt för de olika alternativen är också förutsättningen omfull sysselsättning och fullt kapacitetsutnyttjande. En viktig förutsättningför att detta skall kunna upp- nåsär att den internationella ekonomiska utvecklingen återgår till ett ijämförelse med perioden 19741975 mera normalt mönster. Alternativen skiljersig emellertid åt när det gäller hur en fortsatt möjlig standardökning tas utgenom olika avvägningar mellan en ökad privat konsiuntion, en ökad offentiigkonsumtion och, eventuellt, en förkortad arbetstid. Deolika alternativen är vart och ett förenade med problem och det kanifrågasättas om det är möjligt att genomföra något av dem renodlat. AlternativI med en årlig ökning på av den privata konsumtionen ger ett så knapptutrymme för den offentliga verksamheten att man kan behöva ompröva redan gjordaåtaganden inom detta område. Alternativ II ger enhögre ökningstakt för den offentliga konsumtionen med tyngdpunkt på denkommunala sektorn. Den privata konsumtionen kan dock i detta alternativ baraöka . Vid en arbetstidsförkortning skulle avvägningsproblemenytterUgare accentueras. Idetta avsnitt redovisas statsutgifternas utveckling i fasta priser underperioden t. o. m. /81. Redovisningen omfattar de totala utgifternaöver statsbudgeten. Dessa redovisas gmpperade efter ändamål. Elva av de störstaändamålsgmpperna särredovisas. De svarar tillsammans för avutgifterna under /77. En redovisning av de totala utgifternasutveckling lämnas i tabell 18. Beräkningama utgår från de anslagsbelopp /77 som redovisas i den reviderade finansplanen. För vissaanslag som är direkt knutna till prisindex redovisas också utgiftemasutveckling i löpande priser. Till grund för dessa beräkningar ligger ettantagande om att priserna skall stiga för perioden 19771981. Beräkningarnai långtidsbudget styrs i hög grad av de omfattande reformer sombeslutats av eller föreslagits av regeringen vidnu pågående . Dessa reformer föranleder betydande utgiftsökningar inomsina resp. utgiftsområden och svarar därigenom för en stor dd av budgetensutgiftsökningar. Mest märkbara är utgiftsökningarna /78 men ävenfortsättningsvis StäUer reformerna krav på ökande reala resurser. Exempel påsådana reformer är förbättrade folkpensionsförmåner och utbyggd barnomsorg. 3.1Folkpensioner m. m. Ändamålsgruppendomineras av utgifterna för folkpensioneringen och statens bidrag tillsjukförsäkringen. Med undantag för vissa administra- Tabell2 Folkpensioner m. m. (Milj.kr., fasta priser) 1977/78 1978/79 1979/80 + 1001 -f642 +591 + 886 +560 +515 -F-37,3 + 110 + 80 + 78 tionskostnaderutgörs hela ändamålsgruppen av transfereringar till hushållen. Utgiftemaför folkpensionerna har /711974/75 stigit med i genomsnitt5,räknat i fasta priser, öknmgen beror dels på att antaletpensionärer stigit , dels på att standardförbättringargenomförts. Den1 höjdes folkpensionens grundbelopp för ensam pensionär från 90till av basbeloppet och för pensionärspar från avbasbeloppet. förbättrades handikappförmånerna inomfolkpensioneringen. genomförs en lagstadgad sänkning av denallmänna pensionsåldern från 67 till . förbättrasmöjligheterna till rörlig pensionsålder . Den viktigastenyheten i systemet för en rörlig pensionsålder är införandet av delpension, sommöjliggör en stegvis minskad arbetsinsats mdlan 60 och . Samtidigtmed pensionsålderssänkningen och de nya reglema för rörlig pensionsålder den 1juli 1976 genomförs ytterligare förbättringar i det system för en successivstandardhöjning av folkpensionen vilket infördes . Enligt systemetutgår s. k. pensionstUlskott tiU de folk-pensionärer som inte uppbär ATP ellerhar låg ATP. PensionstiUskotten höjs fr. o. m. av basbeloppet för att pensionstUlskottet i det fullt utbyggda systemet den1 skall utgöra av basbeloppet. Inkl. pensionstUlskott kommerdärmed folkpensionen att för ensamstående pensionär utgöra avbasbeloppet och för makar av basbeloppet. De förtidspensionärer somsaknar ATP eller har låga ATP-belopp får en kraftig pensionshöjning genom attpensionstUlskotten fr. o. m. kommer att utgå med fördubbladebelopp till dessa pensionärer. Kostnademaför sänkningen av den allmänna pensionsåldern och för höjningen avpensionstiUskotten beräknas för /77 till ca 1 500 milj. kr. förfolkpensioneringen och till ca 775 milj. kr. räknat i nuvarande prisläge. Kostnadema fördelpensioneringen beräknas till ca 400 milj. kr. om året.För att täcka kostnadsökningen för den allmänna pensionsålderssänkningen m. m.kommer socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen att höjas med 0,6procentenheter till sammanlagt av avgiftsunderlaget för . Det totala antalet pensionärer beräknas bl. a. tUl följdav förändringar