prop · FZ0364 · 1975-12-31 00:00:00 — Ensammanställning över det nuvarande antalet nämndemän i de olika domsagorna ilandet fogas till promemorian som bilaga 2. 1974:149 har förslag lagtsfram att denna befogenhet från skall övergå från hovrätternatill det i propositionen föreslagna . Enligt 4 kap. 5 § RB utses nämndeman i tingsrättgenom val. Valet förrättas av kommunfullmäktige. Om mer än en kommun hör tilldomsagan fördelar rätten antalet nämndemän mellan kommunerna i förhållande till Prop.1975/76.64 59 Varje kommun skall dock utse minst en nämndeman. Då nämndeman skallväljas anmäler rätten detta till den som har att föranstalta om valet. Några särskilda bestämmelser om valmetoden vidnämndemansval har inte meddelats. I avsaknad härav gäller därför huvudregelnenligt 22 § kommunallagen (1953:753, omtryckt 1969:765) att utgången bestämsgenom enkel röstövervikt, dvs. I de flestakommuner har dock de politiska partierna kommit överens om att fördelanämndemansplatserna proportionellt mellan partierna. Klagan över val av nämndeman skall föras hostingsrätten. Någon begränsning av klagotiden har inte ställts upp i lagen. Irättspraxis har likväl den i 76 § 1 mom. andra stycket kommunallagenföreskrivna tiden av frän tillkännagivande på kommunens anslagstavlaansetts tillämplig också vid klagan över nämndemansval (beslutden nr 6:SÖ 57; jfr dock SvJT 1939 rf. s. 22). Val av nämndemanskall lända till efterrättelse utan hinder av att det överklagats, om interätten förordnar annat. Det åligger rätten att självmant pröva den valdesbehörighet oavsett om valet överklagats eller inte (4 kap. 7 § RB).Tingsrättens beslut i frågan kan sedan överklagas till hovrätten. Mothovrättens beslut får talan däremot inte föras (22 § lagen om införande av nyaRB). Valbar till nämndeman är myndig svensk medborgaresom är mantalsskriven och boende inom kommunen och som inte fyllt 70 år.Lagfaren domare, befattningshavare vid domstol, åklagare, polisman elleradvokat eller den som annars har till yrke att föra andras talan inför rättafår inte vara nämndeman (4 kap. 6 § RB). Nämndeman väljs för en period av men fårunder vissa förhållanden avgå (4 kap. 8 § RB). När ny nämndemanskall väljas efter den som avgått avser valet full mandatperiod om sexår och inte blott återstoden av den avgångnes period. Vid förfall för nämndemanfår rättens ordförande, om annan nämndeman inte utan tidsutdräkt kan infinnasig, kalla någon som är valbar till nämndeman för domkretsen att tillfälligttjänstgöra i nämnden (4 kap. 10 § RB). Genom underrättsreform inrättadesfastighetsdomstolar för handläggning av vissa specialmål med anknytning tillfast egendom. Bestämmelser om sådan domstol finns i lagen (1969:246) omfastighetsdomstol. Det skall finnas en fastighetsdomstol i varje län. Kungl.Maj:t kan dock föreskriva om vissa jämkningar i den angivna huvudregeln (1 §).Fastighetsdomstol är den tingsrätt som Kungl. Maj:t bestämmer.Fastighetsdomstol består normalt av två lagfarna ledamöter, en teknisk ledamotbenämnd fastighetsråd, och två nämndemän. Nämndemännen bör vara allmäntbetrodda och väl förtrogna med sin orts förhållanden (3 §). Nämndeman i fastighetsdomstol utses genom val fören period av . Avgår nämndemän gäller val avhans efter- 1975/76:64 60 trädareendast återstående del av tjänstgöringstiden (6 §). 1 detta hänseendeföreligger alltså en skillnad mot vad som gäller nämndeman vid tingsrätt. För varje domsaga utses ett visst antalfastighetsnämndemän (se bilaga 2). Enligt 5 § kungörelsen (1971:549) omfastighetsdomstol jämförd med 6 § lagen om fastighetsdomstol bestämmer denhovrätt, under vilken tingsrätt som är fastighetsdomstol hör, vilket antalnämndemän som skall Utses för de olika domsagorna inom domsområdet förtingsrätten i dess egenskap av fastighetsdomstol (jfr även prop. Val av nämndeman i fastighetsdomstol förrättas i kommun som ensam bildar domsagaav kommunens fullmäktige och i annat fall inför tingsrätten av valmän som utsesav fullmäktige i varje kommun inom domsagan (7 § lagen om