prop · FY0313 · 1975-12-31 00:00:00 — Eftersom dessa hämtaren väsentlig del av sina intäkter från sådan annonsering, förutsätter nämndenatt statsmakterna avvaktar de rekommendationer som 1972 åts pressutredning kanväntas framlägga. Bristen pä regler och oklarheten i utredningensformuleringar när det gäller myndighetsinformation i lokalradion kritiserasfrån praktiska och principiella synpunkter även av andra remissinstanser,däribland . framhåller attmyndighetsinformationen har en naturlig plats också i lokalradion och att detär betydelsefullt att skillnaden mellan olika slag av information upprätthälls.Om det är fråga om beställd information från myndigheter och inte företagetseget program måste detta klart framgå. Även nämnden för samhällsinformation anser attutredningens, definitioner är obestämda och ofullständiga och poängterar attavgränsningen mellan den redaktionella informationen och den beställda har storbetydelse för trovärdigheten när det gäller det redaktionella materialet.Nämnden anser att utredningens förmodan att särskild samhällsinformationvanligen inte bUr behövlig i lokalradion förefaller egendomlig och innebär attlokala/regionala samhällsorgan blir sämre lottade än de statliga centralaorganen, som har möjhghet att få särskild samhällsinformation iriksprogrammen. däremot instämmer i utredningenssynpunkter att både nyheter och annan information skall redigeras ochpresenteras journalistiskt, varför gränsen mellan olika sorters material intealltid blir så markerad. anser att aU faktagivandesamhällsinformation skall ingå i program i form av allmänsamhälls- anser attmyndighetsinformation endast bör förekomma i riksprogrammen medankonsumentverket hävdar att för en myndighet som med dessmarkerade behov att nå ut till så många medborgare och grupper som möjligt medfaktainformation, råd och varningar och därav följande behov av upprepningartorde det vara realistiskt att räkna med att myndighetsinformation blirnödvändig även i lokalradion. Arbetarskyddsstyrelsen anser att lokalradionskall ha samma skyldigheter som att läsa meddelanden.Länsstyrelsen i län anser att avgiftsbeläggning av samhällsinformationi lokalradion bör undvikas och att det bör fastläggas att lokalradionsnyhetsbevakning bör ske på sådant vis att något behov av myndighetsinformationnormalt inte uppstår för länsförvaltning och kommuner. Länsstyrelsenframhåller också att reglerna för icke-redaktioneUa meddelanden bör utformas såatt läns- och kommunmyndigheternas behov att nå ut med information tillaUmänheten beaktas. i är positiv till informationi lokalradion men anser främst av principieUa skäl att myndighet inte skalllämna ersättning. Det kan nämligen inte uteslutas att en dylik ersättning kanleda tiU icke önskvärda konsekvenser och i viss mån påverkar programutbudet.Medel bör i stället tillföras via statsbudgeten. iGotlands län framför liknande åsikter. i och länanser det väsentligt att myndighet får samma möjlighet att sändameddelande i lokalradion som statlig myndighet nu har i riksradion och anseratt myndighet skall ha rätt att gå ut med egen information även i frågor somfortfarande är under debatt. Även länsstyrelserna i och Skaraborgslän anser att lokalradion bör användas i väsentligt högre grad förmyndighetsinformation än vad utredningen föreslagit. förordar stark restriktivitet beträffandedenna typ av program. Utredningen har enligt mening inte tiUfredsställandebelyst de problem som skulle kunna uppstå med myndighetsinformation ilokalradions sändningar. Dessa frågor berör lokalradions oberoende iförhållande till politiska och kommersiella intressen på lokal nivå. 69 föreslår att lokalradion placeras utanför SverigesRadios organisation i ett nytt radioföretag, Lokalradio AB.Utredningen hävdar att en ny verksamhet som lokalradion bäst kan uppfylla deuppsatta målen om huvudmannaskapet är fritt från bindningar till SverigesRadio. Då lokalradion saknar eget sändarnät måste den få möjlighet atteffektivt bevaka sina intressen i främst P 