prop · FY0357 · 1975-12-31 00:00:00 — Avsikten med beräkningarna är framför allt att visa relationernamellan kostnaderna för de olika systemaltemativen. Beräkningarna bygger på 1973års pris- och lönenivå. Omkalkylen görs med hänsynstagande tUl förväntad sänkning av kostnader för datamaskinutmstningoch förväntad lönestegring uppvisar samtliga alternativ en markant bättrelönsamhet. Sammanfattningsviskonstaterar att samtliga systemalternativ visar god lönsamhet. Vidvärderingen bör dessutom hänsyn tas till icke direkt mätbara intäkter. Bedömningav alternativa principiella systemförslag RSVerinrar om att de tre redovisade systemalternativen är principlösningar.Detaljutformningen kan ske först sedan systemarbetet kommit relativt långt. Systemalternativenskaraktär av principlösning är särskilt framträdande för det central/regionala altemativet.I principlösningen förutsätts för detta altemativ att registerföring sker centralt.Vid detaljutformning av alternativet kommer det sannolikt att visa sig attytterligare bearbetningar och kanske också viss registerföring bör skeregionalt. Datorernas storlek och antal kan heller inte bestämmas förränsystemarbetet kommit längre. Alla de regionala datorerna behöver inte ha sammakapacitet. De kan i stor utsträckning anpassas efter behoven. Detta ökarmöjligheterna att förse fler länsstyrelser än med egen dator,särskilt de länsstyrelser som tidigare haft datoranläggning och därför hartillgång tUl lämpliga lokaler. Smidigheten i systemet skulle därigenom öka. Deregionala datorerna kan också på ett ekonomiskt sätt beläggas medarbetsuppgifter enbart inom folkbokförings- och beskattningsverksamheten.Härigenom minskas behovet av att regionalt använda maskinerna inom ett flertalolika och tämligen väsensskilda till-lämpningsområden. Vid ett långtgåendesamordnat utnyttjande av teknisk utrustning skuUe nämligen enligt RSV kunnaskapas en driftmUjö, som är högst riskabel från säkerhetssynpunkt. MöjUghetemaatt variera de regionala datorernas kapacitet och antal 1975: 57 12 ärmindre i det regionala systemet. De regionala datorerna skall nämligen i dettasystem administrera en databank med terminalkommunikation. Detta kräver såstor datorkapacitet att anskaffning av flera än 14 regionala datorer av ekoncmiskaskäl inte förefaller realistiskt. En minskning av antalet ligger närmare tUlhands. Deav RSV gjorda bedömningarna med utgångspunkt i olika faktorer av betydelse förval av systemalternativ kan sammanfattas på följande sätt. Varje alternativ harsina särskUda för- och nackdelar. Ingen enstaka faktor är tiUräcklig för attavgöra valet av systemalternativ, utan en sammanvägning måste ske. Allaalternativen bedöms dock genom möjlighet tUl direktåtkomst av data kunna ge enbättre funktionsduglighet än nuvarande system. Defaktorer som enligt RSV bedöms ha betydelse för val av systemalternativ är ihuvudsak följande: Lokaliserings- och näringspolitiskafrågor. Faktorernabeslutsfunktio:aer, beredskaps- och krigsförhållanden och utvecklingspotentialär enligi: RSV:s mening av tämligen neutral art vid ställningstagandet tillsystemalternativ. Ätt göra några värderingar i lokaliserings- ochnäringspolitiska frågor har bedömts ligga utanför RSV:s kompetensområde. Vadgäller beslutsfunktioK)er anser RSV att en övergång från nuvarande regionalasystem till ett system med central registerföring inte skulle innebära någoncentralisering annat än för viss del av den maskinella databehandUngen. De ilägesrapporten redovisade tekniska systemalternativen är utformade för att tUlgodoseverksamhetens krav på informationsbehandling och framställning av utdata.Alternativen visar olika produktionsmetoder för att nå samma resultat. De ärdärför sinsemellan neutrala vad gäller tieslutsfimktionema i materiellafrågor. RSVvUl också med instämmande referera tiU rapporten ,utarbetad av en arbetsgmpp inom datasamordningskommitténs sekretariat ochdaterad . Enligt rapporten innebär utvecklingen på ADB-cmrådet atttekniken blir alltmer neutral i sin påverkan