prop · FY0363 · 1975-12-31 00:00:00 — Rekommendationen till arbetsgivarna att göra allaansträngningar all använda arbetsprocesser som inte förorsakar uppkomst och isynnerhet utsläpp i arbetsmiljön av cancerframkallande ämnen tas upp av TCO,som menar att detla i praktiken innebär kontroU av nytUlkomna ämnens ochprodukters eventuellt cancerframkallande förmåga innan de introduceras i arbetslivet.Vidare förutsätter TCO alt arbetstagaren, i de fall det inte är möjhgt att helleliminera etl cancerframkallande ämne eller agens, överhuvudtaget inteexponeras för ämnet eller agensen ifråga. LO pekar på att arbetarskyddsstyrelsen redan nu i samrådmed arbetsmarknadspartema utarbetar sådana anvisningar som avses i avsnitt II.En konsekvens av rekommendationen lorde dock bli atl potentielltcancerframkallande ämnen får förtur vid sådant anvisningsarbete. TCO anser altde ämnen som av vederbörande myndighet anses som cancerframkallande börförbjudas i arbetslivet, samt all arbetsmarknadens parter bör få yttra sig omde ämnen för vilka dispens övervägs. SAF påpekar att möjligheterna att kontrolleraarbetsplatserna med hänsyn till exposition för cancerframkallande ämnen ärberoende dels av provlagnings- och analysmetoder, vilka ännu i slorutsträckning saknas, dels av tillräckliga resurser beträffande provtagning ochanalyser när metoderna väl blivit utarbetade. Detta ställer krav påarbetarskyddsvcrket att utfärda lämpliga anvisningar hur provtagning och analysskall utföras samt krav på lämplig utbildning av den personal som skall utövakontrollen i företagen eller på annal häll. Framförallt bör därvidskyddsingenjörernas utbildning intensifieras efiersom de kommer alt ha ennyckelroll i del förebyggande arbetet. Övervakning av arbetstagarnas hälsotillstånd SAF anser att en vägledande princip bör vara atl insattaåtgärder verksamt bidrar lill att förhindra uppkomsten av cancersjukdom elleratt förbättra prognosen om sådan sjukdom uppstår. Tyvärr är möjligheternadärvidlag ännu mycket begrän.sade när det gäller olika former av yrkescancer.En korrekt användning av de medicinska resurserna kräver därför alt myndigheternaingående analyserar problemet och utfärdar noggranna instruktioner om hurläkarundersökningarna skall gå till. LO anser atl övervakningen av arbetstagarnashälsotillstånd måste ägnas större omsorg än vad som varit fallet.Framförallt bör vad som sägs i artiklarna 12 och 14 om fortsatt kontroll efteranställningens upphörande saml långlida registerföring bli föremål för särskiltställningstagande. Artikel 13 måste beaktas vid förhandlingar mellanarbetsmarknadspartema. Flera avsnitt i artikel 15 måsle dessutom bedömasutifrån datalagstiftningens utgångspunkter. Arbetarskyddsstyrelsen anser att de i artiklarna 16 och 17rekommenderade åtgärderna redan nu ligger inom dess verksamhetsområde. SAF erinrar om sina synpunkter på kraven på dataregisterm. m. som underlag för epidemiologiska undersökningar i anslutning tillkonventionens artikel 3. Föreningen understryker betydelsen av atl sådanaålgärder vidtas som underlättar eller möjliggör epidemiologiska undersökningarnär del gäller yrkescancer. Sambanden mellan yrkesmässig exposition ochuppkomsten av elakartade tumörer är som regel mycket svåra atl fastställa.Eftersom humanexperimenl är uteslutna är epidemiologiska undersökningar denviktigaste vägen alt nå klarhet på detta område. TCO anser att rekommendationen såvitt avser forskning etc.ställer krav på avsevärt vidgade resurser för utvärdering och kontroll avbefintliga ämnen i arbetslivet med sikte pä att avslöja okända cancerframkallandeegenskaper hos dessa. Synpunkterna delas av LO. De till arbetsgivarna riktade rekommendationerna iartiklarna 18-20 kommenteras av arbetarskyddsstyrelsen som finner atl av deallmänna bestämmelserna i 7 § arbetarskyddslagen och i 1 § arbetarskyddskungörelsentorde följa, att arbetsgivarna har sådana skyldigheter som anges idessa artiklar. Också artikel 21 med rekommendationer riktade lill arbetsgivar-och arbetstagarorganisationerna