i befolkningens ålderssammansättning underlångtidsbudgetperioden öka med i genomsnitt 27 000 pensionärer, varav23 000 ålderspensionärer. Antalet folkpensionärer beräknas överstiga1,6 mUjoner, varav knappt 1,1 miljoner ålderspensionärer. Ca 620 000 pensionärererhåller ålderspension från ATP. Beräkningen av utgifterna för folkpensioneringen i fastapriser fram t. o. m. /81 har gjorts med utgångspunkt i beräknadebasbelopp under /77. Beräkningarna omfattar därefter endastsådana utgiftshöjningar som följer av ett ökat antal folkpensionärer och delagstadgade förändringarna av pensionsförmånema. I fasta priser ökar utgiftemaför folkpensioneringen med ca 886 milj. kr. Däri ingår ca270 milj. kr. som följer av tidigare basbeloppshöjningar. Effekterna av andrautgiftspåverkande faktorer framgår av nedanstående tabell. Tabell 3 Folkpensioner, utgiftspåverkande faktorer kr., fasta priser) Ökat antal pensionärer höjning av pensions-liliskotten m. m. + 320 + 615 + 285 + 560 Folkpensionens årsbdopp inkl. pensionstUlskott vidnuvarande () basbelopp om . förensamstående och 19 700 för pensionärspar. Med en antagen prisstegring om skulleutvecklingen av utgifterna för folkpensioneringen i löpande priser bliföljande. (Milj.kr., löpande priser) Genomsnittlig procentuell förändring 1970/71-1974/75 1977/78 1978/79 1975/76:150 12 Vidsidan av folkpensionerna utgår till pensionärerna stora belopp i form av delsATP, dels kommunala bostadstillägg. Under /77 beräknas desammanlagda ATP-bdoppen uppgå tiU ca . och de kommunalabostadstilläggen till ca . Inomden allmänna sjukförsäkringen höjdes sjukpenningen kraftigt den 1 januari 1974och blev beskattad och pensionsgrundande för ATP. Ersättningen till denförsäkrade vid sjukdom utgår av den ersättningsgrundande inkomsten upptill 7 1/2 basbelopp (f. n. Sjukpenningen är genom dessa reglerjämförbar med sjuklön från arbetsgivaren. Vidare omvandladesmoderskapsförsäkringen till en föräldraförsäkring med sammaersättningsregler som inom sjukförsäkringen, men med en lägsta garantinivå om25 kr. infördes rätt till sjukpenning vid vård av sjuktbarn. Statens utgifter för föräldraförsäkringen inom sjukförsäkringen redovisasunder ändamålsgmppen stöd tUl barnfamiljer. Vidare infördes den 1 januari 1974den allmänna tandvårdsförsäkringen som ger ersättning med i regel avtandvårdskostnadema för alla personer . I ett inledningsskedegäUer detta även åldersgruppen . Barn och ungdom skall geskostnadsfri tandvård genom landstingens folktandvård. Försäkringen gäller bådeför folktandvårdens vuxentandvård och för de privatpraktiserande tandläkaresom är anslutna tUl försäkringen. m. gäller nya ersättningsregler för läkarvård som lämnasav privatpraktiserande läkare. Ersättningen från sjukförsäkringen utgår nudirekt till läkaren och patienten betalar endast ett enhetUgt belopp på normalt25 kr. eUer i vissa fall . De privatpraktiserande läkare somär anslutna tUl försäkringssystemet är genom taxebindning skyldiga att hållasig inom ramen för den av regeringen fastställda läkarvårdstaxan. m. gäller nya regler för den aUmänna försäkringensersättning för läkarvård och sjukvårdande behandlingar inom den offentligaöppna sjukvården. Härigenom höjdes ersättningen till sjukvårdshuvudmännen förläkarvård från . Sjukförsäkringens läkemedelsrabattändrades också. Vidare infördes ersättning till huvudmännen även förbehandlingar som utförs av annan personal än läkare och höjd ersättning försjukhusvård m. m. Huvudmännen har också övertagit ansvaret för atttillhandahåUa hjälpmedel tiU handikappade, varvid ersättning utgår frånförsäkringen tUl huvudmännen. De ändrade ersättningsreglerna beräknas totaltmedföra en kostnadsökning för sjukförsäkringen uppgående till drygt 630 milj.kr. Nyafinansieringsregler gäller fr. o. m. för hela den obligatoriskasjukförsäkringen. Statsbidrag utgår av sjukförsäkringens totalakostnader, medan resterande del täcks av arbetsgivaravgifter. Anslagsberäkningenför perioden t. o. m. /81 utgår från gällande bestämmelser,taxor och statsbidragsregler. Den ökande andelen äldre medför att utgifternaökar något . Dennaändamålsgrupp omfattar de statliga utgifterna för utbUdnings-väsendet och förden civila forskning som bedrivs av staten eller med statligt stöd.Ändamålsgruppen omfattar bl. a. , gymnasiala skolor, högreutbildning och forskning samt studiesociala ändamål. Till högre utbildning ochforskning förs bl. a. anslagen till universitet och högskolor,undervisningssjukhusen, lärarutbildningen samt de statliga forskningsråden ochstyrelsen för teknisk utveckling. I gruppen ingår även de statiiga utgifternaför forsknings- och utvecklingsverksamhet på energiområdet.