3. Utredningen anser att dennabevakning av dispositionsrätten bäst uppfylls om lokalradion tillhör en organisation sominte är beroende av . I valet mellan ett enda bolag för samtUgalokalradiostationer och en lösning som innebär att varje enskildlokalradiostation ägs av ett eget aktiebolag väljer 69 den förstalösningen. Ett bärande motiv är att organisationen med ett enda företag kanskapa större garanti för integritet och självständighet i programverksamheten.Ett annat motiv är att det kan uppstå möjligheter att ytterligaredecentralisera till ett större antal lokalradiostationer. Detta kan lättaregenomföras vid ett alternativ där det finns en administrativ samordning av helaverksamheten. I ett särskilt yttrande föreslår ledamoten av utredningenKurt att varje lokalradio utgör ett eget företag drivet som aktiebolag.Som aktieägare inbjuds organisationer inom resp. lokalradioområde. Styrelsenutses till hälften av dessa huvudmän. Den andra hälften och ordföranden utsesav i det län där majoriteten av lyssnarna finns. För frågor avgemensamt intresse bildas ett servicebolag. Rem issy 11 ra ndena Remissinstanserna kan delas upp i fyra huvudgrupper. Engrupp förordar ett självständigt företag. Detta förslag har stöd hos 36 av de115 remissinstanser och underinstanser som yttrat sig i frågan om huvudman. Enandra grupp förordar ett fristående bolag för varje station. Detta förslageller varianter därav stöds av närmare 30 remissinstanser, däribland en radkommuner och några handelskammare. Den tredje gruppen vill att Radioskall vara huvudman även för lokalradion. Detta förslag stöds av ett 50-talremissinstanser däribland de stora organisationerna. I den fjärde gruppenåterfinns de som inte tagit klart ställning eller inte yttrat sig aUs i frågansamt de som önskar fortsatta utredningar och experiment eller föreslår andralösningar. Följanderemissinstanser tillstyrker eller ser positivt på utredningsförslaget :, som även uttrycker sympatier för reservantens förslag, statensungdomsråd, UKÄ, länsstyrelserna i , , , ,, och samt , ,, , Ystads, , , , , ,, , , och kommunerPositiva till tanken på ett särskilt lokalradiobolag är även sameutredningen,utredningen om den kommunala demokratin, och Svenska kommunförbundeti . Sydöstra , läns landsting, i , Fokuniversitetet, centralrådoch Kulturarbetarnas socialdemokratiska förening. För reservantens förslag om fristående lokala radioföretaguttalar sig statsvetenskapliga institutionen vid , kommerskollegium,och handelskamrar. i ochÄlvsborgs län samt , , , , ,, , , , , , ,och kommuner. Länsstyrelserna i och samtVästmanlands län, , , kristna ungdomsråd,demokratisk ungdom och . SAF rekommenderar iandra hand som huvudman. För enplacering av lokalradion inom organisation uttalar sigstatskontoret och . Statskontoret anser att 69:s motivinte är avgörande för frågan om lokalradions huvudmannaskap. Riksrevisionsverketanser att garantier på organisatorisk väg kan skapas för att förhindra attresurser avsedda för lokalradion förs över tUl övriga delar av Radiosverksamhet. Andra remissorgan som förordar är sociologiskainstitutionen vid , som pekar på monopolet som garantiför opinions- och yttrandefriheten, och som ifrågasätterom ett fristående lokalradioföretag får tillräckliga resurser för den aktivainsats utredningen föreslår. För lokalradio inom uttalar sigäven AMS, statens planverk samt länsstyrelserna i , ,, , , , , ,, och . Ett antal remissinstanserdäribland flera underinstanser till länsstyrelserna har också förordat SverigesRadio som huvudman. Dit hör handelskammare, , ochVästernorrlands läns landsting, , , ,, , , , , , ,, , och kommuner samt . FörSveriges Radio som huvudman argumenterar också en rad organisationer, nämligenSvenska kommunförbundet, , , ,, med instämmande av SR, KF, , SverigesRadios tjänstemannaklubb gemensamt med journalistklubb.Hyresgästföreningen i samt hantverks- och industriorganisationgemensamt med grossist förbund, och . Den utförligaste argumentationen i denna fråga harSveriges Radio