berörs av styrelsen som framhåller att deavsedda åtgärderna redan nu torde förekomma i stor utsträckning. Avsnittet berör frågan hur ett genomförande avrekommendationerna i avsnitt 1-IV skall åstadkommas och föranleder ingakommentarer av remissinstanserna utöver de anförda. Arbetarskvddsstyrelsen anser det på en del punkter varaoklart i vad mån det nuvarande rättsläget är förenligt med konventionens bestämmelseroch framhåller, all konventionen och rekommendationen berör flera punkter därarbetsmiljöutredningen kan väntas lägga fram förslag lill ändrade regler. Detär sannolikt att utredningens förslag kan komma att ändra förutsättningarna förbedömningen av vissa av de hUhörande frågorna. Styrelsen anser därför atl delslutliga ställningstagandet i ratificeringsfrågan bör anstå till dess attresultatet av utredningens arbete föreligger. Konventionen och rekommendationenbör enligl styrelsens mening överiämnas till utredningen för beaktande. finner atl konventionens målsättning ochsakinnehåll väl motsvarar nuvarande praxis och tillstyrker utifrån sina utgångspunkteratt konventionen ratificeras av . Prop,1975:63 13 ringar i arbetarskyddslagsliftningen somarbetsmiljöutredningen kan komma att framlägga kunde emellertid, sägerstyrelsen, vara ett skäl atl avvakta med ratificering för att nå bästa möjligaanpassning mellan konvention/rekommendation och svensk lagstiftning och praxisi vad avser förebyggande och kontroll av yrkesrisker från cancerframkallandeämnen, SAF finner varken formella eller praktiska hinderföreligga mol atl ratificerar konventionen och rekommenderar därför altså sker, LO erinrar om atl många av de ålgärder som föreskrivs ikonventionen redan följer av gällande lagstiftning och anvisningar. I andrafall övervägs bestämmelser. Vidare innebär den tillkomna konventionen ettkonkret exempel på den internationella samordning på det arbetsmedicinskaområdet som LO i ett flertal rapporter och uttalanden efterlyst. LO tUlstyrkeratt konventionen ratificeras. Även TCO anser att bör ratificerakonventionen. gör med ledning av här redovisade yttrandenföljande bedömning. anser det väsentligt att ta fasta påkonventionens framåtsyftande karaktär. Konventionen bör därför - liksomrekommendationen beaktas av arbetsmiljöutredningen i dess fortsatta arbete,såsom framhållits av bl. a. arbetarskyddsslyrelsen. Beträffande möjligheternaatt ratificera konventionen finner kommittén, att även om, såsom påpekats underremissbehandlingen, vissa ytterligare åtgärder kan behövas, sådana synes kunnavidtas successivt. Under sådana omständigheter torde konventionen kunnaratificeras av vårt land, vUket kommittén vill förorda. Konvention och rekommendation om betald ledighet förstudier Även frågan om betald ledighet för studier slutbehandladesvid konferens efter en första diskussion vid arbetskonferensen år1973. En konvention och en rekommendation antogs, konventionen med 295 rösterför, 43 röster mot och 38 nedlagda, och rekommendationen med 342 röster för, 6mot och 25 nedlagda. Samtliga svenska ombud röstade för antagande av de bådainstrumenten. En resolution i ämnet antogs cnhäUigt av konferensen. Konventionens och rekommendationens huvudsakliga innehåll Uttrycket "betald ledighet för studier"definieras som ledighet som beviljas en arbetstagare för studieändamål under enbestämd period på normal arbetstid med åtnjutande av lämpUga ekonomiskaförmåner. Redovisningen i det följande avser konventionen. Med den avvikelsesom anges inom parentes gäller den även beträffande rekommendationen. Som allmän riktlinje för verksamheten på området anges attratificerande medlemsstat skall (varje medlemsstat bör) utforma och genomföra 2* 1975. 