prop · FZ03160 · 1975-12-31 00:00:00 — 58§ Service och information Blandde remissinstanser som tillstyrker förslaget kan nämnas ,, skoldirektionen i , kommunfullmäktige i Nynäshamnoch , kommunstyrelsen i samt TCÖ. Försvarets radloanstaUantecknar att enligt instruktionen för radioanstalten äger inte föreskrifternai 4 ij allmänna verksstadgan om service gentemot myndigheter och enskildatillämpning på radioanstalten. De i förslaget upptagna motsvarandebestämmelserna med de där intagna begränsningarna synes radioanstalten dockutan stöne olägenhet kunna gälla även för radioanstalten. Regeringsrättenär däremot kritisk och anser att bestämmelsen inte har sin plats i LAH och börutgå. Frägan om servicecirkulärets inpassning i rättssystemet börenligtregeringsrätten lösas pä annat sätt. i kommun anmärkeratt den enda motiveringen till införandet är att jämställdhet mellan kommunalaoch statliga myndigheter nu formaliseras, vilkel synes obehövligt. Ilikhet med , vice stadsjuristen i ,i och i anför Jö att detsåvitt kan utläsas av motiven åsyftas en informationsskyldighet såvitt avserinnehållet i allmänna handlingar, i den män de ej skall hällas hemliga. Att säskall vara fallet framgår dock ej av den föreslagna lagtexten. Där talas endasthell allmänt om lämnande av all upplysning och vägledning som är möjlig.Enskild som tar kontakt med en myndighet för att fl del av en allmän handlingär, fortsätter JO, onekligen ofta i behov av information och vägledning för attkomma rätt och nå sitt mål. Det är enligt JO:s mening inte sä mycket innehålleti allmänna offentliga handlingar som han behöver fl upplysning om som hur hanrent praktiskt skall gå till väga för att fl den handling han efterfrågar isina händer, vilken tjänsteman han skall 1975/76:160. vändasig till, vilka diarier eller andra register han skall söka i och vad han iövrigt bör iaktta för att på enklaste sätt finna fram lill handlingen. JOföreslår därför all del föreskrivs att myndighet på begäran skall lämnaallmänheten all upplysning och vägledning som behövs föratt allmänheten skallfå tillgäng till allmän handling, i den män den ej skall hällas hemlig, och somär möjlig utan att elc. EnligtSvea hovräti bör övervägas att utesluta orden "motverkas eller" elleri vart fall att använda ett mindre allmänt och tänjbart uttryckssätt. 59och 60 tjij Förhållandet mellan myndigheter Förslagetall i LAH reglera förhållandel myndigheter emellan tillstyrks helt eller iprincip av regeringsrätten, , hovrätten över och ,, datainspektionen, värnpliktsverket, ,, , de juridiska fakulteterna vid universiteten iLund och Siockholm, lantbruksnämnden i , miljödalanämnden,, , riksbanksfuUmäktige,styrelsen för induslriverk, länsstyrelserna I och ochVästerbottens län, kommunfuUmäktige i , kommunstyrelserna I Skellefteåoch samt . En ytteriigareöversyn av förhållandet mellan myndigheter förordas dock av kommunstyrelsen ILund. Framväxandet av nya och integrerade, eller i vart fall addilivtsamordnade, samarbetsformer mellan t. ex. socialvården och en rad andrasamhällsorgan, som sjukvården, kommeratt nödvändiggöra en närmare rättsligreglering av sekretessfrågorna. En mera omfattande principanalys av dessa frägorhade i och för sig varit önskvärd i OSK:s betänkande enligt kommunstyrelsensuppfattning. Blandde remissinstanser som godtar förslagel i princip men gör vissa erinringarfinns , som anser att preciseringar bör göras. Enligt hovrätten bördel exempelvis komma till uttryck i lagtexten att en myndighet, som har tilluppgift att ge värd eller råd utan inslag av tvång, inte skall lämna ut enhandling, om nägon uppgift som har lämnats i förtroende skulle röjas därigenom. Hovrättenöver och uttalar att en strängare regel än den föreslagna börgälla för uppgifter som enskild har lämnat i förtroendesituationer, t. ex. handlingarsom avses i 32, 40 eller 48 §. Hovrätten föreslår som en möjlighet att, med anknyiningtill begränsningarna i vittnesplikten, till första stycket fogas en mening avungefär följande innehåll; "Är advokat, läkare, familjerådgivare ellerannan enligt lag förbjuden all vittna om vad som har förtrolls honom eller somhan i samband därmed erfarit, flr uppgift därom ej lämnas lill annanmyndighet." Det bör enligt hovrätten observeras att denna inskränkning ivittnesplikten kan upphävas genom samtycke, något som då också skulle komma attgälla överiämnande av handling lill annan myndighet. 