som hävdar att en rad skäl talar för att lokalradion bör liggainom organisation. Man påpekar bl. a. att samordningen mellanriks-och lokalradioverksamheten särskilt i fråga om nyhetsbevakningenunderlättas, att ingen ytterligare central organisationsenhet behöver byggasupp, att distriktskontorens samlade resurser och erfarenheter kan tUlvaratas, attadministrativa dubbleringar och fördyringar kan undvikas och att uppbyggnadenenligt detta alternativ kan ske flexibelt och så att den tillgodosergeografiska rättvisekrav. finner att särskilt viktigt för ettställningstagande till huvudmannaskapet är sändningsrätten,finansieringsformerna och programverksamhetens oberoende. Företaget anser detfrån principiella utgångspunkter olyckUgt att häva ensamrätten om intesamtidigt en entydig uppdelning av programkanalerna kan göras. Radioser med oro fram mot en situation då bedömningar år blir avgörande förrätten fill de disponibla kanalerna . Man kan inte uteslutarisken att tilldelning av sändningstiden i något läge kunde sammankopplas meden värdering av de olika företagens sätt att fullgöra sina uppgifter. SverigesRadio anser det heller inte tillfredsställande att de finansiella resursernafördelas till olika företag i anslutning till det statliga budgetarbetet ochmenar också att den ekonomiska långtidsplaneringen inom avsevärtskulle försvåras om ett annat företags kostnadsutveckling och förmåga attrationalisera direkt påverkade egen finansieringssituation.Företaget pekar också på vikten av att lokalradioverksamhetens integritetsäkerställs. Varie massmedium känner av svårigheten att ta andra hänsyn än demsom dikteras av publikens informationskrav. Ju lokalare ett medium är destostörre är riskerna att medarbetarna måste visa sådana ovidkommande hänsyn. 1 enkonfliktsituation som kan uppstå till följd av en kritisk bevakning av lokalaförhållanden är det värdefuUt för en enskild lokalradioenhet att kunna påräknaett fast stöd. anser att lokalradions integritet lättare kantillgodoses inom ramen för verksamhet med de erfarenheter ochresurser företaget har. Några remissinstanser avvisar samtliga förslag och kräveren ny utredning på denna punkt. Dit hör i , ochGävle kommuner samt frikyrkoråd, som föreslår lokala försök med radio-och TV-verksamhet av varierande modell så att erfarenhet kan vinnas om olikaformer. anser att det slutliga stäUningstagandet böruppskjutas och i väntan på ett definitivt beslut bör en tidsmässigt vältiUtagen försöksverksamhet ordnas. Även pressutredning och TT har enliknande uppfattning. i föreslår en heltavvikande organisation av lokalradion. och Södermanlandshandelskammare föreslår att ett bolag bildas för vart och ett av de nuvarandesju regionerna inom . 3.1.6 Kontakt med pubUken 69 erinrar om att förslag om att inrätta ett särskiltprogramråd för avvisades proposition ochriksdagsbeslut angående rundradions fortsatta verksamhet m. m. Det uttaladesatt kompetensgränserna i förhållande till styrelsen syntes oklara. Denna bordeha ett odelat ansvar för verksamheten. Motsvarande skäl kan nu anföras mot attinföra särskilda programråd för varje lokalradioområde. Lokalradions och befolkningens ömsesidiga kontaktbehov kantillgodoses på andra vägar än genom att inrätta programråd. Lokalradion kan fåkontakter med allmänheten genom telefonsamtal och korrespondens samt genomolika former av telefonväktar- och önskeprogram. Dessa förutsättningar för enöppen debatt gällande även lokalradions programfrågor skulle kunna förstärkasom representanter för olika grupper samt enskUda kunde få tillfälle tiU överläggningardirekt med stationschefen för lokalradion inom området. Det är därför lämpligtatt sådana övedäggningar eller programkonferenser kommer till stånd. De ger fördelenav erforderUgt samråd utan den risk för styrning som ett institu-fionsbundetorgan kan medföra. Deltagare i konferensen bör inbjudas med beaktande averforderlig balans mellan olika intresseinriktningar. Antalet konferenser kanväxla men bör bli åtminstone två . I