fastighetsdomstol).Valmän utses för varje kommun till ett antal av en för varje påbörjatinvånarantal av 5 000. För varje kommun utses lika många suppleanter som valmän(6'§ kungörelsen). Det ankommer på tingsrätten i domsagan att göra anmälan tillkommunen när fullmäktige har att välja nämndeman eller utse valmän (7 §kungörelsen). Klagan över val av nämndeman i fastighetsdomstolförs genom besvär hos hovrätten. Mot hovrättens beslut får talan inte föras (7§ lagen). Nämndeman tjänstgör efter kallelse avfastighetsdomstolens ordförande. Till tjänstgöring skall företrädesvis kallasnämndemän frän den domsaga till vilken målet närmast har anknytning (8 §lagen). Om en domsaga ligger inom flera fastighetsdomstolars domsområden fårnämndeman som utsetts för domsagan tjänstgöra i alla dessa domstolar (9 §kungörelsen). Enligt vattenlagen (1918:523) är vattendomstol förstadomstol å vattenmål. Den tingsrätt som Kungl. Maj:t bestämmer är vattendomstol(11 kap. I § vattenlagen). Förordnande att vara vattendomstol har enligtkungörelsen (1971:550) om vattendomstol givits åt sex tingsrätter i landet.Vattendomstol har en sammansättning bestående av en lagfaren ordförande benämndvattenrättsdomare, en eller två tekniska ledamöter samt två nämndemän. Desenare skall vara nämndemän i fastighetsdomstol inom vattendomstolensdomsområde (11 kap. 2 §). Nämndeman tjänstgör efter kallelse avvattenrättsdomaren. Till tjänstgöring bör företrädesvis kallas nämndeman frånden domsaga till vilken målet närmast har anknytning (11 kap. 5 §). 2.2Ur förarbetena till RB och lagen om fastighetsdomstol Uppdraget som nämndeman var ursprungligen livsbeständigt.Först infördes det alltjämt gällande systemet enligt vilket nämndemanväljs för en period av . I sitt är 1926 avgivna betänkande angåenderättegångsväsendets ombildning (SOU 1926:31 s. 140 f) föreslogprocésskommissionen tämligen Prop.1975/76:64 61 ingripandeändringar av det då gällande systemet. Förslaget innebar i huvudsak attnämndemans mandatperiod skulle sänkas fill , att en fjärdedel av nämndenskulle väljas , att valet skulle förrättas av kommunalfullmäktige ellerstadsfullmäktige, att valmetoden i första hand skulle vara majoritetsval menatt en minoritet inom den väljande församlingen fick möjlighet att påkallaproportionella val. I motiveringen till förslaget uttalade kommissionen bl.a.följande. En synnerligen ömtålig fråga är, huruvidanämndemansvalen skola ordnas som majoritetsval eller som proportionella val.Där valet avser allenast en enda nämndeman, är frågan utan betydelse. Men såsnart flera skola väljas, uppstår faran för att, å ena sidan, majoritetsvalenskola möjliggöra för en majoritet att bemäktiga sig alla platserna och därmedväcka misstro hos minoriteten och, å andra sidan, proportionella val skolabliva ett troget återgivande av partipolitiska motsättningar inomvalkorporationen och därmed införa dessa också i domstolen. Byggeslekmannadeltagandet i rättsskipningen på val så som här förutsatts, måste detemellertid vila också på den förhoppningen, att dessa val icke få en såtillspetsad form vare sig i den ena eller andra riktningen. Processkommissionenhar emellertid trott det vara nödvändigt bereda någon säkerhet mot attmajoriteten missbrukar sin ställning och därför anslutit sig till den avkommunallagarna anvisade utvägen att, med bibehållande av majoritetsval somregel, proportionella val skola äga rum, om två eller flera skola väljas och enviss kvotdel av de väljande så yrka. På det närmare utformandet av deproportionella valen har processkommissionen icke ansett sig kunna ingå.