1 samL Nr 63. en politik som syftar till att genom metoder lämpade efterlandets förhållanden och sedvanor och om så påkallas stegvis främja beviljandetav betald studicledighet för såväl yrkesutbildning på alla nivåer somallmänbildande, social och medborgerlig undervisning och fackhg undervisning. Politiken ifråga skall (bor) vara ägnad atl bidra till 1. förvärvande och förbättring av yrkeskunnandeliksom ökad anställ ningstrygghet, 2. arbetstagarnas sakkunniga och aktivamedverkan i företagets verksamhet och i samhällslivet, 3. arbetstagarnas mänskliga, socialaoch kulturella förkovran, 4. främjande av lämplig återkommandeutbUdning för alt hjälpa arbetstagarna att anpassa sig till moderna krav. Verksamheten avseende betald ledighet för studier skall(bör) vidare ta hänsyn till landets och de olika versksamhetsområdenasutvecklingsnivå och speciella behov saml samordnas med den allmänna politikenpå sysselsättningens och utbildningens område, liksom med arbetstidspoUli-ken. Beviljandet av betald studicledighet skaU (bör) reglerasgenom nationell lagstiftning, kollektivavtal, skiljedom eller på annat sällsom är förenligt med nationell praxis (art. 5). Myndigheter, arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationer samt utbildningsorgan skaU (bör) på ett efter landetsförhållanden och sedvanor lämpat sätt medverka vid utformningen ochgenomförandet av en poUtik som främjar betald ledighet för studier. Beträffande finansieringen av betald ledighet för studierföreskrivs att denna skall (bör) ske genom regelbundna och riUräckliga anslagoch i överensstämmelse med nationell praxis. I rekommendationen uttalas attsåväl arbetsgivarna, samfällt eller var för sig, som myndigheterna ochutbildningsorganen, Uksom också arbetsgivarnas och arbetstagarnas organisationer,kan förväntas bidra till finansieringen av åtgärder för betald studieledighet,var och en efter måttet av sina förpliktelser. I fråga om viUkoren föt beviljande av betaldstudieledighet fastslås att sådan ledighet skall vara tillgänglig för allaarbetstagare ulan åtskillnad. Vid behov skall (bör) särskilda beslämmelsermeddelas 1. i de fall särskilda kategorier av arbetstagare,såsom arbetstagare vid små förelag, lantarbetare eller andra arbetare i glesbygdsområden, skiftar betare eUer arbetare med familjeansvar, har svårighet att dra fördel av de allmänna anordningarna, 2. i de fall särskilda kategorier av företag, såsomsmå företag eller säsongföretag, har svårighet alt anpassa sig liU de allmänna anord ningarna, varvid det förutsätts att arbetstagare vid dessa företag inte skall uteslutas från förmånen av betald studieledighet. Förutsättningarna för erhållande av betald ledighet förstudier kan variera beroende på om ledigheten avser skilda slag avutbildning. Slutligen uttalas att en period av betald ledighet förstudier skall (bör) jämslällas med en period av faktisk tjänstgöring i och förfastställande av anspråk på sociala förmåner och andra rättigheter som grundarsig på anställningsförhållandet i enlighet med nationell lagstiftning,kollektivavtal, skiljedom eller på annal sätt som är förenligt med nationeUpraxis. Vid liden för remissbehandlingen av ifrågavarandekonvention och rekommendation gällde de regler om ledighet för utbildning, somunder rubriken har redovisats i prop.1974:148 med förslag till lag om arbetstagares räll tiU ledighet förutbildning. i det följande redovisade yttrande avgavs dock efterdet att anlagjl nämnda lagförslag med av inrikesutskottet föreslagenmindre ändring (InU 1974:31, rskr 1974:399). Lagen (1974:981) om arbetstagaresrätt lill ledighet för utbildning trädde i kraft . Yttranden över konventionen och rekommendationen haravgetts av (), (), SAF, LO ochTCO samt av . AMS anför att någon svensk författning som gerarbetstagare möjlighet lill betald ledighet för studier inle finns. Prop.1974:148 med förslag lill lag om arbetstagares rätt liU ledighet för utbildninggäller enbart "ledighet" men inte "betald ledighet" förstudier. Formuleringen i konventionens artikel 5 resp. rekommendationens punkt5 ger dock utrymme för flera olika lösningar i fråga om de ekonomiskaförmånerna under studieJedighet. Den i propositionen föreslagna reformen synesenligt AMS' uppfattning stå i överensstämmelse med såväl konventionens somrekommendationens texter, SÖ delar denna uppfattning men pekar också på de