prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till vissa internationella organisationer för /77 anvisa ett förslagsanslag av 194 000kr. 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 25 Innan jag tar upp de enskilda anslagsposternalill behandling vill jag kortfattat redogöra för dels industrinsutveckling, dels nu pågående arbete på delinduslripolitiska området, främst vad avser branschpoliliken, slödel till demindre och medelstora förelagen, insyns- och demokrati-frågorna samlindustrins internationalisering. Den svenska industriproduktionen har sedan börjanav 1960-talel karakteriserats av en snabb men något avsaklandetillväxt. I fasla priser steg industriproduktionen med i genomsnitt drygt 7 %per år och föratt under försia hälfien av 1970-lalel stanna vid ca 2,5 a per år.Industrins produktion har därmed ökat i snabbare takt än i ekonomin i övrigtunder hela perioden 19601975. Sysselsättningen inom induslrin har sedan börjanav genomsnittligt varit i stort sett oförändrad. Räknat iantal anställda ökade sysselsättningen fram , varefter en vissnedgång följde. har industrisysselsältningen åter ökat och liggernu på ungefär samma nivå som i mitten av 1960-talel. Industrins andel av dentotala sysselsättningen har dock successivt sjunkit från ca 29.% tilldrygt . F. n. sysselsätts drygt en miljon personer i industrin. Den långsiktiga tillväxten i induslrin harsåledes skett utan atl antalet sysselsatta i någon slörre utsträckninghar förändrats. har belydande arbetstidsförkortningar genomförts.Detta har möjliggjorts bl. a. genom en kraftig produktivitetsstegring. Dennauppgick under 1960-lalet till i genorhsnitt . Under 1970-talelsförsta.hälft har produktiviteten ökat i långsammare takt än tidigare, ca 4,5 %per år. Föruiom vissa skUjakligheter i konjunkturutveckling mellan periodernakan den långsammare tillväxttakten i arbetsproduktiviteten under 1970-lalels första hälft förklaras av bl.a. en viss dämpning i strukturomvandlingen. I slulel av 1950-talel och början av 1960-laletökade industrins invesleringar myckel kraftigt i genomsnitt med ca1.% . Under återstoden av 1960-lalet avtog tUlväxllakten markant för allvända uppåt igen under första hälften av1970-lalel, särskilt . Investeringstillväxten har sålunda för jperioden 19701975 uppgått tilli genomsnitt . Den höga investeringsaktivitetenunder första hälften av 1970-lalet 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 26 lorde lill slor del kunnaförklaras av de invesleringsfrämjande åtgärder som har vidtagits inom denekonomiska politikens område. Vidare torde den gynnsamma finansiellaulvecklingen inte oväsentligt ha bidragit härtill. Denförbättrade lönsamheten har också lett till alt självfinansieringsnivån harhöjts och den sedan början av 1960-lalel nedåtgående soliditeten har planat ut.En förklaring till det förbättradefinansiella läget för svensk industri är bl. a. en gynnsam prisutveckling,framför allt inom delar av den råvarubaserade svenska induslrin, 1. ex. skogs- och stålindustrierna.Lönsamhetsutvecklingen inom industrisektorn fr. o. m. framgår avföljande sammanställning. eget kapital efter skatt 1 industrin (femårsgenomsnitt i procent) De svenskaindustriföretagen har i allt slörre utsträckningavsatt sin produktion utomlands. Även importen av industrivaror har ökatsnabbi. Del vidgade handelsubylet har resulterat i kraftigt ökade export- ochimportandelar. Denna utveckling mol ökad internalionalisering är gemensam förflertalet industribranscher. har exportens andel avden inhemska industrivam-produklionen stigit från till . Industrins ökadeinternalionalisering har också kommit lUl ullryck i en ökad ullandselablering. var antalet anställda isvenskägda industriföretag utomlands ca 140 000. är antaletomkring det dubbla, vilket molsvarar av del totala antalet industrian-ställda i . Av de svenskautlandsinvesteringarna har övervägande delen, eller , skett iindustrialiserade marknadsekonomier, främst och ,medan endast en ringa del har skell i . De årliga svenska