1975/76:160. Länsstyrelseni förordar att regeln i 59 tj försia stycket första meningenges plats i någon författning som inte enbart sysslar med handlingar. FöreningenSveriges statsåklagare konstaterar att nu gällande regler i 38 § SekrL omdomstols tillgång till allmän handling i förslagel har överförts tillrättegångsbalken dock med väsentligt ändrat innehåll. Åklagarmyndigheternasynes enligt förslaget kunna utbekomma allmän handling såväl på administrativväg som genom domstolsförfarande. Delta är enligt föreningens mening olämpligtsåvitt avser åklagarverksamheten. Åklagaren har att tillvarataga jämväl denenskildes intresse under förundersökningen och skall verka för en objektiv ochsnabb förundersökning. Även den misstänkte och hans försvarare skall hamöjlighet att begära fullödig utredning. För åklagarverksamheten bör därförenligt föreningens uppfattning gälla att föreläggande om utbekommande avallmän handling skall begäras hos domstolen. gällande regler i 38 ij SekrL färdärvid anses tillfredsställande och bör i oförändrad form överföras tillrättegångsbalken. Med föreslagna ändringar i gällande bestämmelserom domstolstillgång till allmän handling skulle möjligheterna att vinna objektiv utredningväsentligen minskas. Föreningen finner inte några vägande skäl föreligga fören skärpning av villkoren för att under förundersökning utfå sekretessbelagdallmän handling. Datainspektionenär ense med om att särskild författningsreglering i en del fall behövs menanser att skälet härför inte i första hand är att informationsutbytet ärlivligt ulan i stället att utbytet avser personuppgifter som är särskiltkänsliga från integritetssynpunkt. Behovetav en särskild författningsreglering angående vissa fall av informationsutbytemellan myndigheter understryks ocksä av , värnpliktsverket,, lantbruksstyrdsen, slatens pris- och kartellnämnd,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, skoldirektionen i ,kommunfullmäktige I , i ,riksbanksfullmäktige, TCÖ samt . Enligt 5/o/s/con-toretsmening behöver tillämpningsföreskrifter utarbetas. Att59 § kan välla tillämpningssvårigheter påtalar bl. a. ochlantbruksstyrelsen. menar att den föreslagna bestämmelsen gör detinte mycket enklare än att bedöma om en handling flr lämnas ut till enannan myndighet. Svårigheterna med att göra intresseavvägningen kvarstår iavsaknad av en distinkt vägledning i de ständigt återkommande principiellafrågeställningarna. anmärker vidare att den omständigheten attskattesystemet konstitueras av ett fiertal olika skatter som av organisatoriskaskäl hanteras av skilda myndigheter, något som inte bör fl till följd attskatteproceduren härigenom kommer att fungera sämre än om hela beskattningenlåg i en myndighets hand. Utlämnande av handlingar och andra uppgifter mellanbeskattningsmyndigheterna bör därför enligt verkets mening fl ske utan hinderav eljest gällande sekretessbestämmelser. 1975/76:160. Utlämnandebör även få ske på den utlämnande myndighetens eget initiativ ulan au begäranhärom har gjorts, Beslämmelser härom bör las in antingen i LAH eller i annanlag och gälla utan hinder av bestämmelserna i 54 tullagen. föreslår beträffande 59 ij att orden "eller måsteanses väga tyngre än" i första stycket, andra meningen, utgår. Att göra ensådan intresseavvägning som här åsyftas torde vara mycket svårt och börknappast åläggas den enskilda myndigheten. Vidare synes den föreslagnaformuleringen kunna ge anledning till den misstolkningen att den utlämnande myndigheleni vissa fall skulle kunna ge efter på sekretess-skyddet, dvs. då den begärandemyndighetens intresse anses väga tyngre än de inlressen