på organisationen av och sättetatt arbeta i de verksamheter där den används. Tillkomsten av och övergångentill realtidsbase-rade system i kombination med användandet av datatransmissionoch terminaler synes göra den organisatoriska och geografiska förläggningenav datalagringen och databearbetningen tämligen betydelse- 1975: 57 13 lösför förläggningen av arbetsuppgifter och beslutsfunktioner. Med t. ex. bildskärms-och skrivmaskinsterminaler kan man nämligen få data direkt till det ställe därdé används. Fleralänsstyrelser befarar svårigheter att i ett system med central registerföringfå tUlgång till ADB-systemets register. RSV anser att några sådana svårigheterinte skall behöva föreligga. Oavsett om man har ett system med regional ellercentral registerföring kommer länsstyrelserna att vara registeransvariga. Skillnadernamellan altemativen i fråga om kostnaderna har redovisats i det föregående.Sammanfattningsvis medför ett central/regionalt system investeringskostnadersom är 9 milj. kr. större än ett centralt system. Driftkostnaderna för ettcentral/regionalt system överstiger det centrala med 2 mUj. Ettregionalt system medför investeringskostnader som är 35 milj. kr, större änett central/regionalt system. Motsvarande skillnad i driftkostnad mellan ettregionalt och ett central/ regionalt system är 5 mUj. Driftsäkerhetenbedöms i samtliga systemaltemativ kunna bli hög och fullt acceptabel, I detregionala alternativet blir varje register mindre omfattande och därigenomlättare att hantera. Alternativen med central registerföring bedöms dock gehögre säkerhet än alternativet med regional registerföring. De skäl som framföraUt talar härför är följande. TUlgängligheten bedöms bli något högre beroendepå att centralenhet, primärmuinesmoduler, in- och utstyrenheter samtkommunikationsdator är dubblerade. I ett system med regional datalagring måstedata utväxlas mellan regionerna. Vidare är riksåtkomst till information möjligendast över en särskUd dator med ett referensregister. Att lösa dessafunktioner innefattar komplicerade teletekniska och övriga systemtekniskaproblem. I ett system med central registerföring behövs inte denna datautväxlingmellan regioner och inte heller någon särskild dator för referensregister,varför nyssnänmda problem inte uppkommer. Systemen med central datalagring ärsåledes i dessa avseenden mindre komplexa än systemet med regional datalagring. Beträffandesmidigheten för de olika systemaltemativen är det uppenbart att transporternaav feUistor samt inkodar- och utskriftsband blir större i systemen med central registerföringän i det regionala systemet. I det central/regionala systemet kan dock åtskUUgafeltest ske regionalt. Ett system med central registerföring bör inte gelänsstyrelserna påtagligt större planeringsproblem än ett regionalt system.Möjligheterna till improvisationer och nödvändiga omplaneringar syns dock varastörst i ett regionalt system. Totaltsett bedöms frågan om smidighet i systemet vara mera beroende av hur mångalänsstyrelser som ges egen datorutrustning än av valet av systemaltemativ. Vidsamma antal anläggningar på länsstyrelserna har alternativet med regional registerföringföreträde. 1975: 57 14 systemetligger från allmän smidighetssynpunkt klart efter de båda andra systemaltemativen. RSVerinrar om att de regler som gäller för taxering, uppbörd och folkbokföringunder krigsförhållanden förutsätter betydande inskränkningar i dessa verksamhetsoimrådenunder krig. Det torde dock kunna förekomma krigssituationer då det av olikaanledningar är angeläget att i vart fall delvis och för vissa delar av landetfortsätta datordriften. RSV anser att det härvid är troligt att ett system medregional registerföring skulle kunna fungera bättre än ett system med central registerföring.Under beredskapsförhållanden bör folkbokförings- och beskattningsverksamhetenså långt som möjligt upprätthåUas i oförändrad omfattning. Enligt RSV:s uppfattnmgtorde under beredskap riskerna för störningar i kommunikationssystemen ochelnätet