direktainvesteringama i utlandet har mer än fördubblats under de senasie fem åren. Är1974 uppgick de liU drygt 2 400 milj. kr., jämfört med ca 1 000 milj. kr. moisvarandeutlandsinvesteringarna av de lolala industriinvesteringarna iSverige. somsvenska industriföretag i ökad omfattning har upprättat produktion utomlands,har ullandsdominerade industri- och handelsförelag företag där mer än 25 %av aktiekapitalet är utlandsägt successivtökat sin andel av den inhemska produktionen och sysselsättningen. Av dentotala sysselsättningen inom den svenska industrin och handeln svaradesålunda ullandsdominerade förelag för , jämfört med imillen av 1960-lalet. 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet Beträffande utvecklingen under resten av 1970-taletanges långtidsutredning (SOU 1975:89) fyra alternativ. Alternativ Iansluter, vad gäller industriavsnittet, nära till den utveckling som anges iföretagens planer. I alternativ IIförutsätts en ekonomisk politik underperioden som särskilt begränsar utrymmet för privat konsumtion. Alternativen111 och IV baseras på antagande om en arbetstidsförkortning från40 till 37,5 timmars arbetsvecka inom industrin. I del följande refereras i huvudsak tilllångtidsutredningens altemativ I. Enligl den prognos som ansluter tUl dettaalternativ kommer industrins produktion altöka i något snabbare takt än men långsammare än under1960-lalet. Detsamma gäUer i fråga om produktivitetsutvecklingen. Företagensinvesteringsplaner tyder på en fortsatt hög investeringstakt.Långtidsutredningen räknar med en årlig ökning med fram . Sysselsättningen inom industrin, räknat i anlalpersoner, beräknas under andra hälfien av ligga kvar på igenomsnitt samma nivå som under försia hälfien. Räknat i anlal arbetade limmariimebär delta en årlig minskning , något beroende på antagandena omarbetstidens längd. Om jämvikt i bytesbalansen skall uppnås under periodenkrävs en årlig ökningstakt av exporten med i genomsnitt för återstodenav , vUket innebär en väsentligt kraftigare öknings-Industrinsutveckling Genomsnittlig årlig procentuell förändring -1,6 -1,8 -2,5 -3,8 -0,6 -2,6 -2,1 -1,8 -6,6 -2,6 -1,0 -7,1 -4,0 Trä-, massa- och pappersindustri -1,2 -0,7 -2,2 -3,0 -2,0 -1,3 -2,4 -1,4 -5,2 -2,6 Järn-, stål- och metallverk -1,9 -0,4 -4,5 -8,3 -3,0 -1,1 -1,6 -0,7 1Utveckling till ett trendmässigt Långtidsutredningensalternativ I ' Antal arbetade timmar 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 28 takt än för produktionsvolymen.Därmed kan förulses en fortsatt snabb ökning i industrins exportandel. Av sammanslällningen (s. 27) framgår de olikaindustribranschernas ulveckling , vad avser produktion ochsysselsättning. Den Irendmässiga förskjutningen i produktion ochsysselsättning mellan olika industribranscher väntas fortsätta ävenframgent om än i något långsammare takt än . Takten istrukturomvandlingen har bromsals upp ochdenna dämpning kan vänlas beslår även under återstoden av 1970-lalel. Strukturomvandlingensom sådan kommer dock att fortgå. Verkstadsindustrin, stål- och melaUverkensamt den kemiska induslrin väntas enligt långtidsutredningen öka sina andelarav produktion och sysselsätt: ning, medan andelarna väntas sjunka för bl. a.livsmedelsindustrin, textil- och beklädnadsindustrin och varvsindustrin. Deltainnebär i huvudsak en fortsättning på den trendmässiga utveckling som harpågått under slörre delen av efterkrigstiden. I del perspektiv som jag nu har redogjort för kanvidgade krav på industripolitiken väntas. Jag återkommer till dennafråga. Etl viktigtkomplement till en aktiv industripolitik är en vidgad och fördjupad industriell demokrati. har flera åtgärder vidtagits för attöka de anstäUdas inflytande i förelagen. Denna ulveckling kommer alt fortsätta.Jag kan härvid peka på den arbetsrältsliga lagsliftning som är underutarbetande och som kommer att innebära en förskjutning av inflytandet iföretagen till de anställdas förmån. Merparten av detla reformarbete bedrivsinom . Inomindustridepartementet behandlas frågan om