som föranlett beslul omhemlighållande. Nägon frihet att luckra upp sekretesskyddet till förmän förverksamheten inom en annan myndighet har den enskilda myndighelen givelvis ickeulan nämnden menar att detta måste bli en fråga som skall avgöras av regeringen. berör frågan huruvida en myndighei, 1. ex, en taxeringsmyndighet,har rätt eller skyldighet att på eget initiativ upplysa andra myndigheter omförhållanden, som kan vara av intresse för den andra myndighelen. Denna frägaanser verket fortfarande vara olöst. Den bör lämpligen tas upp till behandlingi detta sammanhang. Riksförsäkringsverkettar upp frägan om sekretess mellan olika avdelningar inom en myndighet. Verketanser att det med hänsyn lill den vikt som i kommiiiéförslagei har fästs vid sekretessförhällandetmyndigheter emellan bör klargöras hur bestämmelserna avses skola tillämpas inomen myndighei. Enligtkarolinska institutets mening är det tillfredsställande att läkare noga skallpröva ett utlämnande av en sjukjournal. Emellertid finns i samband medsamarbete mellan olika inslanser journalhandlingar hos andra myndigheler änläkare. Det kan gälla fotokopior a v journaler eller dubbelexemplar avdatautskrifter. För att skydda patienten i denna situation föreslär institutetatt man infören skyldighet för utlämnande myndighet att vid fråga om eventuelltutlämnande samräda med den myndighet som ursprungligen upprättat handlingen.Även om formerna för utlämnande är restriktiva, överlämnas enligl institutetsåsikter alllför mycket till en bedömning hos myndigheterna själva i dessa svårafrägor. Fråganom utlämnande av hemlig handling till utländsk myndighet behandlas avtullverket. Verket hänvisar till departementschefens uttalande i prop.1973:117 (s. 16 och 17), vilkel innebär att hemlig handling f n. kan utlämnastill utländsk myndighet i samma utsträckning som lill svensk myndighet och medmotsvarande avvägningsproblem. Det är oklart, yttrade , om uttalandetäger giltighet även vid ett genomförande av LAH. Med hänsyn till tullverketsbehov av informationsutbyte med utländsk tullmyndighet är det enligt styrelsennödvändigt att därmed sammanhängande sekretessfrågor beaktas vid det fortsattaarbetet med LAH. Prop.1975/76:160. Ocksäriksbanksfullmäktige diskuterar detta spörsmål och ifrågasätter om inle 59 ijbör tillföras ett ytteriigare stycke, vari lämpligen kan uttalas att vad somsägs om utlämnande av uppgifter till andra myndigheter skall ha motsvarandetillämpning i fråga om internationell organisation där är medlem. Nägraremissinstanser behandlar frågan om fortplantning av sekretess när hemlighandling utlämnas myndigheter emellan. Kriminalvårdsstyrelsenerinrar om att lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt ålägger kriminalvärdsmyndigheternaett samarbete med andra samhälleliga organ. Nar en sådan kontakt sker, ägerockså ett utbyte av handlingar vanligen rum. Detta utbyte skulle enligtstyrelsen främjas o_m den myndighei som lämnar ut en handling i klientensintresse kunde begränsa den mottagande myndighelens förfogande över handlingenpå sätt som görs möjligt genom 5 kap. 9 tj andra stycket MMG. Dalainspektionenpåminner i detta sammanhang ånyo om vikten av klara regler rörande sekretessensfortplantning. Enligt bankinspektionens mening bör det klart uttalas att densekretess som utlämnande myndighet har att iaktta skall följa handlingen tillmottagande myndighet. Detta kan synes ligga i sakens natur, men eftersomnuvarande bestämmelser - i den mån de tar sikte pä viss myndighet - harföranlett Ivekan eller motsatt uppfaltning i förevarande avseende bör ett klariäggandeske. Handling varom här är fråga flr naturiigtvis anses omfattad även avbestämmelsen i 55 ij om tystnadsplikt. Sekretessen för handling ellerhandlings innehåll flr sålunda anses nöjaktigt bevarad om handlingen i frågautlämnas till annan myndighet, anför bankinspektionen. Liknandesynpunkter anlägger vice stadsjuristen I , iGöteborgs och län, kommunfuUmäktige i , industriförbundm. anser att del i och försig