förslagsom lagts fram av kommUtén för siudiestöd åt vuxna, SVUX (SOU 1974:62). SÖ ärtveksam om tolkningen av uttrycket "betald ledighet" och därmed om deförslag beträffande förmåner för arbetstagare i samband med studier som förnärvarande är framlagda i kan anses till alla delar svara motkonventionen. EventueUt erforderliga åtgärder med anledning avrekommendationen blir beroende av beslut på grundval av dels prop. 1974:148,dels förslag framlagda av SVUX och kommittén för översyn avarbetsmarknadsutbildningen (KAMU) m, fl, LO finner alt den av antagna lagen omarbetstagares rätt lill ledighet för utbildning innebär att del inle föreliggernågra hinder för en svensk ratificering av konventionen och tillslyrker allkonventionen Även enligt TCOs uppfattning harkonventionstexten en sådan utformning att den kan ratificeras av sedanriksdagen antagit nyssnämnda lag. TCO anför vidare, dock utan att tala om någonviss reform som ratifikations villkor, att konventionen och rekommendationenäven i övrigt synes bli tiUfredsstäUande uppfyUda om de nu föreliggandeulredningsfö/slagen från SVUX m. fl. blir föremål för beslul av statsmakterna. SAF anser att för svenskt vidkommande instrumentensintentioner redan till stor del kan anses vara uppfyllda genom dels praxis påden svenska arbetsmarknaden, dels föreslagna reformer. Föreningen förordar attfrågan om ratificering tas upp tiU diskussion när fattat beslut medanledning av prop. anför, atl utmärkande för konventionen äratt den mte kräver ett fullständigt förverkligande av de inskrivnaprinciperna utan syftar tUl successiva reformer. Med hänsyn härtiU synes redanden antagna lagen om arbetstagares rätt tiU ledighet för utbildning iförening med det i väl utvecklade sludieslödssyste-met vara tillfyllestför att svara mot begreppet "betald ledighet för studier" enligtkonventionens definition. Beträffande konventionens bestämmelse (artikel 11) alt enperiod av betald ledighet för studier skall jämställas med en period av faktisktjänstgöring i och för faststäUande av anspråk på sociala förmåner etc. anförkommittén följande. I fråga om rätlen alt räkna utbildningstiden somsemesterkvaUficeran-de tid bygger semesterlagen på principen attsemesterförmånen skall stå i viss proportion till antalet arbetade dagar underkvalifikalionsåret. Undanlag görs endasl för s. k. privilegierad frånvarotid.Som sådan räknas f. n. inte ledighet för studier. Frågan uppmärksammades av deninterde-partementala arbetsgrupp som studerade förutsättningarna för arbetstagaresrätt tiU ledighet för studier. I sin promemoria (Ds A 1974:2) hänvisadearbetsgruppen till pågående översyn av semesterlagen och förordade, att fråganhuruvida lid varunder arbetstagare är tjänstledig för UtbUdning skall räknassom semesterkvalificerande lid lämpligen bör övervägas i detta störresammanhang. Också frågan om det skydd som socialförsäkringen ger underledighet för studier berörs av . Den svenska socialförsäkringenskonstruktion är på betydelsefulla fält sådan alt del skydd konventionen villbereda tillgodoses på annat sätt än genom alt studietiden formeUt jämställs meden period av faktisk tjänstgöring. Det gäller givelvis i första hand folkpensioneringenmen även sjukförsäkringen och tilläggspensioneringen. Yrkesskadeförsäkringenhar utsträckts att omfatta elever i utbUdning som är av karaktär att medförarisk för skada. I den nyssnämnda promemorian, där dessa frågor närmarediskuteras, konstateras att behovet av föi-säkringsskydd under ledighet förstudier i allmänhet är tillgodosett. Skulle ledighet sträcka sig över längretid kan emeUertid problem i vissa fall göra sig gällande i fråga om sjukpenning och i fräga om förtidspension från tilläggspensioneringen.Kommittén hänvisar i detta sammanhang tiU yttrande tillulbildning;deparlemenlet över förslagen från SVUX. Mot bakgrund av bestämmelserna i konventionens artikel 2("om så påkallas stegvis främja beviljandet av betald ledighet förstudier") anser kommittén att konventionen bör kunna ratificeras avSverige. Kommittén tiUfogar att ett genomförande av nu aktuella förslag om ulbildningsstöd (SVUX, KAMU m. skulle innebära ännu ett viktigt steg på denväg som konventionen utstakar mol del uppställda målet betald ledighet förstudier. Vid internationella arbetskonferensens femtioniondesammanträde antogs dels en konvention (nr 139) och en rekommendation(nr 147) om förebyggande och kontroll av yrkesrisker förorsakade avcancerframkallande ämnen och agenser, dels en konvention (nr 140) och enrekommendation (nr 148) om betald ledighet för studier. 