Önskvärt synes det emellertid vara, om dessa val skulle kunna ordnas med förbudför användande av partibeteckning, såsom nu sker vid upprättandet av förslagtill borgmästarbefattningar. Val av nämndeman avser av sexår. En valperiod av sådan längd är ägnad att befordra kontinuiteten inomnämnden, men den torde å andra sidan ofta vara anledningen till de avsägelserefter tjänstgöring, som förekomma och som för arbetet inom nämnden äromindre lämpliga. har vid övervägande av denna fråga ansetten sänkning av valperiodens längd till vara välbetänkt. Avgår nämndemanunder valperioden, bör fyllnadsval ske för den tid, som återstår. Att i ställetför denna anordna val av suppleanter för nämndemännen, vilka inträda i dessasställe, torde icke vara erforderligt eller lämpligt. Valen synas alltså böra ordnas så, att fastavalperioder gälla för varje nämndemansplats, och icke iöverensstämmelse med den nuvarande ordningen, enligt vilken varje nämndeman väljesför den bestämda valperioden av , oberoende av-om hans företrädare suttiti nämnden hela den period, för vilken han valts, eller icke. Däremot torde detvara lämpligt att icke låta alla nämndemansplatserna inom ett tingslag varaföremål för val . I synnerhet i de större städerna, där valet omfattarett mycket stort antal platser, är det givetvis fördelaktigare att uppdeladetta antal i grupper, som äro föremål för val under olika år. Valet kommer dåvarje gång att omfatta ett mindre antal och blir därigenom lättare att utföra.Inom domkretsar, där varje valkrets väljer endast en nämndeman, har en dylikordning naturligtvis icke samma betydelse, men för bevarandet av kontinuiteteninom nämnden torde även där en viss fördel stå att vinna, om de olikavalkretsarna fördelas i grupper, som förrätta val skilda åt.Processkommissionen har ansett denna fördelning 1975/76:64 62 böra genomföras så, att inom varje domkrets en fjärdedel avnämndemansplatserna är föremål för val . I processlagberedningens förslag tillrättegångsbalk (SOU 1938:44 s. 102 f), vilket i denna del oförändrat liggertill grund för de nuvarande reglerna, uttalades med hänvisning till anfördabetänkligheter under remissbehandlingen av processkommissionens betänkande,att tillräckliga skäl inte förelåg för ersättande helt eller delvis av denuvarande majoritetsvalen med proportionella val. 1 fråga om mandatperiodenframhöll beredningen att det inte fanns anledning att förkorta den gällandetidsperioden av . Beredningen uttalade vidare bl.a. följande. Den proportionella valmetoden leder lätt tillskarpare motsättning mellan olika väljargmpper än som beträffande dessa val kananses lämpligt. Denna metod förutsätter, att den nuvarande ordningen med ettsuccessivt förnyande av nämnden efter varje uppkommen ledighet övergives och istället införas valperioder med val på en gång av ett större antal ledamöter.Ett mer allmänt genomförande av proportionella val skulle beträffandedomsagorna nödvändiggöra väsentligt större valkretsar än de nuvarande. En sådanordning skulle för landsbygdens del vara olämplig. Vad angår stad medrådhusrätt föreligger väl icke något hinder i nu angivna hänseende. Emellertidtorde de allmänna skäl, som tala mot proportionella val i fråga om nämndemän,även i detta fall böra tilläggas stor betydelse. Den nuvarande ordningen mednämndens successiva förnyelse innebär stora fördelar. Den utgör en viss garantimot alltför täta växlingar i nämndens sammansättning, och därigenom ernåsstörre kontinuitet i nämndens arbete. Frågorna om utseende av nämndemän i tingsrätt ochom mandatperioden berördes inte vid underrättsreform. Beträffande fastighetsdomstolarna kan erinras omatt dessa ersätter bl.a. ägodelningsrätterna, vilka tidigare fanns i varjedomsaga och i varje stad med rådhusrätt. Bestämmelserna om utseende avnämndeman i fastighetsdomstol bygger i allt väsentligt på vad som tidigaregällde enligt lagen (1926:326) om delning av jord å landet i fråga om utseendeav ägodelningsnämndeman pä landet. Om ägodelningsnämndemän gällde sålunda attde skulle vara allmänt betrodda, i lanthushållning kunniga och med ortensförhållanden väl förtrogna män. De skulle vara valbara till nämndemansbefattningvid häradsrätten i domsagan och fick inte ha uppnått . Nämndemännenvaldes av särskilda valmän, som utsägs av kommunalfullmäktige.Ersättare för avgången nämndeman utsågs bara för återstoden av denavgångnes mandattid. 