inte borde möta nägot hinder att göra förbehåll beträffande sekretessbelagtmaterials användning hos mottagande myndighet så länge det inte gäller dennamyndighets relation till allmänheten, efiersom allmänhetens tillgång tillhandlingen måste prövas förutsättningslöst av den förvarande myndigheten.Denna förutsättningslösa prövning torde dock enligl - lika litesom när t. ex. fråga om förtroendesituation förelegat enligt 40 tj LAH -hindra kontakt med ursprungsmyndigheten för att bättre fl grepp om t. ex. skaderekvisiteni den aktuella typen av ärenden, vilka oftast den överiämnande myndigheten ärmer förtrogen med. Särskildaregler beträffande sekretess som gäller till förmån för enskilds intresse önskar vissa remissinsianser. DeJuridiska fakulteterna vid universiteten i och anser förslagetklart otillräckligt. Del behövs enligt fakulteterna mera preciserade regler, omden enskilde inte skall anse sig utlämnad ät myndigheternas godtycke. Reglernaskulle kunna utformas enligt följande riktlinjer, förklarar Prop.1975/76:160. fakulteterna.Myndigheter som har nära samband inom samma förvaltningsgren bör i princip hainsyn i varandras hemliga handlingar i mån av behov, även om sekretessen ärstadgad i enskilt intresse. För att en myndighet inom en viss förvaltningsgrenskall fl insyn i hemliga handlingar inom en helt annan förvaltningsgren, bördäremot krävas uttryckligt lagstöd, om sekretessen är stadgad i enskiltintresse. bör föreskrivas att, när sekretess gäller till förmånför enskilds intresse, handling eller uppgift därur endasl flr utlämnas frånen myndighet till annan myndighet när den mottagande myndighelen har rätt allinfordra motsvarande uppgift frän den enskilde själv, m. fl. knyter an till frågan om kontakten mellan uppgiftslämnareoch myndighet. För att den enskilde skall kunna bevaka alt känsliga uppgifterexempelvis om affärshemligheter ej utlämnas av oinitierade tjänstemän måste hanveta var hans uppgifter finns förvarade. Detta kan endast uppnås genom att uppgiftslämnarenundenättas om att annan myndighet begärt att få (a del av hans handlingar elleratt ett utlämnande av nu avsetl slag skett. Organisationerna fäster härsärskilt uppmärksamheten på ett fall där det allvariigt måste övervägas om ettutlämnande över huvud taget bör kunna få ske. Det gäller produklkontrollnämndensomfattande register med uppgifter frän den kemiska industrin. Mot bakgrundhärav anser organisationerna att förevarande paragraf bör kompletteras med enföreskrift att i ärende om utlämnande till annan myndighet skall enskild, varssekretessintresse kan trädas förnär, ges tillfälle att yttra sig före utlämnandet,om det kan ske utan olägenhet. Om det i det praktiska utfallet befinneslämpligt bör ett enskilt företag kunna företrädas av branschorganisation e. d.I bestämmelsen bör därefter anges, att oavsett om den enskilde berettstillfälle yttra sig eller ej, skall han med utlämnandet underrättasom att utlämnande har skett. Här bortser organisationerna från de fall avrutinmässig informationsöverföring som framgår av lag eller förordning. Utlämnandemyndigheter emellan av statistiska uppgifter tilldrar sig uppmärksamhet frånen del remissinstanser. Statistiskacentralbyrån anser sammanfattningsvis att den föreslagna 59 tj LAH bör ändrassä att den ger centralbyrån fullt stöd för verkets restriktiva policy ävengentemot andra myndigheter. Det är väsentligt att möjligheterna till utlämnandeav material som skyddas av stalistiksekretessen begränsas till aU avse enbartsådana fall där ändamålen är av statistisk karaktär och att den utlämnandestatistikproducenten därvid flr rätt att uppställa nödiga förbehåll. Kan intedessa villkor godtas, skall handlingar som skyddas av stalistiksekretessen intekunna lämnas ut enligt 59 tj LAH annat än i de sällsynta fall då ingetstatistikintresse längre behöver skyddas, förklarar . i diskuterar utformningen av 59 § och noterar attOSK inte har behandlat den viktiga frägan om utlämnande 1975/76:160. avt, ex. statistiska uppgifter till