inte vara så aUvarliga att det har någon avgörande inverkan på valet avsystemstruktur. Under avspärrning kan svårigheter att få reservdelar för underhåUav datorerna uppstå. I ett regionalt system kan driften därvid i vissomfattning omplane-ras så att delar i vissa datorer kan användas somreservdelar till övriga regionala datorer. Särskilda reservdelsavtal tordeemellertid kunna upprättas med datorleverantörerna oberoende av systemstruktur.RSV bedömer reservdelsfrågan vara av marginell betydelse vid val av systemalternativ. Sammantagetbedömer RSV att uppbyggandet av ett rationellt ADB-system för folkbokföring ocfibeskattning av både funktionsmässiga och ekonomiska skäl måste ske med tanke pånormal, dvs. Faktorer som påverkas av krigs- ellerberedskapsförhållanden bör därför inte vara avgörande v\å val avsystemalternativ. Vid utformning av ÄDB-systemet bör dock sädana faktorerbeaktas. EnligtRSV:s uppfattning har inte registerföringens förläggning i ett ADB-system förfolkbokföring och beskattning någon betydelse för den personliga integriteten.Koncentrationen av uppgifter om den enskilde individen påverkas inte av omsystemets register förs regionalt eller centralt. Däremot finns självfalletuppgifter om flera personer i ett centralt än i ett regionalt register. Dettabedöms inte påverka den enskildes integritet. Först om flera system samordnas ien datoranläggning ökar koncentrationen av uppgifter om den enskildeindividen. RSVhänvisar tiU att datainspektionen har behandlat frågan om jntegritetsrisker ihuvudsakligen centraliserade resp. decentraliserade systemstrukturer i sittyttrande över datasamordningskommitténs rapport . I yttrandet framhålls: "I debatten omcentralisering eUer decentralisering av databehandlingen används oftaintegritetsskyddet som argument för olika lösningar av denna fråga. I regel fårintegriteten därvid utgöra motiv för decentralisering. Datainspektionen som .ännu ej tagit ställning i frågan vill mot dennabakgrund erinra om vikten av att debatten underlättas genom att olika delfrågorhålls isär." Datainspektionen behandlar därefter några frågor och exempelsom enligt inspektionen berör denna fråga och uttalar avslutnmgsvis att"inspektionen vill varna för okritisk användrung av integriteten somargument för centralisering eller decentralisering". Som nämnts underfaktorn beslutsfunktioner kommer länsstyrelserna att vara registeransvariga.Frågor om utlämnande av uppgifter ur registren prövas av vederbörandelänsstyrelse. Beslutsfattandet påverkas således inte av tekniken för registerföring. Ifråga om tillgång till regional datorkapacitet erinrar RSV om att nuvarandelänsanläggningar primärt är avsedda för databehandlingsbehoven inomfolkbokförings- och beskattningsverksamheten. Eventuell överkapacitet kananvändas för andra ändamål sedan de primära behoven har tillgodosetts. Det ärmot denna bakgrund som RSV enligt sin instruktion skall biträda länsstyrelsemai olika datafrågor. RSVfinner att utnyttjande av överkapacitet i referensanläggningen i det regionalaalternativet samt i den centrala datorn i de central/regionala och centrala temativeninte torde kunna medges i någon större utsträckning beroeirae på den därvidökade komplexiteten i driften. Deregionala datorerna i det regionala och central/regionala alternativet medföratt vissa behov av regional datorkraft kan tillgodoses. Skillnaden mellan altemativeni detta avseende torde vara så liten att frågan om tillgång tUl regionaldatorkraft knappast kan påverka valet mellan ett regionalt ochcentral/regionalt systemaltemativ. Genomatt ett nytt system föreslås bygga på direktminnesteknik med terminalåtkomsthar alla alternativ goda utvecklingsmöjligheter vid ändring av materiellaregler, organisatoriska förändringar m. m. RSV anser vidare att maskmutbyggnadär biUigare att göra i ett centralt än i ett regionalt system och attalternativen med central registerföring härigenom också ger större möjligheteratt tUlvarata framsteg på det maskintekniska området. Vadgäller