2.3Lekmannainslag i övrigt i domstolar Rättegången i tryckfrihetsmål skiljer sig i flerahänseenden från vad som gäller beträffande rättegång i allmänhet.Tryckfrihetsmål upptas sålunda i princip endast av en tingsrätt i varje län,nämligen den domstol inom vars 1975/76:64 63 domkrets har sitt säie (12 kap. 1 Stryckfrihetsförordningen). Om i tryckfrihetsmål talan förs om ansvar skallfrågan om den åtalade skriftens brottslighet prövas av jury, såvida inteparterna avstår från sådan prövning (12 kap. 2 iJ). Jurymän utses för en period av fyraår genom val av i länel eller, om i länet finns kommun som intetillhör landstingskommun, av och kommunfullmäktige i denna kommun.1 som saknar landsting och utgör en enda primärkommun skall juryvalet göras av kommunfullmäktige i . När jurymän väljs av mer änen valmyndighet fördelar antalet jurymän mellan valmyndigheternamed ledning av folkmängden (12 kap. 4 !i). Jurymän bör vara kända föromdömesgillhet, självständighet och rättrådighet. Skilda samhällsgrupper ochmeningsriktningar samt olika delar av länet bör vara företrädda bland dem (12kap. 5 §). Klagan över val av juryman förs hos tingsrätten. Denna prövarsjälvmant den valdes behörighet. Mot tingsrättens beslut får talan fullföljastill hovrätten. Mot hovrättens beslut får talan inte föras (12 kap. 8 §). I samband med den partiella reformen av denställiga länsförvaltningen har tingsrätterna fått en motsvarighet påförvaltningsområdet i länsskatterätter och länsrätter. Det finns en domstol avvartdera slaget i varje län (1 *j lagen 1971:52 om skatterätt och länsrätt).Efter förebild från de allmänna domstolarna gäller att mandatperioden förnämndeman i skatterätt och länsrätt är . Under vissa förutsättningar kanhan dock avgå tidigare. I så fall utses ersättare endast för återstående del avden avgångnes mandatperiod. En konsekvens av denna ordning är att hela nämndenväljs om . Någon motsvarighet lill den successiva förnyelsen avnämnden i tingsrätt finns alltså inte här (10 §). Genom en beslutadändring lag skall fr.o.m. finnas ytterligare enadministrativ länsdomstol, nämligen fastighetstaxeringsrätt (SFS 1973:1108). Isådan rätt skall finnas nämndemän, som utses efter samma regler som övriga nyssnämnda domstolar. Mandatperioden är dock , nämligen fr.o.m. den 1 julidel år allmän fastighetstaxering äger rum t.o.m. det år sådantaxering sker nästa gång. Antalet nämndemän för tjänstgöringi de nu berörda länsdomstolarna bestäms av Kungl. Maj:t (5 §). Nämndeman utsesgenom val av i länet eller, om i länet finns kommun som inte ingåri landstingskommun, av och kommunfullmäktige med den fördelningemellan dem som bestämmer efter befolkningstalen. I länförrättas valet av kommunfullmäktige i (10 §). Bestämmelsernaom val av nämndeman i skatterätt och länsrätt överensstämmer alltså med vadsom gäller i fråga om utseende av juryman i tryckfrihetsmål. Några särskilda bestämmelser om klagan över val avnämndeman i Prop.1975/76:64 64 skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt finnsinte. Till följd härav gäller att valet liksom kommunala beslut i allmänhet kanangripas genom kommunalbesvär till och sedan vidare tillregeringsrätten eller, när fråga är om beslut av , direkt tillregeringsrätten (jfr prop. Bestämmelser om proportionella valfinns inte för val av juryman eller för val av nämndeman i länsskatterätt ochlänsrätt eller i fastighetstaxeringsrätt. I redogörelsen har bortsetts frånlekmannainslag av sakkunnigkaraktär såsom de representanter för arbetsgivare-och arbetstagaresidorna, som ingår i arbetsdomstolens sammansättning. 