annan myndighei för att användas i kontrollerandeverksamhet. konstaterar att hänsynen till slatistikkvaliteten inleensamt är sekreiessgrundande enligt . Kommerskollegiumutgär från att, när det gäller statistiska uppgifter, utlämnande till annanmyndighet skall kunna ske med stöd av lagförslagets 59 5, dvs, liksom hittillsefter prövning i det enskilda fallet. Eftersom kollegiet för att kunnafullgöra vissa handelspolitiska utredningsuppdrag, särskilt sådana som avserenskilda varuslag, delar av industrisektorer eller enskilda företag, frän tid lillannan ser sig nödsakat au hos staiistiska centralbyrån begära utlämnande avdär förvarat sekretessbelagt material framstår det likväl som önskvärt altdenna frågeställning klarläggs i en kommande proposition. Miljödalanämndentar upp frågan om utnyttjande för miljövärdsändamål av den informaiion somstatistiska centralbyrån insamlar. Uppgiftsinsamlingen som sådan innebär storakostnader för uppgiftslämnarna vilket ofta påpekas. Med nuvarande rigorösasekretesskydd framtvingas viss dubbel uppgiftsinsamling för att myndighelernaför sin operativa verksamhet skall fä tillgäng till erforderiig information. Deregler som föreslås (35 S LAH) medger alt uppgifter som av statistiskacentralbyrån inhämtats för statistiska ändamål kan utlämnas till vissamyndigheter för vissa ändamål om uppgiftslämnarna upplysts härom däuppgifterna insamlades. avser att undersöka närmare i vilkenutsträckning denna möjlighet kan utnyttjas vad gäller miljöinformation.Liknande tankegångar redovisar statens pris- och karteUnämnd. Beslämmelsernaom prövning av utlämnande av hemlig handling myndigheter emellan är frän olikasynpunkter föremål för remissinstansernas yttranden. Polisstyrelseni och Föreningen ifrågasätter omdet är den myndighet som lämnar ut en handling som skall pröva om en annanmyndighet har behov av den rekvirerade handlingen. Snarare bör det enligt dessaremissinstanser åligga den myndighet som rekvirerar handlingen att på eget ansvaravgöra om behov finns av de uppgifter handlingen innehäller samt ansvara förden fortsatta användningen av dessa uppgifter. Enligtvice stadsjuristen I bör det övervägas om inte prövningen avframställning om utbekommande av aktuell handling som överiämnals till annanmyndighet bör förbehållas den myndighei som ursprungligen disponerat överhandlingen. En sådan ordning motiveras bl. a. av alt sistnämnda myndighet måsteregelmässigt antagas ha bättre förutsättningar att göra denna prövning. Fräganom prövning av tvist emellan myndigheter enligt 60 S diskuteras av bl. Regeringsrätten finner att tveksamhet uppstår beträffande deav föreslagna skilda instansordningarna. För vissa tvister iutlämnandefrågor föreslås regeringsrätten som slutinstans, för tvister mel- 1975/76:160. lanstatliga myndigheter regeringen. Önskvärt är all den rättsliga bedömningen ihithörande frågor blir enhetlig, 1 sammanhanget anmärker regeringsrätten,attdet, när en tjänsteman hos myndighet eflerfrågarallmän handling, ibland kanvara ovisst om han gör det säsom företrädare för sin myndighet eller i egenskapav privatperson. Ärendets behandling blir i de båda fallen enligt förslagetolikartad. Övervägande skäl talar enligt regeringsrätten för att tvister mellanstatliga myndigheter slits i samma ordning som eljesi gäller för utlämnande avallmän handling, dvs. av högsta domstolen resp. regeringsrätten. Icke minslspelar därvid hänsynen lill de enskilda intressen som sekretessen vill skyddaen roll. Dessa bör i princip vara tillförsäkrade en rättslig bedömning genomdomstol. Regeringen får likväl i praktiken sista ordet, om utlämnande skullevägras. Bestämmelserna i 62 tj LAH ger nämligen regeringen en allmän rätt attutlämna allmän handling. Sista punkten i 60 ij LaH synes därför kunna utgå. Om några särskilda allmännaintressen skulle föreligga i ett speciellt fall kan de tillgodoses denna väg. ÄvenSvea hovrätt, juridiska fakuUeien vid och intar samma ståndpunkt. Skillnadeni behandlingen av statliga och kommunala myndigheter