beslutspåverkande faktorer av lokaliseringspolitiskt ochnäringspolitiskt slag begränsar sig RSV till att omnämna att minskningen av ADB-personalvid övergång tUl ett system med central registerföring rör sig om ett fåtaloperatörer eller servicetjänster per region. Vidare hänvisar RSV till dentidigare nämnda rapporten där det sägs attde regionala effektema beträffande kvalificerad ADB-teknisk personal blirobetydliga så länge man räknar med en centralt samlad systemutveckling för deriksomfattande systemen. Inom ADB-systemet för folkbokföring och beskattningavses systemutvecklingen ske centralt. Enjämförelse av särskiljande faktorer mellan det centrala och det regionalasystemet ger vid handen att driftkostnaderna och avskriv- 1975: 57 16 ningarför det centrala systemet är ca 3-6 mUj. lägre än för dencentral/regionala. Det centrala systemet ligger emellertid frånsmidighetssynpunkt klart efter det central/regionala. a. medger detcentrala systemet inte samma möjligheter vad gäller den viktiga kontrollen avindata. RSV bedömer olägenheten härav vara större än vad som motsvaras avkostnadsdifferensen mellan de båda systemen. Härtill kommer att det centrala,systemet ger avsevärt mindre möjligheter att tillgodose behov av regionaldatamaskinkapacitet än det central/ regionala. RSV bedömer sammantaget detcentral/regionala systemet klart överlägset det centrala. Motsvarandejämförelse ihellan det regionala och central/regionala systemet visar attdriftkostnader och avskrivningar för det central/regionala systemet är ca1012 milj. kr. lägre än för det regionala systemet. Funktionssäkerhetenbedöms som hög och helt acceptabel för båda alternativen. Det central/regionalasystemet bedöms dock ge högre säkerhet än det regionala. Ävensystemomläggningen bedöms kunna ske på säkrare sätt i det central/regionalasystemet, förutsatt att antalet länsstyrelser med datoranläggningar är lika ide båda alternativen. Möj- |l ligheterna att förse flera länsstyrelser än i dagmed datorer är emeUer- "" tid avgjort större i det cenl:ral/regionalaän i det regionala systemet. Detta kan öka smidigheten i det central/regionalasystemet och t. o. m. göra den större än i det regionala. Sammantaget anser RSVatt det central/regionala systemet bör ges företräde även framför detregionala. Statskontoretbehandlar i sitt samrådsyttrande över RSV:s principförslag främst denproblematik som är förknippad med att utveckla riksomfattande statligainformationssystem samt frågor om samordning av den statliga informationsbehandUngen.Vidare lämnas synpunkter på ändamålet med den nya datomtrustningen i ADB-systemetför folkbokföring och beskattning. Underutredningsarbetets gång har en del berörda myndigheter i vissa avseendenframfört skilda uppfattningar om det fortsatta utredningsarbetets inriktningoch avgränsning. De frågor som härvid har tilldragit sig det huvudsakligaintresset har gäUt var datomtmstningen bör lokaliseras och i vad mån dennautrustning skall dimensioneras för att även betjäna andra verksamheter. I dettasammanhang har bl. a. nämnts exekutionsväsendets mformationssystem, ADB-systemetför fastighetsdata samt den regionala samliällsplaneringens databehandlmg. Densvenska statsförvaltningen är enligt statskontoret av hävd sektor-indelad. Inomflera samhäUssektorer med en aUmän uppbyggnad som i administrativt hänseendeliknar folkbokförings- och beskattningsväsendet har ADB-baseradeinformationssystem byggts upp för att betjäna verksamheteninom resp. sektor. Exempel härpå är förutom nuvarande system inomfolkbokföring och beskattning den allmänna försäkringens, rättsväsendets ocharbetsmarknadsverkets informationssystem. Utgångspunkten har härvid i alltväsentligt varit att informationsbehandlingen är så omfattande och svår attöverblicka att informationssystemen av såväl utrednings- och driftmässiga somekonomiska skäl måste sektororienteras. Vidöversynen av ADB-systemet för folkbokföring och beskattning börutredningsarbetet enligt statskontorets mening även i fortsättningen väsentligenbegränsas