avtalet med staten bör skrivas inskyldighet att ordna sådana programkonferenser minst . Flertalet remissinstanser tar inte ställning i frågan.Socialstyrelsen förutsätter att erforderligt utrymme vid programkonferensernages åt handikapporganisationer och andra liknande intresseorganisationer.Statens ungdomsråd finner förslaget värt att prövas och understryker attprogramkonferenserna inte får institutionaliseras så att de blir de endakontakterna mellan programledning och allmänhet. betonarvikten av att invandrarna bUr representerade på programkonferenserna och anserliksom länsstyrelserna i och samt Svenska kommunförbundetatt konferenserna bör hållas oftare än utredningen föreslagit. Ävenlänsstyrelsen i är posifiv tiU programkonferenser mentillägger att ett annat medel kan vara att skapa en mera bestående kontakt-eller referensgrupp med representanter för organisationer, arbetsmarknadensparter etc. i län delar helt utredningens förslag liksomlänsstyrelsen i , vilken betonar att programkonferensen inte fårges en sådan ställning att den kan inverka på styrelsens för företaget och denlokale stationschefens ansvar för programverksamheten enligt radiolagen.Länsstyrelsen i län anser att , länsavdelningen avSvenska kommunförbundet och obligatoriskt bör ingå iprogramkonferenserna. i anser att konferensernabör ordnas tre ä , att deltagarna börväljas från nya grupper men att landsting och länsstyrelse liksom kommunernabör bU fast representerade. Minst hälften av konferensdeltagarna bör utses avfolkrörelsens organisationer och andra intressegrupper i samhället. Sameutredningenförordar att också samerna blir företrädda vid programkonferenserna och LRFpläderar för att lantbruket blir företrätt. Även instämmer i detav utredningen förda resonemanget om kontaktfrågorna och förutsätter attkontinuerligt och frekvent förekommande överläggningar med organisationer ochmyndigheter samt allmänheten kommer Att, som 69 föreslär, i avtalet mellanSveriges Radio och staten skriva in en skyldighet att ordnasådana programkonferenser förefaller dock mindre lämpligt, då detta innebär enonödig detaljreglering som går utanför avtalstextens ram. Det förefallernödvändigt att pröva olika former för att etablera kontakt i programfrågorinnan definitiv ställning tas beträffande frekvensen. LO anser attprogramkonferensen är en kontaktform som även i övrigt borde vara fruktbar ochtillstyrker att den prövas inom lokalradion. i län är positiv till bådeprogramkonferenser och programråd medan länsstyrelserna i ,och län samt förordar programråd. Utredningen om den kommunala demokratin anser att lokalaprogramkonferenser och mera permanenta organ nödvändigtvis inte behöverersätta varandra. Lokala organ av permanent natur, som lämpligen kunde få enbred folkrörelseförankring, skulle sannolikt kunna ge stationschefen en merakontinuerlig återföring av synpunkter på programutbudet. Utredningen om denkommunala demokratin anser också att risken for kompetenskonflikt mellan dencentralt verksamma styrelsen och ett programråd inte bör övervärderas.Styrelsen skall huvudsakligen administrera och leda hela företaget och harinte till uppgift att styra innehållet i de lokala programmen. De lokalaprogramråden däremot skulle ha en rådgivande funktion enbart när det gällerinnehållet i programverksamheten. Man anser även att frågan bör ytteriigareanalyseras i det fortsatta beredningsarbetet. Utredningen beräknar det sammanlagda investeringsbehovetför lokalradion till ca 29 milj. kr. Härvid har intefrånräknats värdet av viss befintlig utrustning som eventuellt kan användas.Det gäller bl. a. inspelningsblock och mobil utrustning på skilda orter ino;ndistrikten till ett värde av 23 milj. kr. Vidare tillkommer televerketskostnader för sändarkompletteringar och pro-gramväxlingsutrustningar vilkaberäknas uppgå till totalt 2,5 milj. kr. De årliga driftkostnaderna för en typstation med 15anställda beräknas av utredningen uppgå fill ca 1,8 milj. kr. vid fuUtutvecklad verksamhet, dvs. 30 tiinmar