2.4 Val av ledamöter i vissa församlingar och nämnder Vid val av ledamöter i olikapolitiska församlingar gällde tidigare i allmänhet en mandatperiod av fyra år.Så var t.ex. förhällandet beträffande ledamöter i andra kammare,kommunalfullmäktige, stadsfullmäktige och landsting. Ledamöter i riksdagensförsta kammare utsågs dock för en period av . Genom grundlagsändringar åren 1968och 1969 fattades beslut om ny riksdagsorganisation och nytt valsystem. Dengamla tvåkammarriksdagen ersattes av en enkammarriksdag. Denordinarie valperioden för är tre är. genomfördesändringar i kommunallagarnasä att valperioden för kommunfullmäktige ochlandsting också sänktes från fyra till . Motsvarande förkortning gällerockså för ledamöter i kommunstyrelse och i landstings förvaltningsutskott. I allmänhet bestäms mandatperiodernaför kommunala nämnder inom den specialreglerade kommunalförvaltningen genom enhänvisning till bestämmelserna för kommunstyrelse resp. landstingsförvaltningsutskott. kommunallagsändringar har alltså medfört enmotsvarande förkortning för dessa nämnder. I den mån mandattiden särskiltanges i den författning som reglerar nämndens verksamhet i sak ändradesmandattiden genom särskild lagändring är 1969 (jfr prop. Dentreåriga mandatperioden har slagit igenom också i åtskilliga andra organ sominte är kommunala men där ledamöter utses av kommunala församlingar. Somexempel kan nämnas länsnykterhetsnämnd, länsskolnämnd, skogsvårdsstyrelse ochtrafiknämnd. I fråga om valsättet vid val somförrättas av kommunfullmäktige gäller enligt 22 § tredje stycket kommunallagen(1953:753, omtryckt 1969:765) som huvudregel att valet sker genom enkelröstövervikt. Vid val av bl.a. kommunstyrelse och oregleradkommunal förvaltning gäller enligt 22 § fjärde stycket att valet skall varaproportionellt om del begärs av minst sä mänga väljande som motsvarar det talsom erhålls om Prop.1975/76:64 65 samtligaväljandes antal delas med det antal personer valet avser ökat med 1.Motsvarande bestämmelser finns i 23 § kommunallagen (1957:50) för (lagen omtryckt 1969:766) och 32 § landstingslagen (1954:319, omtryckt1972:101). Om förfarandet vid proportionellt val finns särskilda bestämmelser ilagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inom landsting,kommunfullmäktige m.m. Bestämmelser enligt vilka en minoritet äger påkallaproportionellt val finns också för åtskilliga nämnder för s.k. specialregleradkommunal förvaltning. Som exempel kan nämnas byggnadsnämnd (3 § byggnadsstadgan1959:612), (8 § barnavärdslagen 1960:97) och socialnämnd (3 §lagen 1956:2 om socialhjälp). Beträffande ytterligare sädana nämnder kanhänvisas till Kaijser, Kommunallagarna II (1972) s. 434. Redan ganska efter ikraftträdandet av nyaRB ifrågasattes frän några håll ändringar beträffande mandattidens längd förnämndemän m.m. Frågan togs upp av rättegångskommitté, som i sittbetänkande (SOU 1953:26) med förslag till vissa ändringar i RB m.m. dock intefann skäl att föreslå någon ändring i den gällande ordningen (betänkandet s.129 f). Frågor om valperiod och valsätt beträffandenämndemän har behandlats av med anledningav motioner. Motionerna har dock avslagits av (jfr JuU 1972:23 s.3-5). 1 en motion (1972:910) till riksdaghemställdes om sådan ändring av 4 kap. 8 § RB att valperioden för val avnämndeman sammanfaller med den period som gäller för val av kommunfullmäktigeoch att, när nämndeman avgår för vilken han blivit vald,fyllnadsval görs för återstoden av . Till stöd för motionen anfördesbl.a. att nuvarande ordning med successiv förnyelse av nämnden medför attstörre antal val måste göras än om nämnden som helhet valdes samt attvid de ständigt återkommande val som förekommer i valkretsar med ett störreantal nämndemän den av många önskade proportionaliteten äventyras. Övermotionen inhämtades yttranden från justitiekanslern (), ,hovrätten över och , domstolsväsendets organisationsnämnd (),Föreningen , och . Vidare inkom yttranden från sju nämndemannaföreningar vidtingsrätter under de båda hovrätterna. Flertalet av remissinstanserna ställdesig negativa till de i motionen framförda förslagen. Man betonadenämndemannauppdragets karaktär av särskilt förtroendeuppdrag med uppgifter sominte är politiska, betydelsen av att nämndemännen vinner erfarenhet och vana avdomstolsarbetet samt faran för att en reform enligt motionens intentioner 5 1975/76. 