till att avse detta verksamhetsområde. Det samordningsarbete som ianslutning härtUl kan bli aktuellt att genomföra bör avse att i görlig mån ökafördelama för såväl extema verksamheter som folkbokförings- ochbeskattningssektorn. Ambitionsnivån för samordningen måste emellertid anpassastill det utvecklingsarbete som krävs för folkbokförings- ochbeskattningsväsendet, eftersom detta arbete är grundläggande. Statskontoretunderstryker att ett förbättrat utnyttjande av data och en ur samordningssynpunktförenklad datainsamling kan resultera i betydande kostnadssänkningar för såvälförvaltningsmyndigheterna som uppgiftslämnama samt i bättre beslutsunderlaggenom att registrerade data görs mera tillgängliga för användarna. Enligtstatskontorets mening är det av vikt att sådana möjligheter tas tUl vara vidutformningen av systemet. Närdet gäller ett gemensamt utnyttjande av teknisk utrustning anför statskontoretatt utrustningen normalt behöver ha en viss överkapacitet som kan vara tillgängligsedan databehandUngsbehoven för folkbokföring och beskattning har tiUgodosetts.Vidare kan kapaciteten ökas genom att datorutrustningen byggs ut. Avgörande förom och hur överkapacitet bör utnyttjas eller utmstningen byggas ut är enligtstatskontorets mening hur kraven på informationssystemet för folkbokföringoch beskattning därigenom påverkas. Medför ett samutnyttjande av vissutrustning att kraven kan tUlgodoses i samma utsträckning kandetta således resultera i att andra lösningar får väljas för de externaanvändare som önskar samutnyttja utrustningen. Denna princip vinner stöd av detväntade kraftiga prisfallet på teknisk utmstning som medför att utrustningskostnademasandel av de totala kostnadema sjunker. De kostnadsmässiga fördelama av attsamutnyttja utrustning blir därmed relativt sett mindre. Destörsta riskerna med ett samutnyttjande kan beröra den utrustning därbearbetningsprogrammen utförs och där registren finns lagrade i systemet förfolkbokföring och beskattning. I det regionala alternativet består dennautrustning av de regionala datorerna och anläggningen med referensregistren. central/regionala och centrala altemativen är den centrala datorn med hänsyntill risker för funktionsstörningar mindre 1 saml Nr 57 1975: 57 18 lämpligatt utnyttja för utomstående användningsområden. Riskerna med ettsamutnyttjande uppträder enligt statskontorets uppfattning framför allt när denexterna användningen tidsmässigt sammanfaller med att utrustningen används förfolkbokföring och beskattning. Ett sådant samutnyttjande bör undvikas medhänsyn till de i detta fall speciellt höga kraven på driftsäk:erhet. Vadgäller den utrustning som berör in- och utdatafunktioner samt vissa terminalfunktionerär riskerna vid ett samutnyttjande med externa verksamheter i allmänhet merabegränsade ur säkerhetssynpunkt. Det är här fråga om t. ex. utskriftsenheternai det centrala systemet och de regionala datorema i det central/regionalasystemet. Om vinster totalt sett kan erhållas av ett sådant samutnyttjande börsjälvfallet en sådan möjlighet tas till vara. EnligtRSV:s principförslag skall datainspektionen löpande följa det fortsattautredningsarbetet för att beakta att kraven på integritetsskydd tillgodoses.Nära kontakt bör vidare hållas med den inom statskontoret i samråd meddatasamordningskommittén bedrivna utredningen rörande säkerhetsfrågor inom ADB-området. Vadgäller ändamålet med de regionala datorema i det central/regionalaalternativet ansluter sig statskontoret i huvudsak till RSV:s uppfattning.Statskontoret framhåller dock att de regionala anläggningarna i dettaalternativ med mindre risk än i det regionala alternativet skulle kunnadimensioneras iFör vissa externa regionala och lokala databehandlingsbehov.Investerings- och utnyttjandekostnaderna förutsätts därvid bli ersatta avberörda användare. Enligt statskontorets mening synes den regionalautrustningen i det central/regionala alternativet därmed kunna betraktas somen basutrustnihg för vissa externa regionala och lokala