inklusive repriser. För 36lokalradioområden uppgår de sammanlagda driftkostnaderna således till 64,8milj. Utredningen anger att de tre folkrikaste områdena kan behövastörre insatser. I områden med liten folkmängd bör ingen markant avvikelse frångenomsnittsberäkningen göras, med hänsyn till dessa områdens geografiskautbredning. driftkostnader för de nya sändarna uppskattastiU 0,2 milj. kr. Kostnaderna för gemensam central administration uppskattastill ca 4 kostnader beräknas kunna minska med ca 12milj. kr., på grund av att de distriktsvisa sändningarna upphör. Vidare räknar utredningen med att lokalradion skallerhålla ca 3 milj. kr. för leverans av nyheter m. m. till riksprogrammen. Demedel som frigörs genom interna översyn bör enligt utredningenockså kunna användas för att finansiera lokalradioverksamheten. Endast ett fåtal remissinstanser har haft möjlighet attgranska utredningens ekonomiska beräkningar. Den enda remissinstans som yttrat sig positivt ärlänsstyrelsen i län, som anser att driftkostnaderna verkar rimliga.Statskontoret menar att en utbyggd försöksverksamhet bör ge vägledning för denorganisatoriska utformningen av en iandstäckande lokalradio och de därmedförenade kostnaderna. finner att utredningen beräknatresursbehovet för lokalradion i underkant. pekar på att antalettekniker borde ökas och att en eventuell nyhetsservice till riksprogrammenkräver särskilda insatser. De resurser som kan föras över från de nuvarandedistrikten till den planerade lokalradion torde därför bli mindre än vad utredningenräknat med. Även kostnaderna för central administration finner verket förknappt tilltagna. TCO vill starkt ifrågasätta utredningens ekonomiskaberäkningar. Man anser att rationaliseringsvinsterna inom Radioräknats för högt och personalbemanningen på stationerna för lågt. Ävenutrustningskostnaderna torde vara för lågt beräknade. Konsekvenserna avekonomiska felbedömningar kan få icke önskvärda effekter på lokalradionsprogramkvalité. Liknande synpunkter anförs från tjänstemannaklubbgemensamt med journalistklubb, som anser att de ekonomiskakalkylerna inte håller. Förutom att posterna för löner och teknisk utrustningär för lågt räknade gäller detsamma för lokalkostnaderna med tanke på denstörre personalstyrka som krävs. anför en rad kritiska synpunkter påutredningens ekonomiska överväganden. redovisar kostnaderna förtvå alternativa verksamhetsnivåer; den ena (etappmål 1) har karaktären av ettminimialternativ för lokalradion i utbyggt skick med 15 timmars sändningstidper vecka. Den andra nivån (etappmål II) innebär en sändningstid med . I huvudsak godtas utredningens beräkningar avinvesteringsbehoven. Med den lösning som förordas av blirantalet lokalradioenheter färre, men antalet lokala redaktioner flera ochbättre utrustade. Detta innebär sammantaget att bruttoinvesteringsbehovetligger på en något lägre nivå än den av utredningen beräknade, ca 21 milj. kr.för 15 veckotimmar och ca 29 milj. kr. räknat i 1973 årskostnadsnivå. beräknar driftkostnaderna för etappmål 1till ca 1,8 milj. kr. och räknar härvid endast med en länsredaktion om igenomsnitt 18 personer. Vid den längre sändningstiden räknar meddriftkostnader om ca 3 milj. kr. för i genomsnitt 29 medarbetare, fördelade påen länsredaktion, två större lokalredaktioner samt ep till tre enmannaredaktioner. De sammanlagda driftkostnaderna för lokalradioverksamhetenskulle uppgå till 46 milj. kr. och 76 milj. kr. Beträffande möjligheterna att delvis finansieralokalradion med de medel som utnyttjas för de distriktsvisa sändningarna iljudradion pekar på att en stor del av kostnaderna för dessa ärgemensamma för flera verksamhetsgrenar vid distriktskontoren. Efter hand bördock mellan 5 och 10 milj. kr. kunna frigöras från distriktens budget, beroendepå hur övrig nyhetsverksamhet organiseras samt vilka personalpolitiskabedömningar som görs. anmärker att det ur avgiftsbetalarnassynpunkt är ointressant om lokalradion tillförs 3 milj. kr. förnyhetsleveranser, eftersom kostnader ju ökar med samma belopp. Gemensamma centrala administrationskostnader i form avförstärkning på regionala kontor och för gemensam service iövrigt beräknas till 1 milj. kr. resp. 1,5 milj. kr. för de bäggeverksamhetsnivåerna. 