1 fråga om konventionen nr 139 om yrkescancer har blandremissinstanserna arbetarskyddsslyrelsen, dvs. den myndighet på vilken del iförsta hand ankommer att tillämpa konventionens bestämmelser, pekat på behovetatt ytterligare klarlägga vilka ålgärder som kan behöva vidtas för attåtagandena enligt konventionen skall kunna anses hell uppfyllda. ÄvenILO-komiltén har i sill yttrande framhållit atl vissa ytterligare åtgärder kanbehövas för all lill fullo uppnå en ordning som svarar mol konventionensbestämmelser men atl dessa synes kunna vidtas successivt. Kommittén anserdärför att konventionen - liksom rekommendationen nr 147 i samma ämne - börbeaktas av arbetsmUjöutredningen (S 1970:35) i dess fortsatta arbete. För egen del delar jag arbetarskyddsstyrelsens uppfattningom att ytterligare åtgärder kan visa sig behöva vidtas för all uppfyllasamtliga krav i konventionen. Behovet av och möjligheterna för atl i Sverigegenomföra sådana eventuella ytterligare åtgärder kan inte bedömas ulan närmareutredning. Texten till konventionen - och även rekommendationen har därföröverlämnats till arbetsmUjöutredningen för atl utredningen skall närmareprecisera behovet och konsekvensema av ytteriigare ålgärder. Först sedanutredningen redovisat sin kartläggning och sina överväganden härvidlag och dendärpå följande remissbehandlingen avslutals kan slutlig ställning las. Vad nuanförs talar för all ratificering inte sker nu utan först sedan fullständigtunderlag föreligger för en bedömning. Jag anser emellertid alt vissaomständigheter är av sådan betydelse atl ratifikation ändå bör övervägas. Arbetsmarknadens parter har tillstyrkt att konventionenratificeras. En enig ILO-kommitlé är av samma uppfattning. För egen del vUl jagtillägga, atl konventionen (nr 139) om yrkescancer i hög grad har gettskaraktären av en programförklaring. Den anger riktlinjerna för hur yrkesrisker förorsakade av cancerframkallande ämnen ochagenser skall kunna förebyggas och kontrolleras. Avsikten har varit atlkonventionen skall kunna ratificeras också av stater som vid lidpunkten förratificeringen ännu inte i alll uppfyller konventionens bestämmelser. Konventionenbygger sålunda på förulsätlningen alt den angivna ambitionsnivån uppnås förstsuccessivt. Även om det inte med bestämdhet kan sägas vilka åtgärder somskulle behöva vidtagas ytterligare för atl de med konventionen följandeåtagandena skulle anses fullt uppfyllda, kan i vart fall konstateras att denarbelsmiljöpolilik som för, ligger - generellt setl - väl i linje medkonventionens syften. Som alltid utformar konventionermed utgångspunkt i förutsättningen att varje land som ratificerar konventionensist och slutligen självt lägger fast sin politik och beslutar om desspraktiska utformning utifrån de egna krav och förutsättningar som gäller vidvarje enskUt beslutslillfälle. Mol bakgrund härav synes - utan att vi därmedbinder oss för en framtida lösning av förevarande arbetsmiljöfrågor Sverigeredan nu kunna ratificera konventionen. Rekommendationen nr 147 synes inlebehöva föranleda några särskilda åtgärder från statsmakternas sida i avvaktanpå resultatet av arbetsmUjöutredningens arbele. 