i 60 tj nödvändiggörenligt att slällning tas till frägan om försäkringskassornaskall anses hänförliga till den ena eller andra kategorin. RÅanser det lämpligt att beslut som har meddelats av en myndighet först omprövasav överordnad myndighet, innan beslutet underställs regeringens prövning.Enligt RÅ är det sannolikt en sädan ordning som åsyftas i OSK:s betänkande, närdet där (s. 291) sägs att frågor om utlämnande av allmänna handlingarstatsmyndigheter emellan "i sista hand" prövas av regeringen. RÅföreslär därför att 60 § andra punkten omformuleras. Detsätts i fräga av kommunfuUmäktige i om det vid tvist mellan tväkommunala myndigheter inom en och samma kommun bör ankomma pä en utomståendemyndighet att slita tvisten. Mera naturiigt synes del kommunfullmäktige i ettsådant fall vara all kommunstyrelsen avgör frägan, i vart fall om denifrågasatta sekretessen gäller lill förmån för allmänna intressen. Vissaspeciella frågor och vissa spörsmål angående den närmare utformningen av 59 och60 tjtj behandlas av remissinstanserna. Riksarkivelulgär frän att 59 och 60 ijij endast avser själva utlämnandet av handlingar ochinle skall tolkas som en reglering av frägan om län av handlingar fränmyndighet till myndighet, en fråga som f n. regleras av allmänna arkivstadgan.Däremot tolkar landsarkivet i bestämmelserna så att de gäller ocksåutlåning myndigheter emellan och anser en ändring av arkivstadgan varanödvändig på grund härav. Inomriksbanken sekretesskyddade handlingarbörenligt riksbanksfuUmäktige ges ensärskild reglering vid den omarbetning av 46 ij taxeringslagen angåendeutlämnande av taxeringshandlingar som förslaget till LAH nöd- 1975/76:160. vändiggör.En lämplig distinktion synes fullmäktige därvid vara att sädana handlingar som hemlighållesmed stöd av 6 S LAH ej skall kunna utlämnas utan tillstånd från regeringenresp., såvitt avser riksdagsorgan, finansutskottet, medan däremot sädanahandlingar som mä vara hemliga enligt den av fullmäktige föreslagna regeln omkunders förhållanden till bör kunna utlämnas i vanlig ordning päframställning av skattechef eller motsvarande. Förhållandetmellan ;s förslag och regler i andra författningar om utlämnande avhandlingar lar också riksförsäkringsverkel upp. Verket förklarar all delundandrar sig verkets bedömning om 20 kap. 9 § lagen om allmän försäkring kananses utgöra en sådan bestämmelse som avses i 59 tj tredje slyckel LAH, Sistnämndabestämmelse berör även datainspektionen, som anser att det inte är klart omdenna avser den situationen att utlämnande av hemlig handling till annanmyndighet har reglerats genom föreskrift med stöd av datalagen. Inspektionen efteriyserett klargörande av bestämmelsen i ytterligare ett hänseende. Uttryckssättet i59 § tredje stycket tyder enligt inspektionen närmast på att bestämmelser iannan lag eller förordning än LAH skall anses säsom uttömmande. Detta innebärall, om i en särskild lag anges all vissa myndigheter kan fl uppgifter, andra,där ej nämnda myndigheter inte kan fä uppgifter ens med stöd av 59 § förstastycket. Detta synes följdriktigt i sådana fall dä den särskilda författningensvillkor för utlämnande av handlingar till vissa uppräknade myndigheter ärsträngare än villkoren i 59 § försia stycket. Som nämnts i andra sammanhangfinns emellertid sådana villkor som är mindre stränga än enligt 59 § förstastycket; i dessa fall torde specialförfattningarna böra överses i detta hänseende,yttrar inspektionen. Uttrycket"beslut om hemlighållande" kritiseras av datainspektionen, tysinadspliktskommitténoch JO. eftersom normalt inga särskilda sekretessbeslut fattas utan sekretessenföljer direkt av lagen. Krigsarkivetföreslår all första meningen i 60 § kompletteras med: Om myndighetjämlikt 59 § vägrar ati utlämna handling till statlig myndighet ... om hur långt partsbegreppet sträcker sig får åtskillig kritik avremissinstanserna. Dessa godtar i och för sig den sakliga innebörden avförslaget men anser att den föreslagna utvidgningen bör komma till uttryck ilagtexten.