3.2 Samhällsinformation i riksprogram Samhällsinformation i riksprogram indelas av utredningen idels samhällsinformation i allmänhet, dels särskild samhällsinformation. Denförstnämnda kategorin gäller allmänna nyhets- och informationsprogram,debattprogram och andra opinionsspeglande program. Den andra kategorin gällersådan information som bedöms som angelägen främst från den enskildes synpunktoch som inte täcks av den ordinarie programverksamheten därför att den medhänsyn till nyhetsvärdering och opinionsspegling inte är aktuell. Dennainformation avser upplysningar angående rättigheter och skyldigheter förenskilda och grupper eller annan faktagivande information och skall kunnasändas på begäran av statlig eller myndighet men med fortsatt odelatprogramansvar för radioföretaget. Utredningen diskuterar också möjligheten att även låtaorganisationer få motsvarande rätt men avvisar tanken med hänvisning till attde sändningstekniska resurserna är och kommer att vara begränsade. Inte ensfolkrörelser eller andra stora organisationer skulle kunna ges utrymme förgenerell information, när man i första hand skall ta hänsyn till de meradirekta samhälleliga behoven. Även när organisationer och företag fullgör sin information på uppdrag eller i samråd med myndigheterbör en samordning ske utifrån myndighetens behov. Densärskilda samhällsinformationen eller myndighetsinformationen kan ske i form avuppläsning eller blankare i ljudradio ogh television. Utöver sädanamyndighetsmeddelanden föreslär utredningen ytterligare en kategori som mankallar övrig särskild samhällsinformation. Härmed förstår utredningen helaprogram, som skall kunna sändas på begäran av statlig eller myndighetoch finansieras av dessa. Enligt 11§ i avtalet mellan staten och är bolaget skyldigt attpå begäran av statlig myndighet sända meddelanden som är av vikt förallmänheten. Meddelandena utgör helt korta programinslag. Utredningens förslaginnebär en vidgning av denna skyldighet i två avseenden, dels så att ävenkommunala myndigheter skall kunna begära sändning av information, dels så attskyldigheten skall omfatta längre program. Utredningenanser att behovet av sändningstid för utökad samhällsinformation är ca femtimmar i ljudradion, därav myndighetsblänkare och fyratimmar program producerade antingen på initiativ av eller påbegäran av myndighet. Kostnaderna beräknas till högst 1,6 milj. kr. Förtelevisionens riksprogram beräknas den föreslagna ökningen avsamhällsinformafion till inemot två och , därav drygt entimme blankare och uppläsning av myndighetsmeddelanden och likaledes drygt entimme opinionsspeglande program producerade av eller program avmyndighet, vilken förutsätts tillhandahålla ett färdigt program på film ellervideoband. Programmen, särskilt uppläsningen och blänkarna i TV, förutsätts blisända på tider då stor publik kan nås, antingen som rubricerade block eller iprogramskarvar mellan och 22. Kostnaderna för utökad samhällsinformationi televisionens riksprogram beräknas till högst 18,7 milj. kr. Utredningenföreslår att kostnaderna fördelas så att avgiftsmedel i samtliga fall täckerteleverkets distributionskostnader och produktions- och sändningskostnaderför uppläsning i ljudradio och TV samt för blankare i ljudradio. föreslås svara för produktions- och sändningskostnad för blankare iTV och för hela program i ljudradio och TV. Utredningenföreslår också att ett informationsprogramråd inrättas. Dess främsta uppgiftbör bli att diskutera prioritering och principiella kvalitetsfrågor. Rådetföreslås bestå av två ledamöter från , en frånSvenska kommunförbundet och en från . Flertalet statliga myndigheter delar utredningensuppfattning att både allmän samhällsinformation och myndighetsinformation måste få större utrymme än nu i ljudradion.