styreiserepresentation för deanställda. En försöksverksamhet på detta område har pågått inom aktiebolag ochekonomiska föreningar med minst 100 anställda. , som år1974 fick i uppdrag alt utvärdera denna försöksverksamhet, har avgelten slutrapport (SIND 1975: 4). I rapporten konstateras alt de anställda ihuvudsak har upplevt sitt styrelsearbete positivt och att de betraktarstyrelserepresentationen som en viklig del i demokraliseringsprocessen.Flertalet har också ullalat sig för en permanentning av verksamheten.Rapporten innehåller vidare en rad förslagangående utformningen åv en fortsatt verksamhet. Sammanfattningsvis gårdessa ul på att lagen (1973: 829) om styreiserepresentation förde anstäUda i aktiebolag och ekonomiska föreningar ges permanentkaraklär, lagen utvidgas tUl att omfallasamtliga-aktiebolag och ekonomiska föreningar med minst 50 anslällda, lagen görs tillämplig även på koncerner. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 29 arbelstagarledamöternages rält till representation i arbetsutskott inom styrelsen och räll altpåverka innehållet i styrelsearbetet så alt möjlighelen till insyn ochinflytande förverkligas, rekommendationerutfärdas angående anlal styrelsesammanträden , tillgång tillunderlagsmaterial, användandet av utländska språk och tolkning avsekretessbestämmelserna. Jag avser att föreslå regeringen all lämnaförslag till i ärendet. Parallellt medåtgärderna för att stärka arbetstagarnas inflytande i de privata förelagen harförsöksverksamheten med ökat löntagarinflytande inom den statligaförelagsgruppen fortsatt. Förelagsdemokratidelega-lionens (Fi 1969: 64)verksamhet har överförts tiU det partssammansalla förstatsägda företag. För att följa utvecklingen av inflylandefrågorna inom såvälden slatliga som den privata sektom, upprättades samtidigtföretagsdemokratirådet (I 1975: 01). För atllillgodose samhällets insyn i förvaltningsbolag och aUmän-nytliga stiftelser inleddes enförsöksverksamhet med offentliga styrelseledamöter i dessa. Verksamheten harutvärderats inom industridepartementet. I en nyligen framlagdpromemoria (Ds I 1975: 6) föreslås bl. a. en utbyggnad av systemet så att detkommer atl omfatta både statlig ochkommunal styreiserepresentation i vissa större förelag. Promemorianremissbehandlas f. n. och regeringen avser att avgeförslag tUl i ärendet. Regeringens industripolitik syftar till alt stärkaden svenska industrins internationella konkurrenskraft, upprätthållasysselsättningen på en hög nivå och främja framtagandet av ny teknik.Industripolitikens grundläggande syfte är därmed alt medverka till att landetsindustri arbetar effektivt. Effektiviteten det enskilda företagels effekiivitet, bransch-effektiviteten och helaindustrisektoms konkurrensläge härvid inle ett mål i sig. Enrationellt'arbetande och därmed konkurrenskraftig industri utgör basen för bl.a. tryggare anslällning, stigande inkomst och bättre arbetsmiljö för dem somarbetar i förtagen liksom för en reformverksamhet i vidare mening. Det ligger isakens natur alt industripolitiken måsle ägna särskilduppmärksamhet ål branscher med akuta problem. Varvsindustrin samt textil- ochkonfektions(leko)induslrierna utgör sålunda exempel på branscher, i vilkastaten har engagerat sig för att mildra verkningarna av stmkluromvandlingen.Induslripolitiska insatser av denna karaktär kan även komma altbli nödvändiga. På grundval av vunna erfarenheler och med hjälp av de resursersom gradvis har byggts upp främst inom siatens induslriverk bör fömlsättningarnavara goda för att slatsmaktema också framgent skall kunna medverka tUllösningar av stmkturproblem av denna typ. I vidgad utsträckning gesindustripolitiken en långsiktig och före- 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 30 Det är enväsentlig uppgift för industripolitiken all genom samordning och planering av deskUda näringspolitiska ålgärder som rör industrin verka för att effektiviteteninom industrisektorn kan upprätthållas och därmed en långsiktigt balanseradulveckling med elt minimum av sociala