databehandlingsbehov iden utsträckning som driftsäkerheten i ADB-systemet för folkbokfiiring ochbeskattning inte eftersatts. Närdet gäller samordning med ADB-systemet för fastighetsdata ger enligtstatskontoret det för folkbokföring och beskattning föreslagnacentral/regionala altemativet störst handlingsfrihet vid utformning av ettsystem för fastighetsregistrering utifrån sistnämnda systems krav. Möjligheternakvarstår t. ex. att bygga ut de regionala datorema i det central/regionalaalternativet om det skulle visa sig vara motiverat med tanke på ADB-systemetför fastighetsdata och fördelaktigt ur samordningssynpunkt. Vad gäUersamordningen med exekutionsväsendets informationssystem anser statskontoret ilikhet med RSV att systemen t. v. bör utvecklas i separata tekniska mönster därdock informationssamordningen säkerställs. Firågan om en närmare teknisksamordning får tas upp . Underutredningsarbetet har bl. a. från flera länsstyrelser framhållits att denregionala samhällsplaneringen bör utnyttja datorutrustningen 1975: 57 19 förfolkbokföring och beskattning för att tillgodose sina databehandlingsbehov. Enligten inom statskontoret genomförd utredning synes på lång sikt ett särskiltdatorsystem för planeringsändamål med särskilda för planeringen anpassaderegister kunna vara den bästa systemlösnmgen ur användarnas synvinkel. Ettsådant system skulle kunna användas av lokala, regionala och centralaplaneringsorgan. Som ett komplement till detta system kan överkapacitet pådatorutrustning för administrativa system samt serviceanläggningar användas. Enligtstatskontorets uppfattning pekar utredningens resultat klart på attsamhällsplaneringens databehandlingsbehov bör närmare utredas och klarläggas iavsikt att få fram ett fuUständigare underlag vid ställningstagande till dendatorkapacitet och driftorganisation som är mest lämpad församhällsplaneringen. Statskontoretbedömer - i likhet med den ovan angivna utredningen att det på kort sikt kanvara lämpligt för samhällsplaneringen att som utnyttja överkapacitet påbefintlig datorutrustning och använda olika serviceanläggningar. Enligtstatskontoret kan de regionala anläggningarna i det central/ regionala systemetanvändas för samhällsplaneringens behov i avvaktan på resultaten averforderliga utredningar. Beträffandestatistikproduktionen framhåller statskontoret att denna måste anpassas tillanvändarnas krav. Vidare är det angeläget att bl. a, statistikens innehåll,datainsamlingen samt de statistiska bearbetningarna samordnas i görlig mån. Myndighetemaskall samråda med i enlighet med cirkuläret (1966:750) till statsmyndigheterna om samråd i frågor rörande statistikproduktionen m.m. Då det gäller myndighetsanpassad statistik ankommer det sedan enligt statskontoretsuppfattning på den enskUda myndigheten att efter samråd med centralbyrån avgöraom och var statistiken skall produceras. Statskontoret fömtsätter att denframtida användningen i statsförvaltningen av datorkapacitet kommer attdebiteras (eventuellt interndebiteras) i större utsträckning än vad som ärfallet f. n. Statskontoretbedömer kostnadskalkylen för de alternativa system-skisserna vara tillräckligtgenomarbetad för att utgöra underlag för principbeslut. Vid en sammanvägning avde olika beslutspåverkande faktorema finner statskontoret att detcentral/regionala alternativet bäst tillgodoser folkbokförings- ochbeskattningsverksamhetens krav. Värdet av extema databehandlingsbehov skalldärför vägas mot de betydande kostnadsdifferenser som har redovisats mellan detcentral/regionala och det regionala altemativet. Statskontoretdelar i huvudsak RSV:s bedömningar om de enskUda faktorernas betydelse vid valav systemalternativ. kontoretsärskilt vissa frågestäUningar som haft betydelse för verketsställningstagande. Föratt få ett högt funktionsskydd i ett datorsystem krävs att systemets tUlgänglighetär hög. En av de faktorer som påverkar detta är tillgången till servicepersonjJ,Olika fel kan inträffa som kräver servicepersonal med kompetens efter feletsart.