1 fråga om konventionen nr 140 om betald ledighetförstudier och rekommendationen nr 148 i samma ämne hänvisar remissinstansernadels till prop. 1974:148 med förslag till lag om arbetstagares rätt tillledighet för utbildning, dels lill förslag avgivna av kommittén för studiestödåt vuxna (SVUX) m. fl. utredningar, vilka förslag under remissbehandlingenbereddes i berörda departement. ILO-kommitténfinner det vara utmärkande för konventionen nr 140 att den inle kräver eltfullständigt förverkligande av de inskrivna principerna utar syftartill successiva reformer. Med hänsyn härtill synes redan den antagnalagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning i föreningmed det i väl utvecklade studieslödssystemet vara tillräckligt för attsvara mol begreppet "betald ledighet för studier" enliglkonventionens definition. Kommittén tillfogar, alt etl genomförande av nuaktuella förslag om utbildningsstöd från kommittéerna för siudiestöd ål vuxna(SVUX) resp. översyn av arbetsmarknadsutbildningen (KAMU) m. fl. skulleinnebära ännu etl viktigt steg på den väg som konventionen utstakar mot detuppställda målet betald ledighet för studier. Dessa förslag som skallunderställas har anmälts av chefen förutbildnings-deparlemenlet resp. av statsrådet . Konventionenföreskriver (artikel 11) all en period av betald ledighet för studier skalljämslällas med en period av faktisk tjänstgöring i och för fastställande avanspråk på sociala förmåner etc. konstaterar är behovet avförsäkringsskydd under ledighet för studier i allmänhet tillgodosett. Skulleledighet sträcka sig över kan emellertid problem i vissa fall görasig gällande i fräga om sjukpenning och i fråga om förtidspension fråntilläggspensioneringen. Prop, 1975:63 19 hänvisar i detla sammanhang lill riksförsäkringsverkelsyttrande liU UtbUdningsdepartementet över förslagen från SVUX. Chefen förutbildningsdepartementet har, med beaktande av synpunkter,denna dag föreslagit bl. a. att vid sjukdom skall gälla samma regler för demmed vuxenstudiestöd som för dem med studiemedel. Detta innebär att enstuderande vid sjukdom har rätt att behålla det särskUda vuxenstudieslödel.Vidare har föreslagils atl vuxensludiebi-dragel skall bli pensionsgrundande.Förslag till ändring av lagen (1962: 381) om allmän försäkring kommer atl lasupp i annat sammanhang. De föreslagna ändringarna torde medföra altföreskrifterna i konventionens artikel 11 i allt väsentligt är uppfyllda. Frågan om rätten att räkna utbildningstiden somsemesterkvalificerande lid uppmärksammades av den interdeparlemenlalaarbetsgrupp som studerade förulsältningarna för arbetstagares rätt tillledighet för studier. Arbetsgruppen hänvisade till pågående översyn avsemesterlagen och menade, atl frågan huruvida lid varunder arbetstagare ärtjänstledig för utbildning, skall räknas som semesterkvalificerande lidlämpligen bör övervägas i detla större sammanhang. Jag förordar därför alltexterna tiU konventionen och rekommendationen om betald ledighet för studieröverlämnas liU semeslerkommillé (A 1974:01) för all beaktas i dessfortsatta arbete. Mol bakgrund av bestämmelserna i konventionens artikel 2("om så påkallas stegvis främja beviljandet av betald ledighet förstudier") anser att konventionen bör kunna ratificeras avSverige. Ett viktigt steg mot det i konventionen uppställda måletbetald ledighet för studier har tagits i och med alt lagen (1974:981) omarbetstagares rätt till ledighet för utbildning trätt i kraft den 1 januari1975. Ännu ett viktigt steg markeras av de anmälda förslagen om vidgadvuxenutbildning saml studiestöd lill vuxna resp. om riktlinjer förarbetsmarknadsutbildningen. Med hänsyn till nu angivna reformer och till atl,som erinrat, konventionen inle kräver ett fullständigtförverkligande av de inskrivna principerna i samband medratifikation utan syftar lill elt successivt genomförande, förordar jag atlkonventionen om betald ledighet för studier ratificeras av Sverige.Rekommendationen i ämnet synes f. n. inte behöva föranleda någon annan åtgärdfrån statsmakternas sida än all texten lill denna jämte texten tillkonventionen överiämnas till semesterkommittén för att beaktas i dess fortsattaarbete. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen dels föreslår alt godkänna konventionerna (nr139) om förebyggande och kontroll av yrkesrisker förorsakade avcan- Prop,1975:63 20