störningar. kommer alt ställa kravpå en ökad planering av industrinsulveckling. Sådan planering innebär bl. a. attregeringen noggrant följer ulvecklingen och i samråd med berörda intressenterdrar upp ramar och riktlinjer för industrinsutveckling och verksamhet. Planeringen ligger således lUl grund för eltmålmedvetet och planmässigt genomförande av åtgärder för att höjaeffektiviteten i näringslivet i former som är acceptabla för den enskilde ochsamhället. Detla kräver elt effektivt och samordnat utnyttjande av de näringspolitiska medlen samt en väl fungerande informations-,insyns- och samrådsverksamhet. En ingåendekunskap om stmkturen inom de olika industribranscherna är en vikligförutsättning för elt framgångsrikt arbete på det industripolitiska området.Här har induslristrukturutredningen i rapporterna (SOU 1974: 1114) Svenskindustri lagt en god gmnd. Avsikten är all industriverket nu skall påbörja enkontinuerlig uppföljning av detla material. En ännu viktigare beståndsdel ibeslutsunderlaget är informalion om den framtida ulvecklingen. LånglidsulrednLngarnautgör härvid en cenlral del av underlaget genom alt industrins planer sätts in i den samhällsekonomiska totalramen. Tillföljd av den grova branschindelning som långtidsutredningarna arbetarmed och det jämförelsevis långa tidsintervallel mellan utredningarna blir dockinformationen om de olika industribranschemas utvecklingsplaner ofullständig.Informationsunderlaget har förbättrats i detta senare av-,seende genom det planmalerial som hämtats in via delegationen (I 1973: 01) förinformationssystemet förelagsamhälle. Även detta system arbetar dock medrelativt grov branschindelning och har dessutom i sin hittillsvarande formfrämst varit inriktat på att tillgodose de regionala och lokala behoven avplandala. Delegalionen har i rapporten (DsI 1975: 5) Företagsamhälle redovisat den bedrivna verksamheten ochföreslagit en vidareutveckling av informationssystemet. Rapportenremissbehandlas f. n. En förbranschpoliliska syften viktig lyp av framlidslinriktade uppgifter är de sominhämtas via branschrådens informationssystem. Fördelen med dessa rullandeinformationssystem ligger bl. a. i att omfattningen och inriktningen av demkan diskuteras löpande med berörda bransch-, företags- ocharbetslagarrepresentanter i syfte atl få dem så rationellt utformade sommöjligt. Genom den diskussion som regelbundet förs inom råden ökar dessulommöjligheterna att analysera företagens planer. Branschråden underlättarhärigenom för regeringen alt dels konlinueriigl följa utvecklingen inom resp.bransch, dels med före- 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 31 trädareför olika intressenter överlägga om branschens framtida ulveckling. Branschråd har upprättats för skogsindustrin,stålindustrin, byggnadsindustrin samt i något modifierad form varvsindustrin. Dessa branscher kan, tillsammans med olje- och petroindustrinoch viss tyngre verkstadsindustri, rymmas under beteckningen tung industri.Denna svarar för en mycket slor del av industrins lolala förädlingsvärde,export, invesleringar och sysselsättning. Branscherna domineras nästan alllidav etl fåtal stora förelag. Produktionsfömlsäll-ningama är ofla striktbranschspecifika, vilket i sin lur släller särskilda krav på industripolitikensuiformning. Härvid har branschråden visat sig vara för alla intressentervärdefulla organ. Av övriga branscher kännetecknas bl. a.teko-industrierna, plastvaru-industrin, glasinduslrin, träbearbelandeinduslrin och delar av verkstadsindustrin främsl av elt stort antal mindre ochmedelstora förelag. De utmärks inte sällan av en löneintensiv produktion och ensnabbt föränderlig slmklurbild, orsakad t. ex. av intensiv importkonkurrenseller av snabb omställning lill följd av tekniska förändringar. Från industripolitisksynpunkl finns det anledning atl betrakta sådana branscher på något annorlundasätt än den förra gruppen. Mångfalden av företag medför att branschpolitikenmåste göras mer generell. Svårigheter alt av egen kraft genomföra