1975/76:64 66 skullekunna äventyra kontinuiteten i nämndens arbete. Också kommunförbundet erinradeom att politiska bedömningar inte ingår i nämndemansuppdraget. Förbundet fanndet dock naturligt att nominering till uppdrag som nämndeman sker viapartigrupper. För ett på sådan nominering baserat val innebär emellertid denuvarande reglerna olägenheter. Förbundet ansåg därför befogat att den imotionen aktualiserade frågan övervägs närmare. 1sitt betänkande med anledning av motionen (JuU 1972:23) erinradejustitieutskottet till en början om nämndemansuppdragets särskilda karaktär avförtroendeuppdrag, till vilket är knutet andra uppgifter än politiska.Uppdraget innebär utövande av en domarfunktion för vilken mindre vikt måstefästas vid tillhörigheten till visst parti än vid personliga kvalifikationersom omdömesgillhet, rättrådighet och självständighet. Sådana kvalifikationerhar blivit särskilt betydelsefulla domstolsreform varigenomnämnden gavs en starkare ställning och utrymme skapades för en mer individuelltbetonad medverkan från nämndemännens sida . Även om valkorporationenär politiskt sammansatt följer därav inte att nämndemansuppdraget kan uppfattassom förenat med politiskt ansvar på det sätt som gäller beträffande andrauppdrag, till vilka rekryteringen sker genom val av kommunfullmäktige och andrapä politisk grund bildade valkorporationer. Utskottetanförde vidare att det uppenbarligen krävs en tjänstgöringsperiod av intealltför kort varaktighet och en viss kontinuitet inom nämnden om nämndemännenskall kunna skaffa sig den vana vid domstolsarbetet och den erfarenhet somfordras för att självständigt utöva den domargärning som uppdraget innefattar.Det hittillsvarande systemet med sexårig tjänstgöringstid och successivförnyelse av nämnden är väl ägnat att tillgodose dessa önskemål. Denrådande ordningen vid val av nämndemän medför emellertid enligt utskottetsmening också vissa olägenheter av det slag som angetts i motionen. Antalet oftaåterkommande valförrättningar i de kommunala representationerna kan bli stortoch en tillämpning av proportionalitets-metoden kan inte sällan leda tillsvårigheter. Dessa svårigheter skulle i huvudsak kunna undvikas om allanämndemansbefattningar i valkretsen var föremål för nyval . Utskottetpekade vidare på att fyllnadsval efter avgången nämndeman i fastighetsdomstolsamt skatterätt och länsrätt avser återstoden av den avgångnestjänstgöringsperiod och att en övergång till den ordning som föreslås imotionen skulle innebära att samma regler i detta hänseende kommer att gällaför alla nämndemän. Viden avvägning av skälen för och emot en reform i den i motionen angivnariktningen sade sig utskottet utan närmare utredning rörande förekomsten avvaltekniska olägenheter inom skilda valkorporationer och i avsaknad av säkertunderlag för bedömning av i vilken mån reformen låter sig förena med kraven påerfarenhet och kontinuitet i nämnden Prop.1975/76:64 67 intekunna tillstyrka bifall till motionen. Den i motionen aktualiseradeproblematiken förtjänade dock att närmare övervägas i lämpligt sammanhang.Anledning kunde då också finnas att jämte motionsförslaget pröva en av någraremissorgan ifrågasatt lösning med val av halva antalet nämndemän vart tredjeår. Behovet av bättre överensstämmelse mellan reglerna om fyllnadsval avnämndeman i tingsrätt ä ena sidan samt nämndeman i fastighetsdomstol,skatterätt och länsrätt ä andra sidan borde också övervägas. Enligt utskottet borde det ankomma på Kungl. Maj:tatt ta närmare ställning till formerna för den översyn av reglerna rörande valav nämndemän som utskottet sålunda uttalat sig för. Utskottet hemställde attriksdagen gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört. Utskottetshemställan bifölls av (rskr 1972:275). I en motion (1973:605) till riksdag hemställdesom översyn av reglerna om val av nämndeman i fastighetsdomstol. 1 motionenanfördes bl.a. att den nuvarande ordningen, enligt vilken nämndeman ifastighetsdomstol väljs av särskilda valmän, utsedda av kommunfullmäktige ikommunerna inom domsagan, innebär en omständlig procedur. 1 vissa fall måsteöver 50 valmän sammankallas för en mycket kort valförrättning, påpekas det.