omställningarför alt möta förändringar på marknadssidan och/eller på tekniksidan är ofla ihög grad förknippade med det slora inslaget av mindre och medelstora förelag.De branschinriklade ålgärder som kan behöva sättas in måste därför utformas medhänsyn härtUl. Mot denna bakgmnd övergår jag tUl en redogörelse förden induslripolitiska verksamheten inom vissa branscher. skogsutredning lade fram ettdelbetänkande (Ds Jo 1975: 1) rörande den svenska virkessituationen.Utredningen konstaterade all tUlgången på råvara ulgör en klart begränsandefaktor för den svenska skogsindustrins expansion. Råvamsituationen och dedärmed sammanhängande farhågoma vad gäller den framlida induslriulveck-lingenhar bl. a. föranletl de fackliga organisationerna att hos regeringen begäraålgärder för alt få till stånd en mer planmässig utveckUng inom branschen.Mellan branschens företag har vidare träffals en överenskommelse, som syflartill alt till ulgången av begränsa vir-kesutlagel i den svenska skogen. Särskilt den restriktion som råvarutillgången utgör förskogsindustrins framlida utveckhng gör det enligt min mening mycket angelägetalt kunna forma en samlad näringspolitisk syn på hela skogsnäringen, innefallandesåväl skogsbruket som skogsindustrin. F. n. saknas dock etl tillfredsställandeunderlagsmaterial för alt bedöma de långsikliga och övergripande induslripolitiska frågorna på 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 32 Parallellt med 1973års skogsutrednings fortsalla arbete, vilkel vänlas vara avslutat under år1977, kommer därför en intensifiering av utredningsarbetet på detskogsindustriella områdel alt ske. Förelagen och de anställda avsesfortlöpande kunna följa della arbele via skogsbranschrådet. Målsättningen äratl ett samlat näringspolitiskt programför skogsnäringen skaU kunna presenteras . Fram till dess kommer stor återhåUsamhet att gäUa i fråga omtUlstånd för råvarukrävande utbyggnader inom skogsindustrin. Riksdagenhar sålunda beslutat alt införaträfiberråvara som prövningsgrund i 136 a § byggnadslagen (prop.1975/76: 56, CU 1975/76: 8, rskr 1975/76: 123). Även vad avserstålindustrin kommer utredningsarbetet att intensifieras i syfle atl förbältraunderlaget för bedömningar av den långsiktiga branschutvecklingenoch därmed sammanhängande näringspolitiska frågeställningar. De svenskastålverken har upplevt en alll hårdare konkurrens på såväl sinaexportmarknader som hemmamarknaden. Delta gäller i varierande grad inom flertaletproduklgmpper inom både handels- och specialslålområdet. Denna ulveckling skallses mot bakgrund av de under det senasie årtiondet stagnerade investeringarnainom den övervägande delen av branschen. Enligt förelagensuppgifter lill långtidsutredning finns omfattande investeringsplaner inom den svenska stålindustrin.Frågan om finansieringen av branschens expansion torde härvid bli central. Dennämnda, kraftigt ökande internationella konkurrensen på stålområdet, inte minsttill följd av starka koncentrations- och sam-ordningsiendenser inom devikligasle konkurrentländernas stålindustri, torde också i tvinga framökal samarbele och vidgad samordning. Den rådande situationen och de osäkrautvecklingsperspektiven på de internationella frakt- ochfartygsmarknaderna kan såväl för varvsindustrini dess helhet som för enskilda förelag komma alt ställa krav på väsentligaekonomiska insatser från statens sida. Den akuta krisen vid i Göieborg har härvidlag bidragit till att frågorna ombranschens framtid ställts på sin spets. För atl bereda defackliga organisationerna inom branschen möjlighet alt på elt aktivt sätt deltai de pågående diskussionerna kring de långsikliga perspektiven för branschenhar industridepartementet tagit initiativ till etl nytt samrådsförfarande inomvarvsindustrin. Den styrande kommittén och dess samrådsgrupp har ersatts av.en gemensam kommitté, varvsrådet. Ordförande är liksom i styrande kommittén enföreträdare för industridepartementet. Förändringen innebär att den fackligarepresentationen krafligt har förstärkts. har upprättats genom ett liUäggsavlal tillkonsorlialavtalet . Det är tillfredsställande att defackliga organisationerna inom ramen för gäl- 1975/76:100 Bilaga15 Industridepartementet 33 landesamarbelsavlal mellan slorvarven, på etl likaberättigat plan ges möjlighet atlaktivt delta i diskussionerna kring branschens framlida struktur. Efter förslag års varvskommission överlogstaten aktierna i det krisdrabbade för den symboliskasumman . Härigenom skapades rådrum för överväganden rörande varvsindustrinslångsiktiga struktur. Enligt ett träffat principavtal köper statenaktiemajoriteten i AB Gölaverken av . Kommissionen vänlas avge sin slutrapport i februari1976. Varvens finansieringsförhållanden och då särskilt systemet med destatliga fartygskredilgarantierna har utretts av varvskreditutredningen (I1974: 03). Uiredningen har just lagt fram förslag (SOU 1975: 101) lUl enändrad ulforrhning av detta system. Jag räknar med all senare under dellariksmöte kunna lägga fram förslag om den svenska varvsindustrins framtidastruktur och finansieringsförhållanden. De senaste årens nedgång i byggverksamheten i Sverigehar, såväl volym- som slrukturmässigt, fått långtgående konsekvenser förbyggprocessens samtliga led. Behovet av bätlre informalion om och djupare analysav byggsektorns utveckling framstår därmed som uppenbart. Detla har ocksåframhållits i byggbranschrådet av företrädare för de olika intressegrupperna.Från fackligt håll har dessutom i en skrivelse lill regeringen förts fram kravpå elt näringspolitiskt program för byggsektorn. Den utredningsverksamhet som har initierats under år1975 och som i sina huvuddrag skall vara avslutad under första halvåret 1977skall ses mot denna bakgrund. Med utgångspunkt i det utredningsmaterial somkommer fram inriktas arbetet på att ta fram ett underlag för étt övergripandenäringspolitiskt program för byggsektorn. Målsättningen är atl regeringen skallkunna presentera ett sådant program . blirregeringens referensorgan i detta arbete. För alt uireda effekterna av de långtgåendekoncentrations- och inlegralionstendenserna inom vissa delar avbyggnadsmaterialinduslrin har särskilda sakkunniga (I 1975: 07) lillkaUats. Mot bakgmnd av elt väntat stigande behov av aluminiumgav regeringen statens induslriverk i uppdrag alt skyndsamt utredamarknaden på för aluminium och aluminiumprodukler i Sverige.Studien (SIND PM 1975: 3) har avslutats . EnUgl industriverketfinns inle något klart skäl som talar till förmån för en ökad inhemskaluminiumproduklion. Rapporten har remissbehandlats. En sammanställning avremissvaren har utarbetats inom induslridepartemenlel och fogals tillhandlingarna i ärendet. Rapporten föranleder inga omedelbara åtgärder. Denfortsalla utvecklingen inom aluminiumområdet följs med slor uppmärksamhet inomindustridepartementet. Branschfrämjande åtgärder, företagsservice 3 1975/76. 1975/76:100 Bilaga 15 Industridepartementet 34 m.m. utgör väsentliga industripolitiska medel för stora delar av industrin, framförallt den del som domineras av mindre oeh medelstora företag. Hit hör bl. a.teko-industrierna, glasinduslri, träbearbetande industri samt delar avverkstadsindustrin. I del följande skall jag översiktligt beröra karaktären avde induslripolitiska insatser som fordras för att möta problemen inom dessabranscher. Jag kommer senare vid min anmälan av anslaget Företags- ochbranschfrämjande ålgärder och avverksamheten vid statens induslriverk alt närmare behandla de branscheroch åtgärder som är aktuella. De branschfrämjande åtgärderna inleddes som enförsöksverksamhel med utbildnings- ochexportstimulansåtgärder för alt möta problemen inom teko-industrierna och denmanuella glasindustrin. har en successiv breddningskett lill andra branscher med omställningsproblem. Åtgärderna, som i samtligafall är tidsbegränsade, omfattar f. n. teko-industrierna, den manuellaglasinduslrin, den träbearbetande industrin (främsl möbelindustrin) samt sko-,gjuleri-, metallmanufaktur